JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
En duelig og paalidelig Meierske, der kan paatage sig Bestyrelsen af et Meieri paa henved 200 Køer, kan 1ste Mai 1848 faae Condition hos Undertegnede. Lønnen er 80 Rbd. om Aaret, men Beviser for særdeles Dygtighed og Troskab fordres. Søholt pr. Mariebo, den 24de November 1847. H. Meincke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
At jeg er forsynet med en Deel Silke=Hatte til forskjellige billige Priser, samt Leberi=Hatte med dertil hørende Besætning, er jeg saa fri at bekjendtgjøre. Nykjøbing, den 1ste December 1847. H. Meiner. Malt, sælges og byttes paa Prindseholm imod 24 s. i Bytte penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Porcellain og Glas, samt forskjellige gode Jsenkramvarer, faaes billigt, J. Olsen. Waldschløsschen (Dresden), dobbelt Lager=Øl og Brownstout Porter, J. Olsen. faaes hos Nye franske Svedsker og Konge Man kov, sommer samt god St. Croix Rom sælges i Partier til videre Forhandling og mindre Dele til de billigste Priser hos C. R. LONBORE. 1 Fra Hr. C. Nielsens Fabrik Nakskov, i Kjöbenhavn er jeg bleven forsynet med Nudler (ermicelle), gule & hvide, Maccaroni, Semoule (Hvededeigsgryn), hvilket Fabricata jeg anbefaler Publicum. Endvidere kan hos mig erholdes trykte Bøger, indeholdende de forskjellige Maader, man kun benytte disse Sager. J. Huus's Enke. af Fra dHrr. Cloetta, Mini & Nakskove Comps Fabrik er jeg bestandig forsynet med Arraks Punsch-Essents, Rom dito, Mælke dito, Svensk Banco; af eget Fabrik: fiin hvid Punsch-Extract 2 Mk., 4 Sk. Bout., dito dito 2 - 8 - Potten. J. Huns's Enke. H. Hos J. Huus's Enke kan dag Nakskov, lig erholdes Parmasan, Stoltzer, Eidammer-, Schweitzer-Oste, Brunschwiger-Pölse, nye flamske Sild, nye norske fede Spegesild, nye fine Christiania Anchiovis, ny Bildahls afnakket Klipfisk, Ægte Mocca-Casse, guul & blaaMah, kov. Java Caffe, Pecco, Haysan, Campos, & Congo Thee, Bilbao Castanier, Keiser blommer, Cathrineblommer, Confectrosiner, Figen, russiske grönne Erter, fine raspede Krakmandler, store Spanske Viindruer, Macronoblater Pebermyntekager, Bolscher, ital. Succade, vest, Lemonasier, Mixed Pickle, dansk & chin. Soya bekommes i nye friske Vare, tilligemed alle andre til Urtekramhandelen henhørende Ar J. Huus's Enke. tiller, hos Rhinske Qværnstene af forskjellig StorMysted. relse, samt god feed Sild er igjen arriveret og sælges billig hos Undertegnede. Chr. Bonnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Af Hr. L. P. Holmblads Fabricat i Kjøbenhavn haves Udsalg hos Undertegnede af: Fiin hvid Lampeolie, Samtlige Varer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
grön Olie-Dampsæbe, haves i større. hvid Patent- og Klar Hornliim, og mindre Par Stearin- og Margarinlys, samt tier til Fabrik fine og ordinaire Spillekort, priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Da Hr. Holmblads Fabricata almindeligen ere anerkjendte som fortrinlige, behøver jeg ikke videre at anbefale samme, hvorimod jeg med Hensyn til Spillekort foreløbigen skal tillade mig at gjöre Publicum opmærksom paa, at fra 1ste Januar 1848 ville Hr. Holmblads Spillekort blive at erholde hos mig til Priser, der i ethvert Tilfælde ville blive billigere end Udlandets Fabricat. Priserne skulle nærmere blive bekjendtgjorte. Ærbødigst. L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Kjöbenhavnske Formelys i alle Størrelser, samt argandiske Lys og Spedelys faaes saavel til Forhandling som Forbrug til Fabrikpriser hos L. F. Frisenette. tiin afnakket Vildahls Kliptisk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Denne for sin Godhed bekjendte Fisk faaes til 8 a 10 Sk. Pundet, samt god ny Islandsk til 6 a 7 Sk. Pundet, Lispundeviis billigere hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Store Spanske Viindruer, samt Mallaga Citroner, Confect Rosiner, Figen og Krakmandler er arriveret hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Oste, prima Qvalitet, saasom feed tæt Schweitzer, Stoltzer, Eidammer, guul og grøn Sundhedsost, samt ægte lybsk og holsteensk Pølse, faaes hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Fine Christiania Anchiovis faaes i hele Dunk a 15 Mk., 1/2 Dunke 8 Mk., Snesen, 16 Sk. hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Bryst-Sirup, der i Kjöbenhavn anbefales som et fortrinligt Middel mod Hoste og Brystsvaghed, faaes hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Et Kornhuus er tilleie i Nakskov, beliggende i Tilegade, naar man henvender sig til Eierinden, J. Huus's Enke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
