JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Berberissen afgiver en god Saft, der kan erstatte os Mangelen paa Citroner, men denne Busk vext dyrkes ikke endnu i den Mængde, som den i saa Henseende fortjener. Mon den saaledes bør afskyes formedelst dens formeentlige skadelige Jndflydelse paa Rugens Misvext, som flere have villet tillægge den, Nogles Erfaring har dog villet afbevise denne den tillagte Jndflydelse. Hvorfor planter man den paa saadanne Steder, hvor saadan Skade maatte være at befrygte? Den fortjener vist at dyrkes, da denne Plante i flere Henseender er saa nyttig, da dens Blomster og Bark afgive et godt Stof til den gule Farve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Jndenlandske Efterretninger. Deres Høiheder Prindserne Christian Frederik og Frederik Ferdinand have af Hs. Majest. Keiseren af Frankrige erholdt Decorationen af Æreslegionens store Ørn, som er bleven Dem overleveret af den Keiserlig Kongelige franske Gesandt Hs. Exc. Hr. Baron Alquier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Fra det Kongel. Kornmagazin i Bergen overlades Rug for 25 Rdlr., Byg for 20 Rdlr. og Havre for 15 Rdlr. Tønden, som er den modererede Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Magistraten i Christiania har ladet bekjendtgjøre. en Cancellieskrivelse, efter hvilken Hs. Maj. allernaadigst har tilladt, at Hofagent Alexander Ch. Becher i Altona, i Tilfælde at det ham tilhørende Skib Grev v. Bernstorff skulde være blevet opbragt til Engelland og der frigivet, maa, uagtet sammes Opbringelse til Engelland, lade Skibet, tilligemed dets Ladning, for saavidt denne allene bestaaer i Tjære og Matter, eller, hvis Ladningen ikke har været befriet i Engelland, da Skibet allene komme tilbage til en norsk Havn, dog under den Betingelse, at Skib og Ladning ved sin Ankomst underkastes den anordnede Undersøgelse. Efter Christiania Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Udtog af en Skrivelse fra Rendsborg af 12 Febr. 1812. Ligesom alle nye Propheters Spaadomsgave er mistænkelig i det Hele, saaledes gaaer det ogsaa med dem, der give sig af med at forudsige Veiret. J afvigte Efteraar vare Landmænd og andre Personer, der i mange Aar havde lagttaget Veirliget, temmelig eenstemmige i at den nærværende Vinter vilde udmærke sig ved stræng og vedvarende Frost, og de angav adskillige ikke usandsynlige Grunde til denne Formodning. Hidindtil er deres Spaadom imidlertid ikke gaaet i Opfyldelse, med mindre den stærke Vinter der, efter alle offentlige Blade, hersker i det sydlige Europa, skulde blive kjed af at opslaae sin Boepæl i en Himmelegn, hvor den er fremmed, og vende tilbage til de Lande, der ere dens egentlige Hjem. - Her i Byen ere Husene for nærværende Tid saa godt Kjøb, som man i lang Tid ikke kan mindes det, og Leien er ligeledes usædvanlig lav. Saaledes vilde altsaa den, som har Pension eller ringe Jndkomster være tjent med at flytte hertil fra de Danske Provindser, og uagtet Pengenes Forskiel endda maaskee finde sin Regning derved. Kornpriserne ere derimod betydelig stegne i de senere Tider, endnu for eet Aar siden kunde Landmanden neppe faae sin Rug solgt for 5 Mk. Tønden; men uagtet Skibsfarten nu ligesaalidet som da er i Gang, betales dog en Tønde Rug med 5 til 6 Rd. Uden Tvivl er det forrige Aars mindre rigelige Høst Hovedaarsagen til