JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-12
De seneste til Paris ankomne Poster fra Spanien medbragte intet Nyt. Man siger blot, at General Lasalle er rykket frem mod Haro, hvor han stødte paa 3 til 4000 Oprørere, som han lod hugge i Stykker, og at disse næsten alle bestode af Studenter og Munke, der havde antaget den latterlige Benævnelse Bataillon Litterarios. Adskillige af dem ere blevne tagne til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-12
Forklaringen over den mørke Tale i forrige Numer er et Huli en Lomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Uagtet de mange Aarsager, siger Filangierider i Rom og Athenen forenede sig om, at ophøie Sjelene og indgyde dem Kjerlighed til Berømmelse, erkjendte begge disse Republikers Lovgivere, dog i lige Grad Vigtigheden af Æresbeviisninger og Belønninger, for at nære denne høie Lidenskab, styrke og udbrede den. De indsaae, at man, for at giøre Kjerligheden til Æren kraftigere, mere energisk og almindeligere, maatte gjøre Æren repræsentativ, at man maatte give dette moralske Væsen et materielt Gevandt, at man maatte sandseliggjøre, hvad der ikke er sandseligt, at man maatte give den offentlige Mening Tegn, der udtrykke dens Stemme; som tilkjendegive Agtelsens og Bifaldets forskjellige Grader, som kunne betage det Usikkre og Tvivlsomme der saavel hos de Personer, der havde fortjent dem, som hos dem, der udgjorde dem. Dette er Æresbeviisningers og Æresbelønningers sande og gamle Oprindelse; dette er deres sande og gamle Brug. De vare Tegn paa det offentlige Bifald; de være Trophæer, der bebuddede den offentlige Aarelses Erobring; de vare det Skuespil, som Fornuften fordrede af Sandserne, for at bevæge Hjerterne. Fra denne Synspunct betragtedes de af disse Nationers vise Lovgivere, og i denne Henseende var Forholdet mellem Middel og Øiemed det største og Maaden, hvorpaa de anvendte samme, den viseste."Men alle Æresbelønninger var i hine Tider bestemte af Lovene, og ikke Frugten af Luner og Vilkaarlighed. Det var altsaa Loven, ikke Mennesker, der belønnede den Fortiente, og jo større Agtelse, Folket havde for hine, desstørre Agtelse ydede det ogsaa den Belønnede. J det det ærede hans Hæderstegn ærede det ogsaa Lovene, som havde tilkjendt ham det. Alt uværdig Personlighed glemtes her ganske. Selv vore nordiske Forfædre syntes at have havt en mørk Anelse om denne Lovgivnings Viisdom. Det gamle Sagn, at Dannebrogordenen er bleven skifter til Erindring om et Banner, med et Kors paa, der faldt ned fra Himlen, da de Danske i et Feldtslag havde mistet deres Fane, maa ingenlunde forklares som et af de sædvanlige Eventyrer, man er saa villig til at troe, hiin Tidsalders store Mænd i deres Troskyldighed fæstede blind Tro til. Der ligger sikkert en langt høiere Betydning til Grund for det. Vi see her i det mindste, at i hine Dage Ærestegn, ansaaes for saa vigtige, at man, for at forskaffe dem Agtelse i Folkets Øine, endog tillagde dem en guddommelig Oprindelse. Selv den Valdemar der med saa stor Grund kaldes den Seierrige, ansaae sig her for afmægtig til selv at skabe et Ærestegn, men fandt det mere passende at udlede det fra en høiere Kilde. Han kjendte sin Tidsalders Aand, benyttede sig af dens Hang til at troe det Overnaturlige, og handlede viseligen. Det synes, at han følte, hvor vanskeligt det er at aftvinge den offentlige Mening tilbørlig Agtelse, naar det Tegn, der skal aftvinge den, ikke kommer fra en mere end menneskelig Haand. At stemple en hver, der udmærket sig ved en stor Handling, med Billedet af det Banner, der midt i Kampens Hede og en overhængende Fare faldt ned fra Himlen og styrkede de Danskes sjunkne Mod, er en stor og høi Tanke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
J Rom var det Lovene, ikke Menneskenes vilkaarlige Villie, der bestemte de Kroner, hvormed Fortjenesten skulde belønnes. Corona ovalis, Corona thriumphalis og Corona rostoralis kunde ikke vindes for en og den samme Fortjeneste. Hver af dem havde sin egen Bestemmelse. Æresbeviisningerne og Belønningerne vare ligesaa forskjellige som mangfoldige og rettede sig ganske efter Fortjene stens Værd. Manden kunde paa denne Maade ligesaa meget hædre Tegnet som Tegnet Manden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
