Jyllandsposten, 1841-09-10
Nyheds Post. Under de Debatter, der i sin Tid fandt Sted med Dr. Dampe var den ogsaa af Jnteresse, som han førte med Bastholm, hvor Sidste ved at anføre Usikkerheden, ved Valget af en Folkerepræsentation blev gjendrevet af Dr. Dampe, der indvendte, at dette ikke rammede en saadan mere, end Styrere i Almindelighed, idet han bemærkede: "Naar Kongen i Valgriger vælges af Nationen, eller i Arverriger ved Fødselen kommer til Regjeringen, da er det bestandigt usikkert, i første Tilfælde, om Nationens Valg falder paa den duelige, i sidste, om ikke maaskee Fødselens blinde Bestemmelser falde paa et for Naturgaver blottet Subject. J sidste Tilfælde er det endnu desuden usikkert, om den Person, som Fødselens Lod træffer paa, ogsaa erholder en saadan Opdragelse, som er nødvendig til at danne den gode Styrer. Det er ikke engang det slemmeste Tilfælde, om han som Christian den Anden opdrages, blandt de laveste Klasser. Den Dannelse, han kan faae blandt det lede Hofkryb, saafremt hans Barndom overlades i dets Haand, er langt værre og har langt skadeligere Jndflydelse paa hans Characteer. Thi denne Art af Mennesker er lavere i Aand og Tænkemaade, end den saakaldte laveste Klasse. Saa usikkert, som det nu er, om den over ste Styrer bliver den værdige Mand, eller ikke, saa usikkert er det, om han i de Personer, han tager til Hjælp i Bestyrelsen, træffer det rigtige Valg, om han, til at gjøre dette Valg, besidder den nødvendige Klogskab, Menneskekundskab og Frihed for Lidenskaber. Alle disse Usikkerheder ere saa store, at de ikke overgaaes af Usikkerheden ved Valget af Folkerepræsentanter." – Bastholm undlod ikke at fremkomme med den sædvanlige Jndvending, at de repræsenterede Forsamlinger ledes af Egennytte, eller af Partiskhed og ofte mangle Øvelse og Erfaring i at bestyre de offentlige Anliggender. Dampe svarede herpaa: "Hvad disse Lidenskaber angaaer, der siges at besjæle Repræsentanterne, da vilde det vel ikke være vanskeligt at opstille et Modregister, langt nok, af ligesaa slemme, om ikke altid de samme, Lidenskaber og Feil, der kunne finde Sted hos Kongerne og deres Medhjælpere, saasom Lyst til at despotisere, Rethaveri, Ligegyldighed for Sandhed, Ret og Frihed, Magelighed, Ødselhed, og en alle alvorlige Tanker adspredende Forlystelsessyge, ikke at tale om Partiskheden, hvorfor de i høi Grad ere udsatte og som de meget behøve at tage sig lagt for. J Henseende til Mangel paa Erfaring og Øvelse, da mangle Folkerepræsentanterne dem ikke fra Begyndelsen mere end alle Styrerne i Almindelighed, saasom begge disse Ting erhverves under Forretninger med Tiden, og Brugen af denne Læremester staaer aaben saavel for Folkerepræsentanterne som for Styrerne." Udbredelsen af gavnlige Skrifter over Agerdyrkningen er en Sag af største Vigtighed; det er derfor Redactionen kjært her at kunne anmelde Udgivelsen og Fordanskningen af J. G. Købbes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægavl, som er forsynet med bemærkninger af C. Dalgas. Bogens Jndhold bestaar af 1 Capitel Om de for en Landmand fornødne Egenskaber, samt et Landbrugs Bestanddeele. 2 Cap. Om Jordbundens Taxation, 3 Cap. Om Sædskiftet og Markinddeelingen, 4 Cap Om Jordens Tilberedelse til Sædeavl. 5 Cap. Om Markernes Tilsaaning, Sædeafgrødernes Pleie og Jndavling. 6 Cap. Om Dyrkningsmaaden af de forskjellige Sæde arter og Væxter, hver især betragtet. 7 Cap. Om Behandlingen af de til naturlig Græsvært tjenlige Grundstykker. 8 Cap. Om Qvæghold og Qvægavl i Almindelighed. 9 Cap. Om Hesteavlen. 10 Cap. Om Hornqvæget. 11 Cap. Om Faareavl og 12 Cap. Om Svineavl. – Det fortjener at bemærkes, at denne Bog i landoeconomisk Henseende af Alle, der kjende den, har vundet en ualmindelig Berømmelse, hvorfor dens Udbredelse paa dansk Grund er meget ønskelig, dertil kommer, at Bogens billige Priis, 6 s. Arket (den vil udgjøre 30 Ark) for dem, der subskribere strax, og 8 s. Arket for senere Kjøbere, vil indskrænke Prisen til det Halve af det, som Originalen koster.