JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 13de April. Hamborg 2 M. - a vista 215. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 a 154 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 1/4 a 45 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 a 89 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 83 i Banco. Nationib.-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 i r. S. Ditto Ditto 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 998 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto latodi r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 65 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Hamborg, den 13de April. Bourdeaux 189. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 11 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 3/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 44. Amsterdam 2 M. 35, 25, k. S. 34, 5. Kjøbenhavn 214. Species 1 danno. Disconto pCt. 4 1/2
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Maribo, den 10de April. Ved en i Gaar Nat opkommen frygtelig Jldebrand blev en Deel af Byen lagt i Aske. Omtrent 20 Familier bleve huusvilde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
(Maribo-Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Viborg. Den 6te Febr. blev i den Kongl. Landsoverret Justits sagen mod Maren Eriksdatter af Vinding og suspenderet Sognefoged Christen Christensen, der tiltales, den første for Barnefødsel i Dølgsmaal, og den sidste for at have tilskyndet hende til urigtig Forklaring i Retten, samt for Hoer, saaledes paadømt, at hun bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, og han betale en Mulct af 20 Rbd. Sølv til at hensættes som Forbedringshuusfange i ViboForbedringshuus et Aar, og han paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. S. D. er Jndsidder Jens Poulsen for Tyverie dømt at hensættes til 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Ved Hasle m. fl. Herreders Extraret var han tilfunden at burde hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder. S. D. er Anders Hansen i Colding Arrest, tiltalt for Røverie og et Skudsmaals Forfalskning, dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i et Aar. Ved Aanst og Slaugs Herreders Extraret tildømtes han at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Rasphuus i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Kjøbenhavnsposten, der ligeledes anmelder denne literaire Nyhed, tilføier: Hr. Candidat Herts, Mosat af Fødsel, er for faa Dage siden altsaa omtrent samtidigen med hans offentlige Digter-Confirmation) ved Daaben bleven optaget i det kristelige Samfund.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
I Kjøbenhavnsposten læses følgende Spørgsmaale: En det rimeligt at antage, at Pengeforholdene ere de samme nu, som da Assistentshuset oprettedes: at nemlig den Rente, som da var lav, (thi Assistentshuset er jo oprettet til Fordeel for Trængende, endnu er det, eller er det ikke troligt, at de Trængende vilde faae billigere Vilkaar, om Assistentshuset ophørte at have Monopol paa Aager" Er det sandt, at Assistentshuset ikke kommer under Tiltale for at udlaane paa Tyvekoster, ja at det ikke engang er pligtigt at udlevere dem til den lovlige Eier, med mindre han erstatter den paa dem laante Sum med paaløbne Renter, Har den private Udlaaner samme Ret. Hvis hiint Spørgsmaal besvares bekræftende og dette benægtende, da spørges, hvilken er Grunden til denne Forskjellighed? Er ikke sligt Monopol for Tyvekoster et skadeligt Exempel, Det er bleven Bladet Kjøbenhavnsposten nægtet at meddele en stadig politisk Artikel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Den udenlandske Valuta, som de fleste Kjøbmænd heri Provindserne have at gjøre med, negoceres vel for en stor Deel i Hamborg. Det kunde derfor uden Tvivl være at Jnteresse at see en Forklaring over den Hamborger VexelCours=Notering, der vel ved Siden af Brev=Porto-Taxten tør udbede sig en liden Plads paa Handels-Contoirene.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Forklaring over den Hamborger,
