JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-05-13
Farumgaard. Ondagen den 2den Juni förstkommende, om Middagen Kl. 12, agte Arvingerne efter afdøde Hofjægermester Svanenskiold, ved 3die og sidste Auction at bortsælge den for sin skjönne Beliggenhed, udmærkede, gode Bygninger og Jorder bekiendte Eiendom Farumgaard med tilhörende Skov og Huse, samt Fiskerier i Farum og Fuur Söer. Gaar Sölv, er vel vedligeholdt og indeholder 14 herskabelige Værelser. den, hvis Bygninger i Brandkassen ere forsikkrede for 27600 Rbd. tilligemed store og törre Kieldere, som ere indrettede til Folkekammer, Kiøkkener, Bageri og Bryggerie, Rullestue, Viin- og Victualieger, som ere forsynede med en Mængde udvalgte Frugttræer. Ti Kieldere m. m. Ved og omkring Gaarden ligger tvende store Hau Gavntømmer, samt forskellige fortrinlige Törvemoser, hvori der kan Gaarden hörer en Lystskov, som afgiver fornøden Jldebrændsel og skiæres fra 3 til 600 Læs Törv aarlig. 300 Tdr. Land, hvoraf de 210 Tdr. ere Ager og Eng, som drives un Gaardens Hartkorn udgiør omtrent 20 Tdr. med et Areal af circa der Gaarden, og det øvrige er bortfæstet til Huusmænd imod aarlig Præstationer i Penge og Arbeide til Gaarden. De aarlige Jordebogs Indtægter i Penge ere 215 Rbd. Sölv foruden en aarlig Leie af Jord afgivet af Gaardens Jorder er 30 Tdr. Korn af hvert Slags foruden løse Huse til Beløb 194 Rbdlr., og den unværende Forpagtnings Gaarden. Alle Skatter. Tiende-Reiser og Byrder udreder og afholforskiellige andre Natural-Præstationer. Auctionerne afholdes paa der Forpagteren. De Eiendommen vedkommende Skiöder samt Adkomstbreve og Karter m. m., ere til Eftersyn paa Undertegnede, Comptoir, med hvem ogsaa Kiøb underhaanden kan afsluttes forinden den ovennævnte Auction afholdes. Kiöbenhavn, den 5te Mai 1850. L. Ring. Löngangstræde No. 171. Fredagen den 4de og 18de Juni samt 2den Juli dette Aar, hver Dags e) Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen her i Byen opraabt til Salg : Huset No. 172 paa lille Tranegade i Nibe, bestaaende af en Bygning paa 11 Fag Bindingsværk, med Straatække, indrettet til Beboelse, tilhørende afg Fiskeriendreder Christian Rimmers og forhen afdøde Hustrues fælles Boe. Nibe, den 3die Mai 1830. Koefoed. Fredagene den 4de og 18de Juni samt 2den Juli dette Aar, hver Dags e) Formiddag Kl. 11, bliver paa Raadstuen her i Byen opraabt til Salg : Huset No. 92 paa Naboeløsgaden i Nibe, bestaaende af en Bygning paa 4 Fag Bindingsværk, med Straatække, indrettet til Beboelse, tilhørende afg. Mette Kirstine Christensdatter Møllers Boe. Nibe, den 3die Mai 1832. Koefoed, Løverdagene den 5te og 19de Juni samt 3die Juli dette Aar, her Dag Formiddag Kl. 11, bliver paa Raadstuen her i Byen ved Auctio 1 opraab Salg, følgende Eiendomme, tilhørende afg. Kirkesanger og Skolelærer, Lars Jacobsens og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe, En Bygning i Bradsted Bye, Weggerbye Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt, bestaaende af 11 Fag, indrettet til Lade og Stal samt en Jordparcel, af Hartkorn 1 Td. og beliggende paa bemeldte Byes Mark. Nibe, den 3die Mai 1830. Koefoed.
