JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-02-09
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 2den Febr. Dronningens Throntale var denne Gang kun lidet interessant. Den første Paragraph angik de udenlandske Forhold. Om Opstanden i Pendschab hedder det i Thron talen, at den er af en farlig Characteer. Dronningen anbefaler paa ny til sit Parlements Overveielse de Jndskrænkninger, som Navigationslovene paabyrde Handelen. Til Underhuset henvender hun disse mærkelige Ord: "Sagernes nærværende Udseende (the present aspect of assairs) have sat mig istand til, i Sammenligning med forrige Aars Budget, at gjøre store Besparelser. Adressedebatten var levende i begge Huse. J Overhuset angreb Lord Brougham Ministeriet. Han dadlede først og fremmest de tilsigtede Reductioner i Hæren, en simpel Følge af Ministeriets Skræk for det af Cobden og Consorter aabnede Korstog. Han brød med Bitterhed, Staven over Nationernes Nationalitetsbestræbelser. Paa Englands faste Alliance med Østerrig og Rusland beroede ene og alene Verdensfreden. Med sin Satires frygtelige Svøbe hudflettede han Tydskland. Windischgratz's Forhold imod Robert Blum forsvarede han; den tydske Rigsdag, sagde han, gjorde bedst i at opløse sig og indføre den forrige Forbundsdag. – Lord Stanley foreslog endog et Amendement imod den projecterede Adresse, der kun var en Gjenklang af Throntalen, i hvilken næsten enhver Paragraph kunde djærvt dadles. Ministeriets udenrigske Potitik var ligesaa slet som dets indenrigske. Den ædle Marquis Lansdowne forsvarede Ministeriets Politik. Om det slesvigske Spørgsmaal erklærede han, at de med dette Spørgsmaals Afgjørelse forbundne Vanskeligheder vare størstedeels hævede, og at der var al Grund til at vente en hurtig og tilfredsstillende Ende paa Underhandlingerne. Hertugen af Wellington erklærede sig imod Amendementet; men kun med 52 Stemmer imod 50 forkastedes Lord Stan leys Amendement. (At denne Debat tør have stor Jndflydelse paa Lord Palmerstons udenrigske Politik er at formode. Mænd, som Lord Brougham og Lord Stanley, ere ikke at spøge med.)¬
Viborger Samler, 1849-02-09
J Underhuset optraadte d'Jsraeli som Ministrenes Modstander og støttede fornemmelig sin Dadel paa de udenrigske Forhold, men baade Børsh." og H. Corresp. fortie, hvori denne Daadel bestod. Han endte sit Foredrag med at foreslaae et Amendement, der støttede sig til Lord Stanley's Amendement i Overhuset. Med et andet Amendement optraadte Jreren Grattan; men efterat Lord John Russell havde forsvaret Ministeriet, forkastedes dette med 200 Stemmer imod 12. Debatten udsattes indtil den næste Dag.
Viborger Samler, 1849-02-09
Efter nyere Efterretninger fra London af 3die Febr. fortsattes og endtes Debatten den 2den Febr. Urquhart angreb Ministeriets udenlandske Politik, som absolut maatte styrte Landet i Ulykke. Dertil svarede Lord Palmerston kort og tørt, at Huset kunde vistnok ønske sig til Lykke med Englands Bestræbelser; det var lykkedes at opretholde Freden hidtil og forhindre Krigen imellem andre Stater." Vel var der en Deel af Oppositionen, der ærgrede sig over vort Venskab til Frankerig, fordi dette Rig var en Republik, men for England kan det være ganske ligegyldigt om Frankerig har en Keiser, Konge eller Præsident. For begge Lande var det rigtigt at staae i venskabeligt Forhold til hinanden. Derefter forsvarede Lord Palmerston Englands Mæglinger, der havde forebygget en Krig i det sicilanske, lombardiske og slesvigholstenske Spørgsmaal. Med Hensyn til sidstnævnte Spørgsmaal bemærkede han, at man havde anmodet om Englands Mægling, og om man end ikke havde opnaaet Maalet, saa havde man dog lagt Grundlaget for en tilfredsstillende og ærefuld Udjævning. Den Paastand, at Danmark havde kunne opnaae Alt, naar man ikke havde lagt sig imellem, gjendrev han med den bemærkning, at Tydskland paa den ene Side var ligesom besat og forstyrret af fire Jdeer – theoretiske Lærdomme (run ning wild after a particular doctrine), at Danmark paa den anden Side vilde, i sin Fast holden ved sine formeentlige Rettigheder, sidstnævnte Land var desuden beseiret i Felten - have henvendt sig til Rusland og Frankerig, og derved ufelbarlig bevirket en almindelig Krig." J Almindelighed fandt Lord Palmerstons Tale stort bifald. Debattens Udsættelse afsloges med 221 imod 80 Stemmer; d'Jsrali tog sit Amendement tilbage, og Adressen antoges. Consols sluttede den 3die Febr. til 91 1/2 a 1/2.
