JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Med Dampskibet "Jris til Kjøbenhavn: Kjøbmand Lindhardt m. Kone, Svigerinde, Pleiedatter, 3 Børn og Tjenestepige, Kbm. Wulff m. Pleiedatter, Bygningsinsp. Friis, Kbm. Westermann, Godsforv. Petersen, Handelsfuldm. Frimodt, Jfr. Frederikke Ree, Cand. juris Amtstuefuldm. Hillerup, Proprietair Stein thal. Endvidere medførtes 33 Stk. Qvæghoveder og 2 Heste.)Med Dampskibet "Chr. Vill." til Kallundborg: Frøken Busch, Madame Øst, Jfr. Nielsen, Snedkermester Bugge. Til Samsøe, Provst Fasting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Prædikanter paa 4de Søndag efter Trinitatis. Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen, Frue Kirke Hr. Consistorialr. Brix, Hospitalsk. Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domk. Hr. Pastor Fønss Jfølge Kgl. Resolution bortfalder fremtidig Aftenfangstjenesten i Fruekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Bekjendtgjørelser. Den Fare, som truer det danske Sprog i Nord=Slesvig, har allerede længe vakt Bekymring hos alle dem, hvem den danske Nations Vel ligger paa Hjertet. Thi med Sproget staaer Nationalaanden i nøje Forbindelse, og en Svækkelse af det nationale Liv i et saa betydeligt Gebeet, som det danske Slesvig, kan ikke Andet end berøve den hele danske Nation en Deel af den Kraft, hvormed den ene kan sikkre sin Fremtid. Det naturligste og ønskeligste Middel, hvorved den dansktalende Deel af Slesvig kan gjøres fuldkommen deelagtig i det øvrige danske Folks aandelige Liv, og igjen bidrage sin Deel til at styrke den fælles Nationalitet, er uden Tvivl danske Læreanstalter, hvori ved Underviisningen en aandelig Dygtighed kan udvikles, som, naar den staaer i Nationalitetens Tjeneste, nødvendig maa blive dennes fasteste Stotte. Dannelses-Anstalter af den Art har Nordslesvig hidtil manglet; men Følgen deraf er ogsaa bleven, at den danske Nationalitet mere modarbeides end understøttes af dem, som ret egentlig skulde være dens Forsvarere og Talsmænd, Embeds- og Lærerstanden, – den har modtaget tydsk Dannelse og er derfor i det Hele fremmed for Folkets Tarv. En dansk lærd Skole, et dansk Skolelærerseminarium, ere nødvendige, for at Embedsmænd og Almuelærere kunne dannes, uden at opgive det, som ikke kan erstattes ved nogen Dannelse: Kjærligheden til Fædrelandet og Modersmaalet. For at understøtte Nordslesvigernes Bestræbelser i denne Henseende, er en almindelig Subskription aabnet over hele Landet. Undertegnede Comite, som har overtaget at indsamle Bidrag i Aarhuus og Skanderborg Amter, har, ved trykte Breve, som udsendes i disse Dage, henvendt sig til Mænd paa forskjellige Steder i dette Distrikt, forat opfordre dem til, i deres Kreds, at gjøre Deeltagelsen, for dette Anliggende saa almindelig som muligt. Uden Tvivl ere Mange, som have Villie til at arbeide forSagen, forbigaaede, men vi haabe, at disse ville henvende sig til En af os, for at erholde trykte Subscriptions-Lister tilsendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Hvad Aarhuus Byes Jndvaanere angaaer, tillade vil os, indstændig at anmode alle dem, som maatte have Villie og Evne til at yde nogetsomhelst Pengebidrag, enten eengang for alle eller for flere Aar, at tegne sig hos Enaf Undertegnede. Beretning om de indkomne Bidrag skal fra Tid til anden blive meddeelt i dette Blad. Aarhuus, den 4de Juli 1823. Blache. Dahl. Fleischer. C. Funck. Th. Funder. H. Fønss. J. P. Hammershøi. Niss Hansen. Hertz. J Rogind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Tirsdagen den 18de Juli næstkommende, Kl. 10 Formiddag, foretages i Vertshuset Constantia, mellem Horsens og Veile, af Veile Amts Medlemmer af Brandassurance Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland Valg paa en Repræsentant for bemeldte Amt, til hvilken Valg handling alle Vedkommende herved anmodes behageligst at ville give Møde. Skjold, den 3die Juli 1843. Fog, Districtsforstander. for Bjerre & Hatting Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Efter Begjæring af Communalbestyrelsen, samt paa Grund