JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Ved Læss skal, efter Søfolks Beretning, 26 Skibe være forulykkede i det sidste Uveir. Vinden holder sig O. og O. t. N. og dog tøer det. Veile. Her i Nabolavet er forefalden alvorlige Skiermydsler mellem endeel Smuglere og nogle Toldbetjenter herfra Byen. - J forrige Maaneds første Dage har en Koe viist den vist sieldne Frugtbarhed hos en Bonde, Knud Madsen i Kokier, Tyrstrup Sogn, en halv Miil fra Christiansfeldt, at føde fire Kalve i een Time, som alle vare muntre og velskabte. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Blandede Efterretninger. Rochlitz siger i sin Bog uber neuere Ton kunst, at de, der have været uheldige i egne Arbeider, og som, overgivende sig til Utilfredshed, forsage Selvskaben, fulde af lønlig Ærgrelse og Harme, danne hine Cohorter af Critikere eller critiserende Correspondenter, der kun leve af Andres Mangler og Ufuldkommenheder, og derfor næsten ene gaae ud paa at opspore disse, udhæve dem, og holde deres Fester over Byttet. Slemt! Man vilde ikke begribe, hvorfor dette Broderskab saa talrigt forplanter sig og udbreder sig overalt, dersom man ikke vidste, at det tærer af Alt, hvad andre frembringe, aldrig savner Næring, og at en kjek, dristig Tilgriben i behageligt smigrende Selvbedrag af Aandsoverlegenhed, ogsaa giver et Slags Anseelse, især siden den Tid, det i Selskabet gielder for et Kiendetegn paa egen indere Kraft og Sikkerhed, og man troer, at En, som med meer eller mindre Grund dadler, maa ogsaa kunne gjøre det bedre, men at det, hvad der er offentligen fremlagt, som et bekjendtgjort Konstværk, ingen Rettigheder har, Det ældste og vigtigste Archiv i Europa er det vaticanske i Rom. Dets Oprindelse maa søges i det fjerde Aarhundredes Mørke eller eet af de tidligere Aarhundreder. Allerede i Gregor den Stores Brev i Slutningen af det sjette Aarhundrede omtales det som en Samling, der allerede længe havde været til. Ved Skjødesløshed, Plyndring og Brand har det lidt overordentlige Tab, uden at den reddede Deel tillader nogen Sammenligning med nogen muelig anden lignende Samling; Petri Nøgle er endnu Nøglen til Middelalderen. Man erfarede, trods denne Samlings Henbringelse til Paris, end ikke engang i det Store, hvad der fandtes; ligesaalidet som overhoved nogen veed det; det kunde være, at det gik under, ukjendt og ubeklaget af sine naturlige Venner. Det fordum i Engelsburg opbevarede Archiv er nu forenet i elleve store Sahle i Vaticanet. Det bestaar af Documenter og Haandskrifter. Documenternes Antal og Alder lade sig ikke bestemme; den ældste Keiserlige Original skal være Otto 1. bekiendte Foræring. Den hele Anstalts Hovedskat ere 2016 Bind pavelige Regestea, som næsten i uafbrudt Rad ere bevarede som officielle, med mange til deres Oplysning indskudte, stedse samtidige Breve og Documenter af Embedsmænd eller andre Autoriteter fra Jnnocenz III. Tid af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
For at vaske colørt Cattun eller Sir saaledes, at det hverken taber Farve eller Glands, betjener man sig nu i Engelland af et Riis Afkog. Man tager dertil 2 Pd. Riis, 8 Pægel Vand, og lader Risen koge ganske blød. Derpaa tager man Vandet af Jlden, kommer det i et Kar og lader det afkjøles. I dette Afkog vasker man Tøiet. Man lader derpaa en anden Portion Riis koge som forhen, naar denne er tagen af Jlden, afster man Risen og kommer den i varmt Vand. J dette vaskes Tøjet ganske reent, man vrider det, dypper det i Flydenheden, hvori Risen er bleven kogt, og hænger det op Denne Flydenhed giver Tøjet Glands og Stivhed. Efterat det er tørret, bliver det glittet; thi Strygningen med Strygejernet tager Glandsen bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Blandinger. (Efter Premontval, Pope og flere.) Det bedste og det værste