JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Ved den offentlig foretagne Trækning af 3die Klasse af det 77de Kongelige Kiøbenhavnske Klasse=Lotterie blev Mandagen den 5te Juni 1826, overeensstemmende med Planen, udtrukket 48 Nummere, hvilke Otte og Fyrgetyve Nummere udkom i følgende Orden. No. 211. 42. 88. 227. 53. 77. 189. 258. 245. Med Ridderkorset af Dannebrogen. benaades. Hr. Ferdinand Henr. v. Jahn. Capt. i Lauenborgske Jægercorps. Hr. Christian Wilhelm v. Magius, Capitain i Siællandske Jægercorps. Hr. Johan Adolph v. Fibiger, Capitain a la sulte i Armeen og Lærer vedLandcadetcorpset. Hr. Adam Gottib v. Deichmann, Capitain i Artilleriecorpset. Hr. P. Woldicke, Capitain, Hr. Hans Henrick Schønberg, Overkrigscommissair, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved Livgarden til Fods. Hr. Johan Carl Julius Hertzbruch, Slots= og Garnisonspræst i Glückstadt. Hr. Peter Poulsen, Kirkeprovst i Apenrade. Hr. GotliebGarlieb, Dr. Philos., Administrator ved den Kongelige Porcellains Fabrik, Hr. Christian Ludvig Lütken v. Børn, Premierlieutenant i Slesvigske Jnfanterieregiment. Hr. Carl Otto Emil v. Schlegel, Premierlieutenant i Jngenieurcorpset. Hr. Frederik Peter Ferdinand v. Mourier, Premierlieutenant i Artilleriecorpset. Hr. Jørgen Christian Carl v. Krabbe, Premierlieutenant i Artilleriecorpset. Hr. Diderick Christopher v. Klifoth, Premierlieutenant i første Livregiment til Fods. Hr. Carl Christian v. Schytz, Premierlieutenant i Artilleriecorpset. Hr. J. Nicolai Kriegsmann, Consul i Rige. Hr. Eggert Christopher Busch, Meddirecteur ved Frederiks Hospital, Grosserer. Hr. Niels Ludvig Christian Bentzon, Sognepræst for Snedsted og Nørhave i Aalborg Stift, Forstander for Skolelærer-Seminariet i Snedsted Hr. Severin Christian Salling, Sognepræst til Vonsild i Haderslev Provstie. Hr. Nicolai Outzen, Sognepræst til Berchlum i Bredsted Provstie Hr. Gotlieb Niemann, Præst ved Helliggeistes Kirke i Altona. Hr. Berg, Proprietair til Skialdemose i Fyen. Hr. John Donner, Kiøbmand i Altona. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. benaadedes: Niels v. Nielsen, Premier= og Tøihuus-Lieutenant. J. F. J. Jensen, Secondlieutenant og Feldttøihuusskriver i Rendsborg. v. Præstrud, Fyrværkerlieutnant ved Artilleriecorpset. Mathias Bierring KolbyConducteur samt Pælebukke= og Rappertmagermester ved Holmen. Mouritz Pedersen Folsted, Grov og Ankersmedemester ved Holmen. Johannes Borch, Klokker ved Holmens Kirke. Phillip Weilbach, Fabriqveur ved Uldmanufacturene paa Usserød. Ol Larsen, Vaabenmaler ved Ordenscapitulets=Secreteriat. C. Kolbye, Told- og Consumtions-Underbetient i Kiøbenhavn. S. L. Sabroe, første Lærer ved Borgerskolen i Nyekiøbing paa Morsøe. Moritzen, Skolel. i Saxkiøbing. Niels Refling, Vagtm. ved Livgarden til Hest. Christian Sørensen, Vagtmester ved Livgarden til Hest. Halvor Smith, Vagtmester ved Livgarden til Hest. Carl Grønvold, Vagtmester ved Livgarden til Hest. Ditlev Møring, Commandersergeant ved den holstenske Artilleriebrigade. Clasts Threde, Commandeersergeant ved den holstenske Artilleriebrigade. Frederich Gruner, Commandeersergeant i Livgarden til Fods. C. A. Brøndum, Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn. A. S. Lund, Oldermand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
