JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Berlin, den 12te October. Fortsættelse af den i Warskau den 7de September sluttede Convention imellem Hs. Preussiske Majestæt og Staden Danzig. (See No. 86.) 3) Derimod, og eftersom Hs. Kgl. Majestæt af Preussen, alvorlig har i Sinde, at opholde Staden Danzig i dens Velstand og besynderlig ved den Pohlske Handel, saa lover Høist bemeldte Hs. Kongl. Majestæt, at overlade Staden Danzig (udelukkelsesviis) den Pohlske Søe-Exportations Handel, for saavidt samme gaaer paa Weixeln igiennem Staden, Danzig og dens Gebet, saaledes: at Staden Danzigs Jndbyggere allene skulle have Ret til at handle over Søen med de fra Pohlen paa Weixeln kommende Vahrer af alle Slags, som gaae til Danzig, og derfra igiennem Farvandet. J Følge heraf vil Hs. Majestæt Kongen af Preussen alvorlig befale sine Undersaattere at afholde sig fra al og enhver Søehandel over Danzig igiennem Farvandet; og paa det samme desto nøiere kan blive lagttaget, saa vil Hs. Kongelige Majestæt ikke allene ved Toldstædet i Neufahrmasser føie de strængeste Anstalter, at samme ikke skal tillade de Preussiske Undersaattere nogen Exportation til Søes; men til endog tilstæde Magistraten i Staden Danzig, at beskikke en Agent ved Neufahrwasser, som kunde have et vaaget Øie med, at denne Artikel nøie blev iagttaget, og intet af Pohlske eller Preussiske Produkter udført derfra til Søes af Kongel. Preussiske Undersaattere. Men paa den der ei skal reise sig nogen Misforstaaelse formedelst denne Agent, saa skal samme ikke have Ret til at visitere noget Preussisk Skib, men omhyggelig afholde sig fra alle Stridigheder, med de Kongel. Preussiske Undersaattere og Toldbetienterne, lig lade sig nøie med, at naar han mærker, nogen Udførsel af de Kongel. Preussiske Undersaattere til Søes, og altsaa en kontravention imod denne Artikel, han da strax giver det Kongelige Toldamt i Remedur det tilkiende, og dersom sam de ikke strax antager sig Sagen, da Magistraten i Danzig, i hvilket Fald samme kan ansøge hos den Kongel. Resident, og, om det giøres fornødent, hos det Kongel. Ministerium om saadan en Contraventions Hemmelse, og, for saavidt Ansøgningen er grundet, vist erholde Ret.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Da nu Staden Danzig herved bekommer al muelig Sikkerhed imod al Udførsel til Søes af de Kongel. Undersaattere, saa staaer det derimod disse frit for at hente, bringe og føre igiennem Stadens Gebet alle deres Fornødenheder og Produkter, hvorfra og fra hvem de finde det for godt. Og da Staden Danzig med Taknemmelighed erkiender og antager dette Hs. Kongel. Majestæts høimodige Tilbud, saa lovet den derimod, ikke at tage anden eller høiere Told og Afgivter af alle de Produkter, Afgrøde, Vahre og Effecter, som de Kongel. Preussiske Undersaattere saaledes føre ned igiennem Weixelen eller og til Lands igiennem dens Gebet, end af dens egne Jndbyggere. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Af en Skrivelse fra Sedan, den 19de October. Ved min Afreise fra Metz, den 4de hujus, havde man sammestæds optegnet alle rummelige Borgerhuse, for at vide, hvor man i Nødsfald skulde faae Qvarterer til Soldaterne. Ved min Ankomst til Thionville, den 5te, hedte det overalt, at der var kommen Ordre til at indhegne med Pallisader den der værende Glacis, og dette skulde og skee i Strasborg. Den 6te ankom jeg til Luxemborg. Alting var sammestæds roelig og stille, men om Aftenen kom en Keiserl. Befaling at indkalde de med Tilladelse Fraværende, og at holde Regimentet Kaunitz marchfærdigt til den 11te. Soldaterne sagde: vi skulle slaae Hollænderne og maaskee endnu flere andre.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
