JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Da Carl sytten Hundred og sexten indbrød, J Norges Land; Var Løven blandt dem, som i Hæren bod, En Overst Mand Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna. Til Norderhoug foer Oberst Løven afsted, Til Præstens Gaard; Af Sygdom laae Ramus, hver Siel her blev ræd, Og frygtede Mord. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Annaskun Rami høihiertede Kone har Mod, Tør Fienden see; Med Hensigt hun lader mod Loven god, Og tingede. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna. Hun prægtig trakterer hver bydende Mand, Som Løven har Saa Obersten troede tilsidst for sand. Hun god dem var. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna Nu Løven aftaler, hvad næste god Dag Skal for sig gaae; Hun sysler og hører, at Kongsberg et Slag Mon forestaae. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna. De Norske Dragoner stod leired ved Strand. Did faaer hun Bud; Han beder dem ile i Svæl herhen Med Sværd og Skud. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna. Oberst Ørken sig krymper, at falde anDen fiendtlig Hær, Han kjender ei Veien, ei Fiendernes Plan, Og mørkt det er. Men Løven ei skrækker behiertede Nordmænd. Frem stod diærven Hovland, Vagtmester paaStand. "Følg mine Fied! "Saa grant veed jeg Veien en Ridding hver Mand, Hvis Siæl er ræd. – Thi Løven ei skrækker behiertede Nordmænd. Med Glavind i Haanden faer Hovland afsted, Og baner Bei; Han Fiendernes Skildvagter sabler ned Og skjelver ei. Thi Løven ei skrækker behiertede Nordmænd, Skiøn Anna oprettet et Baal i sin Gaard De Norskes Tegn; Om Jlden her Fienden en Cirkel slaaer Mod Kuld og Regn. Men intet forskrækker behiertede Nordmænd. Stolten Hovland, som hungrige Mandul en Biørn, Mod Fienden reed; Bag efter kom Hæren, som flyvende Ørn, Og sabler ned. Thi Løven ei skrækker behiertede Nordmænd, Oberst Løven og mangen en bydende MandNedsables her; Gemene her falde, saa lykke som Sand, For Nordmænds Sværd. Thi Løven ei skrækker behiertede Nordmænd, Knap næste Dags Morgen man mærked fremgryPaa hvaldte Blaae; For adsplittet Fiender krøb frem af de Lye, Hvori de laae. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna Til Valdpladsen iler en Gother saa brat Her Anna gik, Karbinen for Brystet af denne Krabat. Heltinden fik. Men Løven ei skrækker vor Norderhougs Anna, "Mod Kiærringer fægte, er det for en Mand, Var Annas Ord; O vogt dig de Norske, saa tykke som Sand, Ban Kirken staaer, Og Seiren forfølger behjertede Nordmænd." Knap Ordet var udtalt, saa foer han afsted Med Lynilds Fart, Og ved hans Rapport blev hver Gother heel ræd, Og flygted snart Saa Egnen blev ræddet ved NorderhougtAnna. (Af Middags-Posten)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
J Statstidenden No. 6 for d. A. læses under Kjøbenhavn, at der ifølge paalidelige Efterretninger er sluttet Fred imellem Danmark, Sverrig og Engelland, tillige følger udi samme officielle Blad en Declaration, dateret Middelfart den 17de Januarii, som skal blive meddeelt i næste Blad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Ved Avisens Slutning var Posten endnu ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Bekjendtgjørelser. Et Par Linier, i Anledning af Jfr. Maria Hedevig Mathie Clausens Død den 20de Januarii 1814.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
