JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-04-04
London, den 8de Martii. Det ansees af Parlementet, som en indenlandsk vigtig Sag. at forekomme de smitsomme Sygdomme i de offentlige Fængsler. Over denne Sag ere den 4de hujus nogle Læger af Underhuset blevne consulerede. Der bleve angivne adskillige Aarsager til saadanne Sygdomme, af hvilke de betydeligste vare disse : At de Fangne ingen Legems Bevægelse have, ere al for meget indsluttede, og Dunsterne af dem desaarsag anstikkende. Men saasom Meeningerne dog vare forskiællige, saa fik Hr. Howard den Commission, at besøge alle Fængslerne i Riget, anstille Observationer, og derpaa at meddele Huset samme. - Den 4de hujus gav Græven af Dartmouth Overhuset, og Lord North Underhuset tilkiende, at de den 7de hujus skulle forelegge dem efter Kongel. Ordre de fra Nord=America ankomne Papirer, betreffende de Uroeligheder, som i Anledning af Thee vare opkomne i Boston og andensteds. J Følge heraf overbragte disse Ministre i Gaar begge Husene et Budskab fra Kongen, af følgende Jndhold: Georg Konge. Paa erholdet Efterretning om de nyelig i Nordamerica opbænkte og udøvede Rænker, og i sær om de Voldsomheder, som tre øvede i Staden og Havnen Boston i den Provints Massachusets Bay, hvorved man har søgt at legge hindringer i Veyen for dette Riges Handel, og som grunde sig paa Foregivender, som sigte lige til at kuldkaste sammes Constitution; har Kongen fundet for got, at forelegge Parlements=Husene, den hele Sag, da han fuldkommen forlader sig paa deres Jver, til at vedligeholde den Kongelige Anseelse, og paa deres Kierlighed til det almindelige Beste og alle hans Staters Lyksalig led, og tvivler ikke paa, at de ey allene sætte ham i Stand til fuldføre de Messyrer, som udkræves til at stille de nu væren Uroeligheder, men og alvorlig overveye, hvad for videre nordninger maatte treffes, for at udvirke en uafbrudt og beindig vedvarende Lovenes Fuldbyrdelse og Coloniernes billige derkastelse under Kronen og det Storbrittaniske Parlement. G. R. Underhuset skal foretage denne Sag den 11te hujus og Overhuset den 17de hujus. - J Løverdags Aften blev hos Lord Cantzleren i Anledning af de Americanske Sager holdt et Cabinets=Raad, hvorved Gower, Sandwich, Dartmouth og Suffolk, Lord North, General=Procureuren og Procuratoren vare tilstæde. Hvorledes Ministerium er sindet i Henseende til de Midler som maae anvendes til at stille Urolighederne i Nordamerica, kan man let forestille sig. I Underhuset vare i Gaar Meeningerne meget ulige. Nogle paastode alvorlige Midlers Anvendelse; men andre talede til Coloniernes Forsvar.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Den 15de Martii. Da den Sag angaaende de Americanske Uroligheder den 14de huj. blev foretaget i Underhuset, holdt Lord Northen lang Tale, hvorudi han beskrev omstændelig de Nord=Americanske Coloniers nu værende Tilstand, og udlod sig iblant andre tagende Messyrer med, at den Boston ske Havns Seylads maatte sperres, indtil Jndvaanerne vare bragte til at efterkomme deres Skyldighed. J Slutningen af sin Tale bragte han i Forslag, at en Bill maatte indbringes, for strax at afsætte de Told=Betiente, som have Oppebørsel af og Opsigt over Afgifterne og Tolden i Boston, og at ophære Ud= og Indskibning af Gods og Vahre i bemeldte Stads Havn., Dette Forslag blev endelig efter nogen Modsigelse biefaldet. Men den 19de huj., da det heele Huus vil nærmere undersøge denne Sag, vil vist forefalde nye og heftigere Debatter. Jmidlertid har en Skribent, der, som man mener, er