JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-27
Capital som falbydes. er imod sikker Pant og anordnet Rente, enten strax eller til Af Umyndiges Penge, falden paa Baroniet Holckenhavns Gods, 11te Junii 1783, at bekomme til Laans følgende Capitaler, nemlig: 1) 40 Rdlr. 3 Mk. 8 og en halv Skilling. 2) 4000 Sldlr. eller 266 Rdlr. 4 Mk. 3) 21 Rdlr. 1 Mk. 7 og fireniendedeel Skilling. Tilsammen 328 Rdlr. 2 Mk. 15 og syttenattendedeel Skilling. Altsaa ville Vedkommende melde sig herom paa Holckenhavns Skriverstue hos Birkedommer og Forvalter. E. C. Jantzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-27
Bortkomne Sager. Børste Juledag er her i Odense bortkommen en blaae Kalkonsk Hane og en sort Høne; hvem som haver indtaget samme, ombedes tienstligt at melde det her paa Odense Adresse=Contoir, hvorfra Eieren anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-12-27
Fundne Sager. Den 15de December, er af Kudsken fra Sandholt, imellem Bellingebroe og Lettebek, funden en Lærrets forseglet Pose, hvorudi formodes at være Riisengryn. Eieren heraf ville behage at lade samme afhente paa Sandholt imod at betale 3 Mk. for Oplysningen, og desuden en liden Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Tanker. ved Aarets Omvexling. Paa ny den Sirkel er fuldendt; Som fængslet Aarets raske Dage, Og Tidens Vinge staaer udspendt Fornyet Flugt om den at tage; Paa ny vor Egn bær Vinters Lenker; Paa ny din Straale, gyldne Soel, Som os Midsommers Vellyst skienker, Sig skyder ned mod Sydens Poel, De Kredsers Tal er atter fuldt, Hvor aarlig Maanens Klode vandrer; Som skiftende fra heel til skiult Gradviis sin laante Glands forandrer; Som høi og lav udi sin Flugt Sin skrevne Bane stedse følger: Til andres Lys for os sig dølger, Og til ny Glands kun bliver slukt. Den viser, Menneske, din Lod, Hvis Slægt fremkommer, voxer, falder, Hvis Vei bestemt og een er traad; Af Væsen eens i hver en Alder, Skiønt med ny Miner uden Tal, Hvis Liv er laant og stakket varer, Som viger bort for andre Skarer, Og i ny Egne tiene skal Lyksalig den, som Tid og Aar, Den Viises ønskte Lod, tildeeler, Som Held ei blinder, Sorg ei qvæler; Som tryg i Dydens Skygge boer, Naar Tiden af sit Fyldhorn gyder, Hvad Mennesket forstyrre kan; Hvis Øie rolig skuer an Hvor Perlen sankes, Guldet flyder. Lyksaligt Folk, lyksaligt Land Hvis Aar gaaer om ukiendt af Plager, Og, svøbt i Fred, ei høre kan Det Raab, som Krigens Gud ledsager. Den Ro, det Vel vi længe smage! O Aar, hvori du nys gik hen! Kom nu, kom evig saa tilbage, For Konge, Land og Landets Ven! Om det Ord Almanak. Vi have mange Ord, som ei ere af vort eget Sprog, men af fremmed Herkomst, og har vundet Indfødsret hos os, for den Tieneste, de giøre os. Af det Slags er Ordet Almanak, hvis Føddeland er Ægypten, hvorfra saa mange andre Ord og Ting forskrive sig. Ægypterne sætte først paa Registeret af deres opdigtede Konger een, navnlig Menes, der betyder en Regel for Folket, item en Lovgiver, som af Begyndelsen langt fra ei var en Persons Navn, men et vist Merke for Folket, belangende deres Markarbeide, der var saa vanskelig som vigtig, førde bleve ret bekiendte med Nilfloden, hvilken gav Anledning til saa mange Merker i deres Oeconomie og Politie. Menes var altsaa kun et Tegn og