JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Den homoopathiske Lægemethode giør for Tiden megen Opsigt i Kbhavn. De faa ex professo homoopathiske Læger have en udbredt Praris, og Man vil paastaae, at flere anseete Læger begynde at hælde til den ny Methode. En af vore første Læger, der tillige beklæder et betydeligt Embede, (Prof. Wendt), skal end- og have tilstaaet, at han fuldkomment kjendte den ny Methodes Fortrinlighed; og paa Spørgsmaalet, hvorfor han da ikke traadte op iblandt dens Forsvarere, have erklæret: at Homoopathien dog med Tiden af sig selv vilde seire. - Hr. Capitain v. Tønder, der en Tid har opholdt sig hos Hahnemann, ved hvis Cuurmethode han er bleven betydeligt restitueret, agter, efter Forlydende, til Sommeren at foretage sig en ny Reise til Köthen, Dr. Hahnemanns Opholdsted. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
En Skoiteløber skal den 22de f. M. have slaaet sig ihiel paa Stedet, ved voldsomt at falde med Panden, (S. Bl.) imod Jsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Paa Frederiks Hospital i Kjøbenhavn indkom forleden Uge en Patient, en midaldrende Kone, hvis hele Legeme, saa at sige, var besaaet med Knivstik og hvis Hoved i høi Grad var forslaaet. Anledningen til denne hendes sørgelige Tilstand skal være følgende: Af en fordums Kjærlighedsforbindelse havde hun en fuldvoxen Datter, paa hvilken, efter hendes eget Udsagn, hendes hele Kjærlighed var gaaen over. Denne Datter var bleven et Offer for Forførelser, og da hendes Udvortes endeligen røbede hendes Tilstand for Moderen, havde denne hengivet sig til Fortvivlelse og besluttet at ende sit Liv, medens Datteren var fraværende. Hun havde styrtet sig ud af et Vindue, men ikke opnaaet sin før lige Hensigt, da hun kun derved havde forslaaet Hovedet. Hun havde derpaa med en Kniv forgiæves søgt at overskjære Livstraaden, ved at saare sig paa Bryst, Arme og flere Steder af Legemet, og især paa Vristen saa dybt, at det er at formode, at hun aldeles har overskaaret Senerne. Hendes Tilstand giver desværre kun svagt Haab om Redning, da hun vel neppe vil kunne udholde den Amputation, en indtræffende Koldbrand gjør nødvendig. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Hovedstadens Damer fortrylles i denne Tid ved en paa Parisermaneer indrettet ny Parykmagerboutik paa Østergade hos Hr. Causse, hvor Man seer de allernyeste Moder i Haarfrisuren opstillede paa en anskuelig Maade i pyntede elegante Skabilkenhoveder. Dette ny Syn, der især om Aftenen, under en vel anbragt Belysning af Lamper, imponerer ved sin Nyhed, hidlokker en strømmende Mængde af Hovedstadens elegante Damer og unge Herrer, der under stadig Beundring danne store Grupper paa Gaden. J Søndags otte Dage, om Aftenen, var der en saadan Mængde Tilskuere, at det næsten ikke var muligt at komme forbi paa Gaden. J "Raketten No. 5 klager den gamle Østergade over, at den er nærved at komme i Confussion over dette ny Skuespil, og anraaber Kjøbenhavnerinderne, ikke at prostituere enten dem selv eller den længere. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
En Dame i Kbhavn havde ved hvi lys Dag i en Boutik paa Østergade gjort saa lange Fingre, at det havde tildraget sig Vedkommendes Opmærksomhed, og gjort Politiets Nærværelse nødvendig. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Et af vore ældste Huse - hedder det i "Nyeste Morgenpost – hvis Handelsfirma i omtrent et Aarhundrede har hørt til de meest anseete, er i disse Dage gaaet til Grunde; forgiæves har en høi Haand villet yde det Hjælp. Et andet betydeligt Huus har, paa Grund af øieblikkelig Pengemangel, maattet gjøre Opbud. Disse to Uhelds Sammenstød ville lettelig kunne frembringe en skadelig Jndflydelse paa den danske Handelscredit. – Det førstnævnte Huus er Blacks Enke & Comp. (forhen Erichsens). Med Hensyn til Fallittens Størrelse, da tales der (efter Aalb. Stiftsavis) om 3 a 4 Millioner, og den menes at ville drage mange andre, især i Udlandet, efter sig. Det andet Huus er Grosserer Søren Jacobsens, hvis Sager Man imidlertid formoder snart ville komme i Orden, eftersom der ere betydelige Varelagere i Boet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