een af Ministrene selv, bekiendtgjort følgende: "Saafremt vi endnu have en Gnist af menneskelig Forstand, eller en Portion af sand Dyd, saa lader os i vore Sagers nu værende uroelige Tilstand gaae betænksom tilværks. Oppositionens aabenbare Hensigter gaae derud paa at udvirke en Forandring i Ministerio, det er, at sætte dem ud fra Sagernes Administration, som stræbe at forsikre os Herredømmet over den vestlige Verden, og i deres Sted at sætte saadanne, som søge at skille os ved samme. Have vi Øyne; hvorledes kan disse Mænds forskellige Caracterer undgaae vor Agtpaagivelse have vi Øren; hvor kan vi da fremdeles være døve mod vor Overbeviisningsmægtige Stemme. Vore foregivne Venner have virkelt grundige bevægende Aarsager til at ønske, at en Forandring, bliver foretaget i Administrationen; thi saafremt det lykkes dem, kan de komme til Ære og Fordeele. Men Folket har ingen Aarsag at haabe noget got, men meget mere at befrygte alt Ont af saa satal en Følge. Skulle en politisk Revolution af den Slags finde Sted, saa maae det bestandig frasige sig sine Eiendomme paa hiin Side af det Atlantiske Hav, ja end mere, de maae ikke allene lade fare enhver Fordring paa disse Staters Souverainitet, men og vente, at af Undersaattere vil opstaae Rivaler, af de stærkeste Venner, som man nogen Tid kan haabe at have, vil opkomme dødelige Fiender af den offentlige Velfærdt." - Som ganske nye Efterretninger fra Spanien forsikre, blive ved Marinen der gjorte de største Reguleringer, som nogen Tid ere hørte, og det under Opsyn af nogle Engelske, Franske og Hollandske Bygmestere, som i adskillige af Rigets Havne ere beskikkede med den anseeligste Løn til at forbedre de gamle Skibe og bygge nye. Tallet paa de nye Skibe, som bygges allene i een Havn, angives at være 19 J Ferrol er eet paa 110 Kanoner næsten færdigt.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Paris, den 12te Martii. Der Oeconomiske Societet i Zelle har faaet følgende Underretning fra en Mand, hvorledes han er bleven befriet fra Møl og J secter, hvike have fordervet hans Vogne. Som slige Jnsecter flye for stærk Lugt, forsøgtes først at beklæde Vognen inden udi med Ryslæder; men da dette Forsøg ikke ville lykkes, søgte Eieren at bruge noget andet, som havde stærk Lugt, men snart uddunstede, at han selv deraf ikke skulle besværes. Han hængte derfor Campher i Vognen, og tilstoppede samme det meeste mueligt var, og Dagen derpaa forsvandt Jnsecterne, efter at Vognens Eiere 3 Aar tilforn forgiæves havde forsøgt alle andre Midler. Kampser Lugten kan udi 1/2 Time reentuddunste. - J Normandet er bekiendtgjort følgende Maade at tillave Cidre, som har vundet en duelig Chymici Biesald i Rouen. Tag 1) 7 1/2 Pd. Korn, som kaages saa meget mueligt er, og til det bliver saa tynd en Vælling at det kan gaae igiennem en linned Klud. 2) 5 Pd. Sirup. 3) 5 Pd. Suur, dey, som giæres i 5 Dage, dette blandes og legges i en Tønde, som fyldes med Kaagheedt Vand. Siden slaaes derudi en Bout lli Brendeviin. Alt dette giæres i 5 a 6 Dage, da man lader Tønden uspunset og tildækket med et Kaalblad. Efter 14 Dages Giæren kan man drikke deraf. Heele Omkostningen beløber sig til 4 Franske Livres. - M. P. Reus, en Tydsk Landmand, som eyer Oliesyderie og Qværn, har læng øgt at drage Nytte af det Vand, som ikke behøves ved Oi Qvernen. Efter at have forsøgt adskillige Forslag, er han faldet paa at male Snuustobak, hvilket og er gaaet an Udi en tilsluttet Reservoir har han ladet stille en Machine, hvorigiennem han, allene ved Vand=Hiulets Drift, karver, støder, caperer og sigter hver Dag 600 Pd. Tobak, uden Die Qværnens Skade.