Møde. Paa en Vei, enten i Staden eller paa Landet, enten i en Udørk eller i en Lystskov, paa Fastlandet eller paa en Øe, hvilket er det bedste og hvilket er det værste Møde, som et Menneske kan faae? Skulde det rigtigste Svar ikke være; at møde et andet Menneske, Modtagelse. Har J aldrig vandret paa visse moradsige Grunde, opfyldte med stygge eller plagende Dyr, Nu stikkende Myg, nu qvækkende Frøer, nu en hvislende Slange, Lige Beskaffenhed har det med de første Trin, som Dyden gjør paa Livets sumpige Veie, hvor skadelige Mennesker, stikkende, qvækkende, hvislende flyve eller krybe eller snige sig frem. Skal Vandringsmanden tage Stok eller Stene, for at slaae sig fri, Nei, gaae tilside, og vandre sin rolige Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Viintræet. Pope tillader mig at sige om de Lærde, hvad han siger om Menneskene i Almindelighed: Et Menneske ligner Viintræet, og behøver ligesom dette noget at støtte sig ved. Den Lærde bærer som Viintræet ypperlige Frugter, men uden Bistand og Tilstød kryber han kun ved Jorden og hans Frugter blive ei nyttige. De yderste Midler mod Bagtalelsens Sting. Der ere Saar, som man ikke kan lægge uden at udvide dem og gjøre dybe Skaar deri. Der ere nogle, paa hvilke man maa knuse det forgiftige Dyr, som har gjort dem. Tvende Slags Utaknemmelighed. Den ene bestaaer i ikke at erkiende de Tjenester, som man har beviist os; den anden, at man ikke vil modtage Gjentjeneste af dem, som man har været saa heldig at kunne yde nogen Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
J Recensioner og Kritiker er det et sikkert Kiendetegn paa retskaffen og upartisk Tænkemaade og Sandhedskjerlighed, naar de gjorte Anmærkninger blot holde sig til Sagen, ligesom det ringeste Træk af personligt Angreb røber ei blotden ond Aand, men og en slet Sag. Et Menneske er hæslig, er liden af Væxt, har kun maadelig Forstand. Man hvisker mig i Øret: han har 10,000 Rdlrs. aarlige Jndkomster. Nu vel. Det gaaer jo ham allene an Jeg vil hverken befinde mig bedre eller værre derved; og mine Øine blive jo de samme som førend denne Hvisken. (Bruyere.) Den Uforsøgte det som noget Stort betragter, Naar han med store Folk i Selskab findes kan. Men den som er forsøgt, sig høist lyksalig agter, Naar uden Frygt og Haab han seer Store anDen ædle Fattigdom. Ariste er fattig, og skylder deels sine møisommelige Arbeider, deels ædle Venners Bistand, at han og Familie, under Modgangens Stød, dog har det Nødtørftige; men han har en Siel og et Hjerte, som er høiere end hans Lykke; og naar man hører ham sige: "min Fattigdom", erkjender man hos ham den store Rigdom, "det ædle Hjerte", som Tusinder, der sige, mine Midler, mine Herregaarde, mine Skibe &c., ikke have. Tilstaaelse. Et Menneske bør aldrig skamme sig ved at tilstaae, at han har Uret. En saadan Tilstaaelse er og som om han sagde: at han er fornuftigere eller sindigere, eller bedre i Dag end han var i Gaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Kjøbenhavns Børs, den 13 December 1825. Hamburg 2 M.a vista 207. Species 209.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 4 Rbd. Sedl. 150 Rbs. Tegn. 86 1/2 Rbd. Sedl. 101 1 Rbd. r. S. 106 1/2 106 i Sedler. 9999 1/2 Banco. 9999 1/2 Banco. berggaden No. 33, 1ste Sal. 83 1/2 i Banco. Rbd. r. S. i Banco. - i Banco i Sedler. 661 1/2 L. Sterl. I. L. Sterl, beregnet til 14 Bmk. Nedsat Priis paa Bladet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Fra Nytaar 1826 af bliver Prisen paa ovennævnte Blad nedsat fra 15 Mark til 12 Mark Qvartalet. Ugentligen udgaae i det mindste to Ark. Subscriptionen modtages saavel hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144, som hos Forlæggeren, i Frederiks
