JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Riga, den 30te December. Alle Breve fra Petersborg tale endnu med Vished om Kriserindens tilstundende Afreise som dog igien er bleven udsa5 Dage længere, saasom Hs. Keiserl. Majestæt vil opholde sig fra den 13de til 17de i Carsko=Zelo, og tiltræder den 18de Reisen derfra til Kiow, hvor Høistsamme agter at være den 4de Februarii. De 2de unge Storfyrster, Alexander og Constantin, reise derimod tilligemed deres hele Sulte allerede den 14de Januarii fra Petersborg, og ville i det mindste blive 5 Uger underveis til Kiow. J Keiserindens Fraværelse skal General=Gouverneuren i Moskau, Grev Bruce, forestaae General=Gouvernementet i Peters borg, hvortil han er ankommen, eftersom General en Chef, Grev von Soltikof, reiser som de unge Storfyrsters Over gouverneur med til Cherson. Deres Keiserl. Høiheder Storfyrsten og Storfyrstinden skulle have i Sinde at begive sig strax efter Hs. Keiserl. Majestæts Afreise, til Kaminoy Ostrow, for sammesteds at forblive saa længe, indtil de i Foraaret kunne begive sig til Paulowsky eller Katschina. Grev Cobenzl, von Segur og Hr. Fitzherbert, Gesandtere fra Hofferne i Wien, Paris og London, som reise med til Cherson. have faaet til Foræring af Hos Majestæt kostbart Pelsverk til Reisepelse, hvilket de selv have udvalgt sig af det Keiserl. Magazin, og vurderes tilsammen for 12000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Paris, den 1ste Januarii. Kongen har besluttet, herefter at reise vexelviis til Compiegne og Fontainebleau. Slottet Compiegnes nye Meuble ring regner man for 4 Millioner, og Meubleringen i Fontainebleau vil ikke koste mindre.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Da Hs. Majestæt, den nu regierende Konge af Preussen, har tilladt sine Stater Tobakavelen, og hans Undersaattere derfor bevidne ham deres Taknemmelighed, saa har Ludvig XVi, efter indhentet Efterretning herom, yttret det Ønske, at kunne indføre samme Bevilling i Frankrige, til sine Undersaatteres Fordeel. Men det heder, at man har viist denne saa velsindede Monarch Umueligheden af denne Forandring i nærværende Tidsomstændigheder, da man maatte indskrænke en Deel af den hos de Store herskende Luxus, nedsætte deres Gager og Pensioner til det Halve, og lade endeel Embeder gaae aldeles ind.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Det er gandske vist, at Marquis von Vera kommer tilbage fra Haag, men om han er kaldet tilbage, eller det skeer efter Tilladelse, veed man ikke. Dog holdes det sidste for det rimeligste. - Om Hr. Rainevals Underhandlinger Haag hører man intet andet, end at han i Felledsskab med Grev von Gortz skal arbeide paa et mindeligt Forlig imellem Statholderen og det patriotiske Partie.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Haag, den 2den Januarii. Himmelen veed, hvorledes det vil løbe af med vore indvortes Anliggender. De høie Statslemmer selv begynde at blive utaalmodige over, at det gaaer saa langsomt med Forligelsesværket, og der siges, at Borgerskabet i de Hollandske Stæder vil indgive nye Begieringer om, at fortsætte samme med mere Eftertryk, og at de i disse selv ville fastsætte de Punkter, som de forlange bevilligede og afgjorte. Dersom dette skulde skee saa mangler der kun endnu nogle Skridt, og man vil faae at see, hvad Folksmagt kan anrette. - Staterne af Holland have i Sinde at forestille Generalstaterne, at det var nødvendigt at anlægge beqvemme Havne, hvor vore store Krigskibe kunne ligge sikre.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Havnen Vlissingen i Seeland og den saa kaldte nye Dybde i Nord=Holland ere hertil de tienligste. Til Marinens Vedligeholdelse skal overhovedet blive anvendt al muelig Flid, paa det at Statens Søemagt kan være i behørig Beredskab. til alle Tider.