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Vexel=Cours. (Det forstaaer sig selv at Courserne ere variable: her er antaget som de omtrent fortiden noteres. At anføre Coursen paa hver forskjellig Sigt, er unødvendig her.) Paris. 188. (Er 188 Franes for 100 Mark Hamb. Banco.) Bordeaux. . 1881. (Samme Forhold.) Genua 181. Er 187 Lie for 100 Mk. Hamb. Bco.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
St. Petersborg. 81. (Er 9 1/2 Skilling Hamb. Bco. for en Papir=Rubel, eller Ru bel Bco. Assignatur. London. 12, 12. (Er 12 Mk. 12 s. Hamb. Bco. for en Lsterl.) Madrid. 45 3/4. (Er 45 1/4 s. Hamb. Bco. foren Ducat di Cambo.) Cadix. . . 45 1/2. (Samme Forhold.) Bilbao . . . 45 1/4 (Samme Forhold.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Lissabon 44. (Er 44 s. Hamb. Bco. foren Mille 1000 Rees.) Porto . . 41 1/2 (Samme Forhold.)(Er 43 1/4 s. Hamb. Bco. for Livorno . . 43 3/4. en Peza.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Amsterdam. 35168. (Er 35 1/2. Styver Hollandske Courant for 2 Mk. Hamb. Bco.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Antverpen 351. (Er 35 1/8 Styver Vexelpenge for 2 Mk. Hamb. Bco.) Augsborg. . . 1773. (Er 147 3/4 Gylden Augsborger, Courant for 200 Mk. Hamb. Frankfurt ved Main 148 1/2. Bco.)Er 148 3/4 Gylden Vexelpenge, for 200 Mk. Hamb. Bco.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Prag, Vien og Triest 147. (Er 147 Gylden Courant for 2000 Mk. Hamb. Bco.) Breslau 154. (Er 154 2/3 Rdlr. Preussisk Cour. for 3000 Mk. Hamb. Bco.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Kjøbenhavn . . 214. (Er 214 Rbdlr. Sedler for 300 Mk. Hamb. Bco.), Leipzig. . . 1481. (Er 148 1/2 Rdlr. Leipziger Conventionspenge for 300 Mk. Hamb. Bco.) Bas B. (Er 25 1/2 s. Hamb. Bco. for3 Francs.) Vexel= og Regnings=Mynters indbyrdes. Forhold til hinanden med Hensyn til ovenfor anførte Coursnoteringer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Frankrig. 1 Franc har 100 Centiner. Jtalien 1 Lire har 20 Soldi; 1 Soldo har 12 Denari CorrentiRusland. 100 Sølv=Rubler er 380 Papir=Rubler eller Asignater (er variable); 1 Rubel har 1000 Copeker. Eng Pence, 1 Guinea har 21 Shilling. Spanien, 1 Du cato di Cambio (Vexelducat) har 20 Sueldi; 1 Suelde har 16 Dineros di plata. Portugal: 1 Milleres (1000 Rees) er 2 1/2 Crusados velbo; 1 Crus. v. er 4 Testones, 1 Test. er 2 1/2 Reales; 1 Reale er 10 Rees. Holland; 1 Rdlr. har 2 1/2 Gylden; 1 Gylden har 20 Styver; 1 St. har 8 Duiter. Nu regnes almindel. i Holland: 1 Gylden har 100 Cents.) Nederlandene: Antverpener Per mis eller Vexelpenge er bestandig 16 2/3 pCt. bedre end Antverpener Courant. Antverpener Permispenge er Hollandsk Courant og 6 af disse Gylden ere 7 Gylden Brabansk Courant. J Antv. ere 20 Skilling Flamsk Vexelpenge 7 Gylden Brabander Courant; 1 Gylden Flamsk har 12 Groot Flamsk. Augsborg. 1 Rdlr. har 1 1/2 Gylden; 1 Gylden har 60 Kreutzer; 1 Kreutzer har 4 Pendinge. Frankfurt ved Mayn, Prag, Vien og Triest ligesom Augsborg. Breslau, 1 Rdlr. har 30 Sølvgroschen; 1 Sølvgr. har 12 Pendinge. Berlin. 1 Rdlr. har 24 Groschen; 1 Groschen har 12 Pendinge. Leipzig: 1 Species-Rdlr. er 1 1/2 Rdlr.; 1 Rdlr. er 12 Rigsgylden; 1 Rigsgylden har 16 Groschen; 1 Groschen, har 12 Pendinge. (Her, som i hele Sachsen, Alt Conventionspenge.) Basel: 1 Gylden har 1 3/4 Schweitzer, Franes.; 1 Schw. Fr. har 1 1/2 Franske Livres; 1 Fr. L. har 24 Kreutzer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Den 7de Marts er meddeelt Confirmation paa en af Præste=Enke M. M. D. Linderod, fød Brünnich, forfattet Fundats for et Legat som Hielpefond for Noerup og GlimPastorats Skolelærere, bestaaende i den aarlige Rente af 3000 Rbdlr. Kgl. Oblig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Jfølge Kgl. Resolution af 4de d. M. skal der forundes de Skoledistricter paa Landet, som, for en sær betydelig Deel bestaaer af frit Hartkorn hvis Brugere ei ere forpligtede at deeltage i Kjørseler til Skolers Opførelse og Vedligeholdelse eller i Leverance af Foder til Skolelærernes