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 101. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 December 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Om St. Petri Pige=Friskole, stiftet af afdøde Dr. Balthasar Münter, og om det saakaldte Opmuntringsselskab for Børnene i samme Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Foranlediget af en i Schleswig HolsteinLauenburgsche Provinzialberichte for Aaret 1824, andet Qvartalhæfte, Side 21 og 22 meddeelt Beskrivelse over en Festivitet i den tydske Pigeskole i Kjøbenhavn, blev siden i samme Tidskrifts fjerde Qvartalhæfte, Side 145148 givet følgende Rettelse, angaaende den tydske Pige-Friskole i Kjøbenhavn *).*) Da det Kjøbenhavnske Publikum paa en saa udmærket Maade har viist sin Deeltagelse for den herværende St. Petri Pige=Friskole, at endog deraf et saakaldet Opmuntrings Selskab har dannet sig, der nu i endeel Aar vedvarende har virket til den nævnte Skoles Fremme, saa torde vel en Oversættelse af den i ovennævnte Tidsskrift indførte, Skolen vedkommende, Rettelse ikke være uvelAttage feil er menneskeligt. Denne ældgamle Sandhed stadfæster sig og ved den i det 2det Qvartalhefte af dette Tidsskrift for Aaret 1824 Side 21 og 22 indrykkede Beskrivelse af en Festivitet i den tydske Pigeskole i Kjøbenhavn *). Men da velgjørende Samfund og Skolefester ingenlunde ere ligegyldige Gienstande for Menneske- og Børnevenner, og en rigtig, paa Sandhed grundet, Fremstilling af disse synes at tilraabe os: gak hen og gjør ligesaa, saa kunne følgende Linier sætte. Læserne af disse Blade istand til at rette hiin Beskrivelse **). kommen for Skilderiets Læsere, og det saa meget mindre, da samme tillige i tilføiede Noter giver en tro Fremstilling om Anledningen til denne velgjørende Stiftelses Oprettelse og sammes aarligen tiltagende Fremvæxt. Den fandt Sted d. 6te Decbr. 1820, og det den 16de Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Forfatteren af den nævnte Beskrivelse havde nemlig udtrykt sig saaledes: "Eine offentliche Jkkeen, til St. Petri Menighed hørende, Snedkermester, kaldet Bramsen, har stiftet det, til Opmuntring for Børnene i den af den afdøde Hr. Dr. Balthasar Münter, for Menigheden grundede Pige-Friskole, bestaaende Samfund; men Opmuntringsselskabet er stiftet af hiin Skoles Lærer Jens Andreas Bramsen, der vel i fine yngre Aar har været Snedkersvend, og som saadan i 6 1/2 Aar har opholdt sig i Tydsklands og Schweiz's fortrinligste Stæder, men som ved sin Hjemkomst, af Tilbøielighed til Skolefaget, 1792, i en Alder af Ankundigung in den Zeitungen hatte die Vertheilung der Præmien unter die, dazu ausersehenen, Kinder dieser Schule, und zu gleich ein Concert der Liebhaber angekundigt. Ob es nu hauptsachlich die nicht leicht verfelte Wirkung dieser lettern, oder die Theilnahme an dem Fortgange der Schule seyn mogte, genug die, drei bis vier hundert (Antallet af de Tilstædeværende var omtrent fem hundrede) Personen starke, Versammlung konnte nur mit Mühe in dem dazu erbetenen, ziemlich geranmigen, Saale der, unter der Benennung des freundschaftlichen Vereins besteenden, Gesellschaft Raum finden. Diese Feier betraf eine der dentschen und zu Petri Gemeinde gehørigen ursprunglichen Armenschulen, welche durch einen zu selbiger gehørenden Tischlermeister, Bramsen genannt, mit ruhmlicher Beharrlichket ist gestiftet worden, und fortdauerne durch ihn selbst als Lehrer versehen wird. Nach dem Aufhøren der Musik, welche hier bei nur als Nebensache in Betracht kommen kann, &c. 28 Aar, indgik i det, ved den danske Regjerings vise Foranstaltning oprettede Skolelærerseminarium paa Blaagaard ved Kjøbenhavn. Anbefalet af dette Seminariums Lærere, modtog han den 1ste October 1795, en Lærerplads ved den daværende tydske Hofpræst (nuværende Superintendent i Lüneborg) Hr. C. J. R. Christianis Opdragelsesanstalt. J Slutningen af Aaret 1799 blev Skoleembedet ved den foranførte tydske Pigeskole uansøgt tilbudet ham af Skolecommissionen ved St. Petri Menighed. Han forlod derfor den 2den April 1800 hiin Jnstitut, og blev d. 23de f. M. ansat som Lærer, ved den nævnte Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