Viborger Samler, 1849-02-09
Frankerig. Paris, den 3die Febr. Moniteuren gjør sig Umage med at samle alle de fra Departementerne i de sidste Dage indløbne Beretninger om det mislykkede store Complot af 29de Jan. Saaledes have Auctoriteterne i Marseille tilintetgjort en bevæbnet Angrebsplanved at lade alle Poster fordoble i flere Nætter; i Lyon holdt den stærke Garnison Agitatorerne i Skak; i Strassburg sammenrottede Arbeiderne sig; i Troyes opsnappede Præsidenten 16 Kister Geværer, der vare bestemte til Chelons, Munitionssmuglerier havde fundet Sted paa den nordlige og østlige Grændse; paa Landeveiene saae man stærke Hobe af Arbeidere ile fra Departementerne til Samlingssteder for Ementen, medens til samme Tid Emissairer fra Paris reiste om i Dep. for der at fremmane Agitation og Revolte. Overalt var Rygtet og Jnsurrection udbredt, de slette Borgere pralede af Forandringer, der snart ville finde Sted, der forestod nye Juniscener.
Viborger Samler, 1849-02-09
Til samme Tid meddeler Can. des Tribunaux Oplysninger om de første Forhør af de den 29de Juni fængslede Jndivider (henved 200 i Tallet) og om de ved de anstillede Huusundersøgelser forefundne Papirer. Jblandt disse er et Program, udstedet af den røde Revolution, hvori omtales Oprettelsen af en Velfærdscomitee, Nationalforsamlingens Opløsning, Forfatningens Kuldkastelse, Familien Bonapartes Jndespærring, Ophævelse af Pressefriheden i to Aar, Ophævelse af den personlige Frihed i 3 Maaneder for at rense Partiet, Proces imod de Officierer og Embedsmænd, som have dømt eller ladet transportere Juni-Jnsurgenter, Papirspenge for at betale Nationalgjælden, Garanti af Ret til Arbeide, Domfældelse af alle Ministre lige siden 1830, rød Fane med den ligesiddede Triangel som Nationalfane o. s. v.
Viborger Samler, 1849-02-09
Efter Gaz de Fr. skal man i den arresterede ExpairAlton Shees Papirer have fundet en Liste over Medlemmerne af den nye provisoriske Regjering. - Fortet Labriche, eet af de detascherede Forter skal i en kort Tid have befundet sig i den oprørske Mobilgardes Hænder. - Og ligeoverfor alle disse Angivelser erklære de democratiske Blade, at hele Complottet er aldeles opdigtet. De paastaae endog, at Ministeriet har den 29de Jan, tilsigtet en reactionair Statsstreg. Regjeringen og de moderate og conservative Blade paa den anden Side blive derved, at Ministeriet ei har tænkt paa noget coupdetat, men at det er de Røde, som have tilsigtet en Gjentagelse af Juniopstanden. Ledrus Organ, la Revolution, paastaaer, at Regjeringen vil i en af de første Nætter anstille et stort Razzia imod Oppositionen og at 300 Arrestplacater in Blanco vare udfærdigede for omtalte Nat. Troppernes Antal i Paris og Omegn forstærkes, allerede er en Brigade af Alpehæren ankommen til Paris og mønstret af Præsidenten, der ogsaa har mønstret en stor Deel af Parisergarnisonen. Paa Veien til Pladsen hørtes hyppig Raabene: Keiseren leve!" men Tropperne modtoge Prinds-Præsidenten med militairisk Taushed.