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Den 14de Martii. Det heder, at Kongen meget ofte holdet Samtale med Hertugen af Aguillon om Krigs=Sager i den har man hidtil endnu intet kundet erfare om den egentlige Jndhold af deres Raadslagninger. Nogle vil formode, at Baron von Pirts, en i Preussisk Tieneste forhen staaende Officiers Taktik, er den Sag de raadslaae over. J Almindelighed skal vigtige Sager være paa Tapetet. - Oprøret i Tours er nu ganske stillet. Det Regiment Berry har der igien fuldkommen tilveiebragt Rolighed og god Orden. Pøbelen, som havde indbildt sig at Kornhandlerne, som de meente at være Aarsag i den dyre Tid, havde langs med Loire og Cher anlagt store Korn-Magaziner, var allerede paa Veyen til Chandeloupe for at plyndre disse, men blev ved bemeldte Regiments Ankomst til Lykke afholdt fra sit Forehavende. De fornemste Oprørere har man indbragt fangne, 3 af dem ere dømte til at hænges, 2 til Galeererne, og en Qvinde skal pidskes, brændemærkes og forvises. Men vi havde ey saasnart faaet denne behagelige Efterretning, førend en langt slemmere og ubehageligere Tidende indløb fra Nedre Anvergne. Syv og tyve Landsbyer i denne Provinz have, enten formedelst Mangel paa Brød, eller formedelst Kornvahres alt for høye Priis, gjort et stort Oprør. Man veed endnu ikke hvorledes denne Sag vil løbe af. Land=Fogden i dette District har strax faaet Ordre, at bringe dem til Lydighed.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Den 22de Martii. Fra Spanien er indløbet den Efterretning, at Prints Carl Clemmens, den eneste Søn af Prindsen af Asturien, ved Døden er afgaaen i sit Alders 3die Aar.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Fra de Tyrkiske Grændser, den 3die Martii. Ligesom overalt under enhver nye Regiering Folket giør sig et stort Haab, og den nye Regent, saa længe han intet mishaldigt har foretaget, roses af enhver, saa love og de Tyrkiske Lande sig meget af deres nye Sultan, og prise samme som en Herre, der i sin Person foreener adskillige store Dyder. Han er, som man forsikrer, goddædig, beleven, begierlig efter at faae Kundskab om alting, ædelmodig, lærd. J hans lange Ensomhed har han ikke allene studeret den Mahomedanske Theologie, men og Philosophien og Historien. Sine Forfædres Historie paa den Ottomanniske Throne har han tilfulde lært, og han veed ikke allene, hvilke store Gierninger samme have forrettet, men og ved hvilke Drivefædre og Midler det er lykkedes dem, at bringe Portens Magt til den Høyde, fra hvilken den i saa lang Tid saa stolt har kundet see ned paa Christenheden, og hvorfra, som han haaber, den og aldrig skal kunde nedsættes, saa længe Avind og Misundelse skal kunde vedligeholdes iblant de Christne. Han skal love sig mere deraf, end af sine Troppers Mod og Tapperhed, hvilke han dog har i Sinde paa alle Maader at forbedre, saavel i Disciplin som Maneuvres. Vandt til et stille og roeligt Livs Beqvemmeligheder, lader han ikke see den mindste Lyst til Strabadser, eller at gaae i Feldten, for selv at anføre sin Armee, men da han troer udi den nu værende Storvizier, udi HassaanBascha og nogle andre Basser ved Armeen at have saadanne Anførere, som kan udfordres til at forsvare de Ottomanniske Vaabens Ære, saa holder han for, at han udi en Krig lig saavel kan blive i sit Serail, som adskillige af hans Forfædre har gjort, eller som de fleste Christne Monarker i slige Tilfælde Rom, den 5te Martii. Man seer her