Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-04
Krigsrygter. Endnu veed man hverken i Paris eller London om det kommer til Krig eller bliver ved Freden. Kourererne gaae uophørlig imellem Paris, London, Madrit, Vien, Berlin og Petersborg, uden at man faaer Noget at vide deraf, da Resultatet meget omhyggelig gjemmes i Kaabinetterne. Paa Rygter og Slutninger fattes det rigtig nok ikke, men disse ere for størstedelen urimelige og hinanden ganske modstridende. Saa meget er imidlertid vist, at man i begge Lande vedbliver med største Jver at ruste sig til Strid. J Frankerigs nordlige Havne herskeer langt større Virksom hed end i sidste Krig; der arbeides endog i Skibsværfter ne til langt ud paa Natten. De dueligste Søeofficerer ere afreiste til Dunkirchen, Havre og Boulogne for at have Opsigt med Tilrustningerne. J Brest blive 17 franske Linieskibe gjort seilfærdige i største Hast og efter nogle trufne Foranstaltninger kunne adskillige Armeekorps ved Kysterne rykke saaledes sammen, at de inden faa Dage kunne være indskibede. Fra det forrige Picardie og det franske Flandern trække adskillige Halvbrigader henimod Kysterne, hvor der i Begyndelsen af denne Maaned oprettes adskillige Leire. Fra Paris er ogsaa afsendt vigtige Depescher til Madrit og man paastaaer med Vished, at Spanien i Tilfælde af Krig giør fælleds Sag med Frankerig. Til Øen Elba er ogsaa afsendt nye Forholdsordre; Fæstningen Portoferrajo sættes i den bedste Forsvarstand og endeel af Jtaliens Kyster besættes med franske Tropper, for dermed at spærre Havnene for Engellænderne. De franske Tropper, der nu staae i Begreb med at rømme Helvetien, mener man ogsaa ere bestemte til Jtalien. J London, hvor Krigsrygterne især giennemkrydse hverandre, sagde man forleden Dag, at General Andreofsy allerede var kaldet tilbage og at det nærværende brittiske Ministerium skulde afløses af Mænd, der vare meere for Krig, men begge Rygter fandtes snart at være falske og de i den Anledning nedsunkne Fonds begynde atter igien at hæve sig. Til de ugrundede Rygter hører ogsaa dette, at Lord Whitworth skulde i Paris have erklæret Minister Talleyrand at han foreløbig ikke meere kom til Andients. Man fortæller som en Bitting at Lord Whitworth fik den første Efterretning om Kongens Krigsbudskab til Parlamentet, fra Minister Talleyrand. Lord Nelson bestemmer man nu til Kommanden i Middelhavet og erklærer det Rygte ugrundet, hvorefter der allerede skulde være afgaaeten engelsk Eskadre til Nordsøen, for at krydse der. J Mun dingen af Themsen opstilles Blokskibe, for dermed at spye efter Franzoserne, om det skulde blive dem mueligt at komme saa nær. J alle engelske Havne besættes Batterier, og Forter med forøget Artillerie og 16 Linieskibe ere atter bestemte til en haftig Udrustning. Kort, man troer i den brittiske Historie ikke at kunne finde en Tidspunkt, hvor Britterne have været saa eensvillige til Deeltag i Krigens Byrder. Med alt dette har man dog baade i Paris og London det største Haab om Fredens Vedvarelse, og grunder dette Haab fornemmelig paa den russiske Monarks Kierlighed til Fred og hans deraf forventende Beredvillighed, til Mægling imellem hine stolte Rivaler, der uden Nogens Mellemkomst sikkert ville troe det for edrende at yde Freden et eftergivende Offer. J Paris, hvor enhver Min af Bonaparte er et Orakel, grunder man tildeels Fredshaabet paa at han forleden syntes saa oprømt i Kommedie. huset. Disse Krigsrygter og Tilberedelser have allerede avlet mange Fallitter og fra Paris have de fordrevet saa mange Engellændere at mange Hotels og Huse nu staa ubeboede. Nogle af Engellænderne ere formelig forville derfra, fordi de vare saa uforsigtige ved trykte Jndbyde, seskort, at invitere Giæster til et Diner, hvorved de vil de celeberere Aarsdagen, paa hvilken Engellænderne seirede over Franzoserne i Egynten. J London derimod celebererede man denne Dag ved i St. Jammes Park at op tille den i hiint Slag fra Franzoserne ersbrede fire tyrtiske Kanen, under et stort Tilløb af Mennesker, hvor blant Hertugen af Nørk ogsaa var tilstæde. enseende til St. Domingo har man denne Can ligeledes forskiellige Rygter. J Parts har man Privebrede derfra, hvilke give et bedrøvet Skilderie over fosonsen, og fortælle at der uophørlig forefalder Fratninge, med de rebelske Negere, som tillige have en Mængde Bør ker lang med Kysten, hvor de agere Søerøvere. Man ventede blot paa mere Forstærkning fra Frankerig, for at giøre Ende paa disse blodige Skiærmedsler. J Lande, har man derimod over Jamaica faaet Efterretninger fra St. Doming hvorefter Franzosernes Forfatning ik skal have været bedre den hele Tid igiennem, ende nærværende Tid. General Rohemben skulde ved Saarddighed og Mildhed have formaaet Negerne til Eftergive se og til at vende tilbage til deres Boliger. Disse Efterretninger berette ligeledes en anden lille fransk EskadresAnkomst dertil med Troppeforstærkning.