Viborger Samler, 1849-02-09
Expairen d'Alton Shee og Forrestier (Oberst for den 6te Legion i Nationalgarden) ere afhørte af Jnstructionsdommeren og derefter transporterede til strengt Fængsel i Conciergeriet, hvilket hentyder paa at fornævnte Mænd ere befundne skyldige.
Viborger Samler, 1849-02-09
Regjeringen skal være tilsinds at opløse Artillerielegionen i Nationalgarden, da denne Legion og fornemmelig dens Chef, Guinard, Folkerepræsentant, lagde den 29de Jan, et meget betænkeligt og tvetydigt Sindelag for Dagen. Fond ere stegne; 3 pCt. 46; 5 pCt. 75. 60.
Viborger Samler, 1849-02-09
Keiserdømmet Østerrig. J Keiserstaten Wien, udstededes den 3die Febr. den 20de og 21de Armeebulletin. Den 20de melder, at Magvarerne under GeneralBem, efterat de havde indseet Umuligheden af at sætte sig fast i Bukowina, vare over Klausenburg rykkede frem imod Hermannstadt, hvor de ankom den 21de Jan. før Dagens Anbrud. Efter en kort Artilleriefægtning befalede den i Hermannstadt commanderende Feldtmarsch. Lieutn. Puchner, at storme med Bayonnetten den af Magvarerne indtagne, Stilling. Først efter 7 Timers mordisk Kamp bleve Magarerne fortrængte af alle deres Stillinger og forfulgte paa deres Flugt til Stoltenberg. Jblandt Seierstrophæerne ere 5 Kanoner af det sværeste Caliber. Dagen efter Slaget forenede Gen. Gedeons Corps sig med Puch ner, og nu skredes der til et Angreb paa Stoltenberg. Om Resultatet melder Bulletinen Intet. Den ender med den Melding, at den 26de Jan., efter Jndtagelsen af Verset, have Patriarchen Rajachies, Gen. Theodorowitsch og Oberst Mayerhofer indfundet sig i Temesvar, for derfra med al Kraft at virke imod Debreczin, hvor Resten af den ungarske Rigsdag endnu opholder sig, og imod Siebenbürgen. Til disse Efterretninger tilføier den 21de Armee bulletin, at Fæstningen Leopoldstadt har overgivet siden 2den Febr., og at Feltmarsch. Lieut. Simunich nu rykker frem for at besætte Bjergstæderne. Ban Jellachich var med det første Armeecorps rykket over Theis uden at støde paa Fienden. Kossuth skal være i Groswardnie.
Viborger Samler, 1849-02-09
Rigsdagen i Frankfurt, den 1ste Februar. J Rigsforsamlingens Møde idag antoges med 259 Stemmer, imod 196 Paragraphen om det tydske Rigsoverhoveds absolute Veto.
Viborger Samler, 1849-02-09
Fra Frankfurt skrives under 2den Febr., at Premierminister v. Gagern skal være meget angreben paa Legeme og Sjæl, hvilket tilskrives den preussiske Circulairnote af 23de Jan., med hvilken Gagern og hans politiske Venner – Dahlmann og Gervinus - skulle være høist misfornøiede. Forfatningsværket for Tydskland, hvis Opstandelsesfest af Mange formenes at ville smelte sammen med Jesu-Opstandelsesfest, er ingenlunde fuldendt; dette veed Jngen bedre end hine Mænd, og maaskee vil hele Rigsdagsbureauet blive styrtet den 3die Februar, paa hvilken Dag nye Valg af Præsident og Vicepræsidenter ville finde Sted.