Efterretning, sat paa en Stotte offentlig, hvorefter Folket kunde vide, hvad Arbeide de i hver Maaned kunde foretage sig. Det nedstammer fra Manah eller Manach, som hos Hebræerne og Araberne betyder at tælle, regne, indrette, og har fast i alle Sprog bevaret sit Stammenavn efter hvers Dialect. Mene, Mensis, Mois, Monat, Maaned, have alle en Lighed af Roden Manah, og deraf er Ordet Almanak, der er som et Merke, Tal og Indretning paa vore Tider og Foretagender. Det Ord Al, er Arabisch, og omtrent saadant et Tillægs=Ord, som en eller et i Dansken, og findes i adskillige Ord, f. Ex. Al=Kali, Al=Chemie, AlKoran a. Hver Bonde snakker Arabisch, naar han kalder sin indlukte Seng en Alkove; thi Bastholm i hans jødiske Historie skriver, at Araberne endnu kalde det inderste af de tre Afdelinger i deres Telte Alkobbah.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Der siges at der har været for nogle 100 Aar siden saa stor Tørke i Norge, at Jorden er sprukken i stykker, hvorover blev befalet en almindelig Bededag paa den første Nr. 7 R. Gangdag, og den saa strengelig med Fasten, at Fæet blev mulebunden, og Barnet holden fra Brøstet i Vuggen, og førend Folk gik udi Kirken, var klart Veier, før de udgik igien, var det en sterk Støvregn. 5. Kaldes Philipi Jacobiddag, den 7de Dag efter St. Marii. 6. Den anden Dag efter, kaldes Kaars Misse, og da skal alle Gierder være gjort, og alle Grinder lukt, item da skal Ulden røddes af Saugerne. 7. Den 13de Dag efter Kaars Misse, kaldes Halvorsokkedag, og da skal Renskalven gaae i Snee over sine Kiøver, hvorfor ventes et ondt Veir med Snee og Slud. 7 1/2 Fierde Dag efter, er Christi Himmelfartsdag. 8 Den 14de Dag efter Halvorsokke, kommer Wilhelm Føre, han skal hos Majen kiøre. 9. Dernæst den 13 Dag, kommer Calburus med Laxen som da begynder at rinde. 10 Den 9de Dag derefter, kommer Botolphs Okke, og da holdes Laugting i Bergen. 11. Dernæst kommer Jens Okke, St. Hans 12. Den 6te Dag derefter, kommer Pæs Okke. 13. Den 4de Dag derefter, kommer Syftes Okke, som er Marie=Biergergang=Besøgelse. 14. Den 7de Dag derefter Syste Okke, kommer Kield Fuus og St. Knud og driver Bonden med Leen ud. 15. Den 3die Dag, Knud Konge. 16. Den 11te Dag efter St. Knud holdes Moris Misse Dag paa Staven, men i Almanakken sættes den 4de Dag efter St. Knud. 17. Anden Dag efter Moris Misse, kommer Magdahdag. 18. Dernæst kaldes den Jacobs Okke. Nr. 8 R. 19. Dernæst den 5te Dag, kommer Ols Okke 20. Den 4de Dag, kommer Pævinkkeldag, og paa denne Dag vil Bonden ikke meie eller slaae; thi siger han, at det Høe skal komme Lus paa Qvæget. Mera Super Stitio21. Saa kommer Ols Okke Ziire. 22. Dernæst Lauriz Okke. 23. Dernæst vor Fruedyrre. 24 Dernæst den 10de Dag Bartsokke, Bukken løber i Brøn, Bartholom. 25. Dernæst 6te Dag kaldes Verges Misse, Johannes halshugges. 26. Dagen efter, den 4de Plides Misse Egidius. 27. Saa kommer den 8de Dag derefter, vor Frue Ziire. 28. Efter vor Frue Ziire den 7de Dag, kaldes Kors Misse - om Høsten. 29. Den 8de Dag derefter, Mathias Misse om Høsten. 30. Den 9de Dag derefter, kommer Michels Misse. 31. Den 6te Dag derefter, kommer St. Frans. De Dage, som staaer tegnede med halve Kors, kaldes lopre Dage, og skal ikke være saa hellige som de andre Dage. 32. Den 5te Dag efter St. Frans, kommer Britte Mis see, og den 7de Dag derefter, er Calixtus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