ved det helsingøerske Færgelaug. Georg Riemschneider, Depotsergeant ved Dronningens Livregiment til Fods. Peder Christensen Horne, Commandeersergeant ved 3die Jydske Jnfanterieregiment. Hans Sørensen Trasborg, Depot- og Sygehuussergeant ved 3die Jydske Jnfanterieregiment. Retvisch, Hoboist ved holstenske Jnfanterieregiment. Morten Jsaksen Lundum, Underofficeer ved 1ste jydske Jnfanterieregiment. Peter Mathiesen Schmith, Lods paa Dragøe. Hans Christian af Søretatens første Division 2det Compagnie No. 52.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Befordringer. Den 22de Mai ere Capitainerne J. J. Uldall, Ridder, H. C. Wulff, Commandant paa Fæstningen Christiansøe, og W. Kaas meddeelte Commandeur Captians Characteer. Under samme Dato er Jndrollerings Chefen i Øster Jyllands District, Capitain E. Krieger, Ridder, og Jndrolleringschefen i Slesvigs District, Capitain S.S. Sommerfeldt, Ridder, ligeledes meddeelte Commandeur Capitains Caracteer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Døde. Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Bassesen, 61 Aar, i Nibe. Capitain og Regimentsqvarteermester T. D. Schrøder, i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Kjøbenhavns Børs, den 6. Juni 1826. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 228. Spec. 228. (Den 6te Juni 1825, 217.) Disconto 3 pC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. (Jfjor13 Mk. - s.) Kongl. Obligat. (uden Renter) 82 a 82 1/2 Rbdlr. Sedler. (Jfior 95) Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 100 a 100 1/2 Rbd. - Dito i Sedler 114 a 114 1/2 Rbd. 3 PC. Rigsbank=Obligation, Renten pr. 6te Jan. 92. Norske Laan til 6 PC. 101 1 a 102. Dito dito til 4 PC. 88 a 88 3/4 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 55 1/2 a 56. Norske Rigsbanksedler 182 a 183. (Jfor 19 Svenske Sedler 3 Mk. 6 s. pr. 1 Rd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Beltpassage. Fra den 5te til den 8de Junii ere udreiste: Til Fyen. Dansk Minister i Paris Kammerherre, Juel med Frue, Baron Holstein; Propr. Berg. Til Sielland. Birked. Friis; Hr. Møller; Frøken Engelsted; Generalkrigskommissairinde Malling med Datter; Justitsraad Borgmester Lindenhan med Frue; Kniplingsh. Pors; Kammerj. Toldforv. v. Bertouch; Oberstlieut. Bardensleth med Frue; Toldb. Rohde; Madam Knudsen; Jfr. Westengaard; Frue Lund med Dat ler; Dr. jur. Weder; Justitsr. Høiesteretsadvocat Treschow; Landm. Holst, Forp. Clausen; Gartn. Hansen, med Kone og 3 Børn; Pastor Aabye; Jfr. Møller. AVERTISSEMENTS Slagelse forenede dramatiske Selskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Onsdagen den 21de Juni førstkommende, om Aftenen Kl. 7, bliver paa Slagelse Postgaard afholdet Generalforsamling i Selskabet, og da Ting af Vigtighed skal foretages, saa anmodes Selskabets respektive Medlemmer om der og da behageligst at give Møde. Hvad de Mødende vedtage og beslutte bliver forbindende for de Udeblivende. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Samtlige Kreditorer i Stervboet efter afdøde, forrige Forvalter ved Birchendegaards Gods, Jens Thausa Øwre Arvefæster af Snuderupgaard, indkaldes herved ifølge Plakaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel, at anmelde og lovligen at bevise deres Fordringer for unbertegnede Skifteforvalter. Samling i Boet foretages paa mit Contoir Tirsdagen den 31te August 1826, Kl. 10 Formiddagen. Birchendegaard den 5te Mai 1826. Fraas.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Onsdagen den 21de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, lader Madam Fenger ved offentlig Auction paa Parcellen Herthalund ved Antvorskov, bortsælge en Deel ophugget Vogntømmer, Vogne, Plove, og andre Avlsredskaber, endeel Ride- og Kjøretøi, samt et Fortepiano, et Dreierlønd m. m. Hvilket herved bekiendtgjøres. Slagelse den 8de Juni 1826. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Onsdagen den 14de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Madame Goth i hendes eiende Gaard paa Slottensgaden heri Byen, formedelst Mangel af Plads, ved offentlig Auction bortsælge noget Jndboe, bestaaende af Stole, Borde &c., 1 stor Kobberkiedel, 1 stor Kiøllekakkelovn og en mindre dito, samt et Partie røget Flesk, alt efter Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Slagelse den 9de Juni 1826. Baadh. constitueret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Næstkommende Fredag den 16de hujus, Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Slagelse Raadhuus afholdt Licitation til anskaffelse af 60 Favne Brænde til Hospitalet sammesteds. Conditionerne ere foreløbig til Eftersyn hos Hospitalets Forstander, Cancellieraad Palludan, Slagelse den 9de Juni 1826. Baad, constitueret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
At mit Huus er averteret til Salg, er ikke skeet af Fiendskab fra min Creditors Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
J Aaret 1816 forbedrede jeg mit Huus med Grundmuur, da Guds Veir tog det med, der kostede mig betydelig, hvortil jeg endog maatte sælge endeel af mit Huusgeraad. Jeg seer min Ruin imøde, og mine 7 tildeels smaae Børn sukke og klage ved at miste Huus over Hovedet. Alle Anstrængelser har jeg gjort mig forat skaffe 200 Rbd. Sedler. J Huuset staaer 100 Rbdl. Sølv, og det er ved lovlig Taxation nyelig vurderet til 538 Rbdl. Sedler, og i Brandkassen assureret for 420 Rbdlr. Sølv. Den eller de Ædle, Gode, som har mindste Gnist af Følelse, der ville og kunne, paa 1 eller 2 Aar, laane mig ovenmeldte Sum, beder jeg om Hielp, til nu 11te Juni Termin, og derom underrettet, hvorefter jeg personlig skal indfinde mig. Slagelse den 2den Juni 1826. Peter Weidemann, Skoemagermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
Herved advares Alle og Enhver ikke at gaae eller ride over min i Fæste havende Jordlod udenfor denne Byes Nye gades Port i den saakaldte Kringle, da de maae forvente at blive paagrebne og dømte for saadan ulovlig Adfærd. Slagelse den 2den Juni 1826. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-10
De fra Frederikslund averterede Muursteen ere nu udsolgte, og vil Teglværket først om 4 a 5 Uger atter blive forsynet hermed. Til Mikkelsdag Flyttetid er første Etage i Postmester, Schnabels Gaard i Sorøe paa Torvet No. 37 til Leie, bestaaende af 3de Værelser, Spisekammer, Pigekammer, Kiøkken og Adgang til Loftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Siællandske Avis, Vester. den 9 eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden- og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 12te Aarg. Tirsdagen den 13 Juni 1826. No. to J Tirsdagen den 13 Juni 1826. No. 47. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Brasilien. (Af Neue Geographische Ephemeriden 1826. 18 Bd. 12 St.