JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Det er Kosakgeneralen Platow som vedligeholder Forbindelsen mellem den Blücherske og Schwarzenbergske Hær. Der forsikres nu selv ved Officielberetninger, at Napoleon, da han havde forfulgt denne Hær indtil Auben, lod staae 45000 Mand imod samme, og vendte sig med den anden Deel af sin Hær mod F. M. Blücher. Medens han her næsten hver Dag sloges indtil den 12te Marts, (i Slaget ved Laon skal han endog være bleven saaret i Ansigtet ved en Geværkugle) bleve hans Marskaller som bekiendt den 28de Februar slagne ved Bar-sur=Aube, og den Schwarzenbergske Hær greb igien det Offensive. Fyrst Schwarzenbergs Hovedqvarteer var den 13de i Bray ved Seinen. Begge Keisernes Hovedqvarteer, var den 15de igien i Troyes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
J en Fransk Krigsberetning over Armeens Operationer i de otte første Dage af Marts, meldes om et Slag den 7de ved Craone, hvori de Allierede under Sacken og Woronzow tabte 56000 Mand, og de Franske 800 Mand Døde og Saarede; blandt det sidste er Marskal Victor (Hertugen af Belluno), og Generaler Grouchy og Laserriere. Den allierede Armees Tab i bemeldte otte Dages Affairer angiver denne Beretning til henved 12,000 Mand og 30 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Fra Jtalien har man dennegang blot nogle franske Beretninger, der gaae til 3die Marts. Efter disse blev det af Østerrigere og Neapolitanere befatte Guastalla den 1 Marts taget af General Villata. Den 2den fordrev Grenier 3000 Østerrigere ud af Parma, og trængte frem indtil Enza-Fleden. Den 3die rykkede Greniers Avantgarde ind i Reggio. Ved Mincio var intet forefaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Om Beleiringskorpsets Operationer for Hamborg er udkommen den syvende Bulletin fra Hs. Ex. Genetal en Chefens for den polske Armees Hovedqvarteer, Pinneberg ved Hamborg. J samme fortælles, at Marskal Davoust synes at opgive Wilhelmsburg, men at paa den anden Side uoverstigelige Hindringer vedvarende tving. Beleirerne til at lade sig nøies med smaae Fordeele over Fienden. Til Soldaternes Tidsfordriv og de Beleiredes Udmattelse foretages næsten hver Nat smaae beldige Expeditioner af Frivillige mod de fiendtlige Forposter. - Naar man beregner Soldaternes i Antal, som samme er angivet selv af overløbne franske Officerer, saa har Marskal Davoust endnu et betydeligt Armeekorps bag sine Volde, men ved Besætningens moralske og sysiske Tilstand kan Man kun regne det Halve. Flere hundrede fangne og deserterede Hollændere ere fra det ulykkelige Hamborg, der kan ansees som et af de sidste franske Fængsler, sendte tilbage for at medvirke til deres Fædrelands Befrielse. Den hollandske Flaade i Texelen har dens kiæk te Admiral Verhuel endnu hidtil heel og holden erholdt sin Kriser, og vidst at forskaffe Festningsværkerne som forsvare Helderens og Texelens Rheder Respekt. Admualen og hans Mandskab have indsluttet sig i Fæstningen Lasalle. Et lidet Antal hollandske i ficerer have svoren at blive den deres Keiser aflagte Eed troe og at deele Skjebn, med deres Kammerater. Tregange er Admiralen bleven opfordret til at overgive sig, men hvergang har hans Svar været, at han, d urokkelig i den sin Keiser tilsvorne Troskab, beskyttet d ved stærke Festningsværker, i Spidsen af en talrig i ham hengiven Garnison, og med Levnetsmidler og a Munition i Overflod forsynet, vel kunde vorde angretaben, men aldrig ville overgive sig. Endnu nyelig har i han forsikret, at det var hans bestemte Forsæt at opr brænde hele Flaaden, hvis man vilde gribe til Tvangsmidler for at faae den. Desaarsag har Admiralen J virkeligen ansat 60 Franskmænd paa Skibene, for paa hans første Signal at lade dem gaae i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Paa samme Tid som General Maisons forulykkede Indtrængen i Braband, gjorde og General Carnot i Spidsen af 5000 Mand et Udfald fra Antmerpen og bemægtigede sig Landsbyen St. Nicolaus, men efter at han havde erfaret, at GeneralMaisons Plan at forene sig med ham var mislykkedes, nøiedes han med at plyndre de omliggende Stæder, og trak sig igien tilbage til Antverpen. - Bergen opooms