Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-18
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. De bekiendte 5 Bills til at standse de indvortes Uroeligheder i England, bleve paa engang fremlagde i Overhuuset af Lord Sidmouth; Hs. Herlighed talte med megen Maadehold; han antog det for afgjort, at der finder en Sammenrottelse Sted til at kuldkaste Landets Constitution; han skildrede den tøilesløse Trykkefriheds skadelige Virkninger, saavel med Hensyn til Statsforfatningen som til Religionen, og hvorledes man søger at betage Menneskene Troen paa den sidste, for at svække deres Lydighed mod den første; dog vilde man ikke gaae saavidt i at indskrænke Trykkefriheden, at man vilde blande sig i hvad der skrives, saalænge det endnu ikke er publiceret; men naar noget udgives, som vi skadeligt for Religionen, Moralen og den selskabe lige Orden, saa skal Skribenten sættes under Anklage. Man havde vel først havt i Sinde, at tage Forholdsregler, for at forhindre, at forføriske og Gudsbespottelige Skrifter skulde komme ud, men man har opgivet dette Forsæt; derimod vil man bringe det i Forslag, at naar nogen giør sig anden Gang skyldig i en saadan Forbrydelse, saa skal han overlades til Rettens Discretion, som kan tilkiende ham Mulct, Forviisning, Fængsel eller Transportation. Jfølge den anden Bill, skulle Skribenterne stille Caution, naar de tilkiendes Pengestraf Man seer, ved at læse Ministrenes Yttringer i Anledning af disse Lovforslag, at de have i Sindeat gaae tilværks, ved denne vanskelige Sag, medden største Varsomhed, og at skaane Nationens Friheder og Rettigheder saameget som mueligt; deres Bestræbelser gaae tydeligen ud paa, at dæmpede oprøriske Bevægelser blandt Folket uden at vække dets Forbittrelse. - Marqvien af Landsdovns Forslag, i Overhuset, at lade Nationens Tilstand undersøge ved en Commission, blev efter langvarige Debatter forkastet den 30te November, Kl. 1 om Natten, med en Majoritet af 131 Stemmer. Lord Alford giorde samme Forslag i Underhuuset, som ligeledes. Lord Castlereagh fremlagde omtalte fem Lovforslag i Underhuset, han yttrede sin Glæde over, at der ikke herskede en saadan uroelig Stemning i hans faldt igiennem, med en Majoritet af 175 Stemmer. Fødeland, Jrland, som i England, ligesom ogsaa at i selve dette, var ikke den bedre og talrigere Deel af Nationen smittet af den Pestilenz, at være opsætsig mod Lovene; han ansaae slet ikke Staten for at være i nogen Fare, men beklagede blot de Forførtes Skjebne; dog holdt han det for nødvendigt, at Parlamentet tager vise Forholdsregler, da ellers en Rebellion vil kunne udbryde i enkelte Egne. Angaaende Trykkefriheden forsikkrede han dog at der ikke skulde indføres nogen Censur, og at Jndskrænkningen blot skal gielde Flyveskrifterne. Hr. Tierne gjorde forgiæves Jndsigelser mod Ministrenes Forslag. - Hr. Bennet har indleveret. et Bønskrivt Lunderskrevet af 7000 Jndvaan re i Manchester, for at anholde om en Undersøgelse af de bekiendte Begivenheder; man bevilgede dets Trykning, ligesom et andet fra Hunt, som Aldermann Wod indleverede, og hvori han tilbyder sig for Huets Skranker, at bevise, at den Forklaring over disse Begivenheder, som var indleveret til det, var aldeles falsk. - Hr. Grenfeil spurgte Skatkammer cantsleren, om det var sandt, som man sagde, at Jndtægterne til den funderede Statsgield havde til det Qvartal, som sluttes med den 8de October, er Deficit af 8,250,000 Pd. St. Denne gav et Svar, som er vanskeligt at forstaae. J Almindelighed, sagde han, er der Overskud, men der er et Dositioaf 6 Millioner, med Hensyn til en Deel ældre Restancer. October Qvartal havde indbragt 1, 100000 Pd. St. mindre end samme Qvartal i Fior, mener langt mere indbringende end det var i 1815. Told intraderne have givet 900000 Pd. St. mindre af sig, som for en Deel er en Følge af Handelens Aftagelse, ogsaa Accisen har bragt 100000 Pd. St. mindre ind, men den har dog siden bedret sig. Til Banken var dog en betydelig Summa tilbagebetalt. Man har vel ikke Uret i at sige, at den vigtigste Gienstand, som vil blive at forhandle i Parlamentet, vil blive om Kornbillen skal blive ved eller den skal hæves; ingen Gienstand interresserer Kiøbstædbeboerne mere i England, da denne Bril er Aar dag til, at de maa betale deres Kornvarer en halv Gang dyrere end de havde nødigt; dens Afskaffelse. vilde paa eengang bringe Fastlandets Kornhandel i Sving, og dens Bedvarelse forøger de Fattiges Antal i England bestandigt, saa at Fattigskatten nu udgiør 9 Millioner Pd. St.; men de store Godseiere, anvende al deres Jndstydelse i Parlamentet, for at holde den i Kraft.