JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-02-07
Commandanten i St. Elmo skal have erholdt befaling til ved første Signal at beskyde Staden. Politiministeren del Carretto skal være forsvunden; Municipalgarden erholder Vaaben fra Tøihuset tilligemed Munition. Man siger som noget ganske bestemt, at de hemmelige Ledere for Bevægelsen have hvervet og betalt Tusinder for at være beredte til at gribe til Vaaben; i Provindsen Salerno udbredes Opstanden. De kongelige Tropper skulle være trængte tilbage. Folket skal være i Anmarsch imod Hovedstaden. – Paa Sicilien, kan Kampen kun ende med Jndførelsen af Constitutionen fra Aaret 1812. Folket er Herre over hele Øen. Messina undtaget, der ikke kan røre sig. De kongelige Tropper, overalt adspredte og derfor utilstrækkelige, ere indesluttede i Caserner, Casteller og andre Puncter. Efter officiel Melding fra Palermo kan Overgeneral Desauget af de oversendte 4000 Md. kun endnu disponere over 1200 Md.; de andre ere deels fangne, deels omkomne, deels syge; de mangle Alt. Folket ærer Eiendomsretten.
Viborger Samler, 1848-02-07
Fra Genua meddeler Allg. Zeit. Efterretninger fra Neapel af 24de Jan. De bringe et, den 23de dateret, Amnestiedecret, fuldkommen benaadning, dog med Undtagelse af 8 Præster, der vel ogsaa erholde Benaadning, men skulle af Hensyn til den offentlige Rolighed deteneres paa en Øe. – Det for Sicilien udnævnte Ministerium, er vendt tilbage med uforrettet Sag. De neapolitanske Tropper skulle have lidt store Tab; 500 neapolitanske Soldater ere som Fanger bragte til Palermo; mange af de fra Neapel sendte Artillerister ere ligeledes tagne tilfange af Jnsurgenterne, i hvis Rækker de nu tjene.
Viborger Samler, 1848-02-07
Jndenlandske Efterretninger. Hvorledes Kongen vil besætte de Embedsposter omkring Hs. Maj.'s Person, som ville være at ansee for vacante ved Christian den 8des Død, derom har man kun Gisninger. Man taler saaledes om, at Amherre Hedemann skulde blive Hofmarschal og hans Frue repræsentere første Dame ved Hoffet som Overhofmarschalinde. Kmherre, Schøller menes at skulle blive Generaladjutant for Landetaten, for Søetaten hører man endnu Jngen omnævne; derimod skal Capitainlieutn. Muroll være bleven Adjutant hos Hs. Maj. Forøvrigt ville de fleste Personalforandringer, efter Forlydende, blive udsatte til det kongelige Liigs Bisættelse, som skal være bestemt til den 2den Marts.
Viborger Samler, 1848-02-07
Cabinetssecretairen hos Kongen, Kmherre Tillisch's, Udnævnelse til Storkors og den Udmærkelse og kongelige Tillid, hans Person nyder, kan ikke andet, end glæde Enhver, som kjender hans Fædrelandskjærlighed samt Retsind og Duelighed i de forskjellige Embedstillinger, han har beklædt. Statsraad Lunding siges at ville blive Statsraadssecretair. (Ab. Av.)Et smukt Træk af sin kongelige Retfærdsfølelse har Hs. M. Kongen viist ved sin maaskee første Embedsbesættelse: til Posten som Stiftsphysicus i Fyen. Hs. M. havde nemlig hertil som daværende Gouverneur i Fyen anbefalet en Dr. Esbensen i Odense, men da baade Sundhedscollegiet og Cancelliet til Embedet havde indstillet den ogsaa som Læge-Statistiker bekjendte dygtige Dr. Kayser, gav Hs. Maj. som Konge ogsaa Collegiets Jndstilling sin Sanction. (S. Bl.)Man roser allerede meget den Præcision, Kongen udviser i sine Forretninger. Hs. Maj. har heller ikke tilbageholdt sine bemærkninger over, naar Statsraadsmedlemmerne ikke møde til bestemt Klokkeslet. (S. Bl.) Høisalig Kong Christian den Ottende skal ofte, da han forudsaae Dødens Komme, have beklaget dybt, at han ikke kunde leve endog blot nogle Maaneder endnu, forat udføre adskillige vigtige Foretagender, der endydermeere kunde bære Vidnesbyrd om hans Kierlighed til Land og Folk. J Drømme talte han tidt om Slesvig, for hvis Bønder man hørte han har stor Kjærlighed. (Dannev.)– Jfølge Hamb. Correspd." skal den døende Konge, der leed megen Smerte, navnlig ogsaa i Maven, da Lægerne spurgte ham, om de maatte gjøre nok et Jndsnit i Armen, have svaret: "at han gjerne vilde lide Alt, naar han blot maatte leve et halvt Aar endnu, for at gjenoprette Ro og Samdrægtighed i Landet." Hds. Mayst. Dronningen holdt under Dødskampen sin Gemals Hoved imellem sine kjærlige Hænder, og forblev endnu flere Timer, efterat Døden var indtraadt, i denne Stilling.
