JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Keiseren af Ruslands Geburtsdag er bleven celebreret over hele Kongeriget Polen; der tilføies - paa det Høitideligste. (Det er imidlertid ikke godt at see ind i Hjerterne - hvor høitidelig de ere stemte.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Den franske Krigsminister har udstædt en Circulaire tilde forskjellige Generaler i Provindserne, hvori han opfordrer dem til at holde et vaagent Øie med St. Simonisternes Færd, der skulde have til Hensigt, at gjøre Proselytter, blandt Officererne og selv blandt de Gemene. Han gjør opmærksom paa det Latterlige i deres Lærdomme og paa Sec tens Forstanderes egentlige Hensigter. Ministeren fordrer og saa at der strax skeer Underretning til ham om, naar Secten skulde forføre enkelte Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Rectoratet ved Universitetet i München har førend Helligdagene udstædt paa det sorte Bret en Opfordring til Studenterne, at de skulde forholde sig rolige og anstændige, og ikke give Anledning til Klage under Julemessen.)Man plages nu overalt i Schweitz, af omdrivende Silkearbeidere fra Lyon. Oprør i det ene Land svier altsaa ogsaa til andre Lande.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Den lærde Dr. Franzen, en af Sverrigs navnkundigste Digtere, er bleven udnævnt til Biskop i Hernsand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Prof. Mark i Göttingen har gjort Cholera til Gienstand, for den nøiagtigste Undersøgelse. Hans offentlige Forelæsninger har opvakt almindelig Jnteresse og de holdtes for 400 Tilhørere. Hans Værk herom er udkommen, og det sees deraf, at der intet almindeligt Lægemiddel mod denne Sygdom endnu er opdaget.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
12 unge Egyptere have i Petersborg fuldendt deres Studier og have alle faaet gode Testemonier, de reise samtlige tilbage til deres Hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Hertugen af Wellington er nu igjen aldeles rask og vilden 20de Dennes gjøre sine Forslag i Overhuset, de belgiske Anliggender betræffende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Antallet af Studenterne i München er 1600; Jule natten løb denne Gang rolig af.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Curprinds-Regenten af Hessen-Cassel har i sin Forargelse over at det har taget saa meget Overhaand at civile Personer bære Knebelsbarter, udstædt et Forbud herimod hos civile Embedsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
J Albion i Staden New=York har man bortleiet Fængsels=Bygningen fordi der i en langsommelig Tid ikke har været nogen Fanger at arrestere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
J England er en Præst Matlinson ved Døden afgaaet, der under sin Embedsførelse havde det mærkelige Tilfælde at have jordet sin Moder, viet og jordet sin Fader, døbt sin Hustru og viede samtlige sine fire Børn. Han blev 96 Aar gl. og var 60 Aar i eet Kald. Ex=Keiseren Don Pedro har været heldigere som Componist en som Regent. Han er en Eleve af Portogallo, og har i 1829 componeret en Duverture, hvis Motiver og Harmonie roses meget; sildigere har han componeret nogle meget yndede Nationalmarscher, og en Folkehymne, der synges overalt i Brasilien og Portugal. Han spiller selv næsten alle Orchester=Instrumenter. I det 10de Aarhundrede gjaldt det som et Beviis paa Hoflighed og som Tegn paa den bedste Forstaaelse mellem en Dame og en Herre naar de spiste af een Tallerken og drak af et Bæger sammen. Peras Brand i August Maaned sidstleden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