af skeet Underbud, foretages paa Raadstuen heri Staden, førstkommende Mandag, den 10de dennes, om Formiddagen Kl. 10, Licitation over forskjelligt Jord arbeide m.v. paa Exerceerpladsen ved Skeibyeled. Conditioner og Overslag ere til Eftersyn paa Byskriver-Contoiret heri Byen. Aarhuus Byfogedcontoir, den 6te Juli 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Efter Begjæring af Auctionsholder Hertz, foretages Onsdagen den 19de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, Auction i Gaarden da 928 paa det store Torv heri Byen, hvor der vil vorde opraabt til Bortsalg et Parti røde og hvide Vine og Spiritus, deels paa Oxhoveder og deels aftappede paa Flasker, saasom: Dampskibet. Koniginn Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Aarhuus til Kjöbenhavn førstkommende Torsdag Morgen Kl. 5, medtagende Passagerer. Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. Aarhuus, den 7de Juli 1813. ved Anen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Dampskibet Fris" Capitain P. C. Sletting, afgaaer herfra til Kjøbenhavn først kommende Torsdag, og fremdeles indtil videre, om orgenen Kl. 5, med Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Mægler. Gjæstgivergaarden, Postgaarden, i Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Dette paa Byens Hovedgade bekjendte Gjæstgiversted, har Undertegnede fra April d. A. overtaget og forsynet med propre og nye Senge i velassorterede Værelser, gode Vognremisser og luftig Staldrum, og anbefaler Eieren det til et æret Publicums Opmærksomhed. Hurtig Opvartning, billige Priser og reel Behandling vil være min Bestræbelse, efter bedste Evne, for at vinde det ærede reisende Publicums Tilfredshed. Restauration med kold og varm Spise er aaben hele Dagen, og 2de gode Billarder, samt Keglebane i Haugen, er til daglig Afbenyttelse. Støttende mig til den Agtelse og Tilfredshed, jeg, ved i flere Aar at have været Restaurateur, haaber at have erhvervet mig, forventer jeg mig fremdeles anbefalet. Endvidere bemærkes, at Dagvognens Afgangs- og Ankomststed samt Befordringsvæsenets Contoir er hos mig. Kallundborg, i Juni 1843. ærbødigst Freiesleben. 21 Oxhoved St. Julien. Margeaux. Medoc . 1. dito = simpel Rodviin. Portviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Bourgogne. Langviran. Cette Cotes. Piccardin. Vin de Graves. No 1. dito Na 2. fiin Santerne. gl. fransk Viin. ung fr. Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Rhinskviin. Frontignac. Paa Bouteiller. 35 Flasker Riversaltas. Mallaga. Frontignac. - Madera 21. 30 dito - 2.10 - Bourg Voinen. 140 Flasker gl.ægte Cognac. Hindb. Cognac. Portviin. 100 – gl. dito J 1. Petit Bourg. Tavell. Arac. 40 Arac ap. ap fiin Bourdeaux. No 1. Edike.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Rhinstviin. St. Julien No. 1 dito 130 Margeaux No. 1 140 Medoc. 150 Solbær-Rom og Kirseb. Cogn. Endvidere. 4 Oxhoveder gl. Vestind. Rom. gl. Cognac. 1 – fransk Sprit. 1/2 Solbær Rom. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende, at vederhæftige Kjøbere, der kjøbe for 100 2 eller derover, gives 3 Maaneders rentefri Credit med Betalingen. Aarhuus Byfogedcontoir den 27de Juni 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fattigvæsen, foretages Auction Onsdagen den 12te Juli første kommende, om Formiddagen Kl. 11, over og i det bemeldtFattigvæsen, ifølge Fledførings=Contract med Kalkslager, Gotfred Andreas Hittscher, tilhørende Sted Js 551 paa Frederiksgade, bestaaende af 5 Fag 1 Etage Huus til Gaden, 3 Fag Baghuus med Gaards- og Haveplads. Conditionerne og Adkomsterne ere forinden til Eftersyn paa Prokur. Brendstrups Contoir. Aarhuus, den 30te Juni 1845. Fleischer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Cosmorama. forevises hver Aften i Ugen paa Byens Raadstue fra Kl. 8 1/2 til 10 1/2 slet om Aftenen, hvoriblandt Tivoli i Forstaden, St. Georg ved Hamborg (i Forgrunden sees Tivoli med Theater og Rutschbane, i Baggrunden Jernbanen, der fører til Bergedorf, med Dampvognene, samt Elben med Dampskibe og andre Fartøier. Entreen er 24 