JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Vore Øvrigheder have mangen Fortrædelighed med de talrige Skarer af Polske Militære, som ere flygtede ind paa Preussisk Grund; den menneskekiærlige Omhyggelighed og overbærende Behandling, man viser dem, lønnes endog ofte med offentlig Utaknemmelighed. Preussen har ikke søge at formaae nogen at de Polakker, der havde nogensomhelst Straf at frygte, til at vende tilbage til deres Fæderneland, ja Russerne selv vise saadanne ædelmodigen tilbage ved Grændsen. Men naar hele Regimenter, som kunne og ville vende tilbage, paa Grændsen indhentes af efterilende Urostiftere, af disse ophidses og omstemmes og da, pludselig forandrende deres Beslutning, vægre sig ved at vende tilbage, og forlange at føres til Frankrige, saa har man grundet Ret til at beklage sig over Gjæsterettens Krænkelse, hvilket Udtryk man vel kan bruge, naar de, som man gav Beskyttelse og Frihed, anvende disse til at reise frem og tilbage i Landet og stifte Uroe og Forvirring. Hele den upartiske Verden, vil med retfærdig Erkjendelse bedømme den Mildhed og Overbærrelse, hvormed den Preussiske Regjering, endog nu, efter saadanne Tildragelser, har behandlet Polakkerne - og foragte Utaknemmelighedens ublue Forhaanelser. Hvad der meget forværre det Polske Militærs Stilling, er den fra Frankriges Side bekjentgjorte Vægring, fremdeles uden Forskjel at modtage alle disse Mennesker, der nu intet Hjem have Leipzig, den 25de Januar.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Cholera hersker i Halle langt voldsommere end i Aviserne angives, og saa af de Syge ere hidtil helbredede. Ogsaa Musikdirector Naue, Stifteren af Musikfesten i Halle, er død af denne Sygdom. Desværre er Cholera ogsaa udbrudt i Lauchstadt. Lægerne antage, at denne Sygdom nu vil drage til Thuringen, og Leipzig derfor Jntet har at frygte.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Antallet af de hidtil ved den Polske Committee befordrede Polakker beløbe sig til 1,231 Jndividuer, foruden dem, som ere reiste herigjennem paa egen Bekostning. Publicums Deeltagelse for disse Ulykkelige er uforandret den samme. I det Darmstadtske lagde man Hindringer i Veien for de første Colonners Gjennem marsch, hvilke dog snart bleve hævede.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Lissabon, den 7de Januar. Daglig krydse ved Havnens Munding nogle smaae Engelske Fartøier, og denne Omstændighed, sammenholdt med adskillige at samme Nations Krigskibes Nærværelse opvækker saa meget mere vor Regjerings Mistanke, som Cabinettet i St. James, efter Forlydende, i sine sidste diplomatiske Meddelelser til Don Miguel, atter kommer tilbage til dennes Formæling med Dronning Donna Maria og til et udstrakt Amnesties Bevilling. Til disse Forslag, er føjet den bemærkning, at om endog Don Pedros Expedition mod Portugal skulde mislykkes, saa kan han dog let befæste sit Herredømme paa de Azoriske Øer og løsrive Madeira, Angola, Cadoverde, ja maaskee endog Goa og Mosambique, fra Portugals Herredømme.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Hamborg, den 31te Januar. Med Statspapirer var i Dag ingen Handel paa vor Børs Priserne vare næsten uforandrede. - Obl. af det Dansk Engelske 3 p. Ct. Laan i Fredags 62 3/4, i Dag 62 ½ Fra den 23de til den 31te Januar har intet nyt Choleratilfælde yttret sig.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Indenlandske Efterretninger. Ved Toldkammeret i Rendsborg ere i afvigte Aar angivne til Udførsel og udførte til fremmede Lande: 7881 Stykker Hornqvæg og 1254 Heste.