London, den 19de October. Prisen paa Sukkeret vil ved den sidste Orcan paa Jamaika vist ikke komme til at stige, eftersom Ulykken ikke har truffet Plantagerne, men fornemmelig Skibene paa Kysterne. J St. Kits har man kun lidet og uden Skade mærket til denne Orcan. Følgende er en authentisk Efterretning om bemeldte Orcan paa Jamaika, som er udtrukken af adskillige Breve: Fredagen den 30te Julii, efter en smuk varm Dag, var Solen rødere end sædvanlig, og Spidserne af Høiene uden den sædvanlige Taage. Om Aftenen Klokken 5 fik Firmamentet et frygteligt Udseende; Solen gik blodrød ned, og Søen begyndte at voxe, alle Skibscapitainerne, som forfriskede sig i Land, ilede om Bord paa deres Skibe. Klokken 10 blev Vinden saa heftig, at alle mindre Fartøier bleve kastede paa Land. Om Midnat var Ulykken størst, Skyerne hængte ganske lavt og vare sorte, hvorved en Regn som en Syndflod nedstyrtede. Om Morgenen Klokken 2 mærkede man et stærkt Jordstød. Folkene forlode deres Senge, og mange løb nogne ud paa Marken, Faa Minuter derefter fulgte et mindre heftigt Jordstød, som blev ledsaget af Tordenskrald. Om Morgenen Klokken 4 den 31te Julii var Ødelæggelsen i Kingston størst. Klokken 6 begyndte Stormen at lægge sig, og Kl. 9 kunde allerede smaae Skibe vove sig ud igien paa Søen. Morgenen gav overhovedet et forskrækkeligt Syn af mast løse, strandede og i stykkerslagne Skibe. Den Kongl. Fregat Flora har maattet kaste sine 36 Kanoner over Bord og kappe alle sine Master,
Berlingske Tidende, 1784-11-05
J Newgreenvich og Spanistown ere adskillige Huse blevne omkastede. J Havnen Morantere 4re, og i Havnen Manchineel 2de Skibe forulykkede. Paa den hele Øe have 170 Personer, meest Slaver mistet Livet derved. Siden 1691 har der ikke været saa stærk en Garnison i Dublin, som paa nærværende Tiid. Der ligge nu sammestæds 6 Regimenter Jnfanterie og 2 Regimenter Cavallerie. J Steden for man ellers sædvanlig ikkun saae der 4 til 5 incomplette Batailloner, hvilke tilsammen i det høieste kunde opstille 1000 Mand. Vice-Kongens Pallais, som ellers kun hver Maaned bekom en frisk Vagt, er nu en Vaabenplads, hvori der ere bygte Caserner for et heelt Regiment, som og boer deri. Man forsikrer, at Regieringen har i Sinde at bruge saadanne Midler, som giøre en saa stærk Garnison nødvendig. Man siger og, at Hertugen af Rutland skulde uden saadan en stærk Stads= og Slotsvagt ikke være sikker.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
En Kongresses Sammenkomst i Jrland skal med Magt blive forhindret. Jmidlertid skal der nu være det mest grundede Haab til at Jrlændernes Uroligheder og Utilfredshed ikke skulde blive af Følger.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Det Kongel. Cabinet skal ikke være tilbøielig til at indlade sig i fremmede Alliancer, og indvikle dette Land saa hastig igjen i en nye Krig paa det faste Land. De endnu blødende Saar af den sidste Krig skulle først heles. Oeconomie og nyttige indvortes Indretninger skulle hielpe dertil.