JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-17
Det Rige, som denne Despot, der kalder sig Kongers Konge", behersker, tæller, paa en vidtløftig Strækning, kun 6 til 7 Mill. Jndbyggere, og hans Jndkomster ere omtrent 9 1/2 Mill. Spec. Disse ere hans Undersaatter, ved den slette Statshuusholdning, kun til liden Baade. Jmidlertid indelukker han sig ikke, som andre østerlandske Tyranner, i sit Harem, men tilsteder enhver af sine Undersaatter sex til syv Timer om Dagen fri Adgang til at foredrage sine billige Klager. - Den overvættes Mængde af Perler og Ædelstene, som Jaubert omtaler, ere langt fra ikke af den Værdie, man ved første Øiekast skulde troe, thi Østerlænderne blande gode og slette sammen, og sjeldent have Stenene den konstige Slibning, der i Europaa med Rette giver dem det egentlige Værd. Man behøver ikke at gaae videre, end blot paa Rosenborg Slot at betragte det Ridetøi, som af Kong Christian den Fjerde blev bekostet til hans Søns Prinds Christians Bryllupsfest, om hvilket det, i den næsten i østerlandsk Stiil forfattede Beskrivelse over denne Fest (trykt 1637) hedder, "at det effter manges Forstand fast umuelig vaar at see eller finde skønere og større Perler i saadan Mangfoldighed, for at gjøre sig et Begreb om, hvor lidet selv Perler og Diamanter betyde, naar de ikke høre til de fortrinlige. Der er ingen Tvivl om, at den østerlandske Jndbildningskraft, som overdriver Alt, og er istand tilat kalde en Behersker af sex til syv Millioner Mennesker Kongers Konge", ogsaa, naar den skildrer os en saadan Despots Rigdom, veed at forvandle Fluer til Elephanter. Frygten for at sige for lidet, synes ordentligen at fremtvinge saadanne Kjæmpebilleder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-17
Keiser Peter den Store udgav 1699 en mærkværdig Ukase, hvorved det blev paabudet, at afskjære Skjægge og Knævelsbarter. Af Hengivenhed for det Gamle opfyldte imidlertid Mange ikke dette Bud. Keiseren erfarede dette, og befalede, at kun regulære Tropper havde at efterleve denne Anordning. De øvrige overlod han det til eget Godtbefindende, dog paa den Betingelse, at de, der ikke aflagde deres Skjæg og Knevelsbart, skulde svare en Afgivt, nemlig Hofbetjenter, Adelsmænd og alle Embedsmænd i Stæderne og ved Retterne 60 Rubler aarligen, hver Grosserer af første Classe 100 Rubler, og Middelclasserne, saavelsom de laveste, der betalte i Tiender under 100 Rubler, de i Laugene optagne Kjøbmænd og Borgere, Kron- og Privatformændene, og andre Stænder, Præster og Diaconer undtagne, hver 30 Rubler aarligen. Ved Betalingen af den anførte Afgivt skulde enhver, istedetfor Qvittering eller Beviis, have et Tegn. Et saadant Tegn var en Kobbermynt af en Kopeks Størrelse. Paa den ene Side fandtes oven til den Jndskrift: Denøywsety (d. c. Pengene modtagne), nedentil en Næse, et Knevelsbart og Skjæg. Mynten er ved den høire Halvdeel af Knevelsbartet stemplet særskilt med Rigsørnen. Dette Rigsvaaben findes ogsaa paa den anden Side oven og nedentil. Allerede 1699 blev der præget Skjæggemynter, der ere yderst sieldne. De fra Aaret 1705 ere for det meste nye, det vil sige, af det Stempel, Cathrine den Anden lod skjære, da hun vilde bortforære russiske Myntsamlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-17
Kjøbenhavns Børs, d. 17 September. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 a 80. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2 Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/4 a 12 3/8. - Svenske Sedler 61 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-17
Hovedregningstabeller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-17
