JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Fredagen den 19de October om Formiddagen Kl. 11, bliver d) ved Auction Anden Gang opbuden for til den Høistbyden. de at bortsælges, den Hr. Bredo Henrich v. Munthe af Morgenstiernes opgivne Boe tilhørende Avlsgaard, Henrichsholm, kaldet, beliggende paa Rødoure Mark under Rødoure Sogn paa Kiøbenhavns Amt, hvis Beskaffenhed erfares af trykte Plakater, og er Conditionerne tilligemed Forpagtnings=Contracten til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Top i Skidenstrædet Nr. 163.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Til min forestaaende Auction, som begynder først I. L. L. kommende 3de October, er blant andet indsat som og underhaanden kan sælges : en holsteensk Postvogn med Calesche, et pletteret Seletøi til en Gich, samt Arbeids Seletøi, en Ambolt af omtrent 2 Skippds. Vægt, en dito 1 1/2 dito, en svær Spærhage dito, 2de Electriceermaskiner, endeel Kobbere, et Clausinabal til Fortopiano og Harpestemme, et Atlas med over 100 Landkort, et Par Pistoler med Sølv Jndfatning Skiæfterne, en engelsk Stegevender som drives ved Fiædre. endeel Kiærsebær i Viin syltede, et Lomme=Telleskop, og Kikkert tillige, m.v., et tørt og smukt Mahonie Cylinder Chatol, med Opsats. Endnu kan indleveres alle Sorter Vare og God til bemeldte Auktion paa de sædvanlige Conditioner. At er passeligt Forskud gives paa det som skal sælges, og Udbetalingen sker 8te Dage efter Auktionens Afslutning, og i Tilfælde at Fornødenhed endog før. Løve, Assistent, Myntergaden Nr. 46. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Bekiendtgiørelse fra Directionen. for det Classenske Fideicommis.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Efterat Directionen for det Classenske Fideicommis haver afgivet, som sædvanlig, sin allerunderdanigste Jndberetning og Forestilling den 24 Marts 1804, er under 4 Maj sidstleden Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution giennem det danske Cancellie saaledes tilkiendegivet. P. M. Den fra Directionen for det Classenske Fideicommis under 24 Marts sidstleden hertil indsendte Beretning, angaaende hvad der i afvigte Aar ved dette Fidelcommis er udrettet, til Opfyldelse af Stifterens Villie, er herfra allerunderdanigst bleven foredragen Hans Majestæt, som under Gaars Dato allernaadigst har behaget at resolvere saaledes : 7 Ligesom Vi af den Os forelagte Beretning fra Directionen for det Classenske Fidelcommis med allerhøieste Tilfredshed erfarer denne Stiftelses heldige Fremgang, til Gavn for det Almindelige, saa have Vi og i Anledning deraf lagt særdeles Mærke til den uafbrudte Omhue, med hvilken Os Elskelig, Peter Hersleb Classen, Vor Conferentsraad og Ridder, som Executor Testamenti efter sin afdøde Broder, har vaaget for, at dennes velgiørende Hensigt tilfulde kunde vorde opnaaede, deels, ved paa det fordeelagtigste at realisere de af Boets Eiendomme, hvilke i Følge Testator Vil Alle burde afhændes, deels og med at bringe dette vidtløftige og betydelige Boes Sager i en saadan Orden, som den Os forelagte status bonorum udviser. Vi ville derfor at den fra bemeldte Direktion indgivne Beretning offentligen ved Trykken bekiendtgiøres, og at Vor Danske Cancellie tilkiendegiver Conferentsraad Classen Vort allernaadigste Velbehag med hans Nidkierhed for denne Sags heldige Fremme. Ved at meddele velbemeldte Direction denne allerhøieste Resolution til behagelig Efterretning skulde man ikke undlade, efter Forlangende at sende indsluttede Documenter tilbage. Det Kongelige Danske Cancellie, den 5te Maji 1804. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Fischer. Directionen for det Classenske Fidelcommis.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Da Efterretningerne ere udeblevne for at kunne som sædvanlig allerunderdanigst give D. K. Majestæt en fuldstændig Relation om det Classenske Fidelcommisses Virksomhed i afvigte Aar, have vi benyttet Leiligheden nu tillige med forrige og sidste Aars Ballance ved Regnskabs Aarets Slutning den 24 Marts at kunne endelig fremlægge ogsaa den virkelige statum bonorum eller Boets Beløb, da Arbeidet er fuldendt, hvorpaa samme hidindtil har beroet. 3 Til Oplysning i Tiden maae vi bemærke følgende, forinden vi begynde Rapporten til Bekiendtgjørelse i den vedtagne Orden: Testamentet Folio G. forudsætter, at ei mere end eet Aar behøves, for at bringe Efterladenskabet i Orden. Codicillet bestemmer 2 Aar til Frideriksværks Aflevering; og skal Executores bestemme Arvefæsterne, naar Fælledskabet med Udskiftning og Udflytning er bekostet ; hvortil dog ingen Tid kunde fastsættes. Dette er først fuldført afvigte Aar paa en Deel af Huus lodderne nær, som endnu skal bebygges, hvortil giøres Forskud, som Laan, der svare Renter, og lægges til Godsernes Forbedrings Conto, følgelig Fælledskabet ei mere vedkommende. Bygnings=Reparationer, nye Bygninger, Seminarium, Gield, m.m. er alt til Datum betalt, og for at bedømme Boets end videre Tilvext under Behandlingen, skiønnes samme bedst ved at forligne Forfatningen, da Tostator ved Døden afgik, da Auctionerne vare holdte og det Sælgelige gjort i Penge samt nu denne 24 Marts, at seneste Ballance er sluttet. Jngen sikkrere Beregning end den, der er gjort under Testator egne Øine, kan formodes og hvorefter han bestemte sine testamentariske Despositioner. Den opbevares ved Skifte=Protokellen naar samme sluttes med endelig Opgiørelse eller den her omhandlede massa bonorum. Regnskabsførerens Haand, Agent Koustrup viser Skriften, dog uden Underskrivt, med Dato ult. December 1791, og ender med disse Ord: Efter denne Calculation kan altsaa disponeres over aarlig Jndtægt 30,0 20 Rdlr. hvilket er Rente af Capital 7 til 800,000 Rdlr. I Gieldens Beløb til Afdrag findes en Hoved=Summa, sin Blanco, og overalt var ingen Gields Bestemmelse engang den Tid muelig, da mange Aars Afregninger stode tildage med en Mængde Arbeidere, der først kunde afgiøres ved Frideriksværks Aflevering.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Efterat vi have allerunderdanigst forestillet Deres Majestæt, hvorfor vi ikke have kunne nedlægge for Tronen som sædvanlig til Høitids=Dagen den 29 Januarii vores allerunderdanigste Jndberetning om det udrettede Gode af de Classenske Fidelcommis=Stiftelser i afvigte Aar og om Bestyrelsen i Særdeleshed, nu efter 11 Aar, at efterstaaende status bonorum endelig er opgiort, finde vi det for Tydeligheds Skyld nødvendigt at følge den vedtagne Orden, og kortelig at berette hver Post med paaberaabte Bilager, for at vise Detaillen hvor samme til Deres Majestæts allerhøieste Bedømmelse fordres. 1) Direktionen af Frideriks=Hospital for det til den bestemte Dag erholdte Legat 3000 Rdlr. melder (sub Litr. A.)at der paa de Classenske 28 Senge ere i afvigte Aar givet fri Kur og Pleie til 211 og til Datum i alt til 2470 Personer. 2) Fra Fødsels= og Pleie=Stiftelsen berettes (Litr. B.), at for de sædvanlige 1000 Rdlr. ere i Fødsels=Stiftelsen for afvigte Aar i det Classenske Værelse med 5 Senge, indlagt og frit i alle Henseender forsørgede 31 fattige Barsel=Qvinder, som haver bragt til Verden 41 Drenge og 46 Piger.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
