JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Det er besynderligt, at næsten hvert Aar finder ManAnmalier i Henseende til den Maade, hvorpaa Hovedtarakteren ved Exammen artium bestemmes. Efter Listerne i Aar have f. E. Dimittenderne No. 81 og No. 86 6 land. deriblandt for Latin, Stiil og Græsk, og 6 hand.; Dim. No. 22 har ligeledes 6 land, og 6 hand, men har hand for Stilen, og dog have hine 2 faaet hand ill., men denne landab. til Hovedkarakteer. Dimittenderne No. 8, 14 og 16 sammenlignede, fremvise samme overeensstemmelse. Nr. 38, som har 3 land. pr. 6 land. 2 hand- og 1 N. C., har faaet samme Hovedkarakteer (hand ill.) som Nr. 32, der har 10 hand og 2 N. C., hvoraf det ene i Stilen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Torsdagen den 15 dennes blev den saalænge savnede Skolebygning i Hobroe høitidelig indviet. Samme er af Grundmuur og ført paa en betydelig Plads af næsten 2 Tdr. Lands Størrelse midt i Byen og lige for Torvet, hvilken Kjøbmands Enken Mad Joh. Marie Sørensen, født Wassard, ved Gavebrev af 19 Septbr. 1819 dertil har skjænket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Dr. S. L. Baden har nu i Statsvennen, i Anledning af Tilskueren Nr. 48, søgt, paa sin Viis at besvare Spørgsmaalet: "Ere vi berettigede at antage os Grækernes Sag? Da Porten er en af vor Konge saa erkjendt Regjering og Stat, som nogen anden i En opa, saa formener han, at danske Undersaatter heller ingen Ret have til at blande sig i dens Stridigheder med dens Undersaatter, ikke engang soffentlig tale og skrive derom, som nu skeer. Det kommer derved ikke an paa, om den er mahomedansk eller hedensk, ja om den endog slet ingen Religion havde. "Desuden, siger Forf., troe Tyrkerne paa den samme Gud, som vi Kristne, og deres Religionsbog indeholde mange sandelig ligesaa skjønne Forskrifter for Dyden, som vor; Maaden, hvorpaa vi yttre vor Partiskhed for de imod deres Regjering revolterende Grækere, er derfor et aabenbart Phantasterie&c. Hine Jyder, som have efterskrevet Dr. Göttsches Navn, kalder han vittige, af Mysterierne ufordærvede Hoveder, i hvis uskyldige Spøgt han aabenhjertig tilstaaer, selv gjerne i sit 50de Aar at ville have taget Deel, trods Tilskuerens philosophiske Bigotterie; thi han holder det for afgjort at denne ikke har meent et Ord med Alt hvad han har skrevet &c. J Henseende til Grækernes Lidelser troer han og, at det ikke gaaer saa strængt til som Præsten præker; og om saa er, tillader han Os vel i private Selskaber at beklage dem og i Aviserne at optage hvad derom læses i andre Stats tidender; men fra Prækestolene vil han have denne saakaldte Grækomanie banlyst &c. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
En i Kjøbenhavn i flere Aar bosat Jtaliener har, til Beviis paa sin Hengivenhed for Danmark, skjænket det pragtfulde Kongel. Bibliothek i Hovedstaden følgende kostbare Værk, udgivet i 250 Bind af et Samfund af Lærde og Videnskabsmænd i Mayland, og trykt med typografisk Luxus, nemlig: Samling af de bedste Historici, de bedste Satirici, de fortrinligste Noveller, de bedste Pastoraler og didactiske Digtere og 10 Bind af udvalgte Theater-Frembringelser af forskjellige Aarhundreder. Ethvert særskilt Værk er prydet med Autors billede, samt forsynet med hans Levnetsbeskrivelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Blandinger. J Anledning af Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag næstkommende 28 Jan, skal være bestemt til Opførselse paa det Kongel. Theater: Troldskytten, ny romantisk Opera af Hofraad Fr. Kind, fordansket af Professor, Ridder Øhlenschlager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