Kreaturer, en forholdsmæssig Nedsættelse i disse Præstationer, og al den Qvotadeel af Kjørslerne og af Fourageleverancen, der saaledes ei bliver at fordre in natura, tilveiebringes mod billig Betaling, hvilken Betaling lignes, som Skolevæsenets øvrige Udgifter; dog alene paa Skoledistrictets Beboere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Hs. M. Kongen har allernaadist udnævnt Pastor J. S. Støhr i Preetz og Forligelses=Commissair Th. Tøren i Kjøge, til Riddere af Dannebrogen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Den 15de Dennes var Ordensdag for Dannebrog=Ordenen, hvorved de 2de første Klasser bare Ordenskjæder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Fra paalidelig Kilde vides nu, at det omtalte Havne Anlæg ved Sæby, kun vil blive et Revettements=Arbeide, som skal udføres norden for Mundingen af Aaen ved Sæbtil at sikkre Havnen og Byen mod Havets Paavirkning, de det kunde staae til at befrygte, at Aaen og Søen engang kunde gaae i Eet og Byen i sin Tid komme i Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Atter er en Strid udbrudt i Hovedstaden, nemlig imellem Reservechirurg Diørup og Prof. Zeise. Diørup har bag i sine Prøveforelæsninger omtalt den chemiske Opgave, og deri omtalt den af Zeise opgivne som en Umulighed at opløse, Zeise har nu svaret, næsten maa man sige grovt, saa at det maa blive en Nødvendighed for Diørup atter at svare ham. Under Titel af Gymnastikens Fremgang i Danmark, fra dens første Jndførelse i 1799 til Udg. af 18307 har Prof. Nachtigall R. af D. og D. M. udgivet meget fuldstændige, paalidelige og interessante Oplysninger om Hvad og ved Hvem, der hidtil er virket for Gymnastikens Opkomst og Udbredelse i Fædrenelandet. Skriftet er kun trykt for Bibliotheker og enkelte Jndivider, men ikke for at komme i Boghandelen. Indseende Nytten af Fuldblodet til at forædle vor nuhavende Hesterace, har en Forening af Hesteelskere i Svendborg Amt anskaffet og agte at holde til Bedækning Fuldblodshingsten Palaemon, der er af det ædleste Blod.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
da den berømte Eclipse og den ikke mindre udmærkede Herod ere dens Stamfædre. Ogsaa Tillægget til danske Statstidende Nr. 88 indeholder vidtløftig Beskrivelse over Priisopgaver fra Landhuusholdnings=Selskabet over Træplantning, Have=Anlæg og Fiskeri.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Kjøbenhavnerne ere ualmindelig glade over det skjønne Foraar, der saa tidlig har nærmet sig iaar og fylder vore Promenader med de yndigste Gestalter. Damerne kaste alt deres smukke Boas og Muffer og hele Skarer af kjoleklædte Herrer, efter nyeste Pariser Snit, streife med lette Skridt, forbi de langsomt fremadslæbende phlegmatiske Cheniller, der efterhaanden vige Pladsen for deres behændige Medheilere. Skibe under Ladning i Kjøbenhavn bestemte til Aalborg; C. N. Damsgaards og N. C. Koefoeds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Døde. Jfr. N. C. Bjerbye, 16 1/2 Aar; R. C. Christensen, f. Møller, 48 Aar; L. M. Albech, 30 Aar; Capt. H. v. Kjøler, Værtshuushold. P. C. Ildsted; E. Ch. Christensen, f. Pedersdatter, 33 Aar; B. Focht, f. Munthe, 44 Aar; alle i Kbhvn. Fru M. Reck, f. Kjersgaard, 40 Aar, i Maarum. Enken K. Langkilde, f. Pedersen, 73 Aar, i Odense. Præstemadame C. M. Matzen, f. Matzen, til Allerup Præsteg. A. K. Thomsen, f. Berg, 48 Aar, i Aarhuus. Frøken E.C. Lassen, i Støvringaards=Kloster. - Enken M. C. Meincke, 80 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Hals Skibsliste. Den 12te April indkom: J. Christensen med Ballast. P. Haaning af Thisted fra Kbh. med Stykgods. L. Jacobsen af og fra Tønsberg med Trælast. - Afseilet: A. Larsen af og til Østerriisøer med Kornvarer. N. Larsen af Gillileia til Helsingøer med f. Sild. P. Poulsen af Aalsgaard til Helsingøer med Smør og Havre. Den 13de indkom: O. L. Sørensen af og fra Kragers med Trælast. J. Johansen af og fra Arendahl med Trælast. P. Schmidt af Strømstad fra Gothenborg med Ballast. J. Jensen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. E. Evensen