JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Den saakaldte gule Garde i Altona som blev oprettet for omtrent 70 Aar siden, og som har faaet sit Navn deraf, at den valgte den gule Farve til sin Uniform, er nylig ved Hs. Majestæts Resolution bleven ophævet og det er tillige bestemt, at dens Standarter og Pauker skulle afleveres til Tøihuset i Glückstadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Efteraarsmaneurene i Egnen omkring Kiøbenhavn tage deres Begyndelse Mandagen den 1 Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Det smukke Veir, som for faa Dage siden herskede i Hovedstaden og dens Omegn, er, ligesom i Fyen, siden 20 Septbr. pludselig bleven forandret og har antaget Efteraarets hele Karakteer, stærk Blæst, idelig Skylregn, undertiden endog Hagel have indfundet sig næsten paa een Gang og afvexle jevnlig med hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Den 14de Septbr. har Hinrich Nicolaus Finck i Hamborg erklæret sig insolvent med ongefær 16000 Mk. Banco Den 10de er Skonnerten Ørnen, under Prem. Lieut. Lützens Kommando, fra Østersøen, og en russisk keiserlig Brig, fra Nordsøen, komne paa Rehden ved Kiøbenhavn, J Berlings Avis har en Svensker paa Svensk ladet indrykke en Gravsang over Konferentsraad Nyberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
J Trondhiem opmuntrer Stefanson Bønderne til at frembringe Konrog, hvilket ingen har bedre Leilighed til end de. For nærværende Tid faaer Trondhiems By og Egn, al sin Konrog fra Hamborg og betaler Pundet med 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Hertugen af Konde og flere franske Erprindser ventes at ankomme til Helsingør fra Engelland med en engelsk Fregat for at gaae til Sverrig, og for en Tid residere i Calmar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Store Bededags Aften har Marcus Levin Hartwig holdet en Tale i Jødernes Synagog. Nogle have gjort Vers over den og hvoraf man kan slutte, at han har tordnet mod Dagens Sæder; Andre ønske den trykt, Andre have averteret, at den alt var at faae hos Stadthagen og denne erklærer en saadan Anmeldelse for ganske falsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Den nye Chaussee i Tørvemosen ved den Odense Kanal, vedbliver idelig at synke. Paa det Sted, hvor den synker meest hæver et Bierg sig op af Kanalen og er nu næsten saa høit og saa fast, at der paa samme kan anlægges et Fyrtaarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Man har nu faaet en Kiøbenhavnsk Flor a. Ubotaniske Folk have troet, at denne Flora egentlig er en Beskrivelse over de botaniske Gader i Kiøbenhavn f. E. Tulipan gaden, Nellikegaden, Rosengaarden, Thimiansgaden &c. da de ikke have kunnet overtale sig til at troe at der voxer synderlig mange Planter i denne Stad. Men botaniske Folk veed meget vel, at den indeholder en Beskrivelse over de Planter, der voxe i Omegnen af Hovedstaden. Paa Grund af at Kirkebøger kunne forkommes eller og engang imellem af Glemsomhed eller Magelighed forsøm, mes og denne historiske Opskrivning i mangfoldige vigtige Tilfælde i Livet kommer til Gavn i et velordnet Borgersamtund, foreslaaer Politivennen, at enhver Præst burde ved Aarets Ende til sin Biskop fuldstændigen indsende Lister over alle Fødseler, Dødsfald Vielser og Skilsmisser i sit Sogn, eller hvorved geistlig Handling af ham var fuldført. Og hver Bisp burde paa Stiftets Bekostning lade disse aarlige Lister trykke i Stifters Tidende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
