JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-12-09
Journal des Debats benytter denne Leilighed, for at knytte til Prindsens tilbagelagte Reise en Række af Betragtninger, der rigtignok i flere Henseender kun lidet stemme overeens med det, Oppositionsbladene berette derom. – Først anstilles Sammenligninger imellem nu og før. ved en lang Erfaring ere Franskmændene blevne et Folk, mere mistroisk end noget andet; de nære en naturlig Mistillid til alle dem, der ere kaldte til at reAgere. Dette en en stor Fordeel for Landet, fordi de fyrstelige Personer nu maae lægge Vind paa at erhverve Nationens Tillid, – endskjøndt Prindsens Opgave er bleven en langt vanskeligere. Forhen, da Prindsens Ret til at regiere var Legitimiteten, der blidt hævede ham paa Thronen under Adelens Jubelraab, og Folkets tause Lydighed tillod ham, rolig og i en utilgængelig Helligdom at unddrage sig fra Mængdens Blikke, da var det beqvemt at være en Kongesøn. – Fødselens Privilegium fritog ham for Opdragelsens Møie; – næsten alle vore Kongesønner manglede det paa alvorlige Studier. Regenten lærte disse først, naar han regjerede, endog de meest udmærkede Mænd i Landet viste sig kun for dem under Hofmandens Maske. Nu er det anderledes. Kongens yngste Sønner have med egne Øine kunnet see en Revolution, der straffede Meened; de kunde høre, hvorledes det Folk jublede, der satte deres Fader paa Thronen. Opdragne i de offentlige Læreanstalter, værnede til Arbeide, underkastede Concurrence, have de fra den tidligste Ungdom lært at erkjende, hvilken Rolle Jntelligentsen er anviist i deres Fædreland, hvorledes nu Liigheden har blandet enhver Forskjel paa Stænder i dette Land, hvorledes Adelen kun er en Decoration, hvorledes Tjenester gielde meere end Pergamenter, og hvorledes Frankerig kun indrømmer dem Prindserne den Forret at være dets første Tjenere. Og saa saae man dem i de første Rækker af Fædrelandets Tienere for Antwerpen, for Constantine, for St. Jean Ulloa. - Men dette er ikke nok. De maae skride foran paa alle Veie, der føre Landet til materiel og moralsk Storhed. De maae til Officierernes Tjenester føie Borgerens Dyder og Talenter. Som en Revolutions Forstefødte, tør de aldrig forglemme, at en Deel af deres Tilværelse er afhængig af borgerlige Pligters Opfyldelse.
Viborger Samler, 1839-12-09
Om Hertugen af Orleans's Reise beretter Journ. des Debats, at den i Africa var militairisk, i Frankerig derimod politisk. Allerede længe var han Hæren bekjendt, paa en Tid, hvori Leiligheden til Krigerære var sjelden; havde han havt den Lykke at dele vor Hærs Farer og Hæder for Antwerpen. Men denne Gang maatte han vise sig for Landet, og tale med Borgerne, af hvilke han hidtil var ukjendt, om de borgerlige Jnteresser. Med Undtagelse af et lidet Antal af hans Fortrolige, havde Jngen hørt ham tale, Jngen seet ham handle; Jngen vidste, om Kronprindsens Jntelligents var de store Anliggender voxen, om hans Omhu var henvendt til Statens Jnteresser. Fjernet fra Kongens Raad ved Periers constitutionelle Mistro, var han i en Tid af 8 Aar ei kaldet til Raadsalen, og var bleven frammed for den sidste Tids politiske Stridigheder. Men endelig maatte Hertugen af Orleans forlade denne Indgetogenhed paa sin Reise modtog Hertugen overalt Beviser paa Agtelse, og opvakte Tillid, overalt har hans Characteers Fasthed, hans Sprogs Ziirlighed og Værdighed, og hans Kundskabers Mangfoldighed samlet alle Forstandige om hans Person, udjævnet enhver Uenighed, afvæbnet alle Fordomme, og dæmpet ethvert Had; overalt viste hans Reise, meget forskjellig fra andre Prindsers luxurisse Lystfarter, sig som en nyttig og hensigtsmæssig Jndblanden i Landets Anliggender.