J de nyere Tider har man ved at bruge Ærestegn og Æresbelønninger som et Middel tilat opmuntre store Fortjenester af Staten, Videnskaberne og Konsterne, alt for meget tabt de store Mønstre af Sigre, som Grækerne og Romerne have efterladt os. Hos disse gjorde Armeen, Consulen, Senatet, ikke andet end fuldbyrdede Lovens Forskrifter. Hos de Nyere gjør stundom Regenten, Senatet, ja endog et enkelt Selskab alt, uden Hensyn til nogen bestemt Lov. Eet og det samme Tegn gielder, som Hædersbelønning, for mangfoldige og høist forskjellige Fortjenester. Hvor mange Slags heterogene Fortjenester belønnes ikke med en Medaille. Den, som udmærker sig i Krig og den, som gjør Staten en betydelig Tjeneste; den, som redder et Menneskes Liv og den, som tegner et godt architectisk Stykke; den, som skriver en Lovtale over Suhm, og den, som planter levende Gjerder, tillægger gode Heste eller udtørrer en Mose – belønnes uden Forskjel med en Medaille. Hvorledes kan man vente at en Hæderbelønning, der anvendes i Flæng paa saa forskjellige Maader og saa forskjellige Gjenstande, vil opfylde sin Bestemmelse eller blive en Spore til store Handlinger, Er her noget Forhold imellem Fortjenesterne og Belønningen, Eller troer man forAlvor, at den, der har skrevet en ypperlig Lovtale over Sum eller Biographie over Griffenfeld kan virkelig føle sig smigret ved en Belønning, som ogsaa gives den første den bedste Bonde, der tillægger gode Hingster. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
J Man indvende ikke, at der er stor Forskiel paa den Medaille, hvormed et Videnskabersselskab belønner videnskabelige Fortjenester, og den, hvor med et Landhuusholdningsselskab belønner Flid og Vindskibelighed. At Belønningen egentligen ligger i Medaillen eller rettere i Værdien af den Klump Metal, som indeholdes deri, sees tydeligt nok deraf, at saavel Videnskabersselskabet, som Selskabet for de skjønne Videnskaber sædvanlig siger i sine Præmieindbydelser, at den, som vinder den udsatte Priis, kan enten faae Selskabets Medaille in natura, eller dens Værdie i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Det Franske National-Jnstitut lader den kronede Forfatters Navn præge paa den Medaille, der Som det er med dette Slags Belønninger er det ogsaa meget efte med Ordener og Ærestegn. Det har man havt saa mange Beviser paa i det forrige Tydsklands mangfoldige Smaastater, og i Frankrige under Kongernes Regjering. Da den monarkiske Forfatning i dette Rige styrtede sammen, betragtede man Ludvigsordenen med et medynksomt Smiil. Af Jord var den kommen, til Jord maatte den blive. (Fortsættes.) tilkjendes ham, og den kan altsaa paa denne Maade gaae, som et virkelig Hæderstegn, i Arv fra Fader til Søn. At det ogsaa bruger Penge som Belønninger for videnskabelige Fortjenester, er ide. Hverken i Athenen eller Rom ansaaes Penge for værdige nok til Hædersbelønninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Jndenlandske Efterretninger. Efter et Brev fra Hamborg har en Helgolænder der fortalt, at Engellænderne, ved at grave der paa Øen i Flagbjerget, en Høi, som bruges til Søe=Signaler, have fundet en med en Steenplade, bedækket Ligkiste, hvori var Menneske Been. Ved at søge nøiere, var man kommet efter, at Aar -(Fortælleren havde glemt Aarstallet) var en vis Første, Helgo, her begravet. Kisten er bleven sendt til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
De forrige førstelige Hessensteinske Godser, som nu ere tagne i Besiddelse af H. D. Landgrev Carl til Hessen, faae herefter Navn af Landgrevelige Fideicommisgodser, og bestyres af en egen Fideicommis Administration, hvoraf Etatsraad og Professor juris Schrader i Kiel er første Medlem. Medens ethvert Stift i Kongerigerne for det meste lade sig nøie med eet eller to offentlige Blade, saa er det derimod i Hertugdommene kommet saavidt, at næsten hver Kjøbsted har sin Avis, som foruden Avertissementer og deslige Jndrykkelser ogsaa indeholder Byenyt og andre Tildragelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