Viborger Samler, 1849-02-09
"Børsenh." melder fra Frankfurt under 29de Jan.,at der sammesteds i velunderrettede Kredse og navnlig efter den nordamericanske Commodore Parkers Afreise tales om en snart forestaaende Opløsning af den for Organisationen af den tydske Krigsmarine nedsatte Commission. Denne duelige og erfarne Søofficier skal uden at lægge Dølgsmaal paa sine Ord have yttret, at det var ham og hans Kammerater umuligt at træde i nogetsomhelst Tjenesteforhold til denne Commission, der bestod af Medlemmer, der have liden eller ingen Kundskab om Søvæsenet, og derhos vare befængte med en Jndbildning om deres egen Dygtighed, hvorimod alle Forsøg paa at belære dem om noget Bedre maatte strande. de.
Viborger Samler, 1849-02-09
Norge. Jndberetning fra Stadsphysicus i Bergen, dateret 22de Januar, om Cholera. Fra den 19de til den 20de angrebes 15 Personer, fra 20de til 21de 20, og fra 21de til 22de 18 Personer. Til sidstnævnte Dato vare i det Hele angrebne 388 Personer, af hvilke 254 vare døde, 51 helbredede og 83 fremdeles under Behandling.
Viborger Samler, 1849-02-09
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen. J Mandags anmeldtes et Spørgsmaal til Regjeringen fra Flor, om den agter at opsige Vaabenstilstanden til Malmø. Derpaa foretoges Tvedes og H. P. Hansens Forslag, at man skulde forkaste den forelagte Værnepligtslov, og i det Sted give Regjeringen en almindelig bemyndigelse til Udskrivning, som begge af Proponenterne toges tilbage, idet de blot forbeholdt sig at stemme mod Loven ved 3die Læsning. Grundtvig optog Tvedes, men Forsamlingen negtede ham med 96 Stemmer mod 11 at faae det under Afstemning. Der blev saaledes intet Andet tilbage, end Visbys Forslag, om at indskyde et Løfte om Almenvæbning i 1ste §. af Loven, men det forkastedes med 95 Stemmer mod 22, og Ørsteds Jndsigelse mod Forsamlingens Myndighed, men den hævedes ved den Erklæring af Jndenrigsministeren, at Regjeringen vilde sanctionere den vedtagne Lov, som den forelaae.
Viborger Samler, 1849-02-09
Tirsdagsmødet var kun kort. Først forekom Kaysers Andragende, at Forsamlingen vilde opfordre Grundlovscomiteen til at forelægge sin Betænkning deelviis. Comiteens Formand, Bjerring, oplyste Sagens Stilling og erklærede, at Comiteen var villig til at forelægge de 6 første og det 8de Afsnit af Grundloven snarest muligt og opsætte 7de samt Valgloven til en senere Tid, naar Forsamlingen vilde bemyndige den dertil, samt til at udvælge mere end een Ordfører. Flere Medlemmer fremkom derpaa med forskjellige Forslag til Sagens hurtigere Fremme; disse bleve kritiserede af Ploug, som i Haab om at den stedfundne Forhandling ville føre til det tilsigtede Maal, opfordrede Kayser til at tage sit Andragende tilbage. Dertil var denne ogsaa villig men Jespersen (fra Bogense) optog det, og det vil derfor komme til Afstemning imorgen (Onsdag.) – Derpaa spurgte Grundtvig Udenrigsministeren, hvorfor han havde paaberaabt sig Forsamlingens Møde den 6te Jan. – da Ges bekiendte Forslag afvistes – som Vidnesbyrd om Nationens forsonlige Stemning i den Dirckink=Holmfeldt i Frankfurt givne, og i "Berl. Tid." i sin Tid aftrykte Jnstrux. Ministeren svarede, at han meente det fremgik af dette Møde, at Forsamlingen ingenlunde ansaae Underhandlingerne for frugtesløse, eller var stemt for at kaste Pennen og gribe Sværdet, saalænge der var nogen Udsigt til af fredelig Vei at opnaae en hæderlig Fred, eller overhoved med utaalmodig Heftighed ønskede Krigen fornyet. Krigen havde han kaldt unaturlig, fordi den var en Borgerkrig. Grundtvig, der erklærede sig utilfredsstillet med dette Svar, spurgte derpaa Justitsministeren, og Regjeringen agtede at opvækkeFrong. 27de Septbr. 1799 fra de Døde, siden en Bogtrykker og en Redacteur atter vare satte under Tiltale, og den første dømt. Ministeren svarede, at Loven havde bestaaet i fuld Kraft siden Rescript 24de Marts f. A. og at hans hidtidige Handlemaade mod Pressen maatte være Garanti for, hvorledes han fremtidigen ville handle. Hermed var Grundtvig ogsaa temmelig misfornøiet, men da ingen Anden begjærede Ordet, var Mødet hermed forbi. Jmorgen (Onsdag) forekommer Leths og Flors Spørgsmaal til Regjeringen om de troe Slesvigeres Beskyttelse og Vaabenstilstandens Opsigelse. (Forl.)
