JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Efter Forlangende bliver Mandagen den 14de Maji førstkommende, i Frangde Præstegaard under Aasum=Herred, holdt offentlig Auction, som begynder Klokken 9 Formiddag, over adskillige Effecter, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Jern- og Trætøi, Senge og Sengeklæder, endeel Linned af Lagener og Dækketøi, Speile, Borde, Stole, Chatoller, Dragekistet og Skabe, Creature: Heste, Køer, Faar og Sviin; en Chalse, Vogne, Plov og Harve, Ride- og Kiøretøi m.v. thi ville de Lysthavende til bemeldte Tid og Sted indfinde sig. Nørre=Lyndelse den 25de April 1792. L. Langhoff. Guldstændig Addresse og Stats=Fortegnelse over Danmark, i Norge og Provindserne m.v., udgivet af Universitets boghandler Proft i Kiøbenhavn, faaes nu paa Adresse=Comtoiret i Odense, indbunden for 3 Mk. 8 s. Maa Schousboe Gods i Fyen, i Rynkebye Bye under Odense Amt, er hos Jndsidder Morten Wæver ved Døden afgangen ung Karl Jver Johansen som nogen Tid har nydt Almisse, hans Efterladenskaber er strax taget under lovlig Skiftebehandling, og vurderet for Summa 2 Rdlr. 4 Mk. 4 s.; og ved Forretningen er bleven anmeldt at være efterskrevne Arvinger: 1) En Heelbroder Rasmus Johansen, har været givt, og for nogle Aar siden, en kort Tid opholdt sig i Odense. 2) En Heelsøster Margarethe Johansdatter ligeledes har været givt med en Vægter i Odense, og for nogle Aar siden der opholdt sig. 3) En Halvbroder Niels Johansen Snedkersvend. 4) En Halvsøster Kirsten Johansdatter. Da nu ingen veed om disse Arvinger ere i Live, eller døde, og har efterladt sig Børn, eller hvor de opholde sig, saa bliver samme herved paa lovbefalet Maade indkalder, at møde eller møde lade herpaa Skriverstuen 6te og 12te Ugers Dagen, der indfalder den 6te Juni og 18de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, for deres Arve=Ret at iagttage, om noget (som ikke formodes) skulde overskyde Begravelsens og andre Omkostninger; til samme Tider vilde og Boets Credi= og Debitorer indfinde sig, da Skiftet til sidste Tid ventes sluttet, og Boet ei formaaer at bekoste videre Jndkaldelse. Schousboe pr. Nyborg den 25de April 1792. S. Fischer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Et skikkeligt ungt Menneske, som kan læse Prænt og Skrivt, og har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, kan melde sig paa Adressecomtoiret. (il behagelig Efterretning for de Forældre, som ønske at faae sine Børn i en Skole, hvor de tilligemed Læsning kunde lære Syening, meldes, at Jomfrue Bolter, en Datter af afg. Kiøbmand Bolter, ønsker sig recommenderet til dette Skolearbeide. Hun boer uden for Nørreport. gammel Grime paa, er i Gaar optaget, og indsat hos mig En fremmed Hest, liden af Vext, bruun af Couleur, med en Undertegnede, som boer i Kronborg-Huset i Steenløse Sogn, Bramstrup Gods. Hesten har ingen Aftegninger, og den kan omtrent være 10 Aar gammel, og maaskee derover; Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning, og min egen Sikkerhed, bekiendtgiøres. Naar Eieren melder sig med behørig Beviisligheder, inden den i Loven foreskrevne Tid, kan han strax faae Hesten, imod at betale mig mine anvendte Bekostninger i alle Deele. Kronborg-Huset den 30te April 1792. Hans Zacatiasen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Skipper Ritz agter sidst i tilkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig hos Hr. Kiøbmand Riissing i Odense eller hos Skipperen selv i Stige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Hermed følger et Avertissements=Tillæg.) efter Kongel. allernaadigst Bevilling har jeg nedsat mig som Borger og Kiøbmand her i Odense, for at handle med alle Slags inden og udenlandske toldbare Vahre af Alenkram, hvortil jeg ydmygst recommenderer mig i det høie Pubticums Bevaagenhed, forsikrende den redeligste Behandling og de billigste Priiser. Mit Logie er, indtil videre, paa Giæstgivergaarden hos Hr. Lausen, hvor