I the Courier læses følgende: Det heder, at den russiske, den svenske og den danske Minister have forladt Paris. Hvad de to første angaaer da er det troligt nok, men viere langt fra at troe dette Rygte, for saavidt det angaaer Danmark. Hvad enten man i Danmark endnu føler nogen Kulde mod England, eller dets Hof troer det uklogt at støde Frankerig, hvis Tropper ere det saa nær, nok Danmark var en af de første, der erkiendte den nye Keiser, lykønskede ham med hans Ambassadeurs nye KreditivMoniteuren har nylig meldet, at man ved det danske Hof havde brugt meget forbindtlige Udtryk om Bonaparte ved denne Leilighed. Havde Korsikaneren (under denne Benævnelse affetterer de engelske Blade altid at omtale Keiser Napoleon) troet den danske Regiering fiendtlig findet imod ham, vilde han behandlet den med lige saaliden Seremoni, som Kongen af Sverrig. Det bør ogsaa lægges Mærke til, at Danmark ikke har taget nogen Deel med Rusland eller Sverrig i den Sag med Krænkelsen af det badenske Territorium. Men Danmark vil neppe kunne forblive neutral i en Krig, hvori Rusland og Sverrig ere Parter. (Vi Danske ere af en anden Tro. Ved den giensidige Tillid og Kierlighed mellem os og vor Regiering, tør vi dristigen haabe Fred vedligeholdt. Danmarks Regiering er for klog til at lokkes, for tæk til at trues indi Forhold, hvorved i hvad Følgen end ellers blev, Freden, dette vort store Nationalgode, gik forloren. For at hindre at ikke Hø, der halvtørret er sat i Stak skal blive hedt, og gaae i Brand, hvilket sidste især let kan skee, naar man river Stakken ned, bruger man i England at strøe Salt imellem de forskiellige Lag af Hs i Stak ken. Dette baade hindrer Heden, og giver Høet en for Qvæget behagelig Smag, Kongen af Preussen, hvis Kyster ogsaa allerede ejeRedningsbaade har sendt Hr. Greathead en skiønGuldklæde og Medaille, samt et meget artigt Brev, hvori han erkiender denne Opfindelses store Fortieneste af Menneskeheden. (Danmark og Norge have endnu ingen Redningsbaad, eller Korkbaad, som de kunde kaldes, men den Regiering, der ved nye Fyrtaarne, ved Kystopmaalin. gerne, og ved de norske Lodsbaades Bygning, har gjøre saameget for Søfarten, vil vist ikke undlade at benytte sig af Greatheads Opfindelse saaledes som den fortiener.) Paa det sidste Marked i London vilde et Geni fra Landet spotte Lommetyvene, som han havde hørt der var saa mange af. Han gik derfor Gade op og Gade ned med sine Lommer udkrængte. Men da han kom hiem, saae han at begge Kioleskod vare afskaarne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Befordringer og Afgang. Under Generalitetet: Den 31 August, ved Landværnet paa Helgland ere allernaadigst udnævnte: Chefen for det nuværende helzolandske Garnisons=Compagnie, Capitain v. Zeska, til Major og Commandeur over bemeldte Landværn, samt Chef for det 1ste Compagnie; fremdeles charact. Capitain W. v. Wachler af det tongelige Artillerie=Korps, til Compagnie=Chef; Raadmændene der paa Landet, J. P. Storth og C. Lorenz, til Premier=Lieutnanter; Qvarteer mændene P. J. Reimers og J. J. Botter til Second-Lientenanter, samt Kirkejurat C. Simensen og Jndbyggeren J.J. Botter til Fændrikker. Den 7 September ere SecondLieutenanterne C. F. C. v. Koppen af den nordenfieldske og v. Reinhardt af den søndenfieldske Skieløber Batallion, samt En H. v. Worsøe af der vesterlehnske Jnfanterie-Regiment, forundte Characteer som Premier=Lieutenanter af Jnfanteriet Capitain i det vesterlehnske Jnf. Reg., F. v. Omeyer, ansaa la sulte ved Realmentet: Batallions-Commandeur i det bergenhusiske Jnf. Reg., Major P. J. v. Kleve, forsat i lige Qvalitet til det vestre jydske Landværn-Regiment; Capitain af det 1ste aggershusiske Jnf. Reg., C. L. v. Schlaubusch, efter Ansøgning, i Naade afskediget af Krigstjenesten med Ma fors Characteer. Den 14de, Second-Lieut. C. T.v. Krog, beskikket til virkelig Premier=Lieutenant, og Charact. See Lieut., C. F. v. Ventzen, til virkelig Second-Lieutenant, begge det danske Livregiment til Fod Under Admiralitetet: Den 7de September er Capitain : Lieutenant P. J. Wlengel beskikket til Directeur for Navigationsskolen i Kiøbenhavn, samt til første Lærer og Navigations Examinator paa Søecadet Academiet. Den 13de September er F. v. Scholten og W. v. Scholten, antegnede som Jndskrevne ved Søeradet Corpset. Den 14de September er forhenværende Overlods i Christiansted paa St. Croir i Vestindien, Commandeur=Capitain Morgenstierne, som