af Kragers fra Østerriisøer med Trælast. - Afseilet: H. Drewitz af Aarhuus til Antwerpen med Havre. G. Lydersen af og til Østerriisøer med Kornvarer. De 14de afseilet: C. J. Føjen af og til Tønsberg med Havre. J. Hansen af og til Odense med Kalk. Den 15de afseilet: P. T. Madsen af Aalborg til Kbh. med Ballast. A. O. Føjen af og til Tønsberg med Kornvarer. J. Olsen af og til Østerriisøer med Kornvarer. A. Gaarn af og til Læss med Stykgods. Th. Thorbjørnsen, af og til Arendahl med Kornvarer. Den 16de afseilet: J. Olsen af og til Porsgrund med Korn Vinden. den 12te April, D., Eftrid. Kl. 4, NO.; den 13de, O., mod Aften, NO.; den 14de og 15de, OSD.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Aalborg Kirker. Skjærtorsdag prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i FrueKirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Langfredag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphie Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
(Jndsendt.) Det har været Jndsenderen heraf behageligt, at finde, i Aalborg Avis Nr. 50, Yttringer fra en Landsmand om Provindsialstænderne, Yttringer der vise Jnteresse for Sagen, og stemme overeens med Jndsenderens Mening fornemmelig deri, at Anordning af 28de Mai 1831 ikke har feilet i at give Jylland sin egen Provindsial=Forsamling, som Oberst Tscherning formeentlig utidig har villet dømme og fraraade. Hvi dadler Denne og Flere hvad Kongen i hiin Anordning allerede af gode Grunde har fastsat, førend det er prøvet? Er der ikke uafgjorte Poster nok, om hvilke Skribenterne kunne handle og meddele deres Anskuelse: Beboerne af den største og folkerigeste lia man kan vel sige den kraftigste, danske Provinds, (thi Hovedstaden tilhører ikke udelukkende Sjælland, maatte vel ikke mindre end andre Provindser fortjene at høre, og vil man høre den nationale Stemme uforstyrret af fremmed Jndflydelse, da maa den afgives i Vedkommendes egen Provinds, da de Valgtes Leilighed ofte ikke er at forlade den, og derfor vel stundum hellere renoncere paa Valget. Lad de forskjellige Provindsers Ønsker og Anskuelser være forskjellige, endog om et og samme Anliggender, ja maaske ugrundede, saa maa de forskjellige Synsmaader dog lede til større Lys i Sagen og til at finde et Foreningspunct hvormed det hele kan være tjent, eller de Aarsager hvorfor Projectet bør forkastes. J en Rigsforsamling vilde formodentlig enkelte overvægtige Stemmer have større Jndflydelse og bringe de mindre Veltalende til Taushed, eller forhindre adskillige, om end mindre heldige, Jdeers Udvikling, som derimod i en Provindsialforsamling mellem Ligemænd tør lade sig høre, men ingen Stemme bør agtes for ringe til at høres og prøves. Vist nok har Oberst Tscherning sagt os Jyder en Sotice, ved at antage, at vi ville blive Tydske naar vi ikke bleve ledede i Kjøbenhavn, som om vi mindre end andre kunne undvære Ledebaand, og som om vi vare mindre dansk findede end Øboerne. Kan Nørrejylland ikke drage Sønderjylland til sig som dansk Provinds, eller meddele det meer Danskhed, vil hiint vist endnu mindre lade sig fortydske siden dette ikke i Fortiden er skeet. Fyen og Jylland ere som Søster og Broder, venskabelig forenede, og Alles Hjerter ere i Kongestaden, hvorfra de ikke uden ved Vold og Overmagt lade sig skille. Urigtig er ogsaa denne Oberstens Mening: at Jyderne eensstemmig ere for almindelig Brændeviinsbrænden genlunde. Den Mand som ivrigst forfægtede denne Sag var en Sjellænder. Insenderen er fast overbeviist om almindelig Brændeviinsbrændens Skadelighed, saavel for Landmanden selv som for Kjøbstæderne; altsaa for Staten. Men her er ei Sted at bevise dette.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Hvad Valgbarheden angaaer, da kjender man vist nok duelige Mænd til Repræsentanter ogsaa i Oppebørselsfaget, men dette Fag har dog ikke nogen Borgen for, frem forAndre, f. Ex. Lovkyndigheden og Underviisningsvæsenet, stedse at besættes af Patrioter. For at Valgene kunne være saa fri som muligt er det nok ogsaa i denne Post rigtigst hvad Anordningen tillader, nemlig Valg endog af Embedsmænd, dog med Kongelig Bekræftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