endeel af mine Vahre, strax kan tages i behagelig Øiesyn. Odense den 20de April David Jfrael, født i Fridericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Et Skifte=Commissionen efter afgangne Hr. Stiftbefalingsmand Hauch, vorder igjen foretaget paa Wiborg Raadstue den 30te Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver herved fremdeles bekiendtgjort, og da den anordnede Advocat for de Umyndige, ved hvis under Halds Amts Oberformynderie indestaaende Arve Midler, befindes Mangler, Hr. Raadmand og Byefoged Wessing i Wiborg, har nedlagt Paastand over disse Umyndiges Værger, at tilsvare i Følge Lovens 3 Bogs 17 Cap. 30, 32 og 33 Art., de befundne Mangler af de Arve=Midler som ere faldne ved efterfølgende Skifte=Behandlinger: a) Skiftet efter afgangne Peder Laursen i Stoer Tourup i Uldberg Sogn sluttet den 20de Jan. 1764 og Skiftet efter dennes afdøde Søn Laurs Pedersen sluttet den 22de November 1776. b) Skiftet efter Selveier Jens Hansens afgangne Hustrue Anne Michelsdatter i Bygom, sluttet den 8de Novbr. 1764. c) Skiftet efter Martinus Kold i Daugberg Mølle hans afgangne Hustrue Dorthea Jacobsdatter Brøndum, sluttet den 30te Jan. 1772. d) Skiftet efter afgangne Thomas Mogensen Møller og Hustrue Karen Christensdatter i Øster Welling Mølle sluttet den 8de Juni 1773. e) Skiftet efter afgangne Frue Generalinde Lüttichau til Lerkenfeldt sluttet den 9de Maji 1776, i Henseende S. T. Hr. Oberst Lieutenant Brochdorffs Børns derunder tilfaldne Arv f) Skiftet efter Jacob Andersen Nunboe i Mønsted hans afgangne Hustrue Margrethe Jensdatter sluttet den 9de August a) Skiftet efter afgangne Retmester Johan von Lüttichau paa Lerchenfeldt sluttet den 12te Febr. 1779. b) Skiftet efter afdøde Christen Jensen Hvilsom og Hustrue Edel Christensdatter i Bierregaard, sluttet den 24de August 1787. i) Skiftet efter afgangne Christen Christensen i Fielsøe sluttet den 30te October 1787. b) Skiftet efter afgangne Christen Jensen Mønsted i Daugberg. sluttet den 20de April 1787. 1) Skiftet efter afgangne Huusqvinde Mette Mogens Datter i Søebye, sluttet den 30te October 1788, og m) Skiftet efter afg. Thomas Jensen i Tostrup, sluttet den 17de October 1780. Saa har man ikke villet forbigaae, tillige ved denne Leilighed derom at advare alle vedkommende Værger og Formyndere, under ovenanførte Skiftebehandlinger. Commissions=Stædet Wiborg Raadstue den 12te April 1792. Ferslev. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Torsdagen den 3die Maji førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver efter Vedkommendes Begiering, første Gang foretaget offentlig Auction over en, Kiøbmand Sr. Erich Christian Schows Opbuds=Boe tilhørende Løkke, beliggende uden for Odense Byes Vesterport, østen for den store Heed, imellem Bager Sr. Froms Løkker; bestaaende af Agerland og endeel meget god Engbund; hvilken Løkke strax kan tiltrædes eller antages af Kiøberen, til frit Brug og Raadighed. Auctionen holdes i Sr. Schows iboende Gaard i Vestergade; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 26de April 1792. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
udi Steenstrup Degneboelig her i Fyen Sunds-Herreder ved M. Døden afgaaet Sognedegnens, Sr. Peder Bierings Hustrue, Christine Lund, uden Livsarvinger; Ved Stervboets Forseglings- og Vurderingsforretninger blev af Enkemanden angivet følgende Arvinger: 1) Degnen i Windinge, Sr. Peder Jørgen Welling. 2) Benedicte Welling, i Ægteskab med Gartner Reichel paa Brahesborg. 3) Petrine Welling, ugivt og opholdende sig hos bemeldte Gartner. 