JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting den 6te Decbr. sidst, og Hof= og Stads=Retten den 11te Dito, ere de, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi afg. Hans Christian Rode, som har fahret for Trompetter med det Vestindiske Handels=Selskabs Skib, Lucie Emmerence, og paa en Ostindisk Reyse ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede a. medet Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa ere og fornævnte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og for at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 6te Decbr. sidst og i Hof= og Stads=Retten den 11te Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi Jess Michelsen, forrige Marvetenter ved den Kongel. Liv=Guarde til Fods, som den 8de Fallitboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Novbr. sidst fra hans i Cassernen hafte Boepæl, er undvigt hans Commission, inden Aar og Dags Forløb fra Proclamatis Forkandelses Dæld, for at anmelde og legitimere deres Fordringer: ligen og Falliten selv, bemelte Jess Michelsen indkaldet, at med inden berørte Tids Forløb, for at give fornøden Oplysnin hans Boes Tilstand.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
Proclama, som er læst ved Siellandsfars Landstings te Decbr. 1786. og ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den Fjusdem, ere saavel Creditorerne, som Arvingerne efter afg. Mad. Anne Margrethe Kirchsteen, forhen afdøde Gabriel Bredenfeldts Enke, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde i bemelte Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første for at anmelde deres Fordringer, og de sidste for at bevise deres Arve=Ret. broclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 3de Decbr. sidstleden og ved Siellands Landsting den 6te Ejusd. ere Creditorerne i afg Elisabeth Eegeriis og forhen afdøde Mand Hosekræmmer Hans Albechs Stervboe indkaldede, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi følgende Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med Fregatten Christiania, nemlig: Skibs=Kok Johan Nielsen og ellers Matros af 3die Div1ste Comp. No. 74, og Matros Christen Larsen af 4de Divte Comp. Nr. 15. indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise, deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres ArveRet, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. som har fahret for Styrmand, og døde med et af de ved den De som have noget at fordre udi afg. Niels Hansen Koupen, Glückstadske Eqvipage værende Skibe, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og fornævnte Af med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under dødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-12-29
De som formene sig at have noget at fordre udi afg. Andreas Jensen, som har fahret for Dreng med den Østersøiske og indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Guinæiske Handels Skib, Grev Bernstorph, hans Stervboe, Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes bemeldte Afdødes Arvinderes Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skifet. ger, at melde sig inden den i Loven fastsatte Tid, med Beviis omsen med det Østersøiske og Guinæiske Compagnies Skib, Fredens Skulde nogen have noget at fordre efter den paa Hiemreyborg, ført af Capitain Terenz, bortdøde Bødker Peter Lind indkaldes samme med 6 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for Procurator Palle, boende i Læderstrædet No. 56, paa den myndige Broders og eeneste Arvings Vegne. Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekommes. Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskri hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder velsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort, Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tildegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Bie Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. kube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og Eneral- og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og 12 s., og illummeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten un rige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Pro sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de for der eet, eller stykkeviis. følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Po Tos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre stil 5 Mk. Naschovs Religions Artikler 6 Mk. Dreiincourts er troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr.; Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Buddei gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie Af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 22de Martii 1786 har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at medeele Amtmand Olav Stephensen i Island, for hans Goddædighed mod Trængende i de sammesteds sidst intrufne haarde Aaringer, samt andre af ham tilforn ved adskillige Leiligheder udøvede patriotiske Handlinger, den store Medaille pro Meritis, i Guld, og tillige befalet Rentekammeret, at tilkiendegive ham derover Hs. Majestæts allernaadigste Velbehag. - Ligeledes er Sognepræsten for Waagens Kald i Nordlands Amt, Hr. Olavius Joseph Hiort, som først haver samtykket, at af hans i Finmarken, efterladte Reenhiord ere udtagne i alt 35 Reensdyr, for at oversendes til Jsland, og siden ingen Betaling for disse Dy har villet modtage, men anseet sig belønnet, ved at have herudi bidraget til Hs. Kongel. Majestæts Hensigts Opnaaelse, under 26de Julii f. A. meddeelt, som et Tegn paa Allerhøistsammes Velbehag herover, Medaillen pro Meritis i Guld.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 22de September er Raadmand Johann Friederich, Petersen i Husum, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra hans Tieneste.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 13de October er Pastor Poul Hansen Høyer i Grøde, allernaadigst beskikket til Pastor i Wanderup i Amtet Flensborg; og Hans Magnussen i Bredstedt til Postmester sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 18de October er Studenten Frederich Christian Fortling beskikket til Copiist ved Finants=Collegii Secretariat.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 24de October er Candidatus Juris Christian GabrieKoch i Rendsborg beskikket til Underrets=Advocat i Hertug, dømmene.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 3die November er den deputerte Borger Christian Asmussen i Husum beskikket til Raadmand; og Candidatus Theologi Broder Brodersen kaldet til Pastor for Fahretoft i Amtet Tøndern, samt Candidatus Theologi Kettel Bahnsen til Pastor i Riesum i forbemeldte Amt. Under samme Dato er Doctor Medicinæ Frederich Wilhelm Koch beskikkes til Physicus i Stæderne Glückstad, Jtzehoe, Crempe og Wilster, samt Amtet Steinburg.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 7de November ere Candidatus Juris Johann Georg, Hellmann fra Tating og Bernhard Carl Prehn i Tøndern beskikkede til Underrets=Advocater i Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 10de November er Rector Coch ved den Frederichsbergske Stadskole i Schleswig beskikket til Diaconus. Den 17de November er Diaconus Johann Groth i St. Margrethe i Amtet Steinburg kaldet til Pastor i Ahrens boeck, og den 18de ejusdem Candidatus Juris Frans Henrich von der Lieth i Husum beskikke til Underrets=Advocat i Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 24de November har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket den deputerte Borger Broder Brodersen i Flensborg til Medforstander og Provisor ved Hellig Aands Hospital sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 29de November er Studenten Joachim Frederich, Winsnæs udnævnt til Copiist ved Finants=Collegii Secretariat.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 1ste December er Herredsfoged Paul Frederich Lorenzen i Karr Herred, Amtet Tøndern, efter Ansøgning i Naade, entlediget. entlediget af sin Tieneste, og Candidatus Juris Inger Carsten Leysen igien beskikket til Herredsfoged i hans Sted i bemeldte Herred. Under samme Dato er Studiosus TheologieOswald Johann Christian Timmermann beskikket til Rector ved den Frederichsbergske Skole i Slesvig.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 8de December er den personelle Capellan Hr. Mathias Abel allernaadigst beskikket til Sognepræst for Hosangers Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 15de December er Skibspræsten Niels Overgaard kaldet til Pastor i Sommerstedt i Amtet Hadersleb, og Candidatus Theologi Christian Christiansen til Pastor i Galens bul i Amtet Tøndern. Under samme Dato er Fuldmægtigen ved General=Toldkammeret Hans Ontzen beskikket til Birke foged i Amtet Lygumkloster; Examinatus Juris, Peder Rasmussen, confirmeret at være succederende Byefoged og Byeskriver, samt Auctionsforvalter i Laurvig med underliggende District, og samme Dag ligeledes confirmeret at være tilligemed Soren=Birkeskriver i Grevskabet Laurvigen.