Viborger Samler, 1848-02-07
Nogle Fiskere fra Kastrup have den 31te Jan. fundet tvende ihielfrosne Mænd paa Jsen i Nærheden af Saltholm. Tilsyneladende vare de Svenske og fra Malmø. Ligene bleve indbragte til Kastrup. (Flopst.)
Viborger Samler, 1848-02-07
Generalmajor v. Høegh Guldberg i Nestved siges udnævnt til commanderende General i Fyen og Nørrejylland, i hvilken Post Generalmajor v. Castenschjold i Odense siden Kongens Thronbestigelse har været constitueret. Den commanderende General kan tage Bopæl hvor han ønsker. (Ab. Av.)"Kiel. Correspobl." melder, at Udarbeidelsen af Udkastet til Forfatningsloven, som skal drøftes af de erfarne Mænd, er efter tilforladelige Efterretninger overdragen til følgende fire Mænd, Geh. Stats= og Finantsminister Grev A. W. v. Moltke, Geh. Statsminister Ørsted, Geh. Statsmininister og Præsident i det slesv.-holst. lauenborgske Cancellie, Grev C. v. Moltke, og Deputeret i Rentekammeret, Etatsraad Bang.
Viborger Samler, 1848-02-07
Kiel, d. 3die Febr. Correspobl." yttrer sig som følger: "Det kgl. Rescript og Jndførelse af en Forfatning er her i Almindelighed optaget med stor Kulde, ja med Mistillid. Finder ogsaa den tilsigtede Overgang fra den lovlige eller factiske Absolutisme til den constitutionelle Statsform den tilbørlige Anerkjendelse, saa er dog den for Forfatnings-Forhandlingen valgte Basis, nemlig Statseenhedens, den, der finder den meest bestemte (entschiedensten) Modsigelse. Om en Mægling (og da hvilken) endnu er mulig i denne Henseende, kræver den meest alvorlige og omhyggelige Overveielse; thi Fremskriden af Frihedsudviklingen fortjener ligesaa meget at blive alsidig drøftet, som den nationale Bestaaen. Nærmest er det at ønske, at Censurauctoriteterne instrueres til ei at lægge Hindringer i Veien for den frie Discussion ved Pressen om Forfatningsspørgsmaalet.