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Hr. David Hartley er kommen tilbage fra Paris med uforrettet Sag, uden at have bragt i Stand den med Nordamerikanerne foreslagne Handelstractat, som nu og formodentlig ikke vil blive sluttet, førend Amerikanerne have indgaaet nye Handelsforbindelser med Frankrig, Spanien og Holland. – Den forskrækkelige Orcan paa Jamaica har og truffet de Spanske Eiendomme meget stærk. J Pensacola ere mange Huse styrtede ind. J begge Floridas overhovedet og i Høndurasbayen har den gjort megen Skade, og i Omogfuldkastet mange Huse. - Vore ældste Politiker ere i Forlegenhed i Henseende til Følgerne af det Skridt, som Hollænderne have gjort paa Schelde, og paastaae, at Hollænderne ikke skulde have været saa dristige at giøre samme uden Frankriges Forevidende.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Østerrige, den 20de October. Strax efter Hs. Majestæt Keiserens Ankomst til Wien, saaer man at høre, hvorledes Tvistigheden med Hollænderne skal afgjøres. Man vil i øvrigt vide, at Generalstaterne ved at erindre Engeland om de med samme oprettede gamle Tractater, have gjort et frugtesløst Forsøg paa, at bringe denne Magt paa sin Side.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
J nærværende Tiid læser man den Note, som den Keiserlig Kongelige Jnternuntius i Constantinopel har overleveret Porten. Den lyder saaledes: At Hs. Majestæt Keiseren havde ladet sig omstændelig forestille alt, hvad Reis Effendehidindtil havde yttret sig med angaaende den allerede for lan Tiid siden anhængige Grændseberigtigelses=Sag, og derpaa fundet for got at svare: at Høistsamme ikke var vant til at ade sin Taalmodighed trættes paa en saa forunderlig Maade, som hidindtil var skeet af den Ottomanniske Port, og som Hs. Majestæt holdte for at være under sin Værdighed; At Hs. Majestæt efter sin sædvanlige Moderation hermed alvorligen vilde lægge Porten paa Hierte alle de Følger, som af en længere forsætlig Vægring kunde flyde, og tillige have den ombedet, ninden 14 Dage at udnævne de fornødne Befuldmægtigede, da det ellers ikke blev at tilregne Hs. Majestæt, om Høistsamme til sin Hensigts Opnaaelse blev nødt til at gride til andre Midler. Man forsikrer paa nye, at Storfyrstendømmet Siebenburgen skal blive indlemmet i Kongeriget Ungern. damme. Hun re
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Holland den 23de October. Endskiønt vore Grændsefæstninger endnu ikke ere saa besatte, som de bør være i Krigstider, saa kunne de dog for det første, og indtil de blive forsynede, med det Nødvendige, giøre en tilstrækkelig Modstand i Nødstilfælde. Paa den Flanderske Side have vi 6 faste Stæder, hvoriblant Sluis og Hulst ere de fornemste. Videre Forterne Yssendick, Philippine, Axel. Saas von Gent og Lieskensboeck. Paa Grændserne af Hollandsk Brabant have vi, foruden Fortet Lillo, 3de gode Fæstninger, Bergen og 3dom, Breda og Herzogenbusch, og bag disse de befæstede Stæder, Klindert, Willem stedt, Giertrudenberg og Heusden.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Efter Pariser Beretninger skal Frankrige af den Aarsatage i Betænkning, at indmænge sig i vor Strid med Keiseren, fordi den fra Keiserl. Side forlangte Frihed paa Schelde er en Sag, hvori alle handlende Nationer kunne tage Deel, og fordi Frankrige endnu tænker paa den Fordeel, som de Franske Kiøbmænd i den forrige Krig havde derved, at de ved de dem meddelte Keiserl. Kongel. Flag-Patenter satte deres Eiendomme i Sikkerhed for de Engelske Kapere.