Berlingske Tidende, 1830-05-13
Onsdagen den 9de og 23de Juni samt 7de Juli dette Aar, hver Dag Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen her i Byen ved Auction opraabt til Salg : Huset No. 116 paa Skoemagergaden i Nibe, bestaaende af en Bygning paa 4 1/2 Fag, Grundmuur til Gaden, teglhængt, i drettet til Beboelse, tilhørende afg. Gjordemoder Jnger Andersdatter Knudsens Boe, Nibe, den 3die Mai 1830 Koefoed. støverdagen den 5te og 19de Juni samt 3die Juli dette Aar, hver Dags Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Raadstuen her i Byen opraabt til Salg : Huset No. 156 paa Melgaden i Nibe, bestaaende af en Bogninpaa 8 Fag Bindingsværk, med Straatække, indrettet til Beboelse for 2 Familier, tilhørende afg. Glarmester Jens Christensens og efterlevende Enkes fa leds Boe, Nibe, den 3die Mai 1832. Koefoed, Jfølge Reqvisition af Skifteretten i Stervboet efter afdøde, forhen værende Proprietair Jørgensen og Kone af Følle, blive de dette Boe tilhørende 2de Tiender i Sønder Herred, nemlig: Hved Sogns Kirke med Ornamenter og Tiende af omtrent 100 Tdr. Hartkorn, samt Weilbye Sogns Kongetiende af circa 178 Tdr. Hartkorn, hvoraf Tienden oppebæres deels i Kiærven og deels mod fast aarlig Afgift, stillede til 3 offentlige Auctioner, som afholdes de 2de første paa Ebeltoft Raadstue, og den 3die hos Sognefogden i Hoed følgende Dage, nemlig: 1ste Auction Mandagen den 14de Juni, 2den - - den 28de 3die Tirsdagen den 13de Juli førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Lysthavende indbydes, og Panthavere tiener dette, ifølge Placaten af 22de April 1817, til Efterretning. Ebeltoft, den 1ste Mai 1830. Seidelin, constituere V. følgende Dage, afholdes Auction paa Giestgivergaarden her i Byen, Vandagen den 17de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 og over endeel Handelsvare, tilhørende Kiøbmand Tronier juniors Fallitboe, saasom Sirtser og Cattuner, Schierting, Silketørklæder, Bomuldstøi, en stor Deel Baand af forskiellige Slags, endeel Kniplinger samt endeel Jsen kramvare og Urtekramvare med mere. Vederhæftige Kiøbere gives Credit 6 Uger. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning. Sorøe, den 9de Mai 1830. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1830-05-13
Auction over Striibs Færgegaard. Onsdagen den 2den Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bortsælges ved en eneste offentlig Auction, om antageligt Bud skeer, Stribs Færgegaard, som er beliggende i Weilbye Sogn og Wends Herred, og hvorfra Overfarten skeer til Fredericia. Til denne saa indbringende Eiendom, hvis betydelige og vel vedligeholdte areal af 232 Tdr. Land geometrisk Maal, som alle ere beliggende ved Gaar Bygninger i Brandkassen ere assuerede for 9350 Rbd. Sølv, hører et Jordden, og som staae for Hartkorn 9 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr.; en Skovparcel paa omtrent 4 Tdr. Land, som er skyldsat for 1 Fdkr. 1 1 Alb., og 10 Fæstehuse, Rettighed til Færgefart, Giæstgiverie og Landbefordringen, som stedse har tillagt denne Eiendom, kan ventes perpetuerede som reelle Rettigheder. Til Gaarden hører et betydelig og indbringende Fiskerie af 2de Bundgarnsstade, og 3de Aalegaarde. Af Jldebrændsel haves det Fornødne paa Gaardens Grund og endog af Tørv til Salg. Den aarlige Udsæd er omtrent 30 Tdr. Rug 15 Tdr. Byg, 36 Tdr. Havre og 7 Tdr. Bogvede. Der avles omtrent 30 Læs Enghøe, og græsses og fodres 10 Heste, 30 Køer og et betydelig Ar tal Faar. For Tienden haves en bestandig Accordt. for den eventuelle Kiøber, kunne forinden Auctionen, som afholdes paa Mi Conditionerne for denne Eiendoms Salg, og som vil blive meget favorable delfart Byes Raadstue, faaes til Eftersyn paa Strib, og det som sælges kan tiltrædes kort efter at Buddet er approberet. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Wend Herreds-Contoir i Middelfart, den 4de Mai 1830. Stabell.
