JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Det er for nærværende Tiid ikke min Hensigt at udføre denne Sandhed vidløftig; Jeg vil ikkun anvende den paa en nye Maade, og kortelig søge at vise, at Kundskab om vort eget Legeme, er ligesaa nødvendig og nyttig for os, som Kundskab om bort Hierte. Hvor som ikke er ubekiendt med sin Sundheds Tilstand, og hvo som med den tilbørlige Omhyggelighed og Opmærk. somhed har lært at give Agt paa sin Ratur, den er allerede paa Halv-veien. til Sundheden. Forsynet, som har begavet Menneskene med saa høye Fortrin fremfor Dyrene, synes dog i adskillige Stykker, ikke at have været saa gunstigt imod dem, som imod Dyrene. Hvor lykkelige ere ikke, for Exempel, Dyrene ved deres naturlige Jnstinet, ved hvilket at de langt vissere og sikrere skyer alt det, som er deres Sundhed skadeligt, end vi Mennesker med al vor Fornuft. En Hæst, som gaaer paa en Græssmark, lader iblant et paa hundrede Urter, tredive til fyrretive blive ve staaende, uden engang at røre dem, mindre at forsøge at æde dem. Ligesaaledes giøre alle andre Dyr; ikke et eeneste af dem skal bedrage sig selv i sit Foer og i sin Næring; ikke et eneste af den skal røre noget, som er en Givt for dets Natur. Saa lykkelige ere vi Fornuftige ikke! Vi, som ere Herrer over Dyrene, vil maae meget ofte lære af dem, hvad der er skadeligt eller nyttigt for vort Legeme. Søefolk, naar de bliver drevne til øde Øer, og forefinder ubekiendte Frugter, kan ikke med nogen Sikkerhed vove til at spise deraf, førend de i Forveven har seet Fuglene at æde deraf. Og ikke allene derudi ere Dyrene meget lykkeligere end vi, at de vide og kiender deres beste og sundeste Næring, men endog i det, at de meget nøyagtig vide, hvor meget der er deres Legeme tienligt af denne Næring og at de i deres Diæt aldrig overskrider det tilbørlige Maal. Alt dette fattes Menneskene, og ved deres Fornufts skammeligste Misbrug, har de det forud for Dyrene, at de kan ruinere deres Sundhed ved unaturlig Overflødighed i Mad og Drikke. Omendskiønt nu Forsynet ikke har meddeelt os noget saa sikkert og ubedrageligt Jnstinet i Henseende til vor Næring: Saa vil dog enhver, som ikkun har givet noget Agt paa sit Legeme, have mærket og lagttaget, at vi inden en meget kort Tiid, og uden stor Møye kan komme efter, hvad der er os skadeligt eller nyttigt. Der er os en temmelig tydelig Følelse herom, indprentet, saa at vi intet hører oftere, end: dette er mig ikke tienligt; dette er min Natur imod.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Hvor omhyggelige skulde Menneskene være til at giøre denne Følelse stedse stærkere og tilforladeligere, hvor flittig skulde de giøre sig Umag for at udforske alt det, som kan forspilde deres Sundhed, og forkorte deres Liv for Tiden, Men hvor standhaftig, og med hvilken mandig Resolution skulde de skye alt det, hvorom de ere overbeviiste, at det er deres Sundhed skadeligt, Herudi maatte Fornuften altid være Bestyrer og Veyviser; men vi giøre juft det, som er tvert imod, og følger herudi allene vore sandselige Tilbøyeligheder, der dog, som vi har seet, ere herudi saa usikre og utilforladelige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Hvor ofte maae man i Sælskaber, forhavses over, at alvorlige og fornuftige Folk, naar de just nylig har givet os en vidløftig Beskrivelse paa alt det, som de ikke kan fordrage og taale, synes i Hyeblikket derpaa at have forglemt alt hvad de har sagt, og i største Overflødighed tager til sig af alt det der, som de sagde, er en Givt for deres Natur. Jeg kan aldeles ingen rød Viin fordrage (raaber Hr. von Burgunder), Han lader sig nøde fem, sex Gange til det første Glas; men neppe har han vovet at drikke et par Glas, neppe bliver Selskabet noget muntert, saa kommer den gode Mand, som i Almindelighed slet ingen rød Viin kan taale, ikkun omtrent sex Flasker i en Aften, og om