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Jmedens den Pyrenæiske Halvøe udgjør kun 32 af Europa, saa er Brasilien saa stor som denne Jrdens Deel selv, og Portugal kunde næsten 80 Gange lægges ind i det uhyre Rum, som det indtager. J Portugal er alt lagt an efter en mindre Maalestok og selv Biergene og Floderne, som kun ere Fortsættelser bevise, at Naturen har ikke her villet danne noget selvstændigt Rige (det samme er Tilfældet med Kongeriget Nederlandene, hvori Rhinen udløber, andre Lande derimod synes af Naturen at være bestemte til at udgjøre selvstændige Stater, og som dog aldrig have været det, f. Ex. Lille Asien, hvilket siden Crost Tid har aldeles eller for en Deel været et Appendix til Asien eller til Europa, saaledes følge ikke altid Menneskene de Vink Naturen giver dem.) J Brasilien derimod sammenhobe sig overalt de meest majestætiske og imponerende Masser, og alt bebuder der et af de største Riger paa Kloden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Brasilien ligger paa den vestlige Halvkugle halvt omgivet af Havet. J Norden omspænder det Mundingen af Jordens største Flod (Amazonfloden, Maranhavn). Mod Sønden sætter det sin Fod paa Sydamerikas anden Hovedflod (Rio de la Plata). J Nordvest bliver det ved Ørkener adskilt fra Republiken Columbin, imod Vesten fra Peru og Bolivar og mod Sydvest fra Plata-Unionen. Det er saaledes en fuldkommen tilrundet og afsluttet Stat (dog ikke ganske; thi Amazonfloden og en Deel af dens Armee gaae fra Peru ind i Brasilien; men Floderne Madeira og Guapure afgive paa en stor Strækning en god og naturlig Grændse), Brasilien indbefatter et Areal af 134,833 Qvadratmile, at sige naar Banda Oriental eller Cisplatina regnes dertil. Europas Areal udgiør 153529 Qvadratmile, og er da saaledes over 18000 Qvadratmile større end Brasilien, og dette er kun saa stort som Europa, naar Dannemark, Norge og Sverrig fradrages; men Brasilien er langt frugtbarere end Europa og kan rumme et langt større Antal af Mennesker). Dette uhyre Land er en højt liggende Jordfladsom skraaner ned af fra de himmelhøie Cordilleriske Bierge imod Vesten, og som hæver sig fra 1800 til 2700 Fod over Havets Overflade; det bliver giennemskaaret af Bierge, som ikke staae meget høit over Landets Overflade; disse Bierge ere deels nogne og deels begroede med høie uigiennemtrængelige Skove (dog har ogsaa Brasilien i Sydost et særskilt og afsøndret Biergsystem, hvorfra de store Hovedfloder Urugua, Parana, Tocantin og San Francesco udspringe). Mægtige Floder giennemstrømme denne høitliggende Jordflade, vande Jorden, aabne Leilighed til at lette Communicationer til Vands og udgyde sig middelbart eller umiddelbart i Oceanet, hvis Kyster indslutte en Mængde, store Bugter og de fortreffeligste Havne. Over dette Land, som tildeels ligger i den hede Zone, og kun med den sydlige Deel gaaer ind den tempererede, svæver den hele sydlige Himmel; men den brændende Hede bliver dog tempereret, saavel ved Landets høie Beliggenhed og det Lufttræk, som nedstrømmer fra de sneebedækte Cordilleriske Bierge i Vesten, som ved den hyppige Regn, og kun faae Grader fra Æqvator ere Nætterne ofte saa kolde, at de Jndfødte maae om Natten opvarme deres Hytter. Dette Clima begunstiger vel ikke noget udmærket langt Liv, men er forresten ikke usundt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Folkemængden er fornemmelig concentreret i Kyst provinserne i Midten. Beboerne leve i Cidader, Viller og Landsbyer; men fornemmelig paa Poblacioner, Hollænderiegaarde og Plantager, hvor Eieren tilbringer Tiden i Uvirksomhed og lader sine Negerslaver arbeide for sig. Portugiseren er ligesaa lad i Brasilien som i Portugal og tigger hellere end han skulde arbeide; han kan slet ikke hielpe sig uden Slaver; men de bliver behandlede med stor Overbærelse og Godhed, og deres Kaar er ikke meget forskiellige fra et frit Tienestebuds og de leve langt bedre end de frie Jndianere (Meiners bemærker i Geschichte der Menschbeit 23031. at det er en almindelig Erfaring, at Slaverne behandles bedre i