Viborger Samler, 1848-02-07
Endelig hedder det i en i "Børsenhalle indrykket Correspondentartikel fra det Holsteenske af 3die Febr.: Sikkert have Hertugdømmerne al Grund til at takke deres nye Landsherre for den Hensigt at bringe istand Ordningen af Kongerigets og Hertugdømmernes offentlige Forhold under Opretholdelse af Monarchiets forskjellige Landsdeles Selvstændighed og under sammes Forbindelse til et velordnet Hele. Kongen har nu allerede for Indkaldelsen af de indsigtsfulde og erfarne Mænd aabent lagt for Dagen, hvori den kgl. Gave i Almindelighed skal bestaae, som er tiltænkt Hertugdømmerne saavelsom Kongeriget. Men i Hertugdømmerne vil man snart være enig i, at denne Hensigt, der bebuder den gode Villie, ikke opnaaes paa den betegnede Maade. Vi prise det, at Danmark befries fra Kongelovens Baand, og vi ville derved ikke forglemme, at Kongerigets Ufrihed ogsaa har været meget skadelig for Hertugdømmerne. Men en fælles Forfatning med Danmark, som skal blive os tilDeel, er ingen Opretholdelse, men en Tilintetgjørelse af vor Selvstændighed. .... Og i Slutningen af denne lange Artikel hedder det: "Det fortjener Anerkjendelse at Kongen overlader Valget af disse Mænd størstedeels til de valgte Stændermedlemmer, til Geistligheden og Universiteternes Consistorier, i Hertugdommerne ogsaa til Prælaterne og Ridderskabet; men for saavidt der er Tale, om den nationale Modsætning, turde Overvægten let være paa dansk Side, i det de 8 Mænd, som Kongen udnævner, ikke turde være af slesvig-holsteenske Anskuelser. Antage eller afslaae, er ogsaa her Spørgsmaalet, og det slesvig-holsteenske Folk kan ikke være tvivlsomt desangaaende. . . . Ville de valgte Deputerede for Hertugdom merne efter deres Samvittighed - og kun til deres samvittighedsfulde Overbeviisning ere de henviste ved Stænder grundloven, kunne foretage Valget af de Jndsigtsfulde og Erfarne? - Hvorledes ville Prælater og Ridderskab forholde sig ligeoverfor den kongelige Befaling. – Tiden vil bringe Opløsningen paa dette og mange andre Spørgsmaal, Handels-Efterretninger.
Viborger Samler, 1848-02-07
Hamborger=Kornmarkedet, den 4de Febr. De flere Kornartikler ere faldne lidet i Priserne.
Viborger Samler, 1848-02-07
Hamborger Børscours, den 1ste Februar: Bordeaux 3 Md. 189, Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 s.; Amsterdam 2 M. 35. 65. slesv.-holst. Species pari; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 3/4 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25, Skillings=Stkr. 26 1/4 a 26 3/4, nye 2/3 Stkr. f. f. 36 1/2 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-02-07
Danzig, den 31te Jan. J hele Maaneder have vi havt en uafbrudt Kulde fra 10 til 20 Grader Reaumur, som paa Grund af det ringe Sneefald kan blive skadelig for Vintersæden.
Viborger Samler, 1848-02-07
Conjuncturerne for Kjøbmændene i Hamborg og Altonhave ved Kongen af Danmarks Død (all medder, som Hamborgerne sige) taget deels en gunstig, deels en ugunstig Vending. Medens Sørgetøier, Krep og Sligt har fundet overordentlig Afsætning og de fra Kjøbenhavn indløbne Bestillinger ikke engang alle have været at udføre, ligesom ogsaa Speculanter have skikket den ene Sending efter den anden derover (fra Altona afgik bl. A. allerede den 21de Januar en heelVognladning Krev til Kjøbenhavn) er Afsætningen af Mode varer derimod pludselig reent ophørt. (Freischuz.)
Viborger Samler, 1848-02-07
Aarhuus, den 5te Februar. Kjøbmandspriserne vare her idag saaledes: Rug 4 Rbd., Byg 3 Rbd. a 3 Rbd. 1 Mk. og Havre 2 Rbd. 2 Mk. pr. Tønde. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1848-02-07
AVERTISSEMENTS. Løverdag Aften, den 12te Februar, Kl. 7. afholdes i Viborg Klub en extraordinair Generalforsamling.
Viborger Samler, 1848-02-07
Med Dags Pakkeposten er arriveret: Sorte Thibet, Paramattes & Orleans i forskjellige Fiinheder, sorte Silke-Kjole tøier, Crep-Flor, Tarletan samt sorte taftes Baand, som Alt sælges billigt af Viborg, den 3die Februar 1848. M. N. Samson.
Viborger Samler, 1848-02-07
Silhonet=Portrætter.
