JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
Vor Landsmand, Regimentschirurgus Lud. Jacobson, en Søn af Hof=Graveur og Medailleur Jacobson, har, som bekjendt, i Sommeren 1811 med Hans Majestæts allernaadigste Tilladelse og Understøttelse foretaget en Udenlandsreise, for at udvide sine allerede erhvervede Kundskaber, især med Hensyn til Anatomiens Dyrkelse. Man kan nu meddele følgende Efterretninger om denne talentrige Videnskabsmand, hvilke ville være saavel hans værdige Lærere og talrige Venner i Særdeleshed, som enhver dansk Videnskabsynder i Almindelighed, saare kjerkomne. - Efterat have opholdt sig omtrent 6, Uger ved Universitetet i Kiel, og lige saa længe i Gottingen, hvor han, efter Anmodning fra den værdige Blumenbach, som just var upasselig, foretog med Held en Herniotomia, fortsatte han derpaa sin Reise til Paris. - Kort efter sin Ankomst til denne Stad oplæste han personligen i det Keiserlige National-Jnstitut en af ham i det franske Sprog forfattet Afhandling om det af ham kort for sin Afreise fra Fædrenelandet opdagede Organ i Pattedyrenes Næse, som det Kongel. Videnskabers=Selskab og Selskabet for Veterinairridenskabens Fremme belønnede, hiint ved at tilkiende ham sin Æresmedaille, og dette ved at optage ham til Medlem. National-Jnstitutet fældede over denne Opdagelse en særdeles gunstig Dom, som findes i dets Rapport for Aaret 1812. - Siden den Tid har han beskjæftiget sig med adskillige anatomiske Undersøgelser, og har end dette korte Tidsrum ikke tilladt ham, tilfulde at overbevise sig om Resultaterne af flere af disse Undersøgelser, saa har han dog havt den Tilfredsstillelse, at see sit Arbeide tildeels kronet med Held. Han har opdaget et nyt Organ i Reptilierne, ved hvilket disse Dyrs Ernæring under deres Vintersøvn skal kunne forklares. Denne Afhandling oplæstes i la Sociere Philomatique og findes indført i dets Bulletin for April 1813. Han har bekjendtgjort en anden Opdagelse angaaende en hidtil ubemærket Glande i Næsen af Mennesket og de fleste Dyr, der ligeledes findes sammesteds indført. Endvidere har han opdaget et særeget Sandseorgan hos Rokken (Raja) og Haifisken (Squalus). J la Sociers Philomatique, la Sanite medicinale og le Cerclemedical har han, under Løbet af forrige Aar, oplæst adskillige Afhandlinger om nye Jagttagelser, hvorover en hædrende Dom er bleven fældet. Ligeledes har han med megen Held exterperet et Tumor cysticas paa en vis Dame. - Siden Maji Maaned s. A. iagttog han i hospital des ensand deels ved Sengen og deels ved Cadaveret en af de vigtigste Børnesygdomme; men i denne Jagttagelse blev han afbrudt ved Hans Majest. befaling, at han skulde begive sig til den franske Hær, som paa denne Tid endnu stod seirende ved Oderens Bredder. Han forlod Paris i September, efterat han under 24de i f. M. var bleven udnævnt til corresponderende Medlem af laSociere philomatique, uden at ahne de Gjenvordigheder, Skjebnen vilde, han skulde kjæmpe imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
Fra Erfurth sendte han i October Efterretninger til sit Hjem. Jmidlertid blev Franskmændenes Stilling fra Dag til Dag betænkeligere, med den Posternes Gang mindre sikker, og endelig havde Leipzig=Slagets for Franskmændene saa uheldige Udfald, i Forening med Kamppladsens Forflyttelse til Danmark, Communicationens Spærring til Følge, Man smigrede sig med det Haab, at man, da Freden var afsluttet og Posternes Gang atter tilveiebragt, skulde erholde Brev fra ham, men forgjeves; først for 8 Dage siden, altsaa efter 6 Maaneders Forløb, fik hans Fader Brev fra ham, dateret fra Dresden. J dette melder han, at han fulgte den 63de Division Franske, bestemt til Dresden. Paa Marschen følte han allerede Forløberne til et nær forestaaende Udbrud af den Smitsot (Nervefeber), som herskede i de franske Hospitaler i Frankfurth og Gotha, og som han maatte have paadraget sig