(Denne interessante Skildring i New-Monthly and London Magazine er gjort af et Øievidne, og det tidligere Kjendskab som vi have til Ildsvaader i Tyrkiets Hovedstad som ogsaa have været meddeelte i denne Avis, vidner ogsaa om Rigtigheden af nærværende Fremstilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Forstaden Pera ligger paa den anden Side af Constanmgiven af Bosphorus i Havnen, og udgjør ligesom en Halvs. Den lange Vei, som fører til og gjennem Forstaden, kaldes Strædet ved Pera. Fra hver dens Side løbe saa mange smaa, smudsige, snævre, krumme og saa steile Stræder, at det er forbuden for ethvert Slags af Kjøretøi at vove sig ind i samme; men hele Dagen møder man her en Mængde Stranddragere med svære Baller af Varer som de ankomne Skibe medbringe. Fra disse snævre og steile Stræder og Gange føre endeel til Kvarterrene Tophana, Galatha, Terantha til Arsenalet og andre vigtige og meget befolkede Pladse. Her er ogsaa den umaalelige Kirkegaard, der danner Landtungen, som forbinder Halvøen med Fastlandet. Ved den anden Ende ligger Staden Galata, med dens befæstede Muur, der indesluttet denne ved Havets Bred beliggende, kredsformig byggede Stad. Pladsen imellem Kirkegaarden og Galata udgjør tre Mile i Gjennemsnit. Fra Høiden af Strædet ved Pera er Udsigten yndig og derfor have alle rige Franker og Gesandterne opslaaet deres Bopæle her. Paa denne Plads vare derfor et større Antal af skjønne og kostbare Bygninger forenede end paa noget andet Punct i det tyrkiske Rige. Det Øvrige af Staden er smudsig og elendig og bestaaer af Træhuse. Befolkningen er ligesom opdynget paa hinanden i de sæl mørke og snævre Stræder. Det antages at Halvøen, har 30000 Huse og 200000 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Af alle de skjønne Bygninger, der udmærkede sig i Pera, var uden Modsigelse den storbrittaniske Gesandts Palais det skjønneste og mærkværdigste, og alle Omstændigheder som vare knyttede til samme, maatte gjøre det dyrebar for Englænderne. Den ældre brittiske Residents i Pera var en ringe Bygning, men da Englænderne havde igjen forskaffet Tyrkiet Besiddelsen af Egypten, som Franskmændene var nødsaget til at forlade, da viste Tyrkerne deres Taknemmelighed for denne udmærkede Tjeneste, ved at give Repræsentanten af Hs. brittiske Majestæt denne sande Kongelige Residents. Dens Herligheder lader sig kun beskrive med stor Vidtløftighed; foruden hvad Tyrkerne have anvendt paa den gav det levantiske Compagnie i London 10000 Pd. St. til samme, men overordentlige store vare de Summer, som den engelske Regjering anvendte paa Palladset for at fuldende det paa en værdig Maade. Enhver Gesandt gjorde sig det til Pligt endmere at forskjønne og berige denne kostbare Bygning med al den Pragt og Luxus som Kunsterne formaaede at frembringe og den her residerende Minister Canning satte 10000 Pd. St. paa samme. Fra Platformen (o. fladt Tag), i hvis Midte var et elegant Lysthuus, kun da man overskue Bosphorus, Marmorasøen og Constantinopel med sine fortryllende Omgivelser. Haven her var ikke mindre værkværdig, alle de sjeldneste og kostbareste Planter, og Træer der her kunde trives, anskaffedes fra alle Verdens Hjørner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 10de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 R. i Sedler, Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 a 41 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 103 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 1/2 a 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 a 63 1/2 L. St. Hamborg, den 10de Januar. Bourdeaux 189 1/2. Petersborg 9. London 13 Mk. 6 1/4 s., k. S. 13 Mk. 7 3/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 35., 2 M. 35, 15. Kjøbenhavn 213 1/2. Species Havance. Dis Nyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Det afvigte Aar berøvede denne By tvende hæderlige conto - 4 pCt. Mænd, Generalmajor Staffeldt, R. af D. og D. M., og Posfører, Danebrm. Jespersen. Sidstnævnte havde afvigte Vinter ved Iisbaadfarten havt det Uheld paa Sprogøe, at falde og brække Kravebenet. Desuden mistede det herværende Hospital for gamle og svagelige Fruentimre sin brave Forstanderske, Madame Jespersen, som efter at have forestaaet denne Stiftelse i henved 40 Aar med udmærket Nidkjærhed og Troskab, hensov 84 Aar gl. Den sidste tilbageværende Plads i Kongegaden, som laae ubygget fra Jldebranden, er i det forløbne Aar blevet bebygget.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Siden 1ste Januar er Posten overført ved Postjagten, da Maskineriet i Dampskibet er skilt ad, for at eftersees.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
