JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
En engelsk Reisende bivaanede endnu sidste Februer, Maaned en Selvopbrændelse i Ostindien. Det var i Camillah, Districtet Tipperah. Aftenen den 27de bragtes saavel den Afdødes Legeme som Enken did i kostbart smykkede Palankiner. Den bedagede Kone forestod selv alle Tilberedelserne og befalede mere Brænde, lagt til Baalet for at det kunne brænde hele Natten. Med rolig Fatning besteg hun det; da det døde regeme lagtes ved hendes Side, favnede bun det, hvorpaa Baalet strax antændtes. Allarmen af en ulligMængde Tromme og Skriget af fleret finde omkringstaaende Mænd og Qvinder forhindrede at høre noget til den Døende. Hun var en Slægtning af Rejahm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Paa en Marsch som nylig en Afdelin af den engelske Armee i Ostindien gjorde fra Baroda til Palembare, blev der underveis gjort Holdt; to unge Officierer af det 56de Regiment fik det Jndfald at gaae paa Jage for at skyde Snepper; de anstillede Jagten ved Bredden af en Fløde, og slegge med deres Stykke paa det høie Siv som voxede derved, for at tyse Snepper ne og faae dem til at flyve op; da paa engangen skrækkelig Brølen lod sig høre, og en uhyre Tiger sprang frem, og med et Slag af fine Fortaller kost de den ene af Officiererne, en Lieutn Vilson, til Jorden og lugtede til ham. Den Ulykkelige kunde fornemme Dyrets Mund ved sin, men var forresten uden Bevidsthed. Den anden Officier, der vel var forsynet med Hagl til at skyde Snepper, men ei med Kugler til at styre en Tiger, tilte bort for at hente Folk til Hielp, eller i det ringeste for at boridere Levningerne af den Dræbte; men da de kom detten fandt de til deres store Forundring ham endnu levende men besvimet og græsseligt medtaget; thi Tigeren havde, ved at flaae Kløerne i dem revet Huden af Hovedet paa ham og bibragt ham 19 Saar, men forresten havde den kun rugtet til ham og forladt ham uden at dræbe ham. Aarsagen dertil, opdagede man saaet, da man i Sivet fandt Levningerne af en Boffelexe som den havde brædt, og som den tilt tilbage for at fortære. Apollonicon, et Jnstrumene, der frembringer mange Instrum mees forenede Virkning, og under den engelsk Prindsregents Beskyttelse er forfærdiget af Flight og Ronsen, finder overordentlige Bifald. Det koster 1000 Pd. Sterl. De skiønneste Oupetturer og Symphonier af Mezart, Che udini, a. udfører dette Jnstrument som et heelt Orchester, med den brundringsværdieste Precision J nogle Maaneder har det været opstillet i London; den Sal hvori det staaer, er nu Samlingspladsen for hele den eregaate Verden. - De stakkels Musict, Med det første forfinde deel og saa Engellænderne en Syngemaskine, det relser Mad. Catalani i Hælene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Journal de Commerte indeholder den løietlige Efterterretning, at man i Danmark venter en Forordning, der fornyer Forbudet af 1775 mod Jndførsel af Praver" af fremmede Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Man har sammenlignet Østergaden i Khvn. med Parises Palais royal og Londons Bonstreat, og virkeligen har denne i Henseende til Boutikernes Antal stor Lighed med samme. Det gives ikke mange Ting, der jo kan faaes der i de mangfoldige Boutiker, og de have tiltaget i saadan Grad, at ingen, der har kiendt denne Gade for 25 Aar siden og ikke seet den siden, vil kunne giøre sig nogen tydelig storestilling derom. Allene af Silke= og Hesekræmmerbøder findes paa begge Sider omtrent 40 saavel i Stueetager som i Kieldere. Foruden disse findes her 6 Modehandlerbouriker, to Konsthandelbounker, to Jsenkræmmere, to Apothekere, fire Boghandler, og