Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-11
Fædrelandet. Blandinger. J Hamb. Korr." berettes, at Man i Rendsborg har begyndt at adskille de slesvigske Tropper fra de holsteenske. Det modsiges med Bestemthed, at Bonin har taget sin Afsked af preussisk Tjeneste. Herregaardskytterne, som i Fredags forlode Odense ankom i Søndags til Slagelse, hvorfra de i Mandags afgik for at begive sig til deres Hjem. Flyst." mener, at navnlig Haandværkstanden, igjennem Kongevalgene maa finde den Repræsentation, paa Rigsdagen, som den har savnet ved Folkevalgene. En Hr. W. i Jylland paaviser følgende Anomali ved Krigsskatten: Eieren af Fæstegods udreder 3 af Krigsskatten, der er lagt paa Hartkornet, eller 4 Rbd. 2 Mk. pr. Td., og Fæsteren udreder 1/5 eller 2 Rbd. 1 Mk. pr. Td. Hartkorn. Heraf er Følgen, at da Fæste afgivterne sædvanlig ere meget ringe i Jylland, maa Eieren undertiden betale meere i Krigsskat end Fæsterens aarlige Afgivt for Brugen af Eiendommen. Der gives jydske Bøndergaarde paa 4 Td. Hartkorn, hvoraf Fæsteren svarer ikkun 15 Rbd. aarlig til Eieren, og hvoraf Eieren maa udrede 17 1/2 Rbd. i Krigskat. Den franske Nationalforsamling - vedbliver Jndsenderen - har nylig discuteret den 15de Artikel af Forfatningen, som hedder: Enhver Borger bidrager til Afgivterne i Forhold til sin Evne og Formue, og i denne Anledning bestred Man og forkastede den progressive Formues= eller Jndkomststat, og adopterede den proportionelle; men hvor langt billigere og retfærdigere vilde ikke selv en progressiv Jndkomstskat være, i Sammenligning med ovennævnte Anomalier i Adelsen af vor Krigsskat. At enhver Borger betaler nogle visse Procent af sine Jndtægter i Skat, naar disse overstige en vis bestemt Sum, og at Procenterne stige eftersom Jndtægterne stige, dette kan ikke ødelægge nogen Familie og uforskyldt bringe den til Bettelstaven, saaledes som vor nuværende Krigsskat. - Skulle vore indviklede Forhold vedblive og en ny Krigsskat paalægges, da maa der absolut tænkes paa at hæve de paaviste store Anomalier og Uretfærdigheder, eller Man maa til Bestridelsen af Krigsudgivterne paalægge en Jndkomstskat, der befrier den Uformuende og træffer enhver Borger efter hans "Formue og Evne", hvilket formeentlig ogsaa hos os bør blive en af vor nu Konstitutions Grundlove med Hensyn til Skattepaalæg. Balth. Christensen, f. T. Formand for Bondevennernes Selskab, har under 8 ds. tilstillet Red. af Berl. Tid. følgende Skrivelse: "Hr. Redakteur, Med Hensyn til Deres Gaarsnummers Beretning fra Præste om Bomuldsvæver og Jndsidder"Hans Hansens Valg med 570 Stemmer mod Prof. Clausen med 330 St., tør jeg udbede mig en Plads for følgende bemærkninger: 1) Deres Beretning siger, at En af Vælgerne i Henhold til Retsakter, som vare deponerede hos Valgbestyrelsen, oplyste og godtgjorde, at Hans Hansen havde været arresteret i Kjøbenhavn fra 9 Jan. til 7 Mai 1836, som mistænkt for Deelagtighed i et hos And. Christensen i Kjøng begaaet Tyveri, men "at han, uden at Aktion anlagdes, blev løsladt. Dette Faktum- men forresten ogsaa kun dette – har Hans Hansen, ganske rigtigt meddeelt mig for en fjorten Dage siden med Forespørgsel, om det kunde begrunde nogen retlig Jndsigelse mod hans Valg, og jeg har ganske rigtigt dertil svaret ham, at der ikke laae Noget, som kunde forhindre dette - Naar Kjøbenhavns Politidirekteur har fundet, uden Actions Anlæg, at maatte løslade en for Deeltagelse i Tyveri mistænkt og for denne Mistanke i 4 Maaneder arresteret Almuesmand, tør Man nok holde sig forvisset om, at denne maa have været fuldkommen uskyldig, og at Arrestationen i sig selv, og navnlig i sin Fortsættelse, har været en af disse sørgelige Vilkaarligheder mod, simple Folk og simple Folks personlige Ret og Frihed, der kun altfor ofte kan lægges Politiet til Last. Hos os, hvor den Retsforfulgte til Skam for vor Tid og vore Love, ikke har Udsigt til ved hans Forholds Paakiendelse af Domstolene at faae Opreisning for hans personlige Friheds Berøvelse, men vel Udsigt til kun at blive frikiendt med den plettende