Til flere af Provindsernes Boglader er om sendt Subskriptionsplaner paa et af Undertegnede inventeret og udregnet Hovedregningsapparat, der vil kunne skjænke Lærere en fortrinlig Lettelse, i det det forsyner dem med en Magfoldighed af Opgaver til idelig og fornøden Variation ved Qvæstionering i Hovedregning. Det næsten udeelte bifald det har erhvervet sig hos dem, der have seet det, saavelsom den allerede stedfindende Subskription fra flere af Byens civile og militaire Skoleauthoriteter, private Jnstitutbestyrere og Lærere, og hvorved jeg næsten allerede seer mig forudbetrygget for de fornødne Udgivter ved Trykningen, taler baade til Anbefaling for Apparatet, og giver mig grundet Haab om et heldigt Udfald af mit Forsøg. Hvad jeg har at beklage er, at Rummet i Subskriptionsplanerne kun har tilladt mig en løselig Fremstilling om Apparatets Jndretning, saa at man altsaa ikke vil kunne forskaffe sig en aldeles fuldstændig Jdee om dets Omfang, samt om hvorvidt det er brugeligt eller ei; med mindre man har Leilighed at see selve Manuskriptet, hvortil enhver er kjærkommen i min nedenstaaende Bopæl. Apparatet bestaar af rubricerede Tabeller, der indeholde over 290,000 fleerartede Opgaver, med tilsvarende Facit, fremstillede i en let overskuelig Form saaledes, at Opgave og Facit haves paa eengang for Øie - ledsagede med endeel Hovedregningsregler, – fornødne Forklaringer, - Konstorddefinitioner, - Forkortningskjendemærker, og enkelte Strøbemærkninger over anvendelige Nemheder og Gjenveie. Subskriptionsprisen for det Hele er 1 Rbd. Sedler, for Tabellerne allene 3 Mk. Bogladeprisen vil blive 8 a 9 Mk. - Subskriptionen staaer aaben til medio October d. A. Subskribentsamlere have hvert 11te Exemplar frit. Udenbyes, der mueligen kunde ønske sig Subskriptionsplaner tilstillede, vilde behageligst addressere sig i portofri Breve til Undertegnede. Apparatet vil imidlertid ikke skjænke Lærere, allene en fortrinlig og nødvendig Lettelse; men ogsaa kunne bruges af Hjelpere ved den indbyrdes Underviisning, - til Selvøvelse til Tavleregning - ja formedelst sin særegne Form vel endog til en Art nyttig Gjettelegfor en Børnekreds. Endvidere faaes hos Undertegnede: De 4 Species i ubenævnte og benævnte hele Tal en Regnebog for Begyndere, indeholdende 600 Opgaver med særskilt trykt Facit, anbefalet af den Kongelige Direction for Kjøbenhavns Almue- og Borgerskolevæsen. De 2/3 af Oplaget ere udsolgte. - Den faaes til den billige Priis 1 Rbd. Sedler for 7 Exemplarer i Materie paa Skrivpapir. - Enkelte indbundne Exemplarer koste 22 eller 26 tz. Tegn Stykket; paa 6 Stkr. gives det 7de frit. A. Jacobi, p. t. Lærer. Hjørnet af Admiral- og Hummergaden, No. 226, 2den Hjørnesal. Træffes sikkerst hjemme inden Kl. 8 1/2 Formiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-17
Rettelser. J forr. No. 1ste S., 1ste P., Lin. 10 nedenfra, for, synes læs, syntes - Lin 9 nedenfra, for, vilde derfor læs, vilde det derfor Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000 Ro Nittende Aargang. No. 76. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 September 1822. Thorvaldsen, som Menneskeven. Jkke altid er Konstnerstorhed forenet med Hjertets Adel. Men er den det, saa aftvinger den store Konstner os ei allene Beundring, men ogsaa Kierlighed. Vi elske hans Hjerte ligesaa meget, som vi beundre hans Genie, og kun en saadan Forening sætter Kronen paa hans Konstnerværd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Danmark er saa heldigt at eie i sin Thorvaldsen en Konstner, der, ved Siden af det sjeldneste, i hele Europa paaskjønnede Genie, besidder det ædleste Hjerte, og er derfor hver Dansk dobbelt dyrebar. Vi have hidtil i nærværende Tidsblad kun skildret hans udødelige Fortjenester, som Konstner, denne Gang agte vi at reise hans skjønne, efterlignelsesværdige Tænkemaade, som Menneske, et værdigt Hædersminde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Paa Frederikssteens Fæstning i Norge sidder i denne Tid en Mand, Kammerassessor H. H. Gunnerus, Fader til syv Børn, hvis Skjebne, endog blot med Hensyn til hans ulykkelige Stilling, som