JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-06-11
Fra Nyevang, Præstevang og Hestehaugen, 1/2 Favn godt Bøge Kløvbrænde 41 Favn Bøge Knudebrænde. Fra Stroedam, Tuekiøb og ved Giøgehuus: Circa 40 Skpd. renset Egebark og nogle havne Bøge= og Askebrænde. Fra Steenholtsvang, Nøddeboefægyde og Nøddeboeholt: 52 Favne Bøgefagotter, 69 1/2 Favne Ellebrænde og nogle Bunker Udhug og Qvas af Eeg, Bøg, Hessel og Elle. L. Staffeldt. Herløv, den 9de Juni 1833. Efter Begjæring af Skifteretten i Stervboet efter afdøde Sognefoged og E Gaardmand Anders Andreasen, bliver den bemeldte Boe tildsrende, i Slaarlunde Bye under No. 15 beliggende Gaard med Jorder af Hartkorn 10 Tdr. 4 Skpr., saa og den paa samme staaende Afgrøde og en delig det sammesteds beliggende Huus paa 4 Fag med Hauge, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der foretages og afholdes: Tirsdagen den 25de Juni næstkommende, den 2den Julii da den 9de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 100; de 2de første paa Undertegnedes Contoir heri Byen og den sidste paa Gaarden selv. Naar Gaarden er solgt bortsælges tillige samme Dag Boets Besætning, Avlsredskaber samt videre Jnd, og Udboe; alt efter de Conditioner, som ved Auctionen vil blive bekjendtgjort, og som 8te Dage forinden ligge til Eftersyn paa Frederiksborg Amtstue. v. Hadeln, Hillerød, den 4de Juni 1833. Auctionsdirecteur. gaardmand Mikkel Clausens Gaard, No. 2 i Ullerup Bye paa Amager, C med Jorder 6 Tdr. 3 Skpr. 13/4 Alb. Hartkorn, skal følge Forlig og Udlæg, sælges ved 3 Auctioner, nemlig: 1ste Auction Torsdag den 27de Juni ) 2den den 3de Juli ) 1833. 3die og sidste den 11te -De 2 første Auctioner holdes paa Birkedommer, Hr. Cancellieraad v. Ostens Contoir, om Eftermiddagen Kl. 3, 3die Auction til absolut Bortsalg, holdes paa Eiendommen, om Middagen Kl. 12. Med Gaarden sælges dens Afgrøde, efter følgende Udsæd 77 Tdr. 1 Skp. Rug, 2 Skpr. Hvede, 1 Td. 3 Skpr. Ærter, 3 Tdr. 4 Skpr. Vikker, Tdr. 2 Skpr. Havre, 9 Tdr. 4 Skpr. Byg, omtrent 50 Tdr. Kartofler, samt endeel Grønsager; tillige følge i Kiøbet Besætning og Gaardsredskaber. Denne Bekiendtgiørelse er tillige til Efterretning for Panthaverne. Adkomstbrevene, Auctions=Conditionerne og øvrige vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede, med hvem ogsaa Sal af Gaard og Afgrøde underhaanden kan afhandles. F. M. Lange, store Fiolstræde, Nr. 211 8 12, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1833-06-11
proclama. Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den Juni sidstleden, som er lat inden vedkommende Underret og vil blive læst ved den Kongelige Land Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhvid, som maatte formene sig at have nogetsomhelst Krav i den paa Høvdingsgaard ved Præstøe afdøde Proprietair Lars Terpager Hagens og efterlevende Enke, Maren Elisabeth Bjørns Boe, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forbemeldte Tids Forled, for os, som allernaadigst beskikkede Skiftecommissairer i Boet, at anmede og beviisliggiøre. Wordingborg, den 10de Juni 1833. Hans Staal, J. J. G. Schythe, Kammerraad og Amtsforvalter. svenske norsk Viceconsul og Kiøbmand. reditorerne i Stervboet efter Tienestekarl Hendrik Madsen i Kudiist, indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 6te Juni 1833. Pontoppidan. Jen til den 18de dennes overterede tredie Auction over Tømmermand TKroghs Sted i Frederik havn tilbagekaldes herved efter Reqvirentens, Forlangende. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 6te Juni 1833. Heiberg, const.