afskediget, tillagt Commandeurs Characteer; Second=Lieutenanterne F. Groths skilling og D. F. Rasch, avancerede til Premier Lientenanter, Cabetterne P. C. Kinch, A. Willoch, J. Beyer, P. J. Bol og R. R. Bull til Second=Lieutenanter; H. P. Garde, C.H. Mecklenburg og K. Linde til Cadetter med 100 Rd. Gage U. C. Schmidten, P. C. Parnemann og I. L. W. Mesch til Cadetter med 50 Rd. Gage, og Cadetterne J. P. Boye og I. C. Lange, efter Ansøgning, afskedigede. Den 17 er F.W. Løvenskjold avaneret til Cadet med 50 Rd. Gage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Mandagen den 25de Junii. No. 119. Klingberg, Kiøbmand Ole Christiansen, kontra Rottbøll, Baron Frederich Conrad Holck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
(Citanten havde for Høiesteret til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse indstævner en Dom, afsagt inden Baroniet Holchenhavns Birketings=Ret af Birkedommeren Raadmand Bergmann den 27de Januarii 1803, i en Sag, angaaende den Sum 955 Rdlr. 1 Mk., som er Beløbet for Materialier, hvilke af Citanten formeentlig skulde være leverede til Bøndergaardes Opbyggelse og Jstandsættelse paa Baronniet Holckenhavn til forrige Lehns Besidder Baron Mogens Friderich holk, og hvilken Citanten havde formeent, at nu værende Lehns Besidder burde betale, med videre.) Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Proces sens Omkostninger for Høiesteræt ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Tirsdagen den 26de Junii. No. 306. Modte, Procurator C. Klingberg efter Kongl. Befaling, contraWiver, Tiltalte Dreng Anders Johansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
(Sagen anlagt mod bemeldte Anders Johansen for begaaet Mordbrand.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Dom: Anders Johansen bor hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar, samt betale de af Actionen love lig flydende Omkostninger. No. 307. Modte selv, Procurator Hans Vilsted efter Kongelig Befaling, Rottbøll, contra Delinqventen Johannes Rundberg. (Sagen anlagt mod fornævnte Johannes Rundberg for et af ham paa Nagelsmedsvend Johan Wichers forøvet grovt Mord." Dom: Birketingsdommen hvorved er kiendt : (Tiltalte Nagelsmedsvend Johannes Rundberg bør for det af ham paa Nagelsmedsvend Johan Wichers den 25 Februari dette Aar forøvede Drab at miste sin Hals, saa bør han og have sin Hovedlod forbrudt til Hosbonden, samt Jord til Kongen, om han nogen eier), bør ved Magt at stande. No. 308.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Mødte) Prokurator Henrich Dreier, efter Kgl. Befaling, contra Bilsted, for Haagen) Arrestantinden Ane Kirstine Stephansdatter, (Sagen anlagt mod Arestantinden for anden Gang begaaet Tyverie.) Dom: Hof= og Stadsrettens Dom (hvorved er kjendt : Arestantinden Ane Kirstine Stephensdatter boe hensættes til Arbeide, i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 4 Aar), bør ved Magt at stande. Onsdagen den 27 Junii. No. 310. Mødte, Prokurator Hans Bilsted efter Kongelig Befaling, contra Dreier, tiltalte Planter Lucke Codwise. (Han er tiltalt for at have mishandlet Negerinden Pegay, deels ved at lade hende arbeide i 4 Maaneder i en Jernkiede, deels i samme Tid at lade hende prygle ved enhver Leilighed, hvorfor General=Gouverneuren, til hendes Sikkerhed, har seet sig beføiet at lade hende hensætte i Forvaring i Christiansværns Fort.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Dom: Landstingsdommen frafaldes: hvorimod Lucke Codwise bor have sin Eiendomsret til Negerinden Pegav forbrudt; og bor hende meddeles Friehedsbrev. Saa bør og bemeldte Codwisefor sit udviiste skammelige og lovstridige Forhold, bøde et Tusinde, Rigsdaler dansk Courant til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, samt betale de paa Pegens Underholdning i Fortet medgaaende og ellers af Aktionen lovlig flydende Omkostninger. Endeligen forbeholdes Medeierne af fornævnte Peggynderes Ret mod Codwise til Erstatning, efter lovlig Omgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Torsdagen den 28 Junii. No. 275.