Morgenen derpaa er han dødsyg. Ligesaaledes bær Mad. Juplich sig ad. Hun sætter sin ned ved et Caffe Bord, og trækker et dybt Suk op af sit Bryst. "Jeg er slet ikke vell og Caffe, at den tør jeg aldeles ikke drikke. Jeg forsikrer Dem, at jeg strax bliver dødelig syg derefter. Den tiener ikke min heele Natur. Jmidlertid drikker hun dog et halvt Dusin Tasser ud, og befinder sig endda langt værre. Hun gaaer hver Eftermiddag i Sælskab, beklager sig hver Eftermiddag paa samme Maade, og drikker, dog hver Eftermiddag ligesaa meget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Mangfoldige af vore Sæder og Skikke ere langt selsommere, og langt vanskeligere at oplyse og forklare end Chinesernes Sæder. Det er sandt, at Chinesernes Ceremoniell og høflige Ord-Væv er alt for stærk og overdreven; men jeg veed ikke, om vores herudi har stort Fortrin for deres. Den Skik, paa en anholdende Maade at nøde nøde vore Giester til noget, om hvilket de paa en høytidelig Maade bevidner, at det er den skadeligt, at det ikke tiener dem, er visselig en overmaade selsom Høflighed; En Høflighed, som man ligesaa godt kunde kalde Grob hed. Thi hvad kan være uhøfligere, end om jeg vil overtale nogen, eller ved mine Complimenter nøde ham til at tage Givt til sig, Og kan en Tasse Caffe, et Glas Viin, som jeg ikke kan fordrage, ikke maaskee virkelig blive en Forgivet for min Sundhed? Dersom vi for noget er den saa kaldede store Verden virkelig Tak skyldige. saa er det visselig dette, at den har gjort den megen Nøden latterlig og derved paa den hastigste Maade afskaffet samme; thi hvo vil ikke gjerne henregnes til den store Verden, Man skulde imidlertid neppe troe, at denne ubeqvemme Vane kunde endnu være saa almindelig, og at Menneskenes naturlige Forfængelighed selv, at efterabe de Fornemmere, kan endnu ikke ganske afskaffe samme, men en Aarsag hertil, er vist denne. Vi ere ofte overbeviiste om, at vore Giester ved al deres Væ gren ikke meener det oprigtigt, og ofte blot anstiller sig, som de maatte tage sig i Agt for det eller det. Denne Forestillelse er fornemmelig Mode iblant Fruentimmer, og derfor er det ogsaa endnu meest i Brug hos dem at nøde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
(Slutningen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Adskilligt Nyt. Confirmanternes Antal i Stadens Kirker i Søndags var, nemlig i Dom Kirken 10 Drenge og 11 Piger, i Frue Kirke 9 Drenge og 5 Piger, hvoriblant ogsaa var den i No. 4.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
af Adresse-Contoirets Efterretninger for forrige Aar ommeldte Ole Jensen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
J Mandags begyndtes den aarlige offentlige Examen i Tronhiems Latinske Skole, hvortil Jnvitationen i Forveien skeede, i Følge den Kongel. Forordning, til Folk af Distinction og Velyndere af Studeringerne. 4 Candidati bleve anseete dygtige til at faae den forlangte Dimission af Skolen. Jblant dem distingverede sig Mr. T. Woll, som ey allene viiste sig meget ferm i alle de Ting, hvorudi Candidati maae lade sig qvæstionere, men havde detsuden bragt det usædvanligt vidt baade i Hebraisken, hvor han angav heele Genesin, Josv. br., Judaic. og br. Sammel. utrumque, saa og i Mathematiqven, hvor han havde lært Geometrien, Trigonometrien og Algebra af Wolf. Comp.; saa og meere, end ordinair, i Physiqven. J indkommende Uge fortsættes Examen oven dem, som ere tilbageblevne i Skolen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
