JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Ved Skrivelse til S. T. Hr. Kammerherre, og Stiftsbefalingsmand v. Buchwald har det Kongelige Landsekonomie, og Commerce-Collegium under 7de Sept. d. A. tilkiendegivet, hvilke Steder i Fyen, der i Følge Overveimester Major Rosenbergs Forslag kunde, efter foregaaende Kongelig allernaadigst Approbation, komme i Betragtning til den ny Hoved=Landeveis Anlæg i tilstundende Sommer, og disse ere følgende: 1) Fra Bommen ved Nyborg Kiøbstæd, en Strækning af 145 Favne paa Byens Grund, og derfra videre forbi Skyttehuset hen til Ladefogedhuus. 2) Alternative enten a) ved Byen Ullerslev, eller b) ved Langeskov Kroe. 3) Fra Odense paa sammes venstre Side over Bulbro Marker indtil Ellepindhuus. 4) Fra Røverbanken hen til Wissenberg Kirke. 5) Fra Jndslev Kirke forbi Asperup Gyde henimod Causlunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Nogle Efterretninger om Soulavie, den franske Convents forrige Gesandt i Genf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Den bekiendte Soulave, Robespierres og Medskyldiges Minister i Gens, har først været Præst i Distriktet Viviers, og kaldtes da Abbe Grand de Soulavie. Han er fød i Argentiere, en liden Stad i Vivarais, af Forældre, der levede i største Armod. Den afdøde biskop i Viviers, Hr. de Mons, antog sig ham, og lod ham paa sin Bekostning opdrage i et Seminarium. Efterat han var bleven Præst, sendte man ham til Antraiges, og han blev, hvilket er mærkværdigt, Vicarius paa det Sted, hvoraf den berømte Græve d' Antraiges, Deputerede i de almindelige Stænders Forsamling 1789, førde Navn. Der var han i fire Aar, men blev formedelst sin slette Opførsel forviist fra Distriktet Viviers. Han gav sig derpaa i Selskab med en vis Faujas de St. Fond, der skrev over Naturhistorien, blev en Naturkyndig og en Skribent, uden at have nogensinde i sit Liv læst en Bog over Naturhistorien. Saasnart han havde bevæbnet sin Haand med Pennen, lod han ikke af at skrive over alle Slags Materier med ubegribelig Dristighed og Uvidenhed, og i et Tungemaal, der var ligesaa uforstaaeligt for hans Egns Bønder, hvis Sprog han sagde at ville polere, som for de øvrige Franske, for hvem hans Stiil syntes at være noget kandervelsk Tøi. Uden Talenter, uden Ære, men fuld af Uforskammenhed, og meget oplagt til at spille Roller i Forgemakkerne, rejøde han til Parts med en liden Summe Penge, som en vis Abbe Blachere, en fornuftig og beskeden Mand, der skrev paa en Historie over Vivarais, havde laant ham. Da Hr. de Soulavie tog Afskeed med ham, stial han hans 3) Taget af historisch, politisches Magazin for Otober 1794. Haandskrivter, og den ulykkelige Abbe døde afÆrgelse herover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Efter hans Ankomst til Paris lod han sig anmelde hos Erkebiskopen i Rouen, Hr. de Narhonne, som uden at erkyndige sig om hans Duelighed og Opførsel, gav ham et Præstekald i Normandie. Da han nu paa denne Maade be sandt sig i gode Omstændigheder, saa gav han sin Skrivesyge frit Løb, skrev store Bind over Naturhistorien, og styrtede sin Forlægger i Armod, der paa ingen Maade, ihvor stor Rabat han end tilbød, kunde sælge hans Værk. Kort før de almindelige Stænders Sammenkomst, gjorde han en Reise til sin Føde egn, og efterat han der havde opholdt sig i to Maaneder, forlod han den igien, men bortførde derfra en Pige paa femten Aar, som er hos ham. Efter de almindelige Stænders Sammenkomst, slog han sig til