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Kirkekjøbet i Ny-Sorøe Amt, for 1831 Aars Afgrøde, an bestemt saaledes : Hvilket udgiør i Repræsen. Sølv. Hr. To nu gie Rbd. 1 Rug, pr. Td. . . . . Byg, pr. Td. . . . . Havre, pr. Td. . . . Erter, pr. Td. . . . Boghvedegryn, pr. Td.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Kjøbenhavn, den Brevposten fra Hamborg ankom i J Morgen Middag (den 4de Februar) Kl. 12, helligholdt vort Universitet Hans Majestæt Kongens høje Fødselsdag i A. gentsauditoriet. Universitetets Rector, Hr. Professor Dr. Delenschlager, Ridder af Danebrogen og af Nordstjernen, hos der i denne festlige Anledning en latinsk Tale de pretio aninsensuum et enthusiasmi in operibus poeticis. - De efter oplæses Censorernes Dom over de i afvigte Aar indkom academiske Priis opgavers Besvarelse; de med samme fulgte for teglede Sedler aabnes, og de Studerendes Navne, der dennegange have vundet Priismedaillerne, oplæses. - Det til denne Høitidelighed udstædte Programm (37 Sider i Quarto), forfattet at Hr. Professor Dr. Madvig, indeholder den første Deel af en istorisk Undersøgelse de coloniarum populi Romani jure set conditione. Tillige bekjendtgjøres de elleve nye Priis opgaver for Universitetets Studerende; nemlig i Theologie, i Lovkyndighed, i Medicin, i Philosophie, i Mathematik, i Historie, i Phihologie, i Æsthetik, i Naturhistorie, i Experimentalphysik og i forientalsk Philologie.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Beltpassage. fra den 27de til den 29de Januar ere udreiste Til Fyen: Kunstderiderne Stesack med Kone; Martean og Kone, Rau og Kone med Datter, F. og C. Stella; Hoffmann og Kone med Datter; Premierlieutenant og diniant Sælboe. - Til Siælland, Portrailmaler Nielsen; Exam. jur Hjorteberg; Cand. jur. Ravit.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Ved Tallotteriets 1226de Trækning i Altona udkom: No. 61. 41. 11. 25. 81.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Tanker. Ved Afdøde Candidatus Medicine Chirurgie Peter Frederik Stangsrup fra Kiøbenhavn, der døde af Cholera i Warschau, i sin Alder 25 Aar. Hvad er dog Livets Lyst, dets Glæde: Hvad er vel Jordens Trøst, dens Haab, Vi vente Fryd - men at - vi græde, For Fryd kun høres Jammers Raad. Saaledes klaget Fader, Broder, Veninde, og en elsket Møe. En Drom er alle Livets Goder, Ak! ham vi elskte, maatte døe. En Yngling i sin favre Aldet, Hvis Hierte slog for Andres Vel Han rives bort, ham Døden kalder, og spunden er vori Haab, sort Hess. Dit Kæd Dig rev fra Fædrebolig, Du bragte Hielp til fremmed Land. Din Konst Du dyrkede saa troelig, Og freiste mangen Yngling, Mand. Nu sørger dybt en gammel Fader, Nu sørger Broder, Møe og Ven, Dem stride Taarer Kinden bader, Thi aldrig her Du sees igien. Dog endnu er et Haab tilbage, End gav os Gud en himmelsk Trøst, ning see vi Dig, der er ei Klage; Hist høres ingen Sorgens Røst. Hist favner Dig en salig Moder, Som længst for Dia til heren gik ; Hist lønnes Du med Himlens Goder, Og skuer Gud med saligt Blik. Svendborg, den 31te Januar 1832. at vor kiære Moder og Spigermoder Dorthea Madsen, Enke efter Skipper Marcus Madsen, ved Døden er afgaaet den 28de Januar, til 7de Aar, tilkiendegives herved Slægt og Venner. Paa egne og øvrige Families Vegne, Maria Schou. Ch. Schou.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
