JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Jndenlandsk Hør= og Blaargarn. Til det Kongelige Linnedmanufaktur paa Kiøng søges Garn, som er spundet her i Landet, tilkjøbs. Den foreløbigen bestemte Betaling er 3 1/2 s. Tegn pr. Fjed af Hørgarn og 2 1/4 s. Tegn pr. Fjed af Blaargarn, naar det er haspet paa den almindelige Talhaspe, og iøvrigt vel behandlet. Mindre og større Qvantiteter deraf imodtages i Kjøbenhavn paa Fabrikkens Oplag af H. C. Duus ved Gammelstrand Nr. 3 i Stuen, og paa Kiøng af Vævermester Hansen. Det staaer enhver Sælger frit for at vælge enten Betaling i Penge eller i Dreiel eller Lærred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Paa Grund af det i Hr. Hempels Avis fra Deichmann, & Co. i Kjøbenhavn averterede Udsalg hersteds af præparerede Farvevarer, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre (for at afhielpe den Mangel som mulig Aarstiden kunde foraarsage de Deichmannske Udsalgsteder) at ogsaa hos mig kan faaes af samme Sort Farve varer til uldent og linnet Tøi eller Garn til de meest brugelige Kouleurer, der i alle Henseender ere af samme Jndhold og Præparation som ovennævnte, samt Optegnelse paa Farvemaaden, hvorhos bemærkes, at jeg leverer fuldkommen saameget af hver Farvestof og desuagtet kan sælge til hvert Pd. at farve 4 til 12 s. ringere end ovenmeldte Priser. Tillige kan faaes hos mig de her almindelig bekjendte Farvevarer præparerede til strax at bruge til Uldent og Linnet i mange Kouleurer. Odense den 21 Februar 1825. F. C. Starup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
En Jomfrue, der i endeel Aar har taget Deel i Huusholdningsvæsenet, ønsker sig igjen en saadan Plads, eller i Mangel heraf som Snepige. Adressekontoiret anviser. En honet Mands Søn kan antages i Uhrmagerlære. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Hvor privat Underviisning i Dansk, Tydsk, Fransk og andre Ungdoms-Underviisningsgjenstænder meddeles, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
En velbygt og godt udhalet fyensk Jagt paa circa 500 Tdr. Korn ønskes tilkjøbs. Man behager desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus den 8 Febr. 1825. Narcus G. Bech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Hos Undertegnede er underhaanden at faae tilkjøbs et Brændeviinstøi til 2 1/2 Tøndes Størrelse, som for faa Aar er kostet af nye og forsaavidt ikke brugt noget. Middelfart den 16 Februar 1823. J. Guldbech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Fra Udlandet er jeg blevet forsynet med godt og nyt Hauge Frøe, hvormed jeg herved anbefaler mig. J. sal. Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Alle Sorter nyt og godt udenlandsk Hauge- og BlomsterFrøe m. m. kan bekommes som sædvanlig hos M. C. sal. Müllers. Odense Vestergade No. 250.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Gode flamske Sild er at faae paa Nørregade No. 414 til 2 Rbd. pr. Dunk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Efter det Høikongelige danske Kancellies Bevilling og derefter vundet Borgerskab, er det mig allernaadigst tilladt, i Forening med den af mig hidindtil og fremdeles drivende Kobbersmedprofession, tillige nu at drive Blyetækker professionen; hvilket herved bekjendtgjøres for mine Venner og Velyndere, som vil betroe mig deres Arbeide, idet jeg lover Enhver hurtig Expedition, godt Arbeide og billig Behandling. Odense den 18 Febr. 1825. Christian Stockmann, boende paa Hjørnet af Nørregade. og Hans Jensens Stræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Efter Reqvisition fra Fattigvæsenet hersteds som Udlægshaver udi Bager Jørgen Nielsen Jørgensens Gaard paa Hjørnet af denne Byes Damgade og Ladegaardsgade, under No. 63 Litr. 4, bliver denne Gaard stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes paa Assens Raadstue Mandagen den 14 og 29 Marts, samt 11 April førstkommende, hver Dag Formiddag Kl. 10 slet. Gaarden, der er teglhængt, bestaaer af 18 Fag, 2 Etage Stuehuus til Gaden, og et Baghuus indrettet til Lade og Stald. Til Stedet er en liden Hauge. Hvilket saaledes herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. Assens Byefogedkontoir den 19 Februar 1825. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Jfølge indgaaet Forlig og en under 26 Januar foranstaltet, Execution, bliver det Peder Pedersen Snorup tilhørende Eiendomsted i Stige opbuden ved Auction: 1ste Gang Tirsdagen den i Marts den 15 - 2den - 3die - Onsdagen den 6 April. Hvilke Auctioner afholdes om Formiddagen Kl. 11, de 2 første paa Herredernes Tingsted og den sidste paa Eiendommen. Jfølge Vurderings=Forretningen er Stuehuset bestaaende af 9 Fag blandet Bindingsværk med leerklinnede Vægge, Straaetag og en Tørvekule, samt en til Stedet hørende Jord paa Stige Mark, der staaer for Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. og udgjør omtrent 4 a 6 Tdr. Land god Jord. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 18 FeM. Knutzen. bruar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Efter indgaaet Forlig og senere paafulgt Execution, bliver Rasmus Jacobsen af Særslef, hans Gaard Eiendom der staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., ved Auction opbuden: 1ste Gang Tirsdagen den 1 Marts den 15 - 2den - 3die - Torsdagen den 7 April, som alle afholdes om Formiddagen Kl. 11, de 2 første paa Herredernes Tingsted og den 3die i Eiendommen i Særslef. Efter Vurderingen er Stuehuset bestaaende af 15 Fag Egebindingsværks=Bygning med leer klinede Vægge og Udhusene af 31 Fag maadelig Bondebygning. Til Gaarden ligger omtrent 50 Tdr. Land af god Bonitet. Konditionerne faaes paa Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 16 Februar 1825. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Torsdagen den 3 Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Odense Herreds Tingsted foretaget Licitation over den saakaldte Aasemose Steenbroes Jstandsættelse paa Landeveien til Assens, imellem Werninge og Bregnemose, efter Konditioner og Overslag, som forud er til Eftersyn paa mit Kontoir. Odense Herredskontoir den 18 Februar 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Ved Proklama, som er læst inden Wends Herreds Ret, og som bliver at læse inden den Kongelige Lands=Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Muurmester Hans Kingo Nielsen af Baaring Bye i Asperup Sogn og Wends Herred, og som forhen har været boesat i Odense, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Wends Herredskontoir i Middelfart den 7 Februar 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Kredi og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Maren Larsdatter Gaardmand Jacob Jørgensens Enke af Hesselager, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel; de Første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste, for at betale hvad de til Boet ere skyldige. Hesselagergaard den 15 Februar 1825. W. T. Borchsenius, kommitteret Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Anden Bekjendtgjørelse. Da der er bleven Konkurs paakjendt over Fjerding-Boelsmand Rasmus Pedersens Enkes Boe i Katteskov, saa indkaldes herved Alle og Enhver, som formene sig at have hvilketsomhelst Krav eller Fordring til forbemeldte Fjerding=Boelsmand Rasmus Pedersens Enke og hendes Boe, i Særdeleshed til hendes i Katteskov beliggende Fjerding=Boel, fremdeles Boets Debitorer og Panthavere, eengang for alle, følgelig peremtorie, at melde sig, Fremmede efter at have beskikket den anordnede Prokuratur ad acta, forinden 6 Uger, fra den sidste Bekjendtgjørelse af nærværende offentlige Stævning at regne, ved Straf af Udelukkelse, dobbelt Betaling og Tab af Pante retten, udi Actuariatet i Ærøeskjøbing for Professions=Protokollen, samt der at fremlægge deres Beviisligheder og Dokumenter. Ærøeskjøbing, under Rettens forordnede Segl, den 12 Februar 1825. Carstens. (L. S.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