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 20de December er Amtskriveren, Kammerraad Behnke i Reinbeck, efter allerunderdanigst Ansøgning, i Naade entlediget af sin Tieneste og den exspecterende Amtsskriver, Gustav Christian Wilhelm Stinde i Bordersholm, igien beskikket til Amtsskriver i Reinbeck.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 22de December er Byefogden i Viborg, Thomas Wissing, ligeledes beskikket at være tilligemed Vice Raadmand sammesteds; Student Hieronymus Reimer beskikket til Catechet ved Domkirken i Bergen; Sognepræsten Hr. Andreas Kragh allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Koldbye Menighed paa Samsøe; Student Peder Wulf ligeledes confirmeret at være Sognepræst for Endesløw og Wraabye Menigheder i Sielland; Student Peder Jacobsen ligeledes confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Brendekilde og Bellinge Menigheder i Fyen. Samme Dag er den personelle Capellan Hr. Johannes Holst, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Brørup og Lindknud Menigheder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Af Dato Christiansborg den 22de December 1786 har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en fælleds Forordning for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, Grevskabet Pinneberg, Staden Altona og Grevskabet Ranzau, angaaende Forældres og Formynderes Bevilling, som udfordres til deres Børns og Myndtlingers Egteskaber.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 29de December er den residerende Capellan ved Nørre=Sogns Menighed i Viborg, Hr. Johan Henrich Petersen, allernaadigst beskikket til residerende Capellan ved Domkirken sammesteds. Samme Dag er Capitain Johann Stephan Schwabe efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Betiening som Herredsfoged i Sønder=Rangstrup Herred i Apenrade Amt, og Hans Tielegaard igien beskikket til Herredsfoged i hans Sted. Ligeledes er Studiosus Caspar Friderich Junghans confirmeret til Sognepræst for Aanst og Giesten Sogner i Riber Stift, naar samme ledig vorder Student Holger Kiærulf beskikket til residerende Capellan for Nørre Sogns Menighed i Viborg.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 3die Januarii 1787 er den afskedigede Lieutenant, Frederich Carl von Schleppegrell, beskikket til Huusfoged i Amterne Sønderborg og Norborg.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 5te Januarii er den personelle Capellan, Hr. Michael, Schielderup Holst allernaadigst beskikket til Sognepræst for Reendalens Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 12te Januarii er Hr. Niels Tøren beskikket til Sognepræst for Nustrup Menighed i Riber Stift; Birkedommer Andreas Tolstrup ligeledes beskikket til Vice-Raadmand i Horsens.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 17de Januarii d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Tolden af fremmed Rug nedsættes til 8 s. af Tønden, indtil Julii Maaneds Udgang d. A.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Den 19de Januarii er Candidatus Henric Beckman confirmeret at være succederende Sognepræst for Boeslunde Menighed i Sielland; Hr. Andreas Wøldike beskikket til Slots= og Garnisonspræst i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Fra Stadens Raadstue er den 20de Januarii d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som den Brygger=Lauget hidtil forundte Forhøielse i Øltaxten den næstkommende 23 Januarii ophører, og de høie Priser paa alle til Bryggeriet fornødne Vare endnu vedblive, saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt, i Anledning af Brygger=Laugets derom giorde allerunderdanigste Ansøg, ning, ved Rescript til Magistraten af 19 i denne Maaned at bevilge, at bemeldte Laug maae i et Aar fra den 23 i denne Maaned lade sig betale for det beste Øl 17 Mark for Tønden, og 10 Mark for Tønden af Mellem Øllet, og paa det 6 Marks Øllet, som forbliver uden Forhøielse, kan komme de Fattige til Gode, skal det være Brændeviinsbrænderne, ligesom i forrige Aar, forbudt, under 4 Rigsdalers Mulctil Politie=Cassen, at bruge dette Slags Øl til Paasæt, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres, saa advares og derhos samtlige Vertshuusholdere og Øltappere her i Staden, at de udi det Aar denne Forhøielse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaae Maal rette sig efter Placaten af 6 Dec. 1771, og i Følge deraf ei tage mere for en Kande af det beste, eller saa kaldte 4 Dalers Øl end 4 1/2 Skilling, og for en Pot 2 1/2 Skilling, til hvilken Ende enhver Vertshuusholder og Øltapper skal have et Exemplar af denne Placat i sin Skienkestue opslaget. Den Den 26de Januarii er Hr. Contre=Admiral Gerhard Waltersdorff allernaadigst confereret den fierde Division Søesolsom Chef. Samme Dag er Candidatus Juris og Copiist i SøeEtatens tredie Departements=Contoir, Niels Lemmich, beskikket til Garnisons=Auditeur og Værk Page paa Fæstninger Christiansøe.