Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-16
Med Efterretningen om den engelsk franske Flaades Afseiling erfarede Man ogsaa i Haag befalingen til den preussiske Hær at holde sig marschfærdig. Natten til den 6 d. indtraf en Estaffet med samme til den kommanderende General for det 7de Armeekorps i Münster, Friherre v. Muffling. Fra Wesel meldes ligeledes over Amsterdam, at alle Tropperne for den 16 d. skulle være passerede Rhinen ved Cölln, Dusseldorf, og Wesel. Alt var i Bevægelse og Rug og Havre betydelig steget. Ogsaa Landværnet skal holde sig færdigt. Som det hedder, forlanger Preussen, at Bel gjerne først skulle rømme det af dem besatte hollandske Gebeet. Det har saaledes kun slet stadfæstet sig, hvad Londonner Blade tidligere forsikrede, at Kongen af Preussen havde antaget det franske Forslag om at besætte Venlod og givet sit Samtykke til den franske Hærs Jndmarsch i Belgien, ene og allene for at bevare Europas Fred. Den 9de vidste Koureren allerede, at 3 preussiske Armeekorpser vare paa Marschen til Rhinen, forsynede med alle Krigsmaterialier, til ufortøvet at aabne Feldttoget, tilføiende: "skulde de, som det hedder, nødsages til at rykke ind i Holland, da ville de vist ikke komme der som Fiender." Ogsaa hedder det i hiin Skrivelse fra Wesel: "Nu give Gud, at den brave Konge af Holland maatte seire, Alt kan endnu faae et heldigt Udfald. Preusserne ere fulde af Mod, især de unge Officerer, saavelsom Landets Børn, &c. De krigerske Udsigter bestyrkes endnu fra flere Sider. Det er ikke blot Messager, der beklager sig over, at medens Rusland har Jndflydelse paa China, Persien og Tyrkiet, medens Østerrig skalter og valter i Jtalien, medens Bayern giver Grækerne en Konge og Preussen smeder Tydskland i sine Toldlænker, Frankerig ei engang har Mod til at beskytte sin eneste Allierede, som Man har tilsendt det fra London, eller Nouvellisten, som udbryder: "Magten allene kan og vil nu afgjøre Spørgsmaalet, skjøndt den dog ikke vil indestaae for, at jo nogen Forvikling kan møde under Expeditionen til Antverpen – men alle Oppositionsblade ville nu bevise Ministeriet, at Expeditionen imod Holland er det og samme som en aabenbar Krig." De Londonner Blade, føre tildeels samme Sprog og henvise til det faste Sammenhold af de 3 Magter siden Julirevolutionen. Den russiske Protest - siger Koureren - viser tydelig, hvorlidet der er udrettet ved Lord Durhams Sendelse til Petersburg," og spørger: om Man kan tvivle, paa hvem Holland i Nødens Øieblik forlader sig? En Krig imod Holland vilde være en af de upopulaireste, som nogensinde et brittisk Ministerium havde begyndt. Det veed den hollandske Regjering ligesaa godt som vi selv; men hvor upopulair denne Krig end vilde være, saa tør og kan Engelland ikke mere træde tilbage, uden at udsætte sig for Nationernes Spot. Holland har formelig trodset Storbrittanniens Magt; den tilkastede Handske bør optages a. Fra Brussel lyder Sproget ikke meere fredeligt. J et Ministerialraad under Kongens Forsæde, talede Krigsministeren, General Evain, hæftigt imod Forslaget til Venlods Rømning og Besættelse af preussiske Tropper, som den franske Gesandt derimod tilraadede. J Anledning af Hr. Pescatores Hæftelse, har Kongen af Holland henvendt sig til den tydske Forbundsforsamling, og en Afdeling af 2 til 300 Preussere har gjæstet nogle Steder omkring Luxemburg, for at see, om her ingen belgiske Gensd'armer fandtes, hvorhos de befalede, at enhver belgisk Embedsmand, som her maatte lade sig tilsyne, skal gribes og føres til Luxemburg. Men da Garnisonen fra Longvy den 7 d. drog igjennem Landsbyen Anhange og et preussisk Detaschement blev de franske Tropper vaer, vendte. de skyndsomst tilbage til Luxemburg. Næsten alle Diplomater i Paris havde den 4 d. Konserentser med Hertugen af Broglio, hvorefter Kourerer afsendtes til flere Sider, ogsaa en fra den østerrigske Ambassadeur, som Man bemærker, ikke til Wien, men til Berlin. Tonen fra sidstmeldte Hovedstad er stemt temmelig høir. Man vilde feile - hedder det - hvis Man paastod, at Preussen, under enhver betingelse vilde opretholde Freden. J Hovedsagen ønsker ethvert Partie jo før jo heller at see den hollandskebelgiske Sag afgjort - Fattes det altsaa ikke paa en god Villie fra alle Sider, da lader Alt sig fredelig bilægge; men saasnart et af Partierne ønsker Strid, vil der være Stof nok til at begynde den." Vedvarende tales om de store Bevægelser, som spores i den russiske Armee, og muligt turde have Hensyn til de belgiske Anliggender. En Koureer fra Petersburg, som den 7 d. kom igjennem Haag, bringer efter Sigende Keiserens Svar paa Beslutningen om de engelske og franske Tvangs-Forholdsregler, som skal være til Hollands Fordeel. De hollandske Blade ane ogsaa nogle hemmelige Artikler til Konventionen imellem Frankerig og Engelland, hvorefter Frankerig skulde have andre dybt skjulte Planer. Den franske General Delaborde, som efter Foregivende var paa en videnskabelig Reise, er viist tilbage paa den hollandske Grændse, da Man fandt hans Videlyst, noget mistænkelig, eftersom han er Kong Ludvig Philips Adjutant og Medlem af de Deputeredes Kammer.