Viborger Samler, 1832-11-10
Den franske Regjering har tilsendt samtlige sydtydske Hoffer en Note, for at underrette dem om den franske Jntervention i Belgien, med den Forsikkring, at Frankrig vil trække sine Tropper tilbage, saasnart den trængende Nødvendighed er forbi. Ministrene forsamledes den 30te October i Tullerierne i Anledning af en ny, meget indtrængende, Notte, som Friherre v. Werther har tilstillet Hertugen af Broglio. De ministerielle Blade af samme Dags Morgen modsige den Paastand, at de tre østlige Magters Gesandter have nedlagt en formelig Protest imod de franske Troppers Jndmarsch i Belgien. En saadan Protest har vel fundet Sted, men ikke af officiel Vei, eftersom den kun er udgaaet fra Diplomaterne, men ikke directe fra Hofferne. Mærkværdig er en i Le, Nounelliste af 29de, der gjentages i den ikke officielle Deel af Le Aloniteur af 30te. Heri hedder det: Den meeromtalte Tractat mellem Frankrig og England bestaaer af 5 Artikler, og er strax efter Undertegnelsen meddeelt Conferencen, dog ikke i den Hensigt, at gjøre Udførelsen afhængig af dennes Adhæsion der først sildigt kunde indløbe, men for at opfylde en Pligt mod de Magter, der saa loyalt have medvirket til Opretholdelsen af den almindelige Fred. Det tidligere nævnte Jndhold bekræftes, og til Slutning forudsættes, at enhver ilde beregnet og desuden afmægtig Modstand vil være forgiæves, og strand paa Englands og Frankrigs uigjenkaldelige fælleds Villie. - Ved en saadan Specialtractat mellem to af Conferencemagterne synes vistnok alle diplomatiske Formaliteter trænkede, og de tre andre Magter paa en Maade berettigede til, ogsaa indbyrdes at afslutte en separat Overeenskomst. (Det er ikke usandsynligt, at dette allerede er skeet ved Grev Pozzo di Borgos Mellemhandling.) Ogsaa vilde man vel have indhentet de tre Hoffers Autorisation, naar man ikke i Forveien havde følt sig overbeviist om, ikke at erholde denne. At Preussen neppe vil afgive en ledig Tilskuer, synes indlysende af en Skrivelse fra Berlin af 2den Novbr., hvori Efterretningen om Troppernes Concentration i Vestphalen og ved Rhinen bekræftes, og det derpaa hedder: Aldrig har siden Julirevolutionen Coureervexlingen mellem vort Ho- og de ovrige været saa levende som nu. Hvis det iøvrigt i andre Hemeender seer roligt ud i Preussen, uagtet det skal have afgivet en energisk Erklæring mod den franske Jndmarich, da maa man ikke undre sig formeget herover. J 14 Dage eller 3 Uger tager man ikke Antwerpens Citadel, og inden den Tids Forløb kan en preussisk Hær paa 50000 Mand true Frankrig og staae paa Belgiens Grændse. - Den 25de Octbr. har Kongen af Holland ladet gjøre Conferencen nye Forslag. Kongen af Preussen havde som Voldgivetsmand fastsat Scheldetolden til 1 Fl. pr. Læst; men Kongen af Holland der i Forveien havde underkastet sig hans Kiendelse, forlangte alligevel 3 Fl., hvilket England formedelst sin betydelige Søefart umuligt kan indrømme. Conferencen vægrede sig altsaa ved at prove dette nye Forslag, da den definitivt har tilendebragt denne Sag, og ikke igjen vil foretage Forandringer i det Uendelige. Af den ratificerede Tractat tilstilledes alle Gesandter i London med Jnd begreb af den hollandske, Copier som den hollandske den 28de afsendte med et Dampskib til sin Regjering. Samme Dags Aften Kl. 7 samlede Conferencen sig, hvori Fyrst Talleyrand erklærede, at han endnu ikke havde Efterretning om de franske Troppers Jndmarsch, og var beredt til at modtage Fredsforslag, i hvilket Tilfælde Armeen skulde erholde befaling til at gjore Holdt, om den ogsaa skulde have foretaget Bevægelser. - En Privatsamtale mellem Friherre v. Werther og Hertugen af Broglio skal have endt med, at man skildtes med megen Kulde fra hinanden.