JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Nyheder fra Udlandet. Grækernes Frihedskamp. Karaiskai, som den 6te Decbr. vandt den betydelige Seir ved Arcovahar paany seiret den 19de Decbr. i en Fægtning ved Velitza mod 1500 Tyrker. Disse lede, efter haard nakket Modstand, et stort Tab, og dreves tilbage til Budunitza. Over tusinde Lastdyr og meget andet Bytte faldt i Grækernes Hænder. Ogsaa fra Søen meldes Seire. Britten Hastings har med sit Dam skib ødelagt to tyrkiske Goeletter, angrebet Chios, fanget 70 Tyrker, skudt Fæstningsværkerne ved Tscheme, i Natolien, imod Søesiden i Gruus, og opbrændt 40 smaae tyrkiske Skibe i dets Havn. Den pyrenæiske Halvøe. Rebellerne vare alt komne Oporto paa 4 Mile nær, og Kommandanten i denne Stad havde ladet gjøre dybe Grave i Gaderne for at forsvare sig imod dem saalænge som muligt, da General Villaflor lykkeligen indtraf med nogle tusind Mand af sin Armee, og, efter en blodig Træfning slog dem igjen tilbage langt hiinsides Pradobroen, hvorpaa de konstitutionelle Generaler Villafior, d'Angeja og Mello havde forenet sig, for endvidere at forfølge Rebellerne lige til Grændsen. Disses Overanfører, Marqvis Chaves, havde i en Proclamation truet Oportols Jndvaanere med, at de Alle skulde springe over Klingen, hvis de ikke godvilligen overgave Staden, og at der paa det første Skud af nogen Engellænder vilde ufortøvet rykke 30,000 Spanioler ind i Portugal til hans Understøttelse. Engellænderne have besat i Universitetsstaden Combra, og lade anlægge store Korn- og Fouragemagasiner i det portugisiske Estremadura. Der skal grassere megen Sygdom blandt de engelske Soldater. en Den spanske Geistlighed har atter tilbudt sig at ville udrede 600 Millioner Realer til Krigsomkostninger. Der sendes bestandigt fleer og flere Tropper til Grændsen, men der skrives i Courier frangais, at denne Grændsehær frembyder det underligste Skue. Sammensat af Linietropper, som ere blottede for Alt, og af velklædte, rigeligtforsynede royalistiske Frivillige, er den adskilt i to Partier, som iagttage hinanden med gjensidig Frygt, og hvert Øieblik ere nær ved at komme i Haandgemæng, og ere kun enige i eet Eneste: Afske for deres egen Fane. Desertionen er lige stærk hos dem begge, hine gaae over til de Konstitutionelle, disse til Rebellerne. Snart vil denne Jndisciplin udbrede sig, over hele Linien og bringe en stor Ulykke over begge Nabolandene. - Ved Jndløbet til Vigobugten ligge tre engelske Krigskibe for at observere Begivenhedernes Gang ved Portugals nordlige Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Engelland. Dette Lands første Minister, Grev Liverpool, er rørt af et Slag og svæver i Livsfare, derimod er Canning i tiltagende Bedring. - J Carlisle er udbrudt Uroligheder, til hvis Standsning man har maattet anvende Krigsmagten. - Ashanteernes Overvinder, Oberst Purden, er kommen til London, og har medbragt den Efterretning, at bemeldte Negerfolks Konge er død af sine Saar. Norge. Svaret, som Hs. Maj. Kongen gav Storthinget, efter at samme havde frembragt Hs. Majestæt sin allerunderdanigste Hylding, lød saalunde: Norske Herrer og Storthingsmænd, Med inderlig Erkjendtlighed modtager jeg Eders fornyede Kjærligheds følelser for mig og min Familie. Besjælet af Jver forNorges Vel tilte jeg hid til Eder for at meddele Eder hvad der ligger mig paa Hjerte, og for at gjøre Eder deelagtige i min uindskrænkede Tillid. Aldrig vil jeg søge at formaae Eder til, at gaae for rask tilværk, allermindst ved almeenvigtige Gienstande, jeg vil ene og allene henvende mig til Eders Overbeviisning. Modtager Forsikkringen og min Bevaagenhed, og værer forvissede om, at jeg vil gribe enhver Leilighed til at vise Eder den." - Den 14de Februar valgte Storthinget sine Lagthingsmænd, hvis Antal beløber sig til 20. Blandt de valgte vare: Amtmand Collet, Statsraad Rosenkrantz, Amtmand Hagerup, Sorenskriver, Borchsenius, Oberstl. Wolff, Præsident Arntzen, Provst Schytte, Professor Hersleb, Birkedommer Nielsen, Consul Lund, a. Rosenkrantz er udnævnt til sammes Præsident.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Blandinger. Oberst Gustavsøn, den forrige Konge af Sverrig, var kommet til Leipzig med Jilposten (hvorpaa han havde havt Sæde uden paa), og med saa forfrosne Hænder, at der frygtedes for Koldbrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Fra Würtzburg, i det sydlige, og fra Neustrelitz, i det nordlige Tydskland, meldes, at mange Mennesker og Dyr ere frosne ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