In siden copiae Claudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-24
Tredie og sidste Bekjendtgjørelse. Efter at der er bleven Konkurs paakjendt over afgangne Borger og Baadfører Mads Rasmussens Enkes Boe i Ærreskjøbing, indkaldes Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til bemeldte Mads Rasmussens Enke, som maatte være Boet skyldig eller have Pantegods ihænde, allene med Undtagelse af de protokollerede Kreditorer, der blot ere forpligtede at anmelde deres Renter, ved Straf af Udelukkelse og stedse varende Tanshed, dobbelt Betaling og deres Rets Fortabelse, forinden 6 Uger, fra den sidste Bekjendtgjørelse af at regne, at gjøre Anmeldelse derom i Actuariatet og dersom de ikke have deres Værneting her, da at beskikke den fornødne Prokuratur. Derefter Vedkommende sig have at rette. Dets til Bekræftelse under Rettens forordnede Segl. Ærøeskjøbing i Landfogderiet, den 2 Febr. 1825. Carstens. (L. S.)In siden copiseClaudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
No. 50. 54 Aargang. Stifts Fyens Ho privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 25 Februar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Jndhold. Storbrittannien (Billen imod de katholske Foreninger antaget af Underhuset. Spanien (Vedvarende, politiske Forfølgelser og Processer). Frankerig (Ouvrards og flere Leverandørers Fængsling. Beretning om Godtgjørelsesloven). Oversvømmelserne den 3 og 4 Febr. paa de engelske, hollandske, tydske og holstenske Kyster. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Odense. Fædrelandet: Offentlige Foranstaltninger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Storbrittannien. Den 14 d. M. bevilgede Underhuset 20,000 Matroser og 9000 Søesoldater. Under samme Dato blev Generallieutenant Lord Combermere udnævnt til Overanfører for Kompagniets Tropper i Jndien og andet Medlem af Raadet i Bengalen. Efter næsten 4 Døgns uafbrudte Debatter og Katholikernes Foreening i Jrland seirede Ministrene den 16de, og Goulbourns Motion blev antaget med 278 imod 123 Stemmer. Jmod hiin Forening anførte Hr. Peel iblandt andet at Parlamentets Væsen ganske ophævedes ved disse konstitutionsstridige Selskaber. Den katholske Forening - sag. de han - er en politisk Korporation, som blander sig i Rettens Bestyrelse, og hæver aarlig 40 til 50,000 Pd. Sterl. til sit Øiemed. Den er nemlig indrettet ligesom Parlamentet, har sine Kommitteer og Under=Agentere, indsamler Skatte (den saakaldte katholske Rente), hvorfor den lønner Avis=Redaktører og forfølger andre. Jblandt de flere, som tog hiin Forening i Forsvar og befrygtede, at dens Ophævelse kun vilde blive Anledning til ny Utilfredshed og Jnsurrektion, spurgte Hr. Denmann, om der da ikke gaves andre Selskaber, som indsamlede Pengebidrag, og hvorfor Katholikerne allene skulde ikke have Ret dertil Fra flere irlandske Steder er vel indkommet Ansøgninger imod hiin Forening, som endog inddriver sine Renter med Tvangsmidler; men Modpartiet er alligevel i fuld Virksomhed. Hjelpe-Selskabet i London har nemlig besluttet, at indkræve bemeldte Renter som frivillige Bidrag under Navn af brittisk katholske Gaver, og at anvende samme til følgende Bestemmelser: 1) til Forsvar for de Engelske Kathol ikers borgerlige og religiøse Gundsætninger imod offentlige Blades Beskyldninger; 2) til Bekostningen paa Bønskrifter til Parlamentet; 3) til Honskafor Skrifter af katholske Geistlige til Religionens Forsvar og 4) til Anskaffelse af lette Underviisningsbøger for den katholske Ungdom. Præsidenten for den katholske Force ning i Jrland, Hr. O'Conne, har ogsaa allerede foreslaaet, at forandre dens Navn til den liberale Klub. Da Grev Liverpool, paa en Forespørgsel fra Hjelpe=Forreningen i London, om Regjeringen havde noget imod, at den forsvarede sig selv for Parlamentets Skranker, sva t rede, at han ikke kunde indlade sig med Foreningens Agentere, har Man anmodet O'Connel, Grev