J Kiel udgives saaledes i temmelig lang Tid et Ugeblad til Bedste for de Fattige, i Flensborg, Slesvig, Frederichstad og Rendsborg udkomme ligeledes ugentlige Tidender. Ditmarsken har sin Avis under Navn af Der dithmarsische Bote, og i Glückstadt trykkes foruden de saakaldte Schleswigholsteinische Anzeigen ogsaa et Blad, under Titel af: Glückstadtische Fortuna. Dersom dets Jndtægter svare til Navnet, har man Grund til at vinske Forlæggeren til Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Fra sikker Haand vides nu, at det ikke, saaledes som det her i Byen hidtil hedte, var Capitain Amondsens Folk allene, der toge den store Americaner, men at han var personlig tilstede, og at den ikke laade bi førend der var blevet foret efter den. Prisen claredes vel d. 4de April paa Øresunds Toldkammer, men, efterat baade Capitainen og Supercargen d. 2 og 3die April havde havt Conferencer med de Engelske ved Raa og de Svenske i Helsingborg, og den afseilede ikke fra de Engelske ved Raa, hvor den havde lagt sig, førend d. 8 April om Formiddagen Kl. 10. Samme Formiddag blev den tagen af Capit. Amondsen under Horen, hvor han befandt sig paa et Krydstog. – Hver Actie har med det ny Tilskud ikke koster mere end 750 Rdlr., og vil, da Capit. Amondsen desuden har opbragt et andet, allerede prisdømt og realiseret Americansk Skib, Jenny & Fanny kaldet, som er udbragt til nogle tyve tusinde Rigsdaler, timeligen indbringe imellem 4 og 6000 Rdlr. - En fuldbefaren Matros's Part anslaaes til 16 a 1800 Rdlr. Endeel af disse ere betalte med 900 a 1000 Rdlr. hver. Det var i Begyndelsen, førend nogen havde noget Haab om Prisdømmelsen, at de bleve solgte for1 a 200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Aalborg, d. 8 November. En heftig og vedvarende Canonade er hørt d. 1 og 2 Novb. langs Kysten ligefra Skagen til – Samsøe. Man bryder forgjeves sit Hoved for at udfinde Andledningen dertil. Den Omstændighed, at den hørtes først paa Skagen Natten til d. 1 og lød som hule Drøn af langtborteværende svær Skyts, lader formode et Slag paa Norges Grændser. Men Lyden af samme kunde vel neppe forplante sig saa tydeligt til Samsøe. Maaskee staaer Canonaden, som er hørt fra sidste Sted, i Forbindelse med den seeneste Fegtning i Beltet. – Til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Hals er af nogle Kjøbenhavnske Capere indbragt et stort Preussisk Skib paa circa 250 Commercelæster, ladet med Planker &c. Ogsaa skal af samme være indbragt en Engelsk Brig, som Folkene vare flygtede fra, ved Navn the Svist." Saavel disse som den allerede indkomne Kønigsberger med en overmaade betydelig Ladning Hør, hørte formodentlig alle til den sidste fra Østersøen udgangne Convoi. - En svær fiendtlig Flaade skal være seet under Skagen, styrende Vester i. Formodentlig den Engelske Styrke, som var i Østersøen, der nu vender hjem for at modtage LaurbærKrandsen, efter fuldendt Helterog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Paris, den 2 November. Natten d. 30 Oct, ankom til Paris, over Bologne, det Engelske Statsbud Shaw, hvis Depecher strax bleve sendte til Keiser Napoleon. –J Gajette de France hedder det, man forsikkrer, at den Brittiske Regjerings Svar paa de af den Franske og Russiske Coureer overbragte Forslag, 4 meget omstændeligt og gunstigt, men af sammes Jndhold vides endnu aldeles intet. Paa Vare priserne har denne Omstændighed havt stor Jndstydelse. De ere faldne betydeligen. Marchallerne Soult og Mortier ledsage Keiseren som General-Oberster for Garden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Grev Tolstøy, der nyligen befandt sig som Ryssisk Gesandt i Paris, skal, som det hedder, have Commandoen over den Russiske Armee paa de Persiske Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Privatbreve melde, at Marchal Ney har forjaget Blackes og la Romanas forenede Corps fra Bilbao, og er rykket ind i denne Stad, efter at have tilfegtet sig en betydelig Seier over Fienden. Den Convoy, der førte de Franske Tropper tilbage fra Portugal, har underveis havt haardt Veir. Saasnart Tropperne ere samlede skulle de forstærkes til 40,000 Mand og føre Navn af den Portugisiske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
