Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-08-10
De Hessiske subalterne Officierers Klage skal slet ikke have været ugrundet; thi deres Gage indtil Captainernes Classe var overmaade ringe, og umulig at leve af, enkelte bleve forledte derved til slette Handlinger; Stænderne antoge sig forgiæves deres Sag. – Kongen af Preussen har den 15 Julii taget Hertugdømmet Westphalen i Besiddelse, som Hessen Darmstadt har aftraadt, tilligemed Grevskaberne Wittgenstein. Berleburg og Viltgenstein, Wittgenstein. Kronprindsen af Preussen, Friderik Wilhelm, nu 21 Aar gammel, skulde i Sommer have reist til Jtalien i Selskab er opsat. (Fortsættes.)J Fredens Skiød drages vore Blikke hen til Krigens sørgelige Egne, til Amerikas sydlige med Statsraad Ancillen; men det heeder at Reisen og Afrikas nordlige Deele. Det spanske Amerika forsvarer modigt og vedvarende sin Uafhængighed, Den Taushed, som vedbliver at finde Sted i de spanske Aviser om Mexiko, udviser hvor ugunstig de offentlige Sagers Tilstand er i dette Land forden spanske Regiering. Vel er Hovedstaden Mexico endnu stedse i Spaniernes Magt; vel har Vicekongen der ladet Jndependenternes fangne General Morales pidske og henrette, efterat han var afhørt af Jnqvisitionen; men Jndependenterne har udstædt en Proclamation, hvori de forbinde sig til at hævne hans Død; og man veed at franske Officierer indvandre i deres Land for at organisere deres Armeer, og at Tropper hverves af dem i de nordamerikanske Fristater. Det heder, at de spanske Jnsurgentere blive saameget beskyttede af Nordamerikanerne, at deres Kapere faae Tilladelse til at anløbe de amerikanske Havne og at amerikanske hvilken de fandt saameget mindre berettiget til underkiende de afsluttede Kiøb, som at han ikke Krigskibe tage Jnsurgenternes Handelskibe underdisse Domainekiøberes Sag hos Kurfyrsten, men Convoi. Den tappre Forsvarer af Spaniens Uafhængighed, og ivrige Tilhænger af Cortes General Mina, var med endeel Officierer udvandret til England; han og disse ere nu afseilede til Mexico. - J den nordlige Deel af det spanske Sydamerika i det saakaldte Terra-Firma har Spanierne for Tiden Overhaanden, fra Chartagen af udbreder General Morillo sin Magt og Hovedstaden i Kongeriget Granada, St. Feer faldet i hans Hænder; hans Fremgangsmaade er haard, og i en lille Stad i det indre af Landet bleve 1500 Personer af enhver Alder og Kiøn myrdede; men Kampen med Jnsurgenterne er langt fra ikke til Ende; de angribe Spanierne hvor de kunne, giøre ofte rasende Anfald paa deres Linier, og da i Castellet Santa Rosa nogle Krudt vogne sprang i Luften, saa løb de Storm imod det, men bleve med Tab drevne tilbage. Men Helten Simon Bolivar har ikke forglemt sit trykkede Fødeland; efter Chartagenas Fald var han flygtet til Pethion paa Doming, her samlede han med sin Ven Jrinda de Morina 21 Krigs- og Transportskibe og en Hær paa 3000 Mand, som bestod af 2000 flygtede spanske Jnsurgentere og 1000 Mulatter af Pethions Hær, i Mai afseilede han med sin Flaade til Kysterne af Sydamerika, Commodore Brown anførte Krigskibene; Eskadren stødte den 1ste Mai paa en spansk Brig paa 14 Kanoner og 140 Mand, under Don Raphael la Jglesia, og en Skonert; begge Skibe bleve tagne efter en heftig Fægtning, hvori Spanierne udviiste stor Tapperhed og Forbittrelse, og hvori Commodore hed og marscherer mod Carracas, unægteligt svæBrown blev saaret. Øen Margaritha blev derpaa erobret, og efter de nyeste Efterretninger er Bolivar gaaet over til det faste Land, har der taget Stæderne Laquira og Barcellona, alle Skibene i Bugten af Cumana, sat alle Negerslaverne i Fri ver General Morillos Armee i dette Øieblik i megen Fare. – Pern er den eneste af de spanske lykkelige Fægtninger til de kongelige Tropper. J sydamerikanske Colonier, hvori Spanierne har fuldkommen Overhaand, som bekiendt har den tappre General Pezuela drevet Republikens GeneralRondean betydeligt tilbage; men denne har faaet paa nye Forstærkelser og skal have leveret nogle denne Republik, hvor den sidste Høst var overmaade riig og hvor Handelen er blomstrende, ruster man sig til Forsvar mod et Anfald af forenede spanske og brasilianske Tropper, som anslaaes til 10000 Mand, nogle sige, at Aarsagen til dette Angreb er, at Republikens Tropper skulde have gjort Jndfald i Brasilien, andre, at Kongen af Spanien har ved sin Formælings Afslutning med Kongen af Brasiliens Datter aftraadt alt det Land til ham, som ligger nordlig for Plata Floden. Men Republiken synes at vilde giøre en kraftfuld Modstand, General Artegas commanderer dens Armee og har et Corps Cavallerie paa 6000 Mand.