Skrigerne i Palais Royal, den bekiendte St. Huruge og Jourdan, Hovedafhuggeren; men dristede sig endnu ikke til at tale med Anførerne for disse Uroelige. Da Geistligheden blev paalagt at giøre Eed, svingede han sig op i denne Stand ved et besynderligt Kunstgreb. Sognepræsten og de øvrige Geistlige ved Kirken St. Sulpice i Paris have de veret sig ved at aflegge Eeden; Soulavie i Spidsen af siorten Uordinerede, der vare iførte Præsteklæder, bemægtiger sig denne Kirke. og tilligemed dem aflegger Eeden i denne Kirkes Geistligheds Navn. Siden benyttede Oprørstifterne sig af Soulavie som Hovedet for de parisiske Spioner. Dette var hans Bestilling saa længe, indtil Robespierres Maitresse, som yndede Soulavie, bragde det dertil, at han som Gesandt af den franske Republik blev sendt til Genf Man kan ikke tænke sig et hæsligere og modbydeligere Udseende, end Soulavies; man kan ikke see et meere indskrænket og nederdrægtigt Væsen, end ham. En saadan afskyelig Skielm er den, der, som Ven af en Leelere, en Bourdillon, en Neronno, disse fra den nedrigste Pøbel i Genf nedstammende Misdædere, har skildt Faderen for dette forvildede Folk, Hr. Caplaa, ved Livet. Soulavie har vel og nu allerede opnaaet Enden paa sin afskyelige Løbebane. Efterat hans Beskytter, Robespierre, var styrtet, udnævnde Conventen, der paa en lemfældig Maade søger at sætte alle Skielmer af Soulavies Art ud fra Deeltagelse i de offentlige Sager, Hr. Adet til hans Eftermand i Gens. Neppe var Hr. Adet ankommen i Genf, førend han lod anholde og bringe Hr. Soulavie ved tive Schweitzere paa en Karre til Carrouge, hvorfra han er ført i Lænker til Paris, og venter i Conciergeriet sin Skiebne afgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Med Fragternes Opgiørelse gaaer det nu temmelig hastig, dog ikke uden betydelig Afkortning; tildenne Henseende møder dog ikke saa mange Vanskeligheder, med mindre de ere overdrevne, eller Certepartierne mistænkte forat være pro Forma i Tilfælde af Opbringelse, men Omkostningerne og Opholdet give mangfoldige Bryderier, for den Tid, Skibet havde behøvet til at naae sin Bestemmelse og udlosse Ladningen godtgiøres intet; af 60 Dages Ophold vil man maaskee paa denne Grund korte 50 og ikkuns godtgiøre for den Tid, Skibet. behøvede til at komme til sin Bestemmelse fra den Havn, hvor det er opbragt, hvorfor man ikke vil tilstaae meere end 10 sk. pr. Tom. Af 5s. daglig, som Skipperen fordrer i Diæt=Penge, vil man neppe godtgiøre en Fierdendeel. For Havne og Lotspenge m. m., vil ikkuns i enkelte Tilfælde tilstaaes paa Grund af, at alt dette skulde betales af Fragten, i hvad Havn Skibet kom; ligeledes i Henseende til Toldklarering, Consulat= og Mæglerpenge. Capitainerne. No. Skibenes Navne. Thiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
1 Elegancen. 2 Maria Anna. Pedersen. 3 Maria Sra. della Grazie. 4 JerushaGilles. 5 Nye Prøve. Hansen. 6 Handel og Vandel. Rudebech. 7 Fortuna. Kirkegaard. 8 Lars Emmanuel. Spoore. 9 Gode Haab. Martens. 10 Klyne Maria. Jansen. 11 Mors Natans. Krog. 12 Caroline. Morton. 13 De Juno. Fieby. 14 Henrietta.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Coppinger. 15 Argus. Hamburg. 16 Catharina. Bechmann. 17 Hoffnung. Brandt. 18 Nordstiern. Andresen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