Viborger Samler, 1849-02-09
Efter Forlydende agter Regjeringen at nedsætte en Commission for at afgive foreløbig Betænkning over de Lovudlast til Reformer i Landbolovgivningen, som Jndenrigsministeriet deels har udarbeidet, deels forbereder. Dens Commissorium kan vist om nogle Dage ventes offentliggjort. Man nævner følgende Rigsdagsmænd som udseete til Medlemmer af den: Godseierne Grev Knuth, C. Neergaard, Nyholm og Dahl, Landsoverretsprocurator B. Christensen, "Bondevennernes" Secretair Glerup, Gaardmændenne Ole Kirk og L. A. Hækkerup, samt Fabrikeur M.P. Bruun. (Fædrl.) – "Flyst." betegner som Præsident, for fornævnte Commission Conferentsraad Unsgaard eller Conferentsraad Holm. Godseierne Neergaard og Nyholm have efter Sigende gjort bestemte Betingelser med Hensyn til Commissoriets Jndhold. Fabrikeur Bruuns Jndtrædelse i Commissionen ansees som en Umulighed, hvorfor det skal være betænkt at vælge en anseet juridisk Embedsmand og Rigsdagsmand fra Jylland, eller en af Landsoverrettens første Capaciteter. Bladet tilføier, at der har viist sig stor Uvillie over at Bondens gamle Ven Drewsen ikke er kommen paa Listen.
Viborger Samler, 1849-02-09
Regjeringen har tilstillet Slesvigs troe Beboere efterfølgende lithographerede Skrivelse: "Regjeringen opfordrer, i Kongens Navn, Slesvigs troe Befolkning til i sin Modstand imod uretmæssige Fordringer ikke at møde Magt med Magt, idet den kan holde sig forvisset om, at Kongen ei ud over det Tidsrum, som oprindelig er foreskrevet for Vaabenstilstandens Varighed, vil indrømme en Forlængelse af den utaalelige Tilstand, som er en Følge af hiin Overeenskomst mangelfulde Udførelse." – Uden Tvivl – bemærker Fædrel." – bør de sidste Ord ikke forstaaes saaledes, som om Regjeringen derved vilde antyde, at Vaabenstilstandens Opsigelse til 26de Marts allerede er besluttet, thi, hvad enten man maatte have Saadant i Sinde eller ikke, saa vilde det være uklogt at vedkjende sig en saadan Hensigt, for den Tid er kommen, da man er nødt til bestemt at udtale sig herom. Meningen kan da fornuftigviis kun være den, at Regjeringen i alle Tilfælde som absolut betingelse for en Forlængelse, af Stilstanden vil fordre virkelig betryggende Garantier for de oprindelige Vilkaars Overholdelse og navnlig for Forandring i de troe Slesvigeres utaalelige Tilstand. Jfald Saadant altsaa ikke kan opnaaes, maa det antages for Regjeringens Beslutning at begynde Krigen igjen ved de 6 Maaneders Udløb; men kan det opnaaes, da er det afgjort og beroer paa andre Forhold, hvad Bestemmelser, der i saa Henseende vil blive taget. – Denne Forklaring, har Fædrel." anseet det for nødvendigt at tilføie. Fra en Rigsdagsmand i Kjøbenhavn meldes i et privat Brev, at Deputationen fra Nordslesvig har af Ministeriet faaet den bestemte Erklæring, at Vaabenstilstanden ikke vil blive forlænget. Den engelske Minister Sr. Wynn har henvendt sig til den engelske Regjering for at bevirke de fangne slesvigske Bønders Frigivelse. (Ms. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-09