4) Juliane Welling, givt med en Glarmester i Odense; hvilke 4 ere Børn af den Afdødes Søster, der havde været i Ægteskab med Hr. Peder Willing, forhen Sognepræst i Schydebierg. Tillige blev angiver, at være Børn efter den Afdødes Søster, Anna Lund, Enke efter afgangne Viintapper Meier i Kiøbenhavn, men hvis Navne og Opholdsted ikke vides. Og som Stervboets ringe Vilkaar, da den allerede anmeldte Gield beløber Vurderingensubetydelige Summa, ikke formaaer andet Proklama at udstæde, indkaldes herved samtlige den Afdødes Arvinger, de myndige enten selv eller ved Fuldmagt, og de umyndige med Værger og Formyndere, at anmelde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos mig undertegnede som Skifteforvalter; ligesom og Credi= og Debitorer, om flere maatte være. Det bekiendtgiøres tillige, at en Samling er berammet at holdes i bemeldte Steenstrup Degneboelig Onsdagen den 20de Junii førstk. Kl. 10. Slet Formiddag, for Skiftet videre at fremme. Svendborg den 3die April 1792. F. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Ja det Fyenske Jnfanterie Regiment til Artillerie Tienesten, i Campementet, skal anskaffe 16 Heste, stærke og brugelige til deres Bestemmelse, men uden Hensyn til Couleur og Høide; Saa averteres herved, at næstkommende 5te Maji, bliver til en saadan Leverance holdet Licitation i Mad. Munchs Gaard her i Fridericia, Formiddag Kl. 10 Slet, hvor Conditionerne nærmere vil erfares, og tiener til forløbig Efterretning, at Leverancen af disse Heste præsteres i seeneste den 10de Junii d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
For nogen Tid siden er kommen hertil Gaarden en sort Skydehund, med 4 hvide Tæer og en hvid Plet i Nakken, lidt krøllet, og hviid for Brystet, som den rette Eier imod dette Avertissements Bekostning kan bekomme. D. C. Johansen, Frederichslund den 9de April 1792. Jæger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Jm nogen skulde have Lyst at tilkiøbe sig en Gaard i Nyested paa Lolland, beqvem til Handelsbrug for en Kiøbmand, tilligemed Ager og Eng omtrent 45 til 50 Tønder Land, beqvem atfralukke for sig selv foruden Torveskiær, Pilehegning og Græsningsret; De vilde da derom melde sig hos Hr. Amtsforvalter Klinge i Nyested eller og hos Byeskriver Bager i Svendborg for nærmere at erfare Conditionerne. For en Kokkepige, som kan fremvise tilforladeligt Skudsmaal, om sin Troskab, Reenlighed og Flittighed, er en god Tiene, ste ledig til næstkommende Michaelis, naar hun inden denne Uge a Udgang vil henvende sig her til Comtoiret, hvorfra Anviisningen skeer. Sog kunde strax tiltræde samme; Anvises herfra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
En Student ønsker sig en Condition hos et Herskab eller hos en Præst
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Odense, den 4de Maji. Ved Collecterne, som efter Kongel. allernaadigst Tilladelse ere gaaet om i Kiøbstæderne i Fyens Stift til Fordeel for de brandlidte Jndvaanere i Middelfart Kiøbstæd, er indkommen: af Odense. 68 Rd. 1 Mk. 9 s. af Faaborg. af Bogense. af Rudkiøbing. af Kierteminde. af Svendborg. af Assens. af Nyborg. af Middelfart J alt 367 Rd. 3 Mk. 15 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
J Mode Journalen for April h. a. findes følgende Avertissement. Sex unge rige Piger. begiere den unge Mand af Formue, der søger en Ægtefælle, under visse Vilkaar, til deres Ægtemand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Den unge Mand af Formue, der i No. 38 af ny Hamborger Tidende søger efter en rig Kone; ham, der sikkert haaber ikke at mishage nogen Smuk, er først 30 Aar gammel, og i fulde Blomster, har allerede 400 Daler Jndkomster, men om nogle Aar faaer en Capital af 20000 Mark Hamb. Courant i Hænder, der vel endnu ikke har noget Embede, men grundet Haab derom i Fremtiden, melde vi Undertegnede foreenede 6 Veninder, at enhver af os ligeledes endnu staae i vor fulde Blomster, enhver af os haaber sikkert hverken at mishage ham eller nogen anden Mand; enhver af os vel endnu ikke har noget Embede, men allerede virkelig i det ringeste som Gange saa stor en Capital, som han endnu haaber, og har frie Disposition over vores Haand, vores Hoved, vores Hierte, og enhver af os er tilbøielig til, at blive hans Ægtekone under, følgende faste Vilkaar: 1) Han lader sig to Gange tegne i sin heele Figur, eengang i Huus Neglige, og eengang i fuld Klædedragt (efterdi begge ere meget characteristiske) og ledsaget med et Notariats=Jnstrument, at dette er hans egen sande og legemlige Skikkelse, lader disse to Tegninger stikke colorerte for Mode-Journalen og der bekiendtgiøre ved Jntelligensbladet paa sin Omkostning, ligesom brugeligt er ved et overordentlig sælgende Kunstarbeide. Det er billigt, at vi ikke kiøbe Katten i Sækken, men først beskuende lære at kiende vore Vare, som vi ville kiøbe. 