JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Af Landhuusholdningsselskabets Forhandlinger i dets Møde d. 6te d. M. erfares følgende: Feldbereder Schulz i Rudkjøbing paa Langeland, som med Attester har godtgjort, at han 1810 har indsamlet 1956 Pd. forskjellige Medicinalurter og solgt dem til Apotheket i Rudkjøbing, tilkjendte en Præmie af 30 Rdlr. Fæstegaardmand Lund, paa Thorsøegrund i Lolland, som har indsamlet 56 Lpd. 12 Pd. Engeskiær, tilkjendtes det 6te Bæger med Paaskrift: For Farveurters Jndsamling. Casp. Petersen i Steenstrup, Svendborg, Amt, har i Aaret 1810 avlet 230 Lispd. 8 Pd. Peberrod, angaaende hvilket først Agerdyrknings Commissionens Betænkning skal indhentes. Konst Commissionens Anbefaling for Skolelærer Mads Jensen, som om Aftenen har underviist endeel af Sognets Ungdom i Kurvefletning og andet nyttigt Haandarbeide, til et Agtelsestegn af 4de Bæger, med Paaskrift, for Almuens Undervisning i nyttigt Haandarbeide, bifaldes. Hr. Forpagter Agidius paa Restrup ved Aalborg, har tilvirket 56 Lispd. Sødost, altsaa over det dobbelte, Præmielisten udkræver for 3die Guldmedaille, men da Osten ikke opnaaer de bedre udenlandske i Fuldkommen hed, tilkjendtes ham kun den 1ste Sølvmedaille Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
(Af Hamb. Børsenh.) Constantinopel. Formedelst een af Sultanindernes Svangerskab er det blevet forbudet at salutere med Canonskud fra Seraillet for ankommende og afgaaende Skibe. Capitainen paa en Krigscorvette, der har handlet imod dette Forbud, er bleven arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Petersborg. Ved Festen d. 6 Jan. . St. som er een af de vigtigste i den græske Kirke, som høitideligholdtes her i Aar med stor Pragt, parade, rede 28,000 Mand Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Stockholm. Her er under d. 17 Jan. udkommen en Kgl. Bekjendtgjørelse, hvori det hedder, at da Hr. Keis. Russiske Majestæt har erklæret, at de Officierer ved den forrige Finlandske Armee, mod hvilke der skulde anstilles Undersøgelser, ere blandt deres Tal, der under Krigen enten ved Daad eller Sindelav have udmærket sig til Fordeel for Hs. Keis. Maj. og altsaa ved den 2den Art. af Frederikshamns Fredsslutning ere sikkrede mod al Proces og Regnskab, saa skulle alle videre Undersøgelser mod Officiererne af den Finske Armee og angaaende Fæstningernes Svenborgs og Svartholms Overgivelse og Aarsagerne til den i Seives indgangne Capitulation, ophøre. - Prinds Oscar har faaet Titel af Hertug af Sødermanland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
London. Vi have allerede bemærket, at paa 6 Mill. Pd. St., som bleve trukne paa Treforen, i Vexler fra Lissabon, til 500,000 Pd. St. maanedligen havdes ved Ombytningen i Mynt eller af andre Aarsager et saadant Tab, der forhøiede denne Udgivt til 7 Mill. 500,000 Pd. St. Efter Breve fra Middelhavet er Tabet for Tjenesten paa Den Maltha endnu større. Man forsikkrer os, at der er givet 6 Shill. 