NB. Pinze Helliggedage, kalder den norske Bonde Qvitsøehelgen. Vintersidens Høitidsdage. October 14. A. Første Vinterdag er Calixtus. 21. B. St. Mogens, Ulsula eller Hilardus. 28. C. Simaa Misse er Sim Jud. November 1. D. Allehelgen. a 9 R. November 11. E. Morten Bisp. 23. F. Klemmens. 25. C. Catharina. 30, H. Andreas. December 4. I. Barbarg. 6. K. Nicolaus. 8. L. Mar. Unds. 13. M. Lucia. 21. N. Thomas. 25. O. Juledag. 28. P. Børnedag. Januarii 1. Q. Nyaars=Dag. 6. R. Hell. 3 Konger. 7. S. St. Knud. 12. T. Hyginius. 17. U. Anthonius. 20. A. Fab. Seb. 25. A. Pauli Omvendelse. Februarii 2. 2. Kyndels=Misse. 3. No. 1. Blasius. 5. = 2. Agatha. 6. = 3. Dorothea. 22. = 4. Peder Stoel. 5. Matthias. Martii 7. = 6. Pepertna. 7. Gregor. 21. = 8. Benedictus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
25. = 9. Maria Bebudelse. April 2. = 10. Palme Søndag. Sommersidens Høitidsdage. April 14. 1. Sommermaalsdag Tiburtius. 16. = 2. Carisius. 3. Georgius. er 10 R. April 25. = 4. Marc. Edang. Mai 1. = 5. Phil. Jacob. 3. = 6. Finding. 15. 7. Sophie. 18. 7 1/2 Christi Himmelfart. 28. = 8. Wilhelm. Junii 9. = 9. Corillus. 17. = 10. Botolph. 24. = 11. St. Hans 29. = 12. Pet. Pauli Julii 2. = 13. Marie Besøgelse. 8. = 14. Kield. 10. 15. Knud Konge. 20. = 16. Elias. 22. 17. Maria Magd. 25. = 18. Jacobus. 29. 19. St. Ols Dag. August 1. = 20. Pæt. Fængsel. 3. = 21. Eleasar. 10. = 22. Laurenz. 15. = 23. Maria Himmel. 25. = 24. Bartolomæl. 29. = 25. Joh. halshuggen. September 1. = 26. Egiding. 8. 27. Marie Fødsel. 14. = 28 ; Ophøielse. 21. = 29. Matheus. 25. = 30. St. Michelsdag. October 4. = 31. Franciscus. 8. = 32. Birgith. Derefter, den 14de hujus kommer 1ste Vinterdag Calitus, Jndfald. Plato havde engang givet sine Discipler den Forklaring Nr. 11. R.) paa Mennesket, at det var et tobernet Dyr, uden Fier, for derved at skille det fra Fuglene, som ogsaa gaae paa to Diogenes, som syntes at have negtet sig selv alle menneskelige Fornøielser, undtagen den at lee, tog en Hane, plukkede Fierene af den, og satte den ind i Platos Høre Sahl, iblandt hans Disciple, sigende høit: - der see J Platos - Menneske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Befordringer. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt den 14de December sidstleden at benaade Conferentsraad de Hofmann, Amtmand over Coldinghuus Amt, med Ringen: Merito, som en udmerket Belønning for hans besynderlige Fortieneste i hans vedvarende Omhue for Bønderne i dette Amt saavel i Henseende til deres Udskiftning som øvrige Vel. Den 11te December er Studiosus Broder Feddersen beskikket at være Capellan pro Persona ved den tydske Garnisons Meenighed i Kiøbenhavn. Capellan Hr. Tobias Christian Wirth ligesaa at være residerende Capellan til St. Knuds Kirke i Odense. Capellan Hr. Christopher Resen Broch ligesaa at være Sognepræst til Schibtved Præstegield i Aggershuus Stift. Ober=Veier og Maaler Jørgen Knagh ligesaa beskikket at være Bye= og Raadsineskriver i Holbech. Danchert Danchertsen Krohn ligesaa at være Hof Agent og have Rang med virkelige Justitzraader. Samme Dag er Christian Fyhn, allernaadigst confirmeret at være Forstander ved Hospitalet, i Trundhiem. Den 18de December er Søren Asch allernaadigst confirmeret at være Birkedommer til Rugaards Birk. Studiosus Andreas Wilhelm Ambders ligesaa at være Sognepræst til Weschende og Anniøe Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Peder Baagøe ligesaa beskikket at være residerende Capellan udi Roeskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Den 9de Oct. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Professor Philosophie extraordinarius, Diderich Herman Hege er 12 Aar, misch til Professor Philosophiæ ordinarius ved Universitetet i Kiel, og Magister Philosophiæ Valentin August Heinze til Professor Philosophie extraordinarius ved samme Universitet. Prædik, paa Sønd, imell. Nyt=Aar og Hell. 3 Konger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Catechet Faaborg. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Mr. Luffe, Student. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Dødsfald. Odense, den 20de December, Sr. Andreas Rasmusen Skræders Hustrue, Anna Dorothea Rasmusen, i sit 46 Aar. Den 2den Jan. d. A., Hr. Raadmand og Apotheker Folchmann Holm, 73 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Copulerede, Fødde og Døde. Odense. Udi afvigte Aar 1782 er i St. Knuds Menighed copulerede 21 Par, fødte 58, deriblandt 7 nægte; døde 61. Udi Frue Meenighed copulerede 18 Par, fødte 45, deriblandt 5 uægte, døde 57. Udi St. Hans Menighed copulerede 12 Par, fødte 53, døde 35. I Hospitalet døde 11. J alt copulerede 51 Par, fødte 156, døde 164. Ere altsaa 8 flere døde end fødte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
J Fyens Stift copulerede 1436 Par, fødte af begge Kiøn 5568, deriblandt 218 uægte, døde 4502. Ere altsaa 1066 flere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Bekiendtgiørelser. Landstinget for Fyen og Langeland er berammet at holdes i Aaret 1783 paa følgende Tider, den 29de Januarii, 26de Februarii, 26de Martii, 30te April, 28de Maj. 25de Junii, 30te Julii, 27de Augusti, 24de September, 29de October, 26de November og 24de December. Nr. 13 Rør, Taxten. paa Æde= og Drikke=Vahre i Odense. Brød skal veie. Hvede=Brød 7 Lod for = Skonrogen Brød 10 Lod = = 1. Simler eller Sigte=Brød 9 Lod 3 Qvt. = 1. Sigte=Kavringer 6 Lod 2 Qvt. Blødt Brød af godt Rugmeel, vel baget 1 Pund 7 1/4 Lod for Kavring=Brød eller Rug=Kavringer 23 Lod = 2 = Kiød. Oxe=Kiød, 1 Skaalpund af Bryststykket. og Høy=Refbeen. Den øvrige Rest smaat hugget Kalvekiød, Bryststykket og de beste Stykker, 1 Skaalpund = Dito ringere, 1 Skaalpund = Lamme=Kiød, 1 Skaalpund af heele Bag fierdinger Af Forfierdinger smaat hugget = = Frie=Slagterne skal sælge deres Kiød 1/2 s. ringere end den nu ansatte Taxt. Flæsk. 1 Skaalpund grønt Flæsk = Røget dito Dansk Øll. 1 Tønde Øll af 6 Skpr. Malt, vel hum let, Kanden for Af 5 Skpr. Malt = = Af 3 Skpr. Malt = = = = 2 = Dansk Brændeviin og destillerede dito Aqvaviter, 1 Potte god dansk Brændeviin som holder 6 Gran 1 Mk. - s. 1 Potte destilleret dansk Aqvavit 1, 8 . Miød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
1 Potte gammel Fyensk Miød = Æddike.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
