JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Paa Hs. Majest. Kongens Fødselsdag, den 28de Januari 1819. Musa, lad tone de gyldene Strænge, Mon jeg tør vove at nynne dertil, Forhen jeg tang, og du biede længe, Nu vil jeg synge til liflige Spil; Nu skal mit Hjerte ei længer tilbindes, Thi det er Frederiks Fødsel jeg mindes. Frederik, elskede Konge, og kunde Jeg træde frem for Din Throne i Dag, Kunde jeg flyve som Fugle i Lunde! Var kun min Stemme som disses, ei svag, O! jeg Din Throne omflagred paa Vinge, Skjønt mit Lykønskningsqvad da skulde klinge. Leve Du Konge, On Ædle og Blide, Lev for Din elskede Danias Æt Lev for Maria, som staaer ved Din Side! Lykkelig lev, ei af Kronen bliv træt! Himlen Dig signe, med huldeste Mage! Himlen Dig skjænke de blideste Dage! Krands Du Dit Scepter med Oliegrene! Og lad dem grønnes til sildigste Tid, Da skal Dig Engle – o stig det Kamene! Naar Du opsvinges til Himmelen blid, Slynge en Palmekrands trindt om Din Tinde, Da skal Din tornede Krone hensvinde. J. F. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Skildring af den danske Handels Skjebn, fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsættelse; see forr. No.) Allerede ved Begyndelsen af Aaret 1817 havd Handelstanden i Almindelighed undergaaet en Rystelse, som enhver indsaae den ikke saa let kunde forvinde, og som vilde og maatte drage tusinde Familiers Ødelæggelse efter sig. Den, som undveg Charybdis faldt i Scylla. Coursens Forbedring fra 2000 til 500, og Forværrelse fra 500 til 700; en uhyre Disconto af 20 til 26 PC. maatte, som en ædende Kræft fortære Levningerne af de Handlendes Formue. Men midt under all disse Ulykker vaagede dog Danmarks SkytsengelEn i adskillige af Europas Lande indtruffen Mis vært, og den Standsning, mange Aars Kri havde foraarsaget i disse, gjorde at Kornvarerne som til stor Lykke laae i Mængde opdyngede Danmark, bleve søgte til Udlandet. Derved kom mange rede Penge ind i Landet, og Landmanden, som var i den yderste Forlegenhed, kom tildeels nogenlunde paa Benene igjen. J de mindste saae han sig istand til at betale sine resterende Skatter. Derimod sank Fabrikerne fra Ti til anden, og Ulykkens Tordensky, der hidthavde udbredt sig over Handelstanden, trak sinu ogsaa hen over de simplere Classer, der fandt deres Udkomme ved at arbeide i indenlandske Fabriker. J denne Tidspunkt begyndte SecretalTryde sine Klager over Overbefolkning i SkrifteMalthus og Crome eller Danmark alt for stor Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Efter et ikke usandsynligt Overslag (see Skilderiet f. 1817 S. 215-216) vare i Aaret 1815 og 1816 indkommen i Landet 5 Mill. Spec. for 1,300,000 Tønder Kornvarer. Ogsaa ved Handelen paa Vestindien var i det mindste vundet 1 1/2 Mill. Spec. Disse rige Jndtægtskilder maatte nødvendigen virke paa vor Cours, og den forbedrede sig ogsaa i Løbet af Aaret saaledes, at den ved dets Udgang stod i 420, og altsaa var faldet 200 Points i eet Aar; thi i Januar stod den endnu i 616. Det var atter et Stød for Handelstanden. Den, som havde betalt sine Varer til en Cours af 600, maatte nu lade sig nøie med at sælge dem til en Cours af 400 eller med 1/2 Deel Tab. Til denne Tidspunkt, hører den almindelige Klage over Luxus, der nu betragtedes som Hovedaarsagen til vor slette Cours, trods den store Udførsel af Korn, vi havde samme Aar. Men Hovedaarsag var den dog neppe. Paa det Cultur trin, Staterne nu staae, er Luxus overalt uundgaaelig. Men naturligviis bør den rette sig efter hvert Lands Hielpekilder og indere Velstand, naar den ei skal blive skadelig. Dog, i Statens Magt staaer det neppe at lede Luxen saaledes, at den ikke bliver skadelig, og endnu mindre ganske at sætte Skranker derfor. J Alt hvad der ligger uden for de egentlige Loves Grændser bør hver enkelt Mands Fornuft styre hans Handlinger. