JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Tydskland. Kurfyrsten af Hessen har nu ophævet alle Sagsøgelser imod Undersaatter for deres under den fjendtlige Okkupation yttrede politiske Meninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Den 20 Febr. og Aftenen slog Lynilden ned i det store skjønne Katharine Kirketaarn i Brunsvig og tændte. Næste Morgen, da Man ingen Muelighed meere saae til at faae Jlden slukket, fattede en Tømmermester, ved Navn Seidlitz, den raske Beslutning, at afskjære Taarnet nedenfor Brøndstedet og ved anbragte Skruer nedflynge den afløste Spille paa Jorden. Ogsaa lykkedes det saa vidt at Man allerede saae den uhyre Masse af Kobber, Blyt- og Træe hævet i Veiret ved den ene Side, da Jlden pludselig tog Overhaand og fortærede Skruerne med. Jmidlertid opgav Man ikke derfor Modet, men jorde ved Hjelp af Brædder, belagte med vaadt Leer, et nyt Forsøg længer nede, som lykkedes saavidt, at først om Aftenen, 24 Timer efter Jldens Begyndelse, nedstyrtede den afskaarne Deel af Taarnet med en frygtelige skjøn Jldregn og græsselig Bragen paa Kirketaget og Hvælvingen, uden formedelst den hurtig anvendte Hielp at tænde eller gjøre videre Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Det Kongel sachsiske Over=Konsistorium har i Aar anordnet tre særskildte Bod= og Bededage at holdes den 10 Marts, den 9 Juni og 17 Novbr. Ved en anden
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Bekjendtgjørelse fra det Kongl. sachsiske Finantskollegium dateret Dresden den 7 Januar, forbydes det Enhver at tilbyde nogen af de ved samme ansatte Personer Foræring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
da de i saa Fald kunne vente at blive tiltalte som mistænkte for Bestikkelse. En Sekretair havde nemlig viist den sjeldne Redelighed, selv at anmelde en slig anonym tilsendt Gave af 40 Da er.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
En ulykkelig Moder fra St. Quentin i Frankerig har været i Hamborg for at opsøge tre savnede Børn paa 8.7 og 5 Aar, som med hendes Mand faldt i Krigsfangenskab ved Dresden den 4 August 1813, og som en Militær urigtig havde forebragt hende at have fret i et Hospital sammesteds. Enhver i Tydskland eller Rusland, som kan give nogen Oplysning om disse Børn, hvis Binavn er Lefevre, opfordres nu Aviserne til at meddele Mairen i St. Qventin samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Studenterne i Leipzig forsamlede sig den 20 f. M. med endeel andre Folk paa Gaden, gik til Torvet og raabte: Kongen leve!" og skulle derpaa have begaaet adskillige Uordener; men blev jaget fra hverandre af Politiet Næste Dag udkom en Bekjendtgjørelse fra den preussiske Kommandant, General v. Bismark, hvori han formaner Jndvaanerne, ikke at give sig Aarsag til at forandsine gode Tanker om dem. - Endnu et tredie Fruentimmer er nu opdaget, som med Ære har bivaanet Feldttoget i det Lytzovske Korps. Hun hedder Anna Unger, og lærer for Tiden Fødselsvidenskaben i Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Nylig er i Hamborg udkommet et Skrivt under Titel Materialier til rigtig Bedømmelse af de væsentlige Retsforhold imellem Hamborg og Frankerig. Jblandt sammes Bilag er en hemmelig Artikel til Pariserfreden af 30 Mai 1814, hvorved den franske Regjering forbinder sig til at give Erstatning for de af den Hamborger Bank udtagne Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Holland. Her er nu udkommet en Forordning om Adelen, hvorefter Personer som høre til samme, skulle tituleres Ionkheer og Hoogwelgeboren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Storbrittannien. Lucian Bonapartes prægtige Maleriesamling i London skal med det Første bortsælges ved offentlig Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Den unge Hertug af Dorset, en Stifson af Lord=Lieutenanten i Jrland, Lord Whitworth, er død ved at styrte med Hesten paa en Parforerjagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Lord