Berlingske Tidende, 1830-05-13
Stevning. ver i Hads Ning Herreder; Gjør vitterligt: Efter Begjæring af Gaard Henrich Bering Laung, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skil mand Rasmus Jensen i Ørting, indstævnes herved, ifølge Kongelig alle være i Besiddelse af en Obligation, udstædt til ham, fra Huusmand Jen naadigst Bevilling af 13de Januar dette Aar, den eller de som maat Hendriksen i Randlev Bye og Sogn, Hads Herred, Aarhuus ArnNørre Jydland, lydende paa 500 Rbd. Sedler, mod 3die Prioritet, næste te 165 Rbd. Sølv, i Debitors Huus i Randlev, med Hartkorn, Ager og Lin Ning Herreders Ret 25de October 1823, hvilken Obligation er bortkommet, 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., dateret 4de Marts 1821 og tinglæst ved Had til at møde paa Hads Ning Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, der første Løverdag i August Maaned 1831, om Formiddagen Kl. 10, og det da Rasmus Jensen, hvis Jngen til foranbenævnte Tid melder sig, vil fremkomme med Obligationen og legitimere sin lovlige Adkomst til samme Medhold af den paaberaabte Bevilling, paastaae og forvente Obligationen ved Dom mortificeret. Forelæggelse og Laugdag er afskaffet. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds Segl. Hads Ning Herreds-Contoir i Aarhuus, den 23de April 1830. Lanng. (L. S.). 1) vig Jensen af Lindeberg, samt i afgangne Marie Hansdatter og Svo, som maatte have at fordre i Stervboet efter afgangne Jndsidder Lufproclama. efterlevende Mand, Huusmand Søren Pedersen af Vallerup, deres fælled, danne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Ligeledes Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saa indkaldes benævnte Afdødes fraværende Arvinger til at møde for at anmeldte og bevise deres Arveret, samt for at lagttage deres Tarv under Boernes Behandling. Birch. Slagelse, den 3de Mai 1819.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
London, den 1ste Mai. Bulletinen om H. M. Sygdom lod den 2den Mai saaledes: Kongens Sygdoms=Symptomer have ikke forandret sig. H. M. har atter ingen god Nat havt.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
I Gaar udstædte begge Livlægerne følgende Bulletin : "Kongen har lidt meget af Mangel paa Søvn, ikke destomindre ere Sygdommens Symptomer i denne Morgenstund formildede.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Bulletinen, som udkom i Dag, er følgende: "Kongen har i Nat sovet nogle Timer, og H. M. befandt sig i Morges noget bedre.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Den officielle Hoftidende indeholder Følgende: "Vi beklage høiligen at det er os umueligt at opmuntre Publikums ængstelige Forhaabninger om Sandsynligheden af H. M. Helbredelse. Vi have i dette Øjeblik faaet Underretning fra en høi Person, som forøger vor Frygt.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Samme Tidende beretter, at H. K. H. Hertugen af Cumberland i Søndags Morges har besøgt Kongens Sygeleie. I Gaar vare Livlægerne Halford og Tierney hele Dagen paa Windsor Slot; Sir Halford forlader H. M. hverken Dag eller Nat. J alle Kirker holdes nu Bønner for H. M. Helbredelse. Kongen tager Opium, for at lindre sine Smerter og falde i Søvn; H. M. bærer sin Skjebne med stor Taalmodighed, og tænker især paa, endnu at benaade mange Mennesker. "Saameget det staaer i min Magt, sagde H. M. nyelig til den opvartende Kammerherre, vil jeg endnu lette min Eftermand den Pligt at gjøre vel.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Hver Dag samles Ministrene, Hr. Peel undtagen, hvis Fader i Gaar er død paa sit Landsted i Nærheden af London, hvor hans Søn nogle Dage har opholdt sig.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Regjeringen lader nu Dampskibe seile imellem Falmouth og Middelhavet, for at fremskynde Forbindelserne med Grækenland, Ægypten og Cadix.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Underhuset havde i Gaar dannet sig til en Subsidie=Committee, for at beraadslaae om de Summer, der ere foreslagne til offentlige Arbeider. Skatkammer=Cantsleren maatte finde sig i at de af ham forlangte 100,000 Pd. Sterl. til Fortsættelse at Slotsbygninger i Windsor, for det første ikke bleve bevilgede. Hertugen af Wellington har befalet, at hans Landsæde Walmer Castle, skal være færdig til at modtage ham i Slutningen af Mai Maaned. Thee Sun slutter deraf Parlamentets nærforestaaende Ende.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Paris, den 22de April. Hr. Bouchereau, hvem man tilskriver stor Sagkundskab, har udgivet et Skrift kom Virkningerne af Vinterkulden i 1832 paa Viinstokken, hvori han af sine Jagttagelser drager den Slutning, at den forestaaende Viinhøst vorder en reen Nullitet og begge de følgende høist middelmaadige.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