ved at besøge dem. Ved Ankomsten til Leipzig blev han syg, og paa Professorerne Rosenmüllers og Schwagerchens Anmodning blev han transporteret til St. Jacobs Hospital uden for Byen. Han følte sig allerede i en merkelig Bedring, da pludseligen Horizonten i denne Egn formørkedes. Talrige franske Hære concentrerede sig i og omkring Leipzig; der skulde Tydsklands Skjebne afgjøres. Den merkværdige Dag kom, og det store Slag forefaldt dels for St. Jacobs Hospitals Vinduer, deels i Nærheden deromkring. Længe varede det, forinden nogen af de Kjæmpende vilde vige, endeligen viste Fordelene sig paa de Allieredes Side, og de Franske vege. Man skjød over Hospitalets Gaard. J Værelset ved Siden af det, hvori Jacobson laae, bleve nogle dræbte, og endelig begyndte de Franske at retirere. De plyndrede først Hospitalet, men overmandedes af Co sakker, og da holdtes et skrækkeligt Huus. Jacobson blev nøgen udplyndret; intet blev levnet, alt berøvedes ham. Nogen og Syg, uden anden Føde end koldt Vand, maatte han i denne skrækkelige Forfatning tilbringe 1 1/2 Dag. At denne Hændelse maatte have nye Tilbagefald af Sygdommen til Følge, var let at indsee; dog, han kom sig snart, saa at han allerede i November kunde overtage sig Bestyrelsen af et Lazareth, som han forestod indtil Februarii, da det ophævedes. Han tænker nu at begive sig paa Hjemreisen, og snart kan vi see ham i vor Midte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
J Addresseavisen for 4de d. M. fandtes følgende indrykket: "Hr. Pastor Grundtvig vilde sikkert tilfredsstille mange Tilhøreres Længsel ved at prædike en af Helligdagene." Herpaa findes i samme Avis for 6te d. M. følgende Svar: "Kunde jeg fundet Adgang til en Prækestoel i Helligdagene, skulde det været min Lyst derfra at forkynde Guds Ord; men i visse Maader maa man skikke sig i Tiden, enten man vil eller ikke. Kun dette skal være vitterligt, at jeg ikke alene er villig til at præke, saa ofte som mueligt, men takker hver Præst, som vil tillade mig det. Endnu skulde jeg med Glæde præke een af Paaskedagene eller dem begge, hvor det undtes mig; men min Umage har været forgiæves. - N. F. S. Grundtvig, Holmens Kanal 284.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
Postefterretninger. Den i Formiddags ankomne Post har medbragt følgende Efterretninger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
Den 19de f. M. ankom Greven af Artois i Nancy, hvor han blev modtagen med Hæders beviisninger. - J Engelland har Prindsregenten modtaget Efterretninger om Bordeaux's Jndtagelse. Paa Marschen til denne Stad kom Engellænderne Deputerede i Møde med Begjering, at skaane Staden, da Jndbyggerne ville modtage Hert. af Angouleme med aabne Arme. Den engelske Regjering vil sende 100,000 Geværer til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
Underhandlingerne i Chatillon vedvarede ente nu d. 18de Martii, og efter franske Blade stod det politiske Thermometer meget paa Fred. Hertugen af Vicenza skal personlig være meget stemt for denne. Coureergangen skal være hyppigere nu end nogensinde for. - Efter engelske Blade gjorde Lord Castlereagh allerede d. de Martii Anstalter til at reise fra Chatillon tilbage til Engelland. Man formoder, at han vil reise over Holland, og medtage saavel hans derværende Gemalinde, som ledsage Hertuginden af Oldenborg (Keiser Alexanders Søster) til Engelland. - Blandt de Gjenstande, der debatteres om ved Kongressen, skal ogsaa være det engelsk ostindiske Compagnies udelukkende Privilegium, som Frankrige mener at være skadeligt for det i hine Egne. Efter et engelsk Morgenblad foreslog Napoleon først en Vaabenstilstand, men som man erklærede, ikke at ville tilstede, førend Præliminairiernes Undertegnelse. Grundvolden for disse Præliminairier var: at Frankrige skulde bestaae ligesom før Revolutionen. Denne Basis, siger man, vilde Napoleon antage, naar man vilde