J Onsdags Aftes lod Hr. Adolph Beer fra Hamborg, sig høre paa det Kongel. Theater for temmelig fuldt Huus og vandt uddeelt bifald. Han behandler sit Jnstrument med en sjelden Færdighed og Deelikatesse, og kan, efter Kienderes Paastand, regnes blandt de første Violinspillere i Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Fredagen den 16 dennes fangede nogle Fiskere, der vare ude paa Rødspættelangst, en i vore Vande høist usædvanlig Fisk, som Naturkyndige, der have taget den i Øiesyn, have erklæret for Mola tetrodon eller det svømmende Hoved. Den var temmelig mat, da de fangede den, og døde en halv Time derefter. Medens den var levende, havde den en sølvhvid Hund og Øine, der glimrede som Guld. Legemet er sammentrykt og Halen saa kort og saa bred, at den seer ud, som den var hugget af, og Dyret ligner snarere, et Fiskehoved end en heel Fisk. Den har en Ryg og en Rumpefinne. Ved Finnerne sidde smaa haarde Substancer, der ligne smaae Flintestene. Den findes ellers i de franske Have, og maa af Stormen være drevet ind i vore Vande. Men den er meget ung, da den neppe veier 6 Pund, og ellers derimod findes saa stor, at den stundom kan veie 300 Pund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Samtlige Lærere ved St. Petri Realskole for Drenge i Kjøbenhavn (hvoriblandt Hr. Strodtmann) paa Læreren, i det danske Sprog, Hr. Fasting, nær, som ikke har troet, sig beføiet at underskrive, erklære nu de af Student Visby frembragte Beskyldninger mod bemeldte Skole deels for reent opdigtede, deels kun halv sande og med eller uden Hensigt fordreiede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Under Jndsendt læses i Dagen følgende: En Professor spurgte engang en Kandidat, som ikke svarede for sig til først Exammen: "Troer De at kunne med Deres Kundskaber blive Student i Kiel. Denne svarede: "Jo! det troer jeg. Derpaa vendte Professoren sig til Auditorium og sagde: Der seer De, mine Herrer, hvor lidet der hører til at blive Student i Kiel!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Hr. Prokurator Bastrup gaaer nu Klokker Heegaard i Viborg paa Klingen, for at faae ham til at tilstaae, at han om ikke just har bekjendtgjort, saa dog skrevet og underskrevet hiint Avertissement, tilføiende: at han endnu ikke har ind. ladt sig i at meddele den Tilgivelse, hvorom Klokkeren der saa angergiven anholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
J Politievennen meddeles et Svar paa hiint Spørgsmaal angaaende Grækernes saakaldte Lidelser, hvori og det blandt andet hedder: At undersøge Kilden, hvorfra sk i dette ligesaa flaue, som hjerte og hovedløse Spørgsmaal te har sit Udspring, lønner neppe Umagen. Men hvorfor en og kristelig Præst i en kristelig Menighed ikke maa tale med 1 Deeltagelse og opvække medlidende Følelser for undertrykte klog lidende Medkristne, paa hvad Plet af Jorden disse end s findes, er ikke let at fatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Da Politiet i Aalborg har bragt i Erfaring, at der nogle 3 Gange i Vinter, til Øvelse for det sammesteds garnisonerende, til Regiment, vil om Natten blive slaaet Generalmarsch, har det herom udstædt en Bekjendtgjørelse, for at saadant ikke skal blive misforstaaet af Jndvaanerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
I Kjøbenhavns Adressaavis læstes forleden følgende Spørgsmaal: Er det menneskekjerligt, er det christeligt, er det forsvarligt af en Examinator handler, at gjøre en Yngling, som ikke har tilfredsstillet ham, offentlige Bebreidel3 ser i Udtryk, der baade i Ynglingens og Publikums Erindring maa kalde tilbage en lænkefængslet ulykkelig Faders Forbrydelser, hvoraf hans uskyldige Børn desuden lide nok, – J et følgende Nummer havde Hr. Etats traad Prof Engelstoft ladet indføre: "Da jeg har bragt i Erfaring, at et Rygte skal hentyde paa mig det Spørgsmaal, som af en Unævnt er indrykket i Adressekontoirs=Efterretningerne af 3 d. M., angaaende visse offentlige Bebreidelser, hvilke en Examinator skulde have gjort en Yngling, der ikke havde tilfredsstillet ham, finder jeg mig anlediget