Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-11-07
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 7de Møde foretoges det af Kammerherre Benzon indgivne Andragende fra Kammerherre, Grev Reventlow til Christianssæde om, at Landalmuen, især af Huusmands- og Jndersteklassen, sogne og pastoratviis meddeles Privilegium til at drive Høkerhandel paa Landet. Dette Andragende afvistes med 26 St. mod 20. - Ottende Møde, 21 Octbr. Cancellieraad Funder oplæste det af ham indgivne Andragende ang. Finantsvæsenet, tilsigtende deels en Overveielse af det publicerede Normalreglement og Budgetterne for 1811 og 1812, for derpaa at begrunde Forslag til Modificationer i samme med Hensyn til Budgettet for 1813 og 1811, deels en Fornyelse af Begjeringen om et toaarigt Budgets Forelæggelse for Stænderne m. m. Committee: Funder, Aagaard, Hvass, Nyholm, Jngerslev, Køster, v. Støcken, Krieger, Schytte. - Niende Møde, 21 Octbr. Proprietair Bay oplæste det afham indgivne Andragende, ang, at der overalt maatte indrettes saavel Eiendoms som Navne-Registre efter en vis befalet Form over Pantebogen, og at ethvert Adkomst=Document - efter den nye Matriculs Jndførelse - udtrykkelig skal betegne det Matriculs-Nummer, hvorunder Eiendommen er skyldsat. Committee: With, Bay, van Deure. Derefter oplæste Kammerraad Wulff det af ham indgivne Andragende angaaende Consumtionens Ophævelse. Committee: Wulff, Estrup, Fleischer, Brock, Secher. Justitsraad Fielstrup oplæste derefter det af ham indgivne Andragende fra flere Skolelærere i Ringkjøbing Amt, ang, at de vacaulblevne Skolelærerembeder med sammes Jndkomster m.v. maae offentliggjøres i et dertil bestemt Blad. Under Debatten havde Ole Kirk blandt Andet yttret: "Det er blevet en Skrivemaade iblandt Skolelærerne, at de overalt bestandigt tale om deres trange Kaar; men forsaavidt mit Bekjendtskab, strækker, er denne Yttring ikke sand. Vistnok gives der mangen Stilling i Landet, som er bedre end Skolelærerens; men efter hvad han har lært, og hvad han har anvendt paa sin Dannelse, kan han heller ikke gjøre Fordring paa noget Overdrevent, og dette anseer jeg for Pligt at udtale. Jeg skal nærmere tillade mig at yttre et Par Ord om Skolelærerens Stilling. Han har aldeles frit Huus og saamegen Jord, at han kan holde et Par Køer, ved Hjelp af hvilke han kan have den til hans Brug nødvendige Melk, Smør og Ost, og desuden kan han holde nogle Fjerkreaturer. Hertil kommer, at han ogsaa kan avle Korn, og mange Skolelærere avle endog paa deres Lod alt det Korn, som de bruge i deres Huus, saaledes at de altsaa paa anden Maade kunne anvende til Fordeel forsig det Korn, som de erholde af Districtet. Skolelæreren har ogsaa almindelighed en Have, hvori han kan have Grønsager, og Kartofler, og da han maa antages at have noget Kjendskab; til Havedyrkning, vil han vide at kunne bringe Noget ud deraf. Selveier Lydersen: at Kundskab er en af de vigtigste Støtter for Landets Vel, og at Skolelærerstanden som den, der skal virke i aandelig Henseende, har en stor Betydning, kan ikke negtes. Men Skolelærernes Klager over deres ringe Kaar, ere blevne saa almindelige, at jeg ikke aldeles kan erkjende deres Rigtighed. Der er en Viisdomsregel, som jeg troer, at det var godt om denne Stand vilde drage sig til Nytte, og det er den at sætte Tæring efter Næring. De fleste Skolelærere ere Bøndernes Sønner, og det er vistnok ogsaa Bestemmelsen, at Standen skal udgaae fra disse, og jeg mener, at Skolelærerne skulle tilnærme sig til at være vore Lige; men det forekommer mig, at de tragte efter at indtage en høiere ydre Stilling og at vise sig som noget Mere, end de skulle være, og netop heri turde maaskee Grunden ligge til, at deres Kaar ere ringe. Jøvrigt vil jeg naturligviis ikke hermed have sagt, at der ei gives duelige Skolelærere, som ere, hvad de bør være, og som sidde i trange Omstændigheder; thi enhver Regel har jo sine Undtagelser. Andragendet afvistes med 36 Stemmer mod 12. Nisse