Fingal, de katholske Erkebiskopper og Pairs om, at komme i en Deputation til London, for at virke til dens Bedste. Det Levantiske Kompagnie har alt besluttet at tilbagegive Regjeringen sit Fribrev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Spanien. Det er ingen af Hr. Ugartes Paarørende, men Ministeren Hr. Zeas Broder, første Kommis i det udenlandske Ministerium, som er afsendt til Petersburg (S. 107) i Anledning af den Engelske Regjerings Note om Sydamerika. Som det forsikres, har Rusland ved en hemmelig Traktat forpligtet sig til, i Nødsfald med væbnet Haand at modsætte sig enhver Erkjendelse af de spanske Kolonier, hvorfor Spanien igjen har forbundet sig til at aftræde det Halven Californien i det spanske Nordamerika, hvilken Traktats Fuldbyrdelse det er Hr. Zen nu skulde see udvirket. Et andet Rygte siger derimod, at den hellige Alliants skal have ladet Spanien tilkjendegive, at den ikke kan forhjelpe det til at erobre sine amerikanske Besiddelser. En Koureer fra London, som den 12 d. passerede gjennem Paris til Madrid, formodes at overbringe det Engelske Kabinets Svar paa de af Hr. los Rios gjorte Forestillinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Kongen, som har været meget syg, befandt sig den 8de i alt igjen bedre, da det var lykkedes Doktor Castello at faae Gigten drevet fra Brystet ned i den høire Fod. Sviger faderen Prinds Mar er bleven begavet med nok et Commenthurie, som indbringer 600,000 Realer aarlig. Der tales alt stærkere om en Ministerforandring, hvilket og bei styrkes ved den Opsættelse, som Raadet af Castilien atter har tilraadet i Amnestiesagen, der viser, at Hr. Zen enten er bleven over stemt eller om stemt af Hr. Ugarafte. Det samme er Tilfældet med de øvrige franske Prætensioner, om hvis Fuldbyrdelse derfor skal være gjort nu Erindring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Uagtet de flere Henrettelser i Anledning af KanonikusVinue sas Mord, fortsættes Undersøgelserne i denne Sag, og iblandt Andre er Obersten ved Rytter-Regimentet Almanza, St. Sebastians tapre Forsvarer, la Pena, ogsaa indstævnet. J Barcellona instrueres ligeledes Processen imod dem, som lode biskoppen af Vich henrette, og af flere høie Militairpersoner ere Generalerne Mina, Roten, Milans og Butron ved offentlige Plakater stævnede til at indstille sig i Fængslerne, hvor en af de berømteste Prokuratorer alt har faaet Plads, fordi han undslog sig for at være Biskoppens Defensor. Sammesteds har Politie=Intendanten ladet den ulykkelige General Laeys Enke hæfte; men den raske General Reiset udvirkede strax hendes Løsladelse og har givet Vagterne den strængeste befaling, ingen for politiske Aarsager arresterede i Personer at udlevere til de spanske Authoriteter uden hans Tilladelse. Fremdeles har han anmodet General Caro om, ufortøvet at træffe Forholdsregler imod de Ophidsninger, som finde Sted paa Landet imod de franske Tropper, da han i modsat Fald selv skal gjøre det. Et patriotisk Selskab af unge Politikere under 17 Aar, som var dannet i Madrid og havde flere Bi=Foreninger i Provindserne, er alt igjen ophævet af Politiet, som ved nærmere Undersøgelse vil have fundet Frimurer=Attributer i dets Forsamlingssal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Den sidstmeldte Indstilling fra Undersøgelses=Kommissionen, hvis Arbeide udgjør hele 5 Qvartbind, gaaer ud paa, at der ved den spanske Krigs Udbrud var sørget tilstrækkeligt for Levnetsmidler til Armeen, og at Hr. Ouvrard blot opfyldte sin Forpligtelse i Hovedqvarterret, men forsømte de øvrige Korpser, hvorfor hans med Jntendanterne Sieard, Regnault og Joinville sluttede Kontrakt kun har været til Tab for Statskassen. Paa Grund heraf har Kongen alt befalet Hr. Ouvrard og Konsorter hæftede og tiltalte. Den 13de blev han hentet fra St. Pelagie=Fængslet, for at overvære sine Papirers Forsegling Koureren jubler over dette Skridt som en Hylding af den offentlige Mening, hvorimod Journ. d. Debats mener, at Sagen snarere havde hørt under Kamrene, forat undgaae den Forargelse det medfører, naar de brave Generaler og Officerer skulle møde for Retten som Vidner eller (hvad der endnu er værre) maaskee som - Medvidere i Tyveriet!