8 Pence Sterl. i Anvisninger paa Treforen for en Piaster. Vi kunne ikke sige, at Coursen altid er saa lav, men vi troe dog, at Middelprisen er meer end 6 Shill. for en Piaster eller 28 PC. under den egentlige Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Rom. Som bekjendt var den forrige Kirkestat under den pavelige Regjering i stor Gield. Denne er nu afbetalt derved, at man har afstaaet Creditorerne Krongodser, der fuldkommen svare til Beløbet af deres Tilgodehavende. Mayland. J Ancona, hvor der findes en velbeholden Triumphbue for Keiser Traan, har man ved at anlægge nye Fæstningsværker, fundet ikke ubetydelige Levninger af et Amphitheater, der siden mange Aarhundreder har ligger begravet under Gruus og Jord. Ungsburg. Siden nogle Uger er Coureergangen mellem Paris, Wien og Constantinopel meget stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Slottet Philippsruhe ved Hanan, som har tilhørt den forrige Churførste af Hessen, skal nu offentlig følges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Efter Pariser Blade agte adskillige af Rhinforbundets Fyrster saa meget som mueligt at indføre i deres Stater samme System i Henseende til Tobakken som i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
J det Engelske Overhuus fandt i Mødet den 5 Jan, en dobbelt Strid Sted; ved den første havde Ministerne en Minoriter af 12 Stemmer; ved den anden en Flerhed af 9 Stemmer imod dem. Morning Chronicle af 26de siger: Publicum vil med Fornøielse see, at Pairerne paa ny med en Fleerhed af 12 Semmer, paa en utvetydig Maade have yttret deres Mening mod Jndskrænkningerne og Jndgrebene i den Kgl. Myndighed, som den Bill, Underhuset har tilsendt dem indeholder. Aldrig havde man førend det dristige Anslag, der nu smedes mod den udøvende Green af vor lovgivende Magt, et Exempel paa en saadan Majoritet, der indeholder Navne, som, i Henseende til deres Ælde og deres Forbindelse, høre til de meest glimrende, og vi tør forsikkre, at Nationen vil give denne Majoritet med en Ærbødighed og Følelse, der kommer fra Hjertet, sit bifald. Deres Stemmer sanklinge med Nationens Ønsker, Nr. i alle Dele af Riget yttrede sin meest levende Attraa efter at samle sig om den sandsynlige Tronarving, og hellere at lette ham den tunge Byrde af den manglende Kongemyndighed end for- og Vanskelighederne i denne Opgave ved overilede Bestræbelser, og ved at væbne en heel Phalaux mod hans Bestyrelse at forøge dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
J Ulm har det ældste Handelshuus, v. Nachtrapp, hørt op at betale. – J Augsburg vedvarer Vexlernes Protestering og den deraf flydende Forvirring i Handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Udenlandske Efterretninger. Commerceraad Olchins Papirfabrik i Nærheden af Petersborg leverer nu aarlig 25000 Riis Papiir af alle Sorter. J Fremtiden skal i alle Ministerialdepartementer og i alle Cancellier i det Russiske Rige ikke bruges andet end indenlandsk Papir. (Hamb. Corresp.) Marin Jesmow, en fattig Bondes Datter i en Landsby, 20 Verster fra Staden Twer, havde for at forskaffe sine yderst fattige Forældre Livets Ophold, i en Alder af 8 Aar, givet sig i Tieneste som Baadsmandsdreng, under Skikkelse af en Bondedreng og under Navnet Jvan Jesimow. Ved Arbeidsomhed og roværdig Opførsel blev hun omsider Loods, og førte med særdeles Raskhed Bar kerne igjennem de vanskeligste Vandfalde i Floden Teverza. Hun var meget yndet for sit muntre og godmodige Sindelav. J en Tid af fire Aar har Lodsen Jmow udmærket sig ved sine Kundskaber om alle Sandbanker i Floden Teverza og sin Duelighed i farlige Tilfælde. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Man har for en rum Tid siden læst i adskillige offentlige Blade, der anmeldte den berømte Ridder d'Cons Død, at man ved denne Leilighed har opdaget, at han virkelig var af Mandkjønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