Hoved for en saa talrig Familie, efter 32 Aars Tjeneste, som Kongelig Embedsmand, upaatvivleligen fortjener hvert følende Menneskes inderligste Deeltagelse. Han er ulykkeligviis, saavidt Forfatteren af nærværende Linier, ubekjendt med hans egentlige øvrige personlige Forhold, veed, kommet, som Toldcasserer, i en Nød-Defect, hvortil hans trange Kaar nok have været den vigtigste Aarsag. J hans eget Fædreneland forsøgte man vel, ved veldædige Sammenskud, at samle Bidrag til hans Befrielse fra Fængsel, men uagtet der allerede var tegnet for henved 1000 Specier, kom Subskriptionen dog ikke istand, og den uheldige Mand saae sig fjern fra al Hjelp. Men midt under disse hans Lidelser oplyste med eet og ganske uformodet en Veldædighedsstraale det Mørke, som omhyllede hans Fremtids Dage. Denne Straale kom fra Tiberens Bred, fra det gamle Roma, fra Thorvaldsen. Uden andet Bekjendtskab til den store Konstner, end det, han kan være sat i til ham, ved en hæderværdig Landsmand, den Kgl. General-Commerceintendant i Jtalien, Baron af Schubart, som han ved den afdøde ædle Pram var blevet kjendt af, under sit Ophold i Kjøbenhavn 1811, og mueligen ved to af ham udgivne kobberstukne Afbildninger af norske Vandfald, som Dannerskalden havde lovet, at sende til sin Ven Thorvaldsen, overraskede denne Hædersmand, rørt ved hans tunge Skjebne, ham paa den ædleste Maade med en Skrivelse, hvoraf følgende er en ordlydende Gjenpart: Velbyrdige Hr. Hans Henrik Gunnerus, i Frederikstren i Norge. Jeg har imodtaget Deres Velbyrdigheds Skrivelse af 30te Marts d. A. Den Tilstand, hvori Deres Velbyrdighed, Fader, og Forsørger for en talrig Familie, for Tiden befinder Dem, har bedrøvet mig, og jeg besluttede strax, forsaavidt det staaer i mine indskrænkede Evner, at bestræbe mig for at raade Bod paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Jblandt de Arbeider, som paa nærværende Tid befinde sig i mine Værksteder, er der en Basrelief med tre Figurer, forestillende hvad Jtalienerne sædvanligen benævne en Carita, nemlig en Groupe af en Moder med tvende Børn, som jeg troer, maaskee kunde tjene til bemeldte Hensigt. Det er udført i den skjønneste Carariske Marmor, høit 1 Alen 2 Tom., bredt 19 Tommer dansk Maal. Jeg afstaaer Dem herved med fuldkommen Eiendomsret bemeldte Basrelief i Marmor, som skal afgaae vel indpakket med Allerførste til Livorno, hvor den Danske Vice=Consul Hr. MarassiRidder af Dannebrog, som jeg derom tilskriver, vil aftale det Fornødne med Deres Landsmand Hr. Stub(som nu er etableret i Livorno), paa det bemeldte Kasse som snarest kan blive spederet enten directe til en Havn i det sydlige Norge eller og til Helsingøer. Jeg overlader det til Deres Velbyrdighed, om De maaskee selv, for endydermere at paaskynde Speditionen fra Livorno af, vilde tilskrive enten Hr. Marassieller Hr. Stub et Par Ord derom. Det vilde ubeskrivelig glæde mig, hvis jeg ved bemeldte mit Arbeide kunde bidrage til at lindre Deres og kjære Families Tilstand. Anbefalende mig Deres venlige Jhukommelse, er jeg stedse Rom, d. 24 Mai 1822. Deres Velbyrdigheds hengivne Ven og Tjener Albert Thorvaldsen. P. S. For at meddele Deres Velbyrdighed strax en Jde om den omskrevne Basrelief, indslutter jeg endnu her det Kobberstik af samme, som Hr. Amsler i Fjor udførte. En saadan Handling trænger ikke til nogen videre Udvikling. Den straaler, lig Solen, ved sin egen Glands. Opbevaret i Historiens Aarbøger vil den give en Fremtids Malling Anledning til at sige, han var stor som Konstner; men end større som Menneske!