J samme Nr. af Avisen findes et Forsvar for de Lærdomme som Præsterne maa beedige, hvilket Jndsenderen vil kalde et Jndlæg for Ortodoxien, og kunde ikke synderlig vedkomme eller anrøre os Profane uden for Faget da enhver fornuftig Mand dog helst følger sin egen Overbeviisning og søger at komme i det Rene med sin Samvittighed, naar ikke Forfatteren havde paastaaet: at disse Lærdomme alene skulde udgjøre Landets likke blot Geistlighedens, Constitution; at den Augsborgske Confession er vor Constitution og Statens Grundvold, og at vi umulig kunde faae en bedre &c.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Hvorledes nogensomhelst Troesbekiendelse kan være et Lands Constitution, uden i theologiske Sager, det forstaaer Jndsenderen ikke, og ønskede gjerne at oplyses derom; men er Confessionen dette Lands Grundlov, og den allerbeste, saa skulde det ogsaa synes som at de vare de største Patrioter som derveligst forsvare den, og at de saakaldte Troens Støtter, tillige maatte være de sikkreste Støtter for Tronen. Da imidlertid Bevæggrundene til den intolerante Iver kunne være flere, saa pleier man ikke uden andre Kjendsgjerninger, at antage det ene som Beviis for det andet. Det synes endog som Jntolerance meget let kommer i Strid med Patriotisme, og at de vanskelig kunne forenes i een Person, da hiin vurderer Borgeren efter hans Tro (eller rettere efter Skinnet, thi kun Gud kjender Hjertet) denne efter hans Handlinger uden Hensyn til hans Religion, saa at de Religionspartier der slet ikke erkjende den Augsborgske Confession, saasom: Catoliker og Mosaiter, gjerne kunne være Patrioter og gode Borgere. Men den intolerante Lærer, prædiker Strid og Forfølgelse mod de fra Confessionen Afvigende. Det viser vore Dages Strid i Kirken, efr. 5te Side 1ste Spalte i Avisen Nr. 50 og de velbeføiede Spørgsmaale i Nr. 53. Fædrenelandsvennen bør derfor ingenlunde tillægge nogen Præst mindre patriotisk Sind fordi han (naar han ellers derom kan komme tilrette med fin Samvittighed) tager det mindre strængt med Præste=Eden, der er betingelsen for at opnaae et Embede hvortil han ofte uden eget Valg har anvendt sin Ungdom. Baandet imellem Konge og Folk maa ogsaa ansees langt fastere knyttet og styrket ved den gjensidige Kjerlighed, grundet i en faderlig retfærdig Regjering end i Reglerne for den Maade, som Gud i sit Ord aabenbaret haver, anbefaler vel 1ste 5 i den danske Kongelov, den Augsborgske Confession, men da 2den og 3die 8 sætter Kongen over alle menneskelige Love, og bemyndiger ham til at forklare, forandre, formere og formindske, ja og slet at ophæve de af ham selv eller hans Forfædre udgivne Love, Kongeloven undtagen, og den 6te 5 giver Kongen høieste Magt over al Klereslet, og at beskikke og anordne al Kirke= og Gudstjeneste &c., saa kan der vel ikke være Spørgsmaal om, hvad Kongen i slige Sager retfærdig kan gjøre, men kun om hvad hans Viisdom efter Videnskabernes og Oplysningens senere Fremskridt maatte finde tjenligt at anordne eller forandre, og naar den rette Tid er, og da vil Kongens Bud sikkert finde bifald af alle fornuftige Undersaatter, der tage Hensyn til Statens Bedste, og ikke have Bihensigter. Endelig vil Jndsenderen bede undskyldt, at han har begivet sig paa en Bane, hvor han kun lidet er bevandret, men naar Fædrenelandets Sag behandles kan han ikke blive hjemme, og udsætter sig hellere for de Stænk og Stød som maatte vanke paa den for ham usikre Vei. J. L. T.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Bekjendtgjörelser. At en Skiftesamling i Skudehandler M. J. Bæchs Falitbo i Løkken er berammet her paa Contoiret, Mandagen den 30te Dennes om Formiddagen Kl. 10, for at de Creditorer, som ei gave Møde ved sidste Samling endvidere kunne gives Leilighed til herved at underhandle med Fallen ten, betræffende den af ham foreslaaende Accordt om deres Krav i Boet, det bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Underretning. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 14de April 1832. Sparck. Palmebøger, i smukt Bind, for Confirmander, 1 Rbd. 8 s. a 8 Mk. - Et kjærligt Farvel fra trofast Lærer til den af ham confirmerede Ungdom, af Biskop Boisen, 2det Oplag. 4 Mk. Faaes hos Rottbøll Sadolin. Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Gult Straa=Pap faaes nu igjen til nedsat Priis af Bundten 15 Mk., forhen 17 Mk. Hvid Klude=Pap af Bundten 16 Mk. 8 Punds, 6 Punds og 4 Punds Cardus=Papir. Stor Beg Dito. Patent Maculatur a Riset 1 Rbd. 4 s. faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Fortrinlig gode Kogærter for 6 s. Potten, Ditto Boghvedegryn for 8 s. Potten og Ditto Havregryn for 6 s. Potten udsælges hos Borgeradjutant Eye.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Stedet Nr. 564, med tilliggende gode Hauge, i Katvadsgaden, er at faae til Leie nu til næste Fløttedag (den 26de Dennes, naar man derom henvender sig til Procurator Dannisøe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Holstensk rødt Kløverfrøe sælges hos I. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Nyebrændt Steenkalk, af fortrinlig god Qvalitet, kan nu faaes fra Kyø=Teglværk. Prisen er 1 Rbd. pr. Tønde. Aalborg, i Directionen, den 16de April 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Sommerkasketter. i alle Størrelser og Facons faaes til billigste Priser, hos Blichfeld, i Hjørring. Overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekjendtgjøres: at der Torsdagen den 15de Mai næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 og 3, bliver paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted ved Lyngbye holdet Skiftesamlinger Stervboerne efter Peder Christian Nielsen af Nørrekongerslev og Forvalter Mathias Høst af Sophiendal. Gudumlund, den 16de April 1832. Hvass. Parasoller,
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
af nyeste Modecouleurer, samt præparerede Fiskebeen til forskjellig Damebrug, faaes til billige Priser hos G. Brøchner, Aalborg, den 17de April 1832. i Bispensgade. For Venner af Bibelen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Et fortræffeligt Værk, Bibel=Atlas bestaaende af 12 Kaart, tegnede af den bekjendte duelige Weiland, med 10 Ark forklarende Text og et alfabetisk Register af Archidiaconus Ackermann i Jena, er udkommen. Værket er en fuldstændig Geografie over alle i det gamle og nye Testament forekommende Lande og Stæder, for den bibelske Historie er derved et længe følt Savn afhjulpet og hver dannet Mand samt hver Skole vil med Fornøielse eie Værket, der faaes for den billige Priis 1 Specie. Bestillinger modtages af Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Fortegnelsen over de i den Gyldendalske Bogsamling til et lave Priser nedsatte Bøger, er igjen at erholde Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Kløverfrø faaes billig hos C. W. Holst. hocolade i alle Sorter af 80, 88 Sk., samt 6, 7.3 Mk. pr. Pd. af P. Chr. eichmann & Comps. e anlagte Fabrik, udarden f. et i lukkede Maskiner til komnest inhed, sælges hos Th. v. Spreckelsen, i Aalborg. Tidlige Sæde=Kartofler, saavelsom andre, ere tilkjøbs tønde- og skjeppeviis, saavelsom et Partie. Aalborg, den 7de April 1832. I. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Bedste rødt Kløverfrø faaes nu til nedsat Priis hos Albert Raffel i den nederste Boutique ved Vesteraae.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Chocolade. Fineste Vanillie J 1. 72 Sk. Dito 64 Sk. Dito Je 3. 48 Sk. Dito med Islandsk Mos og Candis 72 Sk. Dito Sundheds 72 Sk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Fiin Kryder, Tages 10 Pund gives 8 pCent Rabat hos 36 Sk. Worm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-04-18
Proclamata. Efter modtagen Anmeldelse fra vedkommende Herredsfogder er den 27de og 29de i forrige Maaned, løst af Havet inddrevet paa følgende Forstrande i Thisted Amt: A. Paa Wixø Strand en Pibe med Rom, omtrent 3 Part fuld, mærket EC. L. B. - Wangsaa Strand en Dito med Dito, omtrent halv fuld, mærk v. - Rø fuld, mærket paa den ene Ende I W. 24