2 Søndag efter Paaske prædiker. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Høymesse. Dom K. Hr. Thode. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Copulerede. Hr. Sorenskriver Henrich Bull og Frøken Mosfeldt, copulerede paa Hørrig den 8de April.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 4 døde og 5 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Ankomne Skibe. Skipper T. Correy fra Belfast med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Skipper L. Kruse til Christiansund baglastet. A. Kattencamp til Hamburg med Fisk, Tran og Kobber. C. Walles til Østersøen bag lasted. C. Lind til Amsterdam med Kobber, Tran og Fisk. P. Greve til Amsterdam med Kobber og Fisk. P. Pettersen til Østersøen med Sild. R. Klaerk til Christiansund baglasted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Auctioner. Paa Tirsdag den 19de April Klokken 2 Eftermiddag, bliver udi Sr. Hans Christian Klingenbergs Huus ved Auction bortsolgt, Endeel adskillige Sorter Silke, halv Silke og uldene Kramvahrer, Kipper- og blommet-Catun, et fiint Engelsk laqveret Theebord med dito Stell.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Onsdagen den 20 April Klokken 2 Eftermiddag, continuerer Auctionen hos bemælte Sr. Klingenberg paa Kramvahrer, hvorover trykte Fortegnelser hos Ham kan afhæntes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte=Forvaltere udi Tronhiem, lade herved bekiendtgiøre: at i næstkommende Uge bliver følgende Skifter her i Byen foretaget, nemlig: Den 21de April Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Kiører Ole Pedersen Blechen, foretaget paa Byetings Cammeret. Den 22de April Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Malen, Johansdatter Surland, Snedker Lars Jørgensen Lyngs Hustrue, foretaget udi StervboeHuuset i Daniels-Veiten. Samme Eftermiddag Klokken 3 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Toldbetient Anders Larsen Graboe, foretaget udi Stervboe=Huuset. i Holstveiten. bemelte Eftermiddag Klokken 4 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Bergitha Edding, Lods Daniel Tranes Hustrue, foretaget udi Stervboe-Huuset i Tarraldsgaards-Veiteen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: 1) Les Estats Empires & principauter du Monde, avec Porigine de tons les Religions, qui ont eter jusque al An. 1621. & de ton Chevaliers & ordres Militaires: in Qvarto 2 Tom. 1 Rdlr. 2) J. Alstidi Compendium Philosophicum, 2 Ort 8 s. 3) Dissertations Academiques sur la Nature du froid & du Chaud avecun discours sula Construction & P Osage d' un Cylindre Aritmetique, 1 Ort 12 s. 4) Abritz einer Christlich=Politischen Prinzens in Ol anmuthigen Sinn-Bildern, mit beygefugten Erklarungen vorgestellet, von D. S. Taxordo, 3 Ort 5) Epitomme Erotematica Physices, 16 sk. 6) Eine Gebeth Buchleins in zvey Theilen, Titelbladet borte, 1 Ort. 7) Les CL. Pleaumes de David, en unne francoise, avec une breve instruction de Musique, & la formes des Prieres Eeclesiastiques, 3 Ort. 8) The PiousCountrey Parishioner, trykt i Lond. 1738 bort. 9) Denekwurdige und Historische Beschreybung, aller Romischen Kayser vom ersten Julii Cæfare, bis auf Ferdinandum 3, neben ihren warhaften Contrafacturen und beygefugten Zeit-Register aller Rom. Bischoffen, 2 Ort 12 sk. 10) Anweysung zur wahren GemuthsRuhe von J. B. von Rohr, 3 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Niels Klims underjordiske Reise, 2 Ort 12 Skilling. Doct. Krigs-Raad Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger, 2 Ort 12 Skilling. De 12 Kongers Portraiter af den Oldenborgske Stamme, tillige med 8te Dronninger a Stykket 1 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Professor Sneedorfs Potrait 16 s. Conference-Raad Rostgaards 12 sk. Justitz=Raad P. Lassøns 16 sk. Baron Holbergs 16 s. Peder Oxes 16 s. Cort Adelers 12 sk. Mogens Scheel von Plessens 1 Ort. Professor Seidelig, 12 sk. Christian Ludvig Scheels 16 sk. Julenes 20 sk. Rantzauenes 20 sk. Kong Christian den 4des 12 sk. Kong Christian den 6tes 12 sk. Norcross afbildet i sit Buur i Castellet 10 sk. og en Sølv Kaarde for 11 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Efterretning om endeel Kiøbstæders Alder. Hadersleben funderet Ao. 1292. Wiborg i Finland = 1293.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Aalborg = 1301. Halmstad Malmøe. Landscrone,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Helsingøer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-15