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Jblandt andre Tropper, som Republiken tragter efter af tage i sin Sold, taler man og om nogle Sveitzerske, og det skal til den Ende allerede virkelig være ankomne nogle Hollandske Deputerte til Zürch. - Man venter nu med det første de øvrige Provindsers Resolution ihenseende til Troppernes Formerelse, hvilken allerede er bleven fattet af Staten Holland. Det bekræftes og, at vor Marine skal blive formeret, og Admiraliteterne have allerede til den Ende overleveret et Forslag for at opbringe 6 Millioner Gylden dertil. Foruden de Skibe, som ere posterte ved Mundingen af Schelde, bruge vi endnu andre saavel i Europa, som i Ost- og Vestindien. Saa maae og de Skibe, som Frankrige efter den nye Tractat kan fordre af Republiken i indtræffende Tilfælde, bestandig være færdige.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Wien, den 23de October. Hans Keiserlige Majestæt er i Dag Eftermiddag lykkelig ankommen hertil fra Ungern, og man formoder forud, at Høistsamme vil vedblive sin Paastand om den frie Skibsfart, paa Schelde, og lade føie saadanne Anstalter, som kunne sætte ham i Besiddelse af samme. I Hof=Krigsraadscancelliet ere Betienterne Dag og Nar beskjæftigede, og i Tøihusene arbeider man med fordoblet Jver. Man troer, at Krigen bliver uundgaaelig, og i Følge et Rygte, er det nærved, at 18000 Mand skulde bryde op fra Bøhmen til Nederlandene in Haag, den 26de October, ind Det bekræftes ikke alleneste, at Republikens Ministre i Brüsssel have i alle Tilfælder gjort Anstalter til at reise derfra, i Fald den Keiserl. Resolution skulde falds ud dertil; men man forsikrer og, at Baron von Reischach, saasom han tvivler om en mindelig Overeenskomst, har gjort her de samme Anstalter, og venter Ordre fra Keiseren til at forlade Haag. I Dag heder det, at Arvestatholderen har udnævnt de Generaler, von der Hay, Dorf og Münster, hvilke, i Fald der skulde blive Krig af, skulle commandere Republikens Tropper. De 3 Dragons Regimenter, Hessen-Cassel, Byland og Garden skulle og allerede have faaet Ordre til at være marchfærdige paa første Vink, og at tiene som lette Tropper.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Major Jung, Chef for en Husar-Escadron, som Arvestatholderen underholder i Duisborg, er og ankommen hertil og det heder, at han skal oprette et Corps Husarer.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Efter en Liste, som man seer over Republikens Landtropper, skulle samme bestaae af 36714 Mand, og Jnfanteriet udgjøre 31440, Cavalleriet 3276, og Artilleriet 2008.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
De Depecher, som Hr. Landsbergen har sendt her til fra Bonn, har foranlediget en Forsamling af Generalstaterne, og saa hemmelig som de og holdes, saa paastaaer man dog med temmelig Grund, at den nye Churfyrste af Cöln ikke vil fortsætte den Subsidie-Tractat, som hans Formand i Regieringen har sluttet med Republiken, og efter hvilken det ikke skulde tillades fremmede Krigsfolk at marchere igiennem de Chur-Cølniske Lande til Holland.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Kiøbenhavn, den 5te November. Den 22de September har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Conferentsraad Johan Otto Nieman, Ridder, til Administrator i Grevskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Den 8de October d. A. er Studiosus Rudolph Abraham Winther confirmeret at være Capellan pro Persona for Næsborg, Salling og Ondrup Menigheder i Wiborg Stift; Studiosus Niels Holst ligesaa til Schibsted og Lyngbye Menigheder i Wiborg Stift; Sognepræst Hr. Johan Rasch Jentoft ligesaa at være Sognepræst for Rørstad Pastorat i Tronhiems Stift; Sognepræst Hr. Johan Strachen Westerwald ligesaa til Hammerfest Præstegield i Vest-Finmarken; Missionair Hr. Peder Borch Lund ligesaa udi Wardøehuus; Studiosus Simon Kildahl ligesaa at være Missionarius ordinatus for Warangers Finner i Ost-Finmarken, Den 13de October er forrine Storfyrstlig Conseil-Secretair, Hans Henrich Huss, beskikket til Herredsfoged i HohnerHerred i Amtet Hütten. Den 15de October er Præst Hr. Owe Kastbierg beskikket at være Sognepræst for Grindsted og Heinsvig Menigheder i Riber Stift. Den 22de October er Studiosus Anders Winding confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Hesselager Menighed i Fyen; Studiosus Niels Stokfleth ligesaa at være Præst ved Tugthuset i Christiania.