Viborger Samler, 1839-12-09
Orienten. Hamborg, den 2den Decbr. Et engelsk Blad melder efter en Skrivelse fra Malta af 16de Novbr. at den tyrkiske Flaade er afseilet fra Alexandrien til Constantinopel; denne Efterretning skal være erbragt med Dampskibet Confiance til Malta. Det i engelske Blad the Courier viser, at denne Efterretning er usand.
Viborger Samler, 1839-12-09
Et andet Rygte meddeler the Morning Herald: at nemlig Lord Palmerston har notificeret den forenede nordamericanske Fristats Gesandt, at den britiske Regjering har fattet den Beslutning at blokere de chinesiske Havne, saasnart Omstændighederne skulde gjøre det nødvendigt. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Triest under 21de Novbr.: "Med den sidste Dampbaad fra Orienten have vi erholdt den Efterretning, at det er lykkets en tyrkisk Chaluppe, bemandet med 50 a 60 tyrkiske Søfolk og Soldater, at flygte fra Alexandrien, og vinde rum Søe.
Viborger Samler, 1839-12-09
J Alexandria var man af den Mening, at Skibets Anfører, der for sin Afreise eller Flugt havde havt mange Conferencer med de tyrkiske Søofficierer, har af disse erholdt det Hverv at gjøre Chosrew Pascha vigtige Meddelelser. Denne Tildragelse er ikke uvigtig, da den i Almindelighed ansees som et Symptom paa det Mismod og den Utilfredshed, der hersker blandt Mandskabet paa den tyrkiske Flaade.
Viborger Samler, 1839-12-09
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1839-12-09
Kjøbenhavn, den 6te December. Aabent Brev. hvorved Kong Christian den Ottendes Tronbestigelse kundgjøres, og det befales, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Fremgang efter de allernaadigst foreskrevne Regler, m.v. Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug, til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, gjøre vitterligt: Efterat den Almægtige har hjemkaldet Fædrenelandets dyrebare Konge, Vor høitelskede Fætter, Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, have Vi besteget Vore Fædres Trone. J det Vi med alle Vore kjære og troe Undersaatter ere gjennemtrængte af Sorg over det Tab, der har truffet Os og Vort Folk, og i det Vi dybt føle Vægten, af det store og besværlige Kald, som det guddommelige Forsyn har anbetroet Os, finde Vi Os styrkede ved fast Tillid til den Algodes Bistand, og ved den Forviisning, at med Tronen ogsaa Folkets Kjærlighed er gaaet i Arv til Os. Jntet ligger Os mere paa Hjerte, end med den utrættelige Jver, hvorpaa Vor forevigede Forgiænger har givet et saa lysende Exempel, at fortsætte Hans landsfaderlige Styrelse med stadigt Hensyn til de Forbedringer i Forvaltningen, som Erfaring maatte tilraade Os, for at forøge og betrygge Vort gode og trofaste Folks Hæder og Held.
Viborger Samler, 1839-12-09
Det er iøvrigt Vor allerhøieste Villie, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Fremgang i Overeensstemmelse med de allernaadigst foreskrevne Regler, og at alle af den Høisalige Konge beskikkede eller stadfæstede Embedsmænd indtil videre skulle vedblive deres Embedsforretninger under den af dem forhen aflagte Troskabs-Eed. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 3die December 1839. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian N. (L. S.) Stemann. Ørsted. Lange. Hansen. Bentzen. Holm Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At, da det har behage Forsynet, den 3die d. M., ved Døden at bortkalde Vox elskelige kjære Hr. Fætter, Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, og da Vi ikke paatvivle, at jo alle Vore kjære og troe Undersaatter tage Deel med Os og Vort Kongelige Huus i Vox Sorg derover; samt at Enhver, som dertil har Evne og Leilighed, til Beviis paa saadan Deeltagelse, klæder sig i Sørgedragt; saa ville Vi, for Vore Embedsmænd i Særdeleshed, og for dem, som ere i Rangen, herved kundgjøre det Regulativ, som i denne Henseende bliver at følge: Sorgen anlægges Søndagen den 8de dennes og vedvarer i 6 Maaneder fra bemeldte Dag at regne. Mandfolkene klæde sig i denne Tid saaledes: J 3 Maaneder bæres sorte Klæder med Klædes Knapper, sort Kaarde og sorte Spænder, bredsømmede Manchetter, og Pleureuser for de 3 første Klasser af Rangen; i de 2 Maaneder sorte Klæder med Klædes Knapper, blaae Kaarde og blaae Spænder, samt smalsømmede Manchetter; i 4 Uger sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og blanke Spænder, Kammerdugs-Manchetter med Fryndser, i de første 14 Dage, og i de sidste 14 Dage Kniplings-Manchetter. Fruentimmerne bære i samme Tid, J 3 Maaneder dybeste Sorg med Snip og Krepflor med bred Søm, saavelsom Kraver og lange Ærmer samt Slør og i 2 Maaneder Speilflor men ikke Snip; i 14 Dage sorte Klæder med Fryndser, og i 14 Dage med Kniplinger. De af den første Classe i Rangen give deres Domestikker, sorte Livreer, distinqverede ved Skulderbaand, som kunne være af alle Farver, kun ikke ganske røde eller røde og sorte. De lade deres Eqvipager overtrække med sortpiqveret Klæde, samt Vaaben paa Siderne af Vognene, hvilke, saavelsom de sorte Livreer, ikkun bruges i de 5 første Maaneder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 3die December 1839. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian N. (L. S.) Stemann. Ørsted. Lange. Hansen. Bentzen. Holm.