Bogbinderboutiker, fem Skomagerbouriker fire Restourateurer, tre Guld Sølv- og Glanteriehandlere, adskillige Urteboder, foruden en Deel Frugthandlere a. En Gaard eller et Huus paa Østergade maae betragtes som en ikke uanfielig Indinskilte og det er vist, at Gaarden paa Hiørnet af Østergade og Amagertorv hvori der allene sindet 7 Boutiket, indbunger mere end mangen liden Herregaard. Man paastaaer huus. Befolkning har i de sidste Tider tiltaget saa meget, at denne Stad nu tæller 120,000 Jndbyggere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Paa Kokkedals Gods i Øster Han-Herred, Hiørring Amt, have nogle af Bønderne i den senere Tid gientagne Gange viist Opsærsighed og Gienstridighed imod deres Foresatte, nægtet at forrette det skyldige Hoverie til Huusponden og at betale Landgilde og anden Pligt a. Da der i dende Anledning var foretaget en Executionsforretning d. 12te Novbr., i nogle Byer paa Godset, af Herredsfogden og i Nærværelse af Forvaltren blev denne sidste, i det han om Aftenen ved hier fra Flegum, hver Executionen endtes, overfalden paa Veien udenfor Byen af tie formummede Karle og mordettigen mishandlet og forprygtet, hvorefter Stimændenne snge sig børt, ukiendte i Mørket. Efter et Fo har ver afholdt den 15de blev Hr. Procurator Be af Aalborg constitueret af Amtet til at anministrerRitten i denne Sag, og da han var reist derud fo en storten Dage siden, understøttet af en Commands Soldater, lykkedes det ham ved et Forhør, han me udmærket og sielden Duelighed og Consune optag, 2 faae Forbeyderne opdagede og tilfulde overdeviiste end med egen Bekiendelse. Alle tre Gierningsmændene tillig med to Fædre der havde formaaet deres Søn til at begaar dette Overfald, bleve paagrebne og førte ud til Attesterne i Aalborg, hvor de nu sidde og vene ste Lovens Straf, der vil tiene andre Ligesindede til Advarsel. Alle disse Opfærsigheder og Uordener befandtes at være foranledigede af en Degn i Vensyssel, der i mange Aar har været berygtet, som et Menner der ikke allene ved enhver Leilighed søgte at opvigBønderne til Opsælsighed imod deres Huusbønden, men selv til Tørsighed imod Ørrigheden. Han be ladet sig betal af Bønderne paa Godset, for at staa dem Fritagelse for Heverie og Landgilde, og tillaat tem til dette Diemed, at afprygle saavel Godseiere, som hans Forvalter, med mange flere Formaninger samme Art. Allerede i længere Tid har han ved under offentlig Tiltale, men nu er han omsider mod til fin Fortieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Efterat Jldebranden paa Lundbyegaard, Gunner, Sogn ved Aalborg, den 10de Novbe havde ødels Laden med heele den deriværende skiønne Jndovlisamt et hosstaaende Tørvhuus befandtes en halv Al. Dage senere, en Morgen. Jld paaset paa Vaaninhuset, men som blev opdaget saa betimelig at den stukket uden at giøre nogen væsentlig Skade. J dens en Mistanke om Brandskiftelsen afløste en udsaae Eieren Hr. Viiering sig nødsaget hver Naa holde Vagt ved sin Gaard, for ei at staae Fare fore indebrændes. Imidlertid befandtes nogen Tid derefat Jlden begge Gange var paasat ef en af kuTvender en Barneløs som endnu ikke havde syde vi Aars Alder. Saa tidlig er Mennesket alle istand til at begaae en saadan ginelig Misgietning: det endog to Gange med fuldeste Overlæg, Morddedersken skal endog have handlet saaledes af blot medfødt Ondskab, samt af en bornagtig Hiember, for at komme til sine Forælder, og ikke havt noget Nag især til sit Herskab eller begaaet Misgierningen af nogen Hvonzierrighed, hvilket da i Plychslogisk Henseende er en sand Mærkværdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Aalborg. J Søndags, d. 21de, begyndte Kirnekiørsen i Gaverne for i Vinter. Fjorden er nu næsten tillagt og Skibsfarten for denne Vinderende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Ved den 933 Trækning i Wandsbek er udkommen følgende Nummere: 49 4. 