Berlingske Tidende, 1833-06-11
Trykfeil i No. 137. - Sp. 1ste, Linie 15de, justifiabslæs: justisiable. Sp. 4de, Linie 29de fra neden: Politi læs: Politiet.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Zarich, den 26de Mai. - Den præsiderende ForbundstadZirich har bestemt den ordinaire Landdag for Aaret 1833 til Mandagen den 1ste Juli.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Senatet i Basel har under 22de Mai udstedt en Skrivelse til den præsiderende Forbundstad, hvori det besværer sig over at Sognet Diepslingen, som under 2de Mai har erklæret sig uafhængig, for efter eget Tykke at træde i Forbund med Landskabet Basel eller en anden Canton, understyttes og opmuntres af Autoriteterne i Liestal.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Haag, den 28de Mai. Følgende er et Fragment af et Brev herfra: "Jeg har endnu i denne Aften erholdt følgende Meddelelse af en udmærket fremmed Diplomat, som et nyt Beviis paa, at Sandheden ikke altid er sandsynlig. Hvad jeg allerede har meldt om GrevLucchest Palli, er sandt; han har ikke forladt Holland i de sidste 14 Maaneder; fra Haag har han kun tre Gange været borte, meget faa Dage, og ingen fremmed Dame har logeret hos ham i hans Hotel. Men Hertuginden af Berry - saa forsikkrede hiin Diplomat - havde ikke, som man almindeligen troede, uafbrudt opholdt sig i det vestlige Frankrige, tvertimod havde hun paa den Tid foretaget en Jilreise til Holland. Rigtignok har hun ikke været i Haag, men Hr. Lucchest havt adskillige Sammenkomster med hende paa det meget nærliggende Sted, hver hun landede og opholdt sig. Tiden, da disse Rendezvousskeete, var netop næsten ni Maaneder før den 10de Mai, der Dag, da Hertugindens Nedkomst skeete, ifølge den officielle Beretning, noget for tidlig." Samme Diplomat forsikkrer, at Ægtevielsen har fundet Sted i Jtalien, men ikke i den Bye, som nævnes i franske Blade, heller ikke først i Slutningen af Januar eller i Begyndelsen af Februar 1832, paa hvilken Tie Greven allerede var paa Reisen til den Post, han beklæder ved vort Hof.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Amerika.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
New-Yorkske Blade indeholde følgende Efterretning fra Buenos Ayres: "Den nationale Krigsgoelette Sarandt ankom den 16de Januar fra Falklandserne. Nogle Dag for dens Afreise, den 2den December f. A. ankom den engelske Corvet Clio i Havnen ved San Louis, for i Hs. Britiske Majestæts Navn at tage Landet i Besiddelse, sandsynligviis ifølge den Grundsætning, at den Stærkeres Ret er den gjeldende. (? Commandeuren paa Sarandi protesterede, men maatte vige for Overmagten. Den engelske Fane plantedes den 3die December paa San Louis, ligesom det nogle Dage før var skeet paa Egmont. Den 29de November udbrød en Opstand blandt den Besætning, som i Republiken Argentinas Navn holdt Øen besat Oprørerne, anførte af en Neger, dræbte Commandanten, og tvang dem, der bleve deres Pligt troe, til at begive sig ombord paa det franske Skib Jean Jacques. Understyttede af Colonisterne, gik disse nogle Dage derefter atter i Land, overfaldt Oprørerne, gjorde dem til Fanger, og bragte dem ombord paa Goletter Rapid, som bragte dem til Buenos=Ayres. Den 8de Februar stilledes Oprørerne for en Krigsret. Adjutanten Antonio Gomitaforvistes fra Hovedstaden, og sattes et Aar paa halv Sold fordi han ikke havde viist den tilbørlige Fasthed, og ikke vedlige holdt Disciplinen i sit Compagnie, en Sergeant, en Corporal og sem Soldater bleve ihielskudte, og deres Kroppe ophængte paa Galgen. To andre Soldater straffedes med Pidskeslag, den ene med 200, den anden med 100. J Repræsentantkammerets Session af 28de Februar aflagte Regjeringen Beretning om Begiven, hederne paa Falklandserne. Den officielle Gacetal, melder formeligt sine Læsere, at den, saavelsom "Lucero, for Øjeblikke suspenderer Discussionen angaaende Øens Besættelse, men forbeholdt sig den, til beleiligere Tid.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