1 Potte Viinæddike 1 Potte Øllædike Smør og Ost Guult Smør 1 Skaalpund Hvidt 1 Skaalpund = Gammel Ost 1 Skaalpund, Nye dito 1 Skaalpund,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Proclama. For 3 Aar siden døde her i Byen en Mand ved Navn R. R. Claus Block, og den 29de November d. A. døde hans Enke Anna Dorthea Block, som efter et allernaadigst confirmeret Testamente har siddet i uskiftet Boe, men da Stervboet nu er taget under Rettens Behandling, og det som fra Gielden kan overskyde, skal, efterdi de Afdøde sig ingen Livs Arvinger har efterladt, deeles imellem begges andre Arvinger; Saa vorder samtlig disse, og især den først Afdødes, om nogen findes, herved indkaldet at melde sig inden de ved Loven fastsatte Tider hos mig, som her paa Stedet er Skifteforvalter; tillige indkaldes de Afdødes Credi= og Debitorer, hvorhos erindres, at Stervboets Omstændigheder ikke vil tillade at bekoste ordentlig Proclama til alle Ober Retter. Rudkiøbing paa Langeland, den 7de December 1782. J. Th. Flindt, General=Auditeur, Bye og Herredsfoged Inder Baronierne Einsiddelsborg og Kiørup i Fyen, er Sr. Niels Larsen Møller i Gaar bortdød paa Agernes=Mølle, uden LivsArvinger med hans efterladte Hustroe, og da han forhen deels som Kiøbmand og Skipper, haver dreven nogen Handel saavel inden som udenlands, saa bliver ei allene samtlige hans Arvinger, men endog Credi og Debitorer, hermed indkaldede, at møde paa Einsiddelsborg Skriverstue, til de i Loven befalede Tider. Einsiddelsborg pr. Odense, den 18de December 1782. Holm. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Da jeg har resigneret Provstcembedet her i Lunde Herred udi Fyen, og til min Successor i Provsteembedet S. T. Hr. Peder Dreyer, Sognepræst for Østrup og Hiadstrup Meenigheder, haver overleveret Provstiets Sager og Penge; altsaa, omendskiøndt ei flere Penge under Provstiet befindes, end 2de smaae Capitaler, nemlig 46 Rdlr. 3 Mk. 7 s. Jomfrue Marie Meyer, tilhørende, og 30 Rdlr. 4 Mk. 7 s., afgangne Skoleholder Gyldenabnes Børn tilhørende, saa dog til Sikkerhed for mig og mine Arvinger, gives dette 3de Gange tilkiende, med Begiering, at om nogen, imod Formodning, skulle formeene sig at have noget, videre lovlig hos mig at fordre, Provstembedet vedkommende, de da inden 6 Uger fra denne Publications Dato vilde melde sig med deres Fordring, saasom ingen Fordring efter den Tid imodtages. Skebye Præstegaard den 24de December 1782. ude Hoft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
En Kiøbmand her af Byen har paa sin Reise fra Kiøbenhavn i denne Maaned udi Søen, omtrent lige ud for Kiøge Bugt funden et Skibsanker med Boye, hvilket han i Følge Loven har anvordet mig, som herved paa Embeds Vegne indkalder Ankerets rette Eiere, behagentlig derom med nolagtig Beviis at melde sig inden Aar og Dag, da ellers Ankeret vorder solgt og den Deel af sammes Værdie, som Hs. Majestæt Kongen tilfalder, beregnet Allerhøistsamme til Indtægt. Rudkiøbing paa Langeland, den 24. November 1782. J. Th. Flindt. General=Auditeur Bye= og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te December i A. indkalder jeg herved alle dem, som maatte formene sig at have nogen beviislig Fordring til afgangne Ritmester Albrecht Hoberg, at melde sig dermed inden 6 og 12 Uger hos mig, som Executor Testamenti. Odense den 23de December 1783. Hengsler, Ritmester i det fyenske