38. 10. 65.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Nytaarsaften bliver, ligesom istor, Gudstieneste i Domkieten Kl. 6, ved hvilken Leilighed H. H. Stifts: og Amtsprovst Secher, R. af D. præder. Børn, som kunne skiønnes at være under i Aar, saavelsom Personer, derefter deres Vinaar ikke ere sommeligen klædt, tilstædes ere Adgang til Kirken. Jnden Præciten begynder lukkeKirkederene og aabnes kan for Udgaaende. For at undgaae Trængsel ved Indgangen, bliver den trykte Contate, som ved denne Leilighed opføres, at faae Onsdagen den 31te Decbr. fra Kl. 9 Formiddag til 3 Eftermiddag hos Hr. Kirkeværger Fulling og Hr. Klokker Al som med Erlæggelse af hvad Enhver behager at give, da Overskuddet fra Trykkromkostningerne tilfalder de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
(Forlangt Indrykkelse. Om nogen Tid udkommer fra et holsteensk Officin Dyden i Kamp med en Bytyr, eller Kierlighed til sine Foresatte seirer, Lystspil i een Alt af Frandstus, oversat og forberet af Williamton Musiken til den deri forekommende Tyredands af Fransiscus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Bekiendtgiørelser. Det Steinerske Selskab opfører:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Søndagen den 28de Decbr.. Det forlige Naboestad, Lystspil af Katebue, og: De tre snorri ge Fættere, Lystivil af Falen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Mandagen den 29de: Troldgrinden Sidonia, Riddernespil af Zschytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Madame Kieruiff. bekiendt og yndet som Sangerinde og Guilatspillerinde, vil næstt Tirsdag aften ogsaa her have den Ære offentligen at lade sig høre. Billetter a 1 Rbd. kunne behagl. erholdes i hendes Logis hos Giestgiver Wahl, Haabets Veirmøde paa Holme Byes Mark med at le sige Bygninger, Jorder og Eiendomme, agter Ei ten ved en eneste Auction bortsolgt. Auctionen holdes i paa Aarhuus Raadstue Fredagen den 23de Januar næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet; men i Fald entegelig Bud ikke skeer, da bliver Møllen med dens Eiendomme ved samme Auction benævnte Dag. opbuden til Bortforpagtning paa nogle Aar og den Høistbydende paa nærmere Approbation tilslagen. Conditionerne saavel til Salg som til Bortforpagtning kan 14 Dage før Auctionen erholdes til Eftersyn i Aarhuus Mølle. Aarhuus den 16de Decbr. 1817. Auctionsdirectionen udi Narsellisborg Birk. Esballigaard i Mødalle Bye pr. Horsens, Hartkrin 7 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., med underliggende 3de hoveriegiørende Fæstesteder opbygte paa Parceller af Gaardens Mark, hvis Vedeere svare en aarig Afgivt i Penge samt Pløve Slet, og Høste tiden forrette saavel Spand som Gangerbeide, er formedelst anden Bestemmelse og anden havende Dopælunderhaanden tilkiøbs: Gaarden er overmaade vel bygt og beqvemmelig indrettet, endog for en Familie udenfor Bondestand. som bekiendt, er den beliggende i en af Jyllins skiønneste og bedste Egne 1 1/2 Tiil fra Horsens, 1 3/4 Miil fra Standerborg og 4 Tiil fra Aarhuus, har fornøden Enge, Søge og Elleskev saavel til Brænde, som Gavningsstræe, samt Torvejord i Oversigtighed. Til Gaarden alles aarlig omtrent 100 Læs godt Enghør og Udlæden er 103 2 Tdr. Rug, 20 a 24 Tdr. Byg og omtrent 40 Tdr. Hyle, hvorpaa jevnlig holdes 8 a 10 Heste 30 a 40 Fæktenturer foruden nogle Stkr. Kaar. Den kan til trædes enten strax eller til 1ste Mai, og Avin fri Aar følge med Gaarden, i hvilken bliver andestaaende mod 1ste Prioritet 3500 Rbd. S. V.; Ani behage Lysthavende at henvende dem til undertegnede Eier som boer paa Gaardn. Mødalle d. 20de Novbr. 