JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Indenlandske Efterretninger. Af den danske Landmilitair-Etats Kalender for Aaret 1845, ville vi meddele efter Alderen følgende Udsigt over de ældste og yngste Officerer i Armeens forskjellige Klasser. Den ældste General i Armeen (Generallieutenant Rømer) er 77 Aar, den yngste, Prinds Frederich af Hessen 25, af de ikke prindselige Generaler er Hs. Majestæts Generaladjutant, Generalmajor v. Ewald, den yngste, 56 Aar. Den ældste Oberst er 78 Aar, men han staaer a la suite, af de tjenstgiørende er den ældste 67 Aar, den yngste, Hertugen af Glücksborg, 32 Aar, af de ikke prindse lige Oberster er den yngste 56 Aar. Den ældste Oberstlieutenant er 65 Aar, de to yngste 52; de to ældste Majorer ere 58, den yngste 47, de tre ældste Kapitainer eller Ritmestere 55 Aar, den yngste 25, den ældste Premierlieutenant 46 Aar, de 4 yngste 23, den ældste Secondlieutenant 33 Aar, de 6 yngste 18 Aar. Den høieste Alder findes forholdsviis i Premierlieutenants=Klassen, hvor der findes flere Jndivider, som ere over 40 Aar, og omtrent 2/3 Dele, af denne Klasse ere over 30 Aar, og den største Deel af denne Klasse kan saaledes med Sikkerhed gjøre Regning paa ikke at drive det til videre end Kapitain eller Ritmester, hvis ikke en eller anden uheldig Omstændighed nøder dem til, forinden at gaae af. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Fædrelandet anstiller følgende Betragtninger. "Dersom en Fader indespærrede sine Børn, saaledes at de ikke kunde komme til andre Mennesker, og andre Mennesker ikke kunde komme til dem, og man derefter erfarede, at Børnene vare døde af Sult, skjøndt Faderen havde nok at give dem at leve af, da ere vi overbeviste om, at der overalt, hvor denne Historie berettedes, vilde yttre sig almindelig Harme imod en saadan Fader, og at han ikke vilde undgaae Straf. Men hvad er det da, Berl. Tidende i sit Mandagssummer fortæller og Kolonien Jacabshavn i Grønland? Der er Hungersnøden gaaet til den Yderlighed, at Grønlænderne fortærede gamle afslidte Skindklæder, og der døde omtrent 40, med andre Ord 1/5 eller 1/3 af Befolkningen, af eller som en Følge af Hunger. Den danske Regjering har som bekjendt ene paataget sig Omsorgen for Grønlænderne, den har forbudt alle andre Nationer at komme til dette Land eller bringe Næringsmidler dertil, og som bekjendt skulle Kjøbmændene være forsynede med et Aars Proviant, og dog døe de ulykkelige Grønlændere den forsmædeligste Død at alle, Hungersdøden. J hvilket Lys vil den faderlige danske Bestyrelse af Grønland staae i Verdens Øine, naar det erfares, at samme Aar, da dette foregik, har den som Monopolist af den grønlandske Handel havt mange tusinde Rigsdalers Jndtægt fra dette fattige Land, endog blot af den ene Artikel Kaffe, hvoraf den har afsat omtrent 60,000 Pund, med en Fordeel af i det mindste 1 Mark pr. Pund. Der behøves ikke synderlig Eftertanke til for at see, hvilken uhyre Anklage der indeholdes i dette Faktum, og vi holde os forvissede om, at det er ufornødent, naar vi i Menneskelighedens og den danske Æres Navn opfordre Regjeringen til at foretage den strængeste Undersøgelse af denne Sag, og, dersom der er Noget at sige til de Vedkommendes Forsvar, snarest muligt at offentliggjøre dette."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Det skandinaviske Selskab i Paris, bestaaer ifølge en Fædrelandet meddeelt privat Efterretning, ialt af omtrent 60 Medlemmer, størstedeels næringsdrivende Nordboer, som have bosat sig i Paris; det er fuldkomment konstitueret som Selskab, har skrevne Love og et Lokale i Rue St. Honore, som koster 800 Fr. aarligt, hvor det een Gang ugentlig forsamler sig. Juleaften feirede det paa gammel nordisk Viis og med nordiske Retter; ved denne Leilighed var Forsamlingssalen bl. A. deforeret med et Flag, hvori de tre Rigers Farver rødt, blaat og guult vare forenede. De Reisende her fra Norden, som dengang opholdt sig i Paris, vare indbudte som Gjæster, og de danske havde paa nogle hoffabige Personer nær, som Selskabet er var fornemt nok, modtaget