J de sidste Dage har der været noget Jis inderst i Havnen, hvisaarsag Posterne maatte overføres fra Slibshavn. Men den 8de var al Jsen atter forsvunden, saa at Posterne afgik og ankom til Broen. Aalborg J Aaret 1831 bleve i Budolfi Sogn copulerede 28 Par. Fødte af Mandkjøn 67 Jndiv., af Kvindekjøn 70, ialt 137, hvoriblandt 19 udenfor Ægteskab og 2 Par Tvillinger. Der døde af Mandk. 59, af Kvindek. 54, tilsammen 113, hvoriblandt 2 Dødfødte. I dette Sogn altsaa 24 flere fødte end døde. J Frue Sogn copuleredes 18 Par, fødtes Jndiv. af Mandk. 52, af Kvindek. 43. ialt 95, hvoriblandt 16 udenfor Ægtestanden. Der døde af Mandk. 53, af Kvindek. 40, ialt 93, hvoriblandt 1 Dødfødt. Altsaa i dette Sogn 2 flere fødte end døde. J Hospitalet døde 2 Mandfolk og 3 Fruentimre. Saaledes bleve da ialt copulerede 46 Par, fødte 232 Jndv., døde 211 altsaa 21 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
I den mosaiske Menighed, der bestaaer af 140 Jndiv. blev i 1831 copuleret (her i Byen) et Par, der Fødtes 1 og døde 5 Jndiv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Blandede Efterretninger. Udgiverne af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold ere af Hs. Durchl. Hertugen til Slesvig=Holsten Sønderburg=Augstenborg blevne beærede med en Undersøgelse om Aarsagerne til den danske Hesteavls Forfald og Aftagen, og Fremstilling af de Midler, hvorved den i korteste Tid og med mindst Opofrelse for Regjeringen og Private, vilde kunne bringes til en høi Grad af Fuldkommenhed, hvilken paa Theori og Erfaring grundede Afhandling læses i Decemberheftet af ovennævnte Maanedsskrift.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Ogsaa i Hovedstaden har man sporet ulykkelige Hændelser ved unge Menneskers ubesindige Lyst til at vove sig ud paa det tynde Iislag. En Jødedreng, Adolf Jacobsen Søn af en Enke, der var i Haandværkslære, faldt saaledes ned, og skjøndt han hurtigst mulig blev trukken op, døde han dog snart. - En Bondedreng vilde saagar allerede løbe paa Skøiter og tilsatte ligeledes Livet, medens hans Forældre vare til Gilde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
De fra Møntkabinettet i Paris stiaalne Medailler efterlyses nu i Statstidenden af den franske Konsul i Helsing øer de la Roquette. Det Kjærligheds- og Agtelses=Minde som nogle af den i Fjor snigmyrdede Grev Spønnecks Venner og Vaabenbrødre indsamlede Bidrag til, er nu opreist over hans Grev paa Kirkegaarden. Det bestaaer af et støbt, bredt Kors med tilhørende Sokket, og paa Korsets Tværstang læses, paa den ene Side: "Carl, Greve af Sponneck, og paa den anden hans Fødsels=Aar og Dag samt Dødsdag; nede paa Sokkelen læses, paa den ene Side: "Af Vaabenbrødre, og Venner, og paa den anden er den Afdødes Familie vaaben.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
J Aarhuus Stiftstidende er af en Sigumfeldt opkastet adskillige Spørgsmaal, hvoriblandt, om det er tilladeligt ved en Ligbegjængelse, at naar denne er kommet i Kirken, at lukke alle Kirkens Døre, og forbyde Adgang til Kirken saalænge denne Handling vedvarer, og derved forspilde mange at høre en gudhengiven og aandrig Liigtale, Der kunde vel svares herpaa at Handlingen kun er for dem som følge Liget.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Prof. theol. Claussen skal have faaet et meget hæderligt Tilbud fra Berlin, men afslaaet det.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Sagen mellem Pastor Visby og Mag. Lindberg er allerede i fuld Gang. Procurator Hansteen, Pastorens beskikkede Sagfører, har i Mandags i forrige Uge indgivet sit første Jndlæg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Prof. og Hoschirurg Withusen er i indeværende Aar Decanus i det Kongl. Sunhedscollegium.