en Medaille, som skal være slagen i Riget. Paa den ene Side er den hellige Faders Brystbillede, paa den anden Side seer man Kirkens Sindbillede, som holder i den høire Haand et Kors, og i den venstre en Olie Green, med den Omskrift i det Latinske Sprog: det menneskelige Kiøns Velfærd; og neden under: det ophævede Jesuiter=Sælskal1773. - Her opholde sig nu saa mange fornemme Fremmede, og i sær Engellændere af begge Kiøn, at alle Giæstgiver Gaarde ere besatte. For at giøre dem deres Ophold her paa denne Aarets Tid behageligere, har Paven tilladt, at endog i Fasten maae opføres Concert, og hos Stats Secretairen bliver 2 gange hver Uge holdt stort Taffel. Man har hid til endnu ikke kundet erfare, hvem den nyelig i Rimini arresterede Polakker er. Hans Alder angives for 30 Aar, og han skal forstaae det Arabiske, Jlliriske og Tyrkiske Sprog, Det er tilladt Adelen at besøge ham.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Jtalienske Grændser, den 8de Martii. Henimod midt i denne Maaned venter man i Livorno Græv Alex, von Orlow fra Petersborg. Det heder at den Russiske Escadre ikke skal afseyle, førend Græven der er ankommen. Paa Floden selv befinde sig efter en nøye Fortegnelse 308 Kanoner og 2620 Mand, som ere alle lutter skiønne og stærke Folk, foruden adskillige Russiske Herrer, der vil giøre Tieneste, som Volonteurs.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Parma, den 7de Martii. Natten imellem Tirsdag og Onsdag er her fornummet et temmelig heftigt Stød af et Jordskjælv, og derefter nogle lette Jordrystelser.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Triest, den 2den Martii. Republiken Venedig lader nu udruste 3 Skibe af Linien og 2 Fregatter, som under Commando af Vice-Admiral Emoskal afseyle til Levante, for at forstærke den der allerede af 12 Seylere bestaaende Venetianske Søemagt. Kornvahres Udførsel bliver nu her igien betydelig, da Korn i Mængde hidsøres saavel fra Ungern, som Steyermark og Karnthen.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Genua, den 2den Martii. Efter Breve fra Madrit blive nu ved Hoffet i Kongens Nærværelse holdte idelige Conferencer over de Depecher, som indløbe fra Hoffet i Versailles, og fra de Spanske Ministre ved de tydske Hoffer. Man forsikrer, at Hoffet har givet Ordre til, at nye Krigskibe skal bygges, og at Arbeydernes Ta paa Skibs Tømmerpladsene skal formeres.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Warschau, den 22de Martii. Dissidenternes Sag er endnu ikke bragt i Stand, og da samme nu snart skal endes, saa blive de fleste Vanskeligheder gjorte derimod. En Delegered, ved Navn Wilczewski, mod sætter sig i sær, og har nogle gange talt meget skarpt. De fleste Biskoper giøre og deres til, at denne Sag bestandig bliver forhalet og opholdt. Adskillige Landbudde ere og endnu temmelig behiertede, og tale i Forsamlingerne friere, end man vel troer. Et Landbud fra det Woywodskab Cracau, som og en een af de Deelegerede, har udi en offentlig trykt og udi de heftig ste Udtryk forfattet Tale erklæret, at han paa sin Side ey ville samtykke udi noget, dersom ikke de 3 allierede Magters Ministre ville give en authentisk Declaration over følgende Poster, 1) at de ville bekiendtgiøre deres Hoffers Beslutninger ikke som befalinger, men som deres Meeninger og Tanker, 2) at de ey med nogen Medborger ville have besynderlige og hemmelige Forstaaelser, som angaae det hele Lands Skjæbne, 3) at de intet andet Svar ville modtage, end det som var althentisk, eller som med alle Medlemmernes