J Dag frisk og sund J Morgen ligge ned Og atter om en StundEr i vort Hvilested!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Naar Rosen udsprungen i skjønneste Flor Uskyldig og yndig sin Tid her henstaae, Omsider den visner; bortpustes – o Bee! Da først den blide savnet – er ey meer at see, Saaledes en Pige, uskyldig og god J faareste Ungdom vor Klode forlod Hun var som en Engel, saa venlig saa blid Nu bort hun er vandret: det var hendes Tid O Hedevig! Du er nu ei meere her Du faae ei de Taarer der flød for dit Værd, De flyde ved Savnet – ved Tanken om dig Du smiller blandt Engler, du var dem jo liig O Skjebne du fører saa mangen Vid hen, J favreste Ungdom til Aandernes Hjem. Men lykkelig den, som lig Hedevig dig Sin Bane har vandret Fred nu med dit Liig. Formedelst indtruffen Forfald, er det til den 28de Januarii bestemte Skuespil i Nysteds dramanske Selskab, udladt til Søndagen den 30te f. M. De ædle Mennesker, som ved det sørgelige Uheld der Natten den 6te d. M. tilstødte mig, saa velvilligen ilede mig til Hjelp, og ligesom kappedes om at redde mit Gods fra de fortærende Luer, der ved deres Ankomst allerede saaledes havde grebet om sig, at alt syntes at være forlorent, bevidner jeg herved min inderlige Taksigelse. De mange Beviser, jeg ved denne Leilighed modtog paa Medborgeres Hengivenhed og virksomme Deeltagelse, blive mig evig uforglemmelige. At jeg mod Vinterens Ubehagelighed, beholdt Huusly for mig og Mine, og at jeg ikke midt i min Ulykke blev en aldeles ødelagt Mand, skyldes Brandvæsenets roesværdige Bestræbelser, fra hvis Side alt, hvad Menneskehaand formaaer, gjordes for at standse Jldens Voldsomhed. Hr. Lieutenant v. Schulthes og Hr. Kjøbmand F. Engel, der først bleve Jlden vaer, og som begge ved deres hastige Nærværelse og modige Anstrængelse biedroge saa saare meget til at redde for mig endog paa farligste Steder, er jeg usigelig forbunden. - Stort og føleligt er det Tab, jeg har lidt. Kun Haabet om, ved ædelsindede Medborgeres Bistand, og egen fornyede Virksomhed engang igjen at see det oprettet, styrker for Tiden mit synkende Mod, og indgyder mig Trøst i min ublide Skjæbne. Nakskov den 21de Januarii 1814 Grandjenn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Da min Søster Stine Korensdatter har siden i Søndags fra om Morgenen Klokken 9 været bort fra mit Huus, uden at jeg for Øjeblikket veed hendes Opholdsted, saa, da jeg befrygter, at maaskee et eller andet Uheld kunde være tilstødt hende, saa er det, at jeg herved anmoder alle og enhver, at give mig Underretning om naar og hvor hun maatte forefindes. Mariboe den 25de Januarii 1814. Niels Johansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Auction. Tirsdagen den 1ste Februarii om Eftermiddagen Kl. i bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auction over Priisskibet, Briggen Spalding kaldet, omtrent 55 Commerce=Læster, der af Lieutenant Linde er indbragt til Kiel, men nu er beliggende herved Byens Skibsbroe, med sammes tilhørende Jnventarium. Conditionerne tilligemed Jnventarii-Listen er forinden Auctionen til Eftersyn hos Byefoged Nellemann i Svendborg. Svendborg den 8de Januarii 1814, efter. Nellemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Mandagen den 31te d. M., om Eftermiddagen Kl. 1, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auction over Priisskibet Spalding, der af Lieutenant Linde er opbragt til Kiel, dens indehavende Ladning, der her i Byen er oplagt og bestaaer af 11 Bundter Kalveskind. 1 Casse med fiin Staaltraad, vog 590 Pund 20 Stkr. ordinair Lærred, 2 Casser med Bøger. Fortegnelsen paa disse kan faaes hos Byefoged Nelleman fra den 17de d. M. 3 Sække med Palter, vog 1978 Pund 1 Sæk med Pennekjær 48 Pund 65 Stkr. forskjellige Aaretræer, 12 dito 13 Fods 3 Tommers Fyrre-Planke 42 dito 19 Fods 3 Tommers dito 75 dito forskjellige Fyrrebræder. 2922 Stænger 3 Tommer bredt 1/2 Tomme tyk russisk Jern. 454 Stkr. forskjellige kantet Jern 12 Bundter 3/4 Tommers kantet Jern 14 Foustagier Olieblaa Farve, Conditionerne tilligemed Prøver af Varene ere at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg den 8de Januarii 1814. Nellemann. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Tirsdagen den 1ste Februarii d. A., om Formiddagen Klokken 12, bliver her paa Byens Raadstue bortsolgt Priisskibet Emanuel, der af Lieutenant Haderup er indbragt til Eckernførde, dens indehavende Ladning, der er oplagt her i Byen, og bestaaer af 15 Bundter Bambus-Stokker. 