1817. Søren Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Ved Registeringsforretningen den 27de Novbr. sidste efter Hans Pedersen Smeds afdøde Hustrue Johanne Tipersdatter i Østettørslev Bye undre Gussinggaarts Gots anmeldtes følgende Arvinger efter den Afdøde at være til: 1) en Søn Mads Lassen, Selveierhuusmand i Hald. 2) en dito Jens Lassen, Hjulmand i Hvidsteen. 3) en Datter Else Læsdatter gift med Gaardmand Christen Griis paa Meilbye Mark i Nørhald Herred, 4) en dito Kirsten Løsbetier gift med Smeden Niels Gregersen i Hald. 5) en Søn Thyge Lassen i Iishøi Bye, Østerørs, liv Sogn, død og efterladt sig :a. en Søn Las Thygesen, tilnet i Halv. b. en dito Jnne Thygesen, tiener i Ilshøi. c. en Døret Varii Thygesdatter gift med Smeden Ittes Vediesen Starup ved Steenalt. 6) en Datin Aar Lisdatter gift med Christen Laurse i Narbye; død og efterladt sig :a. en Søn Luus Christensen hvis Opholdsted ei vides. b. en dito Hans Christensen tjener i Raabye. c. en Datter Johanne Christensdatter i Raabye. Disse, og om flere Arvinzet gives, indkaldes herved med det ved for en bestrene 12 Ugers Varsel, at melde og legitimere dem paa behørig Maade for undertegnede Skiftshalder. Med samme Varsel indkaldes saavel de der have fordringer paa som de der maatte være noget skyldig til Boen. Til Efterretning tiener, at Skiftesamlinger i Boet foretages følgende Tider og Steder, nemlig den 5te Januar 1818 i Stervboet og den næstpaafølgende 16de Februar og 30te Marts her paa Skriverstuen, alle Dage Formiddag Kl. 10. Giessinggaard den 30te Novbr. 1817. Paa Skifteforvalterens Hr. Generalkrigscommissair de Folsachs Vegne. Edslew, constitueret Skifteholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
De i forrige Mad. Wads Gaard i Møllestien, indrettede nye Vaaninger med Haugepladser, og deriblandt Stedet No. 89, bestaaende af 8te Værelser og Kamre, foruden Kiøkken, Loftrum og et Halvtag, samt Gaardsplads og derved en stor Frugt- og Urtehauge, ere strax at faae tilkiøbs paa billige Pengeconditioner, og i Manget af Salg, til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. Liebhaberne behager at tage Vaaningerne i Øiesyn og derom at accordere med Eieren. Hos P. Frausing kan daglig bekommes Melk og Fløde a 12 s. Vælen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Til meget nedsatte Priser sælges nu de i mit Fabrik forarbeidede Hatte, f. Ex. fra 14 Rbd., alletsineste, 15 Rbd., saavelsom og Uldhatte til særdeles billige J. Hirsch. Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
At Stampeværket ved Silkeborg Mølle, som i nogle Aar har været ubrugelig, til indeværende December Maaneds Udgang bliver i complet Stand at her fra den Tiid af medtages alleslags Uldne Tøier. til Stampning, for Enhver der ønsker sit Tøi ved dette Værk istandgjort, og at enhver her skal blive paa det bedste behandlet. Det bekiendtgiøres herved. Tørsleff. Silkeborg d. 8de Decbr. 1817. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Da Norsminde=Broe er under Reparation, vord Overfarten paa samme indtil videre spærret, hvil saaledes til Veifarendes Underretning herved bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Nye ankomme Citroner faaes for billig Priis hos Peder Lars. Schmidt, paa Vestergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Et Bundt blaa Traad er glemt paa Løve Apotheket paa det store Torv, samme kan mod dette Avetissements Bekostning erholdes tilbageleveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-27
