Berlingske Tidende, 1795-04-24
Paris, den 12te April. Præsidenten, Boissyd'Anglas meldte i Sessionen i Forgaars, at Velfærdscommissionen havde en vigtig Efterretning at meddeele. Reubel førte Ordet. Der er Udsigt til, sagde han, at høste Frugten af eders vise Grundsætninger. Stater, som svore den af Tyranner og Factionister forvirrede Republik, Undergang søge nu indstændig om Fred, siden de see, at Viisdom og Grundsætninger lede Conventen. Velfærdscommissionen søg reders Plan, at slutte particulair Fred, og overleverer nu Fredsflutningen med Preussen, til Ratification. Vi have ikke et Øieblik forglemt, at naar Folkets Stemme var for Freden, kunde det kun være før en ærefuld Fred. Efter Eders Viisdom ville J bedømme om eders Commission har opaa det dette Øiemærke. Hovedgienstanden var, fremfor Alt at oprette igien og udvide Handelsforbindelserne. Vi have holdt det for gavnligt, at en venskabelig Magt nød et Fortrin, som kunde geraade Republiken til Fordeel. Alle vore forstaaelser bevise os, at den preussiske Nation hele Krigen igiennem ikke har afladt, at gi pe den franske Nation Beviser paa Agtelse. Vor Gesandtes utrettelige Jver i Schweiz har seiret over alle Hindringer; han har sluttet Freden med den Aabenhiertighed som virker Overbeviisning. - Jmidlertid var denne Fred ikke den eneste Gienstand for eders Commission; lader os fortfare i Viisdommens Grundsætninger og alle Jldesindedes Planer skulle snart strande. - Franske Nation, hører ikke paa deres forræderske Jnsinuationer; er Øiebliks Utaalmodighed skulde blive din Ulykke, snart skal din Lykke saae faste Fødder at staae paa. Herpaa forelæste Reubel de Fuldmagter, som vare givne Baron Hardenberg, til at slutte Fred, og overrakte derpaa den den 5te April undertegnede Fredsslutning af følgende 12 Artikler: 1) Der skal være Fred, Venskab og god Forstaaelse imellem den franske Republik og Kongen af Preussen, saavel som Konge af Preussen, som Churfyrste af Brandenborg og Medlem af det tydske Statslegeme. 2) Følgelig skulle alle Fiendtligheder imellem begge Magterne ophøre fra den nærværende Tractats Ratifications Dato, og fra denne Tidspunkt af skal ingen af Parterne give den andens Fiender, under hvilket Paaskud det end være maatte, Bistand af Mennesker, Heste eller Pinge. 3) Jngen af de contraherende Magter skal tillade, at den andens Fienders Tropper marchere igiennem dens Gebeet. 4) Republikens Tropper skulle inden 14 Dage efter Ratificationen forlade de paa den høire Side af Rhinen besatte preussiske Jordegodser; alle gjorte Reqvisitioner blive erklærte for ugjorte, og de Contributioner, som maatte være hævede, erstattes. 5) De paa den venstre Side af Rhinen besatte Lande for blive besatte af Republikens Tropper. Alle Anordninger disse Provindser angaaende blive udsatte indtil en Generalfred med det tydske Rige. 6) Jndtil der bliver slattet en Handelstractat imellem Hoffet i Berlin og den franske Republik, skulle alle Handelssamform og Forstaaelser blive satte paa den Fod som de vare for nærværende Krig. 7) Daden 6te Artikels Dispositioner ikke kunne bekomme deres fulde Kraft, saalænge Krigen varer i Nordtydskland; saa skulle begge de contraherende Magter føie saadanne Anstalter, at Krigen kunde trækkes bort fra Nordtydskland. 8) Seqvestrationen af alle Effecter og Eiendomme, som tilhøre begge Magters Undersaattere, skal ophæves. 9) Alle siden Krigens Begyndelse af begge Partier gjorte Fanger skulle i det seneste i næste Maaned gives tilbage. 10) Ligeledes skulle de maynziske, bessiske og sachsiske Fanger, som have staaet ved Kongen af Preussens Armee, blive udvexlede. 11) Den franske Republik vil antage Kongens gode Tieneste ihenseende til de Medlemmer af det tydsk Rige paa den høire Strandbred af Rhinen, som ville træde i god forstaaelse med den. 12) Nærværende Tractat skal kun da have sin Kraft, naar den bliver ratificeret af de contraherende Magter, hvilket i der seneste skal skee inden 1 Maaned, og, om muligt, endnu før.