Viborger Samler, 1839-12-09
Hs. Kongl. Høihed Kronprinds Frederik Carl Christian er, bleven udnævnt til commanderende General over Nørre-Jylland og Fyens Stift, og Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand til commanderende General i Sjællands og Lollands=Falsters Stift. (Kbp.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Jfølge kgl. Befaling skal af de 2de herværende Jnfanteri-Regimenter : "Hs. Kgl. H. Prinds ChristianFrederiks" Regiment herefter føre Navn af Hans Majestæt Kongens, og det forrige Kongens af Kronens Regiment, hvorimod det i Helsingør garnisonerende Kronens Regiment, herefter skal benævnes Tredie Livregiment til Fods. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Ligesom Etatsraad Feddersen vedbliver sit Embede som Kabinetssecretair, fungerer Generallieutenant Bülow ogsaa fremdeles som Generaladjutant. De øvrige forhen jourhavende Adjutanter forrette derimod afvexlende Tjeneste som Vagthavende ved den afdøde Konges Liig.
Viborger Samler, 1839-12-09
Overpræsident Kjerulff og Kabinetssecretairen Etatsraad Feddersen have erholdt kgl. Ordre til at sammentræde som Commissairer i Anledning af den afdøde Konges testamentariske Dispositioner.
Viborger Samler, 1839-12-09
Ved Hs. Majestæt Dronning Caroline Amalias Hofetat er Hofdame Frøken v. Waltersdorff bleven udnævnt til Kammerfrøken og Frøken v. Zytphen ansat som Hofdame. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Saavidt det er kommet til vor Kundskab, have i Onsdags følgende Samfund in corpore lykønsket Hans Majestæt til Hans Thronbestigelse: Kjøbenhavns Geistlighed, Magistraten og de 32 Mænd, Kunstacademiet og Universitetet. Desuden har en Deputation fra Endeel academiske Borgere overrakt Hans Majestæt en allerunderdanigst Adresse. – J Torsdags overbragte Videnskabernes Selskab, Selskabet for Naturlærens Udbredelse og den polytechniske Læreanstalt Hs. Majestæt Kongen deres Lykønskning i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Kong Christian den Ottende har udtalt for en Deputation af Kbhavns academiske Borgere, at han er en varm Ven af Trykkefriheden, og at den stedse skal finde en Beskytter i ham!" (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Endnu i Mandags var den afdøde Konge ved Parolen og gav ligeledes som sædvanlig Audients, skjøndt i en saa øiensynlig afkræftet Tilstand, at man maatte forudsee, hvad nu er skeet. Ved Taffelet blev Hs. Majestæt imidlertid saa syg, at han maatte bæres derfra. Døden foranledigedes nærmest af Vand i Brystet og den Sliimhoste, hvoraf den Høisalige saa ofte leed. (Efter Kbhp. og Ah. A.) Havde vor salig hensovede Monarch levet 8 Maaneder til, havde han kunnet feire sit Guldbryllup.
