Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-08-22
Natten imellem den 8de og 9de August slog Lynilden ned i Hr. Friderik Tolstrups for 2 Aar siden opbygte Sted i Skanderborg, uden dog at antænde, men derimod at gjøre mærkværdige Virkninger. En Lynstraale kunde sees at være faret ind lidet under 2 Mønen ved Enden af en Blyerende, og derpaa faret noget fra ligeud af Mønen uden at giøre nogen videre Skade end at have svedes og smeltet en liden Deel af Blye=Renden og sønderslaget nogle Tagstene. En anden Straale kunde sees at være faret ind af et lidet Spræk paa Muren, i et Qvistkammer til Gaden, da den i Hullet paa Muren indtil Kammeret havde efterladt sig endeel lig. nende Salpeter. Denne Straale havde ført nogle der paa Væggen hængende Skilderier til den nederste Ende af Værelset, opsveden disse samt opløst Olien paa Rammerne saaledes at Malingen havde slaget Bobler; derefter bortført et Ege Flaske=Fodder, (der stod i Enden af Værelset imellem Papirer under en Bog=Reol, ongefær 1 1/2 Alen fra sit Sted, opslaget Laasen samt tildeels splindret samme tilligemed Skrinet og en i det staaende Flaske. Saavidt som kan formodes har Straalen, efter at have gjort denne Virkning, faret og i et Hjørne af en Skienk, hvoriblandt anden stod et Proselains Tandstikker=Huus; der omrystet alt, uden at have gjort anden Skade end at have sveden Skienken paa det Sted, hvor det kunde sees Straalen var faret ind, og slaget et Huus i det øverste og nederste af Tandstikker=Huset samt smeltet lidet af Kobberet, hvorpaa Emaillet var sadt; derefter Straalen faret ud af Skienken ved en Listes Udkastelse, og videre hen paa et Speil, der afslaget 2de smaae Stykker af Glasset, endeel af Muren og Tømmeret inden for hvor det hængte, og Straalen videre hen ongefær til den Ende af Værelset, hvor den kunde sees at være indkommet, der sønderslaget 3de Ruder og smeltet saavel endeel af Glasset som Blyet, udslaget store Skielde af Vindueskarmen, opsveden samme tillige med nogle Papirer som laae i Vinduet, samt Panelet forsaavidt det nederste af et Barometrum omgav samme; slaget nogle Splinter af et Porselains Pibehoved; svedet og tildeels opbrændt Baandet som var bundet til Røret, smeltet endeel af Sølv=Beslaget samt en forgyldt Kant der var paa Hovedet. Straalen derefter faret ud af Vinduer, op under en Snee=Fiel fra Kvisten, ned i en Slange=Gang paa en Ege=Stolpe (der er sveden) til et Vindue i Underværelset og smeltet ikke allene en liden Deel af en Rude men endog nogle Søm=Hoveder paa Vindue=Beslaget, samt svedet Karmen. Faret endvidere hen i et Hjørne i Stuen til en Flint, der ikke var ladt, og smeltet endeel af det øverste af Piben, endeel af Svandskruen og Bøilen, samt derefter søndersplittet Kolben som vente til Gulvet, og hvor det sidste af Lyn=Straalens Birkning var at see. Samme Na slog Lynilden og need tæt ved en saakaldet Stampemølle, 1/2 Miil fra Skanderborg, og dræbte en Køie. Ligesaa faldt Natten imellem den 9de og 10de en stærk Torden, i Aarhuus og Egnen deromkring. Lyntiden slog ned Kl. nogen over 1, i et at Byens Fahrtøier, Galeasen Frederick kaldet, som laae i Mundingen af Havnen, foer ned gjennem Røghatten, revBrandiernet løs og ind i Folkelugarden, hvor alle Folkene sad, uden at beskadige nogen, gik derpaa ud igiennem Kappen og til deels ereyerede i Lugarden, hvor den ligesom gav smaae Skud fra sig, og foraarsagede en stærk Hvislen. (Tæt ved Byen, paa Oberkrigs=Commissair Ingerslevs Toft, ihielslog den en af hans Hopper som der gik tøiret. En 3 Fierdinger fra Byen slog Tordenen en Koe ihiel paa Holm Mark og omtrent en Miil herfra, paa Elen Mark, dræbte den for en Mand 2de Heste og beskadigede en 3die. Omtrent paa samme Kant, ved Herregaarden Kierbyegaard, rasede der mellem 12 og 1 tilligemed den heftige Lynild og Torden en stærk Orkan, som afbrød store Trætoppe hvorved faldt en stærk Hagel blandet med Jisstumper, hvilken ligesom adsplittede Lynilden i Luften, der efter tilsyneladende, nedfaldt som en Jldregn.)Et tredie Nedslag af samme Beskaffenhed skeete i Hamborg den 10de, da en Lynstraale foer ned paa en Knap over et Huus. Samme Knap er tagget, eller skabt som en Stierne, og stærk forgyldt. Fra Knappen sprang Straalen over paa Taget, hvor den knuste en Rad Tagsteen, og foer derpaa ind i Naboehuset. Lynet trax her en lang Klokkestræng af Staaltraad, som gik i frie Luft fra den overste til nederste Etage, løb nu langs ned af samme smeltede en Deel af den og reev noget ud af en Muursteen. Men da nu Staaltraaden endte sig i en Mellemvæg, saa sprang Straalen over paa Stolpen og indad et aabenstaaende Vindue, som gik ind til Kiøkkenet, efterlod her paa Kiøkkenvæggen adskillige Spor af sin Gang, sønderres Tapetet, og tog sin Vei til Forstuen. Paa den ene Væg i samme hang - som sædvanlig i Hamborg -et Staae=Uhr af Træe, Husets Beboer, Hr. Chirurgus Her var netop i Færd med at trække Blyloddet i Uhret ned. Han have de Loddet i Haanden, og følte i Øieblikket et Slag, som gik langs ned af Armen, og ramte ham, som om han var rørt af et Slag, J Muskerne i sine Lægge følte Hr. Herz ogsaa et krampeagtige, Træk. En Lykke var det, at hans Hoved ikke var Blyeloddet nær, thi ellers var Slaget sandsynlig gaaet igiennem samme, og havde dræbt ham paa Stedet. Ved at gnidt og børste Armen, kom Følelsen snart tilbage igien. Fra Uhret gik Straalen til den modstaaende Væg, gjorte her en Aabning tæt ved Huusdøreen, og gik formodentlig gjennem denne over i Naboehuset, hvorden endnu efterlod sig nogle Spor. Antændt havde den slet intet paa hele Veien, kuns et Sted af Stolpen, som den fra Traa, den var sprunget over paa, var lidt svedet. Træværket var overstrøget med Olie, som efter al Sandsynlighed var Aarsagen til, at Lyn=Materien tog sin Vei over Træets Overflade, og derved blev forhindret fra, at trænge ind i samme. Hverken dette eller noget af Naboehusene havde Torden=Afledere. Aarsagen til at det slog ned, maae man søger den forgyldte og taggede Knap paa Gavlen ; og da denne ikke kunde lede Straalen længer, saa maatte den springe over paa Taget. Man seer heraf, hvor farlige deslige Zirater ere, som man dog saa ofte, uden nogen videre Afleder, anbringer paa vore Huse. Ved den Gang, som Lynet her tog, bekræftes ogsaa den Theorie : at kuns Væggene og Krogene af en Bygning ere meest udsatte for Lynildens Virkninger. Beboerne af et Huus leve altsaa sikkerst for at rammes af Lynild, naar de opholde sig i Midten af et Værelse. -