JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
J sidstnævnte 5 Maaneder ere indbetalte Capitaler og Renter... Altsaa Beholdning 11 December 189 18400 r. Sølv s. Sedler s. hvoraf indbetalt i den Kongelige Kasse. 13400 20500 Kassens Bestyrerere ere for Øjeblikket: Justitsraad, Birkedommer Krüger, Cancellieraad, Jnspecteur Schmidt, Stadshauptmand, Kjøbmand Schultz, og Kammerraad, Amtsforvalter Poulsen, hvoraf Sidstnævnte tillige fungerer som Casserer og Bogholder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Blandede Efterretninger. Nogle Jagttagelser over Bæveren, som staae i Jamesons New Edinburgh philosoph. Journal, ville vist læses med Interesse. Da jeg, siger Meddeleren, i de meget kolde Dage i Januar d. A. besøgte i London det geologiske Selskabs Have, i hvilken der nu befindes to levende Bævere, fandt jeg Vogteren beskjæftiget med at borttage en Qvantitet Jord fra Døren af Bæver huset. Ved nærmere Undersøgelse fandt jeg, at disse kloge Dyr havde tilstoppet alle Hullerne udenfra, fordi den kolde Luft der trængte ind igjennem Nøglehullet og Sprækkerne i Døren var dem besværlig, saaledes at Vogteren kun med Møje kunde dreie Nøglen om. Da jeg nogle Dage derefter igjen begav mig til samme Sted, bemærkede jeg, at Bæverne ikke havde ladet sig forstyrre ved Tilintetgjørelsen af deres første Arbejde, men at de igjen havde tilklinet hele Døren med et Leer lag, der var frossen sammen til en haard Kidt. Omendskjøndt denne Tilklining oftere blev tagen bort, saa vedbleve Dyrene dog at sætte nyt paa, og ligge til ind i Marts Maaned, fandt jeg Dørene aldeles tilbyggede. Folkene, som havde Oppasningen med Bæverne, ansaae det tilsidst for et utaknemmeligt Arbeide at tage Skarnet bort, da Dyrene stedse gav dem noget Nyt at bestille. Den Bolig der er anvist for de to Bævere er en lav bagerovnsformet Hytte, som ved en Skillevæg er deelt i to Kamre, fordi man havde den Hensigt at holde begge Individuerne adskilte. De have desuagtet foretrukket, at indqvartere sig samlede i et af Kamrene og de synes i deres Valg heri at have ladet dem bestemme af den Omstændighed, at det valgte Kammer var forsynet med to Indgange med Døre, og de derfor behøvede at arbeide mindre, forat bringe Boligen i den Orden de vilde have. Det andet Kammer, som har to aabne Indgange, er af dem bleven forvandlet til et Forraadshuus, hvori de slæbe Brændet og Barken, der tjener dem til Foring. Dyrene have tilklinet begge Dørene i deres Beboelseskammer, men ladet en Indgang aaben, som ligger ligeover for en lille i deres Jndhegning befindende Jordhob.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
En mærkelig Tuskhandel finder Sted mellem Neapel og Rom. Næppe vil, man kunne gjette hvori dette kan bestaae, da der af Fabrik= og Jndustrie-Flid ikke findes Spor i nogen af disse Stæder. Neapel lemlæster de Levende; og Rom de Døde, med andre Ord, Neapel sender til Rom alle de Castrater, som der behøves i det pavelige Kapel, og ved Opera-Theaterne; Rom giver Neapel til Gjengield – en Mængde Reliqvier. - Castration er i det demoraliserede Neapel nu en meget almindelig Forbrydelse, som Klær kerne fremme; dog oprører Moderhjertet sig stundum imod dette Barbarie, der ikke sjelden, under en dum og skjødesløs Læges Haand, har den visse Død til Følge. Adskillige tragiske Scener ere Vidnesbyrd om dette og hint.