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Torsdagen den 4de November blev det tilladt alle dem, som henhøre under de 9 Classer i Rangforordningen, at see Høisalig Prindsesse Juliane Maries Liig paa Parade, om Eftermiddagen fra 6 til 8, ved Siden af Hendes Kongelige Høiheds Arveprindsesse Sophia Friderica 8 Gemakker, hvortil Opgangen bliver igiennem Slotsporten til Slotspladsen, op ad Træe-Trappen paa venstre Haand til Gemakkerne, og derfra ned af Marmor-Trappen ud af Porten til Ridebanen.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
J Dag var til samme Tiid det høie Liig at see for Borgerstanden, og i Morgen og paa Søndag for alle og enhver, fra Kl. 5 til 8.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
J Dag ankom Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen-Cassel her til Staden.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Den 3die November er en Kongelig Svensk Kutter, Trit ton kaldet, som commanderes af Lieutenant Dubordig, lagt hen ind i Staden til Reparation; den var destineret fra Carlscrone til Gothenborg. Den 4de hujus udgik Skibet Christianus Septimus, som føres af Capitain James Wimus, til Ostindien med en Ladning Cargaison for particulair Regning.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Fra den 23de til den 30te October d. A. ere her i Staden. copulerte 37 Par, fødte Drenge 28, Piger 28, tilsammen 56; døde Mænd 8, Qvinder 10, Drenge 10, Piger 13, tilsammen 41, ere altsaa 15 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 1, Barselseng 1, Brystsyge 4, Falden til Døde 1, Forraadnelses=Feber 2, Hastig Død 1, Hidsig Feber 2, Hoste 2, Jnflammation 1, Kopper 1, Mæslinger 6, Slag 9, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 1, Vartersot 2.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
AVERTISSEMENTS. C. P. Roses Minde, Thalias og Melpomenes Tale ved deres Yndlings Grav, kan bekommes for 6 Skill. Tryk og 8 Sk. Skrivp. hos S. Sönnichsen, i Gottersgaden No. 137.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
I Profts Boghandling paa Børsen, Nr. 11, 12 og 13, er at faae: Des Freyherrn Fr. Wilh. von Wedel Jarlsberg Auleitung zu richtigen Begriffen von der Eintheilung der dan schen Landgater in Haupthose und dienstystichtige Bauergater, nedst 2 Briesen uber diesen Gegenstand, 8. Hamb., for 1 Mk. 4 s. Prüfung dieser Anleitung, von einem Holsteiner, 8. Hamb. 1784, 1 Mk. 8 s. Etwas uder Machtspruche den Gelegenheit eines Forfalls an einem Fürstlichen Hofe, 8 s. Pommersches Archiv der Wissenschaften und des Geschmaks, eine Viertelighrschrift, mit dem Bildnis des Staatsminister von Hersberg, von Kleist und Professor Ramler, undeinigen Musikalien, stor 8, 3 Qvartale, a 3 Rdlr. Sammesteds ere endnu nogle Exemplarer at bekomme af Wohlgemeinte Vorschlag eines Fremdlings an die daniche Nation, zur Ausnahme und Verbesserung des Lande, for 1 Mk. 8 s. I Profts Forlag har nyelig forladt Pressen: Forsøg til en Bestemmelse af Regler, hvor efter i hvert givet Tilfælde en Bondegaards fordeelagtigste Størrelse kan udfindes, i Anledning af det Kongel. Landhuusholdnings=Selskabs Priis=Spørsmaal om samme Materie, stor 8 og sælges i hans Boghandling paa Børsen indheftet for 12 s. paa Trykp. og 16 s. Skrivp. Tra Pressen er nu færdig: Campes Robinson den yngre, til J behagelig og nyttig Underholdning for Børn, oversat af det Tydske, første Deel, med Kobber, i Octav, og sælges hos Forlæggeren Christ. Gottl. Proft paa Børsen Nr. 11. 