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Hr. Gunnerus's Ønske er det, at dette Konstværk, saasnart det er ankommet til Danmark, forinden det af ham gjøres i Penge, maa blive offentligen udstillet i een af Sahlene paa det Konstacademie, hvor Thorvaldsens Genie viste sig i sine første Blomster og nød den første Udvikling. Kongestadens Jndbyggere ville da nyde den dobbelte Glæde, at see et nyt Værk fra deres elskede Landsmands Haand, og i det de beundre hans Konst, ville de tillige frydes over hans menneskekierlige Hjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Fra Friheds gamle Klippehegn Om Heltes Boe; Velkommen hid til Fædre Egn J Høie Tol Saa glade vi Eder modtage. 9, Fyrste, med et stadigt Blik Du saae Dig om, Og forsked Lov og veied Skik, Hvorhen Du kom: Og agted grant paa Folkets Færd, Du var iblant; Og følte dybt det Godes Værd, Hvor Du det fandt Hil Fyrsten med prøvende Øie Men hvor Du vandred nær og fjern, Var Danmark med, Dets Minde fandt hos Dig sit Værn J Kierlighed; Hvad Skjønt og Stort Du skued end Hvor Du drog frem, Dit Hjerte dog Dig ledte hen Til elskte Hjem; Og Hjemmet Dig jubler imøde. J Dag Din Fødselstjerne skjøn Paa Himlen staaer, Og tyde skal vor fromme Bøn Hvad den Dig spager: En reen, og høi, og ædel Fryd Ved virket Gavn; En værdig Løn for Fyrstedyd: Et hædret Navn, Et Minde, som Danmark velsigner. Og Engelen saa from og huld, Gud skjænkte Dig; Med Smykket af det rene Guld Fra Himmerig: Hun længe vandre, Haand i Haand, Med Dig, saa froe; Og huuslig Fryd sit Himmelbaand Om Begge snoe! Og Begge Alherren velsigne Kjerteminde, d. 14 Sept. 1822. J afvigte Maaned traf det Uheld, at en Planke sprang paa en Smakke fra Kallundborg til Aarhuus, hvorved den blev læk, og maatte gaae tilbage; Alle maatte pompe, og Skrækken havde saadan Jndflydelse paa to Damers Helbred, at den ene ligger syg endnu. - Det stormende Veir har meget begunstiget Sildesiskeriet, da Sildene nu ere fede og store.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Viborg. Onsdagen den 11te Septbr. ordineredes i Domkirken af Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. Bloch, Commandeur af Dannebroge, Hr. Hans Daniel Kopp, kaldet til Sognepræst for Worde, Fiske og Romlund Menigheder i Viborg Stift. Hr. Pastor Friis. intimerede, og skildrede i Anledning af 2 Tim. 1, 3, 6 Vor Tidsalders herskende Aand, som en væsentlig hindring for den christelige Religions lærers Virksomhed." Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen talede over Math. 10, 16, og afhandlede: "Den sindige og med redelig Hensigt forenede Klogskab, som den evangeliske Religionslærer, bør anvende i sit Embeds Førelse. Hr. Kopp prædikede, og viiste, i Overeenstemmelse med 1 Corinth., 1, 26 og 30, at "Den sande Viisdom og Kraft kommer ene fra Gud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Den i Skilderiets forrige Numer meddeelte Efterretning om Salget af den saakaldte Bakke gaard ved Valby, maa berigtiges saaledes, at Hr. Landsoverrets Procurator Weideman ikke er Kjøber af bemeldte Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Den 27 Aug. d. A. døde den store og navnkundige Astronom William Herschel paa hans Gods Slough ved Windsor. Han naaede omtrent samme Alder, som Newton, og levede hædret og lykkelig som denne i et Land, hvor videnskabelige Fortjenester kongeligen belønnes. Næsten synes det, som Storbritannien i de sidste to Aarhundreder har været det eneste Rige, hvor store Astronomer kunde leve og døe som Newton og Herschel; thi Tycho Brahe endte, forfulgt og hadet i sit Fædreneland, sit Liv i Landflygtighed; Bailly maatte, i Oldingsalderen, som Rædsels systemets Offer, bløde under Guillotinen, og La landes store Fortjenester fordunkledes og glemtes i den politiske Fanatismes Tid. Herschel var ingen Engellænder af Byrd, men født i Hannover, d. 16 Nov. 1738, hvor hans Fader levede som uformuende Musicus. Ansat tilligemed denne ved et Musikcorps, kom han 1759 med de hannoverske Tropper til London, hvor han søgte og gjorde sin Lykke, i Begyndelsen ikke som Astronom, men som Musicus. Han blev først Organist i Halifax, og derpaa (1766) i Bath, hvor han tillige havde Bestyrelsen over Theatret, Oratorierne