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Mærkelige Reisende i Thibet. En Læge, Hr. Gerard, der, ligesom forhen en Broder af ham, har til Vaccinens Udbredelse besøgt den høieste af Jordens beboede Egne i Thibet, har der truffet paa en Philolog, der hører blandt de meest foretagende Mænd Historien omnævner. Det er en Ungrer, som heder Esoma v. Koror. J Aaret 1819 reiste han fra Transsylvanien, igjennem Wallachiet, Bulgarien og Romanien, indskibede sig der, og tog sin Vei gjennem Ægypten og Syrien over Bagdad til Persien, hvor han opholdt sig nogle Maaneder i Teheran, derpaa fortsatte sin Reise over Khorasan, Bochara, Kabul, Kaschmir til Ladak, hvor han efter tre Aars Forløb ankom i Aaret 1822. Han har nedsat sig i Kunanar i Thibet i Klosteret Kanam, hvor han boer midt iblandt den lamalske Religionskjenderes Munke. Formaalet for hans ufortrødneste Forskninger er, at gjøre sig bekjendt med Tibetanernes Sprog, og med Bogsamlingerne, som haves i derværende Klostre. Ved Hielp af en meget vel underrettet Lama, har han allerede bragt det vidt i Dyrkningen af den Thibetanske Literatur. Allerede for et Aar siden var han næsten bleven færdig med Udarbeidelsen, af en Grammatik og en Ordbog over Sproget i denne Egn, der siges at være den menneskelige Slægts Vugge. Han har i disse gandske ubekjendte Regioner opdage en Encyclopedie over Kunster og Videnskaber, hvilken udgjør en mindre end 44 Bind. Den medicinske Deel allene udgjør fem Bind. En umaadelig Mængde i Klostrenes Archiver opbevarede trykte Dokumenter kan udbrede et nyt Lys over Historien og Jordbeskrivelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Man veed allerede, at Steentrykkerkunsten fra umindelige Tider har været øvet i Thibets Hovedstad, og at man har betjent sig af samme, til paa 60 Blade at forestille Anatomien af det menneskelige Legemes forskjellige Deele. Som det synes har det været den indiske Præstestammes Forfølgninger, ved hvilke Kunster og Videnskaber bleve nødsagede til at forlade Indostans Sletter, og søge Tilflugt, i Thibets raa Bjergegne, hvor deres, den øvrige Verden ubekjendte, Skatter bleve begravede. (A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Den af Samfundet til den danske Literaturs Fremme forhen udsatte Priisopgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
En raisonneret Udsigt over Literaturens Tilvært under de tre Konger Frederik den 5te, Christian den 7de og Frederik den 6te, bliver herved fornyet. De Momenter, der ved Priisopgaven komme under Behandling, ere fornemlig: De for Videnskaberne og Livet vigtigste
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
literaire Frembringelser. Hvad der i Henseende til Universitetet, og andre Statens Indretninger for Videnskaberne er virket; derved om videnskabelige Jnstituter og Apparater, Bibliotheker, Museer, astronomiske Stiftelser, botaniske Haver osv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Om de paa Videnskaberne saa vigtigen indvirkende Omstændigheder, saasom Pressefriheds Lovgivningen, Boghandelen, Understøttelses Anstalterne for videnskabelige Værkers Udarbeidelse og Udgivelse etc. Endeligen en Overskuelse over hvad der kunde være at ønske for nærmeste Fremtid; Lettelser at tilvejebringe; Udvidelser at befordre, henliggende lærde Arbeider at udgive, Mangler at afhjælpe osv. Besvarelserne af Priisopgaven maa være indkomne til 1 November 1830 til Samfundets Secretair. For Priisopgavens bedste Besvarelse udsætter Samfundet en Præmie af 200 Rbdlr. rede Sølv, eller den til 1ste November 1828 slagne Formælingsmedaille i Guld til samme Værd, efter Priisvinderens Valg, og for den Afhandling, som tilkiendes Accessit en Præmie af 100 Rbdlr. rede Sølv. Tilkjendelsen, grundet paa Samfundets Skriftcommissions Bedømmelse, skeer i Samfundets Generalforsamling i Januar 1831.