12 og 13, paa Trykpapir 3 Mk. og paa Skrivpapir 4 Mk. Enhver den har tænkt over Opdragelse, og kiender en Campe, og hvo skulde ikke kiende denne store Opdragelses=Lærer, denne vort attende Aarhundredes Ære i dette Fag, vil ikke behøve videre Anpriis, ning af dette Verk, end blot at kiende Forfatterens Navn. Som Forlæggeren altsaa har søgt at gavne, ved at besørge en Bog oversat, der er saa aldeles passende med Ungdommens Tarv og Fatte=Evne, saa begierlig bør man og vente, den bliver optaget, da ingen Børneven vil bruge den uden yderlig Nytte. J øvrigt maae det erindres, at Originalen er aldeles ikke en troe forbudent Oversættelse af den gamle Robinson Krusoe, men et aldeles nyt Verk, som egentlig bestaaer af 3 Perioder den første hvor Romanens Helt blot ved sin Forstand og Hænder hielper sig, uden alle europæiske Verktøy; den anden hvor han faaer en Medhielper; den tredie hvor et europæisk Skib strander paa hans Kyst, og forsørger ham med Verktøyer, og de fleste tinneds Nødvendigheder. Den anden Deel skal følge med det ørste.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Tra Trykken er nu færdig: Mathematisk Lærebog for dem, J som ved andre Hovedforretninger agte at føre sig Mathematiken til Nytte, ved Prof. Mønnich, første Deel, som indeholder den theoretiske Mathematiks Grundlærdomme og de geometriske Videnskaber, oversat af Jacob Wolf, og med nogle Tillæg og Forbedringer udgivet i det danske Sprog ved Professor J. G. Geuss. Til denne Deel som deles i tvende Bind, følge logarithmiske Tabeller til alle hele Tal, fra 1 til 10000, samt Logarithmernes Forskiel fra 1000 til 10000, hvilke beqvemmelig indbindes ved det første Bind, der indeholder de arithmetiske Videnskaber; og de 12 Kobbere indbindes tilligemed det andet Bind, der indbefatter de geometriske. Prisen for dette hele er 2 Rdlr. 48 s. paa hvidt Trykpapiir og 3 Rdlr. paa Skrivp., da Kiøbberen tilligsubscriberer og prænumererer forud paa den følgende Deel med 48 s., hvorfor et trykt og underskrevet Beviis meddeles af Forlæggeren, Agent Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66. Efterretning om det paa Stamhuset Restrup oprettede oc af Hr. Biskop Tetens høitidelige indviede Capel, tilligemed Biskopens og Præstens Taler ved denne Forretning, faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66, for 28 s. og indheftet 32 s.Fortællinger ved Hendes Majestæt Keiserinden af An 2 land, tilligemed Sønnen, et Efterspil for Børn af C. F. Sander, med Tittelkobber, oversatte af det Tydske ved Erasmus Gunnerus, har nu forladt Pressen, og kan Subskribenterne afhentes hos Hr. Boghandler Hegelund i store Færgestrædet Nr. 37. Prisen for dem, der have subskriberet er 2 Mk. 12 s. paa Trykp. og 3 Mk. 4 s. paa Skrivp. Andre Kiøbere betale 8 s. mere. Dannemarks Historie Anden Tomme fra Aar 804 til 941, med tvende Kobbere, ved Kammerherre Suhm, er til Kiøbs Mummens Boglade paa Børsen for 14 Mk. paa Skrivp. og 11 Mk. paa Trykp., hvor og den første Tomme af Historien er af saae for samme Priis, og alle foregaaende 11 Tommer paa Trykp ere at bekomme for 19 Rdlr. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Professor Abildgaards danske Heste- og Qvæg-Læge i et lidet Udtog, eller Haand=Bog om de almindeligste Sygdomme, som anfalder Heste, Hornqvæg, Faar og Sviin, samt hvorledes man med lidet kostbare Midler kan helbrede dem, nyt og meget forbedrede Oplag, er nu færdigt fra Pressen og sælges for 20 sk. og indbunden 28 s. d. i Mummes Boghandling paa Børsen, No. 5.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Nye Samling af det Kongelige Norske Videnskabers Selskab de Skrifter, 1ste Bind med Kobber i 4to, har nyelig i ProftsForlag forladt Pressen, og sælges i hans Boglade paa Børsen for 3 Rdlr. paa Trykp. og 4 Rdlr. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Da jeg ikke har kundet samle saa mange Prænumerantere til det af mig udarbeidede og adskillige Gange i Aviserne bekiendtgjorde Værk over den ypperlige ældgamle Elephant=Orden at jeg ved at trykke dette bekostelige Værk kunde see mig skadesløs saa bekiendtgiøres herved, at jeg vil afhænde Manuskriptet, som med en zirlig Haand er skrevet i 2de store Folio Bind, og ziret med adskillige og mange rare Kobberstykker, til den Liebhaber, som derfor vilde betale en billig Priis, overeensstemmende med min Umage og Bekostninger. J en Maaned endnu kan dette Vær sees hos mig i Dronningens Bredgade No. 147. Efter den Til bliver det maaskee bortsendt og ermere at faae. Frid. Carl Weber.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Og efter Anmodning af Wulff Levin von Halle, bliver paa den i allerhøystmelte allernaadigste Bevilling foreskrevne Maade, med 12 Ugers Varsel indkaldet, den eller de som formeene sig at have nogen lovlig Adkomst til forbemelte Prima Vexel, dermed at fremkomme og melde sig for os i Hof= og Stads=Retten, som holdes paa Østergaden i Gaarden No. 35, i det feeneste Mandagen den 21de Martii førstkommende, men om ingen inden fornævnte Tids Forløb skulde melde sig, vorder da strax paa denne Prima Vexel, aflagt Mortifications Dom med videre, alt i allerunderdanigst Følge allerhøystbemelte allernaadigste Bevilling. – Til samme Tid og Sted indstevnes i Særdeleshed Levin Marcus Katisch, boende paa Hiørnet af Badstuestræde og Broelæggerstræde, forat see Documenter fremlagt, og at høre Mortifications Dom, samt tillige enten i Retten til den Tid at indlevere berørte Capital, eller og ved Dom at blive tilpligtet at betale Citanten samme med Renter, og erstatte Notarial Forretningens og Processens Omkostninger. Dets til Bekræftelse under Hof= og StadsRettens Seigl., og Justitz=Secretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 3die Novbr. 1784. (L. S.) Mahling.
Berlingske Tidende, 1784-11-05
Paa Dronningborg Amt, i Kierbye Sogn, Kierbye Mølle, er Mølleren Erich Pedersen ved Døden afgaaet og hans efterladte Boe tagen under Forsegling, Registering og Vurdering; thi bliver herved indkaldet den Afdødes samtlige Arvinger, Enker med deres Laugværger og de Umyndige med Værger, at møde inden den i Loven fastsatte Tid, for at lagttage deres Ret; ligeledes indkaldes og at møde Stervboets Debi= og Creditorer, de første deres Gield at betale og de sidste deres Tilgodehavende at anmelde, saaledes legitimeret, som Loven efter død Mand befater, da enhver efter Boets ringe Omstændigheder skal vederfares Ret; og bekiendtgiøres herved tillige, at Skiftet vorder foretaget paa Dronningborg Amts Contoir den 1ste Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet; denne Jndkaldelse ville Vedkommende holde sig efterrettelig, da Boet ey formaaer at bekoste anden Proclama. Randers, den 29de Octobr. 1784. Buchwald.