den der
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Constantinopel, den 27de August. Ved den stærke Hede blev Storherren paa en Lystreise til et af sine Landhuse saa udmattet af Soelstraalerne, at han var nogle Dage upasselig; dog viste han sig i Gaar igien offentlig Moscheen. Den stærke Hede var ogsaa Aarsag til ondartede Febre, som i faa Dage henreve mange Mennesker. Nu er Veiret blevet kiøligere.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
De seneste Efterretninger fra Syrien melde, at Storadmiralen holder Acres Havn blokeret med sin Flaade, imedens den af Porten udnævnte ny Pacha Jbrahim beleirer Staden, fra Landsiden. Begge søge, at tvinge Jsmail, som den af døde Ghezzar udnævnede til sin Eftermand, til at overgive sig. Jsmail har efter Ghezzars Død tilrevet sig Regieringen i Arre tilligemed Ghizars store Skatte og vil ikke erklende Storherrens ny Pacha.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Cadix, den 5te Septbr. Efterretningerne fra Mallaga lyde stedse sørgeligere. Fra den 25de f. M. til den 4de d. M. ere 2954 Mennesker døde af den gule Feber sammesteds. De fleste Læger ere døde og mange ere flygtede; ogsaa de fleste Apothekere ere døde, saa at de ulykkelige Syge mangle al Blstand. Det værste er, at Sygdommen ogsaa allerede udbreder sig til Naboegnene; thi adskillige af de fra Mallaga flygtede Personer ere allerede døde. - Jøvrigt tages i hele Spanien langt strengere Forholdsregler mod den gule Feder, end i afvigte Aar. Alle Personer, som i de sidste 6 Dage ere flygtede hertil fra Mallaga, ere blevnearresterede og førte til Fæstningen St. Sebastian. En af dem er død sammesteds af den sorte Brækning, men hos alle de andre har hidtil intet Spor af Sygdommen viist sig Vore Dødelister vise, at Mortaliteten i Maanederne August og Begyndelsen af Septbr. i nesten 20 Aar ikke har været saa ringe her i Staden, som i Aar. Det er paalagt alle Huustilræe, at give nosagtig Beretning om deres Huusfolkedrene B. Sundhedsforfatning. Dersom en Huseler dølger en Syg om Sygdommen end ikke er mistænkelig, skal huset strax besættes med Vagt og lukkes i 40 Dage.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Semlin, den 11te Septbr. Viziren Betie Pacha og Jnsurgenternes OvergeneralEgerny Georg blive nu stedse mere og meere enige og Viziren giver baglig Czerny Georg nye Beviser paa Oprigtighed og Uegennyttighed. Dersom det ene dervede paa disse to Mænds redelige Jver, var Forliget imellem Tyrkerne og Servierne formodenlig allerede sluttet. Følgende ere de Forligelsesartikler, som Servierne sidst have foreslaaet og hvorom der nu underhandles : 1) Overgeneralen CerupGeorg skal ene have Overherredømmet over Servierne. Han skal indkassere Serviernes Tribut og Skatter og aarlig aflevere dem til Porten. Jngen Tyrk maae fælde Dom i Sager, som angaae de serviske Christne, men Dommen overdrages til Czerny Georg. 3) Alle tyrkiske Told- og Rettensbetienter, som ere ansatte de serviske Districter, skulle afsættes og Egerny Georg skal besætte disse Poster med Servier. Uden hans Tilladelse maae ingen Tyrk nedsætte sig eller opholde sig i de serviske Districter. 4) Garnisonstienesten skal besørg : fælleds af Servier og Tyrker; af de sidste skulle 500 Mand udskrives og underholdes dertil, 5) Foruden disse skulle 500 Servier underholdes til Livvagt for Overgeneralen. 6)