1550 Pund 23 Sække Allehaande, vog i alt 1186 Pund 4 Kister Jndigo, 3176 Pund 55 Sække Peber. 6 Pakker Portoricco Tobak i Ruller 424 Pund 6 Kister Porter, Øl, 2302 Pund 20 Londer Peber 116 Pund 1 Kiste Muskat Nødder . 90 Pund 1 Kiste Muskat Blomme. Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Placaten af 29de September 1813 bestemte halve Deel i rede Sølvmynt. Conditionerne tilligemed Prøver af Varene er at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg den 8de Januar 1812. Marker. Nellemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Tirsdagen den 1ste Februarii d. A. om Eftermiddagen Klokken 2, bliver her paa Byens Raadstue, foretaget Auction over Priisskibet Galeasen Florentine kaldet, omtrent 35 Commerce=Læster, der af Lieutenant Lindorps er indbragt til Eckernførde, men nu er beliggende her ved Byens Skibsbroe, med sammes tilhørende Jnventarium. Conditionerne, tilligemed Jnventariilisten er forinden til Eftersyn hos Byefoged Nelleman i Svendborg d. 8de Januarii 1814. Nellemann. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Tirsdagen den 1ste Februarii d. A., om Formiddagen Klokken 9, bliver her paa Byens Raadstue foretaget offentlig Auction over Priisskibet Florentine, opbragt til Eckernførde af Lieutenant Lin dorph. dens indehavende Ladning, der er oplagt her i Byen og bestaaer af3676 Pd. 40 Sække Caffe, vog 2688 Pd. 24 Kister Blikplader. Engelsk Tin. 1174 Pd. 2 Kister Cancel. 170 Pd. 1 Kiste Cardemommer 3 Fode Caffe 5 Fade Riis 2176 Pd. 13 Fade Topsukker af forskjellige Sorter 9416 Pd. 5 Fade Sirup. 3720 Pd. 159 Lønder Sild 128 Foustagier Sale. Blaae Træe, 8322 Pd. Nød Træe 754 Pd. 4 1/2 Piber Mallaga Viin 3 1/2 Piber Port Viin Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Plorat af 25de September 1813 bestemte halve Deel i rede Sølvmynt. Conditionerne tilligemed Prøver af Varerne er at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg den 8de Januarii 1814. Nellemann. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Mandagen den 3de d. M., om Formiddagen Kl. 9, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auction over Priisskibet Tivo Wänner der er indbragt til Kiel af Lieutenant Pruiz, dens indehavende Ladning, der her i Byen er beliggende og bestaaer af: 30 Fade Topsukker af forskiellige Sorter, dog 25384 Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
1 Fad Candis Sukker 1180 Pd. 36 Fade Caffe. 24130 Pd. 8 Kister Jndige. 2866 Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
4 Kister Cancel2114 Pd. 86 Stkr. Calicos 65 Sække Caffe, 8469 Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Plarat af 29de September 1813 bestemte halve Deel i rede Sølvmynt, Conditionerne tilligemed Prøver af Varerne er at faae til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg den 8de Januarii 1814. Nellemann. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Mandagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver her paa Byens Raadstue foretaget Auction over Priisskibet Julia & Leopoldine der er indbragt til Kiel af Lieutenant Petersen, dens indehavende Ladning, der er beliggende her i Byen og bestaar af: 15 Fade Topsukker af forskiellige Sorter, i alt 13758 Pd. 35 Fade Caffes 23404 Pd. 7 Sække Caffee. 6919 Pd. 29 Sække Peber 2556 Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Af bemeldte Ladning bliver først bortsolgt den ved Plarat af 29de September 1813 bestemte halve Deel i rede Sølvmynt. Conditionerne tilligemed Prover af Varerne tre til Eftersyn hos Undertegnede. Svendborg den 8de Januarii 1814. Nellemann. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Førstkommende Løverdag den 29de dennes, Kl. 10. Formiddag, bliver foretaget offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Bogetræer i Søeholts Fredsskov, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vil vorde bekiendtgjorte. Søeholt den 23de Januari 1814. Efter Ordre. D. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Hos Hr. Chalow i Saxkjøbing er endnu 3 Tønder gode og velsmagende Kartofler at faae for billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