London, den 19 October. Gener. Dalvomple og W. Scott ere begge ankomne til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Den Lissabonske Convention, siger det Engelske Blad, the Star, har foraarsaget, at vor Armee i Portugal længe har været uvirksom, hvilket maa betragtes som et ikke ubetydeligt Onde, thi førend de Franske vare indskibede kunde vore Tropper ikke bruges med Virksomhed. Og nu erfare vi endog fra Lissabon, at Franskmændene nøie eller rettere vægre sig ved, at overlevere de to vigtige Grændse fæstninger Elvas og Almelde, der kunne betragtes som Nøglerne til Jndgangen til Spanien. Der er derfor afsendt stærke Brittiske Troppeafdelinger fra Lissabon til Elvas og Almeida, og det er umueligt at forudsee, hvor megen Tid der vil udfordres til at tvinge de Franske at rømme disse vigtige Pladse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Expeditionen under David Baird afseilede i Søndags fra Falmouth til Spanien. Den bestaaer af 200 Transportskibe under Convoy af 3 Fregatter. Troppernes Antal beløber sig til 12,473 Mand og 850 Heste. Naar de have naaet deres Bestemmelse, der, som man troer, er Biscana, saa have vi i Portugal og Spanien en Armee paa 46,000 Mand. En Deel af denne Armee vil uden Tvivl allerede i dette Øieblik være i Virksomhed i Spanien. Arthur Wellesley og General Ferquesen gaae til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Der er nu føiet Anstalt til, at Varene fra Brasilien ankomme i Fremtiden directe til Engelland, uden at de behøve at passere over Lissabon. En naturlig Følge af den Americanske Embargo er nu en indbringende Handel i Canada. Fra America drives en stor Smughandel paa dette Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
John Moore er udnævnt til Øverstcommanderende for den til Spanien bestemte Engelske Magt. Arthur Wellesley tjener under ham som Næstcommanderende. General D. Baard begiver sig med sin Division til de nordlige Kyster af Spanien, for at agere med General Mores fra Lissabon kommende Tropper. Naar disse Tropper ere forenede, ville de udgjøre 40,000 M. Jnfanterie og 6000 Mand Cavallerie under Lord Paget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Paris, den 4 November. Ministeren for det Jndre, Hr. Cretet, og Statsraaderne Segur og Corvetto have meddeelt det lovgivende Corps en Skildring af Rigets Forfatning. "De har, mine Herrer, sagde Statsministeren Cretet: "endt deres sidste Session, i det Riget var lykkeligt og dets Høvding kronet med Hæder; et Aar er atter henrundet og en Mængde ny Omstændigheder have forøget vort Fædrenelands Lykke og dets Forventninger for Fremtiden. Fortællingen om det, der er skeet i det Jndre, vil føre os tilbage til den ubehagelige Krig, uden Ende, som vi vedblive at føre mod et eneste Folk. Vor Nations Hæder krænker det; dens Magt allarmerer det; dens Handels og Jndustries Uafhængighed foruroliger det; alting er endnu underkastet Vaabe nets Skjebne; men Retfærdighedens Dage ere ikke langt borte." – Først talde derpaa Ministeren Cretet om Justitsen, dernæst om Gudsdyrkelsen og tilsidst om den indre Bestyrelse. – Hr. v. Segurder efter ham besteg Tribunen, sagde om Handelens nuværende Forfatning: "Da den sidste Session holdtes, var Handelen endnu noget levende; men siden Engelland ved sit almindelige Blocade system og ved at tvinge alle Skibe til at betale en Afgivt i Engelland, har krænket alle Folkerettens Grundsætninger, have nogle Handelsgrene aldeles maattet ophøre og en øieblikkelig Undværelse af Consumenter i Frankrige finde Sted. Men Nationen har med Standhaftighed og endog Mod baaret denne Tingenes Tilstand, ja, man har seet, hvor mange Midler et Folk, der driver Agerdyrkning, besidder, for at bestaae ved sig selv, og hvorledes det kan undvære Gjenstande, der kun høre til