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Servierne skulle hvert Aar betale en Tribut af en halv Mill. Piastre til Porten og forsyne den tyrkiske Pacha med alle Fornødenheder. 7) Alanden Grundskat og Toldafalvt overlades Pachaen, dog maae han ikke forhøie dem. 8) Naar de serviske Undersaatter sælge deres Produkter, maae intet aftvinges dem, men alt skal betales med rede Penge efter den accorderede Priis. - Servierne ville intet eftergive af disse Betingelser, og man troer, at Freden, som Servien høilig trænger til, snart vil blive sluttet paa disse Vilkaar.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Rom den 12te Septbr. Paven har nu udnæænt de 6 Cardinaler, som skulle følge ham til Paris. De ere Statssecretairen Gonsalvil, Joseph Dorla, Duuani, Fesch, Caselli og Oppizoni. Paver har ogsaa nedsat et Regentskab, for at regiere Kirkestaten under hans Fraværelse, der formodentlig vil vare 2 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Dette Regentskab bestaaer af Cardinalerne Antonelli, Brascht, og Anton Doria.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Fra Venedig meldes, at Kongen af Sardinien ventes til Corfu, hvor Erkebiskoppens Pallads indrettes til ham. - sidste Krig paatog det portugisiske Hof sig, at understøtte Kongen af Sardinien med en bestemt aarlig Summa, hvoraf det ruesiske Hof siden paatog sig, at betale 75000 Rubler, aarlig. Nu har ogsaa det engelske Hof paataget sig, at betale 14000 Pd. Sterl aarlig af den bestemte Summa, Endeel russiske Officerer komme efterhaanden fra Corsutil Neapel, for at besee Stadens og Egnens Mærkværdigheder.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Hoffet i Wien har givet Generalerne i Venedig og i Egnen deromkring Ordre, at sende en anselig Magt til Dalmatien og Albanien. Man har fragtet endeel Skibe, for at bringe Tropperne til deres Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra St. Petersburg den 18de Septbr. Hoftidenden, der nylig meldte, at vore Tropper havde besat Staden Erivan i Persien, indeholder i Dag følgende offleel lle Beretning: "Overgeneralen i Grusien, Førsten 3 zlanow fik et truende Brev fra den persiske Babachans Vider, som fordrede, at de russiske Tropper skulde forlade Gru steen og tillige meldte, at Babachanens Søn allerede var paa Marschen mod Grusien med en talrig Armee, og at Babachanen selv fulgte ham med en endnu stærkere Magt. Førslen Izianow svarede i en meget kort Skrivelse, at han var redetil at modtage dem. Men da de russiske Krigere ikke pleie, at oppedie Flenden, trak Førsten Zizianow et Corps paa 4000 Mand sammen og sendte det kaukasiske Grenadeer=Regiment 2 Dage forud, for med større Beqvemhed at kunne passere Biergene og Moradserne, som skille Grusien fra den Eri vanske Provinds. Denne Avantgarde slog den 22de Junii 4000 Perser, giorde 100 til Fanger, fik meget Qvæg til Bytte og befriede 400 fra Erivan flygtede Familier, som Perserne med Magt havde slæbet bort med sig. Den 24de Junii stødte Førsten Zizianow til Avantgarden, naaede den 1ste Julii det armeniske Kloster Eschmiadsin, fordrev Perserne derfra og slog Dagen efter 7 Colonner persisk Cavallerie, der vilde omringe hans Corps. Slaget varede i 10 Timer og var meget heftigt. Vort Tab var meget ubetydeligt, men Fiendens maae have været meget stort ; dog kan man ikke bestemme det nøie, da Perserne, efter deres Religions Grundætninger, stræbe af yderste Magt, al bringe de Døde og Saarede af Veien. Den 4de og 5te Julii gjorde 12000 Mand persisk Cavallerie nye frugtesløse Forsøg paa at angribe vor Leir. Den 7de Julii rykkede Førsten Zizianow med sit hele Troppecorps 12 Verster frem til Byen Savagerta ved Floden Sanga, 1 Verster fra Staden Erivan, som Fienden havde besat; men blev