Samtykke er givet og skrevet i Forsamlingen, 4) at de som Ministre ville handle om Sagerne, men intet med Magt aftvinge, (5 at de ikke ved voldsomme Skridt ville handle imod Folke=Retten, uden saa var, at de ved deres Exempel ville lære Nationen, ligeledes at forglemme Folke=Retten i Henseende til dem, 6) at alle stemmede Tropper skulle rykke ud af Landet, og ophøre at fordre stærke Leverancer, men betale det, som de have taget. Alle Efterretninger fra Wallachiet stemme deri overeens, at den Russiske Armee befinder sig i den beste Stand og ganske roelig i dens Vinter=Qvarterer. Forposterne ved Donau vare allene noget blevne forstærkede. I øvrigt gaaer Ordet der overalt, at Østerrigerne og Russerne til Foraaret vil agere fælles Sag. - J Følge andre Efterretninger skal Østerrigerne endnu besætte Podolien og den Grændse=Fæstning Kaminieck. Tiden vil lære det. Det heder, at til Rigsdagen i MayMaaned skal igien indrykke Tropper af alle 3 Magter. Saa meget er vist, at den Preussiske General=Lieutenant v. Lentulus har ladet bestille et Qvarteer.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Petersborg, den 8de Martii. Ved et publiceret Edict ere alle Qvarantainer og Jndskrænkninger paa Godser og Personer imellem denne Hovedstad og Stæderne Archangel og Moscau blevne ophævede, saasom man siden Aaret 1772 ingensteds har fornummet noget til Pesten. Paa Rigets Grændser allene vedblive endnu Qvarantaine Stationerne.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Den 11te Martii. Det siges for vist, at Crims Jndpendence, den frie Seplads paa det sorte Hav, og en Erstatning for Krigs Omkostningerne ere de Hoved Vilkaar, uden hvilke det Russisk Keyserl. Hof ingen Fred vil indgaae med Wien, den 23de Martii.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
J Følge Efterretninger fra Constantinopel have JanitschaPorten. rerne, strax efter at Sultan Mustapha den 3dies Død var bleven bekiendtgjort, gjort et Oprør i Constantinopel, og i Staden for Abdul Hamet udraabt den afdødes ældste Prints til Storsultan. Men saasnart Caimakan fik Efterretning om denne Tumult, lod han nogle Tropper rykke mod Oprørerne, som i Hast adspredte dem, og sendte Ophavsmændene fangne til Hovedstaden, hvor man hug Hovederne af dem og satte dem paa Pæle. - Den nye Storherre har ladet de ved Porten residerende Ministre give den Forsikring: at Hs. Høyhed havde virkelig i Sinde at leve i det beste Venskab med alle Europæiske Magter.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Danzig, den 25de Februarii.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
(Af den Parisiske Hof=Tidende.) Den Russisk Keyserl. Minister, Graven af Golowkin, har den 12te huj. ladet kalde en Deputation af den her værende Magistrat til sig, og bekiendtgjort samme en Dagen tilforn, med en Courier fra Petersborg erholdet Skrivelse fra Keyse rinden af følgende Jndhold: At da Hs. Russisk Keyserl. M. tilligemed Hofferne i Wien og Warschau skriftlig havde erkiendt Hs. Preussiske Mits. territorial Rettighed over den Danzigske Havn, saa havde Staden intet andet at giøre, end at underkaste sig; at Kryserinden i saa Fald skulle stræbe at vedligeholde Handels Frihederne paa den gamle Fod, men dersom Danzigerne ville længere vedblive gienstridig viis ey at erkiende Hs. Preussiske Msts. tilstaaede Rettigheder, ville Keiserinden overlade den til den Skjæbne den havde paadraget, sig selv, saasom det stred mod Keiserindens Anseelse, da videre at antage sig dens Sag." Denne ubehagelige Erklærine har dog ikke gjort Stadens