Livets Beqvemmeligheder. Disse Omstændigheder have vel begunstiget Smughandelen i nogle Dele af Riget; men den vil snart standses. Lovenes Strænghed vil ramme dem, der lade sig henrive af en strafværdig Vindesyge. Derimod søger Regjeringen at raade Bod paa Handelens slette Tilstand. Der er givet Manufacturisterne og Kjøbmændene Pengeforskud, og de nye Handelslove ville ogsaa bidrage til deres Begunstigelse." Financerne, bemærkede han endvidere, ere det bedste Middel til Staternes Vedligeholdelse, ligesom de ere Maalestokken for deres Fasthed. De ere kun gode, naar de ikke ere afhængige af Omstændighederne; kun da ere de nationale. Keiseren har ophøiet dem til en hos de bedst bestyrede Regjeringer ubekiendt blomstrende Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
J Henseende til vor Marine" sagde han fremdeles, maa den mindre betragtes som det, den nu er, som hvad den i Fremtiden kan blive. Linieskibe og Fregatter bygges i forskjellige af vore Havne, og Boulogner=Flottillen er bestandigen beredt til atter at begynde det Foretagende, hvortil den tilforn har været forenet. Admiral Gentheaumes Flaade er kommen tilbage i vor Havn, efterat den har opfyldt den Hensigt, i hvilken den var udløben. Vore Colonier ere blevne provianterede, og vore Capere have i de Jndiske Vande gjort Priser, der vurderes for mere end 16 Min.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
- J Henseende til de udvortes Forhold bemærkede Hr. v. Segur: "Tydskland lever i Fred. Rusland viser sig som en tro Allieret af Frankrige, og de Baand, der forene begge, blive fastere i samme Grad som de bringe Fastlandets evige Fiende til at skjelve, Østerrige har ganske nyligen givet et Beviis paa sin Hengivenhed for Frankrige, og tilkjendegivet sin Altraa efter Fred ved at tilbagekalde sin Ambassadeur og ophæve al Forbindelse med Engelland. Uden Tvivl vil det blive ved dette Sy sten, som Klogskab og dets Tarv anbefale det. Tilsidst hedder det, at der af Storarmeen i Tydskland ere 100,000 M. marcherede til Spanien; at disse afløses ved Elben og Rhinen af 100,000 Conseriberede, og at der i Leiren ved Boulogne rykker nye Batailloner, som Rhinforbundet leverer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Rostock den 3 November. J vor Handel er der nylig ei foregaaet nogen synderlig Forandring. Naar man undtager de Ladninger, som herfra ere blevne expederede til Sjælland, Schlesvig, og Holsteen, har ingen Udskibninger herfra fundet Sted. Derimod forsendes der i denne Tid over Land endeel Malt til Hambog. Uagtet Tilførselen, af Kornvare er endnu kuns ringe, ere dog Rugen, Hveden og Ærterne allerede noget faldne i Prisen. Derimod søges Bygget til Maltgjøring. Havren søges ligeledes til indenlandsk Forbrug og holder sig derfor i Prisen. – Humlen er betydelig falden i Prisen. Man har siden nogle Aar i det Jndre af Landet meget lagt sig efter Dyrkningen af denne Plante. Ogsaa Tobaksavlen udbreder sig aarlig i det Mecklenborgske, og bringer Landmanden, i denne Tid en ikke ringe Fordeel. Fra Wismar meldes, at Handelen ligger der næsten aldeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Da endnu temmelig betydelige Beholdninger af Kornvare fra forrige Aars Høst ligge sammesteds usolgte, og ingen synderlig Afsætning af disse Artikler for det første er at vente, vove kun faae at gjøre ny Jndkjøb af samme. Tilførselen fra det Jndre af Landet er derfor ogsaa kun ringe. Derimod bringer Landmanden i denne Tid sine Pro fra ducter for største Delen til Stæderne ved Elben, hvor de staae i en høiere Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Fra Overretten i Gottorp er under d. 11 Oct, udstædt en Circulair=Befaling til samtlige Øyrigheder i Hertugdømmet Slesvig, hvis Jndhold er, at alle Retter og Øvrigheder i Hertugdommet skulle i samme Avis og offentlige Blade, hvori Stilbreve og andre Opfordringer fra Øvrigheden, i Henseende til en begaaet Forbrydelse, indrykkes, ufortøvet lade bekjendtgjøre, hvad Tid den Undvegne er paagreben eller Opfordringen fyldestgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Den