at erklære saadant Rygte for aldeles ugrundet, og at opfordre Alle og Enhver ved eller udenfor Universitetet, til at beviisliggjøre det Modsatte. At alle Øeboere bevare noget Eiendommeligt hos sig ligesom ogsaa gamle Skikke, er en bekjendt Sag; saaledes gives der paa Øen Fuur i Liimfjorden nogle særegne Skikke, hvorved dens Beboere udmærke sig fra det nære Fastlands. Til disse høre: at Konen, naar Manden begraves, sidder paa samme Vogn som Liget, bag ved Kisten, med Skjørtet over Hovedet; at Enken udsender Beilere saasnart Manden er død, og er hun ikke forlovet paa Mandens Begravelsesdag, er det i Almindelighed Tegn til at hun ikke oftere, bliver gift. Ligeledes bruge Mændene ved Høitideligheder, Bryllupper, Barsler &c., Overbuxer af Lærred eller andet let Tøi, hvilke Buxer alle Mandfolkene aftrække i Kirken, forinden de gaae til Offers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Kammerjunker F. Scholten bekjendtgjør foreløbigen, at han, i Anledning af Blok Tørens i Statsvennen No. 45 indførte Stykke, har seet sig nødsaget til at indkalde ham for Forligelseskommissionen, og at Sagens Udfald i sin Tid skal vorde bragt til Publikums Kundskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Med Fornøielse erfares nu, at Clod, hvis Skjebne har akt en saa almindelig Deeltagelse, igjen er bleven sat paa fri Fod, men dog endnu opholder sig i Brunsvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
J Maribo blev den 19 d. ved Trommeslag bekjendtgjort den ulykkelige Hændelse: at et Par Buxer med en Uhr lomme udi Natten før var fundet der paa Gaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
J Viborger Samler bekjendtgjør S. Nielsen fra Lerken borg, at efter en mistænkelig Allarm ved Gaarden i hans Fraværelse Aftenen mellem den 8 og 9 d., næste Dagen fandtes en Træskoe opsat i Vognhuset, hvori var Aske og Lyng; men til Lykke havde Jlden ingen Magt faaet. Eie ren seer sig derfor nødsaget til for Eftertiden at holde Nattevagt ved Gaarden. Til de mange Vidunderligheder, Vi opleve, kan ogsaa regnes, at der endnu den 24 Novbr. er i Nyborg bleven falbudet levende Reier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 17 Octbr. er Kand. Theologi M. R. Meldal meddeelt Konfirmation paa Bestalling som Præst til Lyssabel Menighed paa Als. Den 24de: Kand. Theologi N. Sidenius beskikket til residerende, Kapellan for Thie sted, Skjørringe og Veilebye Menigheder, paa Lolland. Den 7 Novbr.: surnummerair Kæmmererer ved Øresunds-Toldkammer, N. Knudsen, samt Kammerraad og Konsumtions-Jnspekteur i Holbek, H. M. Fønss, udnævnte til virkelige Justitsraader; Pastor extraordinarius og Rektor ved Stadskolen i Gudensberg i Nedre=Hessen, C. L. H. Hamburger, beskikket til Præst ved den tydske reformeerte Menighed i Kjøbenhavn; Sognepræst for Aalum Menighed i Ribe Stift, H. Eiler, efter Ansøgning i Naade og med Pensioentlediget fra hans Embede. - Under det slesvig-holsten lauenborgske Kancellie: Den 23 Octbr. er Over advokat J. C. F. Schmid i Altona beskikket til Fiskal samme steds; Underretsadvokaterne O. F. Vogler og H. Stoppel Altona til Advokater og Prokuratorer ved de geistlige og verdslige Overretter sammesteds; P. J. Truelsen til surnumerair Kopiist ved den Slesvigske Overret i Gottorff. Den 30te Kand. i Theologien F. N. M. Michaelis til Præst i Riesum i Provstlet Tøndern. - Under Rentekammeret: Den 10 Novbr. er G. Gerson, Assorie af Handelshuset C. Hambro & Søn, udnævnt til Hofraad med Rang med No. 6 i 6te Klasse. - Under General-Postdirektionen, Den 13 Novbr. er 1ste Kopiist i Sekretariatet for Landbefordrings og Vandtransportvæsenets Sager, Fuldmægtig T. Lang udnævnt til 2den Fuldmægtig i bemeldte Kontoir, samt Kopiist i Direktionens danske Sekretariat, Fuldmægtig J. F. Tillge, under samme Datum udnævnt til anden Fuldmægtig i bemeldte Sekretariat - Under Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 27 Octbr. er Underkancellist i det Kongelige danske Kancellie, G. N. Toft, beskilket til Adjunkt ved Roeskilde Kathedralskole. Den 13 Novbr.: konstitueret Lærer ved Rønne lærde Skole, H. West, til Adjunkved bemeldte Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Vacancer. Under det danske Kancellie, Øsse og Nesborg Sognekald i Ribe Stift, 301 Rbd. Henne og Lønne Sognekald i Ribe Stift, 215 Rbd. Harritzlev, Seilstrup og Rachebye Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rbd. Ordineret Katechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Assens. AarliLøn 300 Rbd. Sølv samt 80 Rbd. Sølv til Huusleie og Brænde foruden Høitidsoffer af Menigheden. Sognekaldet i Kjøbstæden Horsens 420 Rbd. Til Formanden svares i aarlig Pension 500 Rbd. Sølv, efter Udløb af Naadensaaret, som begynder fra Eftermandens Kaldsbrevs Dato.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Dødsfald. Kaptain J. J. Nistrup, 52 Aar. Bogholder C. F. Kern, 69 Aar; Mad. K. Dahm, født Ellum, 76 Aar; Mad. A. M. Wilder, født Rauert, 30 Aar; Grosserer G. H. Schultz; Frue C. Pullich, 30 Aar; Forhenværende Gartner hos Enkedronning Juliane Marie, W. N. Didie, 85 Aar, Mad. A. M Smidt, født Ravn, 77 Aar ; Mad. M. K. Balgaard, født Hansen, 4 Aar. Alle i Kjøbenhavn. Kjøbmand og forhenværende Senator H. S. Rheder, i Husum, 68 Aar; Kaptain F. v. Buchwald ved Oldesloge, Kongel. dansk Legationspræst i Lissabon, G. C. Dose, ved Itzehoe; Kjøbmand M. Lausen, Kappeln; Frue Detlefsen, født Heltmann, i Jttehoe; Provst Chr. Teilmann paa Modum i Norge, 78 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Avertisse ments. Paa Adressekontoiret faaes: Kristnes Haab under de nuværende Kristenforfølgelse r. Prædiken af H. G. Clausen. 1 Mk. heftet, Billede t. Sørgespil af Ernst v. Houwald, metrisk oversat af Sylvester Herz, 9 Mk. hefter Mine Forelæsninger over Experimental Naturlærren, der fori Vinter komme til at afhandle, foruden den saakaldte chemiske Deel, ogsaa Læren og Lyset, Elektriciteten, Galvanismen og Magnetismen, begynde Mandagen den 5 Decbr., og fortsættes hver Mandag og Fredag fra Kl. 5 til 7. Skulde Flere, end de allerede anmeldte, ønske at høre disse Forelæsninger, vilde de behage forinden at melde sig hos J. Sartorph. At der foretages Aabning udi afg. Værtshuusholder Jacob Jørgen og forhen afdøde Hustrue deres fælleds Boe, Tirsdagen den 4 Decbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, det bliver herved bekiendtgjort for deres samtlige Arvinger. Odense Raadstue den 26 November 1821. Borgmester og Raad Fredag Aften den 30 Novbr. holdes Generalforsamling i den ældte Klub i Odense, som herved tilkjendegives for sammes inden og udenbyes Medlemmer af Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
At Undertegnede har nedsat sig her i Byen, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre mine ærede Venner og Velyndere, hvis Tiltroe jeg skal bestræbe mig at fortjene. Odense den 12 November 1821. W. J. Bucholtz, practiserende Læge, boende i Vestergade No. 233 hos S. T. Hr. Krigsassessor Aagaard ligetfor det nye Apothek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Efter Vedkommendes Forlangende, bliver Selveier Rasmus Madsens Gaard i Trøstrup, af Hartkorn 10 Tdr. med Besætning og Jnventarium, samt 1/2 Part af TrestrupKorup Kirke, stillet til 4de Auction paa Undertegnedes Kontoir, Tirsdagen den 4 Decbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Odense den 17 Novbr. 1821. C. A. salbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Tirsdagen den 11 Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9, foretages paa Byefoged-Kontoiret i Middelfart en Sliftesamling efter afgangne Gjæstgiver Raahauge og ligeledes afdøde Kone. Til denne Samling indkaldes saavel de Afdødes Arvinger som Boets Kreditorer og Debitorer, at give Mød for at iagttage deres Tarn, da Boet om muligt ved dette Skifte=Møde agtes optaget til Slutning. Plambeck. Hindsgaul den 17 Novbr. 