Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-12
General Beliards høistmærkværdige Officialberetning af 29 Juni, er nu bekiendtgjort i Moniteuren. Jblant endeel interessante Oplysninger, som gives i samme om de senere Operationer i Egypten, udmærke sig i sær følgende: Den 10 Martii afmarscherede Overgeneralen Menou til Abukir, og lod Beliard beholde et Troppekorps paa 2553 Md. ved Cairo. Efter de fornødne Citadellers og Forters Besætning, beholdt han kuns af disse et bevægeligt Korps paa 485 Md., for at inddrive Fourage, eskortere Proviant= og Munitionsstransporter og opholde Storvizirens Armee saalænge, til Menou havde slaget Engellænderne. Efter det ulykkelige Slag den 21 Mart. var man kun betænkt paa at afværge en Forening af den Engelske og Storvizirens Armee. Den 4 April blev Beliard forstærket med 570 Md., hvormed General Dongelot kom fra Overegypten. Pesten anrettede store Ødelæggelser imellem de franske Tropper og Cairos Jndvaanere. Efterat Engellænderne ogsaa havde indtaget Damlette og Rosette, samlede Beliard Garnisonerne fra Salachich Belbeys, Suet o. sl St. ved Cairo, og da det ogsaa var ude med Mamelukkernes Troeskab efter Murad Beys Død, saa fat rede han den Beslutning at tage en fast og imposant Stilling ved Cairo. Divisionsgeneral Lagrange havde Ordre, at dække Rhamanten med 3900 Rd., og forlod det ikke for efter en hidsig Fægtning med den Engelske Arme og Storadmiralen, som varede hele Dagen den 8 Mai, hvorpaa han den 12te stødte til Beliards Korps. Efter dennes Formening havde det været bedre, om de begge forenede havde angrebet Storviziren, da han kom ud af Ørkenen, førend han kunde blive organiseret og faae Landet oprørt ved sin Jndflydelse. Beliard og Lagrange droge nu i Forening mod Tyrkerne ved Belbeys, og stødte den 15de paa Fienden Østen for Elmeeneyer, men da denne ikke holdt Stand og man altsaa befrygtede at han skulde tage en Omvei til Cairo, som ogsaa det, at Engellænderne og Storadmiralen kuns vare 2 Dagmarscher fra Cairo, saa besluttede de at vende tilbage, for at spærre Nilen, opkaste Batterier, befæste Gige, og giøre deres uhyre Linie saa stærk som mueligt. Saaledes indklemt af 3 talrige Armeer, som daglig voxte ved Egyptiske, Arabiske, Mamelukske ja selv Asiatiske Deserteurer, uden Penge, i Mangel af Levnetsmidler og Artillerie Munition, uden Kommunikation med Alerandrien, som var en næsten utilgiængelig Øe, bestemt til at forsvare en Bye, hvis Jndvaanere, naar de gjorte Opstand, kunde stille 20 til 30000 Bevæbnede imod os - skriver beliard - afskaaret Retiraden til Damlette (i Over Egypten fattedes det paa en Militærposition til samme) tog jeg den Beslutning, som fordum Chevert under langt mindre vanskelige Omstændigheder i Prag. Chevert var ikke midt i Afrika, ikke ængstet af 2 Tyrkiske Armeer, havde ikke midt i sin Leir, en talrig vild Nation. Desuden havde jeg mange Syge, lemlæstede Krigere og franske Lærde at redde. Jeg lod Geistlighedens Høvdinger, Divanets Lem, mer og de berømteste Mænd i Cairoindspærre i Citadellet; jeg lod opkaste Batterier. imod Staden, under de største Trudsler. Overalt viste vi en imposant Stilling og et Skin af Magt, som kom Fienden til at troe, at Veien til Cairoe. ne gik over vore Liig. Man saae tydeligt, at vi vilde Alle døe, eller foreskrive Betingelserne for vor Retirade. Fienden kom desaarsag meget langsomt frem, og jeg vandt derved Tid til at oppebie Overgeneralens Forholdsordre, men fik den 12 Juni blot et Brev med et Dromedar=Detaschement, som jeg sendte tilbage, for at skildre ham vor Forfatning, som han ikke syntes at kiende noget tilDen 20 Juni bleve nu Franzoserne indsluttede af de kombinerede Armeer, som den følgende Dag trængte nogle af deres Forposter tilbage. Den 22 blev sluttet Vaabenstilstand og den 29 blev Konventionen undertegnet. Al den Modstand man endnu kunde have gjort, var i Citadellerne, hvortil man dog kuns havde Levnetsmidler i 20 til 25. Dage. Men, spørger Beliard, hvad Kapitulation kunde vi da have ventet af 2 Tyrkiske Armeer, og mon Engellænderne kunde have holdt disse i Tømme, Da heller ingen Suceur, efter Gentheanmes mislykkede Forsøg, var at haabe, vilde de franske Tropper i saa Fald have seet sig nødt til at overgive sig paa Discretion. Jeg afholder mig - siger Beliard tilsidst - fra alle Lovtaler over vore Generaler, Officerer og Soldater. Disse med Ar bedækkede Krigere have under Deres (Bonapartes) Kommando slaget 5 Østerrigske Armeer i Jtalien og erobret Egypten. J 3 Aar have de kjæmpet imod allehaande Mangler, imod Pest, imod Europas og Asiens Anstrængelser. lange af Landets Jndvaanere følge med os o. s. Herpaa følger i Moniteuren 10 Tillægspunkter, til Konventionen, som angaae de nærmere Bestemmelsen ved Troppernes og Fruentimmernes Transport. Heraf seer man ogsaa, at Overgeneral Menous Kone, Datter, og Adjutant samt alle hans Effecter skulde bringes fra Caro til Alerandrien. -