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Om Statspapirer. Ved den saa heldigen gjenvundne Credit nærmede vore Statspapirer sig, som bekjendt, i den sidste Tid deres Pariværd i Sedler. J Fjor betaltes de endog engang med 101. Det syntes som de Dage nu atter vare komne, da disse Papirer kunde bruges som et Slags Betalingsmiddeel, hvorpaa man i det Høieste kun behøvede at rabattere 1 eller 1 1/2 pCt., naar man vilde realisere dem. Tilliden dertil, som under Krigen saa meget var siunken, voxte igjen i en ualmindelig høi Grad. De bleve i store Summer kjøbte for Stiftelser, Enker og Umyndige. Man troede i vore vanskelige Tider ikke at kunne anbringe disses Capitaler med større Sikkerhed, og endnu for nogle Maaneder siden bleve de kjøbte i saadant Øjemed til 92 1/2 a 93 N. V. for 100 Rbdlr. Sølv. Denne lykkelige Tid, som mindede om at Fredens blide Dage vare vendte tilbage, varede imidlertid kun til Begyndelsen af det nye Aar. Hvad ingen formodede er indtruffet. J faa Dage dalede Statspapirerne henved 14 til 15 pCt. Vel solgtes hidtil kun faa for contant, men den fra Krigens Tid i saa sørgelig Erindring værende Sælgen paa Tid har her viist sine Virkninger. Hidtil lod man sig nøie med at sælge Banco, asiatiske Actier &c. paa denne Maade, nu have Speculanter valgt Statspapirerne til Gjenstand, for en saadan Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Det er noksom bekjendt, at man ved Salg og Kjøb paa Tid i Almindelighed ikke forstaaer andet end et Slags Veddemaal. A. sælger f. Ex. 10,000 Rbd. i Obligationer, som han ikke eier og altsaa heller ikke agter at levere; B. kjøber dem, uden at han agter at modtage dem. Stiger Prisen, saa betaler A. Differencen til B. Falder den, saa betaler B. Tabet til A. Følgen heraf er: at Obligationer nu betales adskillige pCt. høiere contant end de kunne kjøbes for paa Tid. Dette Spil kunde i Grunden være ligegyldigt, dersom det ikke bidrog til Priisbestemmelsen, og at den, som just seer sig nødsaget til at sælge saadanne Papirer, for Øjeblikket maa lade sig nøie med Dagens Priser, der rette sig efter de i Grunden indbildte, hvortil Speculanterne ville sælge paa Tid. Man kunde maaskee sige: det er ligegyldigt om en uopsigelig Obligation staaer i 92 eller i 77, eller i 76, da Renten altid bliver den samme. Men det er langt fra ikke ligegyldigt. Ethvert uopsigeligt Papir kjøbes vel især i den Hensigt, at nyde Rente deraf, men Kjøberen ønsker dog tillige i fornødent Tilfælde at kunne sælge det saaledes, at han ikke taber for meget af sine udlagte Penge. Den, som f. Ex. har kjøbt i Fjor en Obligation for 96 og nu skal sælge den for 76, han har ikke allene tabt et Aars Rente, men tillige 20 pCt. af sin Capital. For dem, som have laant Rigsbanksedler imod at give Statspapirer til Underpant, er disses uformodede stærke Fald i Prisen dobbelt føleligt. Hvorledes skulle saadanne Skyldnere nu kunne fyldestgjøre deres Creditorer, da Pantet er nogle 20 pCt. mindre værd end de havde haabet at kunne realisere det til: Det overlades til Vedkommendes høiere