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Klingberg. Kiøbmand Litterie Fobertii, kontra Skibsted, Grosserer Jens Laurizens Efterleverske paa egne og I Kiøbmand Giuseppe Fobertii, af Messina, hans Vegne. (Sagen angik Citantens formeentlige Ret til et Partie Vare, som Giuseppe Fobertii, for Citantens Regning og Risico befragtede Skib den unge Augustin.) Dom: Hof= og Stadsrettens Dom (hvorved er kiendt: Contra Citantinden Grosserer Jens Lauritzens Enke bør for Hoved Citantens Høiesteretsprocurator Klingberg, som befuldmægtiget for Kiøbmand Litterio Fobertii i Bergen, hans Tiltale den. ne Sag frie at være;) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Contra Citantinden, paa egne og Guseppe Fobertis Vegne, med 100 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Kassere Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Fredagen den 29 Junii. No. 42. Haagen, Factor Jørgen Frederich Grundtvig, kontra Klingberg, Grosserer Georg Andreas Kyhn. (Sagen angik Parternes giensidige Fordringer til hinanden efter derover opgjorde Regninger, samt den Citanten formeentlig tilkommende Reparation for et af Contra-Citanten mod hans Reise og hans Reisepasses Udstædelse gjort Forbud, og samme Forbuds Lovlighed. Dom: Udi 2den Hovedpostes 3die Punkt, 5te Punkt Litr. A., 6te Punkt Litr. A., 3die Hovedpostes 4de, 15de, 20de, 35te og 43de Punkter bør Citanten for Contra=Citantens Tiltale frie at være. Udi Sagens øvrige Poster og Punkter bør Giæsterettens Dom ved Magt at stande: og Parterne have derefter, i Overeensstemmelse med denne Høiesterets Dom, at giøre nye og endelig Liquidation imellem sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
I Salario til Prokurator Haagen for Høiesteret betaler Contra, Citanten 80 Rdlr. Til Justitskassen betaler hver af Par No. 32. Bilsted, Edvard Eivers og Enken Mary Bourke med Laugværge, terne 5 Rdlr. Schiønheder, kontra, Samuel Forster og James Farris, som 1 Værger for Margarethe Bourke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
(Sagen betræffer det af Edvard Eivers sig tilsnegne og Margarethe Bourke paatvungne ulovlige Ægteskab, samt den at hendes Værger derfor paastaaede Reparation m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Dom: Landstingsdommen (hvorved er kiendt: Byetingsdommen bør ved Magt at stand; dog saaledes: at den Margarethe Bourke tildømte Reparation bestemmes til 10,000 Rdlr. vestindisk Courant; hvorimod Renterne af Reparations-Summen, bortfalder), bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanterne til Contra=Citanterne med 100 Rdlr. dansk Courant, saa betale de og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
No. 26. Bilsted, Den suspenderede Prokurator Franz Heinsvig, konteJngen mødte, Torald Kiddelsen Sualand. (Sagen angaaer : at Citanten havde ført et Tingsvidne mod Jndstævnte for David Stubbendorph ved Underretten, og desuagtet som Sagforer for indstævnte Snaland ved Stiftsoverretten, taget Deel i Sagen, m.v.) Dom: Denne Sag afvises. No. 183. Bilsted, Den suspenderende Prokurator F. Heinsvig, kontra Mødte, den for Høiesteret befalede Actor Prokurator H. Haagen. (Sagen angik, at Citanten qua Procurator har ført en privat Sag først ved Underretten for den ene Part David Stubben dorph og derefter ført samme Sag ved Overretten for Contraparten Tarald Sualand, med videre.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Dom: Stiftsoverrettens Dom (hvorved er kiendt, FrantHeinsvig bor have den ham allernaadigst meddeelte Prokurator Bevilling forbrudt, og i Følge heraf ikke tillades for Eftertiden for nogen Ret, som Sagfører, at gaae i Rette; saa bor han og betale alle de af denne Action flydende Omkostninger), bør ved Magt at stande. en Døbt. Den 18de September Korporal R. Nielsens Datter, Mette Sophie, Fadderne: Mad. Jørgensen, Mad. Rou lund, Vertshuusholder Roulund, Provisor Andersen, Kellinghuusen junior. Den 20de, Pottemager J. Nicolaisens Datter, Karen Stine Knudine, Fadderne: Mad. R. Jørgensen, Jomfrue Eldorff, Smedemester P. Michelsen, Vertshuusholder A. Thomsen, Vognmand O. Frantsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-26