en 26de Januar sidstleden afgik ved Døden Brygger Søren Mollerup, i sit 74de Aar. De, der diendte ham, ville sindre ham med Venskab og Agtelse; hans efterladte Enke og Børn ville stedse bevare hans Minde i kiærlig Erindring. Vanrissauger. overeenstemmende med H. 10 af Contracten for det med den Kongl. Norske Regiering under 17de Marts 1825 contraherede 4 pCt. hun ete i Dag ved Lodtrækning, i Overværeste af Rotarius publicus Et Hurraad Clausvitz, følgende Obligationer af dette Lan Litr. A. No. 72 Bmk. 5000 Saaledes klaget Fader, Broder, Veninde, og en elsket Møe. En Drom er alle Livets Goder, Ak! ham vi elskte, maatte døe. En Yngling i sin favre Aldet, Hvis Hierte slog for Andres Vel Han rives bort, ham Døden kalder, og spunden er vori Haab, sort Hess. Dit Kæd Dig rev fra Fædrebolig, Du bragte Hielp til fremmed Land. Din Konst Du dyrkede saa troelig, Og freiste mangen Yngling, Mand. Nu sørger dybt en gammel Fader, Nu sørger Broder, Møe og Ven, Dem stride Taarer Kinden bader, Thi aldrig her Du sees igien. Dog endnu er et Haab tilbage, End gav os Gud en himmelsk Trøst, ning see vi Dig, der er ei Klage; Hist høres ingen Sorgens Røst. Hist favner Dig en salig Moder, Som længst for Dia til heren gik ; Hist lønnes Du med Himlens Goder, Og skuer Gud med saligt Blik. Svendborg, den 31te Januar 1832. at vor kiære Moder og Spigermoder Dorthea Madsen, Enke efter A Skipper Narcus Madsen, ved Døden er afgaaet den 28de Januar, til 2de Aar, tilkjendegives herved Slægt og Venner. Paa egne og øvrige Families Vegne, Maria Schou. Ch. Schou.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
en 26de Januar sidstleden afgik ved Døden Brygger Søren T Mollerup, i sit 74de Aar. De, der diendte ham, ville sindre ham med Venskab og Agtelse; hans efterladte Enke og Børn ville stedse bevare hans Minde i kiærlig Erindring. Vanrissauger. overeenstemmende med H. 10 af Contracten for det med den Kongl. Norske Regiering under 17de Marts 1825 contraherede 4 pCt. hun ete i Dag ved Lodtrækning, i Overværeste af Rotarius publicus Et Hurraad Clausvitz, følgende Obligationer af dette Lan Litr. A. No. 72 Bmk. 5000 Nr. 20. Bmk. : udtrukne til indisning den 1ste Mai gen Renter godtgiøres og maae Eierne at dermed melde sig forinden 6 Maaneder herved bekiendtgiøres til Vedkommendes. Kiöbenhavn, den iste Februar 1832. C. J. H. Overeenstemmende med S. 12 af Contoigelige Norske Regiering under 17de pCt. Laan ere i Dag i Overværelse af No. Clauswitz, fölgende Obligationer af de Ltr. A. No. 6, Bmk. 3000 Bmk. 57800 udtrukne den 1ste Februar 1831 til Betal Ltr. A. No. 111 Bmk. 3000 lin. E. Nr. 64, Sp. 100 Sr. 1500. adtrukne til Indling den 1ste Mai 1832, fra briken Tid ingen Renter godtgiøres og maae Eierne af de udtrukne Obligationer dermed melde sig forinden 6 Maaneder fra Forfaldsdagen, hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Kjöbenhavn, den 1ste Februar 1832. C. J. Hambro & Søn. Overeememmende med 5 10 af Contracten for det med den Kouselige Nonke Regiering under 9de Juli 1823 contraherede 4 pC. Laan ere idag i Overværelse af Notarius publicus Hr. Liatsraad Clausvits fölgende Obligationer af dene Laan : Litr. C. No. 25, Sps. 400 Spa. 1500 adrukne den 1ste August 1831 til Betaling den 1ste November 1831, paa foreskrevne Maade tilintetgjort. Kiøbenhavn, den 1ste Februar 1832. C. J. Hambrog Sön, gen fattig Karl har paa Veien fra Pilestræde, igiennem Kronprindsensgade, til Posthuset, tabt 2 Rbd. Sedler, indsvødte i et Papir. Den retsindige Finder loves en Douceur i Pilestrædet No. 113, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Udmærket fiin og billig Chocolade anbefales.