tilføie nogle Betingelser angaaende Colonierne (de franske) i Ost- og Vestindien. Dette sidste skal have foranlediget Hr. Robinsons Reise til London. Efter hans Tilbagekomst til Chatillon skal man have forelagt Napoleon et Ultimatum, hvis Antagelse eller Forkastelse man ventede af ham senest den 10de. Betingelserne skulle have været Frankrige maa indskrænkes til sine gamle Grændser fra 1789, og til Underpant forlange de Allierede Fæstningerne: Strasburg, Metz, Valenciennes, Ryssel (Lille, Bayonne og Perpignan. Napoleon skal have indrømmet nogle af disse Fæstninger, naar de Allierede trække sig tilbage uden for det gamle Frankriges Grændser. - Det engelske Statsbud Shaw er d. 18de ankommen til London, efterat han i Chatillon havde forladt Castlereagh, Aberdeen og Stuge i en Conference med Hertugen af Vicenza, med saa vigtige Depescher, at Lord Liverpool overleverede Prindsregenten dem om Natten Kl. 12, og at Geheimeraadet var samlet indtil Kl. 5 som Morgenen. Derpaa blev strax et Stats bud afsendt til Chatillon, og et andet fik befaling, at holde sig færdig til en Reise til Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
For Hamborg er ankommen en stor Mængde BeLeiringsskyts. (Lüd. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
J London har nedsat sig en Committee, hvis Hensigt er ved Subskription at indsamle Understøttelsesbidrag for de Stæder og Egne i Tydskland, som have lidt meest ved nærværende Krig. Den har allerede decreteret og anviist følgende Summer: For Schlesien, Liegnitz, Janera. 2000 Pund Sterling; for Lausitz: Bantzen, Bischofserda ac. 600; for Bøhmen: Culm 600; for Sachsen, Dresden 1000, Lützen 600, Torga500, Naumburg, 500, Erfurt og Eisenach 600, Landsbyerne omkring Leipzig 1000, for Anhalt; Dessau 600; for Hessen 1000 for Frankfurt 500; for Mecklenburg 1000, for Lübeck 600; for Hannover 1000, for Brandenburg: Berlin, Wittstock 1000. for Magdeburg, efter endt Beleiring, 600; for Stettin 600; for Hamburg 1000; for Würzburg 600. Lüb. Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-09
Paris, d. 8de Marts. Ved et Keis. Decret er Baron Caffarelli, Præfect i Aisnedepartementet, bleven afsat, fordi han forlod Nogent, da den endnu var besat af franske Tropper, Præfecten i Trasimenedepartementet, Hr. Roderer, skal betræde hans Plads. - En vis Gou, forhen Emigrant, og Vanderange, forhen Garde-du-Corps, have erklæret sig for Fienderne, og baaret St. Louiskorset, hvorfor de begge ere stillede for en Militaircommission, og dømte fra Livet. Den første er virkelig bleven henrettet; den anden er undvigt, og dømt in contumaciam. - D. 17de Februar, Klokken om Aftenen, angrebe 17 til 1800 Kosakker med to Kanoner og en Haubitz, efter en Fægtning ved Chateguneus, Staden Orleans. Om Natten plyndrede og ødelagde Fienderne Bygningerne udenfor Staden, og toge endeel Heste bort med sig. (S. B.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Nyeste. lagttages, & Fag. Prydesal. hingarn til Kund Blad som 34 3360 10 Fag, hvin humaadesmed Elevte Aargang. No. 30. afsat, kommen Udgivetsog forlagt af Boghandler S. Soldin. 2 11 Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. solgt, sunden i MI Garn. marsdagen den 12 April 1814. med os, fra sin adsom saa dens ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Swerdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 8 April 1874. - Det usædvanlig milde og behagelige Foraarsveir som nu, efter saa langvarig og haard Vinter, har indfundet sig, har ligesom paa ny oplivet por Stads Jndvaanere, befolket Spadseregangens til vort Yndlingsted, den saakaldte Disternbrok, og gjort Ende paa den nødtvungne Jndspærring i Husene. Allerede belaver man sig ogsaa paa, at besøge Sundhedsbrændene i Bramsted og Ottensee, til hvilke for nogle Aar siden Gjæster fra alle Kanter strømmede og alle den Gang vare enige i at rose Brøndens Virkninger i alle