En Landeiendom med c. 142 Tdr. Land g. Kl., beliggende c. 4 Mile nordvest for Veile, er paa Grund af anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne ere jevn og, de og Jorderne, hvoraf kun c. 70 Tdr. Land er opdyrket, egner sig forøvrigt næsten i det Hele til Opdyrkning, og ere af meget god Bonitet. Af Arcalet er omtrent 10 Tdr. Land Eng, og Mergel haves i Overflødighed og beqvemt næsten overalt. Tienderne ere indkjøbte og Tiltrædelsen kan skee til 1ste April 1848. Af Kjøbesummen kan endeel blive indestaaende i Eiendommen. Herpaa Reflecterende ville om nærmere Oplysninger, helst personlig og i modsat Fald i frankerede Breve, henvende sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir, i Novbr. 1847. A. Hansen. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Kjøbmand Salomon Abrahamsens Enke her i Byen agter formedelst Bortreise underhaanden at borsælge følgende hende tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) En Gaard i denne Byens Østergade, der bestaaer af 14 Fag Vaaningshuus og 14 Fag Baghuus Egebindingsværk, Muurtavl og Tegltag, med tilliggende Grund, Gaards- og Haugeplads, samt Arvefæste-Avlslod Nr. 31 i denne Byes Mark paa et 16 Tdr. 5 Skpr. Land, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Skpr. 2 1/4 Alb. Et Kornmagazin i denne Byes Vestergade, 10 Fag Egebindingsværk, Muurtavl og Tegltag, med tilliggende Grund og Vængeplads, af Hartkorn 2 1/2 Alb. 3) En Arvefæste-Avlslod Nr. 34 i denne Byes Mark paa c. 26 Tdr. Land, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. Disse Eiendomme, som deels kunne sælges samlede og deels adskilte, kunne modtages og tiltrædes strax, med Undtagelse af den under Nr. 1 anførte Gaard, hvori Sælgerinden forbeholder sig fri Beboelse til førstkommende 1ste Mai og kan den halve Kjøbesum forventes at forblive indestaaende i samme, imod 1ste Prioritets rentebærende Obligationer. Jorderne ere alle af udmærket Bonitet, og følger med i Kjøbet den i disse nedlagte Vintersæd som staaer i frodig Væxt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
De, som maatte være Liebhavere til disse Eiendomme, ville behage at henvende dem til undertegnede Fuldmægtig Jbsen i Rodby, som er bemyndiget til at afhandle det Fornødne. Nødby, den 27de Novbr. 1847. T. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Af Umyndiges Midler henhørende til Bremersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderi, kan et Beløb af 251 Rbd. 1 Mk. 13 sk. erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til mig. Bremersvold, den 29de November 1847. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Af Umyndiges Midler, under Fuglfang og Prierskov Godsers Overformynderi, opbydes herved 614 Rbd. 71 s. til Udlaan strax eller i 11te Decbr. Termin d. A. imod anordningsmæssig Sikkerhed. Sundby, den 27de Novbr. 1847. H. J. Andersen, com. Overformynder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