de despotiske Lande end i Republikerne og i de Stater hvori der hersker en større Folkefrihed.) Ofte faae Slagerne deres Friehed; men at give dem alle paa engang deres Friehed vilde ikke være mindre skadeligt for Slaverne selv end for deres Herrer; den nye Engelske Reisende, Caldelengh bemærker, at naar den Brasilianske Regiering indsaae hvad der var gavnligst for Landet, saa skulde den paa engang forbyde Jndførselen af Slaver og blot sørge for den indenlandske Formerelse (hvilket System England har fulgt med Hensyn til fine Vestindiske Colonier.) Negerne formeres desuden hurtigt i Brasilien; da Climatet er dem tienligt. Slaverne skulle aldrig erholde deres Friehed førend der var sørget for hvorledes de kunne beskjæftige sig paa en nyttig Maade, da de ellers let forfalde til Dagdriverie. Slaveriet er imidlertid ikke blevet ophævet ved den nye Constitution og man regner paa at der blive aarligen indførte imellem 150 til 200,000 Slaver fra de Portugisiske Colonier i Africa, Angola, Congo, Benguela og Mozambiqve. - Jndianerne ere deels civiliserede og deels vilde (Jesuiterne have fordum omvendt mange Jndianere til Christendommen og ledet dem ind paa Culturens Bane. Den Brasilianske Regiering søger at fortsætte dette Værk) men disse civiliserede Jndianere ere de ladeste Mennesker paa Jorden og ere ikke vedholdende nok til Plantageavlen (det er høist mærkværdigt, at de indfødt Brasilianere have i saamange Aarhundrede eller Aartusinde slet ikke arbeidet sig frem til den ringeste Cultur, uagtet de boe i det skiønneste og frugtbareste Land og under det herligste Clima; et talende Beviis for hvor stor en Race Forskiellighed der finder Sted i Menneskenaturen.) De vilde Jndianere boe i Skovene og leve af Jagten (De sove og dorske saalænge hen indtil Sulten driver dem paa Jagten.) Mestizerne, eller Blandingerne af de Hvide og Jndianerne og Mulatterne, eller Blandingerne af de Hvide og Negerne ere derimod de virksomste og brugbareste Borgere i Staten, og mange af dem have samlet sig en anseelig Formue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Brasilien berigede Portugal tilforn ved sit Guld og sine Diamanter. Jndtil Aaret 1816 ere allene indførte fra Guldminerne i Minas Gereas 14,279. Centnere og 70 Pund Guld, af 615 Mill. Rigsbankdaleres Værdie og fra Diamantvadskerierne i Serro de Frio ere fra 1810 og til 1816 indførte i Portugal 2100 Pund Diamanter af 61 Millioner Rbdlrs. Værdie dertil paalagde Portugal Brasilien det største Handelsaag; dette skulde tage fra hiint alle sine Fornødenheder, maatte ikke producere Viin og Salt, fordi det skulde kiøbe det Portugisiske, maatte sende sin raae Tobak til Portugal og kiøbe den derfra igien tilberedet. Portugiserne forbeholdt sig at indføre i Brasilien alle de Manufacturvarer, hvortil Jndvaanerne der kunne trænge. Alt dette hørte og fra den Tid af, at Hoffet flyttede fra Lissabon til Rio Janeiro; Brasilien traadte ud af sine Colonie-Forhold og Handelen. blev givet frie for alle Nationer; men Englænderne have dog fornemmelig sat sig i Besiddelse af dens da de ifølge Trakt. af 1810 betale kun en JndførselsTold af 15 PC. imedens andre Nationer, maae betale 24. Efter Caldeleugh beløb sig deres Jndførsel i 1820 til Værdien af 18 Millioner Gylden og i 1821 til 22 Millioner og Udførsel i 1820 til 9 og i 1821 til 13 Millioner. Nordamerikaneene drive den største Handel derpaa efter Englænderne og indføre for omtrent 3 Millioner aarligen. Den Portugisiske Handel vil meest komme til herefter at bestaae i Viin og Slaver. Da