Berlingske Tidende, 1793-07-26
Paris, den 12te Julii. Under den daglig tiltagende udvortes og indvortes Criftsbar Staden Paris et Udseende, som man nu vist ikke skulde formede. Gaderne ere roelige, ingen Plyndringer, ingen Mord om Natten forefalde. Spadsergangene ere levende. Alleerne blive friede ved Slæbene af Rodes at laCoblene, og de unge Børgerinders Hoveder ere prydede med grønne Hatte og grønne Baand, hvorved de faae et noget udemandsk Udseende, som er meget til deres Fordeel. Stursenhusene ere fulde af Mennesker. - Men i Sectionsforsamlingerne er det ikke saa muntere, da man der maae træk ske Lod, for at bringe de 1800 nye Recruter tilsammen. Disse ere, som bekiendt, bestemte som en FraternisationsArmee til Euceur, men der skal Felix Wimpsen, som ansører Calvads=Armeen mod Paris, allerede være ankommen, og har udstædt følgende Proclamation : seli Wimpsen, til de gode Borgere i Paris. Allerede eengang bledrog jeg væsentlig til Republikens Frelse og Oprørerne bagtalte og forsulgte mig. Nu, da jeg er kaldet til endnu virksommere at frelse Republiken, erklarer man mig landslygtig og udsætter Priis for mit Hoved. De Ondskabsfulde sig eder : Feler Mimpsen marcherer mod Paris. Troer det itre. Jeg marcherer løs paa Paris, fordens egen, for Repablikens Belfærds, Eenheds og Uddele ligheds Skyld. Jeg marcherer derhen, fordi Folker vil det : ette en Deel af een Stads Folk, men den største Deel af Departementerne, af det souveraine Folk ; hvorom ingen af eder vilde tille, dersom det parisiske Borgerraads Jnqvisitions magt tillod de sande Journalister deres Blades Omløb. Gede parisiske Borgere vi ville forene os for den fælleds Sag. Jeg commanderer Normannerne og Bretagnerne. Brødre, jeg vil behandle eder broderlig, men mine Befalinger fordre, at jeg straffer dem, som foruroelige mig i min March. Jeg skal stride mod dem og overvinde dem. Sandheden vil blive hørt og Retfærdigheden gaae frem. Selix Wimpsen. Saavidt man kan slutte af de Modanstalter, som Velfærdscommissionen i Vernon lader giøre, maae WimpsensTilrustninger være anseelige. Lacroix, som relser omkring i disse Egne med 2 Millioner, giør alt Mueligt, for at forskaffe det her herskende Partie Venner der. Ligeledes giør Albitte og Dubois Crance i det sydlige Frankrig Alt for at hindre Marseillernes March mod Paris. Nogle Sectioner, der have sendt Deputerte til Deparmenterne Calvados og Eure, og der faaet det Svar, at man kom, til Paris allene for at drøde Anarchiet. Departementet de Herault har nu ogsaa forenet sig med Girande=Departementet mod Paris og nedsat en Velfærdscommission i Montpellier, i hvilken blant andet er bleven foreslaaet, at der i hele Frankrig skulle vælges nye Medlemmer til Conventen, de gamle aftakkes og aflægge deres Committentere Regnskab. Da denne Beretning blev oplæst i N. C., stod det hele Biergvartie af Misfornøielse op- og decreterte, at Mairen i Montpellier samt Præsidenten og Secretairerne af Commissionen sammesteds skulle bringes forN. C. Skranker. En Deputert af N. C. høire Side, som ved ovenanførte Beretning havde klappet, blev paa 3 Dage sendt til Abbediet. - Under disse Omstændigheder har Cambon i Gaar bekiendtgjort N. C. et nyt Project, hvori den i forrige Uge her arrresterte General Arthur Dillon har været indviklet. Dette Project har havt til Hensigt, at give Frankrig en Konge. Dillon har skullet commandere de Tropper, som skulde beskytte Udførelsen. Man har villet fornaale Allarmkanonerne i Paris, bemægtige sig Sectionskanonerne ved Hielp af overordentlige Forsamlinger, ved hvilke Modrevolutionisterne taalelig skulle indfinde sig, og foranstalte et stort Opløb paa Forbundspladsen, som skulde begive sig til Temple og udraade Ludvig 17de forsikrede derhos, at et Forhør, som Velfærdscommissionen. havde holdt over Dillen, havde betræftet Profettets Sild. lighed; kun det havde Dillon ikke villet bekiende, at det sig tede til at indsætte en Konge, men allene til at forstyrre Anorchiet.