Subskriptionsplan. Hr. C. C. Lale i Kiøbenhavn agter at udgive et Skole-Atlas, hvis Hensigt er at afhielpe det Savn man hidtil har have, ved at bruge de tydske Udgaver hvor især for den yndre Lærling fandtes mange uforstaaelige Ord. Det vil komme til at bestaae af 2 Korter, hvoraf det første over Danmark vil udkomme som Prøvekørt for de andre. En duelig Statistikke har paataget sig Arbeidet. De vigtigste Bierge, Søn og Fløder vil blive anmærket. Der udkommer tvende Sorter, de Jlluminerede vil Prisen blive 48 s. N. V. pr. Strk og Uilluminerede 32 s. N. V. Da Directionen for Universitetet og de lærde Skoler har gunstig givet denne Plan sit Biefald, saavel til at bruges i lærde Skoler som i private Skoler, modtages Sulskriptienen til Januar Maaneds Udgang 1818 hos Bo. handler Berg paa Vestergade Nr. 25 i Aarhuus Af Hr. Bog= og Papirhandler Steens i Kiøbenhavudgivne nye Sortimens Nytaarsansker, er til forskiellige Priser at bekomme des Boghl Jessen i Aarhuus Rosenblade, samlede af J. M. Thiele, sammes Prerer af Danske Folkelagn; Stiemt og Satire, af Fr. derik Høyn; Menneskets Værdigheder, en Gave i unge Mennesker, naar de, efter fuldent Opdragelhiemme, gaae over i Verden, forfattet af Consistoria raad Siniens og oversat af Prof. Guldborg; derske til unge Mennesker saa saare passende Nytaarsgarfaaes for 13 Mk. 8 s. pitid indb. Jessen. Nytaarsvers af mange forskiellige Slags, tillige m. den lille Toskenspiller, Jule, og Nytaarsgade, Skiel og Satire, indeholder Skoe= og Støvle=Fabrikanterne Priis; Satan og Kiærlingen eller de røde Sko, 1 lige med meget mere, faaes i Horsens hos J. L. Lund, Beghandler og Bogbind Nytaars Dusker. paa Arker og med Indfatning, Portofeuller og Bla ketter, er som sædvanlig at faae hos Fabritius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Nr. 157. Aar 1817. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 30te December. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Blandinger. Consuren i Wien har forbudet offentlig Anmeldelse af Caroline Pichters Cornelia, fordi begge de tydske Gudinder paa Omslaget ingen Underklokke havde. (Matthison fortæller i sine Breve om en Plafand i Slotskirken i Stuttaard, der forestiller Dommedag. Paa denne Platand svævede en Mængde nøgne Engle. Men en af de sidste würtembergske Hertuger, som den me Nøgenhed forargede, lod sin Hofmaler giøre - et var Buxer til hver Engel. - Næste Aar skulde hver af dem havt en Trøie, men Hertugens Død hindrede ham i at opklæde dem )Man fortæller om en Konge, som reiste omkring i sit Land, at han blandt andet var bleven opmærksom paa, at Rytteriets Heste vare i meget slet Stand, uagtet der var udlagt betydelige Marker til deres Græs ning. Paa denne Reise forlod han sit følge og traf paa en Bonde, med holm han satte sig i Samtale, og blandt andet spurgte om Aarsagen til Hestenes slette Udseende. Bonden, der ei kiendte Kongen, svarede: naar Stude og Faaræde Græsset, bliver der jo Jntet tilovers for Hestene. "Men, gientog Kongen, heri gaae jo blot Heste paa Marken?" Har i glemt at Kongen kommer hid", gjenmælede Bonden da kan J. jo nok begribe, at alting maae være i Orden Kongen, der ei lod sig mærke med noget, udspurgte Bonden om hans Navn og Bopæl, og forlod ham derpaa. Den følgende Dag lader han ham kalde for sig og bebreider ham, at han havde gjort slige skammelige Beskyldninger. Bonden gjorde store Øme; men i det han fattede sig, sagde han: "Havde jeg vidst, at J var Kongen, havde jeg ikke sagt Noget; nu kan det ei omgiøres, imidlertid, hvis J kan giøre Forskiel paa Kokasser og Hestepærer, saa gaae ud paa Marken og J Sal faae Syn for Sagen".