Borgere skulde medens den franske Garnison gjorde et Udfald mod Beleirerne have bemægtiget sig Stadens Porte og afvæbnet de tilbageblevne Tropper, hvorved Kommandanten nødsagedes til at kapitulere med Englænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Lord Wellingtons Hær skal være gaaet overAdourfloden. Efter Breve fra Paris af 11te dennes skulde Bordeaux allerede i 48 Timer være i Engellændernes og Spaniernes Besiddelse. - Denne Armee bestaaer af 50,000 Eng ellændere, 25000 Portugisere og en stor Deel Spaniere. Hertugen af Angouleme (en af Bourbounerne befinder sig ved denne Hær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Angaaende Portens sidstmeldte Rustninger troer, Man vel, at Frankrig ved dette Middel vil søge at faae Luft i Østen, hvorfor Napoleon og skal have aftraadt Tyrkerne det ham i Dalmatien fratagne Gebeet; men alligevel trøster man sig med, at naar betænkes Svien fra sidste Krig med Rusland, de idelige Oprør i Asien, Troppernes slette Anførsel og Disciplin, Udvandringer, Pest a. kan det ikke synderlig være bevendt med hine Trudsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Fredsunderhandlinger. Man forventede ifølge Efterretninger fra Vesoul af 9 Marts, at det af Napoleon undertegnede Ultimatum, som af de Allierede var bleven ham forelagt, vilde indtræffe i Chatillon den 10de. Hvis det udeblev, vilde man - saa heed det - ikke mere underhandle med ham men med Nationen, og proklammere Bourbonnerne. Det er ikke indtruffen. En Officier, der Natten mellem 12te og 13de forlod Chaumont, fortalte i Basel, at Fredskongressen i Chatillon var opløst, og at der for de Allieredes derværende Befuldmægtigede allerede den 12te var bestilt Qvarterer i Chaumont. Flere Privatbreve fra hine Egne bekræfte Fredskongressens Oplysning. Underhandlingerne i Lusigny om en Vaabenstilstand vare allerede iforveien tilintetgjordte. Freds=Grundvoldene vare allerede undertegnede af de tre Allierede Souverainer, da Hertugen af Vicenza, som Napoleon allerede havde givet Fuldmagt til Afslutning, efter de tilsyneladende gunstige Tildragelser, erholdt Contraordre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Blandede Efterretninger. Den Deel af Frankrige, hvor den allierede Storarmeee i denne Tid staaer, er det forrige Champagne men som efter Revolutionen blev deelt i 6 Departementer: Ardennes stort 100 - Mile med 275792 Jndbyggere), Marne (1544 - M. 311,017 Jndb.) Øvre=Marne (1174 Mile, 237,785 J.), Aube(109. M. 238,819 J.), Ponne (134 1/4 - Mile, 325,994 J. Seine et Marne 108 3/4 2 M. 304,868. Jndb.) - Champagne har sit Navn af de store Sletter og Marker, der findes midt i Landet, som imidlertid i de yderste Egne er fuldt af Biergt og Høie. Her avles meget Korn og og fortræffelig Viin. De vigtigste Floder ere: Maas, Seine, Marne, Aube og Aisne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Kong Ferdinand den Syvende er tilligemed sin Onkel og Broder afreist til Spanien, uden at have forpligtet sig til noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Greven af Artois skal, indbuden af en Deputation fra Lothringen, være afreist fra Vesoul. Et Brev fra Greven af Eskars som ledsager ham, roser meget Prindsernes gode Modtagelse i Frankrig. Alt raabte: Ludvig den attende leve! Leve Bourbonerne, Oldinge, Koner og Børn kyste Prindsens Haand og Klæder, Nogle raabte: vi give Eder vore Hierter, det eneste, som Uhyret har ladet os tilovers. "Hele Frankrige, saaledes slutter han, er bereedt til Opstand. Naar man vil lægge hindringer i Veien, da skal man see, at Frankrig selv vil befrie sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Prindsesse Maria, Kongen af Engellands femte Datter, født den 25de April 1776, skal være bestemt til Gemalinde for en høi Potentat af Kontinentet. Kongen af Preusen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Engellænderen Hr. Robinson er atter afgaaet til Frankrige, og landede den 4de Marts i Kalais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