Tilføining af et: for videre Tiltale, vilde Politidirekteuren visselig have søgt anlagt en Justitsaktion -der imidlertid endnu dengang skulde anlægges gjennem Kongens Foged og for Hof= og Stadsretten, ikke, som nu, gjennem Politidirecteuren selv og for hans egen Kriminal- og Politiret - dersom denne havde frembudt den allermindste Chance mod Hans Hansen. - Jeg tvivlede og tvivler heller ikke paa, at der i dette Hans Hansens Mellemværende med Kjøbenhavns Politidirekteur ikke findes Noget, der med Skjel og Føie tør anføres mod den Førstnævnte. Thi at have maattet lide og lide Uret, er endnu ingen Brøde eller Vanære, og er der Brøde eller Skam tilstede i dette Mellemværende, er det i det Mindste ikke hos Hans Hansen, jeg vilde sætte eller formode nogen af Delene. Efter min juridiske og moralske Overbeviisning kan det anførte Faktum saaledes ikke gjøres gjeldende, som et Beviis eller en Formodning for, at Hans Hansens Ære, Agtelse eller gode Navn maae ansees for at være plettet, og jeg har derfor heller ikke kunnet finde, at deri laae Noget, som kunde forhindre hans Valgt. - Snarere forekommer det mig, at maatte vække Forundring i og Fortrydelse, at Man om dette Forhold har kunnet erholde og deponere", Retsakter, i Henhold til hvilke Man har troet offentligt og høitideligt hartad at burde frakjende en Medborger sin almindelige borgerlige Agtelse paa Grund af hans Forhold i hans tidlige Ungdom til et nu tolvaarsgammelt Faktum, om hvilket selve disse Akter, oplyse og godtgjøre, at hans Uskyld i den Grad, har været klar og uomtvistelig, at Justitien eller Politiet end ikke har fundet at kunne anordne Retsforfølgning imod ham. Jeg troer, at Politidirekteuren eller vedkommende Autoriteter ved Meddelelsen af disse Rets akter har tilladt sig hvad der er utilladeligt og hvad der heller ikke i Almindelighed tillades men det forekommer mig i ethvert Fald at Hans Hansens den ringe "Jndsidders og Bomuldsvævers, borgerlige Agtelse har faaet en Stor-Jury's uafviselige Æreskjendelse og Opreisning, derved, at han - trods dette og mod en Mand, som Prof. Clausen – har kunne erholde 570 Medborgeres Stemmer til Rigsdagsmandens Hæderspost. Naar Man veed, hvor nøie Folk, der leve i samme Egn, ere indviede i hver Enkelts Forhold og Vandel, hvor strengt Almuen bedømmer netop dens egne Jevninge og hvor utilbøielig navnlig Gaardmændene i Reglen ere til at fremdrage en Huusmand over dem selv, tør Man visselig antage at Jndsidderen, og Bomuldsvæveren, Hans Hanssens Charakteer og Vandel ikke kan være uhæderlig. - 2) Deres Beretning meddeler dernæst, at Kjøbenhavns Politi, da det løslod ham, transporterede ham til Kjøbenhavns Amts søndre Birk med Tilhold at melde sig paa Politikammeret, naar han atter indfandt sig i Kjøbenhavn da han i modsat Fald atter vilde blive anholdt. - At han af Kjøbenhavns Politi blev transporteret til søndre Birk- og saaledes formodentlig fremdeles fra Politikammer, til Politikammer, - er hos os den Maade, hvorpaa vort oplyste og humane Politi i Reglen sørger for, at løsgivne Forbrydere eller Jkke=Forbrydere komme tilbage. til deres Hjemsted; og at han af dette samme Politi har kunnet faae og har maattet modtage et Tilhold og en Trudsel, som den anførte, synes vistnok at være beskjæmmende og sørgeligt, men - for os og vort Politivæsen, ikke for ham, dersom han ellers som jeg vist haaber og troer, er en uskyldig og hæderlig Mand. Jmod denne Fornyelse af hans Bekjendtskab med vort Politi vil forresten Rigsforsamlingen, der vil have at stadfæste eller forkaste hans Valg, vel vide at beskytte ham. - 3) Deres Beretning omtaler endvidere at han i Februar 1843 skal have deeltaget i udsvævende Kortspil hele Natten med forskjellige Personer af hvilke En, der havde tabt alle sine Penge, samme Morgen fandtes druknet." - Jeg tør ikke benægte at dette muligviis har været Tilfældet men har det kun været denne eneste Gang at han har spillet, hele Natten" og er det, som bekjendt intet mindre end sjeldent, at selv Fyrster og Prindser uden Skade paa Ære og gode Navn have