Betænkning, om det ikke kunde være hensigtsmæssigt, nødvendigt og passende at forbyde, for det første i en Tid af Aar, al Sælgen af Statspapirer, paa længer Tidend otte Dage. At Slutteesedler angaaende saadanne Papirers Salg lyde paa Navneværd og ei paa Sølv, er en Omstændighed, hvis Overeenstemmelse med det Kgl. aabne Brev man overlader til de Lovkyndiges Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Vi slutte denne Artikel med at levere en Fortegnelse over de ovenanførte Beskrivelser, og bemærke ene, at alle disse Planter endnu ikke ere beskrevne. Hedyotis Stricia, Campanula Stricta, Campanula Pallida, Primula Prolisera, Androsace Cardisolia, Lobelig Pyromidelis, Uvularia Parvistora, Uvularia Umbellats Convallaria Oppositiolin, Convallaria Cirthisolia, Daphne Gardneri, AndromedaLanceolata, Andromeds Qvalifolie, AndromedaProcera, Gauliherre Fragrantissima, BlackwelligSperalis, Clematis Smilacifolis. Disse Beskrivelser vare ledsagede af Jagttagelser, Frygten af Hr. Wallichs velbekjendte Jver for og Jndsigt i Videnskaben, saavelsom Bestræbelse for at dyrke og udbrede den. - Han fremviste ogsaa adskillige Prøver af Kobbere, stukne under hans Overopsyn, af indfødte Konstnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Det er mærkeligt nok, at medens alle danske Tidsskrifter med Taushed have forbigaaet et i sit Slags høist vigtigt Konstværk, læses i en udenlandsk Journal, Originalien ans dem Gebiete der Wahrheit, Kunst, Lanne und Phantasie, følgende under Artiklen "Kjøbenhavn: Det vil neppe være her af Veien at gjøre Konstelskere opmærksomme paa en behagelig Nyhed i dette Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Der er nemlig udkommen en Deel Skifter og Haandtegninger af den afdøde danske Raphael, Historiemaleren og Konstacademiets Medlem, G. Krasenstein-Stubs ypperste Arbeider, stukne i Kobber af Hr. Wengler, der have vundet Kienderes bifald. - Man kan ikke undlade ved denne Leilighed at lade en Ven af den afdøde Konstner, som man for størstedelen har at takke for denne herlige Konstnydelse, vederfares Ret, og yde ham her offentligen den tilbørlige Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Den under 11te December f. A. givne Advarsel mod ei at huse Mussmann eller Schwedler, eller at staae i nogen enten directe eller indirecte Forbindelse med dem, uden at angive samme for Øvrigheden, bliver paa nye indskjerpet, ligesom og ifølge det kongelige Danske Cancellies Resolution af 12te dennes, en Belønning af 400 Rbd. Sølv tilsiges den eller de, som paagribe Schwedler eller angive hans Opholdsted for Øvrigheden, saaledes at han derved vorder paagreben. Det var ikke Godset Klethkamp, men Futter kamp i Holsteen, hvor den ommeldte gamle græske Kobbermynt fandtes. Den er heller ikke mere end 3 Tommer i Gjennemsnit, og Omskrivten paa den skal være ATHIOTHETAES eller Kampdommere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Om kolde og varme Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