Viborger Samler, 1839-12-09
Paa det Kongelige Theater ere Skuespillene ophørte indtil videre.
Viborger Samler, 1839-12-09
Nogle ligesaa sørgelige, som hos enhver retsindig Borger Harme opvækkende Pøbel=Excesser have den 3die De om Aftenen fundet Sted, idet nogle enkelte ildesindede Jndivider, benyttende sig af den almindelige Bevægelse, der herskede paa Stadens Gader, begyndte paa at ituslaae Vinduesruderne hos adskillige Handlende. Ligesaa overbeviste som vi ere om, at Jngen, der fortjener eller vil fortjene Navn af Borger eller Mand af Folket, har deeltaget i disse oprørende Optøier, ligesaa sikkert antage vi ogsaa, at enhver Borger i Staden vil vaage over efter Evne at forhindre de i Forstand og Alder Umyndige fra enhver Deeltagelse i slige Pøbelstreger, forat ikke derved Folkets Fiender faae Anledning til at benegte, at den Samdrægtighedens og Lovmæssighedens Aand, der netop nu gjøres dobbelt fornøden, i Virkeligheden findes iblandt os, og er stærk nok baade til at give os Krav paa større Selvstændighed og til at forvisse Enhver, der lever i den danske Stat, om al lovedholdelig Sikkerhed paa Liv og Eiendom. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Fædrelandet" vil allerede fra førstkommende Løverdag udkomme som Dagblad. De i Slagelse, Odense, Horsens og Randers garnisonerende Corpser have aflagt Hyldingseden til vor nye Konge. Kiel. Correspobl. giver 1 3/4 Side blank, formodentlig et Pennestrøg af Censor. J dets Sted følger en Tegning af Toldboden i Kiel, der synes at staae for Fald. Ribe, den 6te December. Jgaar jordedes de dødelige Levninger af een af vore ældste og dygtigste Embedsmænd, Justitsraad Amtsforvalter Rasmus Nielsen, som i 32 Aar havde bestyret dette Embede. Kisten blev fra Sørgehuset ført ind i Domkirken, hvor Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost i en kort Tale skildrede den Afdødes Karakteer og Fortjenester, og anvendte Christi Ord: "Arbeider medens det er Dag, der kommer en Nat, da J Jntet kunne udrette, paa ham, der var et sandt Mynster paa utrættelig Flid i sit Kald. Kisten blev derpaa ført til Kirkegaarden, ledsaget af et talrigt Følge, der noksom vidnede om den almindelige Deeltagelse dette Dødsfald har vakt. (Ribe Av.) Samtidig med Stiftamtmand Bluhmes Jndstilling, for om muligt at betrygge Jyllands nordligste Deel mod Vesterhavets Oversvømmelser, er ligeledes til Rentekammeret indkommet et Andragende i samme Anledning fra Stiftamtmand, Kammerherre Grev Ahlefeldt Laurvig i Viborg, og et udførligt Forslag om Anlæg af nye Klitter, som det simpleste og sikkreste Værn mod Havets Jndbrud, fra Prof. Forchhammer, som i Sommer har bereist Vestkysten. (Berl. T.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Efter Forlydende vil der til Foraaret blive afholdt Auction over den afdøde Eier af Friisholt, Ritmester v. Hallings, Effecter. Dette vil i saa Fald vistnok blive den største Auction over Løsøre, der siden den bekjendte Scheelske er afholdt her i Jylland, da den afdøde eiede en mærkelig stor Samling af alle Slags saavel Fornødenheds-Gjenstande som Curiositeter, idet han nemlig bestandig tilkjøbte nye Ting, om han end alt var nok saa vel forsynet med ældre til samme Brug og af samme Beskaffenhed. Saaledes nævner man blandt hans Efterladenskaber, skjøndt vel med Overdrivelse, alene 60 Ridesadler. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Viborg. Natten imellem afvigte Fredag og Lover dag afbrændte Vaaningshuset i en flittig og stræbsom Gaardmand Frederik Troelsens Udflyttergaard fra Hald By, Ørslevkloster Sogn. Manden vaagnede først, da Sengen, hvori han laae, allerede var angreben af Jlden, og ved hans Anskrig ilede Konen, som var beskjæftiget ude i Kjøkkenet med Tilberedelserne til en Vadske og Brygning, og som ikke havde mærket det mindste, indtil ham, hvor hun da fandt saavel Sengen som Loftet i Brand. Jdet hun søgte at redde deres mindste halvaar rige Barn, som laae i en Vugge, blev hun selv stærkt forbrændt i Ansigtet, og Barnet var af den nedfaldende Jld saa ilde tilredt, at det døde strax efterat hun havde bragt det til den nærmeste Gaard, hvorhen ogsaa de 2 ældre Børn paa 3 og 7 Aar bleve bragte. Manden, som maatte redde sig i det blotte Linned, er paa hele Legemet, dog især paa Underkroppen og Hænderne, saa forbrændt, at man tvivler og hans Liv. – Aarsagen til Jldens Opkomst har ikke været at opdage, og Tabet er saa meget større, som det afbrændte Huus var meget lavt assureret, og Eieren, der har Bevilling som Tømmermand, foruden det meste af sit Jndboe og 3 Faar ogsaa mistede den største Deel af sit Værktøi. – Da Gaarden ligger temmelig isoleret, bemærkedes Jlden ikke af Nogen, førend Redning var umulig, og man kan alene tilskrive den Omstændighed, at Tagene vare bedækkede med Snee, og at det var ganske stille Veir, at Udhusene reddedes (Md.)
