JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Græsk tyrkiske Anliggender. Græske Fremskridt. Ved Cassandra forefalbe idelige Træfninger mellem Grækerne og Tyrkerne, hvilke Sidste, Himlen være lovet, hidtil stedse ere gangne af med Profiten og i de forskiellige Slag ikke have tabt Mindre, end 15000 Mand. Disse gientagne Nederlag har bragt Muselmændenes rasende Harme til det Høieste, og de havde besluttet at udrydde alle Christne i Salonich. Men fre Paschaer, som i Træfningerne ved Cassandra vare faldne i Grækernes Hænder, have skrevet til Tyrkernes Anførere og bedt dem skaane Staden. "Vor Skjebne - skrive de - afhænger af Eders Maadehold; lader J et geneste Christenhoved falde, vorde vi Offere for de græsseligste Piinsler. Disse Forestillinger forfeilede ikke deres Virkning. Ved Arta have Grækerne og Sullioterne slaget den tyrkiske Overfeltherre Churschid; Pascha Bey blev fangen, Jsmail Bey dræbt. Tyrkernes Tab anslaaes til 10000 Mand. Staden faldt i Grækernes Hænder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Endnu tales der om tvende Seire, som Grækerne skulle have vundet ved Platomona og Thermopylæ. I Havbugten ved Cassandra have Grækerne taget tre1 Skibe under tyrkisk Flag; de havde en stor Deel Vaaben, og Munition omborde, desforuden 65 engelske Officerer i tyrkisk Dragt, samt en heel Hob Jsraliter, der havde kiøbt Vaaben i Corfu og samtlig bleve druknede uden Naade. Directe kiøber den tyrkiske Regiering intet Korn meere og Betalingen for de sidst leverede Ladninger vil den ikke ret rykke ud med. Paschaen af Ægypten har sendt fire Kornladninger; varer dette ved, kan Constantinopel forsyne sig paa denne Maade - hvis nemlig Grækerne ikke allerede have begyndt Blokaden, hvorom Man i Genua vilde have paalidelig Efterretning. -¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
De tyrkiske og græske Eskadrer have den 16de October leveret hinanden et Søslag udenfor Forbierget ved Navari. no, hvori Grækerne have erobret 21 og opbrændt 12 fiendtlige Skibe. Grækerne vare, som sædvanligt, den angribende Part og deres Brandere udrettede store Ting. Tyrkernes Nederlag kunde ikke være fuldstændigere. Enkelte Skibe lykkedes det, i den ynkeligste Forfatning at indkomme til Zante, hvor der ligge flere tyrkiske Skibe, uden Master og Seil. Giæring paa de joniske Øer. Aldrig saasnart saae Jndbyggerne paa denne Øe de tyrkiske Skibe nærme sig, forfulgte af Grækerne, før de sammenrottede sig, for at formene Tyrkerne Jndløbet i Havnen. Men den engelske Garnison rykkede ud, for at redde Tyrkerne. Nu kom det til en formelig Træfning mellem Engellænder og Zantioter, og Følgen blev, at den engelske Regiering lod heele Øen erklære i Beleiringstilstand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Det lader, som den længe ulmende Misfornøielse paa de joniske Øer vil udbryde i formelig Opstand og som om Maner hiertelig kied af Neutralitæten. Den engelske Generalgouverneur har udstædt en Proklamation, hvori han under Dødsstraf forbyder Øeboerne, at understøtte Grækerne, men Virkningen af dette Forbud har kun været, at hele Selskaber ile til Morea. Græsk Helteaand. Paschaen af Thessalonich havde skikket Gesandter til Halvøen Kassandra, for at forkynde de herboende Græker den storherlige Amnestie og opfordre dem til, at nedlægge Vaaben. Storherren lover dem almeen Tilgivelse og Gienindsættelse i alle deres forrige Rettigheder. Da de nu ikke kunde mindes, at have staaet i andet end Trældoms-Forhold til Porten, saa svarte de Gesandterne som følger: Gaaer og siger Paschaen af Thessalonich, Vi have Fordringer at giøre, før vi høre hans