denne Forhøielse i Priserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Den forhen ved det holsteenske Jnfanterie-Regiment ansatte Oberst v. Muck er nyligen afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Extract af afgangne Fru Geheime-Conferentsraadinde Martha Wærn, fød Haslefs, Disposition. a) Til det norske Landcadet-Corps 30,000 Rdlr., b) til Herlufsholms Skole er givet 4000 Rdlr., c) til Linned, Gang= og Sengeklæder for de nødlidende Lemmer i St. Hans Hospital 3000 Rdlr., d) til det Almindelige Hospital 2000 Rdlr., e) til Nicolai Sogns Arbeidshuus 1000 Rdlr., f) til Præmier for Haugedyrkning for Bønderne i Sjælland, efter Landhuusholdnings=Selskabets Bestemmelse 2000 Rdlr., g) Underviisnings-Jnstitutet i Kjøbenhavn for Pigebørn af Embedsmænd 500 Rdlr., b) til forskjellige trængende Fruentimmer 1000 Rdlr., i) og til 2de i aarlig Pension 63 Rdlr., k) til den Afdødes 3de nærmeste Paarørende, hver aarligen 400 Rdlr., hvilke efter deres Død tilfalde deres nu havende Hustruer, som Enker, 1) til en anden Paarørende 1000 Rdlr.,m) til Studiosus J. L. Kolderup Rosenvinge 4000 Rdlr., n) til Etatsraad og Postdirecteur Rosenvinge den Afdødes Gaard, med nogle af Meublerne, c) til den Afdødes Tjenestefolk følgende: Huusholdersken aarligen 400 Rdlr. samt endeel Meubler, p. Kammerjomfruen aarligen 100 Rdlr. samt Capital 1000 Rdlr., 9) Tieneren aarligen, indtil han bliver forsørget 100 Rdlr. og Capital 600 Rdlr., r. Stuepigen, Kokkepigen, Kudsken og Portneren hver 300 Rdlr., 5) Den Afdødes Gangklæder og Ganglinned deles imellem Huusholdersken, Kammerjomfruen og de 2de Piger. t 11,000 Rdlr., som den Afdøde hos forskjellige havde tilgode, ere eftergivne. u. Naar alt foranførte er udredet og opfyldt samt Boet sluttet, skal, for den tilovers blivende Capital, oprettes et Opdragelses og Underviisnings-Jnstitut for fattige Pigebørn af Borgerstanden i Kjøbenhavn og Christiania, samt for fattige faderløse Døttre af civile og geistlige Embedsmænd i Danmark og Norge, efter en forfattet forefundet Plan, for hvilket Jnstitut den Afdødes Executores Testamenti, Etatsraad og Post Directeur Kolderup Rosenvinge og Conferentsraad samt Cancellie-Deputeret Monrad ere indsatte som bestandige Directeurer. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Mariboe, d. 13 Februarii. Jfølge den Kongelige Finants-Casse-Directions Anviisning er til Gottlieb Wulfs Søn her i Byen udbetalt af den Kongel. Amtsstue Værdien af den forhen ommeldte Guldring, der for nogen Tid siden blev funden i det saakaldte Klostervænge, med 31 Rdlr. 5 Mk. 4 s. Efter høiere Foranstaltning skal Ringen herefter opbevares iblandt de Oldsager, som der nu saa omhyggelig samles paa. - Ved den offentlige Falbydelse i Grønsund den 10de Febr. d. A. kostede 1 Skippd. Hamp mellem 22 og 23 Rdlr. efter dens Godhed, og 1 Lispd. Talg 13 Rdlr. - Omtrent for 14 Dage siden blev her i Mariboe begaaet et underligt Tyverie. Fra Hr. Kjøbmand Holms fattige Tjenestepige blev nemlig om Natten bortstiaalen 3 Særke og 2 Tørklæder. Derefter blev det Rygte udspredt, at der var føiet alle Anstalter til at slaae Øiet ud paa Tyven. Følgen deraf var, at Tyvekosterne fandtes nogle Aftener derefter indkastede i bemeldte Hr. Holms Forstue, men saa forhuggede og forskaarne, at den stakkels fattige Pige slet ingen Nytte kunde have deraf i Fremtiden. Saaledes