JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
(Sidestykke til Digtet: Ved Tidenden omMesolongis Fald, see No. 33. - Christenstad, saa sank du ei i Støvet Under raa Barbarers krumme Sværd! Herligt straaler end bag Sejersløvet Kraften i din djærve Herrefærd! Helte, som paa Mesolongis Volde, Vandt en evig evig Hæderskrands, Verden Eders Minde skal beholde, Favne Jer i Evighedens Glands. *) Jeg deelte inderligen de Følelser, der aftvang Forfatteren af benævnte Digt en Elegie og saameget lettere maatte Efterretningen. om denne Heltestads Frelse begeistre mig til en Jubelsang. Ved stadigen at have ovennævnte Forfatters Arbeide for Øie, indflettede uformærkt nogle af dets Skjønheder sig i ovenstaaende Digt, hvilket Laan Forfatteren vist tilgiver mig, da jeg er overbeviist om, at begge Arbeider ere udsprungne af en Kilde, nemlig: Følelse for Religion, Ret og Frihed. Har du hørt det jublende gjenlyde, Christenhed, det store Glædesbud. Mahoms grumme Bødler kan ei bryde, Grækerlandets sidste svage Skud! Rolig saae Europas mange Troner Uskylds Blod at rødme Land og Hav, Skjønt en Taareflod fra alle Zoner Faldt som Krands paa græske Heltes Grav.) Mahoms blodigrøde halve Maane Svæved over dig - betrængte Stad, Jntet vilde Saracenen skaane, Al hans Hu stod til et blodigt Bad. Men – som oftest hænder – i de Svage Viste en almægtig Haand sig stærk, Kasted Vantro i sin Pøl tilbage, Satte Kronen paa de Tappres Værk, Lad vor Tak til Himlens Gud sig vende Nustaaer Frihed fast paa Hellas Kyst, Uskylds Blod og Taarer hisset brændeKainsmærket paa Barbarens Bryst, Græker! Dine kjære Faldne bygge. Du et Tempel paa den frelste Strand, Og i Borgerkronens blide Skygge. Hvile du engang som Friheds Mand! Som en Stjerne klar blandt Skyers Vrimmel Funkled, Hellas, Du i Fortids Nat, – Som en Sol Du paa Europas Himmel Er i Nutids Helteglimmer sat! Ene streed du - ene vandt du Seier, Vristed Svøben af Tyrannens Klo Han, som hver en Daad sin Løn til veier, Skjænke Frugten dig af Kamp og Tro!!!P. C. Becker. Stephensen og Jsland. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Til Slutning fremsætter Hr. Forfatteren 4 Spørgsmaale, hvis korte og fyndige Besvarelse er et sammentrængt Resultat af hele Skriftet. Disse Spørgsmaale ere: 1.) "Om Jsland i Tidsrummet – det 18de Aarhundrede - har i Henseende til Oplysning og Cultur gjort meget vigtige Skridt frem eller tilbage. 2.) "Om dets Justitsvæsen og Bestyrelse har vundet en forbedret Form eller ikke?" 3.) "Om borgerlig og Næringsfrihed, samt Handel og Producter ere der betydeligt forøgede. 4) "Om Jsland selv har vundet en større Velstand og Sikkerhed for Mangel i Fremtiden."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Hvad det første Spørgsmaal angaaer, da erklærer Hr. Forfatteren, at naar man tage Hensyn paa Islands ringe Folkemængde, isæpaa de Personers ringe Antal, der hører til den videnskabelige Classe, og dennes Bortfjernelse fra næsten alt litterairt Samqvem, fra Bibliotheker, fra Understøttelser og Opmuntringer, samt den almindelige store Fattigdom, som ikke tillader at anskaffe endog de første lærde Fornødenheder saa har Island i det 18de Aarhundrede gjor Kæmpeskridt i Culturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Ved at besvare det 2det Spørgsmaal, fremsætter Hr. Forfatteren – efterat have omtalisær Christian den Syvendes paa Anordninger for Island rige Lovgivning - nogle desideris saaledes: "Dog – naar først en for Island, passende og anvendelig Politi= og Fattigvæsens Anordning, et Sportel-Reglement, og en Anordning om fornødent Tilsyn med offentlige Stiltelser, Umyndige og Værger, Overformynderie, og Pankeprotocoller, faaer afhjulpet de endnu befindtlige Mangler i disse