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Af det af afdøde Professor og Ridder af Dannebroge R. Nyerup forfattede Program ved Priis opgavens første Udsættelse ere endnu nogle Exemplarer tilovers, som kunne faaes hos Samfundets Secretair, for nærværende Tid Etatsraad Fr. Thaarup. Samfundet udsætter fremdeles følgende Priispgave. Der ønskes en systematisk Udvikling af de gamle Nordboers Forestillingsmaade om den dem bekiendte Verden fra de ældste Tider af indtil Udgangen af det 13de Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Skriftet udarbeides efter nordiske Kilder, fortrinligviis de historiske Oldskrifter, men ogsaa efter Mytherne, naar det maatte skjønnes, at der i samme indeholdes virkelige i Oldtiden herskende geographiske Begreber, ligesom heller ikke Ridderromanerne maae blive ubenyttede, for saavidt det med Føie kan antages, at Stedsnavne m.v. i samme ikke ere ligefrem udskrevne af fremmede Skrifter, men lempede efter Nordboernes Sprog og Forestillinger. Priis af handlingen ønskes ledsaget med nøjagtige Kaarter, nemlig et Generalkaart over den hele da bekiendte Verden, og specielle Kaarter over Norden, paa hvilke de i Beskrivelsen forklarede Landes og Stæders Navne og deres relative Beliggenhed, efter de forefundne Data eller rimelig Gisning, anføres. For saavidt Pladsen tillader det, tilføjes ogsaa til nøiere Oplysning, de vedtagne latinske Benævnelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
For denne Priisopgaves bedste Besvarelse udsætter Samfundet en Præmie af 200 Rbdlr. rede Sølv, og for den Afhandling som tilkiendes Accessit, en Præmie af 100 Rbdlr. rede Sølv. Besvarelserne maatte være indkomne til 1ste November 1831 til Samfundets Secretair. Tilkjendelsen, skeer i Samfundets Generalforsamling i Jan. Ved begge Priisopgaverne gielde iøvrigt disse Regler: Besvarelserne maa være affattede i Modersmaalet, og uden Navns Underskrift, men hver forsynet med et Motte eller Mærke, hvori Forfatterens fulde Navn, Stand og Bopæl er opgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Jngen af Samfundets Repræsentanter concurrere ved Præmie-Æskningen. Uagtet Afhandlingerne blive Priisvindernes Eiendom vil Samfundet i fornødent Tilfælde understøtte deres Trykning; ligesom og ved den anden Priisopgave Kaarternes Udgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Bestyrelsen i Samfundet til den danske Literaturs Fremme den 17de December 1829. Hauch. Brorson. Thaarup. N. Michaelsen. Monrad. Clementin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 December 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 118 Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 95 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 99 1/2 100 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 73 1/2 173 3/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
Nyeste kilderie af jøbenhavn. og anden man Sexogtyvende Aargang. No. 103. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 December 1829. Hyrderne ved Bechlehem. ogsaa at Hvorfor fattig Mand er glad, Lydt den Rige skal fornemme. Jngemann. angaa Mork hviler Nattens Taage Vidt over Jorderig; De fromme Hyrder vaage Ved Hjorden ængstelig Da brat fra Himmerige Guds Herlighed udgaaer, Forfærdede de vige, En Engel for dem staaer: Frygt ikke, fromme Skare, Jeg bringer Glædesbud, J skulle nu erfare At naadig er vor Gud Al Glæde han udbreder Til Store og til Smaae, Hvo fromme ham tilbeder. Skal nu det Bedste faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
For Unge og for Gamle En Frelser nu er fød Som vil Guds Børn forsamle Alt til Gud Faders Skjød. See hist i ringe Klæde. J Krybben hviler han, Hvem Englene tilbede Som Frelser, Gud og Mand! Saa Englens Budskab lyder, De Hyrder fryde sig J Jubel de udbryde, Men Himlen aabner sig, Hærskarers glade Stemme. Høit love Himlens Gud Klart Hyrderne fornemme Det store Glædesbud. Høit flammer Glædens Lue: Til Bethlehem de gaae, De Frelser-Barnet skue, Kan Englens Ord forstaae Tilbede Himlens Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