J Joural de Empire læses nu derimod et Brev, hvori godtgjøres, at d'on virkelig har været et Fruentimmer, og at hun i 35 Aar har spillet denne Rolle, uden at man imidlertid den hele Tid havde mindste Tvivl om til hviket Kjøn hun hørte. Dette blev nemlig opdaget derved, at hun engang stak sig selv i Brystet, og da følgerne bleve meget farlige, maatte hun første Gang i sit Live tage sin Tilflugt til Lægernes Konst. Hun henvendte sig til en i London levende Fransk Læge, Dr. Malon, som hun stod i nøie Venneskab med, og denne maatte hun betroe sin Hemmelighed. Malon tog en anden Fransk Læge, Legaur, til Hielp og opererede Jomfru d'Con. Begge disse Herrer svege siden deres Eed, ikke at røbe hendes Kjøn, og betroede Hemmeligheden til Morande, Forfatter af Gazettier courasser, og Redacteuren for Courier de Europe, som igjen meddeelte samme i sit yderst læste Blad. – Det Franske Hof ønskede at vide, hvor megen Tro de anførte Forfatteres Udsagn fortjente, og overdrog nu Beaumarchais at reise til London og bemægtige sig enten ved List eller Bestikkelse de Papirer, der havde Hensyn til den Franske Regjering og som vare i deons Besiddelse. Denne udførte sit Ærinde godt og medbragte Chevalier, d'Cons Portesenille, som ikke lod mere nogen Tvivl, tilovers om at han var et Fruentimmer. - Nu kom hun tilbage til Frankrige, og gik endnu bestandig klædt i Mandsklæder, men en Beslutning fra Hoffet paalagde hende at klæde sig i Fruentimmerdragt. Endnu førend dette skeede kom hun i Operahuset i Strid med en Officier, som udfordrede hende til at møde næste Dag i Skoven ved Boulogne. Man berettede Hertugen af Riche lien dette, men denne sagde smilende til den Officier, som bragte Efterretning: slig den tappre Amazone, at jeg skal paalægge Marquien, at bede hende om Forladelse for den Mangel paa Agtelse, han har viist hendes Kjøn. – Efter at Retten havde erklæret d'Con for et Fruentimmer, vendte hun igjen i Fruentimmerklæder tilbage til London, og 1787 fegtede hun med Saint Georges i hele Hoffets Nærværelse, der vilde see hende fegte med denne berømte Lærer i Konsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Kjøbenhavns Vexelcours d. 12 Febr. Kort 840 til 816. - J Hamborg var Coursen paa Kbhavn d. 8 d. M. 780 k. S. Bancosedler 620.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
Opfordring. Adskillige, som ikke have seet Hr. Skuespil, ler og Dannebrogsmand Knudsens sidste skjønne Forestilling paa den Kgl. Skueplads til Fordeel for vore krigsfangne Landsmænd og deres Familie, ønske at Hr. Kandsen vilde glæde dem og gavne Krigsfangerne ved at give denne Forestilling endnu engang. Da ethvert Foretagende, som sigter til at opflamme Nationalaand og Nationalfølelse, bør virke saa almindelig som mueligt, saa synes Almeenheden aldrig at have havt større Føie til et saadant Ønske end ved denne Leilighed. Hvor betydelig end den ved første Forestilling indkomne Sum var, maa man dog tilstaae, at den i Forhold til de Tusinde brave Danske og Norske Sømænds Trang, der sukke i Engelsk Fangenskab, langt fra ikke er saa betydelig, at jo Patrioten endnu bør ønske den forøget ved en ny Forestilling. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-12