turdet spille mange hele Nætter igjennem og det dog virkelig til ogsaa med heelt forskjellige Personer, saa kan denne enkelte Nats udsvævende Kortspil, dog vel ikke tilregnes Hans Hansen saa strængt, at han derved skulde være bleven uværdig til Valget. At Een af de Medspillende tabte sit Alt og derefter, fandtes druknet skal dog vel ikke forstaaes, som en Sigtelse mod Hans Hansen. (Sluttes.)De Ordensdekorationer, hvormed Hs. Maj. Kongen under 13 f. M. har benaadet Armeen og Flaaden, ere henved 600 i Tallet og fylde 15 Sider i Departementstidenden. Storkorset af Dannebrogs ordenen er tildeelt Generalmajor v. Hansen; Steen Bille, der allerede havde Kommandeurkorset, er benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, Kommandeurkorset have erholdt Generalmajorerne Bülow og Schleppegrell og Kommandeurkapt. Paludan; blandt de Riddere, der ere benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, ere: pensioneret Oberstlieut Fr. L. v. Hindenburg, Kapit. i Søetaten Dirckinck-Holmfeldt Ritmester Cai Ditlev v. Hegermann-Lindencrone, Oberst af Jnf. Olaf v. Nye, Major i Jægerne J. P. T. v. Ræder, Major i Artilleriet E. v. Bruun, Ritmester N. v. Torp, Overlæge v. Deurs og fungerende Expeditionssekretair, Kand. philos. H. P. Holst; til de nye Riddere børe: Oberstl. af Jnf. J. C. v. Trepka, og Oberstl. i Generalstaben Werner H. F. Abrahamson, v. Læssøe, Major i Artilleriet H. C. v. Fuhrmann og Major i Generalstaben F. W. C. v. Carøe, Ritmester v. Würtzen, Kapitain, i Artilleriet T. v. Jessen og J. P. v. Baggesen, Overauditeur Kapitain M. A. d'Origny, Overlæge Thune, Overkrigskommissair v. Schmidten, Premierl. af Jægerne J. E.A. v. Magius og F. C. S. v. Schøller, Premierl. af Jnf. N. S. v. Kyhle og C. v. Schøller, Premierl. af Kavalleriet Hannibal v. Sehestedt og Joh. Bülow Brockenhuus v. Løvenhjelm, Premierlieutenanterne i svensk Tjeneste v. Silfverstolpe, v. Mør ner og Lindberg, Sekondlieutenanterne i Kavalleriet Prinzen, Schulz, v. Brockdorff, Baron Vedell Vedellsborg og v. Benzon, Kommandeur for det frivillige jydske Skarpskyttekorps v. Holstein=Rathlou, Underlægerne Thornam, Carøe, Feveile og Trier samt fungerende Læge ved det frivillige Jægerkorps fra Øerne Bramsen. Dannebrogsmændenes Hæderstegn er tildeelt Efternævnte af 6te Dragonregiment Qvarteerm. Rasmus Jensen Odense, Vagtmest. Wilh. Ferd. Schrøder og Peder Pedersen Hanebekshuus, Korporal. Lars Hansen Jesøre Skovhuus og Ludvig Fred. Quellmann Gross-Gladebruck UnderkorporPeter Jensen Skaarup, Peter Hansen Hagerby, Dragonerne Carl Vilhelm Pedersen Ladegaardssmark, Henning Larsen Kirkendruphuus, Niels Hansen, Søeby og Knud Jensen Bellinge; af det frivillige beredne Jægerkorps fra Øerne: Delingsfører Constantin Brun, Jægerne Busch, J. Hansen, Niels Jensen og Theodor Bagge; af 13de Linieinfanteribataillon, Frivillig, Underofficeer Friz Faber og Frivillig Peter Engelbrecht; af 1ste Jægerkorps, Frivillig, karakteriseret Overjæger Vilhelm Magius; af 3die Jægerkorps, Sergeant Jens Jensen Berndom, Overjægerne Niels Jeppesen og Anders Chr. Andersen, Jægerne Jens Hansen Hundsløv og Hans Jørgensen Libertshave, Underjæger Jens Nielsen Ladegaardsmark, Hornblæser Morten Marquartsen, Sergeant Hans Hansen, Frivillig, Overjæger Johannes Andersen, Underjægerne Søren Sørensen Fjeld sted, Jens Christian Knudsen Vindinge og Vilhelm Brockmand Petersen Lundagermark, Overjægerne Christian Graae Eriksen og Jørgen Christensen, Underjæger Niels Rasmussen Aastrup, Foureer Hans Jørgen Dirnisse, Sergeanterne Hans Christian Petersen og Søren Henrik Madsen, Overjæger Hans Hansen, Jæger Niels Henningsen Ulkenborghuus, Underjægerne Rasmus Rasmussen Skaarup og Knud Nielsen Eilbye, Frivillig Carl Wilhelm Ohmeyer; af Odense frivillige Korps: Sergeant af 6te Linienf. bat. Julius Deichmann Sergeant af 11te Linieinf. bat. Anders Christian Alstrup; af Landbevæbningen paa Als: befalingsm. i Ulkebøl Sogn Jørgen Jversen, Møller Hans Christian Andersen i Lysabel Sogn og Christen Klyhn i Jgen Sogn, Sognechef og Degn i Jgen Sogn Peter Hansen.