V. Swinden i Holland har anmærket, at paa Steder, hvor Jorden var bar, gik Frosten 21 om, dybt, men hvor der var 4 Tommer Snee gik den kun 9 Tommer dybt. – 178485 var Vinterne meget strenge, og det lille Bælt var tillagt. – 1782 indtraf en meget stærk Kulde. 1795 frøs det saa stærkt i Holland, at den republikanske Armee gik allevegne over Jsen i Landet, 1799-1800 indfaldt meget kolde Vintere. 1809-1812 vare Vinterne ogsaa meget kolde Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Kjøbenhavns Børs d. 20 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 224, a vista 228 Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 9 1/2 Rbdl. Spec. 230. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 14. Obligationer. - Norske Rigsbanksedler 19 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numer, J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptinen hos Begtrykker Höecke, i store Helliggeis strædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mongatzost og Sextende Aargang. No. 10. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 Februari 1819. Rapoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af H. M. Kongens Fødselsdag opførtes d. 29 Jan, paa det Kgl. Theater. Tycho Brahes Spaadom, Skuespil i 3 Acter af Dr. Joh. Ludvig Heiberg. Ved Hs. Majestæts Jndtrædelse i Skuespilhuset modtoges Allerhøistsamme med et jublende Hurra; derpaa blev afsjungen et Folkesang, efter Melodien, Ung Adelsteen af Ogsaa H. H. Prinds Christian, Fyens Gouverneur, forskjønnede Festen med sin Nærværelse Da Deres Majestæter forlode Skuespillet, ledsage des Allerhøistsamme af det paa Pladsen forsamlede Folks gjentagne Hurra- og Glædesraab. Kongens Nytorv og de Gader, som Majestæterne kon igjennem, vare illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Maskeraden paa Hoftheatret d. 30 f. M. i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag var meget glimrende. Man saae her henved 1600 Masker. Norsk Vildt, især Ryper, hvoraf man i Fjor havde saa særdeles meget, har man i Aar næsten aldeles ikke havt nogen Tilførsel af. Aarsagen dertil er den milde Vinter, hvori næsten aldeles ingen Snee er falden, som gjør at Jagten i Norge aldeles er mislykket. Men hvad Vinteren nægtede os i een Henseende, det erstattede den afvigte Sommer os i en anden. Træfrugter har man endnu nok af og 100 franske Ranetter kunne kjøbes for 2 Rbd. eller 2 s. Stykket, en Priis, som endog før Krigen var en Sjeldenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Slagelse. Paa Hs. Majestæts Fødselsdag den 28 Januar bleve alle Fattighusets Medlemmer her i Byen rigeligen beværtede af det dramatiske Selskab med varm Mad Middag og Aften med Suppe og Steeg, Kaffe, Øl og Brændeviin, levende og almindelig var disse trængende Menneskers Glæde, og varme Taksigelser gjenløde for det ædle Selskabs Gavmildhed, som sætter sin Hæder i at helligholde Landsfaderens Fødselsdag paa den for ham behageligste Maade, nemlig ved Velgjørenhed mod de ringeste og meest nødtørftige af hans Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Odense, d. 29 Januari. Det milde, men taagede og fugtige Veirligt har dog endnu ikke tilstrækkeligen erstattet Vandmangelen, og skulle endnu med Kyndelmisse ingen stadig Østenvind indfinde sig, der bringer os Frost, da er vel ingen at vente for ved Jerndognstid. Om end- og denne Vinter skulle vedblive saa mild, have vi dog haft en endnu langt mildere 1789 til 90; thi i nærværende Vinter havdes dog 3 Frostperioder, der lagde hvergang saa megen Jis, at den bar Skøiteløbere og tillagde Havnene; men hiin fornævnte hele Vinter lagde ikke saamegen Jis at der kunde bære en Spurv, og den gik ligesaa over i Foraar indtil vi naaede 12te April 1790, da Vinden gik til Sydost, og (efter at hele Vinteren ikke havde bragt Frost eller Snee der var at reflectere paa Kirsebær-Træerne allerede i 8 Dage havde staaet i Blomster og Hvidtornene fuldkommen