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Under Dato 29de Januarii d. A. er fra det Kongelige Rentekammer udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres, At Hans Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af Gaards Dato allernaadigst har anordnet, at ligesom i Staden Kiøbenhavn al Brændeviinsbrænden af Rug er indtividere forbuden ved Resolution og Placat af 4de og 8de No. vember 1782, saa skal og, fra nu af og for det første til næstkommende femtende April, al Brændeviinsbrænden af Rug udi samtlige øvrige Kiøbstæder i Danmark være forbuden, samt at enhver, som herimod befindes at handle, med at brænde Brændeviin af Rug, malet eller umalet, skal straffes saaledes, som Forordningen af 11 Februarii 1771 forhen i lige Tilfælde haver foreskrevet, og ved Placaten af 8de November 1782. for Staden Kiøbenhavn nu er bestemt, nemlig med Vare, nes Confiscation og en Mulct af 10 Rdlr. for hver Gang, ligesom og den eller de Møllere, som efter dette ForbudsBekiendtgjørelse betrædes med at grotte eller skraae Rug til Brændeviinsbrænden, skulle være samme Straf undergivne. Og nyder Angiveren af deslige Confiscationers og Mulcters Beløb den halve Deel, og vedkommende Kiøbstæds Fattige den anden halve Deel.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Fra den 1ste til 27de Januarii d. A. ere her i Staden copulerte 64 Par, fødte Drenge 93, Piger 100, tilsammen 193, døde Mænd 72, Qvinder 67, Drenge 40, Piger, 34, tilsammen 213, ere altsaa 20 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 16, Apoplexie 1, Barselseng 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 25, Druknet 2, Dødfødt 1, Feber 1, Forraadnelses feber 16, Galdefeber 1, Gicht 2, Halssyge 3, Hidsig, feber 4, Hikke 1, Hoste 1, Hovedpine 1, Hævelse 2, Jndvortes Svaghed 2, Jnflammation 3, Kighoste 1, Kopper 4, Kræft 1, Langvarig Sygdom 1, Modersyge 2, Nærvesyge 1, Obstruction 1, Slag 31, Steen 1, Sting 1, Svindsot 6, Tænder 5, Tærende Syge 33, Uangivne Svagheder 26, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 13. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 27de Januarii d. A. af Patienter indkomne 144, udgaaet 128, døde 16; af Barselqvinder indkomne 42, udgaaet 40; af Børn fødte 45.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Slutningen af den Kongelige Preussiske Besvaring paa den i Wien udkomne Undersøgelse om Aarsagerne til en Association for Rigsystemets Vedligeholdelse &c. (See disse Tid. for December Maaned f. A. S. 93.) Jenne saa tydelige Bekiendtgiørelse af det Wienske Hoffes faste Forsæt, at ville, om kort eller lang Tid, tilvende sig Bayern paa hvad Maade skee kunde, er frygtelig nok for Tydskland, og beviser endnu mere Nødvendigheden af det Kongelige Preussiske Hoffes Forslag, til Rigstænderne om en Association. Jmidlertid maae den hele upartiske Verden efter denne Besvarelse paa den Wienske Undersøgelse dømme, om ikke de fra Kgl. Preussisk Side imod det Bayerske Omtusknings=Project førte Beviser staae fast; Og da det hele Huus Pfalz Bayern ikke vil beqvemme sig til nogen frivillig Omtuskning af Bayern, men sammes fornemste Medlemmer sætte sig af alle Kræfter derimod, saa kan man for Tydsklands Rolighed haabe, og af det Wienske Hoffes Kierlighed til Fred og Retfærdighed vente, at det alle ne bliver ved Forskiellen i Meningerne og Mueligheden og Tilladeligheden af et endnu langt borteværende og kun speculativiskt Stats=Project, og at det vil staae ethvert Partie frit for at bedømme samme efter sine Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Da Hs. Majestæt Kongen af Preussen i sin Erklæring videre anfører: at han med de Durchlauchtigste Churfyrster af Sachsen og Brunsvig=Lüneborg havde sluttet en UnionsTractat, der ikke var offensiv imod nogen, og paa ingen Maade fornærmede Hs. Keiserl. Majestæts Værdighed og Rettigheder, men allene havde Rigsfystemets Haandhævelse til Hensigt, og derfore hverken kunde foruroelige eller fornærme det Wienske Hof, naar det havde den selvsamme Tilbøilighed for Rigsystemets Vedligeholdelse, som man af