s. Joh. C. Bogevad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Med megen Fortrydelse har jeg erfaret, at et løgnagtigt Rygte om at den brave Gaardmand i Thyrsted, Niels Hjerrild skulde have berøvet mig en Foustage Salt, er udspredt her i Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Da denne Mand er mig bekjendt som en retskaffen og redelig Mand, med hvem jeg har handlet i mange Aar, saa skylder jeg ham offentlig at erklære dette skammelige Rygte for usandt, og loves herved en Douceur af 50 1/2 for Den der kan opdage den Skumler, som fra først af har opdigtet denne Løgn. Horsens, den 2den Juli 1843. C. J. Monberg. Bjelker, En Deel Kjerne Fyrre=Bielker, 14 Alen lange og 8 Tommer i Fiirkant, kan faaes særdeles billig hos C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Saltservand, af Rosenborg Brøndanstalt, faaes paa hele og halve Pots Bouteiller frisk hos C. M. Schmidt. Kongl. Hof-Viinhandler Waagepetersens Oplag af Vine paa Bouteiller er bleven forsynet med flere Sorter: keres 3 1/4 pr. Bout., St. Julien 38 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Dampskibet. "Kønig Christian, Capt. O. J. N. Sunde, vil, formedelst nogle smaae Reparationer paa samme, ikke komme til Fredericia næstk. Løverdag, den 8de de, og for Fremtiden ikke fortsætte Reisen imellem Kjøbenhavn og Fredericia, og tilbage, men opgive samme, hvilket herved bekjendtgjøres. Flensborg, den 5te Juli 1843. M. Lorentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Hvor 1 a 2 unge Piger kan lære Skrædersyning foren billig Betaling anviser Adressecontoiret i Aarhuus. Jagten Skardine Elise", Capt. H. C. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Altona. ligger under Ladning med Stykgods herfra til Aarhuus, den 4de Juli 1843. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-07
Aarhuus Stiftstidende. har fra 1ste de, begyndt et nyt Qvartal. Nye Bestillinger modtages paa alle kongl. Postcontoirer, og i Aarhuus paa Adressecontoiret. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
No 114. Løverdagen. den 3 Juli. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhans stridende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Blandinger. Dronningen paa den store africanske Ø Madagascar har ophøiet en Franskmand, Lastella, til Rigsfyrste. Den nye Fyrste er Medinteressent af Handelshuset Rotonay i Bourbon (i Frankrig), og har paa Østkysten af Madagascar grundet mange nyttige Establissementer til Udvikling af Landets Production. Han er derhos Sukkerfabrikant og - hvad der vistnok har givet ham særdeles Værdi i Hs. Majestæts Øine - tillige Brændeviinsbrænder!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Endeel russiske Læger have i nogen Tid opholdt sig i Cairo (i Ægypten) for at indsamle nærmere Erfaringer med Hensyn til Pesten; men da denne Sygdom under deres Ophold lykkeligviis ikke har yttret sig, have de grebet til et andet Middel, for at undersøge Pestsygens Smitsomhed. Med Regjeringens Tilladelse have de leiet 40 Arabere, med hvilke de ville anstille Prøve. Man har lagt dem ind i et Militairhospital, hvor de bleve iførte ganske reent Linned og iagttagne paa det Nøiagtigste i 15 Dage. Efter at man derpaa var bleven fuldkommen overtydet om deres Sundhed, erholdt de Linned og Klæder, som var baaret af Personer, der vare døde af Pesten, og skulde nu atter iagttages i 15 Dage. Efter Forløbet af denne Termin vil man see, hvilket Resultat der viser sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J "Medicin. Wochenschrift" læses følgende Beretning om et yderst mærkværdigt Tilfælde: En 5 Laarig Kone af stærk Bygning, fast Constitution, sangviniskcholerisk Temperament, var i sine yngre Dage fuldkommen karsk, var Moder til flere voxne Børn, og havde altid et meget blomstrende Udseende. Pludseligt befandt hun sig ilde, tabte al Appetit, følte Tilbøielighed til Brækning, en kold Gysen, afvexlende med en flyvende Hede. Dertil kom en med en iisnende Fornemmelse forbunden Smerte i den høire Fod. Denne Smerte gjennemgittrede hende, som et electrisk Slag, lige indtil