Viborger Samler, 1839-12-09
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 6te December. Hamborg 2 M. – a vista 196 1/2. Obligationer (uden Renter) 93 a 93 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Disconto 5 pCent Nationalbank-Actier 75 a 75 1/2 i rede Sølv. Ved Tallotteriets 1495de Trækning i Kjøbenhavn, den 4de Decbr., udkom: No. 12. 89. 18. S. 48.
Viborger Samler, 1839-12-09
AVERTISSEMENTS. Af den udmærkede gode Portviin, som strandede ved Thaarup Strand i Aaret 1837, kan erholdes (aldeles uforfalsket) en Deel Flasker hos Carl Ring i Skive. Et Kjærnehjul af temmelig Størrelse, som drives ved Hestekraft, ønskes tilkjøbs. De som herpaa maatte reflectere, vilde behage at henvende dem til Eieren af Grinderslev Kloster pr. Skive med Opgivende af Hjulets Størrelse samt dets Priis. Gamle Baand og Flor farves sort af J. M. Bay.
Viborger Samler, 1839-12-09
God Peberrod. faaes nu hos G. Boye.
Viborger Samler, 1839-12-09
En bruntigret Hønsehund, der lyder Navnel Tyras, forsynet med et Halsbaand mærket: "L. v. Bentzen Livregiment Curasserer, er i Løverdags Middag bortløben fra Viborg; hvo der kan give Oplysning om bemeldte Hund, bedes at henvende dem til Justitsraad Bentzen i Viborg, der for Tilveiebringelsen betaler en passende Douceur.
Viborger Samler, 1839-12-09
Placat. Da det ved 4de Auction over den Gjæstgiver Peder Brøndum og efterlevende Enke Marie Agerschou tilhørende Gaard heri Byen skeete Bud ikke er bleven approberet: saa bliver fornævnte Gaard, der bestaaer af 82 Fag Huus, som i Brandkassen er forsikkret for 4020 Rbd. Sølv, med tilliggende betydelige Have, opbudet til Bortsalg ved 5te Auction, som afholdes i den bortsælgende Gaard Fredagen den 27de d. M., Formiddag Kl. 11, hvorved det bemærkes: at den eventuelle Kjøber, ifølge det kongelige danske Cancellies Skrivelse af 21de September d. A., vil kunne vente at erholde Privilegium til fremdeles i Samme at drive Gjæstgiverie, saafremt der Jntet maatte være at erindre mod hans Personlighed. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 6te December 1839. L. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-12-09
Placat. Torsdagen den 12te d. M., Formiddag Kl. 10, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Auction over circa 200 Tdr. Rug, 180 Tdr. Byg og 130 Tdr. Havre, oplagt Tiendekorn til Viborg Bispestol pro 1839, efter de Conditioner som erfares. ved Auctionen og forinden ere til Eftersyn her paa Comptoiret. Viborg, den 2den December 1839. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-12-09
Ved Proclamata af Dags Dato, som snarest mueligt ville blive læste inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i følgende Boer, nemlig: 1) efter Skolelærer Christen Jensen af Lyngbye Bye og Sogn, Hellum Herred, Aalborg Amt, og 2) efter ugift Fruentimmer Ane Dorthe Madsdatter af Wisborg Bye og Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hellum Hindsted Herreders Contoir paa Nørgaard pr. Aalborg, den 25de November 1839. Hvass.