Henseender; – naar det nu aldeles uhensigtsmæssige Tugthuus ganske omorganiseres; – naar Misgierningssagers Forfølgelse og Afstraffelse, samt Arrestholdet i Jsland indrettes mere passende for Landets Lo tale; – naar Sysselmændene kunde befries fra colliderende Embedsbyrder, og forskaffes Levebrød, der, ei som nu, nøde dem til at søge deres og Families Underholdning for det meste, og nogle alene ved Bondebrug eller Arbeide, ei, som saamange Aarhundredets sørgelige Exempler have viist os, fremdeles behøve at udsætte dem for Ringeagt, plump Behandling og idelige Suspensioner, mindre see sig Livet saaledes forbittret, at deres Udgang fra samme altformeget derved fremhastes; – naar intet Lovbud mere lægger Baand paa nogen af Folkets Hovednæringer - alt høivigtige og fornødne Poster, som dog alle skulde blive forbeholdne vor, nu paa sin nysafdøde Kongelige Faders Trone opstegne, allernaadigste Monark, Kong Frederik den Sjette efterhaanden at regulere – da først kan Jslands endnu svage Justits= og Politivæsen siges at være sat paa en forholdsmæssig god og passende Fod med Danmark og Norges, hvortil der endnu mangler saare meget. et 3die Spørgsmaal – siger Hr. Forfatteren – affordrer enhver Indvaaner den gladeste Erkjendelse og Bekræftelse, skjøndt Productionernes Forøgelse gaaer endnu langsomt frem." Med Taknemmelighed nævner han: en Gyldenløw, en Rantzau, en Thodal, en Jon Erichsen, der som Islands Talsmænd hos Regjeringen have gjort sig fortjente. Statsminister Greve Chr. Reventlaus Jver for Jslands Vel faaer fortjent Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Til 4de Spørgsmaal maa Forfatteren, efter sin Overbeviisning, svare et smerteligt Nei, og henviser til dette Svars Bestyrkelse, til den 3die Tabel over den oekonomiske Forfatning i Landet Aar 1804. Denne Tabel findes Side 432.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Om Island i de henrundne atten Aar siden Bogen kom ud, er gaaet frem eller tilbage, kunne vi ikke indlade os paa her at afgjøre; men vi haabe, ved disse Uddrag at have sat vore Læsere istand til, ikke allene at bedømme det Stephensenske Værks Værd, men ogsaa at erkjende i Hr. Forfatteren en Mand, der i Evner og Lærdom, i patriotisk Virken og frimodig Sandhedskjærlighed, hæderligen udmærker sig iblandt sine nulevende Landsmænd. Justus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Døvstumme-Jnstitutet i Kjøbenhavn. Det er i Gaarden No. 199 i Stormgaden, som af H. M. Kongen er skienket dertil. J Aaret 1825 foregik en Udvidelse til flere Elever i Jnstitutet end der forhen havdes, og nu blev Plads til 61 Drenge og 31 Piger, altsaa i alt 92 Børn, 86 vare i bemeldte Aar i Jnstitutet, og 4 andre deeltoge i Undervisningen. Aaret forud var Antallet af Børn kun 66. Den Orden der hersker i Huset, og den Reenlighed, som allevegne sees, indtager. Foruden den intellektuelle Underviisning gives Pigebørnene Underviisning i en Haandarbeidsskole, hvor det der hører til Børnenes Beklædning syes og strikkes, og Uld= og Hørgarn spindes, hvilket kommer til Anvendelse i Jnstitutet selv, til deels at blive strikket med, deels at bruges i Jnstitutets Væverværksted. Drengene søger man at oplære i et Haandværk, derfor ere et Skomagerværksted, et Skræderværksted, og et Væverværksted indrettede. J Fritimerne faae de Undervisning paa Dreierladen som Belønning, ligeledes i at forfærdige Paparbeide. Jnstitutet ejer en Kapital af 20050 Rbdl. Sølv i Kgl. Obligationer. Deraf ere 2500 Rbdl. samlede af indkomne Tavlepenge, 7500 Rbdl. ere tillagte Stiftelsen af Hofraad Amsel Meyers Legat, 10000 Rbdl. ere skienkede af afdøde Veiermester Thomsen, 50 Rbdl. af afdøde Viinhandler Eller. - Stiftelsen har i Vente 6 Stykker Kongelige Obligationer lydende ialt paa 3500 Rbdl. skjenkede ved Testament af 24 Aug. 1822, af afdøde Eqvipagemester ved Søe-Etaten Halfdan Lasson, hvoraf Renterne dog skulde tilflyde en Legators Systerdatter, saalænge hun lever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Om Institutets Fremgang i Aarene 1824 og 1825 læser man Beretninger i Collegialtiden1826 No. 21. den 1825 No. 9. 