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Kryder=Chocolade 36, 40, 44, 43 a 56 sk. Pd., fiin Vanille dito 4 a 3 Mk., fineste dito, indpakket i Æsker, 6, 7 a 3 Mk., Bryst=Chocolade med Candis og islandsk Moos 5 Mk., Sundheds=Chocolade 5 a 6 Mk., i Partier af 8 Pd. og derover gives 10 pCt. Rabat. Smaa Kager med paatrykStempel og Priis 1, 2 a 4 s. Stkt., paa disse gives til Handlende 50 pCt. Rabat. C. Kehlet, Chocolade=Fabriqueur, Østergade No. 34, i Kiøbenhavn En god Gaard i Kiøge, vel beliggende for Handel, ønskes tilkjøbs for en billig Priis. Anmeldelser desangaaende, hvori maae anføres Kiøbesum, Leie, Skatter m.v., modtager Mægler Giede, Vestergade No. 13, 2den Sal, fra 2 til 4 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Et godt vedligeholdt Huus med en god lille Hauge, er at faae tilkjøbs i Castrup Bye paa Amager. Snedker Hein sammesteds paaviser Eiendommen. Padame Sophie Schule, Enke efter afdøde Klædefabriken, Schule i Kiøbenhavn, anmodes at møde i det Kongelige Udenlandske Departements Expeditions=Contoir, for at modtage Beskeed om en hende magtpaaliggende Sag.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Smedie til Leie. Dronninggaards Smedie, beliggende ved Landeveien mellem Røiels Bon og Rudersdahl, bliver ledig til 1ste Mai; hvis derfor en duelig Smed attraaer samme, behage han, snarest mueligt, at henvende sig til Forpagteren paa Dronninggaard, hvor de nærmere Betingelser erfares.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Følge det Kongelige danske Cancellies Tilladelse, der er grundet paa I Smheds-Collegii Approbation, er det mig tilladt at curere for Udslet og onde Saar i Hovedet, uden at borttage Haaret, og at slig Cuur, der nu er ovet af mig i mere end 16 Aar, er skeet med Held, vise de mig at flere agtværdige Familier meddeelte Attester. A. M. Rosetiske, boende i lille Brøndstræde Nr. 103, 1ste Sal til Gaarden.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
At jeg under Dags Datum har befuldmægtiget Hr. Procurator A. C. V. Fich i Odense til paa mine Vegne ufortøvet, uden at oppedie min nærmere Ordre, at drage Avisskriveren, Cancellieraad Søren Hempel for Retten, til Undgieldelse efter Lovens Strenghed, hvis han skulde fremdeles tillade sig nogen Usandhed eller Fornærmelse imod mig, for at disse Fornærmelser enten kunne paa tales efter Forordningen af 27de Septbr. 1799 §. 12 §. 19 eller Placat af 18de Octbr. 1805, under Hovedsagen, jeg vil anlægge imod ham, eller indledes for Retten ved Continuations=Stævning til at paastaae cumuleret Straf over ham, bringes herved til offentlig Kundskab, ham og Ligefindede til fornøden Advarsel. Kiøbenhavn, den 31te Januar 1832. Jac. Chr. Lindberg, Magister artium.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Skifteendkaldelse. De ordinaire Skiftesamlinger i Sukkerraffinadeur Johan LudTvig Surleauls til Skiftebehandling opgivne Boe, afholdes hver Mandag Eftermiddag Kl. 5, i Boets Gaard No. 331 i Helsingersgaden heri Staden, og første Gang Mandagen den 6te dennes. Kiøbenhavn, den 1ste Februar 1832. Som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier i ovennævnte Boe. W. B. Dahl, J Oven, Grosserer.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets=Procurator
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Auctioner. Mandagen den 6te Februar 1832, bortsælges ved Auction, endeel Effecter, Ve af 2det Cronborgske Skov=District, som følge :. J Fredensborg store Kroe, om Formiddagen Kl. 9.1) Af Fredensborg Slotshauge 15 Favne Birkebrænde, og endeel Birkeklodse, endeel Naaletræe Bygningstømmer og Udhug 2) Af Daustrup Andhegning. 10 Favne Ellebrænde, endeel Elle=Rafter, Udbug og Qvas H. Paa Marianelund om Eftermiddagen Kl. 1.1) Af Klosterriis og Horserød Indhegninger i 30 Favne Stødebrænde, endeel Udhug og Qvas 2) Af Tealstrup Jndhegning : 20 Favne Kunder og Trødsket : Bøgebrænde, . endeel Naaletræe=Udhug. 3) Af Egebeksvang og Nyerup Indhegning : 30 Favne tørt Birkebrænde og endeel Qvas, samt Naaletræe=Bygningstømmer. 