19 Altona. 20 Young Vrou Anna Loffrentzen. Auckes. 21 Leitstern. Johansen. 22 Junge Jacob. Benjamin. 23 Enigheden. Madsen. 24 Maria. Lundgren. 25 Junge Simmon. Just. 26 Johanne Kirstine. Eeg. 27 Morgenrothe. Tandrup. 28 Louisa Augusta. Roelofs. 29 Srion. Christophers. 30 Neptunus. Bade. 31 Amelia. Collundt. 32 Providentia. Erichsen. 33 Margaretha Doroten. Wallis. 34 Neptunus. Henrichsen. 35 Neutralitet. Gargberg. 36 Le Messageer. 37 Juff. Tiberg. MargaCourier. 38 Charlotte Friderika. Minor. 39 Geheimeraad Schachrathlow. Bahnsen. 40 Twee Jacobs. Koster. 41 Kongsberg. Natvig. 42 Haabet. Wyk. 43 Langland. Jargau44 Walfarth. Weichbrodt. 45 Delight, Budges. 46 Annen Marian. Brechau. 47 Nordlicht. Haberstrok. 48 Becha Louisa. Eyterman. 49 Frue Mathia Anker. Brech. 50 Magdalena. Walløe. 51 Jonge Jacob. Sibbern. 52 Hoffnung. Arien. 53 Vergoldt Roes. Kohne. 54 Flugen. Landstrøm. 55 Kronprinsesse Maria. Blichen. 54 Alte Freuntschaft. Olsen. 57 Europa. Eisenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
58 Jonge Jan. Willems. 59 Vro Mynanden WinaldaSiebes. 60 Magnus. Sørensen. 61 Vrou Engelke. Tonnes. 62 Jntrepid. Nick. 63 Twee Gebroders. Patenhort. 54 Gustav. Normann. 65 Venus. Blues. 66 Minerva Hansen. 67 Clara Sophia. 68 Anke and. Rosina. 69 Elisabet Christina. 70 Minerva. 71 Sophia. 72 Junge George. 73 Gode Haab. 74 Sophia, 75 Thre Sisters. 76 St. Thomas. 77 Maria Magaretha. 78 Charlotte Christine. 79 Providentia. 80 Elisabet and Maria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
81 Spes Nova. 82 Geheimeraht Gregers Juel. 83 Albertus. 84 Caroline. 85 Wilhelmsby. 86 Sophia et Anna. 87 Speculation. 88 Neptunus. 89 Jomfrue Elisabeth. 90 Fred och Lycka. 91 Carvalhal junior. 92 Neptune. 93 Gustav Adolph. 94 Christine. 95 Anna Paulling. 96 Minerva 97 Resende Zoon. 98 Vrou Margaretha. 99 Susanna. 100 Commerce. 101 St. Peter. 102 Anne Louisa. 103 Johanne Louisa. Bagge. Thedse. Brask. Dahlin. Ahlstrøm. Kønig. Bruun. Lorang. Malcom. Nannings. Drevdahl eller: Diderichsen. Koefod. Severin. Holm. Tofft. Wall. Slichting. Woxvoldt. Bolsen. Rudbech. Rothmann. Schiermann. Marker. Utter. Reys. M. Namara. Bentzelstierna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Lolling. Hemsen. Henrichsen. Lobbers. Wilde. Peeters. Aary. Bechmann. Dahl. Guse. 104 Marg. 105 Jngeborg Mathea. 106 Warren. 107 Anna Cath Elisabeth. 108 a) Wahlfart. 108 b) Allianeen. 109 Ferundschaft. 110 Maria Rosina. 111 Charles the 12. 112 Maria Cath. Gallech. 113 Jess Anker. 114 Gode Hoffnung. 115 Jonge Frierich. 116 Faithsulness. 117 Gertrud and Maria. 118 St. Johannes. 119 Fortuna. 120 Haabet. 121 Laxen. 122 Minera. 123 Neptunus. 124 Esperance. 125 Venskab. 126 Prince Peter. 127 Haabet. 128 Hoffnung. 129 Velkommen. 130 Elise. 131 Anne Maria 132 Magnanimitas. 133 Christiana Maria 134 Vrou Anna Rebecca. 135 Mary. 136 La Fedeelta137 Christian 138 Graf von Bernstorff. 139 Gustav Adolph. 140 Christina Birgitta 141 Johanne Magdalene. 142 Zoepaardt. 143 Mercurius 144 Observation. 145 La Vergine. Tikombe. Arnesen. Hodgkine. Jancke Woitge. Dahlin. Collundt, Ackermann. Anderson. Hubsmann. Slyboom. Brandt. Edens. Fischer. Appelgren. Bang. Trap. Johausen. Luder. Anderson. Petersen. Bolk. Ruytter. Dahl. Haske. Olsen. Bollandt. Gabrielsen. Wachdter. Krigsmann. Lobsen. Bennet. Høeg. Smidt. Bugfeldt. Armondsen. Mathiesen. Lubbens. Wrigt. Asberg. Garsias. 146 Christina 147 Friheden. 148 Vrou Jannetie. 149 St. Thomas. 150 Johanne Maria 151 Elise. 152 Le Ferdinande. 153 Frue Anna Cath. Holm. 154 Anna Christina. 155 Mercurius. 156 Hjorten. 157 Neptunus. 158 Patientia. 159 Commercium. 