driver Overtroen i Forening med sort og nedrig Ondskab sit Spil. - Capitelstaxt paa 1811 Aars Afgrøde i Lollands-Falsters Stift. Aalholm og Mariboe Amter: Hvede 22 Rdlr. 4 Mk. 13 tz. Tønden, Rug 13 Rdlr. 7 s., Byg 9 Rdlr. 4 Mk. 15 s., Havre 6 Rdlr. 2 Mk. 3 s., hvide Ærter 13 Rdlr. 2 Mk. 4 s., graae Ærter 13 Rdlr. 1 Mk. 16 s. Halsted Amt, Hvede 22 Rdlr. 3 Mk. 3 tz. Tdn., Rug 13 Rdlr. 4 Mk. 6 s., Byg 10 Rdlr. 3 Mk. 15 s., Havre 6 Rdlr. 3 Mk. 6 s., hvide Ærter 15 Rdlr. 1 Mk. 10 s., graae Ærter 13 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Nykjøbing Amt. Hvede 23 Rdlr. 13 s. Tdn., Rug 12 Rdlr. 5 Mk. 9 s., Byg 10 Rdlr. 5 s., Havre. 7 Rdlr. 2 Mk., hvide Ærter 14 Rdlr. 1 Mk. 15 s., graae Ærter 13 Rdlr. 5 Mk. - - J Nakskov koster 1 Tde. Hvede 34 Rdlr. (Mariboe Av.) Barums Jernværk. (Af utrykte Reise bemærkninger i Aaret 1805.) En Miil fra Christiania er man ved Sandvig, Udskibningsstedet for Kammerherre P. Ankers en Miils Vei tilhøire Side oppe mellem Biergene beliggende meget betydelige gamle Jernværk, Barum. - Sandvigen har derved faaet Udseende af en liden net By; dog sees af Folketællingen, at den 1801 kun indeholdt 18 Familier, bestaaende af 97 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Man seer sig nu paa Kammerherre Ankers Enemærker. Det er kjendeligt af de vel fredede, derfor frodige Skove, de solide og skjønne Broer og Jndhegninger, den nette og udmærket solide Bygning af de Huse, som tilhøre ham. Ei langt herfra gaaer Veien af til Nord mod Bærum, og tillige til Ringerige. Her begynder en vild og skov klædt Bjergegn, hvorover Anlægget af en ordentlig Landevei har været besværligt og kostbart. Veien, som alle de af Kammerherre Anker anlagte, er alligevel fortræffelig, alle Vanskeligheder overvundne. - Bærums Jernværk er bekiendt som et af de største og bedste drevne i Norge. Ved at tilkjøbe sig Skove, frede og forstmæssig omgaaes dem, og dem han før eiede, har han gjort sig uafhængig af Circumferencens Bønder, som bestandigen forhøie deres Kulpriser, saa det vil blive umueligt at drive Jernværkerne. - Ei alene ansees Bærums Jern for det bedste Norge frembringer, men ogsaa har Kammerherre Anker anvendt alt mueligt paa at skaffe sig de fortrinligste Støbere. Det er fra Ba rums Jernværk, de nyere tildeels høist elegante Kakkelovne komme, som pryde deres Plads saa godt som noget andet Pragtmøbel. Men til Beviis for hvorvidt det her er bragt i Jrnstøbningen, tjener det i Kjøbenhavns Gravstedhave af Kammerherre Anker oprettede Monument over den fortjente Skolelæ er Riber, som og et i UllevoldsLystskov over Kiøbmand P. Collet. Skjønne, Afstøbninger i Jen af Medailler, støbte paa dette Værk, haves og - Kammerherre Anker sætter Ære i at sørge faderligen for alle sine Undergivne. Han har af Slagsteen bygget meget nette og beqvemme Boliger for alle Værkets Folk. Hans Magaziner ere forsynede til billigste Priser. Han sørger for de Gamle og Skrøbelige. Han har oprettet en Skole for Børnene af begge Kjøn, hvor de, som i vore bedste Hovedstads Skoler, i bestemt Afverling lære at læse, og lære Sproget, desforuden Regning, Skrivning, Geographie, lidt Historie og Religionslæren. Ogsaa til Haandarbeide faae de Anviisning. - Bærum, som eiedes af en Elgesen, siden af nuværende Cancellie-Præsident, Kaas, der begge have Fortjeneste af dette Værk, har Pladsen udenfor