4) Af Krogenberg Jndbegning og Gurre Vang : 50 Favne Naaletræe=Brænde og Bøge=Stødebrænde, endeel Birkendbug med Riis, tienlige til Koste, og endeel Bøge Udhug og Qvas 5) Af Munkegaards Hegn. Endeel Egeqvas, samt endeel afvarkede fældede Egetræes og Riis ege lagt i Bunker, hvoriblandt meget er tienligt til GavnnaHiultommer. 4) Af Laveskov og Rellerriis Jndhegning. 50 Favne Naaletræebrænde og endeel Udhug c) Af Niverød Overdrev. Endeel Bøgestræer paa Roden tareret til 93 Favne. Waldemarslund, den 27de Januar 1832. Biørnsen.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
ansdagen den 8de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction anden Gang opbuden til Bortsælgelse : Huset Nr. 10 paa denne Stads Nørrebroe, der er assireret i Brandkassen for 4830 Rbd. Sølv, og hvortil er en smuk Hauge. tilhørende afdøde Høker Godske Sørensens og efterlevende Enkes Boe. Conditionerne og Adkomstbrevene ere forinden til Eftersyn hos Bohnum i Kristalgaden Nr. 53.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
Tirsdagen den 14de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem L. 3 og 5, bliver ved Auction 1ste Gang opbuden til Bortsalg : Gaarden No. 13 i Springgaden, assureret i Brandkassen for 17,8000 Rbd. Sølv, og vurderet til Auctions=Efterretning for 13000 Rbd. Sølv. tilhørende afgangne Fuldmægtig Willads Petersen og efterlevende Enkes fælleds Boe. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene ere forinden Auctionen at erholde til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade Nr. 26 a 27.3 følge passeret Execution og vedkommende UdlægsdaNestved. Jvers Reqvisition, bliver de Farver Schiørt tilhørensGaarde Manc. No. 116 og No. 117 paa denne Byes Kindhestegade, stillede til 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Auction Tirsdagen den 21de Februar d. A., 2den - Tirsdagen den 6te Marts, 3die - Tirsdagen den 20de f. M. De tvende første Auctioner afholdes paa Nestved Raadstue og den sidste Auction i Gaarden No. 117, hver Dags Middag Kl. 12. - Den sidstnævnte Eiendom bestaaer af en Gadelænge paa 9 Fag, og en Side dito paa 8 Fag, hvori er drevet et Farverie, og desuden hører til Gaarden en rummelig Gaardsplads og en Hauge paa omtrent 1 Td. Land. Gaarden No. 115 bestaaer af en Gadelænge paa 9 Fag og en Sidelænge paa 8 Fag samt en Gaards= og Haugeplads. Conditionerne, hvorefter bemeldte Eiendomme bortsælges, ere til Eftersyn paa mit Contoir, og tiener denne Bekiendtgiørelse vedkommende Panthavere, til fornøden Efterretning, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Nestved, den 27de Januar 1832. R. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1832-02-03
proclama. J følge Kongelig Allernaadigst Bevilling af 24de d. M., som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, og en saa lydende: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, den Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Justitsraad. Høiesteretsadvocat og Søekrigsprocureur Poul Egede Sporon af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui alentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den altonaiske Me cur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 24de Januar 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Høiesteretsadvocat og Søekrigsprocureur, JustitsraaP. C. Sporon til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpenssilentii, indkaldt Alle og Enhver, som maatte formene hos mig at han Noget at fordre, til med deres Paastand at fremkomme og saadant der havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 30te Januar 1832. P. C. Sporon, boende i Vimmelskaftet Nr. 25.