1821. konst. Skifteforvalter i dette Dødsboe, Den i disse Tidender bekjendtgjorte Auction over Anders Larsen Bøllemoses Sted i Høime, er efter Vedkommendes Forlangende udsat indtil videre. Odense den 17 Novbr. 1821. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Skipper Jørgen Anderskow af Odense er beliggende i Kjøbenhavn under Ladning til Odense og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende ud for No. 20 i Nyehavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-27
Tirsdagen den 11 Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Assens Raadstue, efter offentlig Foranstaltning, foretaget Auction over cirka 2000 Lod forarbeidet Sølv, de Lysthavende indbydes, og kunne paa mit Kontoir erfare de Konditioner, hvorefter Salget agtes fremmet. - Baag Herteds-Kontoir i Assens den 14 No Gundorph. vember 1821.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-29
No. 161. Fyens Stifts 50 Aargang. privilegerede. Kongelig allene. Avertissementstidende. Adresse-Avis og med Brevposten, Forsendes overalt Hertugdommene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense. ledigeres, trykkes og forlægges : November 182 s. Torsdagen den 29.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-29
Adskilligt. Efter Monitøren beløbe de europæiske civiliserede Staters offentlige Jndkomster sig for Tiden til 3 Milliarden og 565 Millioner Franken og deres Gjeld til 31 Milliarder og 142 Millioner. Naar Man antager, at Renten af Gjelden i Gjennemsnit udgjør 6 PC., saa er Jndtægterne af 3 Milliarder 565 Mill. bebyrvet med en aarlig Udgivt af 1 Milliard 868,520,000 Fr., som udgjør mere end det Halve af disse Jndtægter. Resten er bestemt til Regjeringernes sædvanlige og aarlige Udgivter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-29
Følgende mærkelige Dom fældte allerede Voltairover Reapolitanernes Karakteer: "Neapolitanerne ere fra gammel Tid af et svagt og uroligt Folk, udygtigt til at regjere sig selv, vælge en Konge eller taale den, som de have og tilhørte stedse den Første den Bedste, der nærmede sit dem med en Armee. Desværre har Erfaringen noksom viist Rigtigheden af denne store Menneskekjenders Ord. Balitoro vil have gjort den bemærkning: at Lyniden næsten aldrig staaer ned i de nordostlige Dele af Bygninger, saa at Man der kan være temmelig sikker i Tordenveir. Det er hartad utroligt, hvor uvidende den almindelige Mand i Tydskland og end mere de sydligere liggende Lander om vort kjære Fædreland. Saaledes fortæller en af de nyeste danske Reisende, at hvis han blot havde kunnet bar sig for Latter under Fortællingen, vilde det ikke have være vanskeligt, at indbilde den uvidende Gjæstgiver, hos hver han tog ind i Goslar (endnu i det Hannoverske) at Danmark var Hovedstaden i Grønland. J Schweitz vidste Man kun om Danmark, at her er smukke Piger, i Tyrol at alle Danske ere Hollændere (!), og i Strasborg, at Copenhagen er en Bye i Holland, formodentlig fordi Man der veed, at der er en anden Bye, som hedder i Gravenhagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-29
J Combatore ved Madras leve to fireaarige Døttre af en indiansk Væver, som ere voxne sammen fra Navlen indtil Brystbenet. Den Ene er 34 Tommer høi, den Anden lidt mindre. De have langagtige Hoveder og meget flade Ansigter, fordi de hverken kunne ligge eller sove uden i med Ansigterne vendte imod hinanden, følgelig paa Siden. De have kun een Navle, men ere for Resten velskabte, karske og have begge paa eengang lykkelig overstaaet Smaakopperne. De gaae paa Siden og snoe sig undertiden rundt, ja kunne endog stige op af Trapper. Oste soner den Enk, medens den Anden vaager, men oftest soveldog begge paa eengang. De have kun Følelse tilfælleds i de Dele, hvor i ved de