En Landeiendom i en af Falsters behageligste Egne bestaaende af omtrent 10 Tønder i Stjeppe Hartkorn med tilliggende Areal at henved 70 Lønder Land og Tørveskiær til fornøden Jldebrændsel og hvis Jørder ere af den fortrinligste Bonitet, er underhaanden at faae tilkjøbs, formedelst Eierens forandrende Boepæl. Gaarden er med smukke Værelser, indrettet til en Familie udenfor Bondestanden og muelig flere Agrements kunde følge med samme; denne Eiendom, kan og om det forlanges separeres i mindre Dele. De Lysthavende vilde behage at henvende dem til Skibs-Assistent Kiersgaard i Waalse pr. Gaabense der anviser og handler herom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Tjeneste ledig. Til 1ste Maji d. A., kan en duelig Avlskarl, som forstaaer at pløie og saae, gjøre Avlings Redskaber, og tør paatage sig Bestyrelsen af omtrent 50 Tønder Lands aarlige Drift, der iøvrigt er frie for militair Tjeneste, og kan forevise Attester om god Opførsel, faae en Tjeneste paa Giedsergaard i Falster. Den Lysthavende vilde jo før jo hellere henvende sig til Eieren paa Gaarden. Giedsergaard den 15de Januarii 1814. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
En god Condition er til 1ste Maji ledig for en Jomfrue, der godt forstaaer Huusholdningen. Nærmere Underretning kan faaes hos J. R. Holm. Nakskov den 21de Januarii 1814.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-25
Møens Lands oeconomiske Selskab. Endvidere har Møens Lands occonomiske Selskab udfadt følgende Præmie for Bieavl: For den Gaardmand, Huusmand eller Jnderste, som til 1ste Juni 1815 for Selskabet beviser at have overvintret den største Mængde friske Biestader, dog ikke under 20 Stadet, udsættes en Præmie af 15 Rbdlr. N. V. Huusmænd og Jndsiddere vinde lige Præmier for det halve Antal. Dersom de behandler deres Bier paa bedste Maade, især med Magasin Kuber efter Fleischers og Rønnes Anviisninger, hvilke kunne erholdes hos Hr. Farver Starup i Stege, erholde de Præmierne fordoblede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
8de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 8. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs a. Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, den 28de Januarii 1814. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Udenlandsk. (Af den Lübeckske poliske Anmelder.)J Hamborg ere Alterne nedrevne i 3 Kirker, og Børsen indrettet til Hestestalde. J Børsenhalle derimod holdes den offentlige Gudstjeneste. J nogle Gader har man begyndt paa at opbrække Steenbroen, Et militair Politie er oprettet. Man mener at det er ikke saa meget Prindsen af Emühl, som Gouverneur Hogendorp, der er Ophavsmand for alle disse fordærvelige Forholdsregler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
En stor Deel af Hamborgs Jndvaan, der efter Prindsen af Eckmühls Befaling af 18de December f.A., ikke har kundet forsyne sig med Levnetsmidler for et halvt Aar, ere fordrevne fra Huus og HjemEfter Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrigs Foranstaltning skal indtil videre 40,000 Rdlr. af den svenske Krigskasse anvendes til at forsyne disse Ulykkelige med de fornødne Klæder og Levnetsmidler. Alle og enhver iblandt dem, der vil medvirke til at befrie Staden fra det Tyrannie, hvorunder den sukker, skal blive forsynet med Vaaben. Stederne Bremen og Lübeck ere bestemte til at optage de forjagne Fruentimmer, Børn og Oldinger, for hvis Tarv der ligeledes skal blive sørget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