Berlingske Tidende, 1832-02-04
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-02-04
London, den 24de Januar. Det bekjendte og meget læste Toryblad i John Bull, der digeres af Parlamentslemmet Cronker, en af de talentfuldeste fireformere, (under det Wellingtonske Ministerium Admiralitets retair ; en betydelig Post) udkaster følgende Skildring af Eng hos nuværende Tilstand. Cabinettet vakler og er indbyrdes ligt, vore udenlandske Anliggender synes at tage en høist ugun- og Vending; tre af Conferentsens Magter stemme ikke overeens led os; vor Minister for det udenlandske Departement, Lordalmersion, harmonerer desuden ikke med Fyrst Talleyrand; statsindtægterne ere i en ussel Tilstand; Jrland er i Begreb, ved at indvikles i en Rebellion; Portugal er tabt for os; vore bestindiske Colonier ere i Fare; man vil formaae Ministrene til i Jnvasion i det fredelige China; Jndvaanerne i de engelske brikbyer omkomme af Sult; Folket er misfornøiet, og Linieopperne marschere til Jrland, for at holde Rebellerne i Tømme. gjer man til alt dette, at det Ostindiske Compagnies Privilesom, ligesom Bankens, er sin Udløbstermin nær, faa kan man fulde begribe den Utaalmodighed, hvormed Ministrene søger, stemskynde en Forholdsregel, der med et Slag skal gjøre de paa Alt.)
Berlingske Tidende, 1832-02-04
En i The Courier indrykket Skrivelse fra Dublin af 18de M. indeholder Følgende: I Gaar skeete her usædvanlige Tilsagelser. At der ved Hr. O Connells Afreise vilde holdes i Procession, det var vist. Det har til alle Tider været le Dublin, at bringe en Hob Mennesker sammen, og Trylleriet, OConnels Navn var stedse meget stort. Ved denne Leiliglid var vel Qvantiteten af de Forsamlede ligesaa stor som ved foregaaende Processioner, men med Hensyn til Qvaliteten, lev man en stor Forskjel vaer. Da Processionen var talrigst, andtes omtrent 50,000 Mennesket tilstæde, men disse hørte næsten le til de laveste Classer, og man kunde allerede af deres An teres politiske Stilling slutte sig til Mængdens Characteer og stand; disse Anførere vare: Hr. Thomas Reynolds og Hr. Karcus Castello. Denne Omstændighed er ingen uvigtig; thi den die af disse Mænd er endnu for kort Tid af Bladet Befrie behandlet med usædvanlig Foragt, og den Første er beindt for, at han stedse var tilbøielig til at komme i Haand længe med Hr. OConnel, naar denne ikke vilde samtykke Hr. tynolds overspændte Ideer angaaende Spørgsmaalet om Unionens bløsning. Alt dette maa imidlertid staae tilbage for selve Hr. konnells Færd. Man havde haabet, at han ved Afskeden vilde bede sig for at udslette det Jndtryk, som den ondskabsfulde itation havde frembragt, for hvilken han nyelig blev dragen Ansvar. Over de forskjellige Faner med Jndskrift : Uniosins Ophævelse, saavelsom over O Connels og Wilhelmi 4des Portraiters Sammenstilling, maatte man lee, men bedelsesværdigt er det, at maatte berette, at OConnell ved ankomst til Processionspladsen tiltalede Mængden i den liskabeligste Tone, efterat han havde erklæret, at han fra denne Dag høitideligen og ubetinget helligede sig den lovgivende Unions Opløsning, sluttede han med at anraabe den letbevægelige Mængde om at staae ham bi til dette Øjemeed, og anraabte Guds Almagt, at velsigne deres almeennyttige Anstrængelser, - - Nu til den anden Side af Jrlands Skildring. Da man havde fundet, at Morrisions Huus var for indskrænket til at rumme det store Antal af dem, som vilde indfinde sig til den protestantiske Forsamling, saa blev Raadhuset med LordMayorens Tilladelse benyttet hertil. Forsamlingen var overordentligen talrig og agtværdig, og vilde have været meget vigtig, dersom i dens Forhandlinger kun havde været Maadehold. Men i Stedet for at man her, som haabedes, skulde høre en stor politisk Yttring, viste sig kun en heftig Partiaand. Landets Tilstand, Folkets Nød, og Berraadslagning om de hensigtsmæssigste Midler til at raade Bod paa samme, bleve kun berørte med faa Ord, og Hovedgjenstandene vare: Bibelen og Sværdet. - Disse ere begge de Factioner, som foruroelige Landet paa de troe og roelige Borgeres Bekostning. Mandeville, Boyton og Waring, paa den ene, - OConnell, Marcus Costello og Tom Reynoldspaa den anden Side.