En Amateur-Concert var ikke anmeldt, heller ikke fandt en saadan Sted, men kun Sang med Jnstrumentalaccompagnement. Om derimod en saadan ved en festlig Forsamling, af velgjørende Menneske- og Børnevenner var at ansee som en Bisag, maatte vel drages i Tvivl af enhver Fordomsfri, og det saa meget mere, da de af Hr. Professor Sander, og af den længere hen endnu engang omtalte Hr. A.D. Høger til denne Høitid forfattede Sange og Chor, med de af Andre her ligeledes vedføiede. Psalmer, stode i den nøieste Forbindelse med denne festlige Dags Handlinger. De vare allesammen componerede for Sang og Jnstrumental accompagnement af ovennævnte Hr. A. D. Heger, Katechet ved den tydske, og Organist ved begge reformerte Menigheder her i Staden, og bleve under hans Anførsel, i Samqvem med 18 Tenor og Bassangere firestemmig afsungen af RealPigeskolens *) og Pige-Friskolens Børn, deels *) Real=Pigeskolens Elever betitles paa denne festlige Dag med Benævnelsen "Selskabets for og deels efter Talen. Det til Accompagnementet med henimod 30 Jnstrumentister besatte Orchester var dennegang, som ved de foregaaende holdte høitidelige Forsamlinger, tilveiebragt ved Hr. Cancellieraad Thornam. Dog maatte, for at gjøre Accompagnementet fuldstændigt, 8 Musici betales, som havde en Udgift af 18 Rbd. 48 s. til Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Foruden disse Rettelser kunde det maaskee interessere Læserne af nærværende Blade, at erfare, at Forsamlingen paa denne festlige Dag bragte Stiftelsen det rige Offer af 396 Rbdlr. 13 s. Tælles denne Summa til Stiftelsens øvrige Jndkomster, saa udgjør dette Aars samlede Jndtægt, 1063 Rbd. 85 s. Deraf anvendtes 766 Rbdlr. 52 1/2 s. til Bedste for Børnene, og til at bestride andre Stiftelsen, vedkommende Repræsentantinder", fordi dette Samfund den 23de Februar 1804 blev stiftet af deres Forgængerinder, Eleverne i Madame Jnger Marie Bramsens (den ovennævnte Lærer Bramsens Hustru) Underviisnings-Jnstitut. Anledningen hertil gav Salzmanns 1803 udgivne Første Underviisning i Sædelæren for Børn af 8 til 10 Aars Alder. Den titnævnte Lærer J. A. Bramsen benyttede nemlig samme, for at gjøre sin Kones Discipelinder bekiendte med Sædelæren, og da han var kommen til Underholdningen over Bogens syttende Afdeling, blev eenstemmig besluttet, at efterligne hine sammesteds beskrevne gode Børn, ved at nægte sig mangen ellers tilladt Nydelse, for at kunde glæde de bedre blandt deres fattige Medsøstre i Friskolen. Wil Udgifter. Af Overskudet bleve 400 Rbd. Sølv i Kongelige Obligationer lagte til Fondet, som derved er steget til den betydelige Høide af 6086 Rbdlr. 64 s. Sølv. Foruden et Vare behold af Værdi 30 Rbdlr. 48 s., forbleve i rede Penge 20 Rbdlr. 32 s. i Kassen. Ved Slutningen af Aaret 1823 besad Stiftelsen en Kapital af 6886 Rbdlr. 64 s. Sølv i Kongelige Obligationer, 25 Rbdlr. 80 s. i Varer og 6 Rbd. 61 s. i rede Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
De forestaaende Aar, tør man haabe, ville ikke staae tilbage for de forløbne, med Hensyn paa denne, for fattige Børn saa velgjørende Stiftelse, især naar den, i dette Aar af den nævnte Lærer udgivne Samling af Sange, betitlet "Lieder für das fruhere und rei fere Alter, mit Melodien in Ziffern", helmine Rohleder, nuværende Fru Majorinde Holtermann i Tronhiem, og Skolens vedvarende Velgiørerinde, kjøbte endnu samme Dag en Spaanæske, der endnu betragtes som en Helligdom, for deri at opbevare de Bidrag, man ventede. Disse udgjorde ogsaa allerede den følgende Dag 16 s., og Wilhelmine Rohleder