Troskab mod Kongen og Republiken Pohlen vaklende, og Magistraten har svaret Græven, at den uden Hs Pohlske Msts., som Stadens Skytsherres, Samtykke, som havde lige saa stor Fordeel af at beholde Havnen, som Staden selv, ingen endelig Beslutning derpaa kunde give. Denne Minister syntes at billige saadant, og har bevilget den dertil udfordrende Tid. Bemeldte Konges Svar, som man daglig venter, vil altsaa bestemme denne Hansee Stads uforanderlige Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Weichsel Strøm, den 16de Martii. Den nyelig meldte Efterretning, at paa den anden Side af Weichselen ere blevne opsatte Preussiske Ørne, bliver bekræftet. Branie er trukket ind med i Cordonen, og nogle Læs Pæle og Ørne ere i Branie, saasom Contre Ordre er indløden, henlagte udi Magazinet og forseglede.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Randers, den 28de Mart. Paa Fruelund i Aarhuus Stift, er den 9de Mart. ved Døden afgangen Raadmand Arent Dyssels Hustrue Usie Cathrine Hee 72 Aar gammel som var sal. Hr. Niels Hee i Øster Hesinge i Fyhn, hans Datter, hendes efterladte Legeme blev den 17de Mart ganske tarvelig dog ved en anstændig og sommelig Følge ledsaget og nedsat udi Winderlef Kirke, men i Steden for nogen Overdaadighed ere alle fattige Almisse Lemmer i Winderlef Sogn, som kunde møde Dagen derefter udi Sogne=Præsten Hr. Albret Sadolins Nærværelse, af Enkemanden i hans Huus i Fruelund givet et Maaltid Mad og 8 Sk. i Penge hver, og hver af de Sengeliggende tilsendt en Mark, ligesom og efter den sal. Afdødes Begiæring udi hendes levende Live, bliver aarlig den 9de Mart. uddeelet, Rdlr. til bemelte Sogns Fattige saa længe Enkemanden lever og en der i Sognet boende, som muelig og efter hans Død med mere Tillæg kan continuere.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Kiøbenhavn, den 4de April. Den 29de Jan. 1774 haver det allernaadigst behaget Hs. Kongel. M. at beskikke Niels Sehestedt til at være Hofjunker.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Den 2den April ankom her paa Rheden en Russisk Keyserl. Fregat paa 32 Kanoner, førendes af Capitain Lieutenanvan Duysen, fra Østersøen til det Middellandske Hav destineret.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Ved denne Maaneds Udgang bliver den til Børns Henlæg, gelse paa Accouchement=Huset værende Casse efter Deres Kongel. Majestæts allernaadigste Rescript af 24de Martii 177. formedelst den utilladelige Misbrug dermed er skeed, lukket, og forMaade, som tilforn, dog at Børnene, som antages paa Cassens Bekostning, udsættes ligesom hidindtil paa Lande til Opdragelse. Den Kongelige Direction over den almindelige Pleye Anstalt, den 1ste April 1774. Nyberg. Resewitz. Lunding.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Ved det K. Tal=Lotteries 7de Trækning i Wandsbeck den 30te Mart. udkom følgende Nummere: Ved Døden ere afgangne: J Bragnæs Mad. JngeboCatharine Lund, fød Sahlgaard, 53 Aar. J Opland Amt udi Aggershuus Stift Major Bastian Hals ved det anden Aggershuusiske Regiment. Her i Staden den 30te Martii Sergeant Mons Heide, 47 Aar.