Erskine har af Prindsregenten faaet Tidselordenen Spanien. Hs. Majestæt har befalet Oprettelsen af sex Agerdyrknings=Skoler i Provindserne, og desuden udnævnt en Junta, til at udarbeide en almindelig Underviisningsplan, i den skjønne Overbeviisning, at Uvidenhed er en Moder til alle Vildfarelser og Forbrydelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Kjøbenhavns Vexelkours den 3 Marts, Hamborg, 2 M. 597, k. S. 603. London 2 M. 25, t. S. 23 1/2 Rbdlr. Specier 590. Disse solgtes til 35 1/2 Rbmk. For Kommitteesedler blev givet 72 pr. 100; Obligationer 290, Paa Onsdag prædiker den residerende Kapellan, Hr. Ortmann, i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Avertissements. Efter 3 1/2 Aars svageligt delbred og 7 Ugers sengeliggende haarde Lidelser af Vattersot hensov min i Livet høistelskte Mand, Jacob Meelbye, sidste Nat imellem 11 og 12, Gud hengiven, 68 Aar gammel; hvilket af mig som hans efterladte 72 aarige Enke, sørgeligst bekjendtgjøres Slægt og Venner, frabedende mig al skriftlig Bevidnelse om Deeltages, i dette mit smertelige Tab Jnger Meelbye, Bramstrup den 5 Marts 1819. født Pors.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Paa Forlangende af Gaardmand Lauriz Jversen i Kobbersteds i Aller Sogn, skal hans iboende Gaard sættes til offentlig Auction den 8 April d. A. Liebhavere ville altsaa indfinde sig i Gaarden samme Dag om Formiddagen Klokken 10, og efter de in Termino at bekjendtgjørende Konditioner og skeet Bud og Overbud Tilslaget at forvente. Gaarden ligger i en frugtbar og skjøn Egn, en halv Miil fra Christiansfeldt, 2 Mile fra Haderslef og ligesaa langt fra Kolding. Bygningerne ere i meget god Stand. Sæden haver hidindtil været 3 Tønder Rug, 4 Tønder Byg, 6 Tønder, Havre og en Tønde Boghvede. Af Kreaturer kan holdes 1. Stkr. Hornqvæg og 2 Heste. Af Høe kan aarlig avles 30 a 40 Læs. De ordinaire Afgivter beløber sig omtrent 47 Rbd. aarlig, og Gaardens Størrelse er ansat til 27 Tønder i Qvantitet, hver Tønde a 320 - Roder. Tørvejord findes ved Gaarden til Fornødenhed. Auctionsbetingelserne bliver meget fordeelagtig i Henseende til Udbetalingen af Kjøbesummen, og kan indsees hos mig og Eieren 14 Dage førend Auctionen, ligesom ogsaa Enhver, som vil have nærmere Efterretning om denne Besiddelse, derom kan henvende sig til Eieren paa Gaarden. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie den 4 Marts 1815. G. D. Langreuter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Formedelst Bortrelse lader Hr. Forvalter Møller i Skib husene ved Odense. Fredagen den 31 Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 11, ved offentlig Auction, som afholdes i Gaarden, bortsælge sin sammesteds iboende Gaard med tilliggende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng frie Hovedgaards Taxt 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. og ere at fortrinlig Bonitet. Arealet udgjør omtrent 50 Tdr. Land Udsæd og indeholder desuden endeel Tørveskiær. Bygningerne ere alle for faa Aar nye opbygte og indrettede til en Familie uden for Bondestanden. Ved Gaarden er anlagt en god Kjøkkenhauge foruden en Humlehauge. Det anmærkes :at Eiendommen opraabes saavel heel som i Parceller. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet. Odense den 5 Marts 1815 C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Tirsdagen den 11 April og følgende Dage, Formiddag Kl. 9. lader Kancellieraad Bøtcher, ved offentlig Auction, i hans Boepæl paa Flaldaugen i Odense, bortsælge for det meeste udvalgte og vel konditionerede Bøger i flere Sprog og Viden skabet af omtrent 1300 Bind. Til hvilken Tid Videnskabsdyrkere behageligen ville give Møde. Kataloger kunne modtages 8 Dage forud hos Dhrr. Amtsprovster, eller og paa Auctionsstedet selv; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 4 Marts 1815. Bendz. Mit daglig aftagende Syn tilraader mig, og min bekonomiske Forfatning byder mig