105109 Den aarlige Betaling, som af Amts- og Kjøbstæd-Fattigkasserne, og tildeels af Vaisen. huset, erlægges for hvert døvstumt Barn, er nu bestemt til 86 Rbd. Sølv. - Stiftelsens Jndtægter bestaae i 1) bemeldte Betaling. 2) Ren ter af Stiftelsens Kapital. 3) et Bidrag af Finantserne aarlig 2600 Rbd. Sølv. 4) Jndtægten af en Tavle, som ifølge Institutets Fundats §. 13 paa Konfirmationsdagene ombæres i alle Kirker i Danmark til Fordeel for Institutet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Ved at gjennemgaae de aarlige Efterretninger om de af Landhuusholdningsselskabet uddeelBelønninger og Understøttelser fra 1819 til 1824 incl., finder man de practiske Foretagender i Kongeriget Danmark, som ere enten understøttede eller hædrede ved Præmier, saaledes fordeelte Landets 19 Amter: 1819. 1820. 1821. 1822. 1823. 1824. Sal Kjøbenhavns Amt Kjøbenhavn medregnet.) Frederiksborg Holbeks . ...... Sorøe. . .......... 5. Præstøe. N. S. 2. Bornholms * * * ***
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Mariboe. 2. Odense . . . Svendborg. Hjøring : I. 2 I. I. Tisted . . . Viborg. I. I. I. I. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Aalborg. Randers . II. 4. 3. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Aarhuus. Skanderborg Ringkjøbing. 2. Ribe. Veile Man seer, at i Aaret 1819 ere de fleste Opmuntringer (5) komne til Sorøe Amt, dernæst (4) til Kjøbenhavns, Præstøe og Odense Amter. J 1820 er det største Antal (6) tildeelt Kjøbenhavns Amt, det næststørste (4) Frederiksborg, Holbek, Sorøe og Præstøe Amter. 1821 det største Antal (11) Randers Amt, det næste (9) Kjøbenhavns. 1822 det største Antal (9) Kjøbenhavns Amt, det næststørste (8) Holbek. 1823 blev det største Antal Udmærkelser, igjen tildeelt Kjøbenhavns Amt (8), det næststørste (6) Frederiksborg Amt. 1824 kom de fleste (8) til Mariboe Amt, det næststørste Antal (7) til Holbeks og Svendborg Amter. Lægge vi Tallene sammen for hvert Amt i disse 6 Aar, saa ville vi finde, at Amterne, med Hensyn til Mængden af de tilkjendte Belønninger, kunne ordnes saaledes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Kjøbenhavns Amt 41, Holbeks Amt 30, Frederiksborg 24, Sorøe og Randers Amt hvert 23, Odense og Svendborg Amt hvert 20, Præstøe 19, Mariboe 18, Veile 11, Ringkjøbing og Aalborg Amter hvert 8, Viborg 7, Aarhuus og Skanderborg Amter, som i den største Deel af den omtalte Tid vare forenede, ligeledes 7, Ribe 5, Hjøring 4, Bornholms 3, Tisted 1. Det vilde være urigtigt at paastaae, at Vinskibeligheden i Landets forskjellige Egne netop stod i Forhold til disse Tal. Naturligviis maa Amternes Størrelse og Folkemængde tages med i Beregningen. Men ogsaa den Omstændighed, at Selskabets Bekjendtgjørelser om udsatte Belønninger eller udlovede Understøttelser ikke blive saameget udbredte i de Egne, der ligge langt fra Kjøbenhavn, som i de nærmere, maa have megen Jndflydelse. Af Statstidenden, hvor disse Bekjendtgjørelser staae, komme maaskee ikke over 5 Exemplarer til Tisted Amt, medens Kjøbenhavns Amt rimeligviis faaer flere Hundrede. Det var derfor at ønske, at disse Bekjendtgjørelser bleve indrykkede i alle Provindsialaviser. Naar man - som dog ikke er ganske nøiagtigt – antager Tisted og Hjøring Amt at udgjøre Aalborg Stift, Viborg og Aalborg, Amter Viborg Stift, Randers, Skanderborg og Aarhuus