Viborger Samler, 1839-12-09
Med dette Nummer følger Subskriptionsindbydelpaa Bladet Fædrelandet. Subskription modtages hos P.C. Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1839-12-10
No. 178.
Viborger Samler, 1839-12-10
Kongelig allern, privilegeret 67 Aarg. Stifts-Tidende. Broe, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 10de December 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-12-10
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 29de Novbr. Jgaar Aftes, omtrent Kl. 7 3/4, hørte man i Palais Royal en heftig Explosion. Snart derefter saae man en stor Menneskevrimmel ile ned af Gaden Montpensier til det Sted, hvor Explosionen havde fundet Sted. Ligeoverfor Passage Potier, i et Hjørne ved den Dør, der fører til Vexelereren Emeriques Boutik, var det fremspringende Hjørne af Muren blevet sprængt i Luften, paa Væggen af Gjenboens Huus fandtes Spor af Kugler, som havde efterladt dybe Huller der, og strax efter fandt man i Gaden mere end 40 kalibermæssige Kugler. "Jndtil nu skriver Gaz, des Tribunaux – synes man ikke at have fundet noget Spor af Maskinen, af hvilken Kuglerne vare udkastede. Man kunde kun formode, at de havde staaet i foranomtalte, af Maskinen ødelagte, Hjørnemuur. En Mand, der i Explosionens Øieblik havde staaet nogle Skridt derfra, erklærede, at han i Explosionens Øieblik havde seet i Afstand et stærkt lysende Skin, liigt det af en ved et Fyrværkeri anvendt Lunte, hvilket Skin udgik fra det Punct, hvor man formoder, at Maskinen stod. Et lykkeligt Tilfælde vilde, at Jngen gik forbi, da Explosionen skete. At dømme efter de i Muren efterladte Spor, maae Kuglerne have adspredt sig temmelig meget Det synes, at man hverken har opdaget Ophavsmanden til dette Helvedanslag eller dettes Hensigt. – Efter Quotidienne skal man have fundet 30 Kugler. Andre Beretninger tilføie, at man har seet Gjenskinnet af Jlden fra et af Gallerierne i Palais Royal, og at man har fundet et Stykke Papiir af Patronerne, hvilket tyder paa en Liighed med de for kort Tid siden i de hemmelige Krudfabriker borttagne Patroner. Man maa tie med de modsigende Rygter, der ere i Omløb angaaende Greve de Croup-Chanels og Marquis Crony-Chanels Arresteringer; man kan kun sige, at disse staae i Forbindelse med et politisk Anliggende, hvis Undersøgelse allerede i længere Tid beskæftiger Politiet.
Viborger Samler, 1839-12-10
Paris, den 30te Novbr. Hele Gaarsdagen stode Hobe af Nysgjerrige i Gaden Montpensier, for at efterspore Virkningerne af, og Ophavsmændene til Explosionen, der synes at hentyde paa en ny Helvedmaskine, eller et lignende Project. Flere Kugler havde naaet anden Etage; et Tagrør af støbt Jern var gjennemboret paa 2 Steder. – Man tvivler, at der har existeret en Maskine, og formoder, at Explosionen er bevirket ved en ny Art store Patroner, som havde Liighed med dem, man i Octbr. borttog fra flere mistænkte Steder, og som man i Vincennes har anstillet Forsøg med. Disse Patroner vare sammensatte saaledes: 1 Pd. Krud, indsvøbt i tykt Papir, og stærkt sammensnøret. Pakken er tjæret, og udgjør Kjærnen til en anden Pakke af tjæret Lerred, i hvilken ligge 40 a 50 Kugler; det Hele er omgivet af en Lerredssæk, der oventil er sammenknyttet som en Pengepung, igjennem hvis Aabning en Svovl traad gaaer ned til Krudet. De i Vincennes anstillede Forsøg med denne Jndretning have afgivet de samme Resultater, som de i Gaden Montpenster stedfundne.