Jndbydelsen, de svenske og norske vare forhindrede ved en Jndbydelse til deres Gesandt samme Aften. Det gik overmaade smukt og gemytligt til, nogle, af Medlemmerne forfattede, ret nette Sange bleve afsungne og jublende Skaaler tømte for det fjerne fælles Fædrelands Enighed og Lykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Fra Kjøbenhavn hedder det under 25. Jan. i O. Th. Av.: "Her er i denne Uge begaaet et Bedrageri, som udmærket sig mere ved sin Dumdristighed, end ved sin Sieldenhed. En Person indfandt sig for en 14 Dage siden hos herværende Skræddermester Oltmann, og udgav sig for Urtekræmmersvend; han skulde efter Foregivende reise, men behøvede dertil en Klædning, som han bestilte, med Tilføiende, at den ikke synderlig maatte overstige 100 Rbd., og at hans Fader vilde betale den. Paa den bestemte Dag indfandt Personen sig hos Hr. Oltmann, Klædningen var færdig, og Oltmanns Karl ledsagede Personen for at aflevere Klædningen og faae den betalt. Personen begav sig op i Graabrødrestrædet paa 3die Sal, talede et Par Ord med en Mand, og foregav, at hans Fader var nede i Stuen, hvor der er Billard hold. Man begav sig derned, hvor der fandtes nogle Gjæster, som spillede Billard; Personen gik ind i en anden Stue, og lod Karlen sidde i Billardstuen, men kom strax efter tilbage i Skjorteærmer med den Bemærkning, at hans Fader ønskede at see ham i Klæderne, Karlen fandt ingen Betænkelighed ved at lade ham faae dem, men da Personen tøvede noget vel længe med at vende tilbage, blev han dog noget ængstelig, og da de Tilstedeværende, paa Forespørgsel, erklærede, at de ikke kjendte hiin Person, begyndte han at gjøre Allarm, men det var for sildigt - Bedrageren var forsvunden."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Sidste Fredag Aften optraadte første Gang paa det kgl. Theater i Kbhavn en Søn af den desværre for tidlig tabte Winsløv som Kold i Tordenskjold Den unge Winsløv har en paafaldende Lighed med sin geniale Fader baade i Udvortes og Stemme; hans Fremstilling røbede ikke blot et umiskjendeligt Talent for Scenen, men ogsaa en omhyggelig og korrekt Veiledning, der ikke var baseret paa den ydre Holdning alene, men tillige er trængt ind i Rollens Aand, og der er saaledes al Grund til at love sig meget for Scenen af denne endnu ganske unge Begynder. (N. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Af den i sidste Numer af "Collegialtidenden, med deelte Beretning om Forhandlingerne i den forenede Bankbestyrelses Møde den 9. ds. erfares, at i Anledning af et Andragende fra Kjøbmandslauget i Odense, m. fl. om Oprettelse af en Filialbank sammesteds, havde Directionen indstillet, at den maatte bemyndiges at svare Hs. Exellence den kongelige Bankommissair, som herover havde forlangt dens Betænkning, at Banken er seer sig istand til at opfylde den i bemeldte Andragende fremsatte Begjæring, hvilken Directionens Jndstilling af Forsamlingen blev billiget. - Saaledes er her da atter Haabet blevet skuffet, om ikke for bestandig, saa dog for en Tid. (O. Thoms. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
har Hs. Maj. allernaadigst constitueret Told- og Consumtions-Underbetjent i Roeskilde, B. Barthold, som Consumtions-Overbetjent i Frederiksborg. Under 25. ds. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket. Sognepræst for Frederiks og Karup Menigheder i Aarhuus Stift, F. C. Carstens, til Sognepræst for Borum og Lyngby Menigheder i samme Stift, forhenværende pers. Capellan paa eget An- og Tilsvar for Hatting og Thorsted Menigheder, F. C. J. Høegh=Guldberg, til Sognepræst for Hylke Menighed i Aarhuus Stift, og Sognepræst for Ryslinge Menighed i Fyens Stift, H.D. C. Laub, til Sognepræst for Brabetrolleborg og Krarup Menigheder i samme Stift. (Til sidstnævnte Sognekald har Besidderen af Baroniet Brahetrolleborg, Kammerherre, Grev Reventlow, jus proponendi. - Under 2. de er Overlærer ved Slagelse lærde Skole, Mag. Art. J. B. F. Bjerregaard, paa Ansøgning, i Naade entlediget. - Under 9 Januar er Kjøbmand J. P. Wissing i Kolding udnævnt til Agent med Rang i 7de Klasse Nr. 1 efter Rang. af 14 Octbr. 