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden, tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Nyeste kilderie af K. benhavn. Aar Rae Raa Ottende Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 16 Februarii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Anledning af Provst Lütkens Erindringer mod Dr. G. L. Badens Forslag at paa lægge Amtsprovsterne de biskoppelige Forretninger. Man behøver ikke Selv at være i et Embede, for fuldelig at kunne overse Dets udstrakte Virkekreds i det Hele og i Detallien. Hvorledes skulde ellers de kongelige Kollegier kunne ordne og bedømme de Dem subordinerede Embeder og Embedsmænd, Det er ikke ved at kunne finde Fæld paa er Kirketaarn, eller tvære et Regnskab, den geisklige Embedsmand skal udmærke Sig. Naar Amts provsten fritages for Kirkesyn Bygningsoverslags Bedømmelse : Regnskabsrevisioner, og slige med Opsyn over Kultur og Religiøsttet heterogene Pligter, saa begriber jeg ikke, hvi Han er Ene skulde kunne føre det Opsyn over Kirkerne og Skolerne, Han nu i Følge Lovens 2 Bogs 16 Kap. og Fog af 5. Dec. 1800 deler med Biskopen. Manden af Kundskaber og Talenter, i Forretninger Han Selv har ønsket Sig, kan bestille i en Time ligesaameget som Andre bestille i en halv Dag, og fatte i faa Linier hvad Andre bruge hele Sider og Ark til. Jngen nægter mig dog at den kongelige det være sig Stiftse eller Amts Befalingsmands Virkekreds indbefattende og Kulturen er langt mere udskraft, end Biskopens, og dog har Han ikke som Denne nogen Medhielp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Spørgsmaal til vore Oldgrandskere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Henelii Silestographia siges, at det berømte Bjerg i Schlesien, Zobtenberg kaldet, blev af Boleslaus den Tredie overladt som Lehn til en Dansk, ved Navn Peter Wlast, som i Aaret 1110 paa samme bygte i Nærheden af sin Borget Augustiner=Kloster. Hvo var nu denne PeterWlast, og findes der i den nordiske Historie intet om ham,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Anledning af Stykket om Liigkister af Bræder i No. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
(Jndsendt.) Da Hr. Capelmester Wachtelbrener for 16 Aar siden gjorde en Reise til Wien, fandt han der følgende Forandring i Begravelsesmaaden, som var udført efter den ædle Keiser Joseph den 2dens Befoling. Naar nogen døer, maa det strax meldes Øvrigheden. Denne lader visse eedsvorne Personer holde en Synsforretning over den Døde, for at see om han ikke er død paa en voldsom Maade. Derpaa tages Maal til Liigkisten. Dagen førend Begravelsen bringes Liigkisten, hvori den Døde lægges, og derpaa i stor Procession under Klokkernes Lyd bæres af hans Venner eller Liigbærerne til Kirken. Naar Præsten er færdig med Bønnen, er Ceremonien tilende. Kisten med Liget sættes nu til Side og Liigfølget gaaer hjem. Om Aftenen kommer en lukket Vogn med 4 Heste for, overalt overtrukken med sort Voxlærred, som kan udtrækkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J samme sidde 4 Liigbærere, som sætte 2 eller 3 Liigkister i Vognen, om der er saa mange i Kirken, og kjøre ud med dem en halv Miil fra Staden til det bestemte Sted. Ligene tages nu af Graverne ud af Liigkisten og begraves. Disse komme Liigkister sendes igjen tilbage, til videre Afbenyttelse. - Paa denne Maade begraves i Wien alle uden Undtagelse. - Bekostningerne ved et saadant Liigs Begravelse ere ikke mere end 20 Gylden. Men dog have de Rige vidst at forøge dem. Forskiellen bestaaer imidlertid dog kun deri, at ved et Liig, som koster 20 Gylden i Begravelsesomkostninger, ere ved Jordefærden kun een eller to Præster, men ved et Liig, som koster mere, 6 til 12, ja endog ofte hele Præsteskabet tilstede i Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