J ringe Jordedragt: Hans Naade høit lovsjunge, Som blev i Krybbe lagt, Hør, – over alle Riger Hvor Gud i Hjertet boer Lovsangene nu stiger J Christene Kirkens Chor J Dag er Glæde vorden For Store og for Smaae! Og over hele Jorden. Den Glæde skal udgaae. Løft, Siæl, da og din Stemme Udbred din Frelsers Priis! At Fromme maae fornemme Et Glimt fra Paradiis! Nu blev der Fred paa Jorden! Gud Herrens Velbehag, Til Baade os er vorden. Paa Jesu Christi Dag! C. Mülertz. Philip Daniel Lippert, Professor og Jnspectør ved Antikgaleriet i Dresden, berømt for sin Opfindelse af varige Aftryk af Gemmer saavel som for sit Daktyliothek, eller Samling af skaarne Stene fra Alderdommen, i 2000 Aftryk, fra de vigtigste Museer i Europa (Leipzig 1764), gjorde i sin Tid stor Opsigt, erhvervede ved sine Glaspaster en betydelig Formue, og blev ofte besøgt af den afdøde Konge af Sachsen, Frederik August, (hvilket dengang vilde sige meget). Lippert blev understøttet med en anseelig Sum til at kjøbe et Huus for som han ganske indrettede efter sin antike Sma- og af Taknemmelighed betegnede med en latinsk Jndskrift af følgende Jndhold: Ved Frederik August's, den bedste Fyrstes Naade, erholdt Oldingen Lippert her et Sted til Rolighed. Der ankom ingen Fornem af Dannelse til Dresden, uden at han besøgte Lippert. Ofte holdt 344 af de ele ganteste Eqvipager for hans Dør, og naar han Oldingsalderen kastede sig paa Sophaen, udmattet af saadanne Besøg, anmærkede han ofte for sin Datter: "Som Glarmesterdreng nød jeg vel ikke saa megen Ære, men heller ikke saa megen Besvær, mindre Behagelighed, men ogsaa mindre Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
Denne mindeværdige og berømte Mand var hele sit Liv igjennem bleven en fattig Glarmester, dersom han ikke engang som Glarmesterlærling havde faaet et Øresigen af sin Mester, hvilket Lippert, naar man spurgte ham om hans Herkomst og Fremskridt, stedse kun pleiede at kalde sin lille smertelige Aarsag, derved hentydende paa Ordsproget: store Virkninger af smaa Aarsager. Med denne lille smertelige Aarsag, havde det følgende Beskaffenhed. Lippert (født i Meitzen 1702) var Søn af en fattig Handskemager, og skulde ogsaa være Handskemager. Men da han ikke sporede mindste Lyst dertil, satte Faderen ham i Lære hos en Glarmester. Dog ogsaa her vilde det ikke komme fremmed ham, thi han beskjæftigede sig i Fritimerne, ja ofte halve Nætter, kun med Læsen, Skriven, og Tegning, og tede sig for det meste saa fortredelig og doven, naar han skulde gaae til sit Haandarbeide, at der kom Klager paa Klager over ham, uden Ophør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
En af hans nærmest Beslægtede, Conrector ved Fyrsteskolen, Sillig, der tilfulde erkjendte Drengens Talent og Lærebegierlighed, gjorde Faderen ofte Forestillinger over hans Søns aldeles upassende Bestemmelse, og tilbød sig endogsaa til Privattimmer, naar Faderen vilde lade ham komme i Fyrsteskolen. Men den gamle Lippert, som ansaae Drengens Ulyst til Glasmageriet for Trods, meente, at han hverken havde Evne eller Udveie, for at danne hans Daniel til en stor Herre, og behandlede Drengen ofte mere end haardt, naar der igjen indløb Klager over ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
(Af en Dagbog. Af det Tydske.) Jeg afgik Klokken 9 om Morgenen med Dampbaaden fra Kjøbenhavns Rhed og ankom Klokken 11 til Øen Hveen, for at skue Viisdommens helligste Tempel, Tycho Brahes Observatorium, Uranienborg. Da jeg tilligemed mine Reisekammerader nærmede os Borgen, mødte os Tycho Brahe, hans Svigersøn Gellius Suscerides, hans Discipel Longomontanus og Tage Krabbe. Tycho Brahe var meget glad ved at see os Danske komme i et Dampskib, og førte os rundtomkring. Uranienborg er omgiven med Volde og Mure. Ved vor Jndtrædelse traf vi et for os i Dagsheden kjølende og forfriskende Springvand. Tycho Brahe viiste os nu alle