Fredsforslag; før vi troe hans Ord, have vi dette at sige ham: Pascha, tænk paa vore Quinder, vore Søstre, som Duhar revet af vort Favn, som Du har solgt til Asien som Slavinder, som Du har ladet offentlig skjænde, og som vi, om Du end kunde give os dem tilbage, ikke meere kunde erkjende for Vores; tænk paa denne diævelske Daad og spørg Dig selv, om Du kan giøre den ugjort. Der staaer Dul Hvad veed Du at svare, Og fandt Du end et Svar herpaa, saa spørge vi videre. Hvor ere vore Børn, som Du har fravristet os, for at de kunde tiene Dine skiændige Lidenskaber, og som Du har ladet oplære i Din Løgnetro, for at Naturens helligste Baand kunde vorde os en bitter Kilde til Jordequal og Evigheds rædsel, Ønsker Du Fred med os, da overantvord os Dine Vaaben, thi vi kiende Din troløse Siel og kunne ingen Pagt slutte med Dig, saalænge Du har Midler ihænde til at bryde den. Ønsker Du Fred, saa giv os Thessalonich til Erstatning for de 75 Landsbyer, Du har opbrændt; lad Ali=Pascha drage ud af Janina, hvori Du holder ham indsluttet, thi han er nu vor Vaabenven. Ønsker Du Fred, saa op væk, om Du kan, alle de fredelige Embedsmænd i Thessalonich, Du i Din forrykte Blodtørst har myrdet. Og om Du end kunde alt dette, maatte vi dog endnu fordre, at alle Thessalonichs faste Stillinger vorde Grækerne inddrømmede, thi saalidet det vilde sømme sig for Bierne, at have en Ræv til Konge, saalidet anstaaer det Grækerne, at have en Tyrk til Herre."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Tyrkisk Cannibalismus. Grækernes Udrydelse i hele det tyrkiske Rige synes allernaadigst besluttet af Storherren. Saavel i Constantinopel som i Provindserne have Henrettelser og vilkaarlige Myrderier begyndt paany, langt blodigere end før. Værst er det gaaet paa Cypern. Divanet havde befalet, at alle Jndbyggerne skulde afvæbnes. Plyndrende og myrdende stormede Tyrkerne om i alle Retninger og udbredte Rædsel og Ødelæggelse overalt. En Søndag begav et Detaschement af 30 Tyrker sig til St. Pantaleon. Underveis kom de forbi en Kirke, hvor andægtige Christne anraabte den Allerhøiestes Forbarmelse. Tyrkerne fyrede ind af Kirkens Vinduer og overdøvede ved Skud og Skrig de Bedendes Sang. Leende marscherte Blodhundene videre og insulterede underveis de fremmede Consuler, idet de giennemborede deres Faner med Kugler. Kort efter sammenkaldte Gouverneuren alle de christne Geistlige til Nicosia. De kom og han lod dem føre ind i sit Serail. Strax bleve Portene lukkede efter dem og i Hast bleve adskillige Bisper halshugne, Andre hængte og Andre druknede. Herpaa bleve de fornemste Jndbyggere i Larnica og flere Stæder henrettede og deres Børn tvungne til, at gaae over til Jslammismen. Mange Byer ere gangne op i Flammer. Cypern skal i dette Menneskeslagterie have tabt 25000 Christne. Jfølge en særegen storherlig befaling ere i Constantinopel alle herboende Græker fra Candia og Eypern - til Lykke kunde Man ikke opdrive Fleer end 116 - blevne henrettede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Janitskaroprør synes at være i Giære i Constantinopel og Storherren kalder stedse friske Tropper hid fra Asien, at Disses Sværd kan holde Hines i Skeden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Persien og Tyrkiet. Franske Tidender vedblive at forsikre, at Persien har erklæret Porten Krig, at denne alt har taget sin Begyndelse og at Schachens Søn med en Armee paa 100000 Mand har sat sig i Bevægelse mod den tyrkiske Grændse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Spanien. Alle Efterretninger samstemme i, at det seer fort udi dette Rige. Det engelske Blad Koureren yttrer