Amter Aarhuus Stift, og Ringkjøbing, Ribe og Veile Amter Ribe Stift, saa er Fordelingen af Belønningen og Udmærkelserne for den nysnævnte Tid til Danmarks 7 Stifter saaledes: Til Sjællands Stift 139, til Fyens 40, til Riber 24, til Aarhuus 21, til Lollands 18, til Viborg 15, til Aalborg 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J disse Beregninger er Meddelelse af forbedrede Agerdyrkningsredskaber taget med iblandt de andre Understøttelser. J Landhuusholdningsselskabets Efterretninger for 1825 nævnes ikke hvor de uddeelte Agerdyrkningsredskaber ere komne hen, men de øvrige Belønninger eller Understøttelser ere saaledes fordeelte:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Kjøbenhavns Amt 5, Holbeks Amt med Samsøe 2, Sorøe Amt 2, Præstøe 1, Bornholm 2, Mariboe Amt 2, Odense Amt 1, Svendborg. Amt 3, Viborg Amt 5, Aalborg Amt 3, Randers Amt 2, Skanderborg Amt 1, Ringkjøbing, Amt 2. Ribe Amt 3, Veile Amt 2. Det største Antal (5) er altsaa tilfaldet Kjøbenhavns og Viborg Amter, det næststørste (3) Svendborg, Aalborg og Riber Amter. Sjællands Stift har faaet 11, Viborg Stift 8, Riber Stift 7, Fyens og Aarhuus Stifter hvert 4, Lollands Stift 2, Aalborg Stift ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Indenlandske Efterretninger. Af Brønsteds Voyage pittoresque er endeligen første Livraison udkommen, og til Kjøbenhavn ankommen. Den er foranstaltet med engelsk Pragt, og til dermed overeensstemmende Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J Svendborg løb den 6te en overmaade skjøn Brig af Stabelen, kaldet Lykkens Prøve, som holder 70 til 80 Commerce=Læster, og rummer 3000 Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Til Jubilæets Festligholdelse opførtes Flensborg første Pindsedag om Formiddagen. i Nicolai, og om Eftermiddagen i Mariekirken, af Dilettanter en Cantate af Senator Andresen, med Musik af en ung haabefuld Kunstner, Julius Demuth, en Søn af Stads-Musicant Demuth. - Flensborgs sex Præster have i Anledning af Jubelfesten opfordret Jndvaanerne til milde Gaver til Missionerne i Ostindien, Vestindien, og Grønland. - Pastor Valentiner har udgivet et Skrivt, paa 46 Sider, under Titel: die Bedentung des tausendidhrigen Jubelfestes. Han siger: at han fortæller Begivenhederne efter de paalideligste Skribenter. Jmidlertid antager han dog: "at Frode den Tredie sad paa Thronen og var allerede den fire og tyvende Konge i Danmark, da Verdens Frelser, fødtes m. m.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
I Tirsdags blev det nye Vertshuus, nu Liebfrauenholtz kaldet, i den ved Flensborg, liggende Skov, i en talrig Mængdes Nærværelse indviet ved en af Jnstrumentalmusik ledsaget Sang af Hr. Andresen. Denne Skov er Flensborgernes meest besøgte Forlystelsested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Blandede Efterretninger. Engelske Ordsprog. Two Cats and a Mouse. To Katte og en Muus, Two Wises in one House. To Koner i et Huus, Two Dogs and a Bone. Et Been og Hunde to, Neyer agree in one. Unde ei Øjebliks Ro. When Poverty comes in at the Doore, Love leaps ont of the window. Kommer Armod ind af Døren, da flyver Kjærlighed ud af Vinduet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Der gives en noget Haandværk nu omstunder. Alt er bleven til Konst, hver Haandværker, til Konstner. Derimod søger mangen Konstne nu Brødet, og synderligt er det, at de brødløse Konster bringe i vore Dage næsten det beste Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J forrige Tider havde hver ny Mode, som hver nye Farve sit Navn, der skulde betegne en Egenskab i Gemyttet, Hjertet, Aanden, eller Legemet. Man havde da soupirs Stouskes, dour sourire, vapeurs, regrets superflus, candeur par