Avindisse ENTS. Landsoldat Niels Nielsen Schrøbeløv af Svendborg Amts 74 Lægd Schrøbeløv Sogn paa Langeland, anført under Løbe No. 199, er Natten imellem den 2den og 3die f. M. ulovlig bortgaaet af sin Tieneste hos Mølleren Claus Schauer i Hiine Mølle paa Rudkiøbing Kiøbsteds Grund, uden at det siden har været opdage hvor bemeldte Niels Nielsen er afbleveneller hvad der har foranlediget hans Bortgang; thi er derfor min tienstlige Begier til alle og enhver, som fornævnte Landsoldat Niels Nielsen Schrøbeløv maatte forekomme, at de ham behageligen ville lade anholde og derom give mig Underretning, da han strax skal blive afhentet og de ved Paagridelsen havde Udgivter, blive refunderet. Svendborg Amts-Contoir den 15de Sept. 1804. Schumacher, Kammerherre og Amtmand. I Kraft af Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling dateret 19 Juli 1804, som for vedkommende Under= og Overret er læst den paafølgende 23 Juli og 29 Aug., bliver herved med Aar og Dags Varsel, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden indkaldede alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter min ved Døden afgangne Mand forrige Professor og Conrektor ved Odense Gymnasium og Latinske Skole, Hans Sibbern, det være sig, enten i Anledning af hans forhen værende offentlige Embeder og de ved sammes Førelse paaliggende Regnskaber, som Skifteforvalter, Executor Testamenti, Umyndiges Formynder, eller af hvad Navn og Tilfælde nævnes kan, intet i nogen Maade undtagen, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, enten for mig, eller Laugværge Hr. Kammerraad Leth til Aalykkegaard, hvorefter enhver lovmæssig Fordring kan ventes udbetalt. Odense den 3die Septbr. 1804. Som Laugværge Maria Elisabeth sal. Sibberns, F. J. Leth, fød Hviid. Lundegaards Penge vordet udbetalt den 3die October førstkommende i Odense i Kiøbmand Hr. Christian Møllers Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Den 11 d. blev i Overværelse af endeel Admiraler holdt et stort Krigsraad hos Hr. Pitt, der, som man forsikrer, angik Defensiv=Operationsplanen for tilstundende Vinter, hvorefter der skal udrustes et betydeligt Antal smaae Krigsskibe, som i Stormtiden bedre kunne værme ved de fiendtlige Havne end Fregatter og andre større Skibe. Efter de gjorte Erfaringer skal de engelske Skibe herefter ikke mere nærme sig de franske Batterier saa meget som før Fra Vestindien er ankommen en talrig Koffardieslaade i Du nerne, og af 20 fra Dunkirchen afseilede neutralle Skibe, ere de 10 opbragte til engelske Havne. J Henseende til Farten paa Themsen er anordnet adskillige Forholdsregler, hvoriblant at alle udenlandske Skibe skulle sætte deres Fla til, naar de seile og eller ned af Themsen. Skibsmand, skabet maae ikke forlade Skibet efter Solens Nedgangel. ler for dens Opgang a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
En Division af Neisons Flaade har forgiæves gjort Jagt efter en fransk Konvoy af Koffardieskibe paa Høiden af Cap Talliat. Den søgte tillige ved Nattens Hielp at giøre Landgang og bemægtige sig Landbatteriet; men blev forhindret derfra af nogle brave Jægere til Hest, som afvexlende agerede Kangerere, Fodfolk og Ryttere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