vare udsprungne, faldt samme 12te April et saa stærkt Sneefog, at Sneen næsten laae en Fodhøi, saa at man gjerne kunde have kjørt i Kane; men da Foget ophørte smeltede Dagmilden og den frembrydende Soel snart igjen Sneen. Derimod slap vi ikke saa godt 1772, da Vinteren med Østen Sneefog begyndte den 11te April og den graae Luft med Storm ved holdt; thi da tillagdes alle Havne og laae endnu lukkede til langt hen i Majmaaned. – Danmark har mistet en haabefuld ædel Yngling, den unge Wind, der uden Anførsel havde bragt det saavidt, at de Portraits, dan malede, ikke allene udmærkede sig ved frappanteste Liighed, men ogsaa fra Coloritens Side. Ved at reise og end mere videnskabelig studere sin Kunst, kunde denne vor Landsmand have bragt den til en sjelden Høide: men Forsynet vilde det anderledes; han døde forrige Uge paa Langeland, sit Fødeland. - C Baron v. Gersdorff bekjendtgjør i Statstiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
den, at Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har skjænket og igiengivet ham den ham ved Høiesteretsdom fradømte Ære, og forbuden alle og enhver at bebreide eller forekaste ham eller Familier denne Sag. – Casorti med sit LinedandserSpringe= og Pantomme-Selskab forlader næst Vinter Kjøbenhavn, og reiser til Stockholm. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges allerhøieste Fødselsdag høitideligholdtes igaar den 25 i Odense som sædvanlig om Formiddagen paa Gynnasiet, om Middagen ved Hoffet og om Aftenen i det dramatiske Selskab. Jaften bliver i samme Anledning Borger Bal paa Raadstuen; paa Løverdag Soupee i den Nissenske Klub; paa Søndag Soupee og Bal i den ældste Klub, og paa Mandag Soupee i Skydeselskabet. – Capitels taxt paa 1818 Aars Afgrøde for Fyens Stift. Rug, Tdn. 7 Rbd. 5 Mk. 3 1/2 s. Byg, Tdn. 6 Rbd. 1 1/2 s. Havre, Tdn. 4 Rbd. 1 Mk. 14 s. alt i Sølv, der efter nærværende Qvartalscours udgjør i Sedler og Tegn, Rug, Tdn. 9 Rbd. 5 Mk. Byg, Tdn. 7 Rbd. 3 Mk. 2 s. Havre, Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. 6 1/2 s. (Jversens Av.) Aalborg. Da vor elskede Stiftsbefalingsmand Hs. Excellence Geheimeconferentsraad von Moltke, Ridder af Elephanten &c., Mandagen den 18de Januari endte et Aar af sit daadfulde Liv, blev denne Dag af det taknemmelige Aalborg, som skylder Hs. Excellences uafladelige Ombsaa mange Velgierninger, festligholdt med JubelSang og Strengeleg, og af ethvert Hjerte opstes det Ønske: "Gid i dette hans nye begyndte og i mange flere Aar Herren holde sin beskyttende Haand over ham, at han med dyrebare Ægtemage og elskte Familie længe maae vedblive at være Aalborgs faderlige Velgiører, som han er Fædrenelandets Pryd og Stolthed." Det dramatiske Selskab foranstaltede i denne Anledning en Fest, med Sang, Prolog, Skuespil, Declamatorium, Souper og Bal, hvor Alles Ønsker ene gik ud paa: Længe leve Moltke!!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Ribe. Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag høitideligholdtes i Ribe forenede Klubselskab ved Aftenspiisning og Bal, hvori et meget talrigt Selskab deeltog. Over Bordet udbragte Hs. Høivelbaarenhed Stiftamtmand Koefoed R. af D. efter en i denne Anledning forfattet Sang, Hs. Majestæts Kongens Skaal saavelsom og særskilte Skaaler for Hs. M. Dronningen og Prindsesserne, under Selskabets gjentagne Hurraraab. Til Byens Huusarme indsankedes ved denne høitidelige Leilighed en ikke liden Sum. - J samme Anledning opførtes