J de af Hr. Olrik i Kjøbenhavnsposten meddeelte Besvarelser til en Ven paa Landet, læses blandt Andet ogsaa en Afhandling om "Brændeviinsbrænderier, hvori han ivrer stærkt mod Brænderier paa Landet, hvilke – som han siger - have faaet et uindskrænket Herredømme over Brænderierne i Kjøbstæderne. Han fortæller, at Roeskildetroes, Ringstedlunds, Lyngbykroes og Blegdammenes Brænderier tage alt formegen Handel fra Brænderierne i Kjøbenhavn, da Afgivterne ikke ere ligeligen fordeelte. "Naar Roeskildekro giver i Afgivt af en Brænding efter Privilegium - omtr. 8 Rbd., saa giver Brænderiet No. 234 paa Nørregade i Kjø omtr. 24 Rbd. i Afgivt." Med Hensyn til Brænderierne i Kjøbstæderne, da antager Hr. Olrik, at Bevilgelse til store Brænderier svækker de mindre i saadan Grad, at Storstedelen af Brændeviinsbrændere bringes til Bettelstaven. Han yttrer derhos Følgende: "Man siger, at Grosserer Hambro har Privilegium paa at anlægge et Brænderi paa forrige Bodenhoffs Plads; hvis han benytter dette, ville mange Brændeviinsbrændere være forlorne, og det kommer da an paa, om Fattigvæsenet vil tage saadanne Mænd, der ved een Mand ere ruinerede, i sine aabne Arme." Forfatteren (der selv er Brændeviinsbrænder) slutter sin Besvarelse, saaledes: "Det er en urigtig Tro, at Brændeviinsbrændernes Næringsvei er brillant, hvilket bedst bevises ved de mange Borgere, som ved den ere gaaede bag ad Dandsen. At enkelte Mænd kunne flankere og husere som nogle Narre, seer Man tidt; men det beviser ikke, at Næringsveien er fordeelagtig. Om jeg vilde gjøre mine Kornlofter til Dandsesale, blev kun derved i det Høieste beviist, at jeg var en formuende og for mine Laugsbrødre høist skadelig Nar. Jeg kunde vedblive til i Morgen med Demonstrationer og Elendigheden i de fleste Brændeviinsbrænderes Næringsvei, hvis jeg kunde øine nogle frugtbare Følger deraf. Til Slutning vil jeg kun sige Dig, at jeg frygter ikke saameget for Tyrken eller andre Magters Vælde, som for Brænderier paa Landet og Hambroes Privilegier paa forrige Bodenhoffs Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Samme Olrik har i Kjøbenhavnsposten meddeelt Følgende om den Brændeviinsexammen, han underkastede sig: Efter at jeg i 10 Dage havde indfundet mig Kl. 4 om Morgenen hos min Lærer, for at læse (medens han sov), drukket Kaffe og dertil fortæret en Deel Sukkerkringler, og derefter i Brænderiet seet paa, hvorledes Karlene gjorde Grøden, som kaldes Tykmæskning, til Velling - medens Læreren endnu sov - var jeg moden til den befalede Exammen. Det første Spørgsmaal, der gjordes mig, var: Hvorledes en Gradestok saae ud, Jeg fik ved min Beskrivelse: at den var fiirkantet, den bemærkning: at den ogsaa gjerne kunde være rund. Det andet Spørgsmaal var lige saa vittigt, som Bemærkningen ved det førstes Besparelse. Det tredie sad paa Examinators Læber, da Vægterne i det samme raabte "Brand!" og jeg blev affærdiget med de Ord: "Nu kan De gaae!" Jeg var nu erkjendt en duelig Brændeviinsbrænder at være, naar jeg blot fik betalt 20 Rbd. r. S. til Læreren - formodentlig for hans Kringler; thi hans Underviisning var det bare Vand men kom nu og hør hans Forelæsninger, Jeg havde ellers forestillet mig, at Examen ogsaa bestod i den Færdighed, selv at kunne forestaae en Brænding; thi naar Duelighed ikke skal bestaae i Andet, end i at lære en lærd Mands Arbeide udenad, kan jeg meget godt være Naalemager i Morgen. For en saadan Underviisning paa en 8 Dage maa Enhver, der vil være Brændeviinsbrænder, reise fra Provindserne og tilsætte en Summa, foruden Salarium, for den Kunst, som han kan lære i sin Fødeby, naar han blot har Lærrebogen, der er underskreven af Brøndum. Jeg har ellers Karle, der brænde ligesaa godt som min Lærer, og dog aldrig have læst Lærrebogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