sine Indretninger. Vi fandt flere Gjæstekamre og i Kjøkkenet en Brønd paa 11 Alens Dybde, af hvilken Vandet drives op til alle Værelserne udi første og andet Stokværk af Bygningen. Han førte os derpaa til sin Bogsamling, der vel ikke var stor, men udsøgt, og bestod fornemmeligen af astronomiske og mathematiske Værker. J dette Værelse fandtes 4 Borde, ved hvilke Studenter sadde, og læste og skrev. Han foreviiste os derefter hans store messingforgyldte Globus, ved en mekanisk Indretning dreiede den sig selv, og viiste Solens og Maanens Gang, saavelsom Timerne paa Dagen. Der vare 24 andre kostbare messingforgyldte Instrumenter – de vigtigste fandt vi i Observatoriet mod Syden og Norden. Herpaa stege vi ned i Laboratoriet. J dettes Midte staaer et stort Bord og omkring dette 16 chemiske Ovne af Bergensk Steen, som længst modstaaer Jldens Paavirkning. Foran Indgangen til Laboratoriet er en rummelig ottekantet Sal. J anden Etage fandt vi otte Kamre med runde Vinduer for dem, der opholde sig paa Uranienborg for at studere Astronornien; til disse stødte tvende andre ottekantede Værelser, som indeholdt Sindbilleder af de 4 Aarstider, udarbeidede ved Billedhuggerkunst. Over disse i Kuppelen er et Uhr med Klokke. Under selve Kuppelen er en ottekantet Sal, hvorfra man har en fri Udsigt til alle Sider og som omgives af et bedækket Gallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
Da jeg vandrede hist og her paa Strandbredden, stødte jeg paa et Selskab Sø-Leoparder, som holdt Middagshvile. Jeg berørte en af dem med min Robbeslagers Haandspage; den hævede sig paa sine Forbeen, saae nogen Tid meget opmærksomt paa mig, viiste Tænder (his ivory), som vilde den advare mig, knurrede, og strakte sig atter ned til Hvile. Dette Dyr er ti til tolv Fod langt, og skjønplettet; derfra dets Navn. Det har et sandt Kattehoved med frygtelige Skjeggehaar; det har ikke noget ydre Øre. Her gives ogsaa mange Robber (Sælhunde) og Sø-Elefanter af uhyre Størrelse. Jeg saae en, som var dræbt af Mandskabet paa Skibet King George fra Liverpool, hvilken gav et Udbytte af 1 1/2 Tønde Tran. Paa Landet ere de meget tunge og uhielpsomme, men de spømme med megen Hurtighed. Da vi første Gang besøgte disse Øer *), vare Robberne overordentligen talrige, og de lode sig aldeles ikke forstyrre ved vor Ankomst. Ofte naar vi hentede vore Baade ved Landet ud for en Mængde Rob ber, vare vi nødte til at støde dem af Veien, naar Den sidste Gang vi ikke vilde træde dem. havde deres lidte Nederlag gjort dem gandske skye, og det fordrede megen Duelighed at afværge, at *) De 1819 ny opdagede Ny- Syd Shetlands Øer ligge under 316 til 318 9 Længde og 60 til 62 a S. B. sydøstlig for Cap. Horn, og ere vel at henregne til Amerika. er) 18 bragte et Skib fra Syd-Polar-Øerne 12000 Robbeskind til England. de ikke kastede sig i Vandet. En af deres Skarer, dreve vi ind i en Klippekløft, i det vi dannede en Linie imellem dem og Vandet. Da de mærkede at deres Tilbagetog til Vandet var dem afskaaret, rykkede de mandlige Robber, af Robbefangere kaldte de gamle Parykker, (old whiges) frem for Fronten. De havde med deres lange hvide Skjeghaar et patriarkalsk ærværdigt Udseende. Et Hyl gav Signal til Angreb, og nu styrtede den hele Kolonne frem paa os. Vi aabnede vor Linie, lode de gamle Parykker komme igjennem, rykkede os atter tilsammen, og nu sloge vi af Hjertens Lyst løs paa de qvindelige og Ungerne. Hvert Slag gav en Død, og over 1100 Skind var Frugten af vor Sejr, som vi vandt uden at tabe døde eller saarede, paa en Baadsmand nærsom ved at slaae en syv Fod lang Robbe styrtede, og blev svært bidt i Lenderne. Naar de gamle Parykker ere fuldkomment udvoxede, ere de tre Gange saa lange som de qvindelige, og overvættes modige; det kostede os nogen Anstrængelse at blive færdig med blot en af disse Robber, men Øvelse giver Mod. Ogsaa jeg maatte slaae en naar jeg ikke vilde gaae barfoddet, thi af deres Skind gjorde vi Sandaler (Moccasins); Støvler, og Skoe holde ikke paa de spidse Klippestene, som gjennemskjære det bedste Læder af Oxehuder, som om det var Papir. Columbus Nov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
