Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-22
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det sørgelige Rygte og Hertugen af Orleans Død har desværre stadfæstet sig. "Messagers" officielle Beretning lyder saaledes: "En skrækkelig Ulykke har truffen Kongen af Frankrig og den kongelige Familie. Kronprindsen er død. Jmorges (d. 13.) kjørte han Kl. 10 1/2 til Neuilly for at sige Kongen Levvel før sin Afreise fra St. Omer. I Nærheden af Neuilly bleve Hestene løbske og Prindsen styrtede ud af Vognen. Da han blev løftet op fra Jorden var han bevidstløs. Begyndelsen havde man Haab om at redde ham, men al anvendt Lægehjælp var forgjeves. Kl. 3 ½ døde Prindsen, omgiven af Kongen, Dronningen og den kongl. Familie, hvis Sorg Ord ikke formaae at udtrykke Jfølge "Moniteur par." og "Gazette var det paa Tilbageveien fra Neuilly, at Ulykken skete. Da Prindsen mærkede, at Hestene vare løbske vilde han springe ud, men sandsynligviis ere hans Sporer eller hans Dolk blevne indviklede i hans Reisekappe, hvorved han styrtede til Jorden og saarede sit Haandled og Hovedet. 40 Skridt derfra lykkedes det Kudsken at standse Hestene. Hertugen blev ført ind i et Huus hvor Blodet snart blev standset, men han kom ikke til Bevidsthed. Kongen, Dronningen og Madame Adelaide (Kongens Søster) ankom dernæst for at see Prindsen modtage den sidste Olie og do. Hertugen, af Anmale ankom tilfods til sin Broders Dødsleie, idet hans Vogn paa Veien var gaaet itu. Aarsagen til Prindsens Død angives at være en Rygmarv Rystelse. Liget blev baaret til Neuillys Kapel af Soldater, der under denne sørgelige Pligts Opfyldelse fældte Taarer. Den kongelige Familie var, som let begribeligt, dybt nedbøiet, men den gamle Konges Sjælstyrke ved denne haarde Prøvelse vækker almindelig Beundring. Den arme Moder er derimod utrøstelig og befinder sig i en halv bevidstløs Tilstand, med stærke Nærve-Anfald. Ved Prindsens Dødsseng, knælede Dronningen og vædede den med sine Taarer, medens Kongen med liigblegt Ansigt lod Blikket ufravendt hvile paa sin døende Søn. Flere Blade anføre som en Mærkelighed, at de eneste Ord, som man hørte Prindsen utydeligt fremsige, vare tydske; han udraabte næmlig, efter Gallignais's Messanger: "Schliest die Porten, es ist Feuer!" General Rumigny fik Ordre til at begive sig til Plombieres, hvor Hertuginden af Orleans for Øjeblikket befinder sig for at bruge Badene. Denne Begivenhed er af uhyre politisk Betydning og har sat Paris i den største Bestyrtelse. Smerte staaer malet i ethvert Ansigt og den almindelig elskede Prindses Død bliver anseet som en stor National-Ulykke. Da den nærværende Kronprinds for Europas meest polttisk bevægede Monarker et Barn, ikke fire Aar gammelt, og den regjerende Konge en Olding paa 69 Aar, saa bliver Spørgsmaalet om et Regentskab, i Tilfælde af Kongens Død af stor Vigtighed. "Presse, vil vide, at man vil andrage paa Hertugen af Remours's Regentskab, og at Thronarvingen, Greven af Paris's Myndighed skal indtræde med det 18 Aar. Prindsens Opdragelse skal være overdraget til hans Moder Hertuginden af Orleans. Huset, hvori Hertugen døde er kjøbt af det Offentlige og det hedder, at dets Eier er sikkret en aarlig Pension. Julifestdagen ville ikke blive feirede. Hertugen, af Orleans var født d. 2. Sept. 1810; han erholdt, ligesom alle Ludvig Phillips Børn, en fortræffelig Opdragelse. Da Julirevolutionen indtraf befandt han sig ved sit Regiment i Jogny, den store Begivenhed gjorde heftigt Jndtryk paa ham. Paa Veien til Paris mødte han Hertuginden af Angouleme, der yttrede det Haab, at han vilde forblive Carl X tro. "Jeg vil opfylde min Pligt, der maa saa følge deraf hvad der vil svarede han. Han tog Deel i Jndtagelsen af Citadellet ved Antwerpen og i Krigen i Afrika, og har ved flere Leiligheder udmærket sig ved personligt Mod. Hans Skjønhed, hans Dannelse og Elskværdighed vandt ham alle Hjærter. "Courrier franc." yttrer: Det konstitutionelle Monarkies Haab beroede paa denne Prinds. Hans Dommes Sikkerhed, hans Aands og Hjærtes glimrende Egenskaber, lovede os i ham en Konge efter Landets Ønske. Opdragen i vor Midte, kjendte han vore Ønsker og sympatiserede med dem. Han havde formaaet at gjøre sit Navn folkeligt.