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Paa Hovedgaarden Fousing, 2 Mile vesten for Randers, havde man den 3die Januar et, paa denne Aarstid ualmindeligt, Besøg af en Stork. Efter at den i nogen Tid havde opholdt sig paa Reeden, og forgiæves søgt sin vante Fode i et nærliggende Kjær, fløi den igjen øster paa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Under Heide Landfogderie er der paa Kysten inddrevet 57 Foustager med Talg, hver paa circa 1000 Pd. Vægt, og en heel Deel løs Talg, 14 a 15000 Pd. Al denne Talg, skal ved Auction bortsælges den 24de Dennes. Til Amsterdam vare i 1831 ankomne 1624 Skibe hvoriblandt kun et fra Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Den 19de Dennes holdes Auction paa Kjøng Linned Manufactur over 2000 Pd. Blaargarn, 640 Pd. Hør og Hampeblaar, samt endeel blegede og ublegede Lærreder, Dreiler og Dækketøi.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Copulerede i Ribe, Provisor v. Støcken og Enkemadame Eilschou, Eierinde af Ribe Apothek. J Skive, Kom. N. Debel og Jfr. F. Essenerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Om de danske raadgivende Provindsial=Stænders Væsen og Værd, af Greve F. A. Holstein. Da en oprigtig Fædrenelandsven - siger Forf. - nødvendig maa ønske, at enhver Gave, som en faderlig Regjering skjænker Folket, maa erkjendes i sin fulde Værd, saa vil enhver Dansk letteligen begribe hvorfor han har skrevet om dette Æmne. Prof. Davids Skrift om de preussiske Provindsial=Stænders Væsen, hvori Grev Holstein finder urigtige Anskuelser, skjøndt han indrømmer David at have skrevet flere lærerige og interessante Afhandlinger, have især opfordret ham til at fremkomme med Skriftet.)Et stort og mægtigt Skridt til Menneskehedens Civilisation - siger Holstein - er det unægteligen, naar en saa mægtig udvortes Stemme, Europas Dom, byder Egennetten i den Enkeltes Bryst at tie, og uvægerligen kræver af Enhver, 1) J Anledning af samme har David i disse Dage udgivet: "Sendebrev til Grev F. A. Holstein. (2 Mk.) -
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Jmod Holstein har Oberst Escherning taget David i at betragte det Almindeliges Vel, som Formaal for Menneskehedens fælleds Bestræbelser, og hvo vil ei være stolt ved, at have oplevet det Aar, da Danmarks Drot erklærede Danmarks Borgere myndige til at kunne fremstilles for denne Domstol, modne til at kunne opfatte Tanken om et National-Formaal ved enhver Lovbestemmelse, da han ansaae deres Raad for renset fra Egennyttens stygiske Vande, da han ved en frivillig given Jnstitution opfordrede dem til at gjøre Medborgernes Velfærds Fremme til Gienstand for deres Overveielser, og da en Indretning blev begrundet, hvorved sand Fædrenelandskjærlighed kan finde en nye uudtømmelig Kilde for gavnlig Virksomhed og den kraftigste Næring til at voxe op til en mægtig Hæderstøtte, der kan hilse en fjern Fremtid. Unægteligt er det, at mange og store Ting ere skeete for Danmark i en Tid, da kun Kongen og hans Embedsmænd offentligen virkede for dets Vel; men hvem vilde nægte, at der endnu er meget at gjøre, og at ethvert Fremskridt er desto hæderligere for et Folk, jo større dets Deeltagelse deri har været, jo mere Folket selv har erkjendt det for et Fremskridt, og jo frivilligere det har bragt de dertil fornødne Offere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Paa et andet Sted bemærker Forf. Skulde Nogen troe, at den Kgl. Gave var mindre stor, fordi Provindsial=Stænderne ere kun raadgivende, da vilde man betænke, at en Lov aldrig kan blive erkjendt for ret gavnlig, naar Tanken om dens Gavnlighed ei er bleven national, og at det derfor, saafremt National=Stændernes Ord stedse ere troe Udtryk af Nationalønsket, saafremt den Form, hvori de vil fremtræde, er livfuld, saa at Nationen derved opvarmes og opvækkes til Eftertanke over hvad der er Samfundets fælleds Vel, neppe kan tænkes, at et af Sagkyndige vel fremstillet Nationalønske ikke skulde finde Bønhørelse, hvad enten det gaaer ud paa, at fraraade en ny ei heldig foreslaaet Lov, eller den taler for en ny af hele Folket attraaet Lov. Almeenvillien behøver aldrig anden Kraft, end den har, ved den af Samfundet udtalte Sandheds indvortes Kraft, der alene formaaer, under en kraftig Enevolds=Konges Styrelse, at føre et Folk med raske og sikkre Skridt fremad til det Bedre. Desuden har