sig herom, med disse mærkelige Ord: "Der finder saadanne Giæringer. Sted i Spanien, at dette Land snart vil vorde afsondret fra den europæiske Folkeforening; det kommer da an paa, om Man vil lade Vulkanen udbrænde af sig selv, eller om Europas Magter ville gribe ind i Landets Bevægelser og beskierme dets loyale Regiering mod Jacobinismen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Den navnkundige General Empecinado, der var udnævnt til Gouverneur af Zamora, er igien afsat, fordi han havde forelæst sine Tropper en mod Regieringen stillet Libel. Efterretningerne om Guulfeberen ere høist modsigende. Man har triumpheret over, at der i Barcellona døe Færre daglig nu ind før, men den franske Læge Parizet (som nogle Aviser have løiet død) skriver, at Aarsagen hertil, maa hentes ei fra Sygdommens, men fra Folkemængdens Aftagelse, hvilket er ret rimeligt, da Feberen i benævnte Stad har bortrevet over 15,000 Mennesker. J Barcelonette har Man hoveret for tidlig, thi selv af de her endnu levende 40 Mennesker døe Nogle daglig. Øen Majorca er i en ynkelig Forfatning. Det er umuligt, længere at tælle Sygdommens daglige Offre. Staden Palma er ganske øde og hele Øen saa godt som forloren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Portugal. Nye Gesandter ere udnævnte ved Hofferne i London, Paris, Madrid, Wien o. a. Det var foreslaaet, at anholde om en pavelig Bulle til Ophævelsen af adskillige Klostre. Men nogle Deputerede paastode, at den Ting slet ikke kom Paven ved og at Man gjerne kunde undvære hans Buller i Sager, der sorterede under den verdslige Autoritet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
En Ting af særdeles Vigtighed har i denne Tid sysselsat det medicinske Facultæt i Paris, ja hele Staden. Der er nemlig bleven ventileret om, hvorvidt det kunde være at tilraade, at den unge Hertug af Bordeaux blev vænt fra Brystet. Da imidlertid hans Durchlauchtighed nu har nydt Die over et Aar og faaet sine første Tænder med Lempe, blev det, efter adskillige Diskutioner, besluttet, at han skulde vænnes fra.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
En Boghandler i Paris, som havde solgt nogle Exemplarer af Libellen: "Napoleons Grundsætninger og Tanker",er dømt til en Maaneds Arrest og 200 Frankers Pengebøde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
J theatre trangis ere nogle Uordener forefaldne ved Opførselsen af Figaro's Bryllup. En Mængde unge Mennesker forlangte nemlig, at en ikke maatte springe nogle af Politiet forbudne og paa Poutik hentydende Steder forbi Skuespillerne torde ikke følge denne Opfordring og snart hørte Man hele Skuespilhuset drøne af det Udraab: Politiken, Politiken. Denne Larmen ophørte, trods al Politiets Virksomhed, ikke, før Militairet kom og og alle Tilskuerne ud.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Moniteuren indeholder i en Skrivelse fra Christiania en meget udførlig Giendrivelse af Avisrelationerne om de Hensigter, Kongen af Sverrig skulde have havt mod den ske Constitution, om Øvelsestroppernes skarpe Patroner, den Duel mellem en svensk og en norsk Officeer, om den ske Gesandts Mellemkomst o. s. f.