J Rhinegnene, Schwaben og fl. Egne har man 10 a 12 Fod dyb Snee og den 17de Febr. havde mani Frankfurt 20 Graders Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Den 17de Februar om Morgenen viste Thermometret i München, i fri Luft, 22 Gr., en Kulde man ikke havde havt der siden 1783.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Den 19de Februar døde i Paris En af Napoleons Fortroligste, Caulincourt, Hertug af Vicenza, i sit 54de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Arveprindsen af Oraniens Søn er paa sin 10de Fødselsdag bleven udnævnt til Oberst af Jnfanteriet og Storkors af den nederlandske Løve Orden. Af Landsbyen Biel, i Walliserland, som forleden blev ødelagt af en Sneelavine, ere 60 af Jndvaanerne udgravne døde af Ruinerne, 49 andre vare endnu ilivmen havde Koldbrand i Hænder og Fødder, saa disse maatte sættes af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Vor Konges sidste Fødselsdag blev høitideligholdt i Rom af 20 Danske, under Forsæte af Thorvaldsen og Thorlacius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Klingemanns Morten Luther er forbudt at opføre i Breslau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
J Stockholm bortrives i denne Tid, uagtet den meget strænge Vintet, mange Mennesker af en grasserende ondartet Feber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Jldsvaaden i Trondhjem har afbrændt en heel Gade og flere Sidebygninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Skibet Charlotte, Capt. Hubert, er den 22de Febr. total forliist paa Scharhorn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Fallit i Hamborg: J. C. Bremmer, med circa 100,000 Mk. Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Den brede tilfrosne Elbflod ved Altona siges at yde ret et norsk Vinterskue fra de høie Elbbakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Fædrelandet. Khvn. den 27de Februar. J Søndags gav den nederlandske Gesandt Vicomte Quabeck et glimrende Bal i Costume. Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian, som beærede Ballet med Sin Nærværelse, skal have været klædt som bulgarisk Prinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
- En vis Privatmand, som ved to foregaaende Trækninger af Lotteriet skal have tabt 12000 Rbd. (først 4000 og saa 8000), skal til den Trækning, hvis Nummere nu ventes med Posten, have indsat 12,000 Rbd. paa 10 Nummere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
En Mand ved Navn Bilgrav har bekjendtgjort, at han paa sin 73 aarige Fødselsdag har, ved ulykkelig Skøiteløben, mistet sin eneste 31 Aars Søn, Kanoner ved Søe Artilleriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
J denne Tid oprettes her et nyt Bogtrykkerie, af en ung Mand, Jacob Behrend, der flere Aar har opholdt sig i Paris, Berlin og Leipzig, og som agter at drive det efter samme Methoder som nu ere brugelige i hine, blandt andet med Lord Stanhopes forbedrede Jernpresse, der ikke hidtil kjendes her, det faaer ogsaa orientalske Typer, hvoriblandt Sanskrit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Posten mellem Sjælland og Falster var nylig i stor Fare. Den var passeret over Jsen og var allerede Gaabense saa nær, at Postføreren kunde tale med nogle paa Broen staaende Personer. Men i et Nu, rimeligviis formedelst den stærke Strøms Paavirken, skiltes den Deel af Jsen, hvorpaa Posten og de til samme hørende Personer befandt sig, fra den Jis, som var fast frossen til Landet, og af Strømmen førtes hiin, tilligemed Posten, ud i Farvandet til henimod Femøe. Til Lykke havde Postførerens, Hr. Capt. Sandbechs Mandskab paa Klampen en Jisbaad, ved hvis Afbenyttelse de, efter 13 Timers høist farlig Seilads, landede paa Falster. Postføreren, som fleregange var kommet indtil Halsen gjennem Jsen, befinder sig meget ilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Horsens. Den 15de Februar feiredes her med sand Deeltagelse den almindeligt høitagtede Oberst von Bibow's halvthundredaarige Jublicum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Ved den 1273 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 26. 