Slags Sygdomme, omendskjøndt disse Kilder siden den Tid have været mindre besøgte. Her have en Deel Personer. været syge i forrige Vinter og Døden har vel og bortreven en eller anden af dem, men de virksomste Anstalter til at afværge enhver muelig Udbredelse af en Epidemie, har været en uafladelig Gjenst udfor vore medicinske Professorers Omhu og Opmærksomhed. Med megen Forundring have saavel disse Mærd som vi læste endog i Hovedstadens Aviser, at et Par medicinske Professorer her i Staden vare iblandt de Dødes Tal, da tvertimod disse brave Mænd ikke allene befinde sig vel, men uafladelig gjøre sig det til Pligt i Sygdoms Tilfælde at yde deres Medborgere den omhyggeligste og kraftigste Bistand. - Vi have nu ogsaa faaet den behagelige Efterretning, at Hornqvægsygen, som var udbrudt i flere Egne i Hertugdommene, nu ved de af Regjeringen anvendte virksomme Forsigtighedsregler er bleven standset. - Da vor Rhede og Eideren nu ere fri for Jis, saa kan man vente at Skibsfarten ogsaa snart vil begynde. Vor Borgermester, Justitsraad Jess, er bleven udnævnt til Etatsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Et nyt Tidsskrift under Titel Antegninger af blandet Jndhold, ved Overkrigscommissair N. C. Øst, er begyndt, og skal udkomme til ubestemte Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen har, i Anledning af Forestillingen den 12te Martii d. A. paa det Kongel. Theater, til Fordeel for de Qvæstede og de Faldnes efterladte Enker og Børn, endvidere modtaget 821 Rbdlr. 4 Mk. 8 s., nemlig fra Officerer og Mandskab ved Hr. Capitain v. Wedelfelts Batterie 104 Rbd. 3 Mk. 8 s., fra W. 16 Rbd. 4 Mk., fra det dramatiske Selskab i Randers 367 Rbdlr. 1 Mk., fra det dramatiske Selskab i Svendborg 383 Rbdlr. 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Mariboe d. 4de April. Efter Jndberetning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn- og Fedevarer i afvigte Martii Maaned her følgende En Tønde Hvede 13 1/2 Rbd. En Tønde Rug 11 2/3 Rbd. En Tønde Byg 7 Rbd. En Tønde Havre 4 Rbd. En Tønde graae Ærter 13 Rbd. En Tønde hvide Ærter 13 Rbd. Et Pund røget Flesk 80 Rbs. Et Pund fersk Flesk 64 Rbs. Et Pund Kjød 32 Rbs. Et Pund Smør 1 Rbd. Et Pund Ost 28 Rbs. Et Pund Talg 56 Rbs. Et Slegtenød 100 Rbd. Et Faar 10 Rbd. Et Sviin 70 a 40 Rbd. (Mariboe-Av.) Sar Maribot, den 7de April Paa Markedet, Rødbye d. 5te dennes herskede en stor Flanhed i Handelen, der formodentlig hidrørte fra de slette og ufremkommelige Veie. De faa Sælgere, der indfandt sig, havde liden eller rettere ingen Afsætning. Med Hensyn til vort Pengevæsens Forbedring vare Hestene endnu meget dyre. For en temmelig god Bondehest blev forlangt fra 1000 til 1500 Rd. D. C. - Broen ved det saakaldte Særingevaad er reent bortskyllet af den overvættes, store Mængde Vand. - Her i Mariboe kan bekommes 1 Flaske god Margo rød Viin for 16 Rd. og en Flaske spansk catalonte Viin for 12 Rdlr. D. C.; derimod koster et Pund Konrøg 80 Rd. D. C. Et Pund Oxekjød kan nu atter kjøbes herfor 2 Rd. D. C. - Endnu den 1ste April kjørtes fra Askøe til Bandholm; den 6te gik man endnu paa Jndsøerne her. En Mand slap i, men reddede sig. - J denne Tid er i Reesnæs under Grevskabet Knuthenborg fød en Kalv med 2 Hoveder. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Finants=Collegiet har, under 9de April d. A., bekjendtgjort følgende: "For at fremskynde Jnddragelsen af de ved Forordning af 8de Januar d. A. autoriserede Commiteesedler har Hs. Majestæt Kongen ved Resolution af 2de d. M. allernaadigst bemyndiget Finants=Collegiet til at tilbyde Finants kassens og den forrige Depositokaffes Debitorer i 11te Junii Temin d. A. at indfrie deres til bemeldte Casser udstedte Forskrivelser i Sølvværdie med Committeesedler endog efter de lavere Forhold i Navneværdie, end den nu gjældende Bankcours foreskriver. J dette Øiemed kundgjøres herved, at Enhver, som