Norske Intelligenssedler, 1772-08-19
Fortsættelse af Nr. 32. Men uagtet jeg nu ikke troer mig til at give nogen af de anførte Meninger Biefald, saa vil jeg dog derfor ikke lade Modet falde. Vi haabe endnu at opdage disse Vande, og give saadant et Begreb om dem, som baade kand komme overeens med Mosis Fortælling, og desuden ikke heller strider imod andre bekiendte Sandheder. Det er, ved at betragte Historiens Sammenhæng, ganske øiensynligt, at Moses, naar han anfører dette om Vandet oven og neden til i den udstrakte befæstning, endnu ikke har begivet sig til at fortælle noget om Jordens Dannelse i Særdeleshed; men han staaer endnu i Begreb med at berette, hvorledes Gud adskilte de Materier, som udgjorde den første uformelige Klump eller Chaos. Dette Chaos har været en ganske vandagtig Blanding; thi den beskrives os som Vand eller Vande, naar det heder V. 2. Guds Aand svævede over Vandene. At ogsaa den Materie, hvoraf Jord-Kloden skulle dannes, saaledes har været beskaffen, det gives os tilkiende V. 9. naar det heder: Og Guld sagde: Vandene under Himlene forsamles til en Sted, at det tørre sees. Paa den første Dag havde Gud fraskilt den Materie, som siden efter skulde udgjøre Solen og Firstiernerne, hvilke allesammen ere Lys, eller saadanne Legemer, der ikke, som Planeterne, hvilke de oplyse, behøve at oplyses af andre Legemer, men ere i sig selv lysende. Paa den anden Dag har Han ladet de fineste og reeneste Deele af den endnu tilbageblevne Klump fraskille sig og opstige. Derved har Han frembragt den udstrakte befæstning, som Han satte til et Skillerum imellem Vandene. Men hvilke vare da disse Vande, Jeg veed ikke, om jeg synder imod Sandheden, naar jeg siger, at derved maae forstaaes den vandagtige Materie, hvoraf Planeterne siden skulle dannes, har hvilken da ogsaa er bleven adskilt, saa at enhver Plantes endda uddannede Materie faaet sit særdeles og behørige Sted i den udstrakte befæstning. Og synes mig, at der til Vorde en udstrakt Be saadan Adskillelse ligger en hemmelig befaling i de Ord: fæstning midt i Vandene, naar man ikkun betænker, at den heele vandagtige Klump eller Chaos, bliver (som før er meldt) kaldet Vand eller Vande, og at Moses, naar han kommer til den tredie Dags Gierning, strax gaar til Jordens Dannelse, uden at melde noget om dens Materies Fraskillelse fra den øvrige. Altsaa naar Moses V. 7, taler om Vand oven og neden til i den udstrakte Befæstning, saa holder jeg for, at der ved Vandet oven til maae forstaaes de andre Planeters vandagtige, men da adskildte, og hver til sit Sted i befæstningen henviiste, udannede Materier (1), og ved Vandet neden til den vandagtige Materie, som skulde komme til at udgiøre Jord-Kloden. Efter denne Forklaring kan man begribe, hvorledes den udstrakte befæstning skulde skille imellem, eller sætte Grændse for Vandene, siden Planeterne derudi have faaet sine ordentlige Baner, som de ikke kan overskride. Det tiener, efter mine Tanker, ej heller lidet til denne Forklarings Bestyrkelse, at det Ord i Hovedsproget, som paa dette Sted gemeenligen oversættes ved midt i, eller i Mitten imellem Vandene, naar det heder V. 6. Vorde en udstrakt befæstning midt i Vandene, ligesaavel her, som paa mangfoldige andre Stæder i den hellige Skrift, kan oversættes ved midt iblant, saa at det maatte hede: Vorde en udstrakt befæstning midt iblant Vandene. Hvad ellers de Ord i det syvende Vers er angaaende, som i den Oversættelse, jeg har ved Haanden, gives ved neden og oven til i den udstrakte befæstning, da, omendskiøndt den meget ved kommer overeens med den givne Forklaring, saa synes mig dog ikke, den er saa rigtig efter Hovedsproget. Ligesaalidet kan jeg ogsaa biefalde den Oversættelse af over og under; thi lad være, at Jorden og de Ting paa Jorden, i Henseende til at alle andre Ting synes for os paa Jorden som oven over, gierne kan betragtes som neden under, omendskiøndt den just ikke efter det Ptolomæiske og Tychoniske Systema hviler i Middelpunkten, der egentlig er det nederste eller underste i befæstningen; saa synes mig dog ej heller, at de Ord, som Moses bruger, ret vel kan tage imod denne Oversættelse. Efter mine Tanker bør de snarere oversættes ved oven og neden til imod den udstrakte befæstning (versus expansum), i hvilken Oversættelse jeg ikke heller finder noget, hvormed det Begreb, som jeg har givet om Vandene, kan bestrides og tilintetgiøres, et Begreb, som i det mindste ikke strider imod det Copernicanske Systema. Jacob Rosted. Studiosus i Høland. () Skulde denne Mening, som jeg formoder, have sin Rigtighed, saa kunde man maaskee ogsaa deraf uddrage den Slutning, at der i det mindste paa endeel af de andre Planeter maa findes Vande ligesaavelsom paa Jord Kloden.