General Montholvn skyldte Bonaparte Alt; han lønnede sin Velgjører ikke med Utaknemmelighed, men fulgte ham til St. Helena, og var hans tro Tjener. En Tænkemaade, der gjør M. sand Ære, hvad man end dømmer om B. - Til Montholons Ulykke vilde Napoleon belønne hans Hengivenhed med et Legat af to Millioner Franes. M. kjøbte, inden denne Sum var kommen i hans Eie, Godset Frenilly for 600,000 Fr., og foretog strax paa dette vidtudstrakte Forbedringer; baade hiint og disse betalte han med Anviisninger paa Legatet. Men da Bonaparte gjorde sit Testament, troede han, at have syv Millioner Fr. staaende hos Handelshuset Lafitte. Dette erklærede derimod, ikkun at have tre Millioner Fr., som tilhørte Bonaparte, ifølge deraf bleve alle Legaterne forholdsmæssigen reducerede, og GenMontholon fik i Stædet for 2 Millioner, ikkun 800,000 Fr. Han solgte desaarsag Godset for 900,000 Fr., af hvilke han fik 300,000 strax udbetalte. Men føje Tid derefter fandt den Mand, til hvem M. havde solgt Godset, at han havde forkjøbt sig, og benyttede tillige en Feil, som han opdagede i Kjøbecontracten, til at opsige Kjøbet, indstævne M. og af ham fordre de 300,000 Fr. tilbage. Disses Tilbagebetaling var umuelig for Montholon, der havde udbetalt hele Summen til de mange Arbeidere, som han havde brugt til Forbedringen paa Godset. Han udstædte derfor Vexler for Beløbet, og underhandlede med Handelshuset. Valquier og et Laan af 300,000 Fr. mod Hypothek i Frenilly, det laante ham Pengene i Husets egne Vexler, og modtog af ham Pantforskrivningen, men spillede Bankerot, inden Montholon kunde gjøre Brug af Vexlerne. Han blev nu indstævnet til at indfrie sin Forskrivning, og indviklede sig i sin Fortvivlelse i Handelspekulationer med de bekjendte Uldmanufactureere Martine, de Guilly og Peradet, hvilke han ikke allene betroede det Overblevne af Legatet, men sin hele Privatformue. Ogsaa disse Huse falle rede, og han var overhovedet saa ulykkelig, at alle de Handelshuse, med hvilke han kom i Forbindelse, spillede Bankerot. Hans Creditorer fordrede nu, at han skulde gjøre Opbud; men han lod ved sin Advokat erklære, at han aldrig havde befattet sig med Handel, og ikke forstod sig derpaa; han havde ikkun anvendt sin sammensparede Kapital paa en Speculation, som han holdt for fordeelagtig, og dertil kunde jo enhver brav Landmand fristes. Jmidlertid vare Beviserne altfor tydelige imod ham; Antallet af Vexler med hans Underskrift, hans nøje Forbindelse med Handels husene, og mange andre Omstændigheder, beviste øiensynligen, at han var Kjøbmand, paa Grund heraf har Retten i disse Dage erklæret den stakkes General for en Bankeroterer, og tildømt hans Creditorer alt hvad han ejer. - Saadan Ende tog det med hiin keiserlige Legat af 2 Millioner Franker, i hvilket ikke var mindste Lykke eller Velsignelse: Brussel, den 6te Mai.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Baade her og i Amsterdam yttres den største Tilfredshed med Udfaldet af Processen imod de Potter og Consorter, thi en Riddingsdaad har faaet sin fortjente Straf. Mod Hr. Barthels, en af dem, der, indviklede i denne Proces, er dømt til 7 Aars Land forviisning, gjordes blandt Andet ogsaa den beskyldning gieldende, at han havde forlagt et allegorisk Steentryk (af en daarlig Opfindelse). General=Advocaten, Hr. de Spruit, gjorde i sin Tale opmærksom paa, at den nederlandske Løve havde paa Steen trykket et Bundt ikkun med syn i Stædet for atten Pile i Kloen, ogsaa der - sagde han finde vi en Hentydning paa Belgiens Adskillelse fra Holland. Men man opdag de snart, at Løven ikke gjør det bedre paa nogen af alle vore Nationalmynter, og dette indvendte Hr. de Weyer Generaladvocaten, da Sagen næste Gang blev foretagen. Nu trak Enhver sin Pengepung, op af Lommen, for at see paa sine egne Gylden; Alle loe og Hr. de Spruit maatte lee med!