London, den 4de Junii. Mellem Mandskabet paa en Skonnert fra Sidney og en af de vilde Folkestammer paa Nyseeland, fandt nyelig alvorlige Optrin Sted, der kunde have faaet et meget uheldigt Udfald for Englænderne, dersom Capitainen paa Skonnerten ikke havde sat alle Seil til, for at naae den aabne Søe. Anledningen til denne Kamp var den Handel med Nyseelandske Hoveder, som allerede i nogen Tid blev dreven mellem Sidney og Jnsulanerne. Capitainen paa Skonnerten havde indkjøbt et betydeligt Antal Hoveder, for at sælge dem i London, og var vendt tilbage til Sidney, ledsaget af en nyseelandsk Høvding. Paa Overfarten var Capitainen uforsigtig nok til at vise Hovederne til den indianske Høvding, som blandt dem gjenkjendte adskillige af sine Paarørendes, uden dog at yttre sin Harme herover. Hevnaandende vendte han med den samme Skonnert tilbage til Ny seeland, men var neppe kommen did, før han samlede sin Stammes Krigere, opfordrede dem til at hevne den ham tilføiede Forhaanelse, og i Spidsen for dem angreb Skonnerten. En heftig Kamp begyndte, de to Partier fyrede gjensidigen vedholdende paa hinanden, indtil Capitainen endelig ansaae det for raadeligst, at lette Anker, da det ellers vilde blevet vanskeligt for ham og hans Folk at undgaae den Skjebne, at faae deres Hoveder gjorte til en Handelsartikel. Det britiske Gouvernement paa Newfoundland har adstillige Gange forsøgt, at komme i venskabelig Forbindelse med Jndianerne paa Newfoundland, der have svoret de hvide Usurpateurer et uforsonligt Had, men man har ikke kunnet formaae een eneste af disse Vilde til blot at besøge de brittiske Establissementer. Det havde derfor udsat en Belønning af halvtredsindstyve Pd. St. for den, der kunde bringe en newfoundlandsk Jndianer levende til St. Johns. Endelig lykkedes det en Fisker, at bemægtige sig en ung Jndianerinde, som i en lille Baad søgde efter Fugleæg langs med en Bugt ved Fastlandet. Han bragte hende til St. Johns, Hovedstaden paa Newfoundland, hvor han erholdt den lovede Belønning, og hvor man behandlede den fangne Jndianerinde med al optænkelig Godhed og Venlighed, for at vinde hendes Venskab, at hun kunde vende tilbage til hendes Stamme med bedre Begreber om de hvide Mænd. De meest anseete Mænd og Fruentimmer i St. Johns kappedes om at tækkes hende, og overøste hende med Gaver. Saalænge hun var omgiven af qvindeligt Selskab, syntes hun at være temmelig vel tilfreds med sin Tilstand, og viste Blidhed og Godmodighed, men saasnart en hvid Mand nærmede sig til hende, kom hun i det vildeste Raserie. Kun mod den Fisker, der havde fauget hende, var hun venlig og lydig. Efterat Jndianerinden havde opholdt sig længe nok i St. Johns til at blive bekjendt med Europæernes venskabelige Sindelag mod Jndianerne, over leveredes hun atter til Fiskeren, der skulde bringe hende tilhøtil det Sted, hvor han fangede hende. Men dette Uhyre ved skjændig nok til, for de Foræringers Skyld, som hun havde faa af Jndvaanerne i St. Johns, at dræbe den stakkels Jndianeinde, hvorpaa han begav sig til England med sit Bytte, der og omtrent havde en Værdie af Et Hundrede Pd. St. Paris, den 2den Junii.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Atter tales her om Kamrenes Opløsning, ikke fordi Ministre, have Aarsag til at ønske en Forandring i den hidtilværende M. joritet, men fordi Landets og Partiernes Tilstand bebuder Valder ville være gunstigere for det herskende System, end m. kan vente, dersom man oppebier Mandatets fuldkomne UdløCarlisterne ville formodentlig ikke indfinde sig ved Valgene; ma troer, at de kunde faae henved 30 Medlemmer, men at de hee lere ville lade være at vælge, end kun have et saa lidet An Deputerede i Kammeret. De ere desuden indbyrdes nenige, og den Eed, der aflægges ved Valgene, afholder mange fra at begive sig til Valgcollegierne. De vedblive at udgjøre Oppositinen mod Hoffet, og ingen af dem vil vise sig i Tullerierne. De gjøre sig chimæriske Forhaabninger om atter at komme til Anseelse, dersom Valgretten udvides; de føle, at de ere forhadte af Middelstanden, som i nærværende Øjeblik har den politiske Magt i Hænderne; men de indbilde sig at have tilstrækkelig Jndflydelse paa de lavere