De, som have Noget at fordre efter afdøde Maren Jensdatter, Enke efter forhen afdøde Jndsidder Peder Petersen, i Erikstrup, under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde dem for mig som comitteret Skifteforvalter. Knuthenborg, den 23de Novbr. 1847. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Peder Rasmussen, Skræder i Dannemare, paa Baadegaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde, den 25de November 1847. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Torsdagen den 9de December d. A., Formiddag Kl. 11 sl., bliver i Falsters Birks Ting- og Arresthuus afholdt offentlig Licitation over forskjelligt Bygningsarbeide, som i Sommeren 1848 skal foretages ved denne Bygning. Conditioner, Overslag og Tegning kunne forinden erholdes til Eftersyn paa Birkedommerens Contoir. Nykjøbing, den 22de Novbr. 1847. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Tirsdagen den 7de December d. A., Kl. 10 Formiddag, bliver paa Hyllekrog, under Baroniet Sønderkarles Forstrand, ved Auction bortsolgt Ladningen af den der indstrandede Galease, Freden, kaldet, hvilken bestaaer af 33 Tylter 13 Fods Planker af 3 Tommers Tykkelse og 10 Tommers Brede, 6 Tylter 11 Fods Bræder og 2 dito 13 Fods, 26 Tylter 28 Fod og 8 Tylter 24 Fods Bræder, 11 1/2 Tylter halve Bord og 46 Stkr. Spirer. Endvidere bortsælges Skibsvraget samt det biergede Jnventarium, bestaaende af Seil, Master, Vanter, Ankertoug, Jernkjetting, Skibsbaade, Trodse og en stor Deel Linegodsm. m. hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og gives vederhæftige Kjøbere 6 Ugers Credit. Rødby, den 28de Novbr. 1847. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-01
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Martebo, Boghandler Navn i Stubbekjøbig Postmester Tidemand i Novbr. Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmener v. Staffeldt i Ryned og Færgeforpagter Antiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 2den December. No 193.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Jndenlandske Efterretninger. Hvad det nu af "Dannevirkes Udgiver, Hr. P. C. Koch, kjøbte hidtilværende seperatistiske Blad "Lynas Fremtid angaaer, da agter dens nye Udgiver – ifølge en Annonce i "Dannevirke" – fra Nytaar af at udvidBladets Format saameget, at eet Numer kommer til at indeholde næsten ligesaa meget som hidindtil to Numere, men derimod for det Første at udgive det kun een Gang om Ugen, indtil et forøget Abonnentantal atter tillader dets Udgivelse to Gange. Forresten skal det alene udgaae paa Tydsk, og skal det være Udgiverens Bestræbelse af levere de Slesvigere, som heller ønske at læse Tydsk end Dansk, et dygtigt tydsk Ugeblad. Aanden og Tendentsen, i samme vil naturligviis ikke blive slesvigholsteensk eller statsopløsende, da det er Udgiverens Overbeviisning, at denne kun fører til Slesvigs og alle Slesvigeres Ulykke og Fordærvelse, medens han tvertimod af al Magt vil arbeide paa at befordre sine Landsmænds Vel og Fremgang i enhver Henseende. Men idet han erkjender, at oprigtig Kjærlighed til alle hans slesvigske Brødre, saavel danske som tydske, og dyb Ærbødighed for Sandhed og Ret ere Egenskaber, som Bladets Læsere med Grund kunne forlange hos Den, der hver Uge vil tiltale dem om alle Livets vigtigere Forhold og Nutidens Begivenheder og Jnteresser, tor han med Frimodighed udtale det Haab, at hans Blad skal blive hans tydsklæsende Landsmænd en velkommen Gjæst, ja med Tiden en kjær Huusven." Provst Chr. Olrik, Sognepræst i Tikjøb, Hellebel og Hornbek Menigheder, er i Søndags Middag pludselig afgaaet ved Døden. Efter endt Gudstjeneste i HellebeCapel blev han under en Samtale med Skolelæreren saa heftigt angreben af Jldebefindende, at han faa Øieblikke efter faldt død om i dennes Armee. – Provst Olrik var endnu i den kraftige Alder af 50 Aar; hans Dygtighed som Forretningsmand var almindeligt erkjendt, især har han gjort sig meget fortjent af Fattig- og Skolevæsenet, hvorom blandt Andet flere nyoprettede Skoler i hans vidtudstrakte Pastorat, (Hels. Av.) staae som hædrende Vidnesbyrd. Af de Personer, som en Deeling af Gardehusarerne ved en Manoeuvre paa Fælleden i afvigte Exerceertid reed over, ere to siden døde paa Frederiks Hospital af de (Fædrel.) dem tilføiede Beskadigelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Paa Silkeborg har, ifølge paalidelige Folks Udsagn, nylig tildraget sig følgende sorgelige Begivenhed; En sammesteds nys etableret Bager modtog forleden et Besøg af sin Fader og sine tvende Brødre. Alle befandt sig fuldkommen vel om Aftenen; men da man om Morgenen kom ind i Værelset, hvor de Fremmede laae, fandtes de alle Tre afsjælede i Sengene – sandsynligviis qvalte ved Kuldamp. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Eiendommen Christiansholm i Gjentofte Sogn er i disse Dage solgt af Districtscommissair Bagge til Capitain Christmas for 50,000 Rbd. (B. T.) pitain Christ.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 30te November. Berl. Tidende, meddeler et Udtog af et Brev om de schweitzerske Tilstande, som skal være fra en danskfødt Mand, som i mange Aar har været bosat i Schweitz, og det netop i et af de radicaleste Cantoner. Brevskriveren tager afgjort Parti for Afsondrings-Cantonerne, og han har Ret i, at disse have den formelle Ret paa deres Side; men det er mærkeligt nok, at Forfatteren, der vedkjender sig at være Protestant, og det ivrig Protestant, glemmer at Protestantismen er bygget paa det samme Princip, som Cantons=Majoriteten gjør gjældende: Civilisationens eller Aandens Ret. Cantonernes fuldkomne Souverainitet har altid været en stor Hindring for Schweitz's Selvstændighed og Udvikling, og den har været en evig Kilde til Strid, Majoriteten (vi tale ikke om de Radicale, eller Communisterne, hvis Grundsætninger vi misbillige) ønsker en kraftfuld Regjering med saa megen Cantonaluafhængighed som dermed lader sig forene; dette ønske naturligviis Østerrig og Frankrig ikke, thi det er deres Fordeel, at Schweitz er svagt; derfor give de de opsætsige Cantoner Medhold, og de have den juridiske Ret for sig. Men man kunde spørge Franskmændene: Hvad bliver der tilbage af Eders Revolution, hvoraf J dog ere saa stolte, naar man vil drøfte den fra den juridiske Rets Side? Ville J ikke erkjende Civilisationens, Aandens Ret, der udtaler sig gjennem Majoriteten, saa er det daarligt bevendt med Eders egne Rettigheder, saa seer det galt ud med alle Reformatorer, og selv Christendom ligeoverfor Jødedom vil faae Uret. Allerede under Jernbanens Bygning og endnu mere siden dens Aabning har der været ubehagelige Conflicter mellem Bestyrelsens to Grene, Controlcomiteen og Directionen. Da nu denne Sidste tillige er temmelig kostbar (hver Directeur har 2000 Rbd. i Gage og 400 Rbd. for Bolig) og man er kommen til den Erfaring, at der behøves et mindre kostbart Bestyrelses=Apparat, har Controlcomiteen forelagt Selskabets Generalforsamling et Forslag til en ny Bestyrelse af en administrerende Directeur, der skal forestaae Banen, og nyde samme Gage som nu, og to andre Directeurer, hver med 500 Rbd. aarlig, som skulle føre Tilsyn med Kassevæsenet og det Jndre. Et Par andre Forslag fra Statsraad Salicath og Directeur Schram ere ogsaa fremkomne, men da Etatsraad Salicath tiltraadte Controlcomiteens Forslag, vedtog Generalforsamlingen, at dette skal sættes under Afstemning, hvilket dog paa Grund af den sildige Tid maatte udsættes til en Continuationsforsamling, Mandag den 6te December, hvor da tillige de andre vigtige Spørgsmaal om Banens Fortsættelse a. ville komme under Omhandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Med Directeur Schram synes man at være meget misfornøiet, og Controlcomiteens Formand, Prof. David, gjennemgik hans Embedsførelse meget skarpt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Kieler Corresp. Bl." fortæller, at det er paalagt samtlige Kirkevisitatorer i Hertugdømmerne at indseende detaillerede Beretninger over Skolelærernes Jndtægter. Det lader saaledes til, at man tænker paa en Forbedring af disse Embedsmænds Stilling i Hertugdom merne. Her i Danmark har man ikke hørt Noget til, at slige Beretninger ere forlangte fra Amtsskoledirectionerne, skjøndt de danske Skolelærere, idetmindste for en stor Deel, høiligen kunde trænge til en Forbedring af deres Kaar men alle de Anstrængelser, som Skolelærerstanden hidtil har gjort for at see sin Stilling væsentlig forbedret – thi nogle Smaaforbedringer have jo rigtignok fundet Sted – ere strandede. Kunde blot Skolelærerne drive det til, at alle vacante Kald bleve bekjendtgjorte, og at det blev paalagt Vedkommende at tage Hensyn til Exammenscharacteer, Tjenestetid og Duelighed, og ikke til personlige Forhold, saa var der allerede vundet Noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