6. 34. 54. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Khvns Kours den 23de Februar, 228. Specier 13 Mk. 11 s. den 27 Febr. 229. Sp. 13 Mk. 11 1 a 12 s. Aarhuus, den 1ste Marts. Ligesaa hastig som Jsen gik bort, ligesaa hastig kom den igjen tilbage. Jmorges laae hele Søen bedækket dermed saavidt man kunde øine, en N. O. Storm havde i Nat drevet den ind igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
den 2den Marts. Jdag er Jsen atter borte. Ved det overhaands stærke Tøveir igaar strømmede Vandet saaledes ned fra Bakkerne heromkring, at der ved nogle af Portene var en ordentlig Oversvømmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
J Aarhuus Stift er i afvigte Aar, fra 1ste Januar til 31te Decbr. 1826, copulerede 140, Par, fødte af Mandkjøn 2616, af Qvindekjøn 2455. er 5071, hvoriblandt dødfødte 209, uagte Børn af begge Kjøn 476, tilsammen fødte: Døde: af Qvindekjøn: af Mandkjøn: fra 1 til 10 Aar: 782, . . 737. = 100 og derover, Tilsammen: 1968, Summa af begge Kjøn: 3861. Altsaa flere fødte end døde: 1686.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Blandt de Fødte ere anmeldte: 34 Par Tvillinger og 3 Trillinger. Blandt de Døde: druknede ved uheldige Tilfælde 26 Personer. Selvmord: 6 Personer hængt sig, 1 druknet sig, 3 dræbt sig i Vildelse. Omkomne ved andre ulykkelige Hændelser: J Gjern Herred, 1 Mandsperson funden død paa Marken, rørt af indvSlag; 1 Karl nedfalden i en Lade og knust Hovedet: 1 Karl ihjelslagen i en Mergelgrav. J Hids Herred: 1 Mand ihjelslagen af Lynild. J Lusgaard Herred: Personer omkomne i en Brønd, som skjød sammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
J Mols Herred: 1 Mand funden død i en Tørvegrav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
J Ning Herred: 2 Mandspersoner fundnedøde paa Marken; 1 Kone ved Jldebrand saa forbrændt at hun døde samme Dag. J Nørrehald Herred: 1 Mand funden død paa Marken. J Sabroe Vesterliisberg Herred: 1 Karl ihjelslagen ved at falde Træer i Skoven. Sønder Herred: 1 Mandsperson falden nee af et Ta og døde strax. J Støvring Herred: 2 Mandspersoner, fundne døde paa Marken; I Kone ihjelslagen af Lynild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Provst Lindhardt; til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen. I Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Befordringer og Afgang. Kammerraad Clemmentsen, Chef for det danske Kanal Havne og Fyr=Contoir, Kammerraad og Renteskriver Hansen, Kammerraad og Renteskriver Holck, Kammerraad og Translateur ved Øresunds Toldkammer J. Veise, samt Kammerraad og Told=Jnspecteur Strandgaard i Aalborg, ud Forlangt Jndrykkelse. Ligesom Sneen beskytter Marken for Frost, saa gjør den det og paa Steenbroen, da nu enhver Steenbroe letter sig ved Frost i Jorden, synker igjen ved Tøeveir men ikke altid saa jævn som den var for, især hvor der forefalder megen Kjørsel; maa det da ikke som en Følge heraf være skadelig for Steenbroen at kjøre Sneen bort fra Gaderne saalænge den ligger jævn tyk overalt, ikke hindrer Færselen og ikke stopper Vandets Afløb i Rendesteenene?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Bekiendtgjørelser. Med veemodig Følelse bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, at min eiegode og uforglemmelige Fader, Oberstlieutenant Johan Gottlied v. Pe nick, fuldendte sit jordiske Liv den 21de Febr. om Morgenen Kl. 3, ved en blid og let Død efter faa Dages Sygeleie, i sit 79de Aar. Fred være med Dit Støv, Du Sallige. Aarhuus, den 1ste Marts 1827. Paa egne og fraværende Broders Vegne, J. A. Penick.