Viborger Samler, 1848-02-07
Paa Grund af de mange indløbne Bestillinger paa Portrætter, er mit Ophold her forlænget til denne Uges Udgang, i hvilken Tid, men heller ikke længere, som sædvanlig modtages Bestillinger i mit Logis i Brændeviinsgaden hos Hr. Hatte A. H. Kruse, mager P. Thøgersen. Silhouetteur. Viborg, den 6te Februar 1848.
Viborger Samler, 1848-02-07
Jeg tager mig herved den Frihed at bekjendtgjøre, at jeg forfærdiger alle Slags Dame=Blomster, saavel sorte som hvide. Weise, Skuespillerinde, logerer hos Th. Helsted.
Viborger Samler, 1848-02-07
Kongelig, dansk Hof- og Stats-Calender for 1848, 3 Rbd., faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-02-07
Landeiendom og Mølle til Salg. Paa Grund af Eierens svækkede Helbred er en i Lysgaard Herreds smukkeste Egn beliggende betydelig Landeiendom med en dertil hørende Mølle underhaanden at erholde tilkjøbs. Eiendommene der ere ansatte for Gammelskat 118 Rbd. 15 s. og nyt Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 23 Tdr. 2 Fdkr. og Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr. samt ufrit Hartkorn 1/4 Alb., have et Areal af 416 Tdr. Land g. M.,, hvoraf 285 ere Ager, 33 Eng, 62 særdeles god Skov og 26 Mose og Hede. Jordernes Bonitet er udmærket god, nemlig Muld med Leerunderlag. Der avles aarligen 130 a 150 Læs Enghøe; men ved Engenes Overrisling, hvortil der er god Leilighed, vil Avlen betydeligen kunne forøges. For Tiden bestaaer Besætningen af 90 Køer, 2 Tyre og 15 Heste, men der kan strax holdes 100 Køer. Mergel haves beqvemt og i Overflødighed. Omtrent 200 Tdr. Land ere i de sidste Aar blevne bemerglede. Bygningerne, der ligge midt paa Eiendommen, ere gode og velvedligeholdte samt indrettede til Beboelse for en dannet Familie. De ere tillige omgivne af en smuk Have samt Skov. Eiendommen er beliggende 2 1/2 Miil fra Viborg og 1 1/2 Miil fra Gudenaaen, hvor der er Ladeplads til Randers. Hvis det ønskes, kan separat Salg finde Sted. Pengevilkaarene ere favorable for Kjøberen. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg, hos hvem Kort samt Adkomstdocumenter henligge til Eftersyn. Sort Lak af god Qvalitet a 4 Mk. pr. fuldvægtig Pund i circa 30 a 32 Stænger, erholdes hos J. B. Færch i Aalborg.
Viborger Samler, 1848-02-07
2de holsteenske Vogne, 1 Arbeidsvogn, 1 Sæt Bringtøi, i Plov samt 1 Par brune Heste, 5 a 6 Aar gamle, er underhaanden at faae til Kjøbs hos Undertegnede. Viborg, den 7de Februar 1848. J. Andersen Alstrup.
Viborger Samler, 1848-02-07
En Huusholder, der i Sygdomstilfælde kan paatage sig en middel stor Huusholdning, kan til 1ste Mai erholde en god Condition. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1848-02-07
2 Karle og 1 Pige kunne til 1ste Mai faae Tjeneste hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1848-02-07
En skikkelig Dreng, som har Lyst til Muurprofessionen, Gullev. kan antages i Lære hos C. S. Ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 4, manglede Dagsposten fra Kjøbenhavn. Dette Plads udenlandsk Artikel redig. af Adinnet Reis, den indenlandske af J. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-02-08
Viborg, Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 8 Februar 1848. 76 Aarg. Nr. 24.
Viborger Samler, 1848-02-08
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Det engelske Parle ment aabnes den 3die Febr.