160 Mary. 161 Den anden Anna Mag. 162 Louisa Augusta. 163 Neptunus. 164 Grafinda v. Bernstorff. 165 Vriendschap. 166 Amerika. 167 Mette Maria Margaretha 168 Resolution. 169 Gothenborg. 170 Admiral Tordenskjold. 171 Mary. 172 Caroline. 173 Marta Brita174 Den gode Frue Anna. 175 Maria und Jngeborg. 176 Aurora. 177 Liebe. 178 Wilhelmina. 179 Catharina. 180 Friheden. 181 Erpedite. 182 Bornholm. 183 Adjutor. 184 Johannes. 185 Anna. 186 Almana Wall. 187 Vier Vrienden. 188 Hoffnung.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Furubohm. Ekstrand. Hendrichs. Hornsen. Bull. Skinner. Oeliasse. Brylle. Lunde. Ovide. Annensen. Kiær. Finkenhagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Vaneslov. Hawes. Gronestadt. M. Koop. Steen. Brandt. Slyboom. Cort. Pallas. Steenersen. Jsberg. Smidt. Preble. Morten. Borfesson. Boysen. Blath. Borjesson. Wisch. Frelsen. Asmus. Lyckberg. Steen. Weickman. Gill. Biørkmann. Cornelis. Rogholm. Benohr. Prahm. 189 Braf von Bernstorff. 190 Mentor. 191 Ebeneser. 192 Unge Henrichs. 193 Junge Tobias. 194 Den Flittige. 195 Anna Cath. 196 Flygende Ørn. 197 Schalholt, 198 Johanne Susanne. 199 Wandringsmand. 200 Jngeborg Regina. 201 Henrietta. 202 Trofast, 203 Handels Lust 204 Mette Maria 205 Amphion. 206 Fortuna 207 Frau Cath Mag. 208 Jabella Mag. 209 Trende Søsters 210 Christiana Maria 211 Hannah. 212 Mally, 213 Hannah. 214 Emanuel 215 Fama. 216 Le Castor 217 General Wrangel 218 St. Peter. 219 Constantia 220 Cath Maria 221 Trende Søsters 222 Fred and Frihed. 223 Fortuna 224 Diana 225 Neptunus. 226 Resolution 227 Krattie 228 Tewenisse 229 Palmbaum. 230 Cecilia Maria 331 Junge Jacobs Lockman. Kloug. Hagelin. Laurenzen. Peerhøy. Sonne. Pedersen. Carlsen. Storm. Winberg. Axelsen. Torgersen. Wulff. Remahl. Saulier. Bierfreundt. Roempke. Karberg. Lindrood. AttefseyMarcussen. Gron. Spinger. Tarrell. Hearding. Petersen. Fereria. Danberg. Wallis. Mörck. Lange. Høyerup. Berg. Hansen. Gram. Bargum. Bøysen. Adamsen. Jarck. Valm. Møller. Sibbern. 232 Victoria 233 Gustav Friderik 234 Exammel. 235 Apparentia 236 Diana 237 Gode Hensigt 238 Prints Carl 239 Diana 240 Charlotte 241 Demuth. 242 Rambles Cutter 243 Rustenverk. 244 Zelden Rust. 245 Bedre Tider. 246 Anne Margaretha 247 Sophia 248 Enighed. 249 Petrus. 250 St. Peter 251 Laxen. 252 Expedition 253 Venus. 254 Johanna Cathrina 255 Cicilia Sophia 256 St. Johannes 257 St. Johannes 258 Tre Søstres. 259 Nra Sra de hon Successa260 Providentia 261 Le Mars 262 Aurora. 263 La Speranze 264 Speculation 265 Sivan 166 St. Andreas 267 Baronesse von Rosenkron268 Phænix. 269 Wanners Wall. 270 Gud mit Haab. 271 Altona 272 Fortuna 273 Altona 274 Jason, Mathiesen. Asberg. Bladt. Hultin. Hansen. Boysen. Rummelhoff. Dancka. Schönberg. Way. Waak. Matthyse. Alet. Holm. Greve Scholberg. Bogerberg. Lorenzen. Nyegaard. Herz. Havigburs. Brodin Madsen, Madsen, Landgren Hansen, Løwe Torkelsen. Wat Beckmand Jversen Asmussen Huuseboe Bonde Anker Heid mann Faren. Friberg. Jsaacksen Auckes. de Jong. 275 Ulrika. Forstadius. 276 Ceres. Summer 277 Anna Catharina Ordahl. 278 Ora and Laborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Kielland, 179 Providentia. Hornbeck. 280 Haagen Adelsteen. Woxholt 281 Jfr. Anne Maria Lorenzen. 282 Schwalbe Knudsen, 283 Rosenbom Magel 284 Courage Jacobsen, 285 Sophia Elisabeth. Evensen. 286 Franz Cecilia Broderson. 287 St. Petro. Wulst. 208 Speculation Møller 289 Langen. Ultrop. 290 Gunil Dorthea Jubler, 291 Continence. Hast 292 Gode Hensigt Pedersen. 