Hovedet, flere Gange om Dagen. Disse Symptomer bleve stedse heftigere, især om Natten; den før saa muntre, snaksomme Kone blev stille, tungsindig, og søgte Ensomheden. Snart indfandt sig ogsaa Krampetilfælde, Præcordialangst, et beængstet Aandedræt og en formelig Sammensnørelse af Svælget ved hvert Forsøg paa at drikke. Da disse strækkelige Lidelser havde varet i fem Dage, hidkaldte man Stadsphysicus Dr. Fischer i Fulneck. Han fandt hende staaende ved Sengen; hun var ganske forandret i Ansigtet; Ansigtsmusklerne vare skrækkeligt fordreiede. hun spyttede uophørligt. Jøvrigt havde hun sin Bevidsthed. Hun kjendte Lægen og bad ham grædende om Hjælp. Han tiltalte hende beroligende, og bad hende gaae tilsengs. Hun svarte, det kunde hun umuligt, thi i Sengen følte hun den skrækkeligste Uro og den piinligste Angst; hendes Tørst var qvælende og dog var hun ikke istand til at drikke. Lægen forlangte, at man skulde give hende et Glas Vand Neppe saae hun dette, for hun udstødte de ynkeligste Skrig, og bad, man maatte ikke komme hende nær dermed, og allerede viste sig de skrækkeligste Convulsioner i Ansigtet, idet hendes Hals sammensnøredes, som om hun skulde qvæles. Dr. Fischer tænkte strax paa Vandskræk, og spurgte i Stilhed den Syges Mand og Børn, om hun ikke for nogen Tid siden var bleven bidt af en Hund. De fortalte, at hun, for tretten Aar siden, var bleven bidt af en rasende Hund i den høire Fod. Paa Foden var endnu tydeligt Spor af dette Bid. Dr. Fischer anvendte nu nogle Midler, som han nærmere beskriver; Anfaldene bleve sjeldnere, Patientinden var i det Hele roligere. Men mod Natten bleve Anfalden igjen hyppigere og stærkere, og efter Midnat saa voldsomme, at fire Personer ikke kunde holde den Ulykkelige. Hun sprang ud af Sengen, skreg og brølte, spyttede om sig, sled sig i Haaret, sprang pludseligt i Veiret, kastede sig rask til Jorden under heftige Convulsioner, idet hun, som Følge af at Halsen var sammensnøret, gav en egen, pibende Lyd fra sig, rullede de brændende, funklende Øine vildt, og - var død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Richard Durnford, en af de rigeste Juvelerer i London, reiste en Dag til Aarmouth, hvor han skulde møde en Jøde fra Amsterdam, Salomo da Costa, der skulde levere ham en betydelig Samling af Ædelstene. Efterat de her havde afgjort deres Forretninger, afreiste Durnford igjen, og nogle Dage efter fremstillede Burrington, Gjæstgiver i Mildenhall, sig forFredsdommeren, for at anmelde, at en Ubekjendt var taget ind til ham, som han næste Dag havde fundet død i Sengen. Den Døde blev synet; man fandt imidlertid ikke paa Liget noget Spor af voldsom Medfart, og lod det uden videre begrave. Durnford var ikke kommen tilbage til London, efter Paaklædningen osv. at dømme maatte det være ham, der var død saa pludseligt i Mildenhall, og hens Broder kom kort efter hid. Den Ulykkeliges Familie troede, her maatte have fundet en Forbrydelse Sted, og forlangte Burrington fængslet. De Eedsvorne erkjendte Klagen for grundet, skjøndt Juveleren ikke syntes at være be stiaalen. Liget blev opgravet og undersøgt af Lægerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En Bonde, som var kommen forbi Værtshuset samme Nat, Durnford var død, havde seet to Personer gaae hid og did med Lys; Lyset var flere Gange forsvundet for kort Tid, og navnligen havde han to Gange seet en dunkel Skygge falde paa et Vindue. Jsær denne sidste Omstændighed syntes gaadefuld, da der ikke fandtes nogen Dør, som kunde kaste Skygge paa Vinduet. J Værelset havde man, ved den omhyggeligste Randsagning, ikke fundet Andet, end en sleben Glasprop. Grundene til Mistanke vare altsaa meget svage; Dommeren udtalte dette, de Eedsvorne erklærede den Anklagede for ikke skyldig", og han skulde just sættes i Frihed, da han reiste sig og holdt en lang Tale, for fuldkommen at retfærdiggjøre sig og for at andrage paa, at hans forrige Huusholderske, som, efter Durnfords Død, havde forladt Huset, maatte hentes hid, for at stadfæste hans Udsagn. Dette blev bevilget, og hun kom. Klagerens