Rytter=Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Auction. Jorsdagen den 9de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver 4de og sidste Gang, uden videre Auctions Holdelse, stillet til offentlig Auction afgangne Skoemager Christen Hieronomus og efterladte Enke, deres fælles Stervboes Huus, beliggende udenfor St. Jørgens Port, imellem Chri Nr. 16 R. R. stian Svabes Skoemager, hans Huus paa den venstre, og Henrich Hansen Vognmands Gaard paa den østre Side, og bestaaer udi 4 Fag Muur= og høi Bindingsverk til Gaden, og i Gaarden 4 Fag dito Baghuus; til Huset er fornøden Gaardsrum og en temmelig stor Haveplads, thi ville de Lysthavende behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. Odense den 3die Januarii L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Til Kiøbs faldbydes. Hos Slotsforvalter Holm i Odense, er at bekomme i store og de et smaae Qvantiteter, endeel beste fine Frugtsorter af Æbler, og Pærer; saa og alle Sorter beste store Haugegevexter til billige Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Hos Lærretshandler Greis i Vestergade i Odense, er friske Citroner at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Hvor en sterk blaae anstrøgen Kane med Tilbehør til 4 Personer, er til Kiøbs for billig Priis, anvises herfra Adresse, Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Til Leie faldbydes. De Værelser som beboes af Hr. Kammerjunker von Kiørbitz, bestaaende af 2de Sahle til Gaden og et Tienerkammer til Gaarden m.v., er strax eller førstkommende Paaske at bekomme til Leie, hos Sr. Harder, Guldsmed, boende i Overgade. Capital som falbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
I Umyndiges Penge, falden paa Baroniet Holckenhavns Gods, er imod sikker Pant og anordnet Rente, enten strax eller til 11te Junii 1783, at bekomme til Laans følgende Capitaler, nemlig: 1) 40 Rdlr. 3 Mk. 8 og en halv Skilling. 2) 400 Sldlr. eller 266 Rdlr. 4 Mk. 3) 21 Rdlr. 1 Mk. 7 og fireniendedeel Skilling. Tilsammen 328 Rdlr. 2 Mk. 15 og syttenattendedeel Skilling. Altsaa ville Vedkommende melde sig herom paa Holckenhavns Skriverstue hos Birkedommer og Forvalter. C. C. Jantzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Bortkomne Sager. Børste Juledag er her i Odense bortkommen en blaae kalkonsk Hane og en sort Høne; hvem som haver indtaget samme ombedes tienstligst at melde det her paa Odense Adresse=Contoir, hvorfra Eieren anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
Nogle Anmerkninger om Admiral Tordenskjold. Denne Søeheldt, hvis rette Stammenavn var Peder Vessel, blev i Aaret 1713 med sit anfortroede Skib, Løvendahls Gallei kaldet, beordret, at krydse langs med de svenske Kyster, for at indhente Kundskab om Fiendens 20 R. R. Udrustninger. Da der ikke mødte ham noget i Søen, som kunde tiene til at opnaae Øiemmerket af hans Udsendelse, kaster han Anker uden for en liden Flekke paa Pynten af det Skaanske Land, Torrekov kaldet, sætter sin Chaluppe ud, vader i Land tilligemed en Skipper og til Matroser, forsynede med Entrebiller og Haandører, dog ikke et eneste Skydegevær, efterdi han ei formodede nogen Modværge. Jmidlertid var der dog paa Landkanten en Strandvagt af en Commando Dragoner; Disse, som saae Chaluppen ankomme, forstak sig bag Husene, og lod