2) Behager han os ikke, saa betale vi Tegningen og Kobberstikker, og give den Meestbydende hans Haand, (thi Hiertet taler han nok ikke om) til Priis. 3) Behager han os, saa give vi ham det tilkiende ved Mode Journalen, og han reiser da, efter given Adresse, herhid paa vor Omkostning. Her bliver han imodtaget af vor Procurator, og underkaster sig en hemmelig Prøvelse; han bliver nemlig med bundne Øine om Natten ført ind i vor Sirkel, og besvarer saa enhver af os 6 Spørgsmaale, som de ere berettigede til at giøre ham. Derpaa bliver Bindet taget bort, han seer os alle ved Siden af hinanden, en Buste, og tør giøre 6 Spørgsmaale til enhver af os, som besvares ham. Derpaa falder Forhænget ned, som viiste os kuns en Buste, og han seer os i heel Figur; ogsaa, at enhver har et Nummer fæstet for paa Brystet. Herpaa præsenteres han en Tærning. Modtager han den - thi hidtil kan han endnu gaae tilbage - modtager han den, og kaster, saa er det Nummer han faaer, hans Ægtefælle, og han faaer da først vore Navne at vide. Modtager han den ikke, saa sværger han en gyselig Eed, aldrig at ville opdage noget af disse Mysterier, bliver med bundne Øine igien bragt tilbage, og reiser tilbage atter paa vor Bekostning. 4) Han afsiger al videre Forhandling med andre Piger, som leve i Haabet indtil Knuden med os er knyttet eller ganske sønderrevet. 5) Han forresponderer med os ikke anderledes end offentlig ved Mode-Journalen; fordi vi som frie Stats borgerinder elske Publiciteten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
NB. Da den Hr. Giftelystne opfordrer enhver ugivt Smuk, saa haabe vi, at han ikke vil giøre nogen Udsættelse i Henseende til en ung Enke, som befinder sig med i vores For ning; thi vi forsikre ham, at hun er ugift og ogsaa smuk. Givet paa Marie Bebuddelses Dag 1792. Clementine Elise 1. Adelhald Al. Bettyr. Rossettang. Constanzier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
(Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn. Den 21de April døde Geheime-Conferenceraad, Ridder, af Elephantordenen og Oberhofmester hos Enkedronningen, Hr. Anthon Henrich v. Moltke, i sit 57 Aar; General Krigscommissair Alexander Ross i sit 32, og Cancelliesecretair Müller i sit 47 Aar. - Postenes hidtil værende uordentlige Gang om Vinteren over Beltet, og den nylig med Posten paa det store Belt skeete Ulykke har givet Grossererne her Anledning til, at udsette en Præmie af 30 Rdlr. for den bedste, og en af 25 Rdlr. for den næstbedste Afhandling over følgende Spørgsmaale, 1) Gives der endnu foruden Vinteren og Jisen andre Aarsager, som giver Anledninger til Posternes uordentlige Gang over Belterne, og hvilke ere disse Aarsager, 2) Hvad for Indretninger kan der giøres for at bortskaffe disse Hindringer, og bedre befordre den ridende og agende Post, Afhandlingerne maa for Enden af September i dette Aar indsendes til Forstanderne og de Ældste for de her værende Grosserere, ledsaget med en forseglet Seddel, hvori Forfatterens Navn staaer, og som er forsynet med en Devise. Det er ligegyldigt, hvad Sprog man vil skrive i; - Paa disse Spørgsmaale har man allerede et Svar af Skipper Søren Jespersen i Corsøer, hvori han angiver Biaarsagerne at være: Modvind, Mod strøm, Taage, Sneefog, Driviis m.v.; Skulde ellers, siger han, treffes en bedre Indretning til hastigere og sikkrere Befordring af de agende og ridende Poste, vil vel General-Postamtet, som saa