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Blandinger. Tyrkhed. Paschaen i St. Jean d'Acre har, trods den franske Consuls Forestillinger, ladet Klostret paa eget Carmel sprænge i Luften. Charakter-Jnconsequents. Den ellers saa forde Ali Pascha er Overtroens feigeste Slave. J Tor veir og Jordskjælv er han ikke et halvt Menneske: han er stærkt paa Trolddom og Universalmedicin og mener vedselp af visse Arcana at kunne forlænge sit Liv i det Uen lige. Nogle Alchymister have anlagt et Laboratorium i hos Serail, for at brygge Udødelighedens Vand. Kunsten stiger. Formedelst de hyppige Sørøverier, le amerikanske Farvande har Man udrustet et Dampskib slene med Kanoner, som sædvanligt, men ogsaa med Indretning, hvorved 10 Oxhovder kogende land hver Minut kan udkastes i Geværskuds Vidde! Tvekamp ved Lygteskin. To unge Herrer i Pa kom forleden i Trætte i Skuespilhuset, gik udenfor med nanden, posterede sig ved en Laterne, trak fra Læderet sloges, indtil den Ene, en navnkundig Generals eneste høn, segnede død om paa Gaden. Anecdot. Man viste Mad. Geoffrin Generalforpagter bourets prægtige Gaard. "Har De nogensinde seet noget gerligere og Smagfuldere?" "Jeg vilde, svarede hun: Atte finde noget at udsætte derpaa, dersom Bouret var haardskarl her.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Kiøbenhavn. Det lader, som Enkelte af Høiskolens Lærere ved ilde bragte Vittigheder skaffe sig Fiender, hvilke det ei mang 4 paa Aand og Mod til, at forfægte Candidatens Ret hod en ubillig og skoselysten Examinator. Et paafaldende strempel herpaa leveredes for ikke længe siden; i No. 274. Dagen læses følgende med mange gode Jngredientser krystede Artikel: Examen artium. En Professor spurgte engang i Candidat, som ikke svarte for sig i første Exammen: Troer De at kunne med Deres Kundskaber, blive Student Kiel?" Candidaten svarede: "Ja! det troer jeg." Derpaa vendte sig Professoren til Auditorium, sigende: "Der ske De, mine Herrer, hvor lidet der hører til at blive Etudent i Kiel." En saadan Anmærkning er lige saa fornærmelig for de holsteenske Skolers Rectorer, som for det kelske Universitets Professorer. Hine maatte ingen Bamvittighed have, ifald de sendte Disciplen alt for raa til Universitetet, og disse maatte tabe Mod og Lyst til at forrette deres Embede, naar de ikke læste for andre end Klodser. Men Liv og Munterhed er endnu ikke forgaaet og de mange fortræffelige Lærere, som Kiels Universitet har at opvise. Brandis blev fra Kielsk Student Profesfor i Bonn, og sin Kielske Lærers, Heinrichs, værdige Collega. Vi kunde anføre mange lignende Exempler, der som det par os derom at giøre. Men vi holde os til Examen artium, og spørge om denne Kundskabens Prøvesteen, er saa ubedragelig, som den af vor Professor ansees for at være, da vi kiende Drog, som have brilleret i første Examen, og omvendt lærde Professorer, som have bestaaet sig slet der. Man erindre sig C. F. Munthe, som ved Deposits fik Nul for Græsken, og siden blev Professor i det græske Sprog, og Risbrigh, som i Philosophicum fik hæstanter for Philosophien, og siden blev Professor i samme. Desuden har den forevigede Professor Baden, som var en meget erfaren Skolemand, i et eget Skrift beviist de academiske Examiners Unytte, og den ligeledes forevigede Heyne vilde sikkert, ifald han var bleven det kiøbenhavnske Universitets Kantsler, have gjort fælles Sag med Baden, og jaget Examina paa Døren. Jøvrigt maae ingen troe, at vi skrive dette af personlig Fiendskab mod Examina, da vi have taget fire Examina, og i alle faaet Charakteren Laudabilem, ja endog ere Magistre. Giæt nu, hvem vi ere."J Statsvennen læses følgende, som det synes af en ægte Tyrk eller vel endog Renegat fremsatte, Spørgsmaal: "Hvorledes kunne Grækernes saakaldte (?) Lidelser blive Jndholdet af en Prædiken i en dansk Kirke, Tør Vi, uden at handle imod Folkeretten, offentlig bedømme Forholdet mellem en Regiering og dens revolterende Undersaatter, Er ikke og en saadan Prædiken stridende mod 2den Bogs 4de Kap. 9 Art i høilovlig Jhukommelse Kong Christian den Femtes Danske Lov?