falte, oeil abattu, bienseance, desespoir o. s. fl. Nu ere alle Moder simpelthen a la NN. Overhovedet har Indbildningskraften hos Menneskene tabt sig meget. Casanova var engang i Wien til Middagsmaaltid hos Ministeren Greve Kaunitz. Samtalen faldt paa store Malere, og en af Bord gjesterne sagde om Rubens det var dog en Diplomat, som brugte Maleriet til Tidsfordriv Jeg beder om Forladelse, svarede Casanova; det var en Maler, der fordrev Tiden med Diplomatiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J Portroyal paa Jamaica er en Gravskrifsaa lydende: Her hviler Ludvig Cald, Portugiser af Fødsel. J Jordskjelvet 1692 blev han opslugt i en Revne, igjen udkastet og henslængt i et Vand, hvor en Baad opfiskede ham. Denne Katastrofe overlevede han i 40 Aar; og hviler nu i No i Graven. (Af Cortaire.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J St. Etienne traf det sig nylig, da Skuespiller Alexis havde en Rolle at udføre, at en Pibe lod sig høre. Theaterhelten traadte modigen frem og sagde: Min Herre, deres Hund er ikke her, jeg har ikke seet den. (Pandore.)Man læste i Gesellschafter 1825, No. 16062 et Udtog af en Forelæsning af Professor Flørcke i Rostock, holden den 25 Oct. 1824 i derværende philomatiske Selskab; om det plattydske Sprogs Ufuldkommenhed, og Ønsket at see denne Mundart aldeles forjaget af i det mindste de Cirkler, som ville ansees at være den dannede Stands. Dr. G. N. Barmann, der ved sine dramatiske, lyriske og satiriske Arbeider i den plattydske Mundart har viist sig saakyndig til at tale om denne Sag, har nu i det Bilag til bemeldte Tidsskrift, som udgives under Titel Bemerker (1826 No. 4 og 5) taget Mund arten i Forsvar, og viist, at den har en egen Literatur. (Alt af Gesellschafter, Febr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
For Bogtrykkerkunstens Opfindelse var Afskriver=Forretningerne en vigtig Næringsvei, og mange Afskrivere skrege naturligviis ved hin Konsts Opkomst over deres Levebrøds Forliis, ligesom nu Maskine Ødelæggerne i England klage over de Ulykker, de ville finde i Maskineriets Fuldkommenhed. Manuskriptfabrikation var bleven en Handtering, der især betydede noget fra det fjortende Aarhundrede af, og havde sit Sæde fornemlig i Florents, Majland, Rom, Venedig, paa Creta, i Brüssel. Manuskriptsamlerne laante indbyrdes hos hinanden Originaler; vel og tog Betaling for deres Udleie til Afskrivning. J Jtalien var endog, fra det 14de Aarhundrede af, vandrende Skrivere, der, eftersom de bleve bestilte, vandrede fra Sted til Sted. Feil i Haandskrifter, hvorover man ofte, og uden Kundskab klager, viiste sig først fra hint Aarhundredes 2den Halvdeel, og de falde de leiede Afskrivere til Last, som, ved deres fabrikmæssig Virksomhed, saae mere paa Elegants end paa Nøiagtighed, og ikke ved Rettelser og Raderinger vilde vanzire deres smukke Arbeider. Munkene derimod vare almindeligviis mere paaseende paa Haandskrifternes Nøiagtighed, end man ved troer. Allerede tidlig havde Klosterne nogle Korrektorer og Haandskrift-Revisorer, og man finder, at ikke sjelden undergik Originalerne et Jgjennemsyn og Forbedringer førend de overgaves til Afskrivning. Naar i et Haandskrift kunde forekomme noget Græsk, lod Afskriveren hyppigen Plads dertil i Afskriften staae ledig, for at den kunde udfyldes af andre Personer, hvilket man overlod Kjøberne at sørge for. Ofte forsømtes saadan Udfyldning, og derfor finder man Haandskrifter især af Kirkefædre, i hvilke endnu hine aabne Steder sees.