Folkeclasser til at kunne stytte sig paa den. Dette er maaskee Tilfældet i de vestlige og sydlige Provindser, men ingenlunde i den større Deel af Frankrige. Ogsaa Republikanerne grunde deres Fremtids Haab paa de ringere Almue classer, men en ny Revolution maatte være nødvendig, for at skaffe disse Valgret. Denne kunde sandsynligviis udvides bendeligt, inden den udøvede nogen Jndflydelse paa Valgeorpora, tionerne, dersom Valgretten vedbliver at være baseret paa Eiendom. - Det græske Laan var en haard Prøve for Ministeriet, og dersom Hertugen af Broglie ikke havde gjort det til et Cobinetsspørgsmaal, var det neppe blevet sauctioneret; alle ere deimod, og holde det for en unyttig Ødselhed. - Pairskammervil forkaste de Forandringer, som Deputeretkammeret har gjort Lovforslaget angaaende Elementarskolerne, og navnlig atter jor Geistligheden til en af Skoleautoriteterne; det er imidlertid udistom Deputeretkammeret vil finde sig der. Det er en Absurditet, at ville organisere Almueskolerne uden Geistlighedens Medvirning; men i Deputeretkammeret hersker en taabelig Theophillanthropisme, som har sin Oprindelse fra de Liberales paniske Skræ for Jesuiterne. Dersom de gjorde sig den Uleilighed at skaffsig Kundskab om de Midler, der i andre Lande ere anvendte for at organisere en Almueopdragelse, som der er Aarhundreder forud for den franske, saa vilde de maaskee indsee, hvilken forkeert Vei, de selv have valgt; men Jngen ændser Sligt, undtagen Ministeriet for den offentlige Gudsdyrkelse og Underviisning; og dette er Kammeret langt overlegent i rigtige Jden desangaaende.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Under Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer, blev af den berømte Arage bemærket, at der i det sydlige Frankrig, gaves nogle Laguner nærved Havet, i hvilke ved Vandets Bortdunstning dannedes et Saltpræcipitat, som Omegnens Beboere pleiede at hente og bruge til deres Huusholdning. Administrationen for Salinerne, som deraf frygtede Tab, faldt paa den taabelige Beslutning, at lede ferskt Vand ind i disse Laguner og derved gjøre Saltets Dannelse umueligt. Men strax efter denne Operation udbredte sig en Smittesoet i Omegnen der havde megen Lighed med Cholera. Dette Phænomen er, saa overordentligt det end synes, aldeles utvivlsomt; den samme Virkning af salt Vands Blanding med ferskt har man iagttaget i nogle af Jtaliens Søesteder, hvor man derfor omhyggeligen søgde at hindre den. Redactionen modtog, efterat have sluttet, de med Dampskibs posten nys ankomne Aviser. Deraf uddrages Følgende: Paris, den 4de Junii. - Hertugen af Rovigo (Savari døde i Søndags Aftes. - Den russiske Minister, Grev Apponyhar forladt Paris og et reist til Wien. Man troer ikke, at han kommer tilbage.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
London, den 7de Junii. - Torypartiets Triumph over at det trængte igjennem i Overhuset med dets Adresse til Kongen, at Hs. Majestæt vilde anordne hensigtsmæssige Forholdsregler til at haandhæve Neutraliteten i det portugisiske Anliggende, var kun af kort Varighed. Hs. Majestæt har i Gaar tilsendt Overhuset følgende lakoniske Svar: "Mylords! Jeg har alle sede taget alle de Forholdsregler, der syntes mig nødvendige til at vedligeholde den Neutralitet, som jeg havde besluttet, at iagttage under den Kamp, der føres i Portugal, To bekjendte Mænd ere døde i London, nemlig Lord King og En John Malcolm.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Madrid den 23de Mai. Cholera raser med stor Heftighed i Portugal, og har destoværre nærmet sig til Andalusiens Grændser.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Efterretninger af blandet Jndhold. Fra New=York meldes, at Præsident Jackson er bleven overfaldet og mishandlet af en vis Randolph.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Pesten er udbrudt i Albanien. Jbrahim Pascha begynder sin Tilbagemarsch paa alle Punkter, - Russerne ville fjerne sig fra Bosporus, saasnart Fredstractaterne ere blevne ratificerede.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Kjøbenhavn, den 12te Junii.