og Privat concerterne; derhos gav han mange unge Mennesker Undervisning i Musiken. Men hans Lærelyst var saa stor, at han med største Flid studerede det italienske, latinske og græske Sprog, Theorien af Harmonien, hvilket sidste Studium indtog ham saa meget, at han efterhaanden ogsaa gjorde sig bekjendt med de øvrige mathematiske Videnskaber. Overvældet af Forretninger, der skulde skaffe ham Brød, helligede han endeel af Natten Fortsættelsen af sine mathematiske Studeringer. Endeligen viste hans Besvarelse af Priis spørgsmaalet angaaende Strængens Svingning, naar den i Midten betynges af en ringe Vægt, hans store Genie. Astronomien var nu især hans Yndlingsvidenskab, og hans største Glæde var at betragte Himlen gjennem en to Fods gregoriansk Telescop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Efter megen forgjeves Anstrængelse lykkedes det ham endeligen 1774 at faae en femfods Newtonsk Reflector færdig, og, utrættelig i sine Bestræbelser, bragte han derpaa først et syv og ti Fods, og siden et tyve Fods Jnstrument istand. Med dette opdagede han Natten den 13 Marts 1781 en til vort Stiernesystem hørende Planet, som han kaldte Georgium sidus, men som nu fører Navn af Uranus. Næste Aar tog Kongen ham under sin umiddelbare Beskyttelse; han forlod Bath og sine musicalske Jnstrumenter, drog til Slough, hvor der blev indrettet for ham et Huus og et Observatorium; her fortsatte han i den lykkeligste Uafhængighed sine Planer. Allerede i Bath begyndte han paa at forfærdige en tredive Fods Telescop, men Vanskelighederne ved at give et Jnstrument af saadant Omfang den tilbørlige Fuldkommenhed vare saa store, at det hidtil mere har været en Gjenstand for Beundring end af virkelig Brugbarhed. Herschel har denne Telescop ingen af sine vigtige Opdagelser at takke for 1783 opdagede han en Vulcan i Maanen, 1787. endnu to andre, og endeligen, at Uranus er omgivet af en Ring og har sex Drabanter. For denne vigtige Opdagelse udnævnte Universitetet i Oxford ham til Doctor i Lovkyndigheden. Ligesom Tycho Brahe havde han i sin Søster en Medhielperinde i sine Arbeider. Ogsaa hun har gjort adskillige Opdagelser og forelagt det Kgl. Selskab i London aandrige Afhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Kjøbenhavns Børs d. 20 September. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822. 79 a 79 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter, eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/8. - Svenske Sedler 61 a 61 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Professor, Ridder Oehlenschlagers Portrait, tegnet paa Steen af Professor, Ridder, Clemens, efter Professor Eckersbergs Malerie, faaes paa Charlottenborg for 2 Rbdlr. rede Sølv Exemplaret. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Det klinger nu paa Kirke-Gaard Fra Sønne=Sønnens Tunge, Som gladelig, naar Du opstaaer, Skal Svane=Psalmen siunge, Paa gammelt Dansk, til over Skye Han nemmer i Guds Huus det Nye, Saa priis, min Sjæl, den Herres Navn, Som endte Dødens Dage, Som kom fra Graven, os til Gavn, Med Lys og Liv tilbage, Som med sit Ord, før vi det veed, Opvækker Støy til Herlighed! Omsvævet af min Moders Aand Jeg føler det med Glæde, At hvad der er i Herrens Haand, Er altid nær tilstæde, Med Livets Haab, med Lys og Trost Hvor Hjertet slaaer i Christen Bryst. O Moder=Støv og Moderland, Mit Hiertes Tak Du have, Som lærde mig, i Lede-Baand, Paa Herrens Ord at stave, At stave, grunde, bygge paa Det Ord, som aldrig skal forgaae!!N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Ved et Forsøg til Udvikling af Theorie for Livrente-Selskaber, er jeg kommet til at berøre den Gjenstand, hvorledes et sig opløsende, usolid fundamenteret og oekonomisk derangeret Livrente-Selskabs eiende Midler bør fordeles. Da jeg sandsynligviis ikke overladet Pressen dette mit Morskabs-Arbeide, som det samlede