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Min inderlig tjære, brave Kone Elisabeth Catrine, fød La Cour, omskiftede Tiden med Evigheden afvigte 1ste Marti. J 28 Aar var hun mig den meest virksomme Egtefælle, den sjeldneste Moder for mine, af første Egteskab havende, 5 smaa Børn, hvoraf 3 overleve hende, som hun dannede med Ømhed, til duelige Koner og Mødre, og behandlede dem saaledes, at de aldrig savnede egen Moder. Et lysende Exempel var hun for alle Stedmødre. Hendes Levetid, var 69 Aar og 1 Maaned. Jeg med 3 Døttre fælde Taare ved hendes Grav. Wibye, den 2den Marti 1827. N. Wormslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Politi=Bekjendtgjørelse. Da Politibetjentene ere beordrede at anmelde enhver paa Gaderne eller Byens Grund forefindende løs Hund, som ei er forsynet med det ved Ple. af 29de Octbr. 1824 befalede Tegn, og Eieren til samme derefter, i Henhold til allerhøistbemeldte Placat, vil vorde anseet med Mulct, saa advares herved de, der allerede maatte være i Besiddelse af Tegn for deres Hunde, ikke at lade disse gaae løse uden at bære Tegnet, da Hun denne i saa Fald ville vorde anseete lige med de, for hvilke intet Tegn er lost. Aarhuus, den 28de Februar 1827. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Førstkommende Onsdag den 7de Marts om Aftenen Kl. 6 afholdes Qvartal, Generalforsamling i Selskabet Polphymnia, og da Ting af Vigtighed, hvoriblandt en Proposition at leie Lyststedet i Riis Skov, foretages, saa ønskes Forsamlingen saa talrig som muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Contingenten for Marts og April Maaneder modtages Directionen. ved samme Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Tirsdagen den 6te Marts førstk. om Eftermiddagen Kl. 1 foretages offentlig Auction i Aarhuus Hospital over en Deel afdøde Hospitalslemmers Efterladenskaber, bestaaende i: Chatoller, Dragkister, Skabe, Kister, Borde, Stole, Sengeklæder og Gangklæder, en Samling af Møllebygger=Redskaber, m.v. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 23de Febr. 1827. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Den Stervboet efter afdøde Peder Pedersens Enke Mette Pedersdatter tilhørende Gaard i Gjedved Bye, Tolstrup Sogn, Woer Herred, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., med indavlet Afgrøde og nedlagt Rugsæd, bliver stillet til Bortsalg ved en offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Onsdagen den 14de Marts førstkommende Formiddag Kl. 10. Naar Gaarden er bortsolgt, sælges det deri værende Jnd og Udboe samt Besætning. Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret og erfares paa Auctionsstedet. Wøer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 26de Febr. 1827. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Efter Requisition fra vedkommende Forlig og Udlægshaver stilles den Berthel Jensen forhen tilhørende i Gjedved Bye, Woer Herred, beliggende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 4 Skp. 3 Fdk. 1 1/2 Alb. med Foder, Afgrøde og nedlagt Rugsæd, saa og en Skovparcel No. 13 i Riis Skov, til Bortsalg ved een offentlig Auction som afholdes paa Gaarden Onsdagen den 28de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Naar Gaarden er bortsolgt, sælges det deri værende Ud- og Jndboe samt Besætning. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, og erfares paa Auctionsstedet. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 26de Febr. 1827.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Da det ved Auction den 10de dennes skeete høieste Bud paa Halvdelen af en Parcel fra Jens Winthers Gaard i Tvingstrup, Orritzlev Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb. afgangne Kjøbmand Peder Herschends Stervboetilhørende, er forkastet; saa stilles denne halve Parcel, efter Vedkommendes Begjæring igjen til Bortsalg ved een Auction, som afholdes paa Voer og Nim Herreders Tingsted Løverdagen den 10de Marts førstk. om Formiddagen Kl. 11. Conditioner og Kort over Eiendom, men er til Eftersyn paa mit Contoir. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 21de Febr. 1827.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Godt Have Frøe kan faaes paa Frysenborg hos Koch. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Efterat jeg i en Tid af 21 Aar har fungeret, deels som adjungeret, og deels som i Vacancen constitueret, Byskriver i Weile og Herredsskriver i Nørvangs Torrild Herreder, er jeg, ved Eftermandens Udnævnelse, sat tilbage i min forrige Stilling, og paatager mig nu igjen, som før, saavel Sagers og Commissioners Udførelse, som Ansøgningers, Contracters og andre Documenters Forfattelse; hvilket herved bekjendtgjøres, med Forsikkring, at mit formaal stedse skal være, med Nidkjærhed og Flid at udføre alt til mine Mandanters Tarv, saaledes som Pligt og Samvittighed byder. Weile, den 28de Febr. 1827. F. L. Kragballe, Procurator i Weile, Ribe og Ringkjøbing Amter. En i Aarhuus Havn beliggende, og i alle Henseender vel udhalet Skonnert, drægtig 27 Commerce=Læster, er underhaanden at faae til Kjøbs. Reflecterende behager derom at accordere med Undertegnede hvor Jnventarie=Listen ligger til Eftersyn. Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Undertegnede bliver om meget kort Tid forsynet med bedste fyenske Kløverfrøe af forrige Aars Afgrøde, der i større og mindre Partier overlades til moderat Priis A. Lemis, paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Alle Slags lange Hestehaar af Manke og Hale, ligeledes de lange Haar af Øxne Haler, kjøbes og betales med en høi Priis af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Alle Sorter godt Hauge- og Blomsterfrøe, hvoriblandt en udmærket Samling af dobbelte Nelliker, Lakoier, Aster a. udsælges herefter til billigste Priser hos Handelsgartner Sjelle ved Munkeport. Hvid Sædehavre, saa og nogle hundrede Lispund fortrinlig godt Havrehalm, er at faae hos Ahnfeldt. Saasnart Farvandet er frie for Jis, agter Skipper J. Nyerup at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Et aldrende Fruentimmer ønsker Condition som Huusjomfrue til 1ste Mai, Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-02
Den allernyeste Koge=, Bage, og Sylte Bog, af den kongelige Kok Hr. Nielsen, indeholdende fuldstændig Anviisning til Tillavning af omtrent 4000 forskjellige Retter, saavel simple, der forekommer i en borgerlig Huusholdning, som og af dem, der tiene til Servering ved Tractementer. Tredie, forbedrede og meden Slagte, Røge= og Salte Bog forøgede Udgave, faaes indbunden for 6 Mk. hos Jessen, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Aar 1827. Nr. 29. Løverdagen. den 3die Marts Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede. Aarhuus. fislidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Udlandet. Det Selskab i London der har dannet sig for ved Dampskibe at give Engellands Handelsforhold med den nye Verden en større Udstrækning, fortjener det hele Fastlands Kjøbmænds og Statsmænds fulde Opmærksomhed. Selskabet blev stadfæstet ved en Parlementsakt, og erholdt af Kongen anseelige Privilegier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Det kom under den afdøde Hertug af Yorks, og Hertugen af Wellingtons Beskyttelse, og bliver præsideret: af Marquis Landsdown. Dets Kapital er 6000,000 Lstl. Det har som Oplagsted for de Varer, der ere bestemte til Amerika, valgt den fortrinlige Havn Valen tia i den sydvestlige Deel af Jrland. Hertil føres Varer fra Theemsen, fra Glasgow, Liverpool, Limerik og Galway paa Dampskibe, som skulle besøge de Havne, der ligge paa deres Vei. Fra Valentia skulle Dampskibe afgaae af den største Læstedrægtighed. Et at disse Skibe skal, forsynet med fornødent Brændselmaterial, begive sig til Ny-York og Halifax i Ny-Skotland paa en Tid af 15 Dage. Et andet skal regelmæssigen hver Maaned afgaae til Jamaika, og paa Veien i dertil berøre de afrikanske Øer og Madera, og tage Veien tilbage over Azorerne og de hermudiske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Fra Jamaika skulle andre Dampskibe sættes i Forbindelse med Havannah, og andre sydamerikanske Steder. Qvebek og Halifar skulle sættes i umiddelbar Forbindelse, for at udstrække Skibsfarten og Handelen til det inderste af Nordamerika. Middelpunktet af den engelske