Marsovnen prydet med en Mindestøtte til begges Hæder. For Resten findes paa Bærum intet anvendt til Pragt. Alle Bygninger, ogsaa Vaaningshuset, ere simple, indrettede blot for Nytten og til deres Bestemmelse. - Bæ rums Jernværk og det samme tilhørende FossumHammerværk findes i Folketællingen, at indeholde 129 Familier, bestaaende af 660 Mennesker. Dette betydelige Antal, tilligemed de vist ei færre, som uden at boe paa eller umiddelbar høre til Værket, dog derfra umiddelbar eller middelbar have deres Ophold og Næring, udgjør en ei ringe Deel af Asker Præstegields stigende Befolkning. (HandelsTidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Capitelstaxten for Afgrøden i Viborg Stift, 1811. Rug 24 Rdlr., Byg 15 Rdlr., Havre 7 Rdlr. 3 Mk. Tønden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Under 21 Jan. d. A. har Hs. Maj. Kongen, behaget allernaadigst at udnævne J. H. Ulrich til adjungeret Consul i Livorno. - Under 3 d. M. har Hs. Majest. Kongen befalet et Consulats Oprettelse i Stralsund, og udnævnt til Consul sammesteds Kjøbmand F. Lewenhagen. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Forskjellige Efterretninger om Veirliget. Wien, d. 1 Febr. Jndeværende Vinter, som har indfundet sig langt sildigere end sædvanlig, og hidtil har udmærket sig ved et saa mildt Veir, som man kun pleier at træffe i langt sydligere Himmelegne, har nu pludselig taget en Vending, som anviser den en fortrinlig Plads blandt de strænge Vintere. Thi naar hyppig og dybt falden Snee, forbunden med en stærk Frost, betegner en stræng Vinter, saa har den indeværende, siden midt i Januarii, antaget denne Egenskab i høi Grad. November talte kun 2 Dage og December kun 1, paa hvilke der faldt nogen Snee. Men fra d. 12 Jan. til d. 23de, den 18de og 19de undtagen, sneede det dagligen og saa hyppig, at i den omliggende Egn paa mange Steder Sneen laae over en halv Mands Høide. Saalænge Sneen faldt, vedblev Barometret at staae meget dybt, men det reiste sig, saasnart det havde hørt op at snee, og vedblev endnu bestandig at staae meget høit. Det Reaumurske Thermometer havde i Novbr. Maaned bestandig staaet over Jispuncten, indtil 2 eller 3 Dage, da det stod 2 Gr. under", og ligesaa for største Deelen i Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
De første Dage efter Nytaar bragte 4 til 6 Sr. Kulde, men fra 5 til 24 Jan., hvor Vinden fra N. V. pludselig dreiede sig til S. V. og endnu bestandig holder sig i denne Retning, viste Thermometret stedse paa Jispuncten. Herpaa tiltog ved forandret Vind ogsaa Kulden. Den 25de om Aftenen faldt Thermometret paa 7 Gr. under ; d. 26de om Morgenen paa 9 3/4, d. 27de paa 12 og d. 28de paa 15 1/2. D. 29de havde Kulden taget noget af; men Thermometret viste samme Dags Morgen endnu paa 13 Gr. under L. Naar mani en Tid af 33 Aar gjennemgaaer hver Vinter og sammenligner den største Kulde i samme med den i Aar, saa finder man kun en eneste, som har overgaaet den indeværende, og kun en eneste, som ligner den. Den første indtraf i Aaret 1798 d. 26 Dec. med 18 1/2 Gr. og den anden 1785 den 28 Febr. med 15 1/2 Sr. - J Følge Efterretninger fra Ofen har Jsen paa Donau Natten fra den 15 f. M. befæstet sig saa stærkt, at den allerede den 16de kunde bære Mennesker, og de næste Dage ogsaa Heste og Vogne. (Wiener Zeit.) Amsterdam d. 8 Febr. Uden at have havt Vinter ere vi nu komne til d. 8 Febr. Canalerne have hele Vinteren igjennem kun været 36 Timer bedækkede med Jis, og allerede sporer man Foraaret. Træerne begynde at faae Knopper, hvilket paa saadan en Aarstid er os uden Exempel. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Venedig, d. 28 Jan. Vi have siden 10 Dage en meget stræng Kulde, der er saa meget mere følelig, som man i Jtalien formedelst Husenes Bygningsmaade og ved Værelsernes Jndretning ikke noksom kan beskytte sig mod samme. En Deel af Lagunerne ere belagte med Jis og Samfærslen med det faste Land er derfor vanskeliggjort. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
(Af Hamb. Corresp.) London d. 28 Jan. En Officier ombord paa Fregatten la Volontaire for Toulon d. 23 Nov. beretter følgende: Vi have undgaaet en fransk Escadte paa 2 Linieskibe, der har canoneret paa os, ligesom paa Fregatten Paulina, siden i Gaar Morges fra Dagbrækning af indtil Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen. Vi ere ikke blevne beskadigede og Pauling har kun faaet 3 Kugler i sin Kjøl. Vi befinde os, Himlen skee Tak, altsaa ikke i Toulon, som jeg sikkert ventede det. Vi kunne troe, at vi ere undgaaede Fienden, fordi han bestandig syrede paa os, hvorved hans Skibe forsinkedes i deres Seilads. De franske Fartøier vare løbne udom Natten og seilede forbi, uden at vi havde seet dem. Først i Dagbrækning øinede vi dem, da de vare 4 Mile langt i rum Sø. De fortjente at hænges, fordi de ikke have taget os eller i det mindste Paulina, da vi i 4 Timer bleve beskudte af tre af deres Skibe. - Sir Sammel Romilly, en berømt Retslærd og Parlamentslem, har i en Undersøgelse over det Londoner Polities Organisering bevist, hvor skrækkeligen Forbrydernes Tal tiltager i denne Hovedstad. Antallet af de ved Oldbailler Tribunal dømte var i Aaret 1806 859, i Aaret 1807 1017, i Aaret 1808 1110; i Aaret 1809 1314, og i Aaret 1810 1424. Følgelig har Forholdet af Forbrydere tiltaget fra 9 til 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Fra Østerrige d. 2 Febr. Man forsikkrer almindelig, at de ungerske Stænder have samtykket i I. Jnden 2 Aar at betale 24 Mill. Gylden i Jndløsningsbeviser. 2. Jnden denne Tid at levere 4 Mill. Menger Korn, og 3. At erlægge i 2 Aar to Gylden af hvert Centner Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Paris d. 8 Febr. Af en officielle Jndberetning fra Søpræfecten Molini i LOrient erfares, at en fiendtlig Fregat er forlist paa Klippen Go vivas, S. V. for Teignouse. Den kom fra Søen og skulde gaae til Quiberon. 96 Mand af den strandede og sjunkne Fregat ere reddede og gjorte til Krigsfanger. - Det forhen omtalte paa Haaksforliste Skib er den engelske Fregat Manilla paa 42 Canoner, med 260 M. Besætning. Capitainen vilde i Søen kaste Anker, men det vilde ikke lykkes ham, og han mistede ved dette Forsøg 5 Baade med 36 Mand, af hvilke 3 dog reddede sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Ved det af Admiral Dewinter afsendte Fartøies Anstrængelse er den største Deel af Fregattens Mandskab, bestaaende af 170 til 180 M., bleven reddet. Sølieuten. J. Verveer udmærkede sig ved at redde 35 Mand. Genua, d. 22 Jan. Den 18 d. M. Kl. 2. 