Brasilien har saamange kostbare Naturproducter at udføre og den fornemmelig kun vil komme til at trænge til Manufacturvarer saa vil den have Overbalancen paa sin Side. Amerikas Flor vil først blive skadelig for Europas Velfærd, naar dets Folkemængde tiltager saameget, at det selv kan lægge Vind paa Manufacturer. Kronen bestræber sig af al Magt for at drage Colonister til sig baade for at erstatte Afgangen af de formedelst Uroelighederne udvandrede Portugisere, og for at faae Landet opdyrket, som for at tilveiebringe en Modværge mod den saa stærkt tilvoxende sorte Folkemængde, som engang kunde blive farlig for dens Rolighed. Men for at trække Colonister i Mængde derhen fra Europa er det nødvendigt, at den antager en fuldkommen Tolerance i Henseende til Religionen, eftersom det er især fra de protestantiske Lande at den stærkeste Udvandring finder Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Den Brasilianske Regiering er endnu fattig og trykket af Statsgield, men i Landets naturlige Rigdomme og det Jordreal det har at sælge har det de største Resoureer. J Aaret 1824 vare Statsindtægterne bragte til 22,440,000 Rigsbankdaler, og de vare fuldkomment tilstrækkelige til at dække Udgifterne (i Aar vil dette neppe blive Tilfældet formedelsk Krigen med Plata Unionen).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Armeen skal bestaae af 24000 Mand regulair Tropper foruden en regelmæssig organiseret Land milits. Marinen bestod i 1825 af 2 Orlogskibe, 8 Fregatter og overhovedet af 92 Krigskibe. Om nu Pedro den Første vil foretrække det at blive den constitutionelle Regent over et nyefødt, frit Folk, løsgiøre sig fra den Epropæiske Politiks Lænker og frembringe meget stort og herligt paa Jordens nye Halvdeel til en uforgiængelig Hæder for sin Regieringstid og saaledes blive Stifteren af et nyt Monarkie, som tegner til at ville engang overgaae alle den vestlige Halvkugles Stater ger om han vil vende tilbage til sit aldrende Stammeland og der igien underkaste sig en Afhængighed, fra hvis Lænker Brasiliens Behersker altid kan holde sig frie, er endnu bedækket af Fremtidens Siør, Vi holde det (siger Forfatteren til dette Stykke) for ikke at være vanskeligt at træffe Valget imellem hvilken Krone der skal gives Fortrinet; da vi ansee det for umueligt, at begge Stater kunne blive foreenede under eet Hoved, eftersom Brasilien ikke vil vende tilbage til sin gamle Unferdanighed og Portugal ikke opgive sin Selvstændighed. (Og dog gaaer vist Huuset Braganzas Bestræbelse ud derpaa; et Forsæt til hvis Udførelse det hele monarkiske Europa vil understøtte det: men som tillige vil tilveiebringe den væsentligste Skilsmisse i den hele Amerikanske Politik og denne vil i den nye Verden, som i den gamle, komme til at bestaae af en indbyrdes Opposttign af de østlige og vestlige Stater.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Nyeste Post-Efterretninger. Den 31te Mai blev det Engelske Parlament prorogeret ved en Kongelig Commission. Efterat den Kongelige Ordre desangaaende var bleven meddeelt Commissarierne, saa oplæste Lordeantsleren følgende Kongelige Tale: Mylords og Gentlemen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Da Statsanliggendernes nærværende Tilstand, giør det mueligt for Hs. Majestæt at slutte Sessionen paa en Aarstid, som er den meest passende til de almindelige Valg, saa har Hs. Majestæt befalet os, at anmelde for Dem, at Høistsamme, har fattet den Beslutning, ufortøvet at opløse det nærværende Parlament, og at udstæde befalinger