Handelsvirksomhed skal altsaa i Henseende til de to store, Afdelinger af den nye Verden sættes i Ny-Skotland, og paa Jamaika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Som karacteristisk med Hensyn til Rettergangs maaden i Londons Cancellie-Ret kan følgende Omstændighed tjene, der tildrog sig den 15de Februar. J Sagen Lucena c. Crawford vilde Lordkantsleren fælde Dom. men, men Sagen var alt bleven saa gammel, at Sagførerne, Dhrr. Hart og Horne, havde aldeles glemt alle dens Omstændigheder, endog, hvilken Part enhver af dem havde forsvaret, og følgelig kunde de ikke engang afgjøre hvis Klient det var, der fordrede Sagens Gjenstand, en lille Sum af omtrent 20,000 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Det mecklenborgske Criminal-Collegium i Bützow, har ladet bekjendtgjøre Følgende: Kjøbmand Johan Ernst Engell og Vognmand Georg Friedrich, Roloff, begge i Wismar, havde truffet den Aftale, falskelig at laste et i Rostock kjøbt Skib med grov istedetfor med fiin Uld til Engelland; at lade forsikkre den foregivne fine Uld i London for 20,000 Rigsdaler ; men at sænke det bedrageligen ladte Skib paa Søen og derpaa inddrage Forsikkringssummen. Roloff, som før havde faret tilsøes, skulde bore Skibet i Havnen ved Rostock, paa Søen trække Proppen ud og redde sig selv og Skibsmandskabet i Baadene, som skulde sættes ud. Allerede havde Engell henvendt sig til et Huus i London om Assurancen, der skulde iværksættes, og for at foreløbigen inddrage 600 Rdlr. paa en Vexel. Men Bedrageriet opdagedes allerede i Rostock derved, at en Sæk underJndladningen brast itu, hvorved den ved Engells Foranstaltning for det meste med Ting gandske uden Værdi forfalskede Jndhold kom tilsyne. Efter ført Undersøgelse er Engell dømt til fire Aars og Roloff til tre Aars Tugthuusstraf, og Begge have tiltraadt deres Straf i Dømitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Den før ikke længe siden afdøde Præst GronauBerlin søgte endnu i sit Livs sidste Maaneder, da han aldrig meere forlod sin Lænestol, ved en møisom tabellarisk Henviisning at komme efter om Veirligets Forandringer med en overveiende Bestemthed indtræffer paa visse Dage i Ugen, og om den iblandt Landsbyfolk og den lavere Klasse af Qvindekjønnet udbredte Tro, at regnfulde og klare Dage, vel ikke uforanderligen, med dog for størstedelen, ere faste, grunder sig paa mangeaarig Erfaring. J denne Hensigt gjennemgik han fine fra Aaret 1761 til Udgangen af Aaret 1825 - altsaa et Tidsrum af henimod 70 Aar - førte Veir-Jagttagelser. Det paa hans Arbeidsbord forefundne Resuitat af de me Sammenligning bestad i Følgende: "Under hele dette lange Tidsrum viser det sig, at Onsdag har de fleste, Torsdag derimod de færreste gode, og smukke, eller i det mindste taalelige Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Løverdag har de fleste, og Søndag de færreste slette Dage; og at Fredag har været ustadigst, og medbragt slettere Veir end nogen anden Dag i Ugen. At derimod Fredagens Veirlig skulde stemme overeens i med Søndagens, er ikke bekræftet ved Erfaring, og beroer paa en som Fordom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Kjøbmand Sperling i Memel har opfundet et Redskab, som han har kaldet Redningsdrage, og som, ifølge Vidnesbyrd fra den preussiske Øvrighed og mange, størstedeels brittiske, Skibsførere, er et næsten altid ufeilbart Middel, til at kaste et Toug, paa 1000 Skridts Afstand, iland fra Skibe, og bevirke Mandskabets Frelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
J Staden Gent styrtede nylig en ung Kone fra en Loge i fjerde Etage af Skuespilhuset ned i Parterret og slog sig ihiel paa Stedet. Hun var nemlig, for at komme til at sidde foran, traadt ind i Logen, førend Lamperne endnu vare tændte, og, i den Tanke, at hun skrævede over en Bænk, traadt ud over Rækværket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-03-03
Hvor stærk den danske Fart fortiden er paa Rostock, sees deraf, at der i forrige Aar ere indløbne 143 danske Seilere, hvilket omtrent udgjør en Fjerdedeel af alle i bemeldte Tid paa Rostock farende Skibe.