man dog næsten i alle Statsforfatninger, naar den Norske undtages, erkjendt det for nødvendigen, at den executive Magt bør have et veto, hvorved man i Grunden forvandler næsten al Deeltagelse i Lovgivningen til en blot raadgivende, siden enhver Afgjørelse derved kan forhindres. Man har altsaa stedse erkjendt: at en Lovgivning ei kunde virke heldbringende, naar dens Gavnlighed ei tillige blev erkjendt af den executive Magt. Forf. mener fremdeles, at Anordningen om raadg. Stænders Jndførelse i Danmark har til Hensigt: 1) at bringe de tilforladeligste Kundskaber om Alt, hvad der kan fremme Folkets Tarv, for Tronen; 2) at knytte Baandet fastere, som forener Kongehuset og Folket; 3) at bidrage til Almeenaandens Oplivelse; og drøfter nu prøvende hvorledes disse skjønne Formaal, skulle opnaaes. Han anfører flere Grunde hvorfor Embedsmænd ikke bør vælges til Repræsentanter for Stænderne, hvoriblandt: At en Embedsmands Raad hører Kongen paa en anden Vei; det behøves derfor er, at han høres anden Gang. En Embedsmand kan let have den Jndflydelse paa Beboerne af hans Embedskreds, at han bliver valgt; derved kunde dueligere Mænd blive udelukkede fra Valgene; og misbrugte mange Embedsmænd deres Stilling til dette Øiemed, saa blev hele Hensigten med Provindsialstænderne tilintetgjort, da det saaledes kun blev Embedsmændenes Raad, som Kongen kom til at høre, ved at høre Provindsial=Stænderne. Det er en Svaghed, som Menneskene er lettelig kan undgaae, at de, naar de indtræde i en Corporation, ogsaa antage denne Corporations Aand. Saaledes er det en umodsigelig Sandhed, at der ogsaa gives en fælleds Aand for Embedsmændenes Classe, og det er at formode, at de Embedsmænd, som bleve valgte til Medlemmer af Provindsial=Stænderne, dertil, i det mindste for en Deel, vil medbringe den Aand, som er denne Classe eiendommelig og denne Aand, uagtet den kan være meget passende, der, hvor Manden fremtræder som Embedsmand, vilde dog ei passe, der, hvor Manden skal fremtræde som Befuldmægtiget af Folket. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Jndsendt.)¬ J afvigte Aar ere mange berømte Danske døde, blandt disse nævnes her, den i Ostindien i 1830 døde Missionair L. P. Haubroe, udmærket Candidat og Forfatter af et kronet theologisk Priisskrivt. Statsmanden C. H. Greve af Schimmelmann. Digteren P. H. Haste. Rentekammerets 1ste Deputeret M. v. Essen, udmærket Forretningsmand. Hertug T. W. P. L. af Slesvig=Holsten Glücksborg. S. H. og S. M. Schjønheder, den første bekjendt som Miltons Oversætter og berømt Læge, den sidste som mangeaarig udmærket Advocat i Høiesteret. Bispen Boysen. Forfatter af det vigtige Værk: Landvæsensretten, m. fl. Skrifter J. Mandix. Forfatter af en Retskrivningslære og en kronet Prædiken, M. G. F. Boeg. Mathematiker H. G. v. Schmidten. Schillers Oversætter, Seminarilæter N. Schow. Skolemand H. B. Melchior. Dyrmaaler C. D. Gebauer. Æsthestiker, Diplomatiker og Theaterdirecteur J. D. T. Manthey. Forfatter af et historisk Priisskrift og Oversætter af flere berømte tydske Forfattere, A.P. Meden. Medlem af altonaiske Commerce=Collegium, valgt Generalcontrolleur ved den forrige Rigsbank C. A. Mathiesen. Kobberstikker J. F. Clemens. De udmærkede Læger S. B. Svendsen og A. F. Lüders. Udmærket Student og Candidat, Pastor Eskildsen m. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Mærkelige Forandringer i Regjerings- og Embeds=Faget: Hs. Ex. Hr. O. R. v. Schestedts Entledigelse fra alle fine høie Poster som Geheime-Statsminister og Præsident i Toldkammeret a. Hs. Ex. Hr. J. S. v. Møstings Entledigelse som Præsident i Rentekammeret. H. Kgl. Høihed, Prinds Christian Frederiks Jndtrædelse i Statsraadet og Adm. S. A. Billes, Grev A. C. P. Rantzaus, Grev A.W. Moltkes og H. Krabbe-Carisius's Udnævnelser som Geheime-Statsministre. J. F. G. Schønheders og F. Lowzows Udnævnelser i Rentekammeret og Toldkammeret som Directeurer. A. C. Kjerulffs Udtrædelse af det danske Cancellie som Deputeret. R. Møller og A. Fogtmanns Opløftelse paa Bispestolene i Lollands=Falsters og Ribe Stifter. &c.