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Den udmærkede Føielighed hvormed næsten alle europæiske Nationer (den tydske nu undtagen siden 1813. have optaget det franske Sprog, forvolder at be Franske ikke gjøre sig Umage for at lære fremmede Sprog. De ere overbeviiste at de med deres Sprog kunne komme igiennem hele Verden. Pariserne især gaae i denne Overbeviisning saavidt, at det er dem ikke tænkeligt at der paa Jordkloden kunne findes Mennesker, der ikke forstode deres Sprog, og i Tillid dertil, tale de Fransk til alle Mennesker uden Undtagelse, og deraf forekomme da ogsaa ofte de løierligste Optrin Saaledes hendte det ogsaa at en ung Pariser, da han i reiste til Amsterdam, blev hentykt over et Landhuses, Skiønhed ved Canalen. Han spurgde da en ved ham siddende Hollænder paa sit Fransk, hvem der eiede dette skiønne Sted, Kan nit verstaan svarede Hollænderen. Pariseren som mindst drømte om at Hollænderen ikke kunde forstaae ham, troede at det han svarede var Eierens Navn. Da de kom i Land mødte dem et særdeles skiønt Fruentimmer, og da Pariseren, atter spurgde hvem der eiede denne deilig Kone, var atter Hellendavne Svar: Kan nit verstaan. Ol raabte Pariseren, den Mand er dog at halvundt, d. tilligemed saa indtagende Boepæl eier en saa deilig Kone. Nogle Skridt videre blæstes der i Trompeter, uden for et Huus fordi Beboeren havde vundet det sto te Lod i det hollandske Lotterie, og da Pariseten nu spurgde: hvem der var den Lykkelige, fulgte atter Hollænderens Svr. Kan nit verstaan. Nu raabte hiin: at eie det smukkeste Huus, den deiligste Kone, og dertil vinde det største Lod i Lotteriet, er dog meere end nogen Dødelig forde haabe. Længere hen mødte dem et stort Liigfølge, og da han atter spurgde hvem det vel var man jordede der, fulgte atter Svaret: Kan nit verstaan. Nu blev han med eet gandske nedslaaet og udbrød, det tænkte jeg nok, og den arme Hr. Kannitverstaan, det var ogsaa formegen Lykke til at overleve for nogen Dødelig, og fortalte strax den første Franske han traf i Giæstgivergaarden denne paafaldende Omskiftelse af Livets Lykte, som da oplyste hom om den Herre Konnitverstaan der havde sat hans Følelser i saadan Bevægelse. Et Stels i Tydskland, hvor Titelsygen havde naaet sin største Høide, havde en ellers saare ubetydelig Person vidst for finerede Penge, at skaffe sig en Titel. For nu ret at nyde den nye Verden han følte sig i, besøgte han Hovedstaden, og efter Hiemkomsten reed han ud til et Lyststed i Naboelauget. Allerede saae han udenfor det Vertshuus han vilde tage ind i, endeel Personer sidde, staae og samtale, og glædede sig allerede over at disse nævne ham ved sin nye Titel. Da han nu havde overordentlig lange Been og hans Hest var overordentlig lille, hørte han een af Selskabet i en leende Tone sige: "Betragter engang det Dyt jeg har kiendt det som Hund, og nu har det ladet sig give Titel af Hest! - Dette faldt ham saa stærkt paa Nerverne, at han reed Huset forbi, og drog til et mindre Vertshuus hvori han kunde være sikker for saa mange Giæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Efterat Vittenberg Kirke, hvor Luther i sin Tid var Præst, forleden var blevet endeel forskiønnet og oppudset, ønskede en berømt Maler at see Luthers Original Portrait af Lucas Kranach. Med Forundring saae han her et Ansigt fuldt af nye lyse og stygge Farver, Han spurgte om Aarsagen