(Jndsendt.) En Gjellestykke. Mange sukke og klage, fordi de bære mig maae. Mange ønske i Smug, gid jeg dog dig kunde naael Den, som en Fesabel har til Mage sig kaaret, jeg trykker, Hun stundom vel Hjernen forrykker; Mens andre med Rette saa inderlig Sig gorte, fordi de hædres ved mig. Jeg miskiender ikke den mig ubekiendte Velynders Bevaagenhed for mig, som gjorde Forslag Skilderiets Nummer 13 angaaende min Bogsamling. Men dette og ethvert andet Forslag i slig Henseende bør jeg aldeles frabede mig. Forestaaende Flytning til anden Boelig, hvor ikkun saa Værelser kunne erholdes, foraarsager allene, at jeg nu afhændiger, hvad mig er levnet af Bøger fra det Engelske Bombardement, og fra videre UhelAf Venner, som i Nød og Trang gjerne staae mig bi, er jeg ikke forladt. Foranførte Forslag lader sig ikke iværksætte, uden ved aabenbare Fornærmelse imod Embedsbrødre, hvis Yndest og Godhed jeg ingenlunde bor fatte Tanke om, at vilde mi bruge, mindre tilstede mig. J en Stad, som indbefatter saa mange offentlige Bogsamlinger, kan jeg ikke savne Leilighed, til at fornye eller forøge mine Kundskaber ved Tid og Leilighed. Ogsaa troer jeg, at den beste Maade at giøre en Bogsamling gavnlig for det Offentlige er at stille den til Salg, da enhver saaledes kan faae, hvad han ønsker, og jeg er saa langt fra, at fordre Erkiendtlighed for Opfyldelse af strenge Pligter, at jeg snarere maatte ansee det for en Ydmygelse, om nogen skulde, helst i Tider som nærværende, paabyrdes en Forpligtelse, der vilde paa begge Sider medføre mange Uleiligheder. Kjøbenhavn den 15 Februarii 1811. Nic. Eddinger Balle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Indenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongens Fødselsdag blev holtideligholdt den 28de Januarii paa Sorøe Academie, ved en Tale af Hr. Professor Molbech. om Sorøes Skjebne fra de ældste til vore Tider, og en Sang, afsjungen efter Talen. Hos Restaurateurerne koster nu et Glas Punsck 3 Mk. og en Kop Chocolade ligesaameget, men desuagtet har Søgningen snarere tiltaget end aftaget. Mærkeligt nok er det, at der nu paa de fleste Luxusartikler, uagtet de ere saa dyre, haves langt større Afsætning end førend Krigen. Sned kerne f. Ex. kunne i denne Tid ikke faae saa mange Mahonietræes Meubler færdige, som de kunne afsætte, endskjønt de ere stegne over 100 til 200 PC. siden i Fjor. En Fod Mahonietræ koster nu 5 Rdlr. Et Mahonietræes Chatol, som i Fredstider kun kostede 120 Rdlr., koster nu 400 Rdlr., et Divanbord, som kun kostede 30 Rdlr., 136 Rdlr., en simpel Bøgetræes Stoel, som ellers kostede 11 Mk., koster nu 32 Mk. Den overordentlige Mængde Arbeide, Snedkerne for Øieblikket have, har havt den Virkning, at over 50 Snedkersvende ere blevne Mestere i forrige Aar og at Kjøbenhavn nu ialt tæller 220 Snedkermestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Hovedaarsagen til Snedkerarbeidets Dyrhed er deels de bestandig stigende Priser paa Materialier, deels paa Arbeidslønnen. En Snedkersvend faaer nu dagligen 8 Mk. istedet for at han ellers kun fik 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Colonialvarerne have i den senere Tid begyndt at stige igjen i Priserne. Virginia Tobak, som paa Auctionen over Priseskibet Heralds Ladning, solgtes for 2 Mk. 14 s. til 3 Mk., er ved Auctionen over Priseskibet Argos Ladning, som rigtig nok bestod af bedre Varer, bleven betalt med 4 Mk. 8 sk. til 4 Mk. 12 s., men er dog