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Ledigt Embede. Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie: Sognekaldet i Uck, i Tønder Amt. Alle Embedsforretninger skee i det Danske Sprog. - Efter en gammel Observants præsentere Amtmanden og Provsten; Menigheden, vælger, og Valget forelægges allerunderdanigst Hs. Majestæt til Allernaadigst Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 3de og 9de Juni, Seminarist Ziegler, og Handlende Becker fra Helsingøer, Pastor Fonss fra Møgeltønder, GeneralAdjutant og Commandeur Peyron fra Christianstad, Particulair Kirkpatrik, Handlende Møller og Kjøbmand Hofmann fra Malmøe, Handelsbetjent Da ridsen fra Aalborg, Skolelærer Paulsen fra Horsens, Brændeviinsbrænde, Hasling fra Nestved, Handelsbetjent Møller fra Randers, Artist Trede fra Helsingborg.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Søndags Eftermiddags Kl. 4 1 fre Kiel med følgende Passagerer: Grev Teschriewitz; Particulier Hoye; Capitain, Haggblad; Ritmester Qvalen; Frøken Thaysen; Frue Hansen med 4 Børn; Juveleer Schrøder; dyrr. Weber, Jensen, Steinhagen, Fuchs og Rhegianin; Jfr. Dessauer: Styrmændene Hallager og Cronborg Fra Møen, og Falster: Etatsraad Eckard; Frue Schierbek; Frøken Frølich; Apotheker Hom; Student Wulff.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Samme Dampskib afgik i Mandags Eftermiddags Kl. 2 til Traveminde, med følgende Passagerer: Frue Grevinde Blücher-Altona med 3 Børn, Frøken Fenwich; Frue Oberstinde Berger med Datter; Kammerjunker Jrminger med Kone, Frue Grevinde Magawly med Barn; Frue Oberstinde Orrens og Datter; Frue Riecke med Datter; Frøken Wolffhagen; Magisterne Tichiwielew og Kuorga; Doctores Medic. Jntsentzew og Philomathisky; Dr. Nornikow, Kroekow og Pirogoff, Russisk Adelsmand Himmelstrein; Ritmedster Harpe; Kiøbmændene Bousen, Aull, Schubert, Mæcheel, Brun, J Etholin, Cliston, Hofmann, Levison, Nisson, Becker og Davidsen; Cancellie Secretair Rottger; Premierlieutenant Brunnemann, Konstdreier Dørn; Conditor Apitz; Hr. M. Etholin, svensk Cornet Enstrøm.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 11te Juni 1833. Hamborg 2 M. - a vista 210. - Species 209 1/2. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 9 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 87 1/2 a 87 3/4. Dito uden Renter i Sedler 91 1/2 a 9. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1829) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i Sedler 106 1/2 s. 106 3/4 Rbd. Norske Speciesedler 157 1/2 Rbd. Svenske Sedler 4 1/4 a 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 72 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 ½ a 104. Dito dito til 4 pCt. 99 1/2 a 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101, Rbdlr. rede Sølv. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Barom. Ther. Vinden. 2 Junii. 28, 1. 9, i 18, 6 Varme. S. 5 - 28, 9 o. 17, o -S. V. 7 28, 3, o 19, o - Fra Dato modtages de sædvanlige udbetalinger til de Hongelige Ordener, Casse, ligesom og Regningskrav paa samme afgjores hver Dag fra H. 11 Formiddag til 2 Slet Eftermiddag i Ordens Capitelets Fogholder-Contoir i forrige Lerches Gaard bag Börsen; hvilket herved bekiendtgjøres til behagelig Underretning for Vedkommende. Hiöbenhavn, den 11te Juni 1833. J. Haxthausen. de kongelige Ordeners Skatmester.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Jhændehaverne af nedenanførte til Udbetaling i de vedføiede Terminer resp. udtrukne og opsagte men ei endnu til Betaling fremkomne Obligationer: 1) Obligationer, henhørende til Banklaanet af Februar 1820. Udtrukne til Udbetaling i 11te Decbr. Termin 1828. No. 4566, f. Udtrukne til Udbetaling i 11te Decbr. Termin 1829. No. 3626, a. Udtrukne til Udbetaling i 11te Decbr. Termin 1830. No. 1269. 3783. Udtrukne til Udbetaling i 11te Decbr. Termin 1831, No. 983, 984, 1010; 1821, af b. 6, d. ee, 5159. Udtrukne til Udbetaling i 11te Decbr. Termin 1832. No. 67, 987, 1097, 1158, 1161. 1407, a. b.; 2027, - a, bed; 201, c. 2195, 2395, 2423, 2456, b; - 3037, c. 3742, b; 3777, a; 3979, at b. : 4008 ;- 4121, a; 4113, b; 4234, a; 5176, b. 5260, a; b) Obligationer for Jndlaan i rede Sølv. Opsagte til Udbetaling i 11te Juni Termin 1830.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