1746.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 28 Januar: Species 200. Bank=Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 141 1/2 a 142 Rbd. Sølv. Ved Tallotteriets 1447. Trækning i Altona udkom: No 58. 38. 45. 24. 15.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Bekjendtgjørelser. At jeg fremdeles, som hidtil, modtager Tøi til Stampning anseer jeg det nødvendigt at bekjendtgjøre. Utzon,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Farver i Ribe. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Mærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Den bekjendte gode Chocolade sælges nu for 10 ls. Krebs. Mit eiende Fartøi, "det gode Haab, der lader 120 Tønder Rug og er fladbundet, bygget 1830 af Eeg og forsynet med et fortrinligt Jnventarium af Seil, Anker og Tougværk, – agter jeg at sælge underhaanden. Lysthavende vilde enten personlig, eller i portofrie Breve, henvende sig til mig. Romøe, d. 20. Januar 1845. Carl H. Schrøder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Skifte-Jndkaldelse. Kreditorerne og fornemmelig Panthaverne i Thomas Meinertz Fallitbo indkaldes herved til et Møde i Boet, der vil vorde afholdt i Boets Huus paa Sønderhoe Onsdagen den 19de Februar 1845 om Eftermiddagen Klokken 3 for at tage Bestemmelse og de paa Boets faste Eiendomme ved tredie Auction samme Dag gjorte Bud skulle approberes, hvad fremdeles med Boets Fordringer paa Fallen tens Sønner Skipper Søren Thomsen Meinertz og Hans Thomsen Meinert, efter deres Eiendommes forsøgte Realisation, maatte være at foretage, hvorhos Boets contante Beholdning vil efter Kreditorernes tagne Beslutning blive disstribueret til de Prioritetshavere, som uden Modsigelse dertil ere nærmest berettigede. Dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, ifølge Placat af 21. April 1821, hvoraf følger at de ikke Mødende ansees at samtykke i det, som de Mødende maatte vedtage. Fanøe Birks Skifteret, den 27de Januar 1845. T. Smith. mith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21. dennes, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena pracclusi et perpetui silentii Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Kjøbmand Knud Nielsen Knudsen heraf Byen, til inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for dette Steds Skifteret, der behandler Boet; hvilket herved bekjendtgjøres. Byfogedcontoiret i Veile, den 24 Januar 1845. O. M. Hersleb, const. Efterat Ungkarl Jes Jensen Stanning af Vesterobeling, Brøns Sogn, har anmeldt for Undertegnede hvorledes han for Svageligheds Skyld har besluttet, at frasige sig Raadigheden over sin Formue og i Henseende til sammes Bestyrelse stille sig under Curatel, saa er han paa Rettens Vegne efter denne hans Begjæring bleven erklæret for umyndig og Gaardmand Nis Paulsen sammesteds bleven til forordnet ham som Curator. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab, med Advarsel mod, at indgaae med Jes Jensen Stauning nogensomhelst Retshandel, da herefter alle hans Formue angaaende Forretninger, som maatte være afsluttede uden benævnte hans Curators Ris Paulsens Samtykke vil vorde anseet som ugyldige og uefterrettelige. Det Kongelige Hvidding og Nørrerangstrup Herredsfogderie i Toftlund, den 23 Januar 1845. Ahlmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-13
Søndagen den 2 Februar bliver Assemblee paa Korsbrødregaard. Ribe den 24 Januar 1845. Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 17. Januar. No 7.