Jndenlandske Efterretninger. Sparekasser. Jblandt de mange Steder, hvor saadanne stiftes er Randers. J den paa dette Sted udkommende Avis Nr. 156 læses i den Anledning følgende indsendte Stykke: Til Directionen for den oprettede Sparekasse i Randers. Mine Herrer, Jeg erkjender og agter Deres Lyst til at gavne Deres Medborgere; men tillad mig at forelægge Dem følgende Spørgsmaal: Troer De, at det var gavnligt for Staten om Nationalbanken opfordrede Nationen til, hver 8de Dag at indlevere de Penge, den kunne undvære, fra 5 til 50 Rbd., i nærmeste Amtstue; tilbød at forrente dem med Rente og Rentes Rente, og efter 3 Ugers Opsigelse tilbagebetale Summen, eller troer De ei snarere, at en saadan Bestemmelse vilde være fordærvelig saavel for Stat som Bank Og dog, Mhrr., dersom Man over hele Landet med Held træder i Deres Fodspor, ere vi omtrent ved dette Maal. - De indvende muligen, at flere Steder have paa samme Maade oprettet Spare kasser; jeg troer snarere, at dette kan tilskrives den Smitte, slige Opfindelser fortiden ere underkastede, end at jeg er fuldkommen overbeviist om, Man nøje nok har overveiet, om Sparekassen, paa den Maade den stiftes, gavner mere end den skader. Jeg kan ikke deele Mhres. Mening, at Spare kasser skulde være til for Embedsmænd, vare de endog nok saa unge, mindre for Handelsbetjente; thi faae disse i den unge Alder Smag paa Rente og Rentes Rente, og Lykken siden smiller til dem, kunne de letteligen, istedet for at vorde dristige og vindskibelige Kjøbmænd, forvandles til Aagerkarle, hvilke Væsener næppe kunne regnes blandt Statens Piller. - Bestemtes derimod Maximum, som ugentlig maatte indskydes i Sparekassen, til 1 a 2 Rbd., vilde dette vel være tilstrækkeligt for Dem, som en saadan Indretning egentlig bør være for, og Sparekassen vilde da være sand velgjørende, uden at skade Nærings-Drivten i den Egn, hvorden bliver oprettet. X. V. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-26
Her er udkommet: Alphabetisk Postadressebog, indeholdende Navnene paa de fleste af de i Danmark og Hertugdommene værende Byer, Gaarde og Steder, med vedføjet Stations-Addresse, samt en Tabel, som viser Portoen for et enkelt Brev, af Anders Anthon, Forlagt af Universitetsboghandler C. A. Reitzel." En Postaddressebog der kan tjene til Veiledning saavel for Postkontoirerne, som for det corresponderende Publicum ved Breves Besørgelse, er i det praktiske Liv aabenbar nyttig. Man har forhen havt nogle korte, og ufuldstændige Addresse-Anviisninger, saavidt mindes af Holck, eller i hans i sin Tid udgivne Lommebøger og Veivisere. Samleren af den, som nu er udkommen har i 8 Aar arbeidet i Postfaget, har havt Anledning til at samle mange Oplysninger, er af den kongl. Generalpostdirection opmuntret til Udgivelsen, og har anvendt megen Flid paa dens Nøiagtighed og Fuldstændighed; saa at den fortjener Opmærksomhed og Anbefaling. Den koster hæftet 2 Rbd. Tabellen kan faaes særskilt for 24 s. Ogsaa er især til Opslag paa Contoirer at anbefale, Kjøbenhavns Posttavle, eller tabellarisk Udsigt over Posternes Afgang fra og Ankomst til Kjøbenhavn, hver Dag i Ugen, tilligemed Underretning om Dampskibenes Afgang og Ankomst, saavelsom om Tiden, i hvilken Breve og Pakkepostsager skulle indleveres og Reisende indskrives. Af Cancellieraad Tregder. Denne ogsaa af Universitetsboghandler Reizel forlagte Tavle, faaes hos ham for 20 Skill. Tegn.