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Den 16 d. fremlagde Hr. Villele tree forskjellige Finants=Udkast i de Deputeredes Kammer, nemlig Kreditten for Aar 1826, Definitiv=Regnskabet for 1823 og Supplement=Krediten for 1824. Samme Dag afgaves Kommissionsberetningen om den nye Rentelov, hvorved Aristarken nylig bemærkede, at ligesom Hr. Villele har villet gjøre sig til Finantsernes Bonaparte, torde dette Projekt og blive hans Moskau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Det vidtløftige Foredrag, som Hr. Pardessus holdt over Godtgjørelsesloven, varede hele 5 Timer. Han gjenkaldte den rædsomme Revolutions=Epoke, da et Tidsrum af 30 Maaneder indbefattede et Aarhundrede af Ulykker og Forbrydelser, da Attentater og alskens Voldsomheder tvang hele Klasser af Franske til at udvandre, da Straffeloven anvendte Konfiskationer i Masse imod de saakaldte Statens Fiender, under Navn af Aristokrater, Sammensvorne, Forrædere &c. Den samme Lov, som byder: Du skal ikke slaae ihiel, siger og: Du maa Jngen berøve, Hvor Agtelse for Eiendom ophører, kan Selskabet ansees for opløst. Konfiskation var Revolutionens Hovedonde, som fremfor Alt maa erstattes. Efter denne Jndledning gjennemgik han de enkelte Artikler af Lovudkastet og foreslog de Amendements og Forandringer, som Kommissionen ved hver særskilt Artikel havde fundet fornødne. Ved den første Artikel indskrænkes Godtgjørelsen til de i Frankerig, beliggende Eiendomme. Til Slutning formanede han til fælleds Enighed og Kjærlighed. Nogle burde afholde sig fra uretfærdige Angreb og Deklamationer, som streed imod Kongens og Fædrelandets evig uadskillelige Tarv, Andre (altsaa med Undtagelse af Emigranterne!) burde betænke, at Statens Finantser umulig tillod at læge alle Saar, og trøste sig ved at de have liidt for Konge og Fødeland. Fordi Man ei kunde hjelpe Alle, var det ubilligt Jngen at hjelpe. Rentenererne vilde imidlertid ikke blive forglemte. Kammeret anordnede Beretningens Trykning, og efter flere Debatter vedtoges at begynde Diskussionerne derover den 17de. 30 Deputerede have ladet sig antegne til at tale for og 23 i mod Godtgjørelsesloven; iblandt de Sidste er Hoved=Redaktøren af Journ. d. Debats, Hr. Bertin v. Vaux. Jøvrigt udlader Koureren sig med, at Hr. Pardessus Beretning ikke har forbedret Sagen, skjøndt Man maa lade ham vederfares den Ret, at han ikke har søgt ved oratoriske Kunster at besmykke Feilene ved det anbefalede Udkast. "De, som forud fandt det slet, maae nu finde det afskyeligt, og de, som kuurrede over den Emigranterne tilstaaede udelukkende Forret, maae nu finde den en aabenbar Uretfærdighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Oversvømmelserne den 3 og 4 Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Som nu erfares har Stormfloden den 324 Febr. ogsaa anrettet Ødelæggelser paa Nordsøens modsatte Side og foraarsaget flere Digebrud ved Themsen paa den Kentiske Kyst, hvorved flere tusinde Tønder af det bedste Agerland er oversvømmet. J Fawersham, paa Fowley=Øen, Sheernes o. s. v. vandt Jndvaanerne knap Tid til at redde sig af deres Huse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Hs. K. H. Prindsen af Oranien bereiser de oversvømmede Egne i Nordholland, for at see Elendigheden med egne Øine. Over 40 Landsbyer have liidt frygteligt, Antallet af de druknede Hornqvæg anslaaes til idet mindste 10,000 og 100,000 Faar. Tallet paa de omkomne Mennesker kan endnu ikke nøiagtig angives. Hs. Maj. Kongen har selv bidraget 100,000 Gylden til Kollekten. J Hannover er ligeledes af General-Gouvernøren bidraget 10,000 Rd., og af hans Gemalinde 1000. Efter Forlydende skal endeel Militaire bruges til