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Avertissementer: En Dame ønsker sig Kost og Logis, da hun eier 10 til 15,000 Rbd. - Fru T. anmodes, at indløse sin hos mig pantsatte Guldkjæde inden Maanedsfrist. A. Møller, Dronningensgade 242. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Da jeg har indfundet mig med Borgerbrev, ønsker jeg mig fritagen for slige Feiltagelser. Pihl, Bogbinder-Frimester. - En Han=Hønsehund er, formedelst Mangel paa Plads, strax at erholde for 8 Specier bestemt Priis. - Da jeg, George Werling, Conditorsvend, agter og 8 Dage at afreise herfra Staden Kiøbenhavn, saa bedes de, som jeg, imod mit Vidende og Villie, skulde være Noget skyldig, at henvende dem i store Grønnegade 288. - En fuldkommen blaa Sirtses Kiole er tilkjøbs i Hyskenstræde 146. - For en galant Herre ere tvende smukt umeublerede Værelser tilleie, Squaldergaden 240. - 5 Ænder ere bortgaaede af en Gaard og bedes indfinde sig mod en Douceur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Odense.¬ Det nye Frankske Skuespillerselskab gav her den 18de November, for temmelig fuldt Huus, sin første Forestilling, nemlig Lystspillet Fugleskydningen i 5 Akter af Clauren. Man savnede ikke Talent hos de Spillende, og Stykkets gode Udførelse vidnede om umiskiendelig Flid, saa Byen deraf kan love sig en behagelig Underholdning i de lange Vinteraftener, og saaledes bortgienne Tidens mangehaande Sorger i det mindste for nogle Timer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Den 14de d. M. afbrændte En af de smukkeste Bøndergaarde her i Fyen, tilhørende Selveier Christensen i Volbye, ved Middelfart. Jlden opkom pludselig ved Middagstid, medens Beboerne vare tilbord, og greb saa hastig om sig, at næsten Jntet skal være reddet. Jmidlertid er saavel Gaarden, der for faa Aar siden af Ny blev opbygget, som Ind- og Udbo efter Forlydende assureret for henved 20,000 Rbdlr. Døde. Grosserer P. G. Beyer, 41 Aar, Jfr. M. B. Hasse, 41 Aar; Urtekræmmer Steenberg; Karethmager Lundquist; Provstinde Randrup, 75 Aar; Jfr. A. M. Regelandt; Mad. A. M. Schmidt, 77 Aar; Skomagermester Pallesen, 41 Aar; Mad. Markmann, 46 Aar; Bloch, Overgraver ved Helliggiestes Kirke, 71 Aar; Mad. Høier, 58 Aar; Alle i Kiøbenhavn, hvorfra ogsaa blandt Dødsfaldene anføres: Den tamme Sælhund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Rettelser i No. 17 af den cimbriske Mercur. 1 Col. 1 Sp. 5 og 6 Lin. rettetteligen; læs retteligen. 13 Lin. Fred paa Jorden; l. Fred paa Jorder. Sidste Col. sidste Sp. 9 Lin. Mangen; læs Mænge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Bekiendtgiørelser. Ogsaa det haardeste af Skjebnens Slag skulde ramme mig, alt forhen saa dybt Nedböiede, i det jeg og mine arme syv Börn tabte den trofasteste Hustrue og ömmeste Moder Cathrine Aagaaard Hass. Efter en langvarig og smertefuld Sygdom, henslumrede hun rolig igaar ved Aftenstide. Condolence frabedes. Aalborg den 26de November 1821. Bertel Christensen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Endnu kunne nogle Elever antages ved min Underviisning, NB. hvormed Musik ogsaa indbefattes. Den ædle Tillid, mine Elevers ærede Forældre stedse har viist mig, skal jeg med ufortrøden Anstrængelse saa meget mulig søge at giøre mig fortient. Aalborg den 26de November 1821. Jacobine Frisch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Sidste Løverdag Aften den 24de d. M. er min Paraplye, i Klubben Enigheden bleven forbyttet med en anden lignende. Jeg ønskede at bytte om igien og faae min egen, som er kiendelig derved: at dens Betræk er mørkegrønt og paa en lille Metalplade i Haandfanget staaer Bogstavet 6. Aalborg den 26de Novbr. 