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Døde. Jfr. H. C. Tancker, 25 Aar; Enken C. M. Lund, f. Lauerberg; Skomager C. Hansen 36 Aar; J. Christensen, 19 Aar; Mad. Marfleet; A. M. Jørgensen, f. Westergaard; L. F. T. Zimann, alle i Kjøbenhavn. J. P. Spies, 25 Aar, i Helsingøer. Enken S. H. Olufsen, 73 Aar i Kjøge. J.P. Gjelff, 26 Aar, i Nestved. Procurator Heide, i Hirschholm. K. Sørensen, f. Rasmussen, 79 Aar, (Moder til Postm. Sørensen i Aalborg) N. Thomsen, 62 Aar, begge i Odense. Krigs=Assessor J. A. Kieldskou, 47 Aar, Grændse-Controlleur til Skodborg. - M. H. Hensel, 8 Aar i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Aalborg Torvepriser, den 14de Januar. Oxekjød 5 a 6 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bønder smør 17 a 18 s. Pundet. - Kartofler 13 a 14 s.; Rug 5 Mk. Skjeppen. - Æg 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Aalborg Kirker. Jmorgen prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Ved Tallotteriets 1225de Trækning i Altona udkom: Nr. 48. 84. 83. 63. 58.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
I Avisen Nr. 25, den 12te Februar, f. A., er af mig indført følgende Avertissement: At Collegeringen skeer og Søndagen, fra Morgen tidlig til Klokken 6 Aften, bringes herved i behagelig Erindring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Efter den Kongelige General=Lotto=Administrations Ordre, efter dertil besynderlig given Anledning, rettes samme Avertissement herved saalydende: At Collegeringen og saa skeer om Søndagen &c. &c. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen er udkommen: "Tidende for Hesteelskere og Landmænd, 8de Hæfte, udgivet af P. D. Faber og C. F.S. Faber, og faaes, tilligemed de udkomne Hæfter, paa Stiftsbogtrykkerie, for 4 Mk. Den Husleilighed, som jeg beboer, forneden af PederBarkes=Gade, beqvemt og vel indrettet for en ikke stor Familie, er til Paaske Fløttetid at faae ileie. Chr. Hougaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Tvende gibsede Værelser med øvrige Beqvemmeligheder er at faae til Leie til Paaske Fløttetid hos Gartner, Jørgen Friis, boende udenfor Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Et ungt Menneske, der er confirmeret, har lært noget Tydsk, Engelsk og Latin, skriver en udmærket smuk Haand- og regner temmelig godt, ønsker sig anbragt ved Handelen eller paa et Contoir som Skriverdreng, enten strax eller til 1ste Mai. Man behager desangaaende at indlægge en Fra Pressen er udkommen:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
1) Anonym, Nytaarsgave for 1832, af Forfatteren af Gjenganger-Brevene. 2 Rbd. 32 s. 2) Fabler af Ludvig Holberg, udgivne af A. E. Boye. 1 Rbd. 8 s. 3) Kjøge=Huuskors, Vaudeville af J. L. Heiberg. Hertha, eller den gavmilde Natur, en forberedende Læsebog i Naturhistorien for Ungdommen. 2 Rbd. 8 s. Mennesket i dets Virksomhed eller Livet og dets Sysler, 6te Hefte med 16 illum. Afbildninger. 32 s. for Subskribenter. Rosenvinges Retshistorie. 2 Dele, 3 Rbd. 48 s. 7) Kort over Syd=America, af J. Riise. 24 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
Betragtninger over Tibelen, af Hornsyld, Pastor emeritus, Ridder af Dannebrogen, 2 Rbd. 64 s. Gjenganger-Breve, eller poetiske Epistler fra Paradiis. 2det Oplag 80 s. Faaes hos Jacob H. Lundt. Den, til Tirsdagen den 17de Dennes, hos Proprietair Kyllesbeck, til Hals Ladegaard, over en Deel Sølvtøi, efter passeret Execution, berammede Auction, tilbagekaldes herved. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 12te Januar 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-14
At den hos mig i min Fraværelse gjorte Execution, hvorefter ovennævnte Auction var reqvireret, var for en Mulct jeg var paalagt, fordi jeg havde gaaet med Gevær paa Hals Sogns Jagtdistrict, foranlediget ved Forpagteren af Jagten, Hr. Assessor Kayerød, havde tilladt mig ikke alene at udøve Jagt paa berørte Jagtdistrikt, men endog givet mig fuldkommen Fuldmagt til at paagribe enhver der udøvede ulovlig Jagt der, undlader jeg ikke at kundgjøre. Hals Ladegaard, den 12te Januar 1831. Fried. And. Kyllesbeck.