Viborger Samler, 1848-02-08
Frankerig. Paris, den 31te Jan. J den den 30te Jan. afholdte Forsamling af Bankens Actionairer, foreslog Gouverneuren, Grev d'Argout, Tilbagekjøbet af de til Keiseren af Rusland solgte Renter og fremkom med det Andragende, for Øieblikket at anvende 15 Mill. Fres, som vare disponible, til denne Plans Realisation. Hans Forslag antoges uden Modsigelse. Hertugen af Rianzares (Munoz) Enkedronning Christines Gemal, ventes til Paris, som der siges, for at ordne Pengeanliggender for Dronningen. Men man mener at det egentlige Formaal for denne Reise er Hertuginden, af Montpensters Besøg i Madrid i April indeværende Aar, og der handles nu derom, om man ikke, for ikke at opægge og tirre den engelske Udenrigsminister, bør lade Hertugen af Montpensier blive tilbage i Frankerig.
Viborger Samler, 1848-02-08
Hvor stærk Kulden var i Paris i de sidste Dage af Jan. Maaned, og hvor lidet Pariserne ere vante til les frimats du Nord, erfares af de mange Dødsfald, som Kulden har foranlediget i Frankerigs Hovedstad. Paa de offentlige Spadseregange styrtede flere Mennesker bevidst løse til Jorden, og de kunde kun ved den hurtigste Hjelp bringes til Live. Journalen Const, anfører mange saadanne Tilfælde, og bemærker i denne Anledning, at de betræffende Personer alle hørte til Middelstanden.
Viborger Samler, 1848-02-08
En ulykkelig Begivenhed, som, om endog i ringere Grad, erindrer om Ulykken ved Bu-Talleb, har fundet Sted paa Veien fra Algier til Aumale. En frygtelig Sneestorm overfaldt et Detaschement af 44 Soldater, som escorterede en stor Transport af belæssede Muuldyr. Stormens Magt var saa stor, at hele Detaschementet og næsten alle Muuldyrene hvirvledes ned i en Fjeldkløft. Kulden var saa bidende, at i den korte Tid af et Qvarteer skulle 14 Mand være frosne ihiel.
Viborger Samler, 1848-02-08
Paris, den 1ste Febr. Paragraphen i Adressendkastet om Jtalien er antagen i de Deputeredes Kammer. - Prindsen og Prindsessen af Jonville ere afreiste til Algier.
Viborger Samler, 1848-02-08
Jtalien. Om Opstanden i begge Sicillierne, efter franske Beretninger. Journ. des Deb. af 30te Jan, skriver: "Breve fra Neapel af 19de, der ere komne os ihænde, melde i det Væsentlig, Palermo er uden Resultat beskudt i 48 Timer, fra Fortet Castellamare. Stor Skade skete i Staden; et Kloster gik op i Flammer Ved denne Strenghed er Folket opægget og ophidset til en endnu større Modstand. Til Trods for det neapolitanske Polities Aarvaagenhed blev Efterretningen om Palermos Bombardement hurtig udbredt i Neapel, hvor den har vakt uhyre Sensation, uden at Gjæringen dog endnu er kommen til Udbrud. Anderledes derimod er det i Provindserne. Flere Communer i Abbruzzerne have vægret sig ved at stille deres Militscontingenter. J Vallo (i Provindsen Salerno) er udbrudt en Opstand. Gendarmerne ere fordrevne ud af Staden; Telegraphen er ødelagt, og Færgen i Floden tilintetgjort. - Hertugen af Aquilas Beretning til Kongen om Sagernes Tilstand paa Sicilien skal have gjort et dybt Jndtryk paa Majestæten. J Stedet for Fasthed og ubetinget Tillid til de tagne Forholdsregler traadte en rigtigere Følelse med Hensyn til den truende Fare, naar man ikke gav efter. Kongen sammenkaldte Statsraadet, der i Prindsernes Overværelse var samlet fra Kl. 9 om Morgenen indtil Kl. 7. om Aftenen. Efter endt Conseil udgaves et overordentligt Bilag til den officielle Gazeta. Dette indeholder de meddeelte Decreter." – "Disse Decreter vilde, bemærker den store franske Journal, for 3 Maaneder siden have havt en fortræffelig Virkning; men efter en ikke dæmpet Opstand ville disse Concessioner sandsynligviis ikke tilfredsstille de mægtigere Partier, der nu fremkomme med større Fordringer. Vore Breve sige, at Decreterne optoges med Kulde i Hovedstaden. Et Dampskib har overbragt dem til Palermo. Vi vide ikke, om Palermitanerne ville efter Bombardementet paa deres Stad, give sig tilfredse med det, som de endnu for faa Dage siden neppe vovede at haabe. Statsraadet fortsatte sine Forhandlinger; senere ere en Amnestilov og en Presselop publicerede. Om en Borgergardes Oprettelse er Jntet bestemt. Alle Efterretninger stemme overeens deri, at Englands, Frankerigs, Sardiniens og Østerrigs Gesandter have i Forening med den pavelige Nuncius anvendt Alt for at formaae den neapolitanske Regjering til at betræde Reformernes Bane." (Andre franske Journaler melde fra Neapel (den 21de Januar), at Sicilianerne have tilbageviist Kongen af Neapels Concessioner, proclameret Forfatningen fra 1812 og indesluttet de kongelige Tropper, der lide Mangel paa Livets første Fornødenheder.