ere porne til hinanden; dog virke de Lægemidler, dat Ene tager, tillige paa den Anden. De ere meget forskjellige i Temperament, idet den Ene er munter og snakker næsten bestandig, den Anden derimod er meget stille af sig. Som Beviis paa at en frimodig Publicitet allerede i det 17de Aarhundrede fandt bjærve Forsvarere, anføres, at da General Tilly havde klaget over den Maade, Avisstrævere udlod sig paa med Hensyn til den keiserlige Armees Opførsel, lod Kredsdagen svart: at herfor var intet andet Raad, end at opføre sig menneskeligere i Fremtiden, siden Man ikke kunde forbyde Journalisterne at optage den søgne historiske Sandhed, naar de blot afholdt sig fra alle badefulde Bemærkninger derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-11-29
En skarpsindig Forsatter, F. Tiedemann, godtgjør i en egen latinsk Afhandling : at Menneskets Hjerne staaer paa et ulige høiere Trin af Uddannelse og Udvikling end Abens og alle øvrige Pattedyrs, hvoraf følger, at Tysons og Bufsons Paastand, at Menneskets høiere Tænkrevne ikser en Virkning af en særdeles Hjerneorgantsation, altsaa er ugrundet, og at den væsentligste Forskjel mellem Menneskets og Dyrenes Hjernebygning netop er Menneskehjernensudmærkede Organisation. Grønlænderne troe, at Solen og Maanen allerførst have været Mennesker, nemlig Maanen en Mandsperson, som de kalde Anningait, og Solen dennes Søster, ved Navn Malina. Maanen havde imidlertid fattet en utikladelig Kjerlighed til Søsteren, og naar de om Aftenen samt ledes med andre unge Grønlændere for at lege, fundet paa at slukke Lyset ud, for at taressere hende. Men da hun ikke vilde taale det, smurte hun engang sine Hænder over med Sod, for at sværte den i Ansigtet og paa Klæderne, som tog fat paa hende i Mørket, og saaledes erfare hvem det var Heraf fik da Broderen, som just havde en smuk hvid Rensdyrspels paa, de Pletter, som endnu sees i Maanen. Søsteren stændte nu Jld i et Stykke Mos (hvilket Grænlænderne brænde i deres Lamper); Broderen gjorde ligesaa men hans slukkedes strax, og desaarsag skinner Maanen er saa godt som Solen, der nu og Flugten for Brederen. Da denne forfulgte hende, foer hun op i Luften, Maanen i bagefter, og saaledes have de nu løbet grassat efter hinanden, lige indtil denne Dag, men Solen er stedse foran J Philladelphia bygges i denne Tid paa et Orlogskib, som skal føre 140 Kanoner og bliver det største, Man kjender. Det skal have tre Rader Kanoner, foruden det paa Dækket og Forkastellet. Hvor let det er at blive en Nar af første Rang, (ifald en Nar ellers har nogen Rang) har neppe nogen tydeligere viist end Eon, en engelsk Adelsmand. Altid urolig, stolt og halsstarrig, fik han tilsidst det Jndfald at give sig udfor Guds Søn og de Levendes og Dødes Dommer. Anledning hertil tog han af Ligheden mellem hans Navn og Eum i Slutningen af Exorcismus: per eum, quidijudicaturus eft vivos et mortuos. Som saa mange andre Narre, fandt han Tilhængere og gjorde Opsigt. Son Guds Statholder paa Jorden, kunde Paven ikke længe see, ligegyldig paa saadant et Spektakel. Con blev taget ved Vingebenet og bragt for Konciliet i Rheims. Paven spurgte ham: hvem er Dute Den, svarede Fantasten, som skal komme at dømme de Levende og Døde. Han gik med en Kjep med Kløvt paa, som en Møggreb, som han pleiede at støtte sig paa, naar han beskuede sin Høihed. Da Paven spurgte ham, hvad denne Stok skulde betyde, svarede han: Det er en stor Hemmelighed, saalænge "Stokken er i denne Stilling, som De nu seer den, med begge Ender opad mod Himmelen, er Gud i Besiddelse af de tvende Dele af Verden og overlader mig den tredie, men naar jeg vender de to Spidser mod Jorden, da er jeg Herre over de to Dele af Jorden, og overlader Gud Besiddelsen af den tredie. Denne indbildske Verdens regent døde i Fængsel, og nogle af hans Tilhængere, som ikke vilde forlade hans Sætninger, bleve brændte.