Tordenskjold med sine 10 Mand rolig gaae i Land; Men saasnart som de vare komne en 200 Skridt op i Landet, brak den hele Commando løs bag fra Husene og kom jagendes ind paa dem. Tordenskjold var for i Spidsen, og havde ei andet Gevæhr, end sin blotte Kaarde. Matroserne, forfærdede over de svenske Ryttere, vendte strax om til Chaluppen, og lagde sig saa langt fra Landet, at disse ei kunde naae dem med deres Karabiner, uagtet Tordenskjold raabte de skulde staae og hielpe ham at forsvare sig imod dem. Tordenskjold, som nu saae sig allene, blev altsaa imod sin Villie nødt til at løbe, og satte af alle Livsens Kræfter ud for at naae sin Chaluppe; men hvor sterk han end løb, kunde han dog ikke forhindre at jo tre af de svenske Dragoner vare komne ham i Forveien, og holdte imellem ham og Strandbredden. Den mellemste af dem reed da hen til ham og raabte: han skulde give sig fangen og levere sin Kaarde. Efter nogen Betænkning svarede Tordenskjold Ja Men da ovenbenævnte Dragon rekker Haanden ud for at tage imod Kaarden, hugger Tordenskjold ham Haanden af, saa den dinglede ved ham, raaber derpaa den Gang ei, og i det samme springer han midt imellem de tvende andre Dragoner lige ud i Vandet. tog Kaarden i Munden, og gav sig til at svømme snart oven, snart under Vandet efter Chaluppen, hvilken han R 21 Rbd. og lykkelig naaede, uagtet at de tvende andre Dragoner reed ud efter ham i Havet lige indtil Sadelknappen, og en Deel af de andre paa Landet skiøde efter ham med deres Pistoler og Karabiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-10
J Enden af Aaret 1717, efterat Tordenskjold havde nedlagt sin Commando over de ham en Chef betroede Skibe i Nordsøen, erholdte han Kongel. Ondre med Fregatten, Løvendals Gallei, ufortøvet at begive sig til Kiøbenhavn. Af Nidkierhed for Kongens Tieneste nænte Tordenskjold ei at betiene sig af Fregatten, som bedre kunde bruges til Forsvar i Norge; men tog om Bord paa en Hukkert, som han ved Strømstad havde frataget de Svenske. Hukkerten førte kuns 2 trepundige Kanoner, og bemandingen bestod af 2 Styrmænd, 6 Matroser og 2 svenske Fanger, foruden 1 Pauker, 6 Trompettere og 2 Tienere, som i alt med ham selv og hans Sekretair beløb sig til 22 Mand. Da de havde passeret Varbierg, saae Tordenskjold en fiendtlig Fregat paa 16 Kanoner og 60 Mand at komme efter ham. Han befalede da at sætte alle Seil til for at undflye; men desuagtet hentede Fregatten ham ind. Da han nu hellere vilde springe i Luften end lade sig tage til Fange, opmuntrede han sine Folk til en tapper Modværge. Huk kerten havde over for 30000 Rigsdalers Værdie omborde, som tilhørte Tordenskjold. Jmidlertid lod han hale de 2 trepundige Kanoner imod Siden af Fregatten, og forsynte Trompeterne og det øvrige Mandskab med gode Skydegeværer; men hans to Tienere fik ikke andet at bestille end de bestandig skulde lade en stor Muskedonner og 2 Riffeler, hvormed han selv bestandig skiød. Da Fregatten kom Hukkerten saa nær, gav den samme det glatte Laug, som traf saa vel, at Paukeren faldt død om paa Stedet. Tordenskjold besvarede vel det saa got som han kunde, men næsten uden synderlig Virkning. Den svenske Capitain meente alt han var færdig med Hukkerten, han raabte derpaa de skulde stryge Flaget eller han skiød dem i Synk.