J Kjøbenhavn er nu anlagt et nyt Skrivtstøberider siges at ville blive i Stand til at levere Alt, hvad der udfordres til et fuldstændigt Bogtrykkeri. Enpreneuren hedder Brede og har været etableret i Offenbach. Herved vil altsaa et i lang Tid folt Savn blive afhjulpet, i det Man fra nu af for en billigere Priis og med største Hurtighed kan erholde de Skrivter, Linier, Zirater o. s. v., der for maatte forskrives fra Udlandet. J Følge kongeligt Rescript bliver i Aalborg for Fremtiden: en Borgermester, som tillige er Auctionsdirecteur; en første Raadmand, som tillige er Byfoged, og en anden Raadmand, som tillige er Bye og Raadstueskriver. Til Borgermester er udnævnt Byens hidtilværende Byfoged, Hr. Justitsraad Schmidt, der altsaa vedbliver at være Auctionsdirecteur. Det tredie nævnte Embede, anden Raadmand, som tillige er By og Raadstueskriver, er saavidt besat, at Hr. Justitsraad Brorson er By- og Raadstueskriver og Hr. Cancelliraad Wølfferdt er anden Raadmand. Kæmneren er tillige Veier, Maaler og Vrager, hvilke Embeder ere tildeelte Hr. Wulff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Den 22de f. M. tildrog sig den sørgelige Begivenhed paa Holmsland ved Ringkjøbing, at en Gaardmand og hans Tjenestepige efter faa Timers Sygdom døde, og efter alle Symptomer af Arsenik. En yngre Tienestepige var ogsaa angrebet, men kom sig igjen. Manden var for faa Maaneder siden bleven Enkemand, og imedens Konen laae Liig blev i samme Værelse bortstiaalet omtrent 100 Rbd., hvorfor Karlen i Gaarden, en Broder til den afdøde Tjenestepige, har været mistænkt, og nogle Trudsler, han under en Ordvexling med Huusbonden for kort Tid siden brugte imod denne, i Forbindelse med andre Omstændigheder, har givet Anledning til, at han nu sidder arresteret. J Øvrigt ere Undersøgelses-Forhørerne, saalidet som Lægernes visumrepertum, endnu ikke sluttede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Fra Assens skrives under 26de Januar: "Atter i disse Dage have vi her i Egnen havt et Exempel paa Farligheden af de saakaldte Percussionsgeværer!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
En Gaardmand i Flemløse Sogn vilde uddrage Lade stokken af et saadant Gevær, der af en Karl for flere Dage siden var henlagt ladt, med Hanen hvoilende paa Knaldperlen; men ved Geværets Rysten, eller ved at sætte Kolben til Gulvet, gik det af, og Skuddet knuste Mandens høire Haand. Dette kan tjene til Advarsel for dem, der bruge at beholde Geværet ladt i Huset, og det lærer, hvor nødvendig den Forsigtighed er, at aftage Perlen for Hanen nedlægges paa Fængrøret, samt at de Geværer aldeles burde hanlyses, hvis Indretning er saaledes, at Hanen ei, som sædvanligt, kan sættes i Ro, men enten maa hvile paa Fængrøret eller staae heel opspændt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Paa Øen Fans, under Ribe Stift, ere Jndvaanerne blevne saaledes beladte med Rotter, at de udlove en tilfredsstillende Belønning til dem, som kunne skaffe dem bort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
J Ribe og Omegn ledsagedes Stormen i Natten til den 28de Januar af Hagel, Torden og Lynild.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Jndsendt. Hvorvidt en Consumtions-Underbetjent (at denne Person forhen har været Godsforvalter og er Examinatus juris, kan vel ikke komme i Betragtning?) er berettiget til at befale de ved Consumtionsboden ankommende Kjørende og Ridende at staae af og gaae ind i Boden, for der, efter at Betienten har været ude hos dem, at gjøre Angivelse, bedes besvaret af en i Consumtionssaget kyndig Mand. – Tillige bedes Følgende besvaret: En Betienten, naar Vedkommende, efter hans Befaling, gaae ind i Boden og der gjøre Angivelser, berettiget til, at være saa grov imod dem, at, som Ordsproget siger, en Hund maatte skamme sig derved 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Den 5te Februar solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mk. 10 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Bekjendtgjørelser. Stævning. Mathias Møller, Hans kongelige Majestæts Justitsraad, Borgmester, Byfoged, By og Raadstueskriver i Nykjøbing, samt Birkeskriver paa Falster, gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Jørgen Friis af Systofte bliver, i Følge dertil under 1ste d. M. allernaadigst forundt Bevilling, den eller de, der kan gjøre nogen Fordring gieldende efter en af Tømmermester Rasmus From her i Byen til fornævnte Jørgen Friis under 14de Decbr. 