(Af Statstidenden.)¬ J en Proclamation, som Major og Generaladjutant C. Offermann har paa Hertug F. Wilhelm Lüneborgs befaling udstædt, hedder det iblandt andet: Napoleons Magt er svækket – men ikke tilintetgjort. En Fortvivlelseskamp maa vort tydske Fædreneland, maa ogsaa vi med forenet Kraft gaae imode, for at hævde og fortjene den nylig tilvundne Frihed,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Mariboe den 24de Januarii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
(Af Udgiveren.)¬ J Berlin f. A. er udkommen en Pjese paa et halve Ark til 1 9. Sr. under Titel: Den os alle meget bekjendte franske General Bandammes mærkværdige Levnetsbeskrivelse, som blev med sit Korps den 30de August 1813 taget til Fange af den tappre preussiske Armee, og derpaa bragt til Rusland. Beskreven af ganske sikkre og tilforladelige Actstykker af Jonas Spizfeder, hvoraf, om Tidsomstændighederne tillader det, en Oversættelse kan ventes fra Bogtrykkeriet i Mariboe, tilligemed en poetisk Oversættelse af et sandt Mesterdigt paa tydsk under Titel, Nutidens Gaade; udi hvilket, der i et skiønt, ædelt og kraftfuldt Sprog beskrives en Dæmons Personification herpaa Jorden, der i en heel Række af Aar har hæriet Europas skiønneste Egne og med sin Bande anrettet de skrækkeligste Ødelæggelser og udbredt de grueligste Elendigheder. Men da med Hensyn til Trykke materialiernes og Papirets uhyre Dyrhed Udgiveren ikke vover at udgive ovenmeldte høistinteressante Pjeser, uden at han nogenlunde kan see sig skadesløs, saa indbydes herved til Subscription paa samme. der omtrent vil udgjøre et Ark og som med Hensyn til Tiderne skal blive overladt for de billigste Priser En Hjulmand fra Kostrup er i disse Dage funden død i en Snedrive mellem Rødbye og Dannemarre, J Nat har vi ligeledes havt stærk Frost med rygende Storm af Vesten. - Uagtet Vejenne efter Ov righedens Foranstaltning, næsten dagligen skufles, saa blive de dog snart formedelst det idelige Sneefog næsten ufremkommelige – – – naturam, pellas furca er, den kommer dog snart igjen den Her Priserne ved Auctionen i Nakskov den 24de Jan. vare i rede Sølv omtrent saaledes: Et Stykke Sirtz 15 til 20 Rbd. Et Stykke Gin gang 30 a 34 Rbd. En Alen Klæde 6 a 10 Mk. Et Stykke Vestetøi 9 a 10 Mk. Et Stykke Bomuldstøi 28 a 30 Rbd. En Riis Papir 6 Rbd. En Riis Postpapiir 8 Rbd. Et Dosin Bordknive 9 a 10 Rbd. Et Dosin Bordknive af ringere Sort 4 Rbd. Et Pund Thee 5 - 9 a 12 Mk. Et Pund Jndigo 4 Rbd. En Pot Portviin 2 Mk. 12 s. til 14 Mk. (Fortsættes.) Den russiske Adels Privilegier (1793. Adelen kan paalægge sine Bønder vilkaarlige Afgivter og Hoverietjenester, den kan paalægge dem legemlige Straffe naar samme kuns ikke ere dødelige, og den Bonde straffes paa det alvorligste som aflægger et Vidnesbyrd imod sin Herre eller vover at indgive Klage imod ham. Kan noget Slaverie være mere grusomt og barbarisk og dog har ogsaa dette Slaverie ligesaavel fundet Forsvarere, som den danske Bondes Stavnsbaand. Fra en saadan Adel og saadanne Adelsrettigheder frie os kjære Herre Gud! Eplam. (Efter Lessing) Din lille Søn dig kalder ei Papa, Hr. Doctor han dig tituleret. Nu det er ret, at Frue Mama Saa tidlig i sit Barn at lyve lærer(Af Statstidenden.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Declaration. (See forrige No.) Ved den danske Regjerings Omhue havde den Krig, som allerede i femten Aar heriede Europa, ikke afbrudt det danske Folks Rolighed, førend Kongen øieblikkelig faa Sig nødt til at anvende Forsvarsmidler, deels for at beskytte Sine Undersaatters Skibsfart, deels for at sikre Sine til Tydskland, grændsende Lande. Engelske Vaabens Angreb paa Hs. Majestæts Hovedstad, og den danske Flaades Bortførelse i Aaret 1807, endte den heldige Rolighed, som det hidindtil havde lykkedes Hs. Majestæt at lade Sine Undersaatter nyde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