J denne Uge er her afdød en Provstinde Dreyer, Enke efter en for mange Aar siden afdød Provst Dreyer til Krager i Norge. Af den Bekjendtgjørelse om hendes Død, som hendes herværende Børn have ladet indrykke i Adresseavisen, seer man, at hun var Moder til 15 Børn, og Bedstemoder til 47 Børnebørn, hvoraf 12 Børn og 34 Børnebørn overleve hende, saa at hun altsaa en Stammoder til en efterlevende Slægt af ikke mindre end 46 Personer. Endskjøndt hun saaledes vistnok har givet sit Bidrag til, at Verden ikke saasnart vil uddøe, saa mindes vi dog at have hørt omtale et Exempel paa en endnu større Frugtbarhed, som er det mærkværdigste, vi kjende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
J Midten af forrige Aarhundrede levede i Norge en Oberstlieutenant Ehllern, som var to Gange gift, og med sine to Koner havde tre og tredive Børn, som, paa en Søn nær, alle skulle have overlevet ham, og i 8 Aar skal denne Mand hver Dag have havt 26 Børn ved sit Bord. Det Mærkeligste er endda, at iblandt disse mangfoldige Børn skal der kun have været eet, som foraarsagede Faderen Sorg; thi hvor der er mange Børn, hører det til Undtagelserne, at de alle slaae godt an. Det er imidlertid godt, at slige ualmindelig frugtbare Jndivider høre til Sjeldenhederne; thi ellers vilde vi snart naae den Periode, som endnu sandsynligviis er meget, meget langt borte, da Jorden ikke meere vil være istand til at føde sine Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Kjøbenhavns Børscours den 30te November. Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 1/2 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 a 196 1/4 8. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 3 a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 103 a 103 1/2 88, 3 pCt. engelsk danske dito 82 a 82 1/2 Pd. St. a 14 B. Nationalbank=Actier 171 1/2 a 171 3/4 88. Kjøbenhavn=Roeskilde Jernbane=Actier 62 a 64 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Dødsfald. Kjøbenhavn: Grosserer B. A. Meyers Moder, Jette Meyer, 94 Aar, forhenv. Portner ved St. Hans Hospital, Nies Rasmussen, 90 Aar; Enkemadame A. B. Germann, f. Schytte, 80 Aar; kgl. Pensionist C. Bærentzen, 82 Aar; Jfr. A. M. Paludan, 88 Aar; Chr. Fr. Schellers Hustru, Jfr. AnneS. Thueseng; Helene M. Møller, f. Wichmann; Enkemad. C. D. Ammitsbøll, f. Høstemarck, 79 Aar; Elisabeth K. Olsen, f. Mortensen, 73 Aar; Jess Hollensen, 67 Aar; Handskemager Modells Datter, Jensine, 20 Aar; Christiane Erichsen, f. Hall, 51 Aar; forhenv. Toldbetjent, R. J. Lund, 60 Aar. - Lyngby, Kgl. Pensionist, F. B. Robertsonn. - Faurbo Kro. Cathrine S. Petersen, f. Birch, 72 Aar. - Nøddebo, Fuldmægtig W. Tønder. Rønne: Abel Augusta Nøhrmann, f. Hansen, 36 Aar. - Aalborg: Malermester D. Mayntzhusen jun., 31 Aar. – Viborg, Spækhøker C. Olesen, 51 Aar; Jfr. Nielssine Christiane Marie Werring, 20 Aar. - Pernambuco. Kjøbmand Edvard Carl Severin Rothe, 29 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Udenlandske Efterretninger. J Schweitz skal man, ifølge en Skrivelse fra Bern iblandt de nylig opdagede Jesuiterpapirer have forefundet en Correspondance, der skal godtgjøre Tilstedeværelsen af hemmelig Forbindelse mellem det franske Cabinet og Regjeringen i Luzern. Projectet til en Adskillelse i et catholsk og et protestantisk Schweitz, hvilket Project skal finde Talsmænd i Paris, skal i denne Correspondance være godtgjort indtil den største Grad af Tydelighed. Jøvrigt synes det at fremgaae af denne Correspondance, at dersom man havde tilladt den franske Gesandtskabssecretair at gaae til Luzern, han da vilde have virket for en snarlig Capitulation, der nu med en Majoritet af 4 Stemmer er forkastet af det store Raad i Cantonet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Den romerske Statsconsulta (Stænderforsamling) er den 15de Novbr. bleven aabnet med en Tale af Paven. Ved Aabningshøitideligheden skal Folket have viist en paafaldende Kulde og Mangel paa Deeltagelse, der, ifølge Breve fra Rom, har sin Grund i, at det er lykkedes fremmed Jndflydelse, at see Programmet for Festligheden forandret. Ved Programmet var det nemlig bestemt, at de tilstedeværende Borgere fra andre italienske Stater og Fremmede, idet de lode deres respective National faner bære foran, kunde deeltage i Processionen. Man forsynede sig derfor med saadanne Faner, og besluttede, for Størstedelen repræsenterede ved de respective fremmede Gesandter, at slutte sig til Toget. Men nogle Gesandter, hvoriblandt den franske, Grev Rossi, nævnes som den virksomste, vare haardt imod dette altfor folkelige Optog og formaaede, ved Trudsel om strax at ville nedtage deres Vaaben, ifald Hs. Hellighed tillod fremmede Nationers Borgere at deeltage i Høitideligheden paa den omskrevne Maade, at bevirke en Tilbagekaldelse af den tidligere Bestemmelse, og dette siges at have gjort et saadant Jndtryk paa Folket, som med usigelig Glæde beredte sig til Høitideligheden, at denne nu kom til at lide under en øiensynlig Misstemning. Om Jndtrykket af Pavens Aabningstale ere Beretningerne modsigende; den skildres af Nogle som guddommelig og herlig, af Andre som frygtelig og heftig; deri er man imidlertid enig, at den var improviseret, og at han foredrog den med megen Bevægelse. De alvorlige Begivenheder i Fivizzano have bevæget Kongen af Sardinien til at seende et Detaschement paa 350 Mand til Grændsen, for at beskytte de fra Fivizzano over paa sardinsk Gebeet flygtende Jndvaanere, størstedeels Fruentimmer og Børn, for Haandgribeligheder, og for at forebygge al Strid imellem dem og Modenas Tropper paa sardinsk Gebeet. – Breve fra Turin ville vide, at der mellem Sardinien, Toscana og Rom er afsluttet et Offensiv- og Defensiv-Forbund, der skal have til Hovedformaal at afværge Jntervention af Østerrig i de italienske Anliggender. Ved kgl. Resolution af 19de de er der i Norge nedsat en Cholera-Commission, bestaaende af Stiftamtmand Sem, Professor Holst, Lector Boeck, Consul Faye og Havnefoged Rasch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
J den Lykønskningstale, Talmanden for Borgerstanden paa den svenske Rigsdag, Hr. Holm, skulde holde til Kongen paa Standens Vegne, har han tilladt sig at klage over den nye Næringslovgivning og derimod at rose Kongen for Choleraafspærringen. Denne Talmandens selvtiltagne Myndighed har fremkaldt en Mængde Protester fra Standens Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Den gule Feber er udbrudt i Byen Palma paa de canariske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Under en frygtelig Orcan i Ostindien den 18de April d. A. ere lakediviske Øer fuldstændig blevne overskyllede af Havet. 1400 Mennesker omkom og Høsten gik tilgrunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-02
Den 20de de om Aftenen har Politiet i Stockholm hos en Urtekræmmer Lundborg forefundet og lagt Beslag paa en heel Deel stiaalet Gods, bestaaende af Guld, Sølv, Klædningstykker, Oliefoustager m. m., i en Mænge af ikke mindre end 5 Vognlæs. Urtekræmmeren arresteredes naturligviis tilligemed hans Boutiksfolk, i det anstillede Forhør har den Første paastaaet at være aldeles uvidende herom; det var en Handel, sagde han, som hans Svend havde drevet for egen Regning og Risico. At den danske Bondestand, saafremt den skal blive for vort Fædreland hvad den ifølge sin Stilling er sat til at blive, nødvendig, maa tilegne sig en høiere Grad, af aandig Oplysning, end den nu er og ifølge de bestaaende Forhold kan være i Besiddelse af, er en saa uomtvistelig Sandhed, at Jngen, der kjender det Mindste til vor Bondestand, vil falde paa at nægte den. Men at denne Erkjendelse endnu ikke ret tilfulde er opgaaet for Massen af Bondestanden selv, viser noksom den Mangel paa Jnteresse, som Bondestanden i det Hele har viist for den paatænkte høiere Agerdyrkningsskole for dette Stift.