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Villemain befandt sig den 8 Januar bedre og havde været oppe den største Deel af Dagen for og underholdt sig uden synlig Anstrengelse med en af sine Venner. Der fortælles, at han to Dage for Sygdommen brød ud, havde vist Hr. Por tales sine tre smaa Døttre med disse Ord: "De arme Børn, baade Fader og Moder – det er for stor en Ulykke Det var fra det temmelig høie, første Stokværk han under sit Galskab styrtede sig udaf Vinduet, og han vilde upaatvivleligt have mistet Livet, dersom han ikke var bleven hængende i sin Kjole, saaledes at han kom ned paa Benene. Han reiste sig strax op og sagde blot: "Det er Guds Villie, jeg skal ikke døe. Som tidligere mældt, udbrød hans Vanvid første Gang i selve Statsraadet, hvor han pludselig raabte til Kongen og samtlige Ministre. "J ere Allesammen store Skurke!" (Bladet Almange du mois" er ondskabsfuld nok til at spørge: var dette Vanviddets første Ord, eller var det Fornuftens sidste Skrig?) Bladene vedblive at være uenige om enten Villemain er bleven vanvittig af Gift, som Jesuiterne skulle have bibragt ham, eller ogsaa af Ærgrelse over de mange Trudselsbreve han fik fra Geistligheden paa Grund af hans Foranstaltninger som Underviisningsminister med Hensyn til Almueskolernes Forbedring. Villemain har altid været en Erkefjende af alt Munkevæsen og Papisterie og derfor har han ogsaa bestandig været en Torn i Øiet paa Erkebiskoppen af Paris og samtlige Bisper han sværmede for Voltaire og i Kabinettet var han en Ven af England og en større Tilhænger af Soult end af Guizot. Ligetil den sidste Tid var han meget fattig, men da sammendyngede han rigtignok en Mængde Embeder; dog forblev han altid meget jevn og borgerlig i sit Væsen, og han pleiede at sige: der er tre Klasser af Pairer: Pairer med Ekvipage, Pairer i Hyrevogne og Pairer med Parapluie: jeg hører til de Sidste,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Blandinger. Antallet af de over Antwerpen til Amerika Udvandrede beløb sig i Aaret 1844 til 2971. J 1843 var Antallet 3179 Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
J Elberfeldt har nu dannet sig en katholsk Menighed af over 20 Familier, der vil løsrive sig fra Roms Herskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Paa Øen Gotland henlever, i Sorg og Græmmelse, den ulykkelige Enke af Kongemorderen Ankarstrøm, han som skjød Gustav den Tredie paa Maskeraden. Scribe har forøget den stakkels ulykkelige Dames Kummer, ved at bringe hende paa Scenen som en leflende Kokette. Men ikke nok dermed. det beplettede Navn "Ankarstrøm havde hun forlængst ombyttet med sit Familienavn "Løvenstrømt, nu har Skjæbnen ogsaa hjemsøgt hende i dette. En nær Slægtning af hende, Præst paa Gotland, lider af den Mani, at skulle stiæle. Allerede i længere Tid var der bleven Et og Andet borte i Kirken; tilsidst fik Degnen Ordre til at holde streng Vagt. En Aftenstund forleden finder han virkelig en Stige sat til et af Kirkevinduerne; han stiller sig paa Luur, bevæbnet med et ladt Gevær, og omsider viser Tyven sig i Vinduet. Da han, paa Degnens Tilraab, intet Svar giver, skyder Degnen og den trufne Tyv styrter ned af Stigen. Ved Besigtigelse af Liget fandt man, at det var Stedets egen Præst, der ikke havde kunnet modstaae sin Lyst til at stiæle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Fra Berlin mældes, at Keiseren af Ruslands Sundhedstilstand er meget betænkelig; Smerten over Tabet af hans Datter skal stadigen hvile tungt paa hans Sind; fremdeles mældes, at det nationale russiske Parti dagligen vinder mere og meere Jndflydelse i Regeringen tiltrods for den keiserlige Families Sympathier for Preussen og Germanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af det paa Helsingørs-Routen forøvede Posttyveri er en kongl. Commission, bestaaende af Assessor Bruun og Kammerjunker Birkedommer Haxthausen, bleven udnævnt til at undersøge Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
De mistænkte Personer ere allerede bragte til Kjøbenhavn. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Theologisk Embedsexammen. Den 13 Januar: Wøldike, K. M., Land. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Juridisk Examen. Til Examen practicum, som afholdtes for de studerede Jurister den 11te og 12te Novbr. 