J Slaget ved Laon har F. M. Blücher saa stærk exponeret sig, at han, allerede omgiven af fiendtlige Cavallerie, kun ved nogle Preusiske Batailloners Balionetter igien blev befriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Den engelske Admiral Couchrane staaer nu som Udspreder af et falsk Rygte om Napoleons Død, for derved at drive de offentlige Fonds i Veiret, hvorved han selv fortiente 80,000 Pd. Sterling, i Fare for at miste sin Admiralsværdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Den for Hamborg staaende hanseatiske Legion har faaet Ordre at bryde op til Frankrige,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske Aviser, samt Udgiveren)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Under 20de Marts er naadigst udnævnt Feldtmarskalk, Hs. Durchl. Landgreve Carl til Hessen, til at være Generalfeldtmarskalk; hvorimod Hs. Durchl. fratræder det ham hidtil overdragne Generalkommando, i Hertugdømmene. - Fremdeles er naadigst udnævnt, General, Hans Durchlauchtighed Prinds Friederich til Hessen, til kommanderende General i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. - Generalmajor og Chef for Kiøbenhavns Jnf. Reg. G. L. Greve v. der Schulen. burg, Commandeur af Dannebrog, afgaaer fra bemeldte Regiment og er udnævnt til Commandeur for Livgarden til Fods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
De under Krigen oprettede interimistiske Jægerkorpser, nemlig: det Siellandske ridende Jægerkorps, det Fyenske ridende Jægerkorps, det Jydske Jægerkorps, det Lollandske Jægerkorps og det Langelandske ridende Jægerkorps, ophæves i Følge Parolbefalingen af 20de d. M.; ligesaa Sapeurkorpset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Til det i Odense engang i Vinter projecterte Providerings-Selskab skal ikkun en eneste Deeltager have meldt sig. - Havde det istedet for providerings været et profiterings Selskab, havde det vist ikke manglet Deeltagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Man seer i Kiøbenhavns Aviser tilbudt kraftig og fiin tillavet Middagspise for galante Personer. Det er vel at der er sat til fiin tillavet; thi ret galante Personer ville neppe ellers være tiente med kraftig Føde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Gode store norske Sild ere tilkjøbs i No. 19 paa Vestergade for Uformuende; maae altsaa nok vær derefter,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
J samme Aviser anbefaler sig en i Dybensgade nye etableret Kieldermand til sine Velynderes Søgning. For at disse ikke skulle gaae feil gjor han dem tillige opmærksomme paa sit nymalede Skildt med Paaskrivt: Fregatten Venus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
I Kiøbenhavn sælges nu, efter samme Aviser, Rod viin for 4 Rdlr. Flasken. - Det kan vel ogsaa være Viin derefter, men naar man regner efter nærværende Cours, og for Landtransporten 25 Procent til, samt den nu høiere Told, vil man dog vel nu kunne have en Flaskeret god Medoe her i Danmark for en halv Snees Rdlr. d. C., - især da Vinen i Frankrig nu af Mangel paa Afsættelse er saa godt Kiøb, at man giver et heelt Oxehoved Viin for at faae et tomt Oxehoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Ligesom her i Aarhuus har Politiet i Kiøbenhavn ogsaa foranstaltet Gader og Rendestene ophugne, og tilpligtet Enhver som holder Kiøreheste, uden Undtagelse at afgive en velbespændt Vogn med Kiørekarl til Sneens og Jsens Bortførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Baggesens yndede Blad Søndagen har nu forandret sit Navn til Skuddagen, hvoraf det udkomne No. 900 intet eftergiver sin Forgiænger i Jnteresse, og til hvis Fortsættelse man bør ønske Udgiveren saa megen Otium og Opmuntring, at han engang maatte kunne sætte et Eftal foran sine Nuller. Af bemeldte No. er følgende lidet Stykke betitlet; Patrioternes Mønster, uddraget for dette Blad Læsere: Min Heros ret var skabt til Held for Landet: Han fødtes; hvilken Fryd for Faer og Moer! Han voxte, gjorde Jav, og intet andet; Og det fornøiede hans yngre Broer; Han blev Student; men uden at studere, Hvorved hans Lærer var ret froe; Han leved flot, og derved leved flere Paa Tuborg, Hallingsaas og Vesterbroe - Han gik omkring, som Munken gaaer i Enge, Med Damerne den sommerlange Dag; Og spilte bort om Natten sine Penge Til alle Kavallerernes Behag. Velgjørende han