Digernes Jstand. sættelse. Ogsaa i Stade er sammentraadt en HjelpeForening, som har ladet udgaae en Opfordring til Menneskevenner og Hielp for de for saa velsignede, men nu ødelagte Bremer Marskegne ved Elben, Weser og andre Floder. Det samme er Tilfældet i Amtet Harburg hvor i Fogdierne Altenwerder, Finkenwerder, Kirchwerder, Nyland a. 533 Boliger og over 4000 Jndvaanere ere øde. lagte. J Ostfriesland ere Digerne meere eller mindre ødelagte i en Strækning af over 30 Mile. Landet Würsten i det Bremiske har ogsaa liidt skrækkeligt. Sognene Jmsum og Wremen vare reent oversvømmede. Lynilden, antændte til samme Tid det Padingbutteler Kirketaarn, som blev et Rov for Luerne, og med Nød fik Man Kirken, og Byen reddet. Kun Øienvidner kunne forestille sig, hvor ledes det paa de fleste Steder seer ud. Af Diger, som vare over 1000 Fod tykke og 18 til 20 Fod høie, er vedSoltenhörn a. ikke Spoer tilbage. J Lybek, som er bleven forskaanet, have 12 Borgere forenet sig om, fra Huus til Huus at indsamle milde Gaver til de ødelagt Egne, og fra Altona er allerede afsendt en stor Mængde Naturalbidrag af Klæder, Linned a. til de ulykkelige Hal linger, som have søgt Tilflugt paa Fohr. Af 270 Huse paa disse Øer skulle kun 32 endnu være beboelige. Sud fal havde saaledes 3 Vaaninger og 11 Beboere. Disse 11 Mennesker tilligemed en Mand fra Nordstrand have fundet deres Død i Bølgerne, og der er ikke Spoer tilbagaf deres Boliger. Hvoge havde 80 Huse og omtrent 400 Beboere. Af Husene ere 24 reent bortskyllede og kun 16 beboelige, af Jndvaanerne ere 25 druknede. Af 110 Hus paa Langenes og Nordmarsch ere kun 7 tilbage. Oland havde 36 Vaaninger, hvoraf nu kuns 4 ere i beboelig Stand. Paa nogle faa Køer og Faar nær, ere alle Kreature omkomne. Paa Grøde allene ere 274 Stkr. Faar og 6 Stkr. Hornqvæg druknede. En Jndvaaner paa Nordstrandischmoor har af 200 Faar kun reddet to.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Udgiveren af Provindsialberichte, Hr. Pastor Petersen i Lensahn, opfordrer Dhrr. Præster i de oversvømme de Egne til at samle og meddele sig enkelte Træk af denne mærkelige Naturbegivenhed, hvorom han siger: "O hvilken en Nat, hvilken Opvaagnen i denne Nat, Nei, imod Vandsnød forslaaer Jldsnød ikke. Her vaagnes den Sovende af Luernes Brager, medens Floden pludselig overrumpler sine Offere og spærrer dem enhver Vei til at undflye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Udenlandske Blandinger. Spanien. Den unge Lucian Murat var paa Reisen til Nordamerika med østerrigske Passer ankommen til Gibraltar. Men da han her af en spansk Officeer blev indbudt til et Jagtpartie, og begik den Uforsigtighed at overskride den Engelske Grændse, blev han arresteret og bragt til Algestras. Man troer imidlertid, at den østerrigske Gesandvil reklammere ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Nederlandene. Den 15 d. døde i Amsterdam den, før Holland blev omskabt til et Kongerige, under Navn af Storpensionair bekjendte Chef for den bataviske Republik, Hr. Schimmelpennink, i en Alder af 63 Aar. Han var endnu Medlem af det første Kammer og almindelig agtet som en god Patriot, men havde i mange Aar været stokblind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Frankerig. J Paris er nu stiftet et Hielpe=Selskab for Grækerne, hvori ethvert Medlem betaler 50 Fr. aarlig. Saaledes har Man alt tilveiebragt et Laan af 15 Millioner. Selskabets Bestyrelse er overdraget en Kommittee af 20 Medlemmer, hvorimellem er Vicomt v. Chateaubriand, Hertugen af Fitzjames, Lasitte &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-25
Paa den Nederlandske Grændse have Douanerne nu dobbelt travlt med at passe baade paa Folk og Hunde. Disse Dyr ere nemlig afrettede til at undgaae Veiene og løbe tværs over Markerne med hele Dragter, medens deres Herrer holde Douanernes Opmærksomhed spændt paa andre Punkter, og paa denne Maade indsmugles en Mængde forbudne Varer, fra Belgien.