ofte har drevet derpaa, ogsom Postenes Bestyrelse er anbetroet, dertil udfinde de bedst mueligste Foranstaltninger. - Vagtmesterlieutenant v. Grand i Kongsvinger Fæstning i Norge er benaadet med Capitains Caracteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Stokholm, den 20de April. Ankarstrøm har i Forgaars faaet sin Dom. Han er erklæret for insom og uværdig til alle Borgerrettigheder. I tre Dage skal han i to Timer om Middagen staae i Halsjernet, og pidskes med 5 Par Riis. Derefter skal Hovedet og den høire Haand afhugges, og Kroppen sættes paa en Pæl. Hans Navn skal slaaes paa Gabestokken, og i en Steen skal paa et offentlig Sted indgraves disse Ord: Konge=Morderen Johan Jacob AnkarstrømHertug Regenten har skiænket Morderens Formue til hans Børn, omendskiønt Retten havde frakiendt dem samme. Hans Familie skal forandre deres Navne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
I Gaar blev gjort Begyndelse med at fuldføre Dommen. Ankarstkom blev om Middagen Kl. 12 med et stærk Detaschement af de i Garnison liggende Tropper ført udaf Fængselet til Ridder=Huuspladsen, hvor han stod til Skue paa et Skafot 6 Al. høit, i Halsjernet to Timer og derefter blev pidsket med 5 Par Riis. Over hans Hoved var hæftet en Tavle med den Paaskrivt: Kongemorderen Johan Jacob Ankarstrøm, men neden under var den ladte Pistol og den store Kniv naglet fast. For at holde den græsselig Mængde samlede Pøbel i Orden, og Stilhed, omgave 300 Mand af den Kongel. Livgarde Skafottet med skarp ladte Geværer, og stærke Patrouiller af de lette Dragoner, og borgerlig Cavallerie reed omkring paa Gaderne. Paa Ridderholms broen stod en Kanon og den fra Nordermalm stormende Pøbel blev af en Vagt, der stod paa den nordre Broe, forhindret fra at komme til Staden. J Begyndelsen, viiste Morderen megen Frethed og god Contenance, men blev tilsidst af det raa Veirligt og de modtagne Slag saa svag, at han af Bøddelknægtene maatte lade sig slæbe ned af Trapperne. J Dag stod han til Skue paa Høe torvet, og i Morgen skal han have samme Skjebne paa AdolphFrederichs Torv. Tilkommende Onsdag skal Dommen fuldføres over ham paa Retterpladsen, ifølge af hvilken han skal miste den høire Haand og Hoved, Kroppen parteres, og legges paa 5 Pæle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Advocat Fiscal Ternel har ikke taget Forgift, men er virkelig pludselig død af Alteration da man spurgte om hans Person. Aarsagerne hvorfor Anførerne for Oppositionen søgte at forstærke sig, og berøve Kongen sine Undersaatters Kierlighed, vare fornemmelig den saa meget formerede Gield, men som formedelst den nu igien almindelig blevne gunstige Fordom for hans Person, i Ligning med de store Ting, som han har udrettet i sin roesværdige RegieringsTid, ikke meere synes saa betydelig. Formedelst en paa Rigsdagen forelagt Beregning var den hele Gield følgende: Rigs Comtoirs Gield 21,300000 Rdlr. Banko, Udrednings Commissions Sedler 4, 400000, uliqvideret Gield 700000, Krigskommissariatssedler 1,300000, Hs. Kongel. Majestets bekiendte Gield, circa 2000000, til forskiellige Kasser, Kirker og Magaziner (hvilken Gield Kongen selv forbandt sig til at betale) 4,400000 Rdlr. Banko, altsaa i alt 34,100000 Rdlr. Til at betale denne Gield havde Kongen foreslaaet, at Stænderne maatte i 10 Aar bevilge 1,100000 Lod Sølv, som skulle lægges i Banken, og anvendes til Gieldsedlernes Realisation. Af disse Penge skulle Adelen give dertil 176000, Præsterne 32000, Borgerne 92000 og Bønderne 800000. Den gode Hensigt blev tilintetgjort og miskiendt af mange. Rimeligviis vil den ny Regiering ved en viis Sparsommelighed opnaae det paa en for Folket mindre trykkende Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Paris den 20de April. J Tiirsdags og Onsdags var en stor Allarm paa Raadhuset og paa Pladsen Greve. Municipaliteten ville lade de Herrer la Fayettes og Baillys Skilderier borttage fra Raadhuussalen, men Nationalgarden satte sig imod dette Foretagende, og paastod, at begge disse Büster ikke var Raadhusets Eiendom, at Staterne af Amerika havde skienket Hr. la Fayettes Buste, og at Hr. Bailly ogsaa var en Present. Det er utroeligt, hvor meget Jacobinerne ere opbragte imod la Fayette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Courerer ere blevne afsendte til alle Departementer med Efterretningen og Krigserklæringen mod Østerrige. Man siger, at den berømte General v. d. Merscher traad i vor Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