vilde lidt udbrede. Sit Væsen paa den udenlandske Jord, Og reiste - rigtig nok til Sydens Keede; Men til desmeer Fornøielse for Nord Han kom igien, og tog en deilig Mage - Som glæded hele Byens halve Kreds - Tilsidst min Høros endte sine Dage - Og hele Verden var tilfreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Hos en Gaardmand i Skiffard Bye, Tostrup Sogn, har i denne Tid et Faar født fire sorte Lam, Kiøbenhavns Species-Cours. Den 29de Marts - 485. Specier solgtes til 28 3/4 a 29 Rbmk. - For Comitteesedler blev givet 684 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Aarhuus. J Morgen prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Provst Bechmann, til Aftensang Hr. Professor Larsen, Frue Kirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jansen, i Hospitalskirken Hr. Jansen. Et Levvel til S. T. Hr. Major v. Schertiger ved hans Afreise til Auxiliairkorpset, den 3die April, fra Bataillonens Officerer. Hvor Krigens røde Luer brage, Til Ærens Mark Du iler hen, Skiøndt Mulm tilhyller Fremtids Dage Dog vist vi vente Dig igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
J Vaabendandsen, Hent Laurbærkrandsen. Med Roes men uden Saar tilbage, Du komme med, ei paa Skjoldet; Det er vor Ønske ædle Ven. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmauis
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Bekiendtgiørelser. Omendskiøndt ved Omhyggelighed er draget Omsorg, for beqvemme Veie paa Marselisborg Hovedgaards Mark, for derved at afværge ulovlige Gangstier og den derved forbundne Ødelæggelse af Digerne, saa viser desværre den daglige Erfaring at alt dette ei paaskiønnes. Venskabelige Advarseler har ei svaret til Forventningen. Pligt kræver derfor alvorligen at advare enhver for disse ulovlige Gierninger, da et nøie Øie skal holdes med de Modvillige for at sætte Grændser for slig Opførsel. Marselisborg, den 1ste April 1814. Vendrot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Auktion. Mandagen den 4de April om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa Badstuegade hos afgangne Skorsteensfeier Hertlins Enke, foretaget og holdt offentlig Auktion over bemeldte Afdødes Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Senge og Sengeklæder, et Nürnberger Uhr, et iidet Chatol, Kobber, og Messing-Tøi, Kiøkkentøi med mere; thi ville de Lysthavende behage at møde ovennævnte Tid og Sted. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Løverdagen den 16de April førstkommende Eftermiddag Kl. 3 slet lader Hr. Kiøbmand Søren Sørensen, i hans iboende Gaard her i Byen, ved offentlig Auktion bortsælge det ham tilhørende og herved Byen liggende Chalup Skib, Fortuna kaldet, drægtig 9 Commercelæster, med tilhørende Inventarium af Seil og Redskab, Ankere og Ankertouge, alt i complet Stand, Paa Auktionsstedet bekiendtgiøres Conditionerne, og Inventarie=Liste fremlægges og forevises; ligesaa kan Liebhavere og paa Forlangende forinden Auktions Dagen, blive saavel Inventariet som Fartøiet foreviist af Sælgerens Handelsbetient Hr. Steensen. Liebhaverne inviteres altsaa til fornævnte Tiid og Sted. Hobroe, den 31te Marts 1814. J. P. Rommedahl, Auktions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
For en Student eller Seminarist er en god Condition ledig hos en Familie paa Landet i Nærheden af Randers. Hr. Skolelærer Wolter i Aarhuus meddeler desangaaende nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-02
Fra Pressen er udkommet: Samtale i en jydsk Bondestue paa Kongens Fødselsdag 1814, faaes for 24 Rbs. paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Aar 1814. No. 40. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. de Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes. med Brevposterne. Tirsdagen - den 5te April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Krigstildragelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
