Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-02
Vinteren i Paris frembringer en ganske egen Jndustriegreen. J forrige Vinter faaes i St. Denis Gaden ved Siden af den bataviske Gaard et Brystbillede, der forestillede et meget godt udhugget romersk Hoved og hvis Stof syntes at være Alabaster. Bog dette Brystbillede reiste sig en collossalsk Figur, forestillende en i sin Kaabe indhyllet græsk Philosoph; Kaaben var meget smukt draperet, Trækkene alvorlige, ja selv tilbagestødende. Begge disse Figurer vare kun Mønstre, og stode som et Slags Provestykker uden for en Bed. De, der vare nysgjerrige nok at gaae derind, havde, for det ubetydelige Bidrag af 10 Centimer, den Fornøielse at see et Dusin Brystbilleder, som lignede dem, der stode ved Jndgangen, men som vare udarbeidede med langt større Flid og af samme Stof som hine, nemlig af Snee. Desværre havde en sydlig Vind bortaandet dette skrøbelige Museum. Den 11 Jan, stod det endnu i sin fulde Glands, d. 12te om Morgenen var det forsvundet. (Alle. Handlingen) En af de raskeste Handlinger i hele den nærværende Krig i Spanien, hvor den franske Tapperhed saa ofte har viist sig i sit skjønneste Lys, er General Breniers Udmarch fra Almeide. Man trylles tilbage i henfarne Aarhundreders Helteold, naar man læser hans Jndberetning til Hertugen af Ragusa, Chefen for Portugalsarmeen Almeida blev indsluttet d. 7 April. Generalen havde, efter befaling, sat Minerne istand for at sprænge Fæstningsværkerne, og inden April Maaneds Udgang vare 140 Mine Rør færdige til Ladning. Han ventede at Armeen efter nogle Dages Hvile vilde gjøre en Bevægelse til Almelda, var beredt til Artilleriets og Munitionens uopholdelige Bortførelse, iagttog den strængeste Oeconomie, hvorved han haabede at Levnetsmidlerne vilde strække til indtil d. 25, og besluttede i Nødsfald at holde ud til 1 Junii. Han fandt sig paa alle Puncter meget stærkt indsluttet, formodede, da hans Garnison var saa svag, at Fienden vilde forsøge en Coup de Main, og føiede alle muelige Anstalter, til at tilbagedrive ham. Gener. Major Campbell opfordrede ham til Overgivelse, men han svarede, at dersom man fandt hans Garnison for svag til at forsvare Pladsen, skulde man forsøge paa at tage den. Wellington opfordrede ham til en Samtale, men han afslog den. D. 7 fik han ved en Soldat befaling fra Prindsen af Esling, at sprænge Fæstningen i Luften og trække sig med sin Garnison til Barba deel Puerco. Strax lod han Minerne lade og Artilleriet tilintetgjøre. Alt hvad der kunde blive Fienden nyttigt blev ødelagt. Den 10de om Morgenen lod han Garnisonens fornemste Officierer komme til sig, forelæste dem Prindsen af Eslings Befaling, dølgede dem ikke de Vanskelig heder og Farer, der vare forbundne med Expeditionen, forestillede dem, at de, naar de eengang vare ude af Pladsen og Fæstningsværkerne vare satte i Brand, enten maatte slaae sig igjennem eller falde med Ære, men at, naar Fæstningsværkerne vare ødelagte, var Hs. Majestæts Hensigter fuldkommen opnaaede. Mindende dem om at de vare Franske, forestillede han dem, at Expeditionen, vel udført, vilde, hvilket Udfald den end personligen maatte have for dem, bedække dem med Hæder. Efter at alle fornødne Anstalter vare føiede og Aftale med Officiererne gjort, opmuntrede han Soldaterne saavel i Staden som paa Voldene, og marcherede ud om Aftenen Kl. 10. Minerne og Krudtet bleve tændte, og netop da Explosionen fandt Sted, kom begge Colonne Teterne i Haandgemæng med de fiendtlige Poster; alting blev kastet, og Generalen fortsatte sin March, bestandig harceleret i Ryggen og paa Flankerne. Maanen tjente ham til Compas, og de forskjellige Bække og Floder, han gik over, til Veivisere. Begge Colonnerne, der stedse vare marcherede nær hinanden, kom sammen paa venstre Bredde af Aqueda i samme Orden, hvori de vare afmarcherede fra Almeida. De havde, trods Klipper, Floder og Huulveie, gjort Marchen afdelingsviis i militair Orden. Da Generalen igjennem sin Kikkert øinede franske Tropper, trak han sig hurtig til Broen, men Fienden ilede til fra alle Sider og naaede den sidste Deel af hans Colonne. General Reinier dækkede derpaa hans Troppers Overgang, modtog alle Qvæstede og lod dem bringe til Sanfelices, hvor alle de franske Tropper samledes. Hele Operationen havde kun kostet 60 Mand og hele Garnisonen ankom lykkeligen.