siden igjen bleven solgt for 4 Mk. 4 s. Pundet under Haanden. Aarsagen, hvorfor Prisen bestandig ikke er stegen mere, ligger deri, at de to opbragte Skibe Georgia Planter og Jmogena, som ere prisdømte ved Underretten og hvis Sag snart ventes paadømt ved Overretten, begge have Tobak inde. Uden at regne disse to Ladninger kan man antage, at der er et Forraad af omtrent 2000 Fade i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Holland og Tydskland er Mangelen paa Tobak meget stor, og vor Cours kunde forbedres meget, om blot denne ene Artikel udførtes. God Caffe gielder 10 Mk., Havannah Sukker 7 Mk. 8 s. Candis 11 Mk. 8 s. til 11 Mk. 12 s. J det Hele er imidlertid ingen synderlig Omsætning i Vare handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Paa Auctionen over afg. General Postdirecteur Helfrieds Bogsamling blev Alting usædvanlig dyrt betalt. Den Spanske Oversættelse af Sallust, blev betalt med 78 Rdlr. Donguixotte paa Spansk med 126 Rdlr., Calderons Comoedier, 9 Vol.,med 59 Rdlr. Et ucomplet Exemplar af Thaers Annaler 42 Rdlr. 3 Mk. Rousseans Værker 65 Rdlr., og Voltaires dito (begge Eftertryk) 165 Rdlr. Lopers Karter over Spanien (68 smaae Blade) 58 Rdlr. Almedillas Korter over Portugal 36 Rdlr. 3 Mk. - To Malerier, efter Formodning af Leonardo da Vinci og Giulio Romano 612 Rdlr. Et dito af den Venetianske Sepolio 121 Rdlr. Et Schweizer Landskab 81 Rdlr. Volpatos 8 Kobbere efter Raphaels Malerier 201 Rdlr. 2 Mk. To smaa Kobbere af Morgen, 54 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne sin overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det Franske Hof, GeneralMajor v. Walterstorff, Storkors af Dannebrogen, til General-Lieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Vor Cours har i de sidste to Maaneder taget en sørgelig Vending, det forstaaer sig, efter Sædvane, paa vor egen Børs. Den kom bestandig slettere herfra til Hamborg, end fra Hamborg, hertil. Uagtet Speciebangne Contoiret sidste Postdag kun har noteret en Specie til 6 Rdlr. 24 s.D. C., betales den dog nu under Haanden med 8 Rdlr. og nogle Mark. En Følge heraf er at alt hvad vi skulle have udenlands fra stiger med hver Dag. En Balle simpel Trykpapiir koster no 60 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Kjøbenhavns Vexelcours d. 15 Febr. 800 fort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Udenlandske Efterretninger. Dr. Cesar Ruggieri, Prof. i Chirurgien. i Venedig, fortæller i et Brev til en anden Læg af 2 Maji 1807 er mærkværdige Træk af en rasende Sværmer ved Navn Mathien Lavat, med Tilnavn Casale. Han var født i en Landsby i Egnen af Bellune og levede af at sye Skoe. Han var altid bekjendt for sin overdrevne Andægtighed, men ikke ved nogen paafaldende Handling, indtil han i sit 45de Aar, formodentlig af fanatiske Bevæggrunde, afskar med et Skomager-Redskab sin Genitalia og kastede dem ud af Vinduet. Han overlevede denne grusomme Lemlæstelse og helbrede de sig selv fuldkommen. Derpaa gik han til Venedig, hvor han arbeidede som Skomager, og besluttede, at døe Christi Død og korsfæste sig selv. Han forskaffede sig de dertil fornødne Ting: Træ, Nagle, Strikke, Baand og en Tornekrone. Siden udfandt han en egen Machine, bestaaende af et Net af Reb, som han hver Dag arbeidede paa Endelig var han færdig hermed, klædte sig nogen af, satte Tornekronen paa, hvis Torne trængte indi Panden, og nu slog han paa en virkelig sindrig Maade de spidse Naale, hvoraf een var 