Advocat forhørte hende, og gik ind i den Anklagedes Erklæring, som havde sagt, at han, da han om Natten havde befundet sig ilde, havde vækket sin Huusholderske, for at hun kunde gjøre Jld paa. Han spurgte ganske ligefrem, hvorledes hun havde faaet Jld, og hun svarte, Hr. Burrington havde hentet Fyrtøiet, som stod i et Skab i Væggen. Dette Skab havde man ikke seet ved Huus undersøgelsen, og Huusholdersken maatte angive, hvor det var. Burrington blev bleg som Døden under dette Forhør. Man gik til hans Huus, søgte og fandt Skabet, og i samme - en Æske fuld af Juveler. Disse bleve forelagte Jøden Salomo de Costa, som endnu befandt sig i England, og han gjenkjendte dem som de samme, han havde solgt til Durnford. Det var Skabsdøren, der havde givet den Skygge, Bonden havde seet falde paa Vinduet. Alt forenede sig saaledes, for at godtgjøre Burringtons Brøde, og han blev dømt til Døden, efterat Huusholdersken ogsaa havde bekjendt, at man havde givet den Fremmede Gift i Suppen. Denne Proces bliver saa vigtig navnligen ved den Omstændighed, at en Anklaget, som staaer paa det Punkt, af Mangel paa Beviser at maatte frikiendes, for at gjøre sig fuldkommen reen lader hidkalde et nyt Vidne, ved hvis Udsagn hans Brøde kommer for Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J Paris og London klages meget over Brød forfalskning. J Paris blande Bagerne pulveriseret Granit i Brødet; i London Gibs. Smertelige Underlivssygdomme, der næsten epidemisk hjemsøge de lavere Folkeklasser, ere, i begge Hovedstæder, Følgerne deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En Borger i Brissac lod for kort siden en Pige, som før havde tjent ham, indstævne for Tugt politiretten, fordi hun skulde have omtalt ham paa en fornærmelig Maade. Pigen, der i nogle Aar havde lidt af Melancholie, yttrede lydeligt sin Glæde over denne Klage, og for Retten erklærede hun, hvormeget det lettede hendes Sjæl, at hun nu endeligen turde tale. For fem Aar siden, da hun endnu tjente Klageren, havde hun engang overrasket ham, just som han i Kjøkkenet høiede sig over et blodigt Liig, med en endnu ryggende Dolk i sin Haand. Dahan bemærkede hende, havde han grebet hende i Halsen og aftvunget hende en Eed, at hun vilde tie med hvad hun havde seet. Retten lod grave efter paa det af hende betegnede Sted, hvor man ogsaa fandt et lemlæstet Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Den ogsaa hos os bekiendte Mistres Fry holdt for ikke længe siden, i Exeter, en Forsamling, hvori hun anbefalte en fuldkommen Afholdenhed fra spiritueuse Drikke. Pludseligt bemærkede man en stor Bevægelse i Forsamlingen. Gulvet kunde ikke bære Vægten af det talrige Auditorium, men styrtede med det ned i næste Etage. Her laa lykkeligviis endeel Korndynger, som svækkede Faldets Heftighed. Men nu gav ogsaa dette Gulv efter, og Forsamlingen styrtede ned i Stueetagen, hvor Mange bleve liggende med qvæstede Lemmer. En Mærkværdighed bliver det, at den Deel af den øverste Sal, hvor MistresFry og Forsamlingens Forstandere befandt sig, blev staaende urokket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Et Jndivid, der for nærværende Tid sidder arresteret i Manchester paa Grund af Desertion fra sit Regiment, er nys bleven opdaget at være Arving af en Formue paa over 100,000 Guineer. Denne Omstændighed har da ogsaa strax bevirket hans Løsladelse. Den Lykkelige, som hedder John Flitecroft, havde blot behøvet at vente 21 Dage endnu, saa havde hans Tjenestetid været tilende. Det gjorde han imidlertid ikke, men deserterede og levede under et fremmed Navn hele sex Aar i en Caserne i Manchester, uden at opdages. En Fætter, som vilde bringe ham Efterretningen om hans store Arv, gjennemflakkede forgiæves alle tre Kongeriger, for at finde ham, hvilket var umuligt, da han, som sagt, havde antaget et fremmed Navn. En offentlig Annonce bragte omsider Sagen for Lyset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Et engelsk Ugeskrift indeholder følgende Raad mod Liigtorne, der siges at være aldeles ufeilbart: Man tager en Theeskeefuld Tjære, en