til at sammenkalde et nyt. – Hs. Majestæt kan ikke afskedige Dem uden at befale os at give Dem tilkiende, hvor inderlig Hs. Majestæt har glædet sig over den Jver og Almeenaand, som De have lagt for Dagen ved Udøvelsen af Deres forskellige Funktioner. Hs. Majestæt paaskiønner i Særdeleshed den Hurtighed og Betænksomhed, hvormed De have behandlet den Gienstand, som Hs. Majestæt havde anbefalet Dem i Begyndelsen af denne Session, og Høistsamme haaber tillidsfuldt, at de gode Følger af deres Forhandlinger ville udvise sig i den offentlige og private Credits Fasthed. Hs. Majestæt har den Glæde at kunne anmelde for Dem, at den udmærkede Duelighed, Tapperhed og Lykke, hvormed de Brittiske Vaabens Operationer ere blevne førte i Kongen af Avas Distrikt, have ført til, at en hæderfuld Græliminærtraktat med denne Souverain er bleven underskrevet, hvilken, som Hs. Majestæt er berettiget til at forvente vil tiene til en Grundvold for en sikker og varig Fred. – Hs. Majestæt har befalet os gientagende at erklære for Dem, at han vedvarende og uafladelig har været beskiæftiget med at forhindre Udbruddet af Fiendtligheder imellem Nationerne og at giøre en Ende paa dem, som ulykkeligviis endnu finde Sted, saavel i Amerika som i Curopa. Mine Herrer af Underhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Hs. Majestæt har befalet mig at takke Dem forde anviiste Summer til dette Financeaars Fornødenheder. Hs. Majestæt vil bestandig henvende sin Opmærksomhed paa at formindske Statsudgifterne, saavidt som det kan stemme overeens med Rigets Sikkerhed, Ære og Jnterresse. Mylords og Gentlemen!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-06-13
Hs. Majestæt har befalet os, at meddele Dem den Forsikkring, at hans faderlige Følelse er bleven inderlig sat i Bevægelse ved den Nod, som har hersket iblandt de Manufakturdrivende Classer af Hs. Majestæts Undersaatter, ligesom ogsaa ved den exemplariske Taalmodighed, hvormed denne Nød i Almindelighed er bleven baaret. Hs. Majestæt holder sig overbeviist om, at de Aarsager, hvorved denne partielle Standsning i Arbeidet er bleven bevirket ville med Guds Hielp efterhaanden igien blive formindskede. Hs. Majestæt har den Tillid, at Deres Nærværelse og Exempel vil i de forskiellige Grevskaber bidrage til at vedligeholde og befordre den loyale og ordenskiærlige Aand, som giennemtrænger Nationens Masse, og Høistsamme forlader sig paa Deres Beredvillighed til at befordre denne Harmonie og denne giensidige Velvillie, iblandt Landets forskiellige store Jnterresser, hvorpaa dets almindelige Velfærd væsentlig beroer. Lordcantsleren prorogerede derpaa det nærværende Parlament til den 14de Junii. Den 1ste Juni blev Proklamationen angaaende Opløsningen af det nærværende Parlament og Sammenkaldelsen af et nyt, underskrevet af Hs. Majestæt Kongen. Den udkom den 2den Juni, og saaledes er Parlamentet nu oplyst. Desuden har Hs. Majestæt udstædet to andre Proclamationer. Den ene angaaende Valgene af Peers, som skulle repræsentere Skotland i Parlamentet, og angaaende de Jrlandske Medlemmer af Overhuset. – De consoliderede Fonds vare den 2den Juni stegne til 8 3/4, men faldt igien siden noget, da der vare udbredte Rygter om Uroligheder i Rusland; men hvilke, som Coureren siger, allene reise sig fra en upaalidelig Skrivelse fra en Englænder i Kronstadt, som havde blandet endeel strenge Foranstaltninger, som vare tagne i Petersborg imod Undersleb, og hvorved Skildvagter vare posterede ved Magazinerne, sammen med de oprøriske Begivenheder i December.