15 Tommer lang, med en Hammer igjennem Hænderne og Fødderne, bandt sig selv fast til Korset, og bibragte sig, for at gjøre Jesu Lidelser fuldstændige, et dybt Saar i Siden. Saaledes korsfæstet lod han sig med usigelig Umage om Morgenen Kl. 8 fire udaf sit Vindue ned paa Gaden. Man ilede at løsne ham fra Korset. Der indfandt sig Saarlæger, blandt hvilke Dr. Ruggieri, der optegnede alting som Øienvidne. Man bragte ham i en Seng, derpaa i et almindeligt Sygehuus og endelig i det for Afsindige stiftede Hospital SantoServolo, hvor hans Saar vel bleve lægte, men han led meget, indtil han d. 2 April 1806, 8 1/2 Maaneder efter sin Korsfæstelse, opgav Aanden. Naar man spurgte ham om Aarsagen til hans besynderlige Beslutning, svarede han: Menneskenes Stolthed maa tugtes og ende paa Korset. - Man skulde ansee denne Fortælling for Digt, dersom ikke en troværdig Mand havde omstændelig beskrevet den i en offentlig trykt Bog og en stor Stad ikke havde været Skuepladsen for dette rædsomme Optrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Følge offentliggjorte Lister over Fallissementer i forrige Aar var deres Beløb i Altona 62372 Mk. Cour.; i Lübeck 5,210522 og i Hamborg 11,466603 Mk. Bco. J den sidste Stad har deres Beløb ofte været meget betydeligere om Aaret. J Aaret 1796 beløb de sig til 36 Mill. (Mærkeligt nok, at midt under det Uheld, der i de fleste andre Stater har rystet de ældste og de fasteste Handelshuse i deres Grundstøtter og draget saa mange Banquerotter efter sig, fallerede i Kjøbenhavn kun nogle faa Huse, uagtet Danmarks Handel o Skibsfart dog i denne Tid saa ganske er standset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Neue Zeit.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Wien agter man, i Betragtning af de første Fornødenheders nærværende Dyrhed, endnu Slør, engang at forøge Embedsmændenes Løn. er Huusleien stegen paa en ganske uhørt Maade. Fra 150 Fl. er den løbet op til 600 Fl. og fra 6000 Fl. har en vis Mand forhøiet den til 18,000 Fl. Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Ved et Keis. Fransk Decret af 8 Jan. er befalet, at Opsynsmanden over Kronens Møbler, ikke maa kjøbe eller anvende noget Tøi, hvortil Bomuld bruges som første Material. Silke, Uld og Traad, ere de eneste Materialier til Tøier, der maa bruges til Møbler i de Keiserlige Palladser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Det Engelsk Ostindiske Compagnie anvender alt for at slette den imellem samme og Keiseren af China udbrudte Tvistighed, og igjen at forskaffe sig denne Monarks Hengivenhed. Selv ved Smating søger det at gjøre sin Jndflydelse paa Hoffet i Peking gieldende igjen. Det har nyligen send Keiseren af China to Pendul-Automater af beundringsværdig Kostbarhed og af et Arbeide, der bliver endnu kostbarere ved de Materialier, der brugtes dertil. Det ene har Skikkelsen af en Vogn, paa hvilken der sidder en ung Prindsesse; hun holder paa Fingeren en Fugl, der indslutter Pendulens Drivefjeder, og som ved hver Bevægelse udfolder Vingerne, der er sammensat af Diamanter og Rubiner. Et Gitterværk af Smaragder og Rubiner rager frem bag Figuren, og ender sig i en ophøiet Punct med en Drage, hvis Skjæl bestaae af Rubiner, Beryller, Chrysolither og Smaraader. To Fugle, sammensatte af lignende Stene, trække Vognen, og kunne bevæge sig til forskjellige Sider. Det andet Automat er kun ved Stenenes Sammensætning forskjelligt fra det første. (Nordische Missellen.)¬