293 Enigheden. Molsen. 294 Emanuel Jørgensen. 295 Ebenezer, Swigtenberg. 296 Gueen Anne Olsen. 297 La Madame del Carimen. Vitale 298 Friendshib. 299 La Vergini de Monte Allegro Terrv 300 Dronninggaard. Hellesen. 301 L. Arckduke Leopold Have 302 Snellezer Post Spohler, 303 Brothers Artur 304 Douro.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Sharpe 305 Guildford Read. 306 Betfey. Gibson. 307 Linconnue. Duhart 308 Santisimir Redentore St. Gulseppe Bernitick 309 La Nanine Sophir Morsseau. 310 Nra Srandel Carmine St. Nicola Garonne 311 2 Etoille du Nord. 312 Enighed. Petersen. 313 Luft en Vlyt Lutzen. 314 Trenton Hussen. 315 Chafer. Clack.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Bekiendtgiørelser. Haa Pallisberg Gods, udi Østerbye i MaAdom Sogn, er død Gaardfæster Enken Kierstine Lydersdatter, over hvis Efterladenskaber, strax efter Dødsfaldet den 6te October sidst, er foretaget lovlig Forseglingsforretning; mens da Arvingerne (5 Umyndige Børn, med deres Formyndere, erklærede ved Boets Aabning 30te Dagen den 4de November næstefter, det de ei vidste, om fleere Credi= og Debitorer vare, end de som den Tid meldte sig, saa, i følge Plakaten den 26de October 1792, indkaldes herved 3de Gange i Rad udi Riber Stifts=Aviser, bemelte Stervboes samtlige Credi= og Debitorer med øvrige Vedkommende, til at møde eller møde lade, udi Stervboestedet, bemelte Østerbye 6te og 12te Ugers Dagen, som er den 16de December og 27de Januarii først kommende, da Skiftet der disse Tider foretages, og begyndes hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. J øvrigt forstaaer det sig selv, at enhver Kræver maae legitimere sin Fordring, saaledes som Loven udi slige Stervboer æsker, saafremt han vil vente samme gotgjort. Pallisberg den 4de November 1794. J. R. Linnet. Fuldmægtig ved Godset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Da jeg underskrevne har besluttet at bortleie, eller bortsælge min Gaard, beliggende i Princesse=Gaden, som for nærværende Tid beboes af Frue Generalmajorinde von Bøhmer, saa vilde de Lysthavende behage at henvende dem til mig selv boendes i Wenders=Gade. Fridericia, den 14de Novbr. 1794. Jfrael Carl Wulse. veiselgaard og Kirke, med samme Sogn 2 Qvægtiende og Gifskud Sogns Konge, Qvægtiende, udi Coldinghuus Amt, beliggende i en god frugthar Kornegn, 2 Miile fra Weile og 3 Mile fra Horsens Kiøbstæder, agter jeg, formedelst min Alderdom og en anden havende Boepæl ved een Auction at bortsælge, hvorved til Liebhabernes behagelige Efterretninger, meldes følgende: Kirken (som overalt er belagt, med Blye og i god Stand) med Jus Patronatus & rocandi, Korn og Qvægtiender, staaer for Hartkorn 27 Tdr. 4 Skp. og haver Tiendeydende Hartkorn 244 Tdr., der alt i Natura kan oppebæres, da Kirken ligger tæt ved Gaarden. Hveiselgaard af Muur= og EgebindingsBygning i meget god Stand, (der for en hos net Familie, med smukke og commode Værelser, er indrettet, og derved en god Frugthauge) staaer for Hartkorn 4 Tdr. 1 og halv Skp., har ald sin Mark og Eiendom indhegnet for sig selv, uden mindste Fælledskab med nogen, tæt ved Gaarden, har god Agerjord af allerbeste Bonitet, og ligeledes Enge, hvorudi kan avles 40 a 50 Læs got Høe; igjennem samme løber en Aar eller Bæk, hvorved Engene kan sættes under Vand naar man vil. Nogle af Kirkens Jorder bruges under Gaarden, som og ligger tæt ved Gaardens egen Mark, og naar det meeste af Marken, som hidtil er skeet, bliver brugt