1844, erholdt H. H. Gruner, C. C. Heise, V. Jacobsen, H. E. Schack, C. W. S. Schønberg, og L. W. Severin, Characteren Laudabilis; O. G. B. Bloch, W. F. de Coninck, H. M. From, C. L.A. Herforth, C. F. Holmer, A. Møller og E. H. H. Schubarth, Haud. illand. (B. T.)J November f. A. lod det norske Studentersamfund i Christiania udgaae Jndbydelse til Studenterforeningerne i Upsala, Lund og Kjøbenhavn, om paa een og samme Dag (d. 13 Januar) at feire en nordisk Fest i alle Foreninger. Dette Forslag blev overalt modtaget med Glæde, og den nye Studenterforening i Kbhvn, høitideligholdt sin Fest d. 13. ds. paa Skydebanen. Omtrent 250 af Selskabets Medlemmer deeltog deri, og man havde iblandt Andre indbudet dHrr. Prof. Clausen og Pastor Grundtvig, til som Gjæster at deeltage i Festen. Skydebanens store Sal var festlig smykket med Grønt; ligefor Indgangen stod Bissens Valkyrie i en Nische, paa dens høire Side var ophængt et billede af Odin og paa dens venstre et lignende af Frigga J den modsatte Ende af Salen var der ophængt et Maleri, forestillende Holger Danske, Stærkodder og Ørvarodd, og nedenunder dette Maleri var der anbragt forskjellige gamle Vaaben. Rundtom i Vinduesfordybningerne stod der opstillet Rustninger, saa at det saae ud, som om det var Riddersvende, der i fuld Rustning holdt Vagt; i en Vinduesfordybning midt i Salen var det danske, norske og svenske Flag opstillet. Paa Væggen til Høire for Odinsbilledet hang billeder af Thor, Freya, Freyr og Loke med Fenris, paa Væggen til Venstre for Friggas billede hang billeder af Baldur, Ydun, Brage og Heimdal. Disse billeder vare malede af dHrr. Skovgaard, Frolich og Lumbye, og ville muligen udkomme i Lithographier eller Raderinger, hvortil der samme Aften udgik en Jndbydelse til Subskription. Ved Bordet udbragtes forskjellige Mindeskaaler, paa gammel nordisk Viis tømtes Løftets Bæger, og ligeledes udbragtes der Skaaler for Nordens største Notabiliteter m. fl. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
En vigtig Reform ved Postvæsenet er det, at samtlige Brev og Personposter paa Routerne fra Kjøbenhavn til Hamborg, Aalborg, Kallundborg og Nakskov skulle medtage Bancosedler uden Jndskrænkning af Beløbet og Sølvforsendelser indtil et Beløb af 50 Rbd., samt Smaapakker indtil en Vægt af 2 Pd. Kjøbenhavnsposten for den 9. de er lagt under Beslag paa Grund af et Leilighedsdigt, der skal være Ved dette Arvestatut bestemte Frederik den 3die, at hans Andeel af Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen skulde gaae udeelt i Arv til hans ægte mandlige Descendenter efter Førstefødsels=Retten. Dermed forsvandt det sidste en Variation paa "Danmark, derligst Vang og Vænge".
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Blandt flere Anecdoter fra de sidlle Kroningshøitideligheder i Stockholm berette svenske Blade, at Hs. Majestæt Dronningen, ved et af de flere i denne Anledning givne Baller, behagede at dandse med Geev Woina fra Wien, ligeledes med Grev Moltke fra Kjøbenhavn og flere, hvorimod det extraordinaire Sendebud fra Petersborg, General v. Aurepp, ikke blev benaadet med denne Udmærkelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Hof- og Statskalenderen for 1845 er udkommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Denne nye Aargang indeholder, foruden en efter Bergsøes Statistik optagen Liste over danske Adelssamilier, endvidere en saavidt muligt fuldstændig Angivelse af alle Statsembeders Gager og andre Jndtægter, deels efter Normalreglementet og deels efter utrykte Kilder, fremdeles Angivelse af endeel Stiftelsers Formuesforfatning, og endelig en Fortegnelse over Fiderkommiskapitaler, der ere substituerede for Stamhuse. Da denne sidste Slags Besiddelser har i den senere Tid været saameget under Omhandling, er det interessant at erfare af nærværende Kalender, at af nedlagte Stamhuse med et Tillæg af omtrent 29,000 Tdr. frit og ufrit Hartkorn ere 18,000 Tdr. blevne remplacerede ved Capitaler, og kun ganske faa Stamhuse (med omtrent 1100 Tdr. Hartkorn) oprettede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Den i flere Blade meddeelte Efterretning om den danske Capitain Lieutenant, Baron Dirckinck-Holm feldts Udtrædelse af preussisk Tjeneste, forsikkrer Rand. Av. at være aldeles ugrundet. Vel er det Hr. Baronens Ønske at forlade den preussiske Tjeneste; men dette er endnu ikke skeet, og det er saalangt fra, at han ikke