1821. Gregersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Det af mig i disse Aviser No. 145 indførte Avertissement, hvorved jeg anbefaler mig med Damepynt m.v., berigtiges derhen: at da jeg ikkun er tilladt at øve Skrædersyening med egne Hænder, saa gaaer den af mig tilbudte Underviisning for Pigebørn ikke ud paa dette Slags Arbeide, men derimod giver jeg Underviisning i al anden Damepynt. Aalborg den 26de November 1821. S. C. Cronland, De i Aalborg Byes Fattigkasse forhen indbetalte 4 Rbdlr. i Sedler, skal, efter Opgivende, være en Mulct at Tienestepigen Charlotte Amalia Olsen skulle have erlagt for i urette Tid at have forladt sin Tieneste hos Hr. Collecteur Bech. Aalborg den 24de November 1821. Brønnum, Kasserer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
En Dreng af god moralsk Characteer, der er confirmer kan blive antaget paa et Apothek. Avisens Udgiver anvise Dersom jeg ikke forinden dette Aars Udgang underhaansælger Halsladegaard, kan Gaardens betydelige Ende Fiskerie, som omgiver Jndløbet af Limfjorden, faaes i Forpning paa saa eller flere Aar, fra 1ste Januari 1822, som saa des herved bekiendtgiøres til Liebhabernes behagelige Efter ning. Halsladegaaed den 22de Novbr. 1821. C. Brønnum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Grønkaal og nogle Skiepper Æbler faaes i No. 93 i Reberbanen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
147 Rbdlr. 4 Mk. Umyndiges Midler faaes tillaans i ne Snapsting. Anvises af Procurator Ravnkilde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Undertegnede agter underhaanden at sælge sin Gaard, liggende paa Gravensgade No. 109, der i flere Aar har var brugt til Handel, og for sin Beliggenhed midt i Byen, hos den største Passage falder, er meget nærsom til Handel og det Brug, for 5 Aar siden af nyt opbygt, bestaaende af 2 EtaMuur= og Bindigsværk, beqvem indrettet til to Familier, m. Gaardsrum, Bryggerhuus, Baghuus og fornødent Loftsrusamt Kakkelovne m.m. Liebhavere behage at melde sig ind denne Maaneds Udgang. Aalborg den 10de November 1821. Andreas & Jacob Philipson.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Auctioner. Den Selveier Jens Jørgen Jensens Opbudsboe hørende Gaard i Giønnerup, Vreilev Sogn, som staaer i Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr., stilles til 3de Attioner: 1ste Gang Fredagen den 14de December dette Aar. 2den Gang Torsdagen den 3die Januari 1822, og 3die Gang Fredagen den 18de samme Maaned. De 2de første Auctioner holdes paa mit Contoir her i Sæ hver Dags Formiddag Kl. 10 og 3die Auction i selve Gaarde, ved hvilken sidste tillige bortsælges Opbudsboets Løsøre og Besætning, bestaaende af 2de Bester, 1 Koe, 2 Kalve, 1 beslag Vogn, Ploug og Harve med mere. Hvilket herved til at Vedkommendes Efterretning kundgiøres. Sæbye den 18de November 1821. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Den Kiøbmand Tellefsens Opbudsboe tilhørende Gaa her i Sæbye, med tilliggende Hauge og Toft, samt de samme til hørende Jorder paa denne Byes Mark, som staaer for Hartkorn 1 Skpr. 2 1/2 Alb., stilles til en 4de Auction Fredagen den 7de December førstkommende Formiddag Kl. 10, som holdes selve Gaarden. For sin Beliggenheds Skyld, er denne Gaa særdeles passende for en Handlende og har desuden gode run melige Bygninger med fornøden Gaardsrum og en ikke ud tydelig Frugthauge. Sæbye den 19de November 1821. Boe k.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-26
Onsdagen den 28de Dennes om Formiddagen Kl. 9 slet i følgende Dage, afholdes offentlig Auction i Huuset No. 34, Skolegaden, over afdøde Enkemadame Preetzmanns Boe Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Mesing, Jern, Træefang, Porcellain, Glas, Meubler, Sengekider, Dækketøi, Linned, Gangklæder og en ganske moderne Mehognietræes Seng m.v. Efter de paa Auctionsstedet nærmet bekiendtgiørende Conditioner. Aalborg den 16de November 1821. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-11-29
Udlandet.