kjekke Caperfører Lars Pedersen har atter hentet en Svensk Nordbaad ud af en Svensk Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Paa Bornholm betaltes nyligen ved Auction over Prisegods 9 Mk. for Pundet af Cassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Den 10 Nov. Kl. 2 Eftermiddag, lettede 2 Cutterbrigger og 2 Coffardieskibe ved Kullen og styrede ind af Sundet. Under Seiladsen kom den ene Cutterbrig 1/2 Miil forud, da Vinden mere og mere aftog. Kl. 3 1/2 gik de 6 Danske Canonbaade ud fra Helsingøer, for at angribe den forreste, og begyndte Kl. 4 en vedholdende Jld fra begge Sider, dog kom Cutterbriggen, som gik tæt under den Svenske Kyst, forbi, og naaede Helsingborgs Batterie. Derpaa skete Angrebet paa den anden Cutterbrig; men da den Svenske Galei ved Helsingborg og 3 Engelske Canonbaade med 4 Bar casser kom fra Raa, maatte de Danske Canon baade, for ikke i Mørket at blive afskaarne, trække sig tilbage under Fæstningen, som, for at dække Retiraden, tog Deel i Engagementet og fik derved nogle fiendtlige Kugler ind, men ellers er hverken der eller paa Canonbaadene nogen dræbt eller saaret. Fægtningen endtes Kl. 6 om Aftenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Holmens Geistlighed ønskede nyligen, Etatens Kirke nogle Prydelser, især ved Alteret og i Choret; men Kirken selv ønskede de at skaane for denne Udgift, da den er uden Midler. Aldrig saasnart var dette Ønske yttret af Holmens Provst, for Roslotillens hæderlige Chef, vor Commandeur Krieger, førend han og de øvrige Officierer af Etaten, som havde været Deeltagere i Affairen af 9de Julii sidstleden, imellem sig selv sammenskøde og af de dem ved denne Leilighed tilgodekommende Priispenge anviste den forlangte Sum, til Beløs790 Rd. Chefen havde tegnet sig for 300 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Canning. Vi Danske have gjort et saa ubehageligt Bekjendtskab med den, om just ikke berømte, saa do berygtede, og blandt den veltænkende Deel af hans egne Landsmænd forhadte Lord Cannings politiske Caracteer, at en kort Skildring at denne Dievel i en Statsministers Skikkelse, ikke vil staae paa sit urette Sted i et Blad, der hidtil desværre alt for ofte har havt Leilighed til at omtale hans infernalske Planer. Han har samme Grundsætninger som Pitt, udmærket sig ved en Halstarrig, hed som denne, og betraadte den diplomatiske Løbebane ligesaa tidligen som han blev Parlaments lem. Statssecretairen for de udenlandske Anliggender, Lord Greenville, drog ham i Aaret 179 ind i sit Ministeriums Bureau. Her blev han, hvad hans Mester, Grenville, allerede længe var, Pitts Organ og enthusiastiske Tilhænger. Af ham lærte han at betragte den Franske Revolution som den Donkraft, der skulde gjøre Engelland til en verdensbeherskende Carthage, under hans Veiledning studerede han sig ind i Subsidiesystemet, hvor hans Mester ofte førte sig til Raads med ham. Canning, indvier i Cabinershemmelighederne, blev heller ikke fremmed i Parlamentspolitiken. Han lærte og udøvede den vanskelige Konst, at vinde Folkets Yndest, uden at mishage Ministeriet. Strax i sin første Parlamentstale, d. 3 Januarii 1794, i Anledning af Krigen mellem Engelland og Kongen af Sardinien, prækede han Krig, fordi denne var efter Nationens Sind og Ønske. Da Wilberfore opløftede sin Stemme mod Slavehandelen, kaldte ogsaa Canning denne Handel uretfærdig, barbarisk og upolitisk, og smigrede sig saaledes ogsaa ind hos det Partie, der gjorde Fordring paa et følsomt Hjerte. Kort, han blev i en rum Tid, om just ikke Folkets Mand som For, saa dog de hos Nationen Herskendes Mand, Ministernes Fortrolig, deres Støtte i Parlamentet, og endog John Bulls Yndling, for saavidt han med ubarmhiertig Strænghed ivrede mod alt, hvad der kaldtes Fransk, og endog overtraadte Anstændighedens Grændser mod den daværende Førsteconsul. Da Pitt i Aaret 1801 nedlagde sin Post, trak ogsaa Canning sig tilbage fra Departementet for de udenlandske Anliggender; thi efter hans Tænkemaade var en Fredsslutning med Frankrige det samme som Storbritanniens Selvmord. Men