Hs. Keiserl. Majestæts Tænkemaade kunne vente; saa indvendes imod alt dette i Undersøgelsen Sid. 23. At denne Unionstractat var unægtelig offensiv, og just stilet imod Hs. Majestæt Keiseren, da man ved samme vilde betage Keiseren en Ret, som tilkom enhver enkelt Rigstand; at det Wienske Hof blev derved fornærmet, da man tiltroede det egenmægtige og rigsforfatningsstridige Foretagender, og paa denne Formodning grundede den hele Anledning til UnionsTractaten. Havde man den i Erklæringen forsikrede Tanke om Hs. Reiserlige Majestæts Kierlighed til Retfærdighed, saa var den hele UniostsTractat uden Aarsag og Hensigt: havde man den ikke, saa skulde man ikke indskrænke sig til bestemte Beskyldninger for lovstridige Foretagender, men benævne og beviisliggiøre samme. Alle disse overdrevne Beskyldninger grunde sig paa den som beviist antagne Sætning: at Huset Østerrige har Ret til efter eget Godtbefindende at tiltuske sig Bayern. Men da mani denne Besvarelse har fra Kongel. Preussisk Side viist det Modsatte deraf, saa bortfalder og den hele Grund, hvorfor tian i Undersøgelsen giør Unions=Tractaten disse Bebreidelser, og da det Wienske Hof forsikrer, at det ikke tænker paa nogen voldsom Erhvervelse af Bayern, ligesom og det hele Huus Pfalz Bayern har forkastet, eller undslaaet sig for at antage Omtuskningsforslaget; saa er allene Unions=Tractaten et mod tilkommende muelige Tilfælder stillet Forsigtighedsmiddel, hvortil de forenede Rigstænder ei allene ere blevne noksom foranledigede ved det tvertimod Teschner=Freden forsøgte Omtuskningsforslag, som endnu stedse forsvares, men hvortil de og ved deres ustridige Forbunderet er fuldkommen berettigede. De fornærmer ingenlunde Hs. Keiserl. Majestæt ved at betiene sig af deres Ret. Man har fra Preussisk Side endnu ikke beskyldt Hs. Keiserl. Majestæt for løvstridige Foretagender, og behøver altsaa ei heller at bevise dem. Kun et forsøgt, men ikke udført Project har man bestridt. Tænker Hs. Kongel. Majestæt og andre Rigstænder anderledes derom, end det Wienske Hof, og betryggensig imod muelige Tilfælder, saa kan det Wienske Hof ikke med Grund udgive denne Forskiel i Meninger og denne Forsigtighed for Fornærmelse og offensive Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
Naar det Kongel. Preussiske Hof i sine Erklæringer med Grund besværer sig over, at man i den Østerrigske Circulair skrivelse gjør det uanstændige Bebreidelser for udspredte Usandheder og deslige, saa besvares dette i Undersøgelsen Side 24de allene dermed: At man ei allene ved mundtlige Udspredelser, men og ved høitidelige Erklæringer paabyrdede Hs. Keiserl. Majestæt Rigsforfatningsstridige. Foretagender. Saadanne Udspredelser vare notoriske Handlinger &c. Dette Foregivende maae det Kongel. Preussiske Hof endnu engang imodsige, og beraabe sig paa alle Hoffers Vidnesbyrd, i og uden for Tydskland, at det ikke har gjort meere, end ved de offentlige bekiendtgjorte Erklæringer at give samme sin Mening tilkiende angaaende det nærværende og tilkommende Omtusknings=Project med Bayern, og udladt sig angaaende den dermed forbundne Nødvendighed at vedligeholde Rigssystemmet. Saadanne aabenhiertede Erklæringer kunde den Wienske Hof efter eget Godtbefindende imodsige, og efter sine Grundsætninger igiendrive; men de ubeviste Bebreidelsen, for Usandheder og Udspredelser ere imellem ligge store Hoffer altid upasselige og uanstændige, og burde i det mindste understøttes og besmykkes med bedre Grund, end med det almindelige Udtryk af notoriske Handlinger.
Berlingske Tidende, 1787-01-01
J øvrigt kan Hs. Kongel. Majestæt gjerne overlade til den som efter denne Besvarelse af den Wienske Undersøgelse, at upartiske Verden, saavel efter hans offentlige Erklæringer, bedømme hans Hensigters Reenhed og Billighed, og Nødvendigheden af hans tagne Forholdsregler. Til sammes Dom kan han og indstille, om den sluttede Unions=Tractat, som saa mange anseelige fyrstelige Hoffer i Tydskland ikke tage i Betænkning at tiltræde, efterat de havde taget samme i Overveielse, ikke kan ansees for rigsforfatningsmæssig, da det allerede have givet den deres bifaldende Omdømme. Om samme med alle sine foregivne hemmelige Artikler er forevise lig, det vil man faae at see, naar Omstændighederne engang skulle udfordre det. Det Kongl. Preussiske Hof har ingen Aar sag til at giøre en Hemmelighed deraf. Alt hvad der i Undersøgelsen Side 26 og 27 siges imod Slutningen af den Kongel. Preussiske Erklæring, igiendrives af sig selv ved følgende korte Sætninger.