De i de sydlige Provindser forsamlede Tropper skulle trække tilbage derfra, og sendes til Luckners Armee. Marseillerne ere paa Marschen til Avignon, hvor alting skielver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Brussel, den 25de April. Den 20de huj. har N. F. i Paris erklæret Krig imod Østerrige. Da den Franske Operationsplan her ikke er nogen Hemmelighed, og Gouvernementet har taget alle nødvendige Forholdsregler, saa frygte vi ikke. Vore brave Tropper staae færdige at udmærke sig for deres Konge Frantz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Wien, den 21de April Alt er nu her i stor Bevægelse, og Dag og Nat arbeides paa krigeriske Tilrustninger. Man seer allerede Rustvogne i en uoverseelig Række staae der, og Efterretningen om Krig med Frankerige har opfyldt Tropperne, især Grenitzerne, med den meest levende Glæde. Der marschere 25000 Mand til Rhinen. Dette Tal tillige med de allerede ved Rhinen og i Nederlandene staaende Tropper udgiør en Armee af 130000 Mand, hvortil endnu 50000 Preuser, en Rigsarmee og endnu fremmede Tropper skulle støde. J Pohlen skal man frygte for, at Russerne ved Kaminier skulle trænge ind i det Pohlske Gebeet. - Nogle Efterretninger fra Wallachiet melde, at Storviziren, Jussuf Pacha har mistet Hovedet i Adrianopel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
London, den 20de April. Efter sidste Efterretninger fra Portugal er Dronningen saavidt igien restitueret, at hun er i Stand til daglig et Par Timer at kjøre ud med Dr. Willis, for at trække frisk Luft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-05-04
Avertissements. De, som have havt Uleilighed med at modtage Subscription paa min Samling af Rescripter a., ombedes ærbødigst at ville nu bevise mig den Godhed at sende mig samme saasnart mueligt, at jeg derefter kan begynde med Omsendelsen af de første Ark som i disse Dage blive færdige. Odense den 4de Maji 1792. L. N. Faber. Den gode Ven, som for kort siden ombyttede sin Stok, og tog et Spanskrør istedetfor sin Kiep af Æsketræ, anmodes herved at ville henvende sig til Adressecomtoiret for at bytte om igien, da han ellers ikke maa fortryde paa at han offentlig bliver nævnet. (Synedallia for Qvasmodogentii Landemode 1792, faaes her paa Adressecomtoiret for 4 s. i allerunderdanigst Følge af Hs. Kongel. Majestets aller J naadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator 2 Rasmus Faber og Tobaksfabrikør Lauriz Ørnstrup af Vor Kiøbstæd Odense, i Vort Land Fyen, deres herom aller" underdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, "at de, som Opbudsmænd i Kiøbmand Erich Christian "Schows Boe, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii 3de Gange efter hinanden, med Aar" og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Ti" dender, Fyens Stift Adresse=Comtoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, indkalde alle dem, som formene " sig at have noget at fordre enten efter fornævnte Kiøbmand Schow, eller dennes Formand i Ægteskabet, af " gangne Kiøbmand Johan Philip Türck, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne "Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal " denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkom" de Værneting, samt den Ober Ret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Re" sidentsstad Kiøbenhavn den 7de Aprilis 1792. Under Vort Signet, (L. S.