ved offentlig Auction at afhænde min for største Deelen under min 18taarige Tjeneste ved Fyens Tispestoel anskaffede Bogsamling af omtrent 1300 Bind Dhrr. Geistlige, der endnu findes i Stiftet fra Aaret 1804 al, indbydes hermed venligst at møde, da deres Møde skal ansees som en kjær Bekræftelse for mig, at jeg hos dem endnu staaer i god Erindring. Men, de senere tilkomne Hr. Geistlige indbydes med lige Varme, da deres Møde ved Auctionen vil tjene mig til umiskjendelig Vidnesbyrd om, at mit Rygte blandt Fyens Veistlige ikke efter afg. Biskop Blochs Død, har lidt noget uforskyldt Afbræk. Børcher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Fredagen den 17 Marts om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Kalkbrænderiet Bremerhauge ved Brahetrolleborg, ved offentlig Auction, bortsolgt et Partie god brændt Faxøe Kalk. Brahetrolleborg Birks Kontoir den 4 Marts. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Sædvanlig god og reen Sæde-Havre er tilkjøbs paa Aalykkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Code Sæde-Vikker ere at bekomme paa erstor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Undertegnede haver i Kommission at bortsælge: et Mahognie Chatol med Opsats af nyeste Facon, et dito med Opsats, er Mahognie Divan med 6 Stole, en Sopha med 12 Stole, samt en holsteensk Vogn; hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Abr. Joseph boende i Odense Vestergade Nr. 281.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
En næsten nye Pram eller Trækfærge, bygt at AB. gode Eeger og Bøgetræe=Materialier, med Vindebroe i begge Ender, 41 Fod lang 13 Fod bred og 1 Alen dyb, anvises til Salg af Skibbygmester Andreas Bonnesen i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Da jeg Underskrevne reiser herfra Odense med det førnesaa ombedes alle og Enhver, som jeg maatte være Noget skyldig, at de melder dem inden den 10de i denne Maaned. J. C. Dænke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Skipper Hans Andresen afseiler til Kjøbenhavn om 8 Dage, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer; Man behager at melde sig ved Skibet i Odense Bassin, eller hos Skipperen som boer i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
En Pige ønsker sig til 1 Mai en Kondition med Nøgen, som reiser til Holsteen enten som Stuepige eller hos Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Da min Søn Niels Hansen paa nogen Tid, forledt at slette Mennesker, er geraadet i Vidtløftighed, saa erklærer jeg som hans Fader, at Jngen maae betroe ham noget i mit Navn- og beder paa egen og hans Kones Vegne, at Jngen vil indlade sig med ham, men vise ham tilbage til sin Familie, der oprigtig vil hans Vil. - Rullehuset den 6 Marts 1815. Enne Hansdatter. Haus Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Paa Veien imellem Odense og Blommenslyst i Ubberud Sogn, er funden et Hestedækken, som dens rette Eier mod at betale dette Avertissement, kan bekomme i bemeldte Blommnalst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Skipper Rasmus Jensen, beliggende ved Denne Kanal, Basin, afgaaer om nogle Dage herfra til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Auction over en Bondegaard. Efter Foranstaltning under Skiftet efter afdøde Selveiergaardmand Niels Fridrichsen og ligeledes forhen afdøde Hustrue, bliver over Stervboets Eiendomsgaard, beliggende paa Gamst Byes Mark i Aanst Sogn og Herred under Ribe Amt, afholdt 1ste Auction Mandagen den 10 April d. A., 2den Auction Mandagen den 17 f. M., samt 3de og sidste Auction Mandagen den 24de næstefter, ved hvilken sidste Auction tillige bortsælges Stervboets Ind= og Udboe samt Besætning, hvorunder nogle gode Heste, Køer og UngevægFørste og anden Auction afholdes paa Raadstuen i Kolding. men tredie Auction i Gaarden selv om Formiddagen, alt efter de Konditioner som da blive bekjendtgjorte. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb.,er nye opbygt og udflyttet i den største Lod af sin Mark, den ligger i en god og behagelig Egn, tæt ved Aanst Bye; hvorigjennem Landeveien løber fra Kolding til Ribe, og 2 Mile fra første Bye; den har Overflødighed af Tørvejord og dens aarlige Udsæd er Aar om andet 24 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 24 Tdr. Havre, 14 Tdr. Boghvede; til Gaarden kan avles 60 a 80 Læs Høe, og der kan fores og græsses 7 Heste, 12 Køer, 20 Faae, samt desforuden fores 16 a 20 Stude. Herredsskontoiret i Kolding den 1 Marts 1818. Westengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Onsdagen den 3 Marts om formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa lille Hesberg, bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøge= og Æsketræer, samt Abeliner, tjenlige til Gavntømmer og Brændsel m.v. Odense den 1 Marts 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Blandede Efterretninger. Østerrig. J Wien udgives nu en Samling af alle Kirkeforordninger siden Pavens Tilbagekomst til Rom som Man formoder vil blive saare kjærkommen for det ratholske Tydskland, der ikke kan være nøie no forenet med den hellige Stoel i Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Den bekjendte Werner holdt nylig sammesteds er meget alamodisk-mystisk, Lombastisk Prædiken paa MarieUndfangelsesfest. Han opmuntrede i den første Deel sine Tilhørere til at tilbede Hemmeligheden i Maria udesmittede Undfangelse, og bestræbte sig i den anden for at lade dem ane samme,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
(Af samtlige danske Aviser samt Udgiveren.) Sluppen Maren Severine, der skulde overføre endeel af det med Fregatten Perlen under Skagen strandede Gods til Kjøbenhavn, er Natten imellem 8 og 9 Januar indstrandet ved Assaae i Nærheden af Sæby. Vedkommende er indkaldte af Kancellieraad Boeck i Sæby at legitimere Eiendomsretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Den i Avisen Nr. 32 omtalte franske Soldat Guillaum, de Saine, der var bleven saaret ved adskillige Knivstik af den italienske Soldat Antoine Gregory, som af den herværende franske Minister, Hr. Marqvis de Bonnay, blev overgivet i Rettens Hænder, er nu fuldkommen helbredet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
I Dagen er fortalt følgende plykologisk mærkelige Tildragelse. Den 12 August 1805 tilføiede Soldat af de danske ostindiske Tropper, Jens Andersen, i en beskjænket Tilstand en anden tilligemed ham i Kasernen i Tranqvebar indqvarteret sovende Soldat tvende Bajonetstik i Underlivet, hvilke voldte den Saaredes i Dage efter paafølgende Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Ved Kongelig Resolution af 5 December 1806 paa Krigsrettens Dom i den imod Jens Andersen anlagte Sag, befaledes: at han for sit begangne Mord skulde undgielde efter Lovens 6 - 9 - 1, og da enhver Europæer, som i Kolonierne har gjort sig skyldig til Dødsstraf, sendes hjem til Moderlandet for at henrettes, blev dette ogsaa Tilfældet med Jens Andersen; men formedelst Krigens Udbrud mellem Danmark og Storbrittannien opbragtes i Efteraaret 180. det fra Tranqvebar til Kjøbenhavn bestemte Skib, paa hvilket han som Arrestant var, til Engelland. Her indsattes han blandt de danske Krigsfanger, og da han var en un(den Gang af 26 Aars Alder, tjenstoyetig Karl, fødde Hververne at formaae ham til engelsk Krigstjeneste, med han afviiste stedse Hververne, erklærende: "at han ved havde Dødsstraf at vente i Danmark, men at han før vilde lide samme efter en retfærdig Dom, end tage Tjeneste hos sit Fædrelands Fjender. Dette Svar, forbundet med hans gode Opførsel, opvakte Fangevogternes Deeltagelse i hans Skjebne, og han fandt ofte Leilighed til at undvige, men uden at han vilde nytte den, og han forblev saaledes i Fangenskab, indtil alle krigsfangne Danske efter Fredens Slutning sattes i Frihed. Tvertimod hans Venners Raad fulgte han af egen Drivt med et Transportskib, som den 17 Juni 1814 