1815 udstædt og den 18de f. M. tinglæst Panteobligation, oprindelig lydende paa 1000 Rbd. N. V., men nu stor til Rest 800 Rbd., for hvilken Capital er givet første Prioritets Panteret i den Debitor tilhørende 18 Skillings Jord af denne Kjøbstæds gamle Marker, herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til Møde for Nykjøbing Kjøbstæds Bytingsret, som holdes paa Raadstuen, den første ordinaire Retsdag i Juni Maaned 1834 til anordnet Tingtid, for deres Ret til berørte Obligation at beviisliggjøre og med samme at fremkomme, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procedure og Paastand, at høre samme Forskrivning ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Ved Forordningen af 3die Juni 1796 er Lavdag eller Forelæggelse ophævet. Nykjøbing paa Falster, den 7de Februar 1833. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Ved Proclama af Dags Dato, som inden vedkommende Retter læses, ere Arvingerne og Creditorerne i Stervboet efter afdøde Degn og Skolelærer Mogens Fogh af Ønslow med anordnet Varsel indkaldte til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende og til Efterretning for Boets Vedkommende ifølge Placaten af 21de April 1824 §. 2, at en Skiftesamling, for at tage Beslutning om Realisationen af Boets Eiendele, er berammet at afholdes paa mit Contoir Mandagen den 4de Martii d. A. om Eftermiddagen Kl. 2. Falsters Birk, den 6te Februar 1833. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Midler, under Søholts Godses Overformynderi, kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, bekommes til Laans 236 Rbd. 35 s. Sølv, naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Søholt, den 2den Febr. 1832. Methner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Hvor en ny, dobbelt Skjættemaskine, indrettet til at gaae ved Hestemølle, 4 Stkr. Klodsbrager og en stor Hestekjærne er at faae til billig Priis, anviser Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Auctioner. Efter Begjæring af Enkemadame Stricker her i Byen bliver det hende tilhørende og i Søndergade under No. 275 beliggende Sted med tilliggende Gaards og Haugeplads, samt Jordlod paa Madeskov, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 25de Februar, 4de og 11te Marts d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhaverne. Nakskov, den 7de Febr. 1833. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Fredagen den 15de dennes bliver ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Affald, bestaaende af Klodse, som ere tjenlige til Gavntræ, Slingespaaner og Toppe m.v., af nogle det kongelige Admiralitet tilhørende Egetræer i Grevskabets Skove. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 i Vinitze Skove og fortsættes derefter i Skaanshave, Rasmus Madsens Skovhave ved Grimstrup, i Vaarskov Hestehave, samt i Maglemer Hestehave og Havlykkerne. Knuhtenborg, den 8de Febr. 1833. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Tjeneste ledig. For en duelig Meierske og en Meierikarl, som tillige forstaaer Bødkerprofessionen, og kan forevise paalidelige Vidnesbyrd om Duelighed og god Opførsel, anviser Addresse-Contoiret i Mariebo Tjeneste til anstundende 1ste Mai 1833 paa en Herregaard, hvor der er et Hollænderi af 170 Køer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
For en Jomfrue, som er ferm i Huusholdningen og tillige kan Skrædersyening til Fuldkommenhed, er en Plads ledig hos en Familie her i Stiftet til 1ste Mai d. A. Addressecontoiret giver nærmere Underretning om hvem den Søgende er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