er skyldig til Finantskassen eller Depositokassen, kan i forestaaende 11te Junii Termin afbetale hvert 100 Rbdlr. S. V. af sin Gield med 160 Rbdlr. i Commiteesedler, naar derom, i det seneste inden 28 Maji næstkommende, er skeet Anmeldelse til den for deres Realisation af Grosserer-Societetet udnævnte Committe. Ved denne Liqvidation bortfalder den Rente, som imidlertid er forfalden af de derved anvendte Commiteesedler. De saaledes indkomne Commiteesedler afgives til forbemeldte Committee, som besørger dem easseerte."J afvigte Kirkeaar 1813 ere i Christiansands Stift i Norge ægteviede 1027 Par, fødte 2104. Drenge og 2009 Piger, ialt 4113 Børn, hvoriblandt 134 Uægte og 24 Par Tvillinger; døde. 1549 af Mandkjønnet, 1620 af Qvindekjønnet, ialt 3169 Mennesker. Altsaa ere 944 flere fødte end døde. 207 have opnaaet en Alder af over 80 og 41 en Alder af over 90 Aar. 43 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser, og 5 have ombragt sig selv, 122 vare dødfødte. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Kjøbenhavns Børs den 12 April. Cours. London 16 Rbdlr., Spec. 520. - Spegier solgtes til 31 a 31 1/2 Rbmk., for Commitlossedler blev givet 75 til 71 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Blandede Efterretninger. Petersborg Tidende indeholder betingelserne for den mellem Rusland og Persien sluttede Fred. Persien har maattet beqvemme sig til at gjøre stor te Offere. Det afstaaer til Rusland Provindserne Karabag, Ganshin, Scheking, Schirvan, Kubin, Barn, hvis Hovedstad af samme Navn er berømt af det under Benævnelsen Rosenparadis bekjendte blomstrende District, Talyschen og Dagesthan; det frasiger sig alle sine Fordringer paa Grusinien, Jmirete, Guriel og Mingrelien, og erkjender Keiserens Landshøihed over denne Deel af en egen Fyrste beherskende Gebet. Rusland har ganske en og med Udelukkelse af hver anden Ret til at sende Krigskibe til det caspiske Hav. Dets Undersaatter er det ikke allene tilladt at drive Handel paa Persien, men ogsaa i alle tilgrændsende Lande, mod Erlæggelse af en Ind- og Udførselstold af 6 PC. J alle persiske Stæder, hvor den russiske Regjering finder det nødvendigt, kan den endelig udnævne russiske Consuler eller Agenter, hvis Jurisdiction strækker sig til alle imellem russ. og pers. Undersaatter opstaaende Tvistigheder i Handelsanliggender. - De nye Lande, Rusland har faaet, høre, i Henseende til Frugtbarhed og mildt Clima, blandt de herligste paa Jorden. Randen bærer uden menneskelig Pleie de kosteligste Druer. Bjergensere bedækkede med Castanier og Oliver, og Slæt terne med Laurbær= og Granitskove, Fasaner med pragtfulde Fjeder gjennemsværme Luften i hele Flokke; her er deres oprindelige Fødeland. Disse Landes Rigdom af Guld var allerede bekjendt i den mørkeste Oldtid. Persien har ved denne Afstaaelse mistet den ene stærkere af sine Formure, de nordlige Passe af Caucasus, kun den sydligere dække det endnu mod Angreb, Rusland er derved bleven Overherre over det caspiske Hav, den store asiatiske Anolv, og ved den hidtil uangrebne Souverninitet over det sorte Havs Østkyster, er det nu ogsaa istand til at gjøre Porten Herredømmet over det sidste endnu mere stridig end hidtil. Fire Districter og persiske Provindser skilte det hidtil fra Portens Besiddelser i Asien, ved Freden med Persien er det ogsaa fra den Side blevet dets Nabo. (Lüb. A.) Liebau, d. 10 Martii. Vinterføret vedvarer endnu, Foraarsluften virker alt meget, dog kan man ikke vente nogen tidlig Skibsfare. Tilførselen af Hamp, Hør og Hørfrø har været meget ringe, da forrige Aars Product ikke var store, skjøndt godt, og Landmanden erholder i Riga, med især i Memel høiere Priser end her. Man finder derfor ingen Contrahentere her, om man end vil give 16 til 17 Rdlr. Alb. for Hamp, 28 a 26 Rdlr. Alb. for 4 og 3 Brand Hør, 4 a 4 1/2 Rd. Alb. for Hørfrø til Plig, og 5 1/2 Rdlr. Alb. Pr. Td. for