(Af Lübecker og Altonaer Aviser.) Fra de Allieredes Hovedqvarteer haves følgende Efterretninger: Et stort Slag holdtes. Den 11te angreb F. M. Blücher de Franske ved Rheims, slog Fienden den 11te og 12te, sprængte Marskal Neyls Centrum, og ved Kourerens Afgang vare 5000 Fanger og 50 Kanoner i Seirernes Hænder; mange Ørne og Faner pryde, sammes Trofæer. F. M. Blücher var endnu i fuld Forfølgelse af Fienden, desaarsag de nærmere Details, hvert Øieblik forventes. - Den 13de angreb Fyrst Schwarzenberg, og Koureren kunde ved hans Afgang fra den sig stedse meer og meer og hurtigen bortfiernende Kanonild bemærke, at Slaget holdtes med stor Fordeel. - Lyon, Nacon og Montbard ere besatte af allierede Tropper. Hovedqvarteret var den 12te i ses Gres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Som Følge af bemeldte lykkelige Begivenheder vare D. M. Keiseren af Rusland og Kongen af Preusen, den 14de brudt op fra Chaumont for at begive sig til Troyes og videre fremad; Keiseren af Østerrige forlagdelsamme Dag sin Hofleier til Bar sur AubeArmeenens saarlige Fremrykken til Paris, - saaledes slutter Beretningen - er nu aldeles ikke meere at omtvivle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Fra Freiburg meldes følgende under 16de Marts, I dette Øieblik erholder den herværende russiske General v. Lubanow af en som Koureer til Berlin gienmemilende keiserlig russisk Officeer som den 14de for od Egnen af Paris, den mundtlige men sikre Efterretning, at Kosakgeneralen Platow allerede havde besat en af Parises Forstæder, at Kosakkerne strøifede om Bois de Boulogne, og at begge de keiserl. Majestæters Hofler befandt sig i Troyes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
En anden fra det Schwarzenbergske Hovedqvarteer den 14de afgaaet Koureer har endvidere medbragt Eferretning om en nye stor Seier, hvorefter Keiser, Napoleon den 13de var i Egnen af Seissons bleven fuldkommen slaget med 61 Kanoners og Fjorten Tusinders Tab, og var derpaa med Resten af hans Rytterie taget Veien ad Bretagne. Den allierede Armee var i Forfølgesen 16 Mile hinsides Paris. Som Følge af denne Seier var General Bubna rykket indi Lyon, og en Deel af hans Korps havde forenet sig med den fra den anden Side fremrykkende Lord Wellington. Glæden som denne glimrende Seiers-Efter e retning havde udbredt i det allierede Hovedqvarteer var ubeskrivelig. De Franskes Nederlag sammenlignes med hiint ved Leipzig. Blandt de indbragte Trofæer, skal der og befinde sig en af Hs. Majestæt Keiserinden af Frankrige egenhændig broderet Fane. - Denne store Seier bekræftes eenstemmigen ved flere Armeeberetninger. (Heraf kunde maaskee den ovenfor meldte Besætning af Parises Forstæder have været Følgen. Ogsaa Fontainebleau et keiserlig Lystslot nærved Paris) skulde nu virkeligen være i de allierede Troppers Besiddelse. Kosakkerne strøifede rundt omkring Paris. General Chernitscheff var med en Deel af disse og hele det øvrige Kavallerie den flygtende Hær paa Fode efter. Skyts og Bagage findes paa Veiene, der desuden ere opfyldte med Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Den forenede engelsk, spanske Armee under Lord Wellington rykker nu ogsaa med stærke Skridt frem i Frankrig. Handelstaden Bourdeaux toges den 12te i Besiddelse af Marskal Beresford. Overalt hvor denne Armee kommer frem i Landet, aflægge Jndvaanerne den trefarvede Kokarde og modtage deres Befriete med tilsyneladende Glædesyttringer. - Ved Overgangen over Adourfloden kom det den 27de Febr. til Slag, som havde de Franskes Tilbagetrængen til Følge. Her blev Lord Wellington truffen af en mat Kugle i Hoften som foraarsagede en stærk Qvæstning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Efter at Saarlægen havde beseet samme, steeg Helten igien til Hest og syntes ikke mere at tænke herpaa, men fortsatte Kampen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Det Korps, hvormed den russiske General St. Pries, har besat Rheim, er 12000 Mand stærk. De Franske, der stode lige over for ham trak sig tilbage af Coury, kun Garden havde, for at maskere denne Bevægelse, tagen sin Retning af Chalons. - Pariser-Blade derimod, som man den 22de havde i London, ville forsikre, at Rheims igjen er tagen af Franskmændene, som derved skulde have gjordt 5000 Fanger, og General St. Priest være saaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Fyrsten af Schwarzenberg har under 10de Marts fra sit Hovedqvarteer Troyes seet sig