Amsterdam. Frederichsstad i Norge 1567. Archangel (Mere skal følge)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Slutningen af forrige No. Om den Nytte og Nødvendighed. som det er at lære at kiende, sit eger Legeme. idalise vil overtale os til at troe, at hun er af den allerfineste Legems Beskaffenhed, og er bygget langt finere end andre Fruentimmere; derover kan hun heller ikke taale det allermindste, den mindste Luft, som blæser paa hende, giør hun til en Trækvind, af hvilken hun faaer Snue. Hun kan næsten intet spise Oxekiød, Himlen bevare os, hvor kunde hendes fine Mave fordøye det. Viin, for alting ik te et Glas, Hun skulde strax faae en hidsig Feber deraf. Men naar hun imidlertid ofte forglemmer sig selv, eller ingen merker det, naar hun er hiemme: saa spiser hun et par Pund Oxekiød, og drikker en Flaske Viin uden at hun engang bliver rødere deraf end hun pleyer at være. Slige Exempler foraarsager mueligt, at denne høflige Grovhed, nemlig denne megen Nøden, er endnu ikke saa almindelig afskaffet, som den skulde være. Jmidlertid maae vi heller ikke nøde os selv; hi maae ikke af Glæde eller Sælskab lade os forlede, til at tage meere til os, end vort Legeme, kan taale, dersom vi ikke ville betale denne Fornøyelse med vor Sundheds Tab. En eneste Ruus, en eneste Mavens Overvældelse, har mueligt ofte lagt Grunden til en Sygdom, ja vel og til vor Død. Hvert Menneske kan altsaa i en vis Forstand være sin egen Læge, naar han giør sig bekiendt med sit Legeme, og lærer paa en Mechanisk Maade at skye det, som kan være ham skadeligt. Vor Sundheds Vedligeholdelse er al rede en stor Cuur. Men vi skal endog i vort Legems virkelige Svagheder komme vor Doctor meget til Hielp, naar vi har giort os vore Sygdomme bekiendte, og sparer ham den Umag ved mange Spørsmaale og en lang Opmærksomhed at komme efter vor Legems Beskaffenhed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Da Sundheden er en saa almindelig vigtig Sag, saa kan man ikke giøre Menneskene noksom opmærksomme derpaa i Særdeleshed til de Midler, som contribuerer langt meere til deres Conservation, end alle Recepter. Syv-Sovere. Hvorledes det er beskaffent med de naturlige Aarsager til et Menneskes Søvn, er endnu ikke en afgjort Sag iblant Naturkyndige. Den naturlige sunde Søvn skal foraarsages af de opstigende Dunster, som anfugter Hiernen, og falder ned igien ligesom en Dug, og betager al Bevægelse. Søbnens Aarsag maae ellers være en hastig Aarsag, og kan ogsaa foraarsages af Mathed, Stilhed, liflige Toner etc. Disse udvortes Aarsager befordrer de indvortes. J hvorledes det ellers gaaer til, saa er Søvnen Gudernes Konge, som Orphæus kalder den, som giør Rige og Fattige, Store og Smaa lige, og det menneskelige Liv kan ikke bestaae længe uden Søvn. Søvnen er Beviis paa en god Sundhed, en Vedergvægelse for Kræfterne og et Plaster paa Sorg, samt en Hvile for Legemet, og en Forretning for Tankerne, formedelst de naturlige og andre Drømme. Der findes og saa besynderlige og extraordinaire Sovere. J Papisternes Legender findes, at der har været Syd Mænd, som for at undgaae Forfølgelse begave sig fra Epheso oppaa det Bierg Cælium, hvor de krøbe ind i en Hule og faldt i Søvn, og komme først for Lyset igien, da de havde sovet i 196 Aar, just i Paaske=Dagene, og vidste ikke andet, da de kom til Ephesum igien, end de ikkun havde sovet en Dag og Nat Ligeledes fortælles, at Syv forfulgte Christne i Keyser Dommitiani Tider sove i syv Aar bag ved en gammel Muur, og deraf er Ordsproget uden Tvivl kommet, at man kalder dem Sybsovere, som ville nødig af Sengen, og ofte sover længere end til Klokken 7. om Morgenen. Albertus Cranzius skriver