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Fra det Brandenborgske, den 4de Januarii. En 70 Aars gammel Præst, ved Navn Runde, i Jarnikow. i Neumark, som ved et fattigt Landsbyekald havde henbragt sit hele Liv i Armod, arvede endelig for nogen Tiid siden den for ham meget betydelige Summa af 360 Daler. Til den Ende sagde han til sin Klokker, min kiere Mand, nu har jeg saamange Penge, saa jeg ikke veed, hvor jeg skal hen med dem, ja maae endog frygte for Tyve og Røvere. Ei, kiere Hr. Pastor, svarede Klokkeren, vi ville bryde et Bret op af Gulvet, og derunder forvare dem. Dette skede og i Præstens Huus. Men Natten imellem den 13de og 14de October blev Præstens Huus overfaldet af 12 Røvere, Døren til Sovekammeret, hvori Præsten, hans Kone og Datter laae, opbrudt, og da disse sprang forskrækkede op af Sengene i deres blotte Linned, bleve de med Køller slagne til Jorden af 2 Røvere, som vare Jøder. De Afmægtige blev derpaa slæbte frem i Værelset, hvorpaa Jøderne traadde dem paa Brystet, satte dem Tommelfingeren for Halsen, saa at Tungen gik ud af Munden, bandt dem paa det haardeste, og plyn udrede derpaa det hele Huus ud, stak alting i Sække, som de Flæssede paa en Vogn, der holdte uden for Landsbyen, og trax derpaa afsted. Den arme Præst maatte med Kone og Datter, svømmende i deres eget Blod, tilbringe den hele Na bundne og nøgne paa det kolde Gulv, indtil Folk kom til om Dagen og skar dem løs. - J forrige Maaned har man været saa lykkelig at opdage og gribe 7 af denne Røverbande. Deri blant befinder Klokkeren sig tilligemed hans 3 Sønner, hvoraf den ene er Husar.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Helsingøer, den 12te Januarii. Den 9de hujus var Vinden V. med godt og stille Veir. Den 10de og 11te var Vinden ligeledes V., godt og stille Veir, men meget tyk Luft. I Dag er Vinden N. V., og ved Postens Afgang laae de forhen meldte Vestindiefarere i god Stand her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Kiøbenhavn, den 15de Januarii. Den 22de September f. A. er Raadmand Johann Friederich Petersen i Husum, efter Ansøgning, i Naade entlediget af hans Tieneste. Den 13de October er Pastor Poul Hansen Høyer i Grøde allernaadigst beskikket til Pastor i Wande, rup i Amtet Flensborg; og Hans Magnussen i Bredstedt til Postmester sammesteds. Den 24de jusdem er CandidatuJuris Christian Gabriel Koch i Rendsborg beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 3die November er den deputerte Borger Christian Asmussen i Husum beskikket til Raadmand; og Candidatus Theologi Broder Brodersen kaldet til Pastor for Fahretoft i Amtet Tøndern, samt Candidatus Theologi Kettel Bahnsen til Pastor i Riesum i forbemeldte Amt. Under samme Dato er Doctor Medicina Frederich Wilhelm Koch beskikket til Physicus i Stæderne Glückstad, Jtzehoe, Crempe og Wilster, samt Amtet Stein, burg. Den 7de ejusdem ere Candidatus Juris Johann Georg Hellmann fra Tating og Bernhard Carl Prehu i Tøndern beskikkede til Underrets=Advocater i Hertugdømmene. Den 10de ejusd. er Rector Coch ved den Frederichsbergsk Stadskole i Schleswig beskikket til Diaconus. Den 17de ejusdem er Diaconus Johann Groth i St. Margrethe i Amtet Steinburg kaldet til Pastor i Ahrensboeck, og den 18de ejusdem Candidatus Juris Franz Henrich von den Lieth i Husum beskikke til Underrets-Advocat i Hertug, dømmene.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier, og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1786. (See Tillægget No. 4.) 52. Den skjønne Fremgang Selskabet lover sig af sine Opmuntringer for Bie=Avlen i begge Rigerne, men især i Dannemark, gjør at det fremdeles udsætter følgende Premier; For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet: 1) For et hvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark: a. En Premie a 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 15 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader. Folk af Bondestanden, Degne og Skoleholdere, samt Haandverkere, som efter Loven maae boe paa Landet, kan allene vinde disse Premier for bemeldte Mængder; men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, samæske, dog ikkun til de 2 største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte. b. J Tilfælde at de indsendte Æskninger angaaer nye Biehavers Anlæg vil samme blive overordentligen belønnet, naar de skulde komme i Strid med ældre Anlæg. c. Og da Selskabet har erfaret, at det falder Huusmændene ulige besværligere, at opbringe det fordrede Antal, end andre af Bondestanden; saa udsættes for deres Skyld følgende nye Premier: For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier som Huusmænd selv haver tillagt og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa andre Maader erhvervet, for ikke mindre end 30 Stader, 20 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. For ikke mindre end 15 Stader, 10 Rdlr. For næste Antal, ikke mindre end 12 Stader, 8 Rdlr. For en mindre end 10 Stader, 5 Rdlr. For ei mindre end 5 Stader, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes og for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stift æsker allene med Huusmænd og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. Med Attester og Æskningstiden forholdes som ved næstfølgende Premier bliver meldet. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaenende hos andre, regnes to lige med et, som de haver hjemme. d. Skjønt Selskabet saaledes har udsat Premier for alle Stifter, udsætter det dog særskilt Premier for de Biestader, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse ere tillagte paa de jydske Lyngheder i Særdeleshed, og anseer dem til Premie værdige, ligesom de samlet udgjorde et særskilt Stift, og det ydermere med Fortrin at kunne æske Premier for halve Mængder imod andre. 2) For Norge. J Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt: 40 Rdlr. for ikke mindre end 300 Biestader. 20 Rdlr. for ikke mindre end 20 Biestader. 10 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. 5 Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader. Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Kap med andre for 15, 10, 5 og 3 Stader.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
J de fornødne tilforladelige Attester, som indsendes med Premie=Æskninger saavel fra Dannemark som Norge, og som maae være nøie indrettede efter Forerindrigerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller øde lagte, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vil blive tagne i Betragtning. De, som indsender Æskninger for Magasin=Stader, maae bevise, at Kuberne ere fuld byggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden Desember Maaneds Udgang 1786; dog maae Attester, ne og Synet over Bierne være tagen i Junii Maaned, og til lige tydeligen bevidne, at alle Staderne, til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Tal, for at kunne skilles fra Sverme skjønt Æskningen derfor ikke behøves at indsendes førend ved Desember Maaneds Udgang. Glemmes eller forbigaaes den Omstændighed i Attesten og Biernes Overfødning, bliver der paa den hele Æskning ikke agtet. De, som engang herfor haver faaet Premie eller Belønning, kan ikke oftervinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forhen belønnede Antal altil bliver at fradrage. 53. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bieavls aarlige Fremvext her i Rigerne, saa vil det og opmuntre Saaening og Plantning af saadanne Træer og Vexter, som til forskjellige Aarets Tider kan give Bierne Materie til Bie=Verket, og udsætter derfor følgende Premier; For den, som i eller ved sin Bie=Have planter de fleste Træer, eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække ei allene tidlig om Vaaren, men endog om Sommeren og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølv=Medalje eller: Rdlr. De Træer og Planter, som Selskabet dertil vilde anbefale, ere: For Foraaret: Hassel, Elle, Tørstebær, Corniol, Birk, Asp. Kastanier, Vidier, Ribs, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krokus, eller den saa kaldede Vinter=Giek, Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: Linde=Træer, Dverg Mandel=Træet eller AmygdaluNana og det siberiske Erte=Træe, Kierer, Esparsette, Luserne, Erter, Vikker, Hør og Hamp, Boghvede, Vau, hvilken sidste er saa meget merkeligere som den desuden er en nyttig Farve=Plante, m.v. For Efteraaret: Timian, Salvie, Vinter=Merian, Soelblommer, m.v. Disse Premier kan først æskes i Desember 1788, og Attester, ne maatte oplyse, hvilke Planter og Træer der haver været dyrkede, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføje Efterretning hvorvit Bie=Verket over det sædvanlige derved er forøget, da Selskabet for Eftertiden agter at lægge Merke til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Den 9de Januarii gik Capit. Løve under Seil til Vestindien. Den 12te hujus der Østersøiske Handelskib, La Flore, Capit. J. Predbiørn, til Havre de Grace med en Ladning Cargaison.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Barom. Therm. Vinden. 8 Januarii. 28. 5. 9. 2 Varme. N. V. N. V. N. V. 12 - - 28. 5. 9. 2 Kulde. S. O.S. O. 14 - - 28. 4. 2. 2 1/2 - - Uvis.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Vacance: Byefoged- og Byeskriver-Embedet i Frederich, stad paa St. Croix.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Priis=Couranten for i Dag er den samme som i Fredags Avisen.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 10, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