skulde have vundet sine Foresattes Tilfredshed, at han ikke aleneste fra disse, men endogsaa fra Hs. M. Kongen selv har modtaget de meest smigrende Opfordringer til at forblive i preussisk Tjeneste. Hvad Behandlingen af hans Undergivne angaaer, da er Baron Dirckinck Holmfeldt en saa human Karakteer, at der i denne Henseende vistnok ikke med billighed kan bebreides ham Noget. For nogle Dage siden begave to Drenge fra Errindlev sig ud paa Strandisen sønden for Lolland. Ben ene Dreng en Søn af Skolelærer Hofmann) førte Skøiter med sig. Ankommen til Jsen, spændte han Skøiterne paa og begav sig ud efter, ledsaget at den Anden, som løb paa Træsko. Formedelst paakommen Taage forvildede de dem, saa at det ikke var muligt for dem at finde Land, men maatte opholde dem paa Jsen hele Natten indtil næste Dag, da han paa Træskoene faldt i Afmagt. Nu var der ikke Andet for Hofmann at gjøre, end at søge efter Land, og dette fandt han endelig i Nærheden af Nysted, hvor han mødte en Mand, hvem han fortalte det Passerede. Der blev strax føiet Anstalter til at opsøge den Borteblevne. Han fandtes ogsaa, men var Liig. (Loll. Post.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
J Nyborg er Nytaarsaften begaaet et temmeligt betydeligt Jndbrudstyveri hos Kjøbmand W. Koppel, hvem der blev frastiaalet: en lyserød Pengepung med 2 Messingringe, i hvis ene Ende var endeel Guldmynter, bestaaende af Souveregn, hollandske Gylden, Franes og en Femdollars, af Værdi omtr. 200 Rbd., og i den anden Ende en Deel engelske Solv penge, bestaaende af Halvkroner, Shillings, Sex pence-Stykker, en Lærredspung, hvori endeel ikke almindelig gangbare Sølvmynter, bestaaende af Kroner deraf 4 af Christian den 4de, der ere meget tykke og smaa, Halvkroner, Qvartkroner, Zweidrittel, samt preussiske og hollandske Penge af Værdi omtrent 100 Rbd.; en temmelig stor Cigardaase af Sølv; en Skildpadde-Tobaksdaase, indlagt med Guld; 4 Rande af en Cigardaase, et Cigarrør af Sølv, en Gulduhr nogle og nogle Guldringe, samt nogle Smaatting, deels af Guld, deels af Solv, og et Par Guldspænder, fiirkantet arbeidet i Roser. Politiet udlover 50 Rbd. for saadanne Oplysninger, der kunne føre til Tyvens Opdagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Det er mærkeligt at ifølge de Jndberetninger, som endnu indløbe om Jordrystelsen den 21. f. M. synes denne at have været stærkere vesten og østen for Thisted og Omegn. Ved Agger-Canal var den som før ommeldt temmelig stærk, og dette var ogsaa Tilfælde i Thorup Præstegaard i Hanherred, hvor Dørene og Meublerne bevægede sig stærk mod Syd, som om de vilde vælte om. Mærkeligt er det, at Stueuhret, som viste paa 9 1/2, standsedes ved Jordrystelsen og har siden ikke villet gaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Udnævnelse og Entledigelse. Under 9. de har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket residerende Capellan for Besser og Onsberg Menigheder, P. Scharling, til Sognepræst for Koldby Menighed paa Samsøe. (Besidderen af Grevskabet Samsøe, Hs. Excell. Grev Danneskjold Samsøe, udøver jus proponendi til dette Sognekald. - Under 10. de er Sognepræst i Preetz, Consistorialraad J. S. Stoehr, Ridder af Dannebrogen, i Naade og med Pension entlediget. (B. T.) Døde. Kjøbenhavn: Oluf L. Aarsleff, 3 Maaneder; Jacobine Gjertsen, f. Jacobsen, 31 A., Marie R. Sjøberg, f. Frølich, 61 A.; Søkadet Joh. B. Wigelsen, 16 A.; Enkemad. Ane H. Cadovius, f. Hendrichsen, 78 A.; Værtshuusholder C. F. Krusnich, 70 A.; Marie C. Colding, f. Pilegaard; Mette C. Rolf, f. Jørgensen, 78 A.; Sophie C. L. Dahlerup f. Lorenzen, 27 Aar. Nybølle: Gaardeier Peter Holm. Odense: Marie C. Nyboe, f. Fahnøe, 48 A. Brædstrup. Herredsfoged, Cancellieraad Hans Chr. Wittusen, 53 A. Ringkjøbing: Ane M. Lange f. Christensen, 53 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 11 Januar: Species 200. Bank=Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 139 3/4 a 139 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-01-17
Ved Tallotteriets 1399. Trækning i Wandsbeck udkom: No 37. 28. 34. 76. 72.