paa det borgerlige dramatiske Theater: De 3 Feil, og Lyststedet ved Landeveien. Efter Forestillingerne blev afsjunget en til Festen passende Sang, under hvilken Hs. Majestæts Navnetræk i Transparent bekrandsedes af 4 smaae Drenge og Piger, hvilke derefter dandsede en Ballet. Høitideligheden endtes med et Bal, som varede til den lyse Dag. Et Par andre sluttede Selskaber heri Byen høitideligholdte ogsaa denne Nationalfest ved Bal J forrige Uge tildrog sig i Jyllerup Bye, Schads Herred her under Amtet, den ulykkelige Hændelse, at en Mand af Vaade skød et 14 Aars Pigebarn. Han vilde, for at ikke Byens Børn, som den Dag, da denne sørgelige Tildragelse skeete, efter Omgang modtog Skoleunderviisningen i hans Huus, skulle faae fat paa et i hans Stue hængende ladt Gevæhr, og derved komme til Skade, nedtage det og sætte det i et andet Værelse, hvor Børnene ikke kom, men i det han tog Geværet, der var halvt opspændt, gik Skuddet af og traf hiin Pige, som strax derefter døde. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Viborg, d. 27 Januari. Muslinger have i de sidste 2 Aar ikke være fiskede ved Mariager nær i den Mængde som før, i Dag har været et Læs derfra paa Viborg Torv. – Deres Komme pleier, efter gammel Regel, at betyde strengere Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Blandede Efterretninger. Siden d. A. Begyndelse ere begge Fyrrene paa Neufarthvandet indrettede med Gas, og Bekostningen ikke funden større end ved de hidtil brugelige 1 1/2 Tomme tykke Voxlys, der ved Siden af Gaslyset dog ikke brænde klarere end et Tællelys, der er nær ved at slukkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
J det Londonske Selskab for Haugedyrkningens Befordring forevistes nyligen tyve af Dr. Hosach i Nyork oversendte smaa Stammer af en ny, af ham selv af Frø opelsket Pæreart. Han kalder denne Frugt Seckle=Pærer, og de ansees i America for de meest velsmagende, man kjender. Hr. Simpson i Fairlawn, i Kent, forelagde adskillige af ham opelskede purpurfarvede Frugter af Passionsblomster. Hr. John Braddock oversendte fortræffelige Druer af en Viinsort, som han selv havde saaet. Grev Powis fremlagde forskjellige i hans Drivhuse ypperligt modnede tropiske Frugter. Blandt de oplæste Afhandlinger udmærkede der sig især een, om Tomatess Dyrkelse og om en videnskabeligere Maade end hidtil at dyrke Æbletræer og classificere dem nøiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Mange Familier vedblive at udvandre fra Jrland til Nordamerica, og allene i f. A. droge 1000 bort. Men man troer aldeles ikke at Befolkningen derved vil lide noget. Hr. Curmin, Medlem af Parlamentet og Vicepræsident i Selskabet til Konsternes og Videnskabernes Befordring, forsikkrer i sine bemærkninger over Jrlands Forfatning, at Folkeformerelsen er saa uhyre der, at en heel Million gjerne kunde udvandre paa eengang, uden at Savnet vilde blive mærkeligt. Uophørligen opbygges Hytter, og sjeldent seer man nogen forfalde. Men disse Hytter ere ikke meget bedre end Skovdyrenes Huller, og uden Huusgeraad. Jndbyggerne ere klædte i Laser, og deres Føde bestaaer af Kartofler, endog uden Salt, i det mindste uden Smør, og desuagtet see dog Børnene udsom Sundheden selv. Ugifte Folk kunne paa Landet næsten ikke faae nogen Tjeneste, fordi Eiendommene ere saa smaa; der bliver altsaa de unge Mennesker intet andet tilovers end at gifte sig og selv oprette en Huusholdning, der sædvanligen velsignes med 10 til 