AVERTISSEMNTS. Tra Pressen er udkommet: Physisk og Skonomisk, samt Topoi graphisk Beskrivelse over Guldbrandsdalens Provstie i Aggershuus Stift i Norge, med Kobbere. Af H. F. Hjorthøy, Provst og Sognepræst for Nye=Kirkens Menighed i Bergen. Første og Anden Deel; og sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, saa og paa Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Jegelund i store Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Rdr. 4 Mk. og Trykpapir 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Etats=Raad og Landsdommer Hans Koeford og Landsdommer Bendz Bevilling at maae, som Skifte=Commissarier, efter afg. Greve Christian Rantzau, indkalde hans Creditorer i Aviserne. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 25de Octobr. 1786. Bendz. H. Dreyer. Saa og behørig protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren, Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J. G. Wandeler. No. 9. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 25de Octobr. 1786. H. Koeford. L. M. Bendz. J. J Mylius. Jørgensen. Og protocolleret af Rasmussen. No. 2. Allerunderdanigst læst inden Odense Byetings=Ret Mandagen den 30te Octobr. 1786. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J G. Wandeler. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre-Jyllands LandsTing Onsdagen den 13de Decembr. 1786. under No. 1. Lautrup. Gierulff. Protocolleret af Hauch. Saa og det seenere til os ergangne Kongel. allernaadigste Commissarium bliver herved indkaldet alle de, som formeene sig at hare noget at fordre efter afg. Grev Christian Friderich Rantzau, til for os, som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier, at anmelde deres Prætensioner inden den i bemelte Bevilling foreskrevne Tid. Weistrupgaard og Odense, den 20de Decbr. 1786. H. Koeford. L. M. Bendz. "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Friderich Ludvig Greve af Wevell, Vores Kammerherre og Amtmand over Assens og Hindsgauls Amter, som Skifte=Forvalter efter afg. Hedevig Marie Knub, afg. Færgemand Christopher Nielsens Efterleverske af Strub under bemelte Hindsgauls Amt, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Fyens Stifts almindelige Avis og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Hedevig Marie Knub, ligesom og Arvingerne efter hende, de første for samme deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, og de sidste for deres Arve=Rettighed at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Resident=Stad Kiøbenhavn, den 17de Novembr. 1786. Under Vort Signet; (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Kammerherre og Amtmand Frederich Ludvig Greve af Wedell, som Skifte=Forvalter efter afg. Hedevig Marie Knub, afg. Færgemand Christopher Nielsens Efterleverske af Strib, Bevilling, at maae med Aar og Dags Varsel i Aviserne indkalde fornævnte afg. Hedevig Marie Knubs Creditorer, og Arvinger. Allerunderdanigst læst inden Baag og Wend Herreders TingsRet Fredagen den 15de Decbr. 1786. Testerer, Bagger. Saa og behørig protocolleret. testerer Nellemann. No. 2. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 20de Decbr. 1786. Koefoed. Bendz. Molius. Uldal. Jligemaade protocolleret af Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