Viborger Samler, 1848-02-08
Efter en Correspondentefterretning fra Rom af 21de Januar i Augsb. Allg. Zeit. fordre Palermitanerne: 1) Lord Bentincks Constitution fra Aaret 1812; 2) Borgergaardens Organisation; 3) Pressefrihed; 4) Siciliens fuldstændige Adskillelse fra Neapel i Administrationsanliggender; 5) en Vicekonge af det kgl. Huus; 6) Municipalforfatning.
Viborger Samler, 1848-02-08
Rom, den 21de Jan. Den officielle Tidende meddeler, at Hs. Eminents Cardinal Ferretti har forladt denne Hovedstad og begivet sig til Ravenna for at paatage sig Forvaltningen over Legationen i hiin Stad og Provinds.
Viborger Samler, 1848-02-08
Til Statssecretair er Cardinal Bosondi udnævnt. Venedig, den 23de Jan. Den 18de Jan. arresteredes de tvende Folketalere Tomaseo og Advocat Manin og Dagen efter overgaves de til Criminalretten. Denne Forholdsregel har gjort det stille i Venedig, hvor Keiserens alvorlige Proclamation har efterladt et dybt Jndtryk Ogsaa i Mailland have nye Arresteringer fundet Sted iblandt Førerne for Folkepartiet. Jblandt de Fængslede nævnes Marquis de Rosales, Præsident for Unionsklubben, den unge Marquis Cesare Soncino, Grev Cesare Battaglta, Marquis Villani, Grev Pertusati og en tidligere tydsk Officier, Grev Treoli Durini.
Viborger Samler, 1848-02-08
Den bekjendte Literat Cesare Cantu og Lægen Bel credi havde taget Flugten. Flere af de Fængslede skulle allerede være transporterede til Grätz og Brünn.
Viborger Samler, 1848-02-08
J en længere Artikel om Norditalien siger "Oesterreichischer Beobachter: "Ogsaa Østerrig har i denne trængselsfulde Tid sin Mission fra Gud, og det vil vide at opfylde sin Pligt, saaledes som vor Keisers Opraab af 9de Jan. d. A. udtaler det. Den østerrigske Administration i det lombardiskevenetianske Kongerige kan dristig opfordre for hele Europa alle de Reisende, som i en Menneskealder have bereist hine Egne til at aflægge Vidnesbyrd, om nogensinde i de østerrigske Gebeter det italienske Folks Sprog og Eiendommelighed er bleven ringeagtet og krænket. Sammenligningen med det af Napoleon stiftede Kongerige Jtalien ligger nær, Østerrig behøver ikke at skye den. Den østerrigske Regjering i Jtalien har stedse været en national i dette Ord eminente Forstand, og vil fremdeles blive det. Men naar en Faction af Jldesindede, om hvis Grundsætninger og ledende Jdeer den overveiende Majoritet af det italienske Folk Jntet veed, naar denne Minoritet faaer isinde, trods Jtaliens Historie og Traditioner, og i aabenbar Strid med hele Europas Folkeret og Statsret, at sammensmede hele Jtalien til en revolutionair Masse for at forskaffe Hovederne for denne utopistiske Chimære, som de kalde Nationalitet et frit og meere omfattende Spillerum for disses Havesyge, Forfængelighed og Ærgjerrighed, da vil Østerrig, ihukommende sin Pligt som europæisk Stormagt og og den det paahvilende Omhu for de under dets Scepter staaende Nationers Vel, vide at møde denne Nationalitet i Jtalien, som udenfor samme."
