Aalborg Stiftstidende, 1830-08-21
Frankrig. For den Deel af dette Blads Læsere, som hylde Tidsalderens Hang til det Vidunderlige og Omineuse, kan det være en passende Jndledning til de Begivenheder, om hvilke Dagens Post har medbragt os Efterretninger, at berøre et Par tilfældige Omstændigheder, som man neppe vil glemme at lægge Mærke til Da den nu landflygtige Konge Carl den 10de holdt sin sidste Tale til Kamrene, geraadede han i saadan Hæftighed, at Hatten faldt ham af Hovedet og det var Hertugen af Orleans, som tog den op Man gjorde allerede den Gang opmærksom paa den Betydning, som syntes at ligge heri, og som nu er gaaet i Opfyldelse. Endnu Eet: den Dag, paa hvilken Carl den 10de udgav de uheldsvangre Forordninger, var den samme, paa hvilken Hertugen af Bruus vig for 38 Aar siden udstædte sit bekjendte ikke mindre følgerige Manifest. Jnterregnummet eller rettere den anarkiske Tilstand er nu for det første ophørt. Den 9de August aflagde Hans Kongl. Høihed, Hertugen af Orleans den høitidelige Eed til den nye Constitution og antog Titel af de Franskes Konge under Navn af Ludvig Philip den 1ste Dette er da for Øieblikket Resultatet af de revolutionaire og blodige Optrin i de sidste Dage af Juli Maaned, og af de Bestemmelser, som af Kamrene ere tagne i Møderne den 6te og 7de August, ved hvilke det imidlertid ikke er gaaet af uden hæftige Debatter, til hvilke vi skulle komme tilbage, efterat have berettet de nærmere Omstændigheder ved den nye Regjerings høitidelige Proclamation. Allerede Kl. 7 om Morgenen, den 9de August havde en utallig Mængde Mennesker forsamlet sig uden for Jndgangen til de Deputeredes Forsamlingssal. Klokken 10 vare alle Tilhører Pladse (Tribuner) opfyldte med Mennesker. Kl. 12 havde alle Deputerede indfundet sig, blandt hvilke kun 4 eller 5 af den høire Side. Kl. 1 indtoge Pairerne de Sæder, som for dem vare anbragte paa høire Side af Tronen. Deres Antal var henved 100, blandt hvilke Marschal Lannes's Søn, den unge Hertug af Montebello, med sin i Borger=Kampen saarede Arm i et Bind. Hr. v. Chateaubriand savnedes. Tronen var den samme, som da Kamrene sidst aabnedes, men Lillierne savnedes, i hvis Sted den omflagredes af trefarvede Faner paa begge Sider. Paa Tronens venstre Side saaes et Bord med Skrivertøi, paa dens høire et andet, hvorpaa en Krone, et Sværd, en Haand (Retfærdighedens Sindbillede) og Souverainitetens øvrige Attributer. Paa Tribunen for det diplomatiske Corps saae man for det meste Damer, dog ogsaa nogle Legations-Secretairer og en engelsk Officeer, som det hedder, Oberst Fiz Clarence. Kl. 2 1/2 indtraf General-Statholderens Familie Hertuginden af Orleans med sine Børn. Til høire havde hun Mademoiselle af Orleans, Prindsen af Joinville og Hertugen af Montpensier, til venstre Mesdemoiselles af Valois og af Beaujolais. Deres simple Paaklædning fandt bifald. Damerne vare hvide, de smaae Prindser i himmelblaae Frakker. Kl. 2 1/2 forkyndte Kanonernes Torden, Trompeternes Klang og Marseillaner Hymnen General- Statholderens Ankomst. Foran ham saaes 4 Marschaller af Frankrig, Macdonald, Mortier, Ondinot og Grev Molitor, som toge Plads bag Tronen; de ledsagedes af deres Adjutanter. Hertugen, i Generallieutenants Uniform, ledsagedes af sine 2 Sønner, Hertugerne af Chartres og af Nemours, den første i en Husar-Obersts, den sidste i Chasseur-Obersts Uniform. De tre Prindser toge Plads, paa de foran Tronen anbragte Lænestole. Fra alle Bænke lød Raabet: Hertugen af Orleans leve, General-Statholderen leve! hans Familie leve, som gjentoges fra Tribunerne. En dyb Taushed indtraadte. Prindsen opfordrede Forsamlingen til at tage Sæde, og derpaa Præsidenten til at forelæse de Deputeredes Kammers Declaration. Den forelæstes af Hr. Casimir Perrier, som var i sort borgerlig Dragt.