Berlingske Tidende, 1830-05-14
J Journal de Verviers siges : Generaladvocaten, Hr. de Spruit, har under Proceduren aldrig nævnt Oppositionen uden med den Øgenavn Factionen. De af vore høistærede Hr. Deputerede til Generalstaternes sidste Forsamling, der høre til denne Opposition, maa altsaa finde sig i, af denne offentlige Embedsmand, at betegnes som Factionister.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Breve fra Rio Janeiro yttre stor Frygt for Hs. M. den unge Dronnings af Portugal, Donna Marie da Glorias, Sundhedstilstand, der skal være saare betænkelig.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Hamborg, den 11te Mai. Dampskibet fra London er, formedelst den stærske Østenvind, endnu ikke ankommen. Den nederlandske Post, som ankom i Morges, medbragte de londonske Aftenblade fra 4de Mai.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Dampskibet Georg IV, som gaaer imellem Petersborg og Li beck har formedelst den megen Driviis, der endnu er i Østersøen, maattet løbe ind i Memels Havn. Dansk Engelsk 3 PCt. Laan i Dag 73 3/8.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Gøttingen, den 26de April. Det er glædeligt, at kaste et Blik paa det med kongelig Gavmildhed udstyrede Universitet i Gøttingen, der, medens nye Universiteter heldigen rivalisere med det, og de ældre (f. Ex. de fordums saa berømte i Jena) saa mærkeligen aftage, eller aldeles ophæves (f. Ex. Helmstadt), blomstrer med ungdommelig Kraft Endnu haandhæver Georga Augusta sit gamle Hædersnavn - Universiteternes Dronning. Her leve og virke endnu Blumenbach, Plank, Heeren, Hugo, Meister, Schulze, Gauss, og mange flere berømte Hædersmænd. Endnu hersker her den gamle sikkre Takt, at iagttage ethvert nyt Phænomen paa Videnskabernes Bane, prøve det fordomsfrit, og ei følge den eensidige Retning, hvortil Øjeblikkets Lyst og Gunst vildleder. Stundum, dog fieldent, hengav et ungt Bruushoved sig ubetinget til et eller andet af de moderne Systemmer; men Mysticismen turde dog ikke yttre sig lydeligen, hvor Eichhorn og Heyne, Kastner og Schløzer lærte. Dette er vel nu ikke ganske som fordum, men dog er det ikke at frygte, at saadanne Scener her skulde kunne finde Sted som i Halle, eller slig religiøs Gjæring som i Hamborg eller Bremen. - Saa mange Ynglinger, især af Almueclasserne, have i de sidste Aar træng sig til Studeringer, at Regjeringen har seet sig nødt til at sætte denne Manie (hvortil Aarsagen kun altfor ofte ligger i Forældrenes taabelige Forfængelighed, egennyttige Gridskhed efter Stipender, o. s. v.) Grændser, ved at anordne to strænge Examinat den ene for 14aarige Ynglinger, til at bedømme om de have Stemme til at studere, den anden for de Disciple, som Rectorerne agte at demittere til Universitetet. - Disse Examina, der foranstaltes af det nys oprettede Over=Skole=Collegium i Hannover, skulle ogsaa raade Bod paa de Rectorers daarlige Ubetænksomhed, der søge at skaffe deres Skoler Navnkundighed ved en større Freqvents, til ubodelig Skade for Landet, som enten faaer uduelige Embedsmænd, eller en staaende Hær af Ubefordrede, der falde det til Byrde, og i Flæng optage Distiple, uden at ændse, om de have Nemme til at studere eller ikke.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Paa vort Universitet holdes i næste Semester af 12 Lærer 27 theologiske Forelæsninger. Af 29 Lærere 58 Forelæsninger over Jurisprudentsen, som dog engang maa aflægge sin klodsede latinske Dragt, om det end ikke skeer i vor Levetid. - 17 Lærere foredrage Lægekonsten i 46 Forelæsninger, een af disse om Veterinærkonsten. - Philosophie 10 Lærere i 18 Forelæsninger. Mathematik 11 Lærere i 31, Naturvidenskaberne 9 i 14; de historiske Videnskaber 9 i 15; Literærhistorien 4 i 4 de skjønne Konster 5 i 6 Forelæsninger. Archæologie, gamle og nye Sprog blandt hine ogsaa Sanskrit og Chinesisk, foredrages af 16 Lærere i 26 Forelæsninger. - Vor berømte Hausmann læser over Englands Fabriker, som han selv nyelig har bagt. - J Alt bødes af 128 Lærre 244 ForsætninRepetitoria ikke medregnede.