Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-08
Jndenlandske Efterretninger. Forordning for Kongeriget Denmark, angaaeende hvad i Henseende til Franske, som opholde sag i Riget, samt de Skibe og Varer, der ere franske Eiendom, bør igattages. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade. Konge til Danmark &c., gjøre vitterligt, at, da Vi have fundet fornødent, at erklære Keiseren af Frankerig Krig, saa ville Vi allernaadigst, at der i Henseende til de Franske, som for Tiden opholde sig i Vort Rige Danmark, samt med de Skibe og Varer, der sammesteds befindes at være fransk Eiendom, skal forholdes paa følgende Maade. H. I. Enhver sig her i Riget opholdende Mands eller Qvindesperson, der er fransk af Fødsel, eller paa nogen Maade staaer i Forbindelse med den franske Stat eller dens Regjering, skal, inden 3 Dage efter denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse, personligen anmælde sig for Stedets Politiemester. og for denne opgive sit Navn, sin Boepæl og Næringsvei. §. 2. Anmældelsens Rigtighed bør af forbemældte Øvrighed strax undersøges, og derhos nøiagtigen antegnes: a) hvilke af de Anmældte der her i Riget have vundet Borgerskab, eller have faste Eiendomme, eller nogen Fabrikdrift eller og anden saadan lovlig Næringsvei, b) hvilke der som Søefolk maatte være forhyrede med danske eller venskabelige og neutrale Handelskibe; c) hvilke der ere i fast Arbeide eller stadig Tjeneste, og d) hvilke der ikke have nogen stadig Næringsvei, Profession eller Tjeneste, til hvilken Classe de franske Embedsmænd blive at regne, som have søgt Tilflugt i Vore Lande, efterat have maattet begive sig bort fra de Steder, hvor de, i Følge deres Forretninger, opholdt sig, saa og de, som Deeltagelse i Kaperudrustninger have ført hid. - Om samtlige bør det tillige anmærkes, hvorlænge de have opholdt sig her i Landet, og hvorvidt deres Forhold hidtil har været ustraffeligt eller ikke. §. 3. Naar saadan Undersøgelse er anstillet, skal Politieøvrigheden betyde dem, at de inden en Frisk af 14 Dage skulle forlade Vore Lande, i modsat Fald vil der blive at forholde efter de Regler, som i det følgende foreskrives. H. A. De, som befindes at henhøre blandt dem, der i §. 2 under a og de ere omhandlede, skulle, hvis de vælge at forblive her, opfordres til at aflægge deres Eed paa, at de ikke staae i Forbindelse med den franske Regjering, samt at de hverken umiddelbart eller middelbart ville indlade sig i nogen Brevvexling med Samme eller dens Undersaatter, ner foretage noget, som i mindste Maade kunde skade den danske Stat eller gavne dens Fiender. §. H. De, som i §. 2 nævnes under Litr. c. og attraae at forblive her, skulle aflægge en Eed af lige Jndhold, som i §. 4 er foreskrevet, og derhos forpligte sig til at forblive i den Tjeneste, hvori de nu ere, og ikke forlade Samme uden med den Øvrigheds Vidende og Tilladelse, for hvem de nu have anmældt sig. Deres Mestere, Huusbonder eller Madmødre skulle tillige forekaldes og adspørges, om de ere villige til fremdeles at beholde disse deres Arbeidere eller Tyende, og formanes, naar de love Saadant, til, at anmælde for Politiet, om de skulde finde gyldig Aarsag til at gienkalde dette deres Løfte. Forlader nogen Arbeide eller den Tjeneste, hvori det er tilladt ham eller hende at forblive, bør Saadant af Mesteren eller Huusbonden, eller Madmoderen ufortøvet anmældes for Stedets Politie, under Mulct fra 8 til 50 Rbdlr. Sølvværdie efter Politierettens Kiendelse og med Hensyn til den Skyldiges Vilkaar. H. 6. Alle dem, som aflægge den befalede Eed og opfylde de foreskrevne betingelser, forsikkres rolig Besiddelse af deres Eiendomme, og de kunne ubehindret vedblive det Arbeide og de Forretning hvortil de have bestemt sig. §. 7. Alle de, som ikke kunne henføres til nogen. af de i §. 2 undera, b. og benævnte Klasser, ligesom og de, der ikke ville aflægge den foreskrevne Eed, skulle, naar de ikke findes villige til at imodtage Reisepasse, for at forlade Vore Lande inden den dem forelagte Frist, begive sig til det eller de Steder, som efter Overøvrighedens nærmere Foranstaltning anvises dem. Hertil bør vælges Steder, som ligge udenfor de almindelige Landeveie. J øvrigt skulle de sættes under Politiets strængeste Opsigt, samt ingensomhelst Brevvexling tilstedes dem: og bør Politiet drage Omsorg for, at de, som mangle Formue, erholde Saadant for passende Arbeide, hvorved de kunne ernære sig. §. 8. Koner og Børn deele i alle foranførte Henseender Mandens, Faderens, eller Forsørgerens Skjæbne. §. 9. De, som befindes at handle mod den aflagte Eed, eller at overtræde, hvad der i Følge Samme foreskrives, maae vente sig at blive anseete. som Landets Fiender, og at vorde behandlede som saadanne. J. 10. Paa franske Skibe i Almindelighed, som befindes i Danmark, skal der ufortøvet lægges Beslag, hvormed forholdes efter de Regler, som i Forordningen af 9de Sept. 1807 og dertil hørende befalinger, tilforn vare givne. §. 11. Endvidere skal der ogsaa lægges Beslag paa alle Vareforraad, tilhørende den franske Regjering eller dens Undersaatter. Til den Ende befales det Enhver inden 3 Gange 24 Timer, efter denne Vor Anordnings Kundgjørelse, skriftligen at opgive de Varer, som for fransk Regning ere ham betroede, enten paa Transit, eller Creditoplag, eller som af ham haves i Forvaring og til Forhandling for samme fremmede Regning, enten paa Grund af Consignation, eller Commission, eller paa anden Maade. Alt under af at erlægge de fordulgte Varers dobbelte Beløb. §. 12. Anmeldelser om ovennævnte Varer bør afgives til den for ethvert Sted anordnede Varecontrolcommission og indsendes til Vort GeneralToldkammer. Naar alle Fortegnelser der ere indkomne, blive de samlede at forelægge Os til nærmere allerhøieste Beslutning J øvrigt følges det og, i Henseende til de seqvestrerede Varer, de Regler, som i Forordningen af 9de September 1807 ere foreskrevne. (Fortsættes.)