og Degnen svarede: "Da hele Kirken fra nye blev opmalet og forgyldt, saa have dhrr. Kirkeværgere ogsaa ladet dette berømte Billede fra nye opmale af en Maler herfra Naboelauget Konstneren taug. Men da han saae sig videre omkring, fik han Øie paa Melanchtons Portrait endnu gandske med de gamle Farver. Han spurgte smillende; hvorfor man ikke ligeledes havde opmalet dette Stykke, O svarede Degnen. Kiendere forsikre, at det kun er en Kopie, derfor har man ikke villet anvende Bekostningen derpaa. Endeel kunne endnu opleve følgende Jubelfester, som raar andre .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
ogsaa i forrige Aarhundrede bleve helligholdte i Danmark: 1830 i Anledning af vor Kirkes Troesbekiendelse, den Augsburgske Konfessions Overlevering paa Rigsdagen. 1835 i Anledning af den ved Christian 3die fuldendte R. formation i Danmark og Norge, 1849 i Anledning af den oldenborgske Stammes Tronbestigelse. 1860 Soverænitetens Jubilæum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Nytaarsaften bliver, ligesom ifior, Gudstieneste i Domkirken Kl. 6, ved hvilken Leilighed H. H. Stifts- og Amtsprovst Secher, R. af D. prædiker. Børn, som kunne skiønnes at være under 8 Aar, saavelsom Personer, der efter deres Vilkaar ikke ere sømmeligen klædte, tilstædes ikke Adgang til Kirken. Jnden Prædiken begynder lukkeKirkedørene og aabnes kun for Udgaaende. For at undgaae Trængsel ved Indgangen, bliver den trykte Cantate, som ved denne Leilighed opføres, at faae Onsdagen den 31te Decbr. fra Kl. 9 Formiddag til 3 Eftermiddag hos Hr. Kirkeværger Fulling og Hr. Klokker, som mod Erlæggelse af hvad Enhver behager at gi da Overskuddet fra Trykkeomkostningerne tilfalder Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Prædikantere paa Nytaarsdag. Til Høimesse i Domkirken, H. H. Hr. Biskop Dr. Bir C. af D.; Til Aftensang Hr. Pastor Brygmann, Frue Kirke, til Høimesse Hr. Prof. Dr. Larsen; Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. P. stor Jahnsen. (Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
En Fremmed var her i Mandags Vidne til hvorleto unge Herrer, hvis udmattede Kanehest udenfor sit Hu dreiede ind og derved brød en af Kanens Stænger og ret bøddeelagtig hævnede sig paa det stakkels Dyr, og s. det lod, med Sielefryd, pryglede det saavet et Qvarter, tid. - Mon er Gabestokken var en passende Straf i slig Udaad:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Svar paa Spørgsmaalet i Aarhuus Avi No. 137.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Den besynderlige Tildragelse er skeet i AarhuAmt, Marsillisberg Birk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Bekiendtgiørelser. Det Steinerske Selskab opfører:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Torsdag d. 1ste Jan. - Paa Dansk Fr. dolin eller Gangen til Jernværket. Riddskuespil i 5 Atter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
Fredag 2den Jan. - Paa Dansk He rik Vtes Ungdom og Flygtningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-30
(Søndag og Mandag sidste Forestilling). Ved en rolig og stille Død behagede det Forsyunder 18de f. M. at bortkalde, fra dette til be Hiem vores uforglemmelige Moder, Enkefrue efter res forhen afdøde Fader Capt. og Toldinspecteur G. i Grenaae; som herved sørgeligst bekiendtgiøres i værende Slægt og Venner. Østerisøe d. 5te Decbr. 1817. M. Gade. L. Gade.