blev ansat til Bogholderinde ved dette Samfund. Saa liden var Planten, men som ved Læreren Hr. Bramsens uegennyttige Pleie er fremvoxet til et betydeligt Træ. En Protokol, som føres af ham, giver den nøiagtigste Underretning om Stiftelsen, og sammes Fremgang, ligesom og de aarlig trykte Regnskaber tilkjendegive de respect. Medlemmer Anvendelsen af de indkomne Bidrag. skulde finde en gunstig Modtagelse i Hertugdømmene. Denne, paa Opmuntringsselskabets Bekostning, til Bedste for St. Petri Pige-Friskole, trykte, 12 Ark stærke, Samling i stor 8vo, indeholder, tilligemed en Beskrivelse over Ziffre nes Brug som Tonetegn, 267 lærerige og muntre Sange med yndede Melodier, hvoraf flere ere udsatte for to, tre eller fire Stemmer. Smukt indbunden sælges den for 14 Mk. hos Udgiveren, paa store Kjøbmagergade No. 2 *). Siden er General-Regnskabet for Aaret 1824 for bemeldte Opmuntringsselskab udkommet. Det er 48 Sider i stor Octav, og sælges til Fordeel for Stiftelsen, indheftet for 2 Mk., eller hvad Skolens Velyndere mere maatte behage at give, hos Forfatteren, oftnævnte Hr. I. A. Bramsen, paa store Kjøbmagergade No. 2, Dette Skrift fortjener med den fulde Ret, som Hensigtsmæssighed og Fortræffelighed kun kan tilveiebringe, at indføres i alle de tydske Skoler i vore Hertugdømmer, hvor man veed at agte en melodisk Sangs høie og udmærkede Værd ; det hører i alle de Forældres Hænder, der tilbørligen forstaae at sætte Priis paa denne vigtige Gienstand af den offentlige Opdragelse hos deres Børn. Vel staaer det efter Arkenes Antal noget høit i Prisen; men agter man paa Sangenes fortræffelige Valg, paa deres Mængde og tydelige Melodiesætning, saa vilde endda denne Udgift, især da den ydes en velgjørende Stiftelse, altid kun være et ringe Offer, i Forhold til det Gode, som derved blev fremmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Redact. anden Sal i Sidehuset. Dette Selskab havde d. 31 Dec. 1824 en rentebærende Kapital, bestaaende i Kongelige Obligationer, af Beløb 6886 Rbdlr. 64 s. Sølv. En Beholdning i indbundne Præmiebøger for 22 Rbd. 82 s., og Contant 38 Rbd. 83 s. De i Aarets Løb udbetalte Præmier, bestaaende i Klædningsstykker, Confirmationsklæder, Underviisnings- og Arbeids Apparater &c., udgjorde 425 Rbd. 32 s. Pige friskolen har en liden Bogsamling, bestaaende af 822 Bind, som aarlig forøges, og for, hvilken Udgivten i bemeldte Aar var 56 Rbd. 12 s. Siden Selskabets Stiftelse have 347 Børn modtaget Præmier a. for 5709 Rbd. 14 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Jndenlandske Efterretninger. Lolland, d. 8 Decbr. Fra Kramnitze og Rødbye berettes hvorledes Høivandet der i Natten til d. 1 d. M. voxede til en frygtelig Høide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Ved Daggry omtrent Kl. 7 var det paa sit højeste Punkt og saavidt Øjet, da Dagen indfandt sig, kunde skue, saaes henud over Kramnitze slet intet andet end Vand, da dette ganske havde overskyllet, Øen Litz, naar undtages den paa samme værende Bygning. Ogsaa Øen Lang leed betydeligt. Skjøndt ingen Mennesker eller Kreaturer forulykkedes i Rødbye, ere Beboerne dog at beklage, da flere Brønde og samtlige Vandsteder for Kreaturer bleve fyldte med Saltvand, foruden at Byens Jorder ogsaa overskylledes af dette; men fremfor Alle leed Eieren af Øen Lib betydeligt. - Vandet, der var omtrent 4 Alen over det sædvanlige Flodemaal, stod en heel Dag saa højt paa bemeldte Øe, at Skipper Adam, der var stationeret ved Kramnitze, gik om Formiddagen Kl. 10 med en Baad, som fører 30 Tønder Korn, lige over Øen, gik derefter norden om Rødbye, og til Alles Forundring, kastede sit Anker ved denne Byes østre Port, hvor en Sejler vist aldrig har været seet før. Om Eftermiddagen (thi Vandet san meget langsomt) sejlede Adam, med fuld Last i Baaden, samme Vei