til Græsning, kan derpaa græsses 20 Køer; Men naar ald Kirkens Korntiende oppebæres kan fleere Fæehøveder tilligemed behøvende Bester fores om Vinteren. Til Gaarden er en stor Heede=Lod, ingen Halvfierdingvei derfra, hvorudi er fornøden Heedetørv og Lyng, og desuden Tørvemose til Skud= eller Jordtørv. Fornævnte Eiendomme, som til næstanstundende, 1ste Maji 1795 kan antages til Brug og Beboelse, bliver anstillet til offentlig Auction at bortsælges den 26de Novbr., førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet her paa Gaarden. Hveiselgaard den 14de Octob. 1764. Frid. Chr. Lang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-11-21
Udi Foldingbroe i Folding Sogn, Malt Herred, Riberhuus Amt, er Told=Controlleur. Andreas Fich ved Døden afgangen: formedelst Boets Uformuenhed bliver sammes Credi= og Debitorer herved indkaldede, med 12 Ugers Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Riber Stifts Ugeblad, og det 3de Gange efter hinanden, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Riberhuus Amts=Contoir, den 4de November 1794. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Tredie Brev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Philopatrius.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Fra det Kongel. General=Land=Oekonomie og Commerce=Collegium er under 22de November d. A. tilsendt Stiftbefalingsmændene følgende tvende Skrivelser:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Pro=Memoria. J følge Breve fra Tanger i Marocco af 15de September sidstleden, har Muley Soliman, der efter al Anseende synes at beholde Overmagten, erklæret under 29de Augusti sidstleden: "At al Communication imellem Europa og Havnen Darlbeyda aldeles skulde være ophævet, med mindre han selv gav expres Tilladelse til at løbe derind; han satte en Termin af 3 Maaneder til at bekiendtgiøre denne Efterretning i Europa; af de Skibe, som i denne Mellemtid løb ind i bemeldte Havn. vilde han allene confisqvere Ladningerne og lade Skibet og Mandskabet fri, men de Skibe, der efter denne Termins Forløb handlede imod hans Villie, vilde han erklære for godt Prise. Da allerede 2de spanske og et portugisisk Skib ere blevne et Rov for de Krydsere, han i denne Anledning har udsendt, saa anmode vi herved tienstligst Stiftamtmændene, behageligen at ville lade advarede i Deres Stifters Havne liggende eller fremdeles kommende dan ske Søefarende, at undgaaet saavel bemeldte Havn Darbeyda, som enhver marokkansk Havn, hvor Muley Soliman endnu ikke er anerkiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Pro-Memoria. Fra det Kongelige Departement for de udenlandske Sager er Collegium bleven tilsendt en Formular til de Certificater, hvormed de til Rusland afgaaende Vare, i følge en sammesteds udkommen Anordning, for Fremtiden, maa være forsynede, for ei at vorde anseete for Franske og altsaa for Contrabande. Disse Cortificater udstædes af de Russisk Keiserlige Consuler, naar Afsendelsen skeer fra et Sted, hvor nogen saadan Consul residerer, eller, i mange lende Fald, af vedkommende Magistrat eller Byefoged i Kiøbstæderne. Af et saadant Formular skulde man ikke undlade at tilsende Stift amtmændene det fornødne Antal Exemplarer, med tienstlig Anmodning, at De behageligen ville foranstalte forommeldte Anordnings Bekiendtgiørelse for de Handlende i de Dem al allernaadigst anfortroede Stifters Kiøbstæder, paa det at, om nogen Vareforsendelse til Rusland derfra skulle skee, Afsenderen