En Familie paa Landet ønsker, til 1ste Mai, en Lærerinde til nogle Pigebørn. Disse have for en Deel modtaget nogen Underviisning i Sprog, Tegning og Musik, saavelsom Syening og andet Haandarbeide. De Reflecterende ville behage at aflægge billet paa Addressecontoiret, mærket: "Underviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
For en duelig Møllerkarl og en Dreng, som har Lyst til samme Fag og kan forevise gode Vidnesbyrd, anviser Addressecontoiret Tjeneste til 1ste Mai d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Tjeneste søgende. En Jomfrue af honnette Forældre ønsker Condition til 1ste Mai d. A., for at gaae Konen tilhaande i Huusholdningen og undervise Børnene i Haandarbeider. Den Søgende anvises fra Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
En habil Handelsbetjent, som kan forevise gode Recommendationer, ønsker Tjeneste til anstundende 1ste Mai. Avisexpeditionen giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Et honnet Fruentimmer ønsker sig Condition til 1ste Mai d. A. enten som Huusholderske hos et Herskab, eller som Bestyrerinde af en landlig Huusholdning med Meieri. Hun forstaaer hvad hun bør, og de bedste Anbefalinger kunne forevises. De herpaa Reflecterende ville aflægge en Billet, mrkt. H., paa Addressecontoiret i Mariebo eller paa Postgaarden i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-12
Ved Tallotteriets 1196 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 82. 60. 76. 42. 56.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Efterretninger. AddressecontoirsSyvogtyvende Aargang. Nummer 14. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Udenlandsk. Tyrkiet. J Følge Skrivelse fra Constantinopel af 19de Jan. næres der mindre Ængstlighed i Anledning af Storvezirens Nederlag. Hofferne i London, Petersborg, Wien og Paris ere beredvillige til at intervenere for Sultanen og bidrage til en fredelig Overeenskomst mellem ham og Vicekongen af Ægypten. Sultanen har erklæret sig villig til, at tilbagekalde den imod Mehemed Ali og sammes Søn (Jbrahim Pascha) udstædte Banlysning. Storherren vil desuden forlehne Mehemed med Sprien, naar han blot erkjender hiins Overherredømme. Uagtet der saaledes er Sandsynlighed forat Freden vil blive gjenoprettet, blive dog alle undværlige tyrkiske Tropper beordrede til Lille-Asien, og alle Kræfter opbudte, for at modstaae Ægypterne, hvis de skulle rykke frem og true Hovedstaden. 25,000 Mand siges at være samlede; men de mangle en Overfalingsmand. – Det skal være lykkedes de fremmede Gesandter at formaae Jbrahim Pascha til at afslutte en Vaabenstilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Spanien. Det synes som om Utilfredsheden griber mere om sig. Til Leon var sendt befaling til at paagribe en Officier ved de kongel. Frivillige; men i det Øieblik, befalingen fuldbyrdedes, samledes hele Corpset og befriede Fangen, saavelsom Andre, der allerede tidligere vare fængslede. Derefter bemægtigede Oprørerne sig Pladscommandanten og proclamerede Carl den Femte. De Sammensvornes Plan gik ud paa, at bemægtige sig Kongens Person og føre ham til Toledo, og derpaa tvinge ham til at frasige sig Kronen til Gunst for Don Carlos, hvem Man da strax vilde proclamere som Carl den Femte, adsolut Konge af Spanien. Ministrene skulde alle myrdes. Ogsaa i Poo Villa, i Eg nen af Valladolid, er en lignende Sammensværgelse udbrudt, i hvis Spidse en Præst ved Navn Merino skal have staaet. Lignende Optøier ere foregaaede i Sanct Yago, hvor fem Personer, efter General Morillos Be Fredagen den 15 Februar 1833. faling, bleve skudte, fordi de paa Gaden havde raabt, "Væk med Qvinderegimentet, Carl den Femte leve!