Hele, hvortil jeg efter den lagte Plan agter at udarbeide samme; men hiint Spørgsmaals Besvarelse maaskee, under locale Omstændigheder, kunde have Jnteresse for Nogle, endog da, om det kun tør fremsættes som en individuel Formening, og derfor behøve endeel Berigtigelse; saa har jeg benyttet Godheden af nærværende Blads Udgiver i at meddele det Afsnit af dette mit Forsøg, som omhandler det fremsatte Spørgsmaal. - Som uddragen fra den Forbindelse, hvori det er skrevet, behøvede det nogen Forandring; og som et særskilt Heelt, der kunde have local Jnteresse, behøvede det mere Udførlighed; begge Deele ere skeete, ved at meddeele Afsnittet, som følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 19de September holdtes en Generalforsamling i det Kongel. octroyerede danske asiatiske Compagnie, hvori 1.) Jnteressenterne underrettedes om, at der fra Capit. Ørgaard, som sidst i April d. A. afgik herfra til China, ikke haves nogen Efterretning, hvilket lader formode, at han nu lykkeligt er ankommet til China, og at Hr. General-Consul F. Tutein den 4de d. M. har udmeldt sig af Directionen; 2) Secretair Mouriers indkomne Forestilling om et Gratiale for 1822 bevilgedes med 300 Rbdlr. Sølv; 3) en Ansøgning fra en Kjøber paa Compagniets Auctioner den 16 Septbr. 1818 og 14 April 1819, om at betale 25 PC. af for Pak huusleie og Renter skyldig værende 1006 Rbdlr., bevilgedes; 4) af den forelagde Ballance erfaredet, at Compagniet ikke kan give noget Udbytte for Aaret fra 11 April 1821 til 11 April 1822; 5.) Hr. Mauritzen constitueredes som Pakhuusforvalter, med Tillæg af 300 Rbd. aarligen i hans Gage, ligeledes erholdt Controlleuren 200 Rbdlr. og Assistenten 100 Rbd. aarlig i Tillæg, hvorved bespares 300 Rbdlr. aarlig i Løn til Personalet ved Compagniets Pakhuus; 6) angaaende et fra en stor Deel Jnteressentere indkommet Forslag, om at lade to Directeur- og en Revisor Post indtil videre være ubesatte, samt at Compagniets Secretair, Hr. Commerceraad Mourier, tiltræder Directionen som Directeur, m.m., blev ikke taget nogen Beslutning, men udsattes, som alt for vigtigt, til at afgjøres i en Extra-Generalforsamling først i November d. A.; 7) en Erkjendtlighed af 200 Rbdlr. for hver af de fire Herrer Decisorer, for Handelsaaret fra 12te April 1821 til 11 April 1822, blev ikke bevilget; 8) den fremlagde Liste over Compagniets Pensionister fra 1 Februari 1821 til 31 Januari 1822 havde sit Forblivende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Paa sidste Roeskilde Marked vare især mange Heste tilfals. Man talte der over 1000. Et Par store, smukke jydske Vognheste bleve betalte med 300 Rbdlr., mindre med 130 Rbdlr. Ogsaa mange Kræmmere, Gelanteriehandlere a. fra Kjøbenhavn havde indfundet sig der. Er Æbletræe i Raae, under Grevskabet Knutenborg, i Lolland, har sat Æbler paa anden Omgang, der allerede ere saa store som Nødder. Odense. Det ved Hr. Amtmand v. Benzons Subskription tilveiebragte Minde for vor uforglemmelige Stiftsphysikus Bojesen er nu opstillet paa hans Grav ude paa Assistencekirkegaarden. Det er af Marmor i Form af en Obelisk med Urne over, hvorpaa læses: "Boni Cineres condo." Paa Forsiden slynger en Egekrands sig om Navnet: "Boe Bojesen, og derunder en Æskulapstav med flere Emblemer. Paa Støttens høire Side læses denne Jndskrift: "Lægen og Embedsmanden sattes dette Monument af skjønsomme Medborgere og Medborgerinder, og paa den modsatte Side: "Föd d. 22 April 1769.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Död d. 26 Febr. 1822. - Paa Frue Hofmarskalkinde Clason Kaas's Grav, som døde heri Aaret 1818, har hendes efterladte Mand, Hr. Kammerherre Kaas, ogsaa ladet sætte en Mindestøtte af Jtaliensk Marmor, og flere smukke Gravminder ere i Vente paa Assistentskirkegaarden, som nu og er prydet med en smuk, passende Jndgangsport, der er befæstet i 4 kolossalske Steenpiller med Kugler over.