kunne vide betimeligen at henvende sig til vedkommende Magistrat eller Byefoged om det fornødpe Certisicats Erholdelse. Om Krig og Fred. Jo nærmere vi komme til dette ulykkelige Aars Ende, jo ugunstigere blive Udsigterne for de allierede Magter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Spanien har ikke allene tabt alle sine Erobringer paa fransk Bund; men de Franske ere end- og trængte ind i Over=Navarra, og efter tilfægtede Sejervindinger true Landskabets Hovedstad, Pampelona, med et Angreb. Paa en anden Side, nemlig i Landet Guipuscun, havde de allerede indtaget St. Sebastian og Fuente Rabia, 2 faste Søestæder, foruden andre Byer, og man var ikke uden Bekymring for Staden Bilbao i biscaja. Den spanske Landmagt var ikke i den beste Tilstand, og Greve de la Union havde af Misfornøielse nedlagt Commanden. Man har søgt at bringe Folket til en almindelig Bevæbning, fornemmelig i de Landskaber, som Faren er nærmest; men da det har ikke lykkedes, skulle for det første 30000 Rekruter udtages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
J Jtalien synes Lykken ikke at have været de Franske saa gunstig. De forsvare vel, hvad de have erobret, men videre Fremgang er ikke gjort. De have og lidt noget Tab paa deres Tropper. I Almindelighed er den franske Armee i Jtalien den, som i lang Tid har udrettet mindst; den skal og være slettest organiseret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
J Nederlandene have de Franske ikke allene faaet tilbage deres egne tabte 4 Fæstninger, men de have endog bemægtiget sig alle østerrigske Nederlande, Luxemburg undtagen, som de udsue til det yderste, saa at, om Østerrig faaer dem engang tilbage, (thi det er ikke troeligt, at de Franske agte at beholde dem, da de have afslaaet Jndbyggerne den ansøgte Forening med Frankerig) vil det finde dem aldeles udtømte. Stolte af denne Lykke og af de Allieredes mange Nederlag, tragte de nu efter at erobre de forenede Nederlande; de have og allerede bemægtiget sig nogle hollandske faste Pladse, men Oversvømmelserne sætte Hindring i Veien for deres videre Fremgang i Geldern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
Af det tydske Riges Lande have de Franske indtaget Alt hvad der ligger paa hiin Side af Rhinen, Maynz undtagen. Men de true, nu ogsaa denne Stad med Belering. Til Søes synes nu og Lykken at vende sig til de Franske, de have frataget England, en Mængde Kiøbmændskibe, og et Krigskib paa 74 Canoner; deres Capere sværme allevegne om, og anrette stor Skade. - Skulde Krig, imellem Storbrittannien og Nordamerica udbryde, fik de friere Hænder, og bleve altsaa endnu langt meere skadelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-12-05
J denne betænkelige Tilstand befinde de Allieredes Sager sig, og denne, samt den næsten overalt herskende Elendighed, synes at giøre en Fred nødvendig. Man forudsætter, at Frankerig da giver alle sine Ervbringer tilbage. Men vil Frankerig og hertil beqvemme sig? Og om saa skeer; vil da Storbrittannien den eneste Magt, som har franske Erobringer i Hænder, beqvemme sig hertil Hvor, svagt er altsaa Haabet og Fred, hvilket og de alliede Magters fortsatte Rustninger give tilkiende. Den rimeligste Formodning om en hastig Freds Oprettelse bør udledes af den næsten almindelige Pengemangel, af Frankerigs indvortes forvirrede Tilstand og Trang til mange uundværlige Livets Nødvendigheder, samt den allerede paa mange Steder i Frankerig sig yttrende Folkemangel.