fordrevet derfra og reddede sig ved at svømme over Floden. Den 12te Julii i Dagbrækningen satte de russiske Tropper over Floden Sang og marscherede mod den persiske Leir, der var opslaaet ved Byen Kannagra, 7 Verster bag Fæstningen Erivan, og havde de forligste Bierg kløfter for ved sig. De russiske Tropper naaede et meget steile og farligt Bierg; 40 Mand bestormede det med sældet Bajonet, drev Fienden paa Flugten og aabnede saaledes Veien for hele Corpset. Fienden forlod sin Leir og tog Flugten over Erivan. De 27000 Mand, der havde besat samme, svømmede over Floden Araks, adspredtes og efterlode os 4 Faner, 1 Falconetter, 100 Pud Krudt, en Mængde Kobber, Jern og Blye Falconetter, deres yppige og rige Leir, en Mængde Dromedarer og mange Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelser fra London den 24de og 28de Septbr. Kongens Sundhedsforfatning har vundet meget ved Opholdet i Weymouth. J Gaar holdt Hs. Majestæt et Statsraad sammesteds, og man troer almindelig, at Opholdet i Weymouth vil blive forlænget til Slutningen af October Maaned J Selskab med Hertugen af York besaae han nylig Vagterne og var paa Paraden. Greven af Urbringegavet Bal, som den kongelige Familie beærede med deres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Da Vinden nu igien er falden østlig, saa har en Deel af vor talrige Flaade i disse Dage samlet sig i Dungennes, omtrent 40 Tallet, og afseilede noget efter til de franske Kyster, for at blokere Boulogne. Fregatterne Latona og Hyæng tilligemed fire Krigschalupper og ligesaa mange Kanoneerbrigger ere beordrede ufortøvet at seile fra Deptford og Woolwich til Nore.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
I Gaar indløb Depescher fra Admiral Thornborough, som blokerer Texelen, hvori han melder, at han vel har lagt Mærke til endeel Bevægelser iblandt de fiendtlige Skibe, dog ikke saaledes, at han deraf skulle kunne formode, at de i Hast vilde gaae til Søes.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Fra Sir James Saumarez ved Jersey har Admiralitetet ligeledes faaet Depescher. De indeholde en Beretning om endeel Bevægelser paa de fiendtlige Kyster. Øen var i enhver Henseende belavet paa at forsvare sig mod ethvert Angreb.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Paa Øen Wight har man nylig funden en Oprørssedde, opslaaet paa en Kirkedør ; endog den Medskyldige, som vil opdage Gierningsmanden, er lovet kongelig Pardon.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Fra Kysterne meldes Admiral Keiths Ankomst til Dea paa Linieskibet Monarch. Kort for blev givet Signal til den største Deel af de i Duinerne liggende Krigskibe paa Øieblikket at selle til den franske Kyst. Dagen for havde man i Dea faaet Ordre at kiøbe endeel store Baade og Galleier, som skulde følge med vor Blokerings Eskadre. Hensigten hermed en endnu ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
J Forgaars blev 4 af de paa Spanien handlende Kiøbmænd, som en Committe kaldte til Lord Harrowby. Hs. Herlighed tilkiendegav dem, at der var Underhandlinger i Giære med Spanien, som let kunde endes med en Krig og at han derfor, radede dem til den største Varsomhed i Henseende til Handelen med Spanien. Dagen efter havde de atter en Conference med Lord Harrowby Uagtet den nærværende store Søgning efter engelske Vare i Spanien, og endskiøndt Kiøbmændene maa tabe stort ved Forbud paa at udføre de Ladninger, som enten vare oplagte eller bragte ombord til hiint Land; saa kunde Hs. Herlighed dog ikke give dem Haab om, at man fra engelsk Side ikke skulde være nødt til at lægge Embargo paa de derhen bestemte Skibe eller at Handelen derfor sikkert kunde blive fortsat.