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Madrid er Roligheden kun tilsyneladende. Stærke Patrouiller gjennemstreife Gaderne fra Solens Nedgang til dens Opgang og Fængslingerne vedvare. Carlisterne haabe dog, at deres Venners Fangenskab ikke skal vedvare længe! – En den 27de Januar til Madrid ankommen Stafet skal have overbragt Ministeriummet for det Jndre den Efterretning, at i Staden Granada, saavelsom i nogle af Andalusiens Stæder, vare udbrudte lignende Uroligheder, som i Norden. En stor Deel af den spanske Geistlighed staaer i Spidsen for Oprørerne. Don Carlos skal være sat under personligt Opsyn. – Der tales stedse om en Sammenkaldelse af Cortes; men Ministrene ere uenige om denne vigtige Gjenstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Portugal. Det engelske Cabinet har nu besluttet, at Rolighed skal, det koste hved koste vil, gjenoprettes i Portugal. Det har givet Sir Stratford Canning Ordre, hvorefter han skal underhandle i Madrid om en Formæling imellem Donna Maria og den ældste Søn af Don Carlos, samt tilbyde denne Portugals Krone paa de samme Vilkaar, som forhen vare bestemte for Don Miguel. Mislykkes dette, vil England tage afgjørende Forholdsregler, for med eet Slag at tilendebringe Brodertvisten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Holland. J Haag forsikkres som vist, at Frankrige og England fordre fri Skibsfart paa Scheldefloden, for alle Nationer uden Undtagelse, og at der, hvis Kongen af Holland fremdeles modsætter sig dette, vil blive anvendt Tvang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Sverrig. Baronerne Düben og Vegesack, der tiltaltes for, som det heed, Høiforræderi, ere dømte til Landsforviisning. Der er imidlertid fra Hofretten skeet Jndstilling til Kongens Afgjørelse, om ikke Baron Vegesack burde sættes i Fæstningsarrest, indtil han bekjendte hvorledes det hang sammen med det bekiendte Brev, er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Jndenlandsk. Søndagen den 3die Febr., i Middagsstunden, foretoge Deres kongelige Høiheder Prindserne Christian, Frederik, Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand, med Gemalinder, og flere høie Herskaber, samt Suite, en Kanefart i Hovedstaden og udtil Bellevue, hvorfra Høisamme, efter der at have dineret, henimod Aften kom tilbage til Staden. (Kbhp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Onsdagen den 6te Februar opførtes for første Gang Øhlenschlagers tragiske Drama: "Tordenskjold."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-02-15
Det er i Aar fem og tyve Aar siden at Øhlenschlagers første dramatiske Værk, hans Hakon Jarl, blev bragt paa den danske Scene, og Man har offentligt yttret det Ønske, at denne Scene, til hvis Forherligelse ingen dansk Digter i hiint Tidsløb har virket som Øhlenschlager, vilde feire, som en national Fest, den fem og tyvende Aarsdag efter hiin første oblenschlagerske Tragoedies Opførelse – et Ønske, ved hvis Opfyldelse Theatrets Bestyrelse vilde vise, at den er ligesaa beredvillig til at vise den endnu levende Digter en fortjent Hylding, som den har været til at hylde Mindet om de tabte. – Øhlenschlager har imidlertid selv paa den skjønneste Maade betegnet hiin fem og tyve Aars Fest, ved at berige Scenen med et dramatisk Digt, der værdigen slutter sig til den Række af tragiske Mesterværker, som han aabnede med sin Hakon." Hans "Tordenskjolds er et ægte nationalt Digterværk, rigt paa poetisk Skjønhed og dramatisk Virkning, og dets Fremtrædelse i et Øieblik, da den danske Scene næsten udelukkende synes behersket af franske Frivoliteter, Snurrepiberier og Bagateller, og da selv den fædrelandske Muse synes tilbøielig til at lade sig henrive af Strømmen, kan ikke være uden gavnlig Virkning for Kunsten. Med dobbelt Glæde maatte Man derfor bemærke den levende Jnteresse og det udeelte enthusiastiske Bifald, hvormed Publicum optog dette Stykkes første Opførelse, der - uagtet flere af Hovedrollerne (Tordenskjold, Hr. Jnstructeur Nielsen; MissHarriet, Mad. Werschall, Deborg, Jfr. Jørgensen, Kold, Hr. Winsløw jun.) bleve fortræffeligt givne - dog fra Udførelsens Side neppe i Totaliteten var saa heldig, som Man havde Grund til at ønske (S. Bl.)