tilbage. - Ogsaa i den øvrige sydlige Deel af Lolland sporedes bemeldte rædsomme Høivand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Ved Toldstedet Bandholm voxede Vandet bemeldte Morgen 6 Fod over dets sædvanlige Flodemaal. Ogsaa fra Naskov berettes om Højvandet, som overgik det, hvortil det var steget hiin rædselfulde 3 Novbr. Beboerne ved Stranden blev især hjemsøgte; thi paa adskillige Steder gik Vandet ind i deres Boliger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Odense. Af de 110 Børn, som i Lahns Stiftelse for hjelpeløse Børn nyde Underviisning, have desuden i dette Aar 33 faaet Understøttelse i Kostpenge, fra 1 Mk. til 3 Mk. 12 s. ugentlig, som i Alt beløber sig til 517 Rbd. 5 Mk. J Klæder er uddeelt til Drengebørnene: 30 Trøier, 30 Par Beenklæder, 34 Stkr. Linned, 28 Par Strømper og 28 Par Træskoe; til Pigebørnene: 18 Kjøler, 48 Stkr. Linned, 15 Forklæder, 6 Par Strømper, 3 Halstørklæder, 2 Klokker og 3 Par Skoe. Desuden ere 5 Drenge og 19 Piger, forsynede med hver en fuldstændig Klædning til deres Konfirmation. (Hempels Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Blandede Efterretninger. Til Lessings Minde i hans Fødestad, Camenz har man anseet Oprettelsen af en Barmhiertigheds Stiftelse at være en skjøn Anledning, og Dr. Bönisch har stor Fortjeneste af at have virket herfor. Subskriptionen har havt megen god Fremgang. Hele Summen af Pengebidragene beløber sig nu allerede til over 10,000 Rthlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Kongen af Sachsen har confirmeret denne Stiftelse, og selv skienket saa stor en Sum, som udfordres til 2 Sygesenges Vedligeholdelse. Ved de offentlige Blade, men især ved Morgenblatt" No. 116 og 117, er det bekjendtgjort, at et Selskab i Stuttgart, der med Navnet "Liederkranz" er stiftet, med Formaal, at virke til Sangens Forædling, har besluttet, aarligen at holde en Mindefest for Schiller, og at denne Fest første Gang blev høitideligholdt d. 9 Mai d. A. (Schillers Dødsdag). Et Forsøg paa en Subskription til Oprettelse af et den udødelige Digter værdigt Mindestykke, blev sat i Forbindelse med Festen, og Undertegnelsen havde samme Dag en lykkelig Begyndelse. En Jndbydelse til Subskription er udstædt under 12 Mai d. A. fra hint Samfunds Bestyrelse. Det er deri opgivet som en foreløbig Underretning, at man vil forskaffe Schillers colossale, Marmorbyste ved Danneckers Mesterhaand, og i et passende Lokale fremstille samme. Men Fremstillingsmaaden, og det øvrige Udførelsen vedkommende, vil beroe paa Udfaldet af Subskriptionen. (H. A. C. N. 118. Bil.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
For Göthe blev i Weimar d. 7 Nov. en herlig Jubelfest holdt, i Anledning af at det den Dag var 50 Aar siden han, som Dr. Göthe, først indtraf i Weimar. Ganske tidlig om Morgenen, da han vaagnede, overraskedes han med en passende Chorsang under et Havevindue i hans Soveværelse, og den hele Dag igjennem, indtil den sildigste Aften, var den største Afvexling af sindrigt Spil og blid Alvor i en skjøn Anordning af Musets og Hyldings-Offere i Sange, Lykønskninger, Giestebud, Theaterforlystelse, Serenader. Kl. 9 havde Familiens syngende Damer og Veninder, vel 40 i Tallet, indfundet sig i Husets Sal, og modtoge den indtrædende Olding med en af Professor Riemer digtet, af Musikdirecteur Carl Eherwein componeret Jubel cantate. Weimars Jlissus, Jlm, taler med Nymphen. Jblandt andet hedder det i Jlmgudens Mund: Er kam, mir unvergeslich lebt die Stunde, Aurora führt ihn mit heran, mit Götterschonheit angethan, im Auge Gluth und Zauberton im Munde und aller Anmuth, aller Gaben voll, ein Jüngling des Olympus, ein Apoll. Sowar, den konglichen Freund zu dienen, er einst Admet in Hellas Thal erschienen. Und in der nen verschonten Flurward offenbar des nahen Gottes Spur.