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Alle de i Plymouth liggende Fregatter have faaet Ordre at gaae til Seils. Der blev strax heiset Signalflag for at kaldet alle i Land værende Officerer og Mandskab ufortøvet ombord, De afseilede strax efter og man troer, de ere bestemte til et Krydstog paa Kysterne af Spanien og Portugal og det sydlige Engelland. Regleringen har givet Ordre til at fylde Graven for Pevonsey med Vand, saasnart de fiendtlige Kanoneerbaade skulde vise sig ved Kysterne af Sussex og det hele flade Land deromkring vil blive sat under Vand, naar Fienden nærmede sig. Det samme skal sker ved de moradsige Egne omkring Rommey.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Efter Breve fra Antigua ligger vor Fregat Caryssort paa 28 Kanoner aftakklet sammesteds og venter paa Besætning da den ved Sygdomme har mistet sin Capitain, endeel Offcerer og den største Deel af Mandskabet. Resten omtrent 50 Mand ligge under Telte paa Kysten og ere daglig i Bedring.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Extract af en Skrivelse fra Middelhavet. Ved Toulon ligger for nærværende Tid 11 Linieskibe under Admiral Nelsons Commando. De Franske have 8 Linieskibe i Havnen. fuldkommen seilfærdige, som nu og da komme ud, naar vore Skibe ere i nogen Frastand fra Kysterne. Admiralens Helbred er kun svageligt, og man troer, at han snart vil vende tilbage til Engelland paa Fregatten Medusa, ført af Capit. Gorre. Man er af den Formening, at Russerne har i Sindeat sende en Krigsmagt til Neapel. - Genua er saa strængt blokeret af vore Skibe, at intet Skib kan komme ud uden at blive gjort til Priis. For Bugten af Neapel ligger et af vore Linieskibe for at vaage over de Franskes Bevægelser der i Nærheden. Strædet ved Messina og Kysterne deromkring bevogtes af 5 Fregatter under Commando af Capit. Cracraft, før at hindre de Franske fra at tage Steillen i Besiddelse. Skibet, som de franske Tidender melde, at være indbragt til Mauritius ved Admiral Lindis Eskadre, troer man er Ostindiefareren Althea, som blev skilt fra Flaaden, som nylig er kommen til St. Helene.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Fra Kysterne har man intet særdeles Nyt. Endnu ere endeel Krigskibe seillede fra Duinerne til de franske Kyster, og vi haabe snart at kunne give vigtige Efterretninger. Si Sidney Smith er ankommen til Dover. Veiret var i Forgaars saa klart, at man tydelig kunde see den fiendtlige Leie ved Boulogne. Stecks 5 1/2 1/2. Omulum 6 3/4.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Stockholm den 25de Septbr. Hs. Majestæt Kongen vil, efter Forlydende, endnu opholde sig nogen Tid i Stralsund, for sammesteds at afvente en til Petersburg sendt Coureers Tilbagekomst og tillige Ankomsten af to Infanterie=Regimenter fra Calmar. Slottet i Calmar istandsættes til at modtage Greven af Lille. Angaaende Hensigten af Sidstnævntes Sammenkomst. i Calmar med de i Engelland hidtil værende franske Prindser, fortæller man, at Greven af Lille har yttret det Ønske, engangiglen at see sin Broder, Greven af Artois, saavelsom Prindsen af Conde og Hertugen af Orleans, hvilke to sidste ogsaa ventes til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Paris den 26de Septbr. Vore Tidender melde, at Keiseren gjør en Reise til Boulogne, førend han kommer tilbage her til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Den svenske Handelsaaent Hr. Signeul arbeider meget ivrig for den arresterede Grev