Sædefro, hvilke Priser alt ere betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Ukraine Bladetobak koster nu 18 a 20 Rdl. Alb pr. Skpd. Kornbrændeviin, 20 a 21 Rdlr. Pd. Oxehoved. Af Korn er meget oplagt; af hvad der kommer til Salg gives gjerne for Rug 52 a 80 Rdlr. Alb.; af Byg 40 a 32 Rd. Ald., af Havre 28 a 30 Rdlr. Alb., af Hvede 102 a 112 Rdl. Alb. pr. Læst efter Varernes Beskaffenhed. Af raae Huder ere her et anseeligs Forraad. Af Sal er ligeledes Forraadet stort og kun liden Afsætning Forgjeves tilbydes Liverpool fiin Salt til 33 Rd. Alb., St. Ubes til 68 Rd. Alb. pr. Læst. Sild er i Fjerdinger betalt med 3 1/2 Rdlr. Alb. Med Colonialvare er det stille, og Caffe er solgt for 28) a 24 Rd. i Sølv pr. 100 Pd. Alle Skibe ligge, her endnu fast i Jsen, og ingen Fragte ere afslutgede. Et Skib, hjemmehørende i Bremen, erholder 16 Rd. Udorg paa Lybek venter man 15 ReLub. ct., paa Holland 45 a 40 Gl. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Hr. Turin, som d. 14de forlode Bordeaux, ere anstomne til London, for at aflægge Greven af Provence Tioskaborden. Man troer der, at ikke allene Hertugen, af Berri, men ogsaa Greven af Provence vil begive sig til Bordeaux, og da han tager den stuske Ærkebisp af Rheims med sig, saa troer man, at han sammesteds vil lade sig krone. De engelske Ministere skulle være tilbøielige at understøtte Royalisterne i Gunne, Gascogne og Languedog med Tropper, Vaaben og Munition. Den tydske Jagttager siger, at overalt, hvor de allierede Hære befinde sig, udstedes Bekjendtgjørelserne i Ludvig XVIII Naun. - Underhandlingerne i Chatillon og Lusig skulle siden d. 19de være aldeles afbindte. Lord Catheart og de øvrige Befuldmægtigede vare allerede ankomne i Barsur=Aubr. J et eng, Blade siges, at Østerrige, Rusland, Preussen og Engelland ville slutte en Quadroupel Alliance paa 20 Aar, hvori de forpligte sig, i Tilfælde af en Fred med Frank Pige, at stille hver (af de 3 forstnævnte) for at vedligeholde Ligevægten, og sikkre sig deres Besiddelser, 15,000 Mand, naar Engelland vil understøtte den med 5 Mill., Pd. St. Fæstningen Befort (i Departementet hauthin, 7 Mile V. for Hüningen, med 3000 Jndbyggere) har capituleret d. 21de. Man fandt der 37 svære og mange lette Canoner, samt megen Munition. Staden Florenz's Forter, ere, efter Overeenskomst, blevne indrømmede de neapolit. Tropper. Man vilde allerede skride til Angrebet, da Hert, af Otrants (Fouche) erklærede, at han var forsynet med Fuldmagt til at aden disse Forter rømme. De Allierede ventedes d. 9de i Mailland, og Vicekongen trak sig tilbage mod Allessandria. - J Berling, under d. 5te April bekjendtgjort en Privatskrivelse, dat. Lüttich d. 30 Martii, efter hvilken en svensk Officer, der d. 26de forlod Storarmeen, beretter: at Naeleon d. 24de med 70,000 M. har sat sig i Bevægelse mod Jonville, sandsynlig for at angribe de Allierede i en for ham høist gunstig Stilling, og bortdrage dem fra Paris; at de imidlertid ikke lode sig skuffe, men sendte 12,000 M. Cavall. til at observere ham, medens de angreb Mortier, Oudinot, Macdonald og Marmont, som Napoleon havde efterladt med deres 50,000 Mand stærke Corps, for at dække Paris. Dette skedte d. 25de mellem Arcis sur=Aube og FereChampenoise, og faldt saa meget lykkeligere ud som Blücher fandt Leilighed til at falde Fienden i venstre Floi og Ryggen. Resultaterne af denne Dag vare d. 26de om Morgenen tidlig allerede 10,000 Fanger, hvoriblandt 9 Generaler, 80 Canoner erobredes. Anforeren for de 12000 M.. Cavall. beretter, at Napocon ved Efterretningen om Angrebet paa de 4 Marischaller, gjorde en Tilbagebevægelse til Paris, hvor man venter at Winzingerodes Corps vil være det forste, der rykker ind i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-16
Nyeste. derie af Kjøbenhavn. SecreEllevte Aargar, No. 31. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.