Theeskeefuld bruunt Sukker og en Theeskeefuld Salpeter, varmer det tilsammen, stryger det paa tyndt Handske skind, lægger et Plaster deraf paa Liigtornen, og om to Dage er den borte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Hos en Gjæstgiver i Amiens sees i denne Tid et Phænomen, som hidlokker Mange. En Kat dier nemlig tre Rotteunger og en Killing. Tager man Rotterne bort, løber Katten efter dem, tager dem i Munden og bærer dem tilbage i Reden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Kongen af Neapel har ophøiet en smuk Berlinerinde, Datter af en preussisk Doctor, til Grevinde, og anviist hende en af de skjønneste Villaer i Nærheden af Neapel til Opholdsted. Der ere Mange, som tage Hs. Majestæt det meget ilde op J den Pariser-Modeverden tales atter om en nye Opfindelse, som vil gjøre stor Opsigt, nemlig om "fiirkantede Mandshatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En Mand i Schlettstadt havde for Mairen anmeldt sit Giftermaal med en ung Pige. Fjorten Dage sildigere kom han igjen og erklærede, at han var bleven omsindet og havde valgt sig en anden Brud, hvisaarsag han ønskede Dennes Navn indført istedetfor den Førstes. Mairen svarte, det kostede 6 Fres, 50 Cent. i Gebyhrer. Da den ustadige Elsker hørte dette, sagde han: "Nei, lad mig saa kun beholde den Første."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J Hanau løber en rædsom Begivenhed fra Mund til Mund. En Bryggers vanartige, 26aarige Søn har begaaet en Forbrydelse, som grændser til det Utrolige. Den 9de Juni, mod Aften, hørte man, i Nærheden af den reformeerte Kirke, en frygtelig Explosion. Uhyret havde bragt et Forraad af Krudt ind i sine Forældres Huus, og sprængt dette i Luften. Explosionen var saa voldsom, at nogle Bjælker af Huset bleve kastede ind i Kirken. Gierningsmanden har man fundet med knuust Hjerneskal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Blandt Prindsessen af Cambringes Brudegaver nævnes et Lommetørklæde, som hendes Onkel, Kongen af Hannover, har foræret hende, der skal udmærke sig i den Grad, at det hedder: "man aldrig har seet Mage dertil." Bryllupskagen var 2 Fod høi og 6 Fod i Omfang, og skal have veiet et halvt Skippund. En Kræmmer i Berlin, som udmærkede sig ved sine markskrigerske Annoncer, og altid overskrev disse: Sligt kommer aldrig mere!" - fandt forleden Morgen, sin Boutik opbrudt, Kassen tømt, og paa Bunden af den tomme Kasse en Stump af en Adresseavis, som indeholdt Begyndelsen af hans egen Annonce: "Sligt, kommer aldrig mere!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En Gjendøber, der en Tidlang har drevet sit Uvæsen i Hamborg og herfra udsender Apostle, navnligen til Danmark, har for kort siden ført trehundrede Personer over Elben og, efterat de havde afklædt sig paa den anden Bred, døbt dem i Strømmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Ti offentlige Damer i Hamborg ere dømte Hver til otte Dages Fængsel, for at have siddet for Vinduerne i et uanstændigt Costume.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Den berømte russiske General Feltmarskal Wittgenstein, er død i den høie Alder af 83 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Ved en keiserl. Parolbefaling er desaarsag anordnet tre Dages Sorg i hele den russiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En ung dygtig norsk juridisk Candidat Qvigstader druknet under sin ædle Jver for at redde endeel Personer (blandt hvilke Sorenskriver Muus), der paa en Lysttour vare kantrede med en Baad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J Lübeck er ved Døden afgaaet en Grev Adam v. Moltke, der har gjort Sit til at begrunde Schleswigholstein, da han om dette Lands Forfatning har udgivet flere Skrifter, som allerede ere overantvordede til den evige Hvile. Om vi ikke feile - hedder det i Kbhposten." – var det denne v. Moltke, der, ved kort efter Julirevolutionen i et eget Skrift at tage Adelen i Forsvar imod Tidens Tendentser, gav Heine og Börne Anledning til mange og velfortjente Raillerier over denne agtbare Stand.