J Bordeaux udrustes nu 6 Kavere hver paa 32 til 44 Kanoner, til at trydse i de Ostindiske Vande. J Nantes udrustes 4 store Kapere, som skulle gaae til Vestindien. Ogsaa i Marseille og Antwerpen udrustes mange Kapere. Moniteuren bekiendtgiør nu en Depesche fra Generalkapitrinen paa Jsle de France de Caen om Admiral Lindis, Tilbagekomst dertil med den største Deel af sin Eskadre, hvilken var Generalkapitainen saa uventet, at han, som han melder, ikke kunde andet, end tilkiendegive den ellers saa tapre Lindis sin Forundring derover. Af Lindis egen Beretning om den bekiendte Fægtning med de engelske Chineskibe, sees at hans Hensigt var at afskiære dem, men at han fandt dem saa overlegne, at han allene har den tykke Røg at takke for sin Frelse. Da han ikke kunde love sig mere Fordeel at dette Krydstog, seilede han til Batavia, hvor han fandt Hartsins Eskadre, men uden bestemt Ordre til at forene sig med ham til nogen Expedition Han forsynede sig nu med Levnetsmidler for 6 Maaneder og Forfriskninger for sit syge Mandskab, hvoraf han allene havde 70 ombord paa Marengo, solgte derpaa sine to Priser, for 132000 Piastre og seilede til Jsle de France. To Fregatter, som han detaicherte ud paa et Krydstog, ere ogsaa komne tilbage med den sidstmeldte engelske Prise af 5 Millioner Livres Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Leiren ved Zeyst menes at blive opløst i Midten af Octbr. Paa den Jordpyramide, som er opført i samme, har været arbeidet af 10000 Soldater, og den giør overordentlig Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Den Serviske Anfører Cerni Georg giør nu Anstalter, til at bruge Magt ogsaa imod Betir Pacha, og holder 14 Jøder fra Belgrad uafbrudt sysselsat i Hovedleiren med at giøre skarpe Patroner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Den 16 d. er den svenske Charged Assaires, Hr. Aker blad, endelig bortreist fra Paris. Keiseren ventes ikke tilbage til Paris før imod Slutningen af Octbr., og vil især opholde sig en Tidlang i Maynz, hvortil han ventedes den 19de og hvor Churfyrsterne af Baden og Hessen og flere vente paa deres Keiserlige Majestæter. Den 12 indtraf Keiserinden og den 13 han selv til Colln, hvor Jlluminationerne have overgaaet al Beskrivelse. Jndvaanerne havde den Sorg, at en Hovedpine forbød Hendes Majestæt at slaae Sløret tilside ved Ankomsten. Som det nu hedder har Hs. Hellighed paastaaet nogle Hovedpunkter bevilget for sin forestaaende Reise til Paris, saasom at Napolion ved Kronningen skulde erklære den katholske Religion for den herskende og sværge den og Kirkens Overhoved samme Eed som Kongerne have gjort ved deres RegieringsTiltrædelse. Alle Jndskrivter, som endnu smage af Konsularregieringen, ere forandrede, og overalt staaer nu Ordet Keiserlig, saasom kriserlig Livvagt, keiserligHøiel ogs. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Moniteuren trækker atter løs imod en engelsk Tidende fordi den havde forundret sig over at Bonaparte kunde være saa længe borte fra Paris, og svarer at Frankerig er den fasteste Stat i Europa og at det intet giør til Sagen, enten dets Keiser er i Brüssel, eller i Turineller i Marseille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Blandede Efterretninger. Engelland. Man har nu her Telegras=Signaler, hvorved man baade om Dagen og Natten kan forplante Efterretninger fra Boulogne til Londen i 1/4 Time.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Vicepræsidenten Buer i Neuvork er nu anklaget som den i Duellen dræbte General Hamiltons Morder; men en Sygdom har hidtil hindret ham fra at møde for Retten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
General Dumourie; har nylig mistet alt sit Sølvtøi og sine Kostbarheder ved et Nattebesøg af Tyve i hans Bopæl Kiøbmændene i Bombay have nu ogsaa subskriberet 50000 Rupier som en Foræring til den tapre Anfører for Chinaskibene, Kapitain Dance, Her bestemmer man den franske Toulonner Flaade med 12000 Mk. til Corfu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
En Officeer har nu indgivet en nye Plan til at opbrænde den fiendtlige Flotille ved Boulogne, som ventelig hører til de tomme Profekter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-09-28
Frankerig. Eleverne i Militairskolen i Fontainebleau maae nu ligesom Soldaterne i Feldten nyde deres Frokost, Middags= og Aftensmad staaende og det første i 10, de to sidste i 15 Minuter.