Cand. med. & chir. T. Collins Udnævnelse til Læge ved det kgl. Theater, sætter os pludselig - siger Fdl." tilbage i Frederik den Sjettes og Christian den Ottendes meest glimrende Dage, og giver ikke den Tids dristigste Protectionsbedrifter noget efter. – Vor nuværende Konges Livlæge, Prof. Lund, var tillige Theaterlægge, en Post, som han alt i flere Aar ikke har kunnet varetage, da han som Livlæge i Ordets egentlige Forstand tillige var Reiselæge. Nu har han derfor omsider opgivet denne Post, og da det var bekjendt, at den snart vilde blive ledig, havde flere af Hovedstadens anseete Læger bestemt sig til at ville søge den, og paa derom gjort Forespørgsel, af Theaterdirectionen erholdt bestemt Tilsagn om, at den, ligesom ethvert andet Embede, vilde blive opslaaet vacant, Dette er ikke skeet, Posten er tverimod med lige saa megen Hurtighed som Hemmelighed bleven besat og det med en ganske ung Mand med anden Characteer, som, uagtet alle de Forsøg, der i forskjellige Retninger ere gjorte forat han selv kunde komme til at præstere Noget, i den medicinske Verden er saa ubetydelig som Nogen. Det Utrolige bliver imidlertid forstaaeligt, naar man hører, at den ny ansatte Theaterlægge er Theaterdirecteuren, Geheimeraad Collins yngste Søn, Under 2den Febr. er udkommet en provisorisk Kundgjørelse, der i Anledning af Qvægsygen paalægger Jndbyggerne i Frederiksborg Amt under en Mulct af 10 til 50 Rbd. øieblikkelig at anmelde, naar der hos Creaturerne maatte yttre sig vedvarende Hoste. – Tillige er Jndenrigsministeren, om fornødent, bemyndiget til at udvide denne Bestemmelse til andre Amter.
Viborger Samler, 1849-02-09
Jfølge Altonaer=Mercur venter man i Altona en Bataillon Badenske Tropper.
Viborger Samler, 1849-02-09
En Skipper har fortalt i Sønderborg, hvorledes han havde udclareret paa Toldboden i Apenrade, da han blev kaldt op til Politimesteren, som fratog ham hans Papirer og sagde ham, at hvis nogen Søfarende uden Tilladelse forlod Byen, vilde han blive dømt og straffet efter Krigslovene. Skipperen fandt det dog klogest, at flygte med sit Fartøi, med hvilket han kom lykkelig til Als Samme Skipper har fortalt, at Politimesteren havde en Dolk liggende hos sig paa sit Skrivebord, som han strax tog i Haanden, naar Nogen traadte ind til ham – et Beviis paa en rolig Samvittighed. Jtzeh. Ugebl." har i en Artikel fra Flensborg den moersomme Efterretning, at den bekiendte Agent Jensen, sammesteds agter at reise (flytte?) til Jsland. "Danmark, hedder det, vilde derved blive en Patriot fattigere; men vi ønske ham en lykkelig Reise!" J samme Blad ankes ogsaa over, at Bogtrykker Jager i Flensborg, Udgiver af det derværende Ugeblad, bærer Kappen paa begge Skuldre og endnu bestandig skriver og trykker sig kongelig privilegeret.