beføiet til at udstæde følgende Proklamation til de Franske: Franskmænd, Man opægger Eder til Oprør. Eders Regiering begunstiger Ting som gaae ud paa at forlede Folket i alle de af de allierede Tropper besatte Departementer til Opstand. Man giør sig Umage for at forføre Eder ved bedragerske Løvter, og bringer derved, Midler i Anvendelse som kun tiene til at blotte Regieringens Svaghed. Talløse Armeers Nærværelse er Eder trykkende; men kun eders Regiering formaaer at sætte et Maal for disse Elendigheder. Modtager den Freden som Europa tilbyder den, da kommer J. igien til Rolighed. De allierede Magter ville ikke erobre Frankrige, men de ville kun giøre Fred under saadanne betingelser, som kunne sikre deres Folk, og ogsaa Frankrig en vedvarende Roligheds Tilstand. Kun efter en sluttet Fred ville de allierede Armeer forlade den franske Grund. - Allerede ere Veiene fra Tydskland, Belgien, Spanien og Jtalien bedækkede med nye hidilende Batailloner. Franskmænd, hæver Eders Stemmer til Europas Freds Befordring, en Fred, der er de allierede Magters Anstrængelsers ene ste Maal, og som burde være Eders eneste Ønske! Affordrer Eders Regiering Eders Koloniers Tilbagegivelse, Eders Søehavnes Aabning og Eders Handels Frihed; alle disse Fordeele vorder Eder hermed tilbudne. Alt, hvad J foretage Eder til Krigens Befordring, falder tilbage paa Eders Hoveder, og hvo som forvilder sig eller lader sig forlede, vil ikke undgaae den visse Straf. Endeligen ere ogsaa Neapolitanerne traadte offensive frem mod Franskmændene. Den 6te Marts forenede sig en Deel af det neapol. Armeekorps med Østerrigerne. Den 7de stillede sig Kongen af Neapel i Spidsen af Avantgarden, marscherede mod Reggio, beskiød Staden og drev den derværende Besætning ud derfra. General Bellegardes Hær begynder paa nye at bevæge sig. Man seer store Begivenheder imæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Ved General Bianchis Seier ved Macon skal Marstal Augereau med den største Deel af sit Artilleries Tab være afskaaren fra den franske Hovedarmee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Nye Prottamation fra Ludvig 13de til Franskmændene, udstædt ved sammes første Adjutant Marqvis von Chavannes. Franskmænd, Eders Forløsningstime nærmer sig Eders Konge, ledsaget af Ludvig den sextendes Dat. ter, af Prinds Cinde og Hertugen af Enghiens Fader, er bereedt til at komme til Eder; Monsteur, Eders Konges Breder og Høistsammes Sønner ere allerede gangne forid i Østen, Syden og Vesten af Frankrig; de kundgiøre Eders Konges faderlige Hensigter: forsikre Eder i hans Navn Lyksalighedens og Fredens J Gienkomme, under et Herskab der vil være Lovenes og den offentlige Fuheds Beskytterinde. Det vore Fædre saa dyrebare Kaab: leve Kongen, lyde fra alle Sider, gienlyde i Alles Hierter, det hvide Flag flagre over Eders Stæder; det forkynde Landmanden, Ordens Tilbagekomst, Handelens Oplivelse, Hiordens Sikkerhed, alle Franskmænds inderlige Samdrægtighed. Krig, Konskription, Drott, retni alt hvad som udgiør Nationens Ulykke, skal forsvinde med Tyrannen. Kongen vil lade den keiserlige Garde og alle Generaler, Officerer, Underofficerer og Soldater som erklære sig for hans Sag, beholde Rang, Sold og Traktement, og alle Embedsmænd som erklære sig for ham, deres Embeder; Gudstienesten vedligeholdes sin Glands, Eiendomme alle muelig Sikkerhed; intet skal forstyrre den Overeensstemmelse hvori alle Franskmænd maae forene sig, og Kongen og hans Familie vil som Mønster bedst vide at paasee Alles Ret og Jnteresse. Franskmænd, saaledes skeer Contra-Revolutionen som for Tiden finder Sted til Verdens Held og Beroligelse. Hele Europa kappes om igien at ophielpe det retmæssige Statsoverhoved. Ere J de eneste som ville forblive under det dybeste Trældom, Leve Kongen!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-04-05
Fredsunderhandlinger. Endnu den 14de d. vare Fredsunderhandlingerne i Chatillon ikke afbrudte. Til Hertugen af Vicenza skal virkeligen det Keiser Napoleon forelagte Ultimatum, være indtruffen den 10de, med sammes Anmærkninger, og Hertugen skal herpaa uopholdeligen have kaldet de øvrige Ministre til sig for at meddeele dem samme.