J allerunderdanigst Følge af forestaaende indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, afg. Færgemand Christopher Nielsen paa Strib, hans efterladte Enke Hedevig Marie Knub, hendes samtlige efterladte Arvinger og Creditorer, at melde dem hos mig underskrevne, som Skifte=Forvalter, de første for inden foreskrevne Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Arve=Ret, og de sidste deres havende Krav, og bliver udi Stervboe=Stedet paa Strib holdt Skiftesamling næstkommende 29de Januarii 1787, hvilket tillige anmeldes til Vedkommendes Efterretning. Wedelsborg, den 27de Decbr. 1786. F. Greve Wedell. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Amtmanden over Assens og Hindsgauls Amter, Os Elskelig Kammerherre Friderich Ludvig Greve af Wedell til Grevskabet Wedelsborg, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter, efter afg. Selv=Eier Møller Morten Nielsen udi StrandMøllen ved Vor Kiøbstæd Assens, maae udi de Berlingske Aviser, Fyens Stifts almindelige Avisog den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afdøde Selv=Eier Møller Morten Nielsen og Hustrue, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden den i Loven foreskrevne Tid hos bemelte Kammerherre og Amtmand. som Skifte=Forvalter, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Giver " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 17de Novbr. 1786. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Kammerherre og Amtmand Frederich Ludvig Greve af Wedel til Wedelsborg, Bevilling udi Aviserne at indkalde afg. Selv=Eier Møller Morten Nielsen af Strand=Møllen ved Assens, hans Creditorer. Allerunderdanigst læst inden Baag og Wends Herreders TingsRet, Fredagen den 15de Decbr. 1786. Testerer. Bagger. Saa og behørig protocolleret: testerer Nellemann. No. 3 Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 20de Decbr. 1786. H. Kofoed. Bendz. Mylius. J. Uldall. Jligemaade protocolleret af Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
J allerunderdanigst Følge af forestaaende indkaldes samtlige afg. Møller Morten Nielsen, i Strand=Møllen ved Assens, hans Creditorer, behagelig at ville, inden den i Loven foreskrevne Tid for mig bænsliggjøre og anmelde deres havende Krav, Wedelsborg, den 27de Decbr. 1786. F. Grev Wedell. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Jens Christoopher Tønder, Provst udi Hovelberg Herred og Sognepræst for Haurum og Søebye Menigheder i Aarhuus Stift udi "Vort Land Nørre-Jylland, hans, som Skifte=Fortalter Skoleholder Jens Bach i Saal hans Opbudsboe, herom "allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercurio, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemelte Skoleholder Bachs Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, for hannem at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse derefter ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst have at rette og for"Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 29de Decembr. 1786. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
J Følge forestaaende allernaadigst Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formeene sig at have noget at fordre udi fornævnte Skoleholder Jens Bach i Saal hans Opbudsboe, der med at fremkomme, og saadanne deres Fordringer inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Næhr Præstegaard pr. Aarhuus, den 30te Decembr. 1786. Jens Christopher Tønder.
Berlingske Tidende, 1787-01-15
Da den her værende Borger og Kiøbmand Peter Bischof har erklæret Opbud; saa bliver alle og enhver, som paa bemelte Peter Bischoffs Gods og Effecter formene sig at have nogen Fordring, den hidrøre er capite debiti, pignorationis vel alig qvacunqve caula, eller som maatte være Boet noget skyldige, herved peremtorie indkaldte og varelede, at de Første sub pæna præclus og under Straf af deres Panterets Fortabelse, og de Sidste sub pæna solutionis dupli, vedbørlig indkomme med deres Angivelser, de Nærværende nemlig inden 6, og de Fraværende inden 12 Uger fra denne Bekiendtgjørelses Dato, her paa Statssecretariatet, for der at fremlægge deres i hændehavende originale Documenter, lade bekræftede Gienparter deraf tilbage ved Protocollen, og saafremt de ere fraværende, at beskikke Procuratore ad Acta in boe tro, samt derpaa den 13de April næstkommende Aar 1787, som er Fredagen efter Paaske, om Formiddagen Kl. 9, at tage Møde her paa Raadhuset, for lovformelig at bevise deres Anmeldelser, og derpaa at forvente den ved Retten afsigende Prioritets=Dom. Flensborg, den 19de Decbr. 1786. Borgmester og Raad sammesteds.