40 Minutter, sporede man her et saa let Jord stød, at den største Deel af Jndbyggerne ikke mærkede det. J Savona var samme stærkere, og i Cocoletto saa heftig, at Jndbyggerne forlode deres Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Mexico, d. 13 Nov. J Morgen venter man Penges Tilførsel, der er bleven anholdt, 100 Lieues fra Mexico. Efter nogle bestaaer den af 1600 Stange (800 Centner), efter andre af 600 Stange (300 Centner).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Basel d. 27 Jan. Her er forefaldet en yderst tragisk Begivenhed, hvis Omstændigheder ere skrækkelige. Hr. L. af en anseet Familie her i Staden, og Eier af et Farverie, angav forrige Onsdag for Politiet, at man i den foregaaende Nat havde stiaalet 1500 Louisd'or af hans Casse. Herpaa lod Politiet 2 Personer, der tjente hos ham, arrestere. Afvigte Fredag fandt man igjen i en Kul hob en stor Deel af de stiaalne Penge. Samme Dags Aften saae Mad. L. hendes Mand nedslagen og sørgmodig; hun tilbød ham med Tegn paa Venskab en Potte med Melk. Saasnart han havde smaget den, fandt han den ildesmagende, men paa Grund af Konens Overtalelse drak han dog endnu en Qvantitet. Men det hun gav ham istedet for Melk var Gift, hvis heftighed hun formodentlig ventede skulde dræbe hendes Mand paa Stedet. Hos denne yttrede sig virkelig alle Symptommer paa et Menneske, som havde faaet Gift. Huusfolkenes Mistanke faldt paa hans Kone; men da denne saae, at hun vilde blive anklaget og overbevist, gav hun sig, efter at Tienestefolkene vare borte, et Stik med en Kniv, men som ikke var dødeligt. Herpaa gik hun op i anden Etage af sit Huus, hvorfra man havde Udsigt til Rhinen, nedstyrtede sig, knuste Hjernen og døde strax derpaa. Den Kniv, hvormed hun søgte at gjennembore Hjertet, sad endnu i hendes Bryst. Denne skrækkelige Begivenhed fandt Sted imellem 3 og 4 om Morgenen. Manden befinder sig meget ilde, men man haaber at redde ham; han er Fader til 5 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
(Alt. Merk.) Rettelse. Det er ikke for 160,000 Rdl.,men for 170,000 Rdlr., at Hr. Hof=Tandlægge Manini har solgt Hotel du Nord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-22
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 300 Mand Re Niende Aargang. No. 16. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 22 Februarii 1812. Mimers og Minervas Tempel. Egn, som, stolt af trygge Fieldes rolig trodser Himlene, Viisdom, Dyd og Mod og Vælde spaaer du dine Dyrkere, Odins røde Pile glide matte fra din haarde Side: Solen smelter ei din Snee! Prøv om Kampens Bulder skrækker, om den kiælne Vellyst svækker dem, som boe paa Klipperne!" Nei, fra vise Gevars Dage til den slette Fredriks Old saae vi dig i Kamp at drage, Norges Slægt, saa kjæk og bold Egekrandsens stolte Hæder Fredens atter vundne Glæder, Brødre, kroned Eders Jid og saa seierrig og glade J, som Hiin den Vise, bade om et evigt Væld af Viid Danmarks ædle Fredrik byder, og en Kilde risler frem; Mimers Brønd for Eder flydes i det egne, kiære Hiem: Og paa alle Kunsters Vegne. skal et Tempel det indhegne paa det faste Marmorfield; og en lærd og hellig Skare. i sin Reenhed skal bevare Mimers gamle Viisdoms Væld! Bragur og Apool forkynde Kunsters høie Guddomsmagt! Nordens Kraft og Sydens Ynde slutte der en evig Pagt! Mimers og Minervas Tempel, bære ei det Trældoms=Stempel, af hiin mørke Kloster=Aand: Og ved begges lyse Troner række Nordens Nationer, sig paa nye en Broderhaand, Norges Mødre, Norges Fædre, Ol velsigner Eders Hiem! Fra det Gode til det Bedre Eders Sønner ile frem! Eders Hierte dem ei savner; Eders Arm dem end omfavner; Eders Blik dem vogter end: Og saa broderkierligt vandre Nordens Slægter med hverandre til Minervas Tempel hen Jler da, med Kraft at reise Mimers og Minervas Boe, skyomkrandset, stolt den kneise i en eensom hellig Ro! Ærefrygt den trindt betrygge. høie Lunde den beskygge; Kunster skiænke den sin Pryd; og i Templets lyse Sale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-22