2 Børn. Ofte fæstes Bo paa en Tørvemose, der maa tillige tjene til Kartoffelager, og den almindelige irlandske Landmands Virksomhed indskrænker sig til at dyrke denne. Saalænge han kan stille sin Hunger paa hvilkensomhelst Maade, og derhos forskaffe sig en Flaske Whisky (ussel Brændeviin, som han, trods Forbudet, hyppigen selv destillerer af Kartofler), skyer han Arbeide, men naar Nøden kræver det, trættes han ikke af Strabadser, og er glad og munter. Hr. Curminønsker derfor Jndførelsen af Manufacturer og Fabriker, fordi de vilde frembringe konstige Fornødenheder og standse Folkemængdens Fremvæxt. Men vedbliver Folket blot at leve af Kartofler, saa ville, især naar alle Tørvemoser først ere forvandlede til Kartoffelagere, grændseløs Elendighed være følgen af den fremskridende Befolkning. (Dette er et nyt Beviis mod alle dem, der ivre saa meget mod Luxus og som troe, at kun det Folk er lykkeligst, som har de færreste Fornødenheder. En Stat af lutter Cynikere vilde snart gaae under af lutter Tarvelighed, og faae man tillade Anmeld, dette Udtryk – en politisk Skjørbug. Hvem der vil nyde maa ogsaa arbeide, og ved Arbeide holdes den hele Statsmaskine i Virksomhed. Mennesket er at Naturen tilbøieligt til Ladhed, og ligesom Barnet ved Legetøi, maa den hele Slægt ved det, der virker paa dens Forfængelighed og Sandselighed, anspores til Virksomhed. Det er for hele Stater, som for det enkelte Menneske ligesaa skadeligt at have for faa, som for mange Fornødenheder.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Den italienske Danser Taglioni, som i Fjor lod sig see paa det Kal danske Theater, viste sig nyligen for det Berlinske Publicum med udmærket Bifald i Balletten Narcisse. Tydske Konstdommere rose især hos ham hans Maade at holde Armene, og mere at glimre ved smaa nydelige Bevægelser end ved tours de force.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
De anbefale denne Maneer fornemmeligen Danserinderne, da de derved heldigen kunne undgaae Theaterdansens partie honteuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-02
Af en i Trondhjem trykt Fortegnelse erfares, at denne Byes Borgere i Juni Maaned f.A. bestod af 45 Grosserere, 91 Kjøbmænd, 3 Nordlandshandlere, 2 Handlere med Chinesiske og Ostindiske Varer, 92 Kræmmere, 73 Høkere, ialt 306 Handlende; 9 Guldsmede, 8 Uhrmagere, hvoraf 1 tillige Boghandler, 2 Kobbersmede, 16. Grov- og Klein-Smede, 4 Gjørtlere, 1 Tinstøber, 3 Blikkenslagere, 2 Angelmagere, ialt 44 Arbeidere i Metal; 2 Bødkere, 1 Dreier, 3 Hjul magere, 24 Snedkere og 4 Stolemagere, det af 24 Arbeidere i Træe, 8 Garvere, 1 Feldberede 4 Sadelmagere, 4 Bundtmagere, 6 Hattemager 4 Bogbindere, deraf 1 tillige Boghandler, 1 Bogtrykker og 1 Kardemager, ialt 29 Arbeidere, Huder, Skind og Papiir, 20 Bagere, 1 Conditor, 20 Slagtere, 2 Tobakspindere, altsaa saakaldte Arbeidere for Fødevarer 48, 25 Skredere, 40 Skomagere, 6 Parykmagere, 4 Farvere, I Væver, 1 Barbeer, det er 77 Arbeidere for Klædning og Pynt, 2 Tømmermestere, 6 Muur mestere, 4 Glarmestere, 12 Malere og 1 Skovsteensfeier, ialt 24 Arbeidere for Bygning og Huugeraad, 75 Skippere, 2 Mæglere, 1 Færgemand, 4 Seilmagere, 2 Rebslagere eller 83 saabenævnte Arbeidere for Førsel og Handelssamqvem. Til diverse Borgernæring henregnes 3 Pottemagere, Skærsliber og 1 Favnesætter. Samtlige Borgere, Antal 645. (Christiania havde i Aaret 1815 815 Borgere, hvoraf 336 vare Handlende, forden 111 Marquetentere.)