Viborger Samler, 1849-02-09
Den fra Haderslev Vesterramt til Kjøbenhavn afsendte Deputation af 3 Mænd er paa Tilbagereisen passeret igjennem Odense. Efter Forlydende medbringer den et beroligende Svar til vore kjære slesvigske Landsmænd, hvad vi mere specielt have erfaret herom, ansee vi foreløbig ikke skikket til Offentliggjørelse, dog Saameget troe vi at kunne sige, at ifald Vaabenhvilen bliver forlænget, hvilket vel endnu ingenlunde er afgjort, vil det skee under ganske andre Forhold end hidtil. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-09
I General Bonins officielle Beretning om Tildragelserne i Nordslesvig paastaaer han, at Autoriteterne i Ribe have opfordret Indbyggerne af den vestlige Deel af Haderslev Amt til Ulydighed mod Fællesregjeringen, og slutter med de Ord, at han haaber, at Roligheden atter vil blive tilveiebragt, med mindre, hvad han ikke antager for usandsynligt, Garnisonen i Ribe tager Deel i Kampen. "Forat saadant ikke skal provoceres – hedder det fremdeles har jeg givet streng befaling til, at Enclaven Ribe ikke bliver betraadt af nogle af vore Tropper, og have disse erholdt Ordre til at betragte sig ganske som staaende ligeoverfor Fjenden, og at afvæbne Jndvaanerne i Vester amtet Haderslev, og successivt ved stærke Colonner at undertrykke enhver Modstand."
Viborger Samler, 1849-02-09
Ribe, den 5te Febr. I Gaar indfandt sig omtrent 60 Dragoner, anførte af en Major, en Ritmester Rumohr og en anden Officier i Hjortlund for at indkræve de resterende Skatter. Man mærkede strax, at de befandt sig ilde der, da de saae, at Kongeaaen var saa nær og de bleve gjorte opmærksomme paa, at ligeoverfor i Jernved laae en Mængde Husarer og ved Gredstedbro og det nærliggende Ribe vare Jnfanterister i Skaretal. Jstedetfor at indlægge Rytterne hos Beboerne, indtil Skatterne bleve betalte, indlod Majoren sig i Underhandling med Beboerne, nemlig med Præsten og forlangte skrivtlig Løvte om de ordinaire Skatters Jndbetaling inden 8 Dage, hvorimod han forpligtede sig til at drage bort med hele sit Corps inden 1 Time. Hvad Krigsskatten angik, da erklærede han, at han ikke var kommen for at exeqvere for den, hvorfor Beboerne ville holde den tilbage. Da man ønskede de uvelkomne Gjæsters Bortfjernelse snarest muligt, og da man ingen Mulighed saae til længere at holde Skatterne tilbage, indvilligede maa deri, hvorpaa hele Corpset inden en Time var ude af Sognet paa Veien til Lintrup. Under Opholdet vare Officiererne moderate noget nedslaaende, kjendelig kjede af deres Bøddelforretning; de Menige derimod, som overalt hvor de kom nedslugte endeel Brændevin, vare raa og vilde. J Anneret Kaslund ankom til samme Tid et betydeligt Antal Jægere, som atter droge østerpaa, da Dragonerne kom tilbage fra Hjortlund. – Oprørerne erklærede, at de ikke vilde exeqvere for Skatter i de vestlige Byer Nørfardrup og (Ribe Av.) Jedsted.
Viborger Samler, 1849-02-09
Ved Classelotteriets sidste Trækning er i Collectionen heri Viborg vundet tvende Amber, den ene paa 100 Rbd. og Præmie 100 Rbd. (18387), den anden paa 30 Rbd.
Viborger Samler, 1849-02-09
Efter den af Sø- og Landkrigscommissairen i 2det jydske District, Hr. Oberstlieutenant v. Sprechler, udstædte Placat afholdes Søsessioner i bemeldte District saaledes: J Holstebro den 10de Februar, i Ringkjøbing den 12te og 13de, i Lemvig den 15de, i Vestervig Thinghuus den 17de, Nykjøbing paa Mors den 19de, i Thisted den 21de og 22de, i Fjerritslev den 24de, i Ebeltoft den 28de Februar og i Greenaa den 1ste Marts d. A.