overbragte ham og andre løsladte Danske til Tønningen, hvorfra han ligeledes frivillig reiste over Land til Kjøbenhavn, og meldte sig den 3 Julii næstefter paa Hovedvagten, angivende sig for Deelinqvent. J Betragtning af disse Omstændigheder, hvortil endnu kommer, at Jens Andersen stedse for sin begangne Misgierning havde opført sig vel, og at han da den var udøvet havde, saasnart han var bleven ædrue, yttret den inderligste Angen over samme, formildedes ved Kongelig Resolution af 15 Juli f. A. den idømte Livsstraf derhen, at han skulde hensættes til Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus paa Kongens Naade, og da han ligeledes i denne Straffeanstalt har udmærket sig ved stille og ordentlig Opførsel samt Frid i det ham paalagte Arbeide, er ham ved Kongelig Resolution af 6 Februar d. A. bleven skjænket sin Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Den fortjente Overretsadvokat Adler i Altona er død Hr. Theaterdirektør, Ridder og Professor Rabbek agter nu igjen paa Hof=Boghandler Beckens Forlag at udgive det i sin Tid saa yndede Blad Minerva, under Navn af den danske Minerva. Begyndelsen skeer fra 1 Juli 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Til Fattigvæsenet i Aarhuus er indkommen 50 Rbd. ved de af Haandværkerne givne Skuespil paa Volden, Dette er altsaa et nyt Privattheater som vel vidner om Raffinement i Standens Forlystelser; men neppe vil betale sig for Mesterne. Sammesteds har en Muurmester frivillig bødet til de Fattige, for at have anstillet Bal og Lystighed i sit Huus paa utilladelig Tid og Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Det smukke Kjøn i Slagelse har, som billigt, vundet en skjøn Triumf i Anledning af de Udfald, som den nye Avis for de ti Kjøbstæder havde tilladt sig imod det, da Redaktøren, Hr. Dr. Dampe, nu i No. 18 af samme Aviser har gjort følgende Æres-Erklæring: Da jeg haver erfaret mine Medborgeres billige Harme, over de af mig i No. 15 og 17 brugte Udtryk, som kan hav Hensyn til Slagelse Damer, saa gjenkalder jeg herved disse ubesindige Udtryk, og beder samtlige mine Medborgerinder og Medborgere, ikke at regne mig dem videre til Onde. Og ønsker jeg tillige, at den første Spørger, som i No. 11 har taget til Gjenmæle mod mig, ikke videre vil paaanke mine mod ham brugte fornærmelige Udtryk. Dampe. Tilskueren har i sit sidste Nummer en træffende Skildring, af vore Vildegjerner, uden hvilke Danmarks Litterstuvilde være saare fattig. Jsær har de poetiske Vildegjerners Slægt aldrig været saa talrig og anseet som nu omstunder. De første af dem, Man veed af at sige, vare de holbergske Vildegjerner; derefter kom de tulinske Vildegjerner, som vilde gjerne tænke, og derfor i det mindste havde Tanker over deres Vers, skjøndt de ingen havde i dem; saa kom de evaldske Vildegjerner, der greb hans Tankestreger og hans Haer i Mangel af hans Aand, saa de wesselske der i vandtrængte Riim agerede Votre Serriteur og det: Prosit die Mahlzeit: istedenfor at skrive Kjerlighed uden Strømper. saa thaarupske, pramske, baggesenske heibergske Vildegjerner, og kort sagt, saaledes hverganderes Modstandere Genierne fik stilt En op, have de altid havt ti Vildegjerner at sætte imod ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Nylig er vor Litter tur bleven beriget med et interessant Grundris til Roeskilde Domkirkes og dens Monumenters Historie og Beskrivelse ved Hr. Overlærer H. Behr. mann, der vækker Ønsket om, at Vi ogsaa fra en duelig Haand engang maatte see en Beskrivelse over vor skjønne Odense St. Knuds Kirke, der var det vel saa meget værd som Aarhuus forfaldne Domkirke. Man seer ellers af en Fortegnelse over en Deel af Roeskilde Kirkens Oldsager, hvorover blev holdt Auction 1806, at Fanden ogsaa spillede en Rolle i det nedbrudte St. Birgittes Kapel. Han var malet paa Hvælvingen med et Skrivertøi i den ene Haand- og i den anden et Kalveskind, som de Gamle sige, men heller en Pergamentrolle, paa hvis ene Ende han stod med Fødderne, imedens han med Tænderne sleed i den anden nedenfor stod. Scribo tardantes et vans loquende vagantes Jeg skriver Nølepederne op og Sladderhankene, Et sligt Skilderie kunde maaskee endnu ikke synes overfløbigt i mangen en Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Følgende Mærkeligheder kunne fremdeles afgive en Prøve paa dette Skrivts Jndhold:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