De danske Stater havde ved dette Angreb en fælleds Fiende med Frankrig, deraf fulgte, at en Alliance blev søgt og indgaaet med denne Magt. Keiseren gav formelig og offentlig Løvte om Folk, og Penge, ogsaa rykkede en talrig fransk Armee indi Kongens Stater. Man var kommen overeens om, at de Omkostninger, dens Underholdning medførte, skulde hvile paa den franske Regjering; de udgjorde en Sum af flere Millioner Rigsdaler. Uden at foretage sig noget, vedblev denne Armee imidlertid at være Landet til Byrde længere end den danske Regjering ønskede det. Omkostningerne ved dens Underholdning bleve ikke erstattede, og Danmarks Fordringer i denne Henseende vare ligesaa frugtesløse som de om de lovede Pengebidrag. Statens Finantser, hvis Hielpekilder allerede aftoge ved Søekrigen og aldeles udtømtes ved denne nye Udgivt, følte snart de sørgeligste Virkninger af Jndførelsen af Continentalsystemet, der angaves som Midlet til en almindelig Freds Tilveiebringelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
De hanseatiske Stæders og tilgrændsende Provindsers Jndlemmelse i det franske Rige lagde siden utaalelige Baand paa Handelscommunicationen med Tydskland. Virkningerne deraf udstrakte sig endog til de videnskabelige Forbindelser. Formelige Løvter, som flere Gange vare fornyede, havde givet Haab om, at disse Hindringer, som saa høiligenstrede imod den gode Forstaaelse. Hs. Majestæt stræbte at vedligeholde med den franske Regjering, skulde vorde hævede, men dette Haab blev altid skuffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Medens den franske Armee i Vinteren mellem 1812 og 1813 trak sig tilbage, forsvandt de Keiserlige Tropper, som, ifølge en særegen Overeenskomst, skulde have været tilstede for at dække Grændserne af Holsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Da den franske Regjering paa samme Tid havde tilkjendegivet, at den vilde underhandle om Fred med alle sine Fiender, fandt Kongen det overeensstemmende med Sin Jnteresse at gjøre Storbrittannien Fredsforslag. Alliancen med Frankrig havde nu intet Formaal mere. Kongen vilde gjerne have forebygget, at Stæderne Hamborg og Lübek ikke paa nye skulde falde i de Franskes Magt, for at bort fierne Krigen fra Sine Grændser, og hindre disse Stædets Ødelæggelse, hvis Velstand er saa umiddelbart forbunden med hans Undersaatters Jnteresse, Hs. Majestæt blev hindret i Udførelsen af dette Formaal. Hans Jnteresse fordrede derfor at antage de Tilbud, der gjordes Ham, at fornye Alliancen med Frankrig, og at give den et videre Omfang, for at tilsikre Sig mægtig bistand mod de Souverainer, som ikke aflode at erklære, at de havde besluttet at understøtte Sverrigs mod hans Statets Jntegritet stridende Fordringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-01-28
Kongen har paa Sin Side samvittighedsfuldt opfyldt Tractatens Betingelser. Medens Hans Hielpetropper strede ved de franske Troppers Side erholdt de dog ikkuns en Deel af den Sold, der, ifølge Tractaten, tilkom dem, og Hs. Majestæts Undersaatter lede følelige Tab, saavel ved det Beslag, der lagdes paa de dem tilhørende Vare, i Stæderne Lübek og Hamborg, over hvilke den franske Regjering tillod sig at raade, som ved Borttagelsen af de Banksonds, som vare i sidstnævnte af disse Stæder. De Løvter, der bleve givne om Erstatning i Anledning af disse Besværinger vare ligesaa frugtesløse, som de saa ofte gientagne Reclamationer. Det var i Tractaten lovet, at tyve tusinde Mand skulde være tilstede for at forsvare Hertugdømmerne og Jylland; men Marschal Prindsen af Eckmühl forlod den Stilling, som dækkede disse Provindser, gik tilbage til Hamborg med alle de under hans Command staaende Tropper, og overlod til sin egen Skjebne, det Kongelige Troppecorps, der ikke var istand til at modstaae den overlegne Styrke, som rykkede frem for med Magt at tiltvinge sig Indgang i Landet. Fiendernes Jndfald i Hertugdømmerne og Fæstningernes Tab vare Følgerne af at Kongen blev forladt af en Allieret paa hvis Hielp Han med Føie kunde gjøre Regning.