Thorvaldsens Herver tale taust om Viisdom, Kunst og DydTremplets fromme Præster dyrke Sydens Lærdom, Nordens Klygt! hver en Sandheds Englestyrke. tale mandigt, uden Frygt! hver en Fordomsmørke Minde for dens Sommersoel forsvinde. uden Skade, uden Spoer og fra Mimers Brønd, udover Dal og over Fielde, Viisdom giennem hele Nor Norske Brodre. Ja, J høre Danmarks høie Jubelraad Eders Held os alle rører, aldrig skuffes Eders Haal Gudens Spaadom, skal op Fredriks vise Retfærd. denne fælleds Borgerfryd! Ja! paa Eders trygge Field boe forevigt Mod og Vælde. Viisdom, Sandhed, Kraft og Dy Sander. Professor. Glæde forenet med Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-22
Herr Pastor Freland har, ved at anføre, i Skilderiet No. 13. d. A., afdøde Geheime-Conferentsraadinde Wærns Goddædighed, at oprette et Opdragelses-Jnstitut paa hendes Gaard i Frederiksberg Sogn, tillige yttret det fromme Ønskes at et Sted i bemeldte Sogn, havdes, hvor de fleste Syge og Gamle kunde anvises Huusly og Varme, og troet derved, at mangen Familie, som om Sommeren kommer til Frederiksberg, for at nyde de sandeste Glæder i Naturens skyldfri Skjød, vilde viste føle langt større Glæde, naar de vidste, at ingen fattig Syg sukkede i Elendighedens Vraa, i Nærheden af Mængdens Glæde. Denne Tanke trænger saa dybt i det følende Hjerte, at den fortjener at blive meer end blot Tanke, og jeg troer det derfor at være enhver god Borgers Pligt, at overtænke hvorledes den, til mindst Byrde for den Ydende og til meest Fordeel for den Trængende lader sig realisere. Mit Forslag hertil er dette, at det allernaadigst maatte befales: at enhver Person, som ønskede at besøge Frederiksberg Slotshauge, skulde ved Jndgangene derfor betale 4 Skilling, som den Ydende selv, under de ved Indgangene værende Betjentes Opsyn, nedlagde i en dertil indrettet Bøsse eller Blok. Hertil kunde endnu føies den Indretning, at den eller de Persoyer, som ønskede for en heel Sommer at erlægge den befalede Entrebetaling, kunde meddeles af Vedkommende, imod en passende Betaling til dette Fond, en Entrebillet, som lød paa den eller de Personers Navne, for hvem eller hvilke den udelukkende var meddeelt. Muligen at det endog kunde have gavnlige Følger, om det maanedligen i Aviserne bekjendtgjordes, med Vedføielse af den de for frivillig givne meer end almindelige Betaling, til hver saadanne Billetter vare uddeelte, da Bekjendte saaledes kunde have grundet Formodning, undertiden i bemeldte Hauge at træsse hverandre. Denne Indretning, vilde sikkert med Tiden vinde ved Ædelmodighedens Gaver, og saaledes, Hensigten fuldkomnere opnaaes. Kjøbenhavn, d. 20de Februarii 1812. Ludvig Ferdinand Bang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-22
Jnden landske Efterretninger. Placat angaaende Undtagelser fra Jndførselsforbudet i Forordningen af 14de October 1808.