Posses Løsladelse. - En vis Ovohorty de la Tour er i disse Dage bleven arresteret af Politiet og bragt til Temple. Han har forhen været Skuespiller. i Sverrig, blev siden Gustav den tredies Licteur, fik Pension og kom for 15 Aar siden tilbage til Frankerig, og har siden Revolutionen ført Titel af Kongen af Sverrigs litteraire Agent Et engelsk ostindisk Skib, som vurderes for 1 Mill. Plastre, er bragt op til Jsle de France. Sammesteds er den franske Kaper Plyche indløbet, efterat den havde faaet 10 Saarede i en Trefning med et engelsk Compagniskib.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Wien, den 26de Septbr. Den franske Gesandt Statsraad Champagny venter daglig Ordre fra Paris, at tiltræde sin ny Post som indenlandsk Minister, hvorfor han ogsaa allerede er ganske relsefærdig.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Breve fra Triest og Venedig melde, at der nu ere saa mange Kapere i det adriatiske Hav, at intet engelsk Coffardiskib tør vove, at komme der.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
I Gaar har man ved Privatbreve fra Wallachiet faaes den Efterretning, at en Jldebrand har lagt den største Deel af Staden Bucharest i Aske.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Amsterdam den 29de Septbr. Fra Texel meldes, at de Transportskibe, som ligge paa Rheden ved Helder, have faaet Ordre, at løbe ind i Havnen. Man slutter deraf, at General Marmonts Armee ikke saa snart vil blive indskibet. Her giøres heller ingen flere Tilderedelser til Expeditionen mod Engelland.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Viceadmiral Decker er ankommen til Lissabon fra det gode Haabs Forbierg med den bataviske Brig Arend.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Man læser nu i adskillige offentlige Tidender en Skrivelse, dat. Paris den 22de Julii 1804, fra Churprindsen af Würtemberg til Geheimeraads=Collegiet, Regieringen og Kammeret i Stutigarde, hvori Prindsen søger at vise Nødvendigheden og Retmæssigheden af de Skridt, hvortil de bekiendte Forhold have tvunget ham.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
J Fr. Efterretninger fra Philladelphia af 6te August vare ikkun 55 Mennesker døde sammesteds fra den 28de Julii, til den 4de August, hvilket man ansaae som et Beviis paa den Sundhed, der i det hele hersker sammesteds. I Delawere var en Neger død i sit 120de Aar.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
De Skide, der ankomme til Mallaga med Korn og andre Levnetsmidler, maae holde 30 Dages Quarantaine, naar de gaae derfra til en anden spansk Havn.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Maynz den 29de Septbr. J næste Uge forlade Deres keiserlige Majestæter Staden, igien. For Keiseren holdes fra 2den Octbr. mange Heste i Beredskab paa Routen til Boulogne. Keiserinden gaaer ligetil St. Cloud. Den 25de reed Keiseren første Gang ud, for at tage Fæstningsværkerne i Øiesyn. Siden har han daglig beseet Fæstningsværkerne. Det er afgjort, at Maynz skal forblive, at være en Fæstning. De to Churførsters Æresvagt bestaaer af 16 Mand og 2 Officierer. Ceremoniellet, som lagttages mod de tydske Førster, er for det meste reguleret efter det gamle ved Hoffet i Versailles. Det reiserlige Taffel bestaaer i Almindelighed af 3 Couverts.
Berlingske Tidende, 1804-10-08
Skrivelse fra Hannover den 2den October. J Morgen ventes Rigsmarschall Bernadotte tilbage fra Osnab ack. I Dag er en Deel af den hannoverske Legion brækket op til Holland. Marschen skeer med enkelte Compagnier og skal endes 8 Dage. Legionen bestaaer af 1500 Mand.