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Aarhuus Dom Kirkes meget betydelige Reparation NB. O som efter de affattede Syns Forretninger og gjorte overslage ansees at vil medtage omtrent 14 a 16000 Rdlr., bliver den førstkommende 27de Mai h. a Formiddag Kl. 9 Slet ved ofsentlig Licitation paa Aarhuus Raadstue, efter den af Ober Bygnings Directionen i Kiøbenhavn approberede Plan opbuden, saaledes at først et hvert Slags Haandværks Arbeyde for sig, af Muur, Tømmer, Blytækker, Glarmester, Smedde og Snedker Arbeyde, samt dertil behøvende Materier, alt separatim, og siden det heele Arbeyde og Materialier under et opraaabes, og de eller den Mindste bydende, efter de paa Licitationsstedet nærmere bekiendtgiørende, Conditioner paa Kongel. allernaadigst Approbation tilslages: Liebhaberne maa efter Beskaffenheden være forsynede med tilstrækkelig Cauction, og kan foruden paa Licitationsstedet, forinden blive nøiagtigen underrettede om denne vigtige Reparations Beskaffenhed, saavel i Henseende til Arbeydet, som til de af adskillige Slags behøvende Materialier, naar de sig derom til Magistraten betimmeligen vil addressere. Aarhuus Raadstue, den 17de Mart. 1774. C. F. Gleerup. R. E. Müller. K. Schytte. L. P. Riesom.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Siden forrige Borger og Heste Kiøber Anders Pinds efterladte Enke i Aarhuus Giedsche Christine Schielderup, har overgiver hendes Boe til Øvrighedens lovlige Behandling samt hendes Creditorers Betaling, for saavidt tilstrække kan, og Boet derefter lovligen er bleven registeret, saa bliver foruden ved det udstyrede Proclama Boets Creditorer herved 3de gange indvarslede, deres Krav for os at anmelde og lovligen legitimere, i seeneste inden Aar og Dags Forlob, da de kan vente efter Boets Tilstand at skee Ret, men de Udeblivende have Skade for Hiemgielg, som de sig selv maa tilskrive. Skifte=Retten paa Aarhuus Raadstue, den 15de Mart. 1774. C. F. Gleerup. G. Hass.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Magistraten i Ribe, lader herved bekiendtgiøre, at som afgangne Frøken Søster Friderica Foss, der i Byen ved et af hende under 30te Octobr. 1743 oprettede Testamente, haver stipuleres at 3 nødtørftige Enker og 3 Jomfruer af hendes Paarørende, saa længe nogen af dem paa Fæderne eller Møderne Side er til, som ikke ere bemidlede, og haver sort sig honet og skikkelig op, skal aarlig nyde Deel udi Renterne af hendes efterladte Midler, og 2de af de Enker, som hidindtil haver nydt Deel af bemelte Renter, den 24de Julii og 24de Novembr. 1773. ved Døden ere afgangne; saa indkaldes derfore alle de Enker af sal. Frøken Fosses Paarerende, som kan have nogen retmæssig Adgang til at søge Deel af bemelte Renter, at de sig derom med troeværdige Beviser, om hvor nærde er sal. Frøken Foss beslægtet, og at de ikke er bemidlet, hos bemelte Magistrat i Riibe førend anstundende 11te Junii anmelder.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
da fornævnte Renter til bemelte sal. Frøken Fosses nærmest Paarørende og mindst bemidlede, efter Testamentets Jndhold bliver uddeelt. Riibe, den 15de Mart. 1774.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Da Naadsens Aaret efter afg. Hr. Peter Haard, residerende, Capellan til Dom Kirken i Ribe exspirerer den 24de April førstkommende, er en Skifte=Samling berammet i Stifts=Provstens Residen den 25de April, om nogen endnu haver noget at erindre ved denne Stervboe videre end allerede skeet er, i vidrig Fald er Skiftets Slutning berammet til 2den Mai næst efter, hvilket Vedkommende ville lade sig være efterretteligt. Riibe, den 21de Mart. 1774. P. J. Tetens.
Berlingske Tidende, 1774-04-04
Det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort, at Skiftet efter sal. Hr. Søren Bisted, forhen SognePræst for Levring og Hørup Meenigheder i Aarhuus Stift bliver foretaget til endelig Slutning i Stervboen den 10de Mai førstkommende. Grønbech Præstegaard, den 10de Mart. 1774. A. Levring,