i sin Wendischer Geschichte, 8 B. 40 Cap. at i Lybek har været en Skoles Discipel, som sov i 7 Aar og blev efter den Tids Forløb først fundet og opvagt. Der fortælles ogsaa at Epimendes, som var født paa Creta, blev af sin Fader udskikket at opsøge et Faar, som var bleven borte; men da han mod Middag kom op i en Kløft, faldt han i Søbn og som 15 Aar, og da han endelig vognede, begyndte han atter at søge efter sit forlorne Faar, men fandt det ikke, og gik hiem til sin Faders Huus, hvor hans yngste Broder imidlertid var bleven en gammel Mand, og kunde neppe kiende ham. Det største Træe i Verden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Ved Senegal i Africa, voxer et Slags Træe af en uhørlig Størrelse. Et af dem seer ud, ikke som et Træe, men som en Skov. Landets indfødde kalder det Bom, og de Franske Callebasster, men gemeenlig heder det Bogbab. Det er just ikke saa meget høyt, men særdeles vidt i Omkreds. Dets Stammes Høyde beløber sig over noget til 12 Fod, derimod Omkredsen meere endtil 77 Fod. Stammen bliver snart huul, naar den yderste Bark paa samme tager nogensteds Skade. Mohrene giør, saasnart saadant et Træe bliver huult, Kamre i det, og ophænger i samme de døde Kropper, som de ikke holder nogen ærlig Begravelse værdige. Det er ellers at beundre, hvor snart saadant et Legeme kan i disse huule Træer udtørres, og uden Balsammering bliver til en fuldkommen Mumie. Toppen af Træet udgjør mange meget tykke Greene, hvilke gemeenlig ere 60 Fod lange. Nogle skyder fra Midten af Stammen lige i Høyden; Andre breder sig i en Vinkel mod 30 Grader horisontal ud; disse bliver formedelst deres Tyngsel nedbøyet, saaledes, at de med Spidsen rører Jorden, hvorved de faaer en Skikkelse, som en regulair Halv-Kugel, hvis Radius Udgiør omtrent 80 Fod, og indtager en Omkreds af 200 Qvadrat=Ruther. Boabad-Træet taaler best en sandig, men noget fugtig Jordbund, hvor ingen Steene gives. Omendskiønt det Træe er blødt voxer det dog langsom.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Man troer endog at nogle af de største har været til for Syndfloden. Om det er saa i sig selv, saa maa dette Træe holdes for de ældste Ting i Verden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Hr. Adanson har givet en udførlig Beskrivelse om dette Træe. Han regner det i Slægt med Malda Træet. Dets Frugt er 18 Tommer lang og 5 Tommer bred; J samme er en hvidagtig Marv, som har en behagelig syrlig Smag, som blandet med Vand og lidet Sukker udgjør en liflig Drik. Naar Frugten er bedervet, brænder Mohrene samme og blander dens Aske med Palme-Olie, som udgjør en kostelig Sæbe. Saa længe Kiødet eller Marven er frisk, saa seer Frugten ud som et eneste Corper, men naar den bliver tør smuker den af sig selv i mange smaae Stykker, og i hvert Stykke findes et Frøe, som en Tyrkisk Bønne. Endelig falder det i Støv. Dette bliver bragt til Arabien og Egypten, og for mange Aar siden har været bekiendt i de ved det Midlandske Hav omkring liggende Lande, under det Navn Terra Lema. ProsperAlpIUS har endog vist, at dette Terrasiglata; henhørte til Plante=Riget, men det var ham ubekiendt, at ikke Archipelagus i Asien, men Landet ved Senegal i Africa er dets Fæderne. land.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Bekiendtgiørelse. Skipper Peder Røe fra Aarhuus er hertil med sit førende Skib, De gode Freunde kaldet, ankommet med en Ladning Korn-Vahrer, De, som enten vil tilforhandle sig noget af samme, eller og har Lyst til at befragte hans Skib herfra igien, vilde behagentlig adressere sig til ham, som er at finde paa Færgemands-Stuen eller paa sit Skib i Elven beliggende.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
3 Søndag efter Paaske prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue=K. Mr. Rhode. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