Viborger Samler, 1848-02-08
Journ. des Deb. stadfæster efter Breve fra Palermo af 21de og fra Neapel den 24de Jan. den vigtige Efterretning, at Sicilianerne have vægret sig ved at antage Kongen af Neapels indskrænkede, og for sildig indrømmede Concessioner, og at de meget mere gjøre Fordring paa Indførelsen af Forfatningen fra 1812 og paa et særskilt siciliansk Parlement. Fra Palermo (d. 21de Jan.) melder Journalen at Jnsurgenterne havde samme Dag angrebet og stormet det i Nærheden af Paladset beliggende, af Tropperne besatte Kloster il Novizziato. Resultatet var ved Courerens Afgang endnu ikke bekjendt. En engelsk Fregat havde samme Dag viist sig for Palermo, og man ventede samme Dag den franske Damp corvet "Le Tonnerre". – J Neapel synes det som om Sagernes Tilstand faaer et mørkere Udseende. Beretningerne fra Provindserne lyde høist foruroligende, saa at man endog frygter for Landbeboernes Jndmarsch i Hovedstaden. Alle oplyste og anseete Mænd have forenet sig om at formaae Kongen til mere liberale Concessioner for at redde Landet for en Borgerkrig. Som Actstykker meddeler den franske Journal Consulernes Protest imod Palermos Bombardement; kun den østerrigske Consul har ikke nedlagt Protest - og Sicilianernes Afslag med Hensyn til de kgl. Fredsforslag.
Viborger Samler, 1848-02-08
Kongeriget Preussen. Fra Gørlitz skrives under 30te Jan. Den siden igaar Aftes rasende Orkan, som sammenhvirvler Snee og Støv, har bevirket, at hele Jernbanen, i det mindste indtil Bautzen, ikke kan befares. To Jernbanetog sidde faste i Sneedriverne. J sidste Nat er paa flere Puncter Sneen søget sammen indtil en Høide af 5 Alen. Trods 400 Arbeideres rastløse Anstrengelser, og Baneofficianternes roesværdige Bestræbelser er det ikke lykkedes at faae Jernbanetogen af Pletten. Naar Storm vinden lægger sig, vil man forsøge paa at bringe det ene af Togene tilbage til Gørlitz.
Viborger Samler, 1848-02-08
Jndenlandske Efterretninger. Under 28de Januar ere Geheimestatsminister, Generalprocureur A. S. Ørsted, Geheimestatsminister og Præsident for det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie C. Greve af Moltke, og Deputeret i det Kongelige Rentekammer, Etatsraad P. G. Bang beordrede til at sammentræde for at udarbeide et Lovforslag, overeensstemmende med det allerhøieste Reskript af f. D. angaaende de af Hans Majestæt tilsigtede Forandringer i Forfatningen, saaledes at de ved Udførelsen af dette Hverv ville have, navnlig forsaavidt Finantsvæsenet angaaer, at conferere med Geheimestats- og Finantsminister A. W. Greve af Moltke til Bregentved. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1848-02-08
Jstedetfor Kmh. Zahrtmann, som først meldt, er det overdraget Hofjunker Oehlenschlæger at reise til Stockholm i Anledning af Thronskiftet. Til London reiser Kj. og Lieutenant i Søetaten Bielke.
Viborger Samler, 1848-02-08
Kammerherre Hedemann skal i et vigtigt Ærinde være (Aalb. Av.) afgaaet til Strelitz.
Viborger Samler, 1848-02-08
J Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling den 31te f. M. vedtoges eenstemmigen, at Selskabet ved en Deputation skulde takke Hs. Majestæt for Allerhøistsammes udviste Velvillie mod Pressen og med det samme udtale som dets Ønske, at det foreløbige Gjennemsyn maatte bortfalde."
Viborger Samler, 1848-02-08
Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg er i Torsdags ankommen til Kjøbenhavn.