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Til Universitetets i enhver Henseende udmærkede Jnstitutebøre, foruden dets store vidt berømte Bibliothek, det astronomiste Observatorium, den botaniske Hauge, Museumet, Maleriesamlingen, Laboratoriet, det physikalske og anatomiske Apparat, Fødselsstiftelsen, Hospitalet, Veterinærskolen, Ridebanen, Fægteskolen. -
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Mange tydske Universiteter ere blot Gymnasier for unge Stude, rende; Göttingen drog stedse Videnskabsmænd af moden Alden som tillige havde Otium, til sine Høresale og sit rige videnske delige Apparat.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Efterretninger af blandet Jndhold Det franske Blad le Globe indeholder følgende Efterretning fra en af dets Medarbeidere, som reiser i Jtalien. - "Jeg opholde, mig nu i Mayland og har i disse Dage her gjort en Erfaring, som langt overgaaer min Formodning om den almindelige Udbredelse af Sands for de skjønne Kunster blandt Italienerne. Utroeligt er det, men sandt : en Skomager i Mayland ejer et herligt Gallerie af Sculptur og af Malerier, som han med meget Konstsands og stor Bekostning har samlet. Dette Gallerie indeholder en betydelig og udvalgt Samling af de ypperste Mestere, ei allene af den italienske, men ogsaa hvad der i Jtalien er sjeldent - af den nederlandske Skole. Denne Crispins smagfulde Søn hedder Ronchetti. Med al hans Enthusiasme for Konsten er han alligevel bleven ved Læsten; hans Skomagerarbeide er meget renommeret i hele Jtalien. Da Napoleon kom til Mayland, lod han Ronchetti kalde. R. kom, tog Maal, og bragte Dagen efter den ene Støvle, med Begjæring, at Keiseren vilde probere den. Napoleon lod Skomageren vente; efterat denne havde biet i to Timer, gik han bort og efterlod Støvlen, men var ikke at formaae til at gjøre Magen dertil, uagtet Napoleon, baade smigrede og truede den Haardnakkede. - En Samtale med Ronchetti i hans Billedgallerie har meget Jnteresse, be han veed at gjøre den piquant ved Anecdoter af Konsthistorien, (hvori han er hjemme) og om de mange berømte Mænd, hvilke han, som Connoisseur og "Artiske, har havt Leilighed til at kjende
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Kjøbenhavn, den 14de Mai. Det medicinske Selskab i Hamborg har valgt Hr. Archiater og Ridder, Dr. Med. og Phill. Schønborg til dets Æresmedlem. Chefen for den russiske Eskadre, kommende fra Middelhavet, som i Gaars No. meldtes, at have passeret Sundet, er Hr. Admiral Ricord.
Berlingske Tidende, 1830-05-14
Overpræsident Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: at Hs. Majestæt ved Reskriptil os dateret 28de forrige Maaned allernaadigst har bevilget, at den Betaling, som er tillagt Veiermesteren hert Staden for Brugen af de ham tilhørende Tønder, ved Maaling af Steenkul nemlig 6 Rbs. pr. Læst, maa, forsaavidt bemeldte Tønder anvendes til Maaling af de store skotske Steenkul forhøies til 1/2 Rbs. Sølv pr. Tønde, og saaledes være lige med den Betaling, Stadens Kasse, i Følge allerhøieste Reskript af 11te Mai 1813, nye der for de Tønder, som anvendes til Kridt= og Kalk Maaling. Hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes fornødne Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 12te Mai 1820. Under Stadens Segl. (L. S.)