4 Fredag efter Paaske prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Copulerede. Hr. Jens Willer, residerende Capellan til Bedstaden, og Frøken Boletha Tønder, copulerede i Tronhiem den 19 April.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Dødsfald. Skipper Johan Cornellesen død i sit Alders 68de Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 7 døde og 2 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Ankomne Skibe. Skipper T. Correy fra Belfast baglastet. W. Fiistker fra Jrland baglastet. P. Røe fra Aarhuus med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Skipper G. How til Amsterdam med Kaaber og Fisk. F. Juvart. W. Watson. R. Boves. J. Bovman. J. Rodery, alle til Jrland med Bord. D. Brun til Christiansund. J. Westry til Drogedagh med Bord W. B. Ursin til Østersøen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Til Kiøbs. Simon Dahlsegs forhen tilhørende Gaard og Grund i Skoemager-Veiten er underhaanden at faae tilkiøbs; thi ville de Lysthavende mælde sig hos Sr. Hans Nissen; de trefierdendele af Kiøbe-Summen kan blive staaende imod første Prioritet. En halv eller en fierdedeel Part i en Jægt, drægtig 2 og tre fierdedeel Stabel Bord er at faae tilkiøbs paa Condition, at Kiøberen selv vil føre den. Liebhaberne vil Adressere sig til Sr. Peder Diderichsen ved Bratøeren eller hos Sr. Peder Heltberg i Bed staden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Weismannii Lexicon Latino Germanicum & Germanico-Latium, 1 Rdlr. 3 Ort. C. Schrevelii Lexicon GræcoLatinum & Latino-Græcum, 1 Rdlr. 2 Ort. Nucleus Latinitatis, 3 Ort. Verba Stepham., 2 Ort 8 sk. Clavis eller J. Knollii Vocabularum Biblicarum Novi Testament, 2 Ort. Novum Testamentum Græcum, tilligemed tvende af reent Papiir indbundne Bøger, i den ene er anglyseret over de 6 første Capitler udi Johannes, og i den anden en skreven Version over samme Capitler, 1 Rdr. 12 sk. P. Virgilius, 2 Ort 8 s. Curtius Ruffus, 2 Ort. Dito 2 Ort. Ciceronis Officia, 2 Ort. Cornelius Nepos, beste Edition, 1 Ort 16 s. Phædrus med Danske Noter, 1 Ort. 12 s. Terentius, 1 Ort. J. Hybners Geographie paa Tydsk, 2 Ort 8 s. Dito mindste Compendium paa Dansk, 1 Ort. Catechismus integer, 1 Ort 8 s. Historia eller C. Celarii Breviarium antiqvitatum Romonarum, 1 Ort 4 sk. C. F. Muntes Grækiske Grammatica, 1 Ort 12 sk. S. Anchersens Grammatica Latinæ, 1 Ort 12 s. J. D. Jersins Dito, 16 sk. Aurora og Donat, 20 sk. Novum Testamentum Græcum & Latinum, 3 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Niels Klims underjordiske Reise, 2 Ort 12 Skilling. Doct. Krigs=Raad Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger, 2 Ort 12 Skilling. De 12 Kongers Portraiter af den Oldenborgske Stamme, tillige med 8te Dronninger a Stykket 1 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Professor Sneedorfs Potrait 16 s. Conference-Raad Rostgaards 12 sk. Justitz=Raad P. Lassøns 16 sk. Baron Holbergs 16 s. Peder, Oxes 16 sk. Cort Adelers 12 s. Mogens Scheel von Plessens 1 Ort. Professor Seidelig, 12 sk. Christian Ludvig Scheels 16 sk. Julenes 20 sk. Rantzauenes 20 sk. Kong Christian den 4des 12 s. Kong Christian den 6tes 12 sk. Norcross af bildet i sit Buur i Castellet 10 sk. og en Sølv Kaarde for 11 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Efterretning om endeel Kiøbstæders Alder. Husum funderet Ao. - 1582. Gottenborg = 1610. Christianstad i Skaane -1614. Christianshavn = 1618. Tranqvebar = 1619. Glückstad Frederichsstad i Slesvig 1621.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Kongsberg = 1623. Carlstad Christiansand i Norge - 1641. Fridericia Frederichshald = 1661.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-22
Altona Christiansborg i Oldenb. 1681. Pettersborg = 1703.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-28
Regler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-04-28
Til en ung Person, som kom til Academiet.