En Gravskrivt, som endnu for halvandet Aarhundrede siden stod paa en Steen af Marmor indenfor det gamle Kapitels Dør beviser, hvilken Myndighed Geistligheden allerede havde naaet under Kong Niels, da den paa et offentligt Monument turde sige: at Kong Nielses Raad, Helgihavde beviist Kirken mange Tjenester og afkastet det konge sige Aag, som andre havde paabyrdet samme. Stene gjemmes nu paa runde Taarn i Kjøbenhavn. Tæt ved det søndre Taarn er Kirkens Uhrværk over Omgangen. Paa Omgangen selv, saa at det kan sees fra Kirken, er anbragt et mechanisk Spilleværk. Her staaer nemlig en Mand, Peder Døve, og et Fruentimmer, Kirste, Kimes, som hver har en Klokke foran sig. Ved Siden af den rider Sanet Georg paa sin Graaskimmel, som har er Drage under Fødderne. Disse Figurer staae ved Lænker, Forbindelse med Slaguhret, saa at Madamen slaaer Qvarterene, hvorved Manden forholder sig ganske rolig. Men naar han slaaer Fuldslagene paa sin Klokke, saa ryster hu med Hovedet ved hvert Slag han slaaer. Tillige begyndt den hellige Georg at galloppere og hans Skimmel trampe saa ubarmhiertig paa den stakkels Drage, at denne giver i heftigt Skrig fra sig. Da dette nu interesserede Menigheden meer end Præstens Tale, og Opmærksomheden blev ven fra ham til den hellige Georg, saa blev det Provst Kruk1718, efter Anmodning, tilladt at lade Lænken, som satte Hesten og hans Rytter i Bevægelse, tage bort, saa at disse nu ikke bevæge sig mere. Det er forfærdiget under Christian V. Uhret har ingen Skive uden paa Taarnet, som det ellers er sædvanligt; men inden i Kirken, tæt ved et nu omtalte Spilleværk. Viseren gaaer kun eengang run i 24 Timer, og viser derfor Tiden med begge Ender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-07
Februarheftet af Athene er atter krydret med en Rubilaf vor flittige Dr. S. L. Baden, bestaaende af endeel lunefulde antiqvariske Anekboter, hvoriblandt f. Ex. følgende At være gift udtrykkes i vort gamle Modersmaal her instructivt: at have i Senge. Saaledes hedder det en gammel Stægtbog: Christoffer Friis til Astrup havde Vivike Hansdatter Juel i Senge, og med hende 6 Døttr. og 2 Sønner. - En Fyrste, saade den bjærve Luther, er og et Menneske, som om sig har 10 Diævle, naar ethvert andet Menneske kun har een Diævel; thi, som han paastod, ere ved Hofferne lige saa mange Diævle for der ere Hoffolk. Adresten giver imellem fine Politie=Erindringer nogle nyttige Vink om at afskaffe den Ureenlighed, hvormed Man saa ofte seer Ting behandlede, som ere bestemte til Menneskers Føde. Det er saaledes en væmmelig Sviinskhed at finde Skyllevand og anden Ureenlighed henkastet ved Vandpomper, eller naar Slagterne bære Kjøbenpaa Skuldrene med Haarene hængende udi over det, istedet for at være tildækket med et reent Klæde, eller naar Kudskene sidde paa Brødene og støtte deres smudsige Fødder paa dem. Af alt Anførte og skidenfærdig Omgang med Fødevare overgaaer dog Jntet Saltets Behandlingsmaade ved sammes Udlysning og Hjemkjørsel, helst naar betænkes, at disse Varer ikke kunne afskylles. Man seer Maaleren staae i Lasten i Saltet med sine smudsige Fødder, og Kun sken ligesaa at staae ovenpaa Saltet i Vognen m. m. Den milde Luft vedvarer endnu, men er derhos temmelig taaget og fugtig. Viben er kommen; Nogle ville ligeledes alt have seet Storken. Rugen staaer næsten overalt ypperligt og Stikkelsbær og andre Buskværter i Haugerne begynde at bryde, saa Vi i Aar kunne love Os meget tidlig Foraar, ifald det ikke igjen afbrydes