No. 53. Opsagte til Udbetaling i 11te Decbr. Termin 1830. No. 179 NB. C. Obligationer for Jndlaan i Sedler. Opsagte til Udbetaling i 11te Juni Termin 1828.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
No. 1721. anmodes om, i Banken at indlevere disse Obligationer med tilhørende Coupons, hvor disse finde Sted, og at modtage den paa lydende Capital, med de deraf forfaldne, endnu ikke oppebaarne Renter, da Renten af disse Obligationer ophører fra den Termin, til hvilken de ere resp. udtrukne eller opsagte til Udbetaling. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 11te Juni 1833.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
A teratur. den theologiske Strid i Slagelse, udgiven og oplyst at const. Lærer J. Hviid.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
(Andet Hefte, har forladt Pressen. Dette Hefte indeholder: Betragtninger over Hr. Pastor Bastholms, Hr. Pastor Fengers, Hr. Pastor Rønnes, Hr. Rector Quistgaards, Hr. Magister Lindbergs Retringer i denne Anledning, og erholdes hos Dhrr. Universitetsboghandler Reizel i Kiøbenhavn, Boghandler Holm i Sorøe, Kiøbmand Franch i Skielskiør, Kancellieraad Hempel i Odense, og hos Bogtrykker, Magnus i Slagelse for 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
AVERTISSENT. J. K. S. S.) paa det Kongelige Joenstrupske Skolelærer-Seminarium antages, efter Approbation af Seminariets Direction, som Lærlinger fra 1ste Juli d. A. Fölgende: Jens Kandsen, Carl Engell, Lars Haarup, Chr Beder. Nic. Rydahl, Jens Reersöe. Rasmus Pedersen, Hans Hansen, Julius Larsen, HenriisLaugen, Daniel Meyer, Chr. Foght. Fr. Berg. sören Petersen, Joh. Öchl. Emil Prieme. De skulle indfinde sig paa Seminariet den 2den Juli, og, forsaavidt som de ikke have Friplads, medbringe behørig Caution for den Betaling, der her skal erlægges, uden hvilket ingen antages. Seminariet paa Joenstrup, den 10de Juni 1833. Frast Vegener.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Bortforpagtning. Løverdagen den 15de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver L paa Fæstningens Materialgaard ved Frederiksholms Canal No. 246, paa det Kongl. General-Commissariats Collegii nærmere Approbation, ved Auction opbuden til Bortforpagtning paa 3 Aar, Oppebørselen af Bolværks=Jndtægten ved Bolværkerne til den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Recrutcaserne No. 42 A. 6 B., og No. 43 i Qvæsthuusgaden, efter de førstmeldte Sted til Eftersyn fremlagte Conditioner.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Auctioner.
Berlingske Tidende, 1833-06-12
Fattigvæsenet angaaende. Torsdagen den 13de Juni 1833, om Formiddagen præste Klokken 10, agter Fattigvæsenet ved Auction, som afholdes i Fabriquen paa Ladegaarden udenfor Stadens Nørreport, at bortsælge nogle Hauge=, Mark- og AvlsRedskaber, en stor Arbeidsvogn til 2 Heste samt en Mødding, imod Betaling til Fuldmægtig Stub, boende i den nævnte Fabrique, hvor tillige de sælgende Ting dagligen forevises. aredagen den 14de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 35, blie) Ver, efter Eierindens Begjæring, ved offentlig Auction tredie Gang opbuden og saafremt antageligt Bud skeer, absolut bortsolgt: Huset Nr. 434 Litr. A. i Klærkegaden udi St. Anne Vester Qvarteer heri Staden. Denne Eiendom, som er assueret for 6000 Rbd. Sølv, bestaaer, efter Vurderingsforretningen, af et Forhuus til Gaden paa 5 Fag, 4 Etager høi, med gebrokket Heltag, deels Grundmuur og deels Muur- og Bindinge værk. - Et Baghuus af samme Brede og Høide med Halvtag og Kielde under. Et brolagt Gaardsrum, hvori er et teglhængt Locum i 3 Afdeelinger. Auctionen afholdes i Stuen i Huset Nr. 434 Litr. B. i samme Gade og Auctions=Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstdocumenterne ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede, boende i Snaregaden No. 11, første Sal. Kiøbenhavn, den 3de Juni 1833. C. N. Winther, Archivarius.