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J Augsburg har siden Aaret 1818 været Udstillinger af Konstneres og Konst-Elevers Arbeider, saavelsom af Augsburgs og Overdonaukredsens Jndustrieprodukter, i et fælles Lokale. De første udstilles kun hvert andet Aar af Konstkommissionen, de sidste af den polytekniske Kredsforenings Kommission. En stor Nydelse for den næste Udstilling lover man sig af den paa naturhistoriske Tegninger og Udkast rige Portesenille, som den nu fra Brasilien tilbagekomne talentfulde Konstner Hr. Moriz Rugendas, efter fire Aars Ophold der, har hjembragt. Han er Søn af den ved Konstskolen ansatte Kongl. Professor Hr. Lorents Rugendas. J hine Skitzervil en Række af Portraiter af amerikanske Folkestammer og Negerslaver, Forestillinger af deres Sæder og Lands Dragter, maleriske Udsigter af Kysterne og af det Jndre, føre os Tropeverdenens yppige Former for Øiet. Konstneren har for største Deel paa egen Bekostning gjennemreist Provindserne Rio Janeiro, Minas Geraes, Bahia og Fernambuco. Han har begyndt i Oliemalerier at udføre sine Skizzer. At en Mand som Humbold, for sit store Værk: "Ansichten der Natur" har forlangt af Konstneren nogle Palmeblade-Tegninger m. m. under de meest smigrende Udtryk, er et Vidnesbyrd om hvad man kan love sig fra denne Mand, som hans Fædreneland, hvilket han haabede at berige med Udbyttet af sine Anstrængelser, muligen mister, naar han følger et Kald til Udlandet. (Udtogsv. af Allg. Z. 122.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Ved den sidste Udstilling i Nov, faae man første Gang Produkter fra den nye Zinkfabrik uden for Augsburgs Porte, hvilke allerede beskæftiger 72 Mennesker, og har medtaget en Kapital af 50000 Gl. til Anlæg. Friherre v. Cotta's Hurtigtrykspressers Fabrik, hvilke Presser, satte i Bevægelse ved en Dampmaskine, aftrykke 1200 Ark i en Time, beskæftiger over 50 Mennesker, og har kostet at anlægge næsten (ib. 123.) 100000 Gl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Med Theatervæsenet staaer det sig kun slet i Rom. Jkkun et Theater bruges, og der bliver Rossinis "Skaden givet, afvexlende med flere Comedier og Tragedier. Et Theater-Reglement er udkommet, i hvilket blandt mere anordnes Forestillingerne maae ei begynde sildigere end Klokk. 9, og ophøre Kl. 11 1/2, Torsdag undtagen, da de maae vedvare til 12. J Parterret maa kun et vist Antal Personer indlades, og de der ei have Kontrabilletter, udvises. Hvo, der opstaaer paa Parterrets Bænke, arresteres og straffes med en Mulkt af 5 Scudi. Hvo der sætter sin Hat paa Hovedet udvises. Om Komediehusets Forpagter handler det ringeste mod nærværende Regjeringsbefalings Anordninger, skal han bøde 50 Studi. En Skuespiller, der tillader sig nogensomhelst usædelig Gebærde, eller betjener sig af noget Udtryk, som ej staaer i Suflørens Bog, kommer paa 5 Aar paa Galei arbeide. Jntet Sted maa igjentages. Den som paa Theatret giver noget Slag uden Vaaben, kommer paa ti Aar paa Galearbeide. Den som kommer paa Theatret med nogetsomhelst Vaaben straffes med Livstids Galeiarbeide; men saarer han nogen med Vaabenet, da med Dødsstraf. Alle Yttringer af Mishag, som ogsaa enthusiastisk Bifald, ere forbudne, og Straffen, er Fængsel fra to til sex Maaneder. Alle Kudske som ikke strax efterkomme de dem givne Ordrer, eller tale med de opsigtførende Betiente, blive strax heftede, og paa Udsagn af en Soldat og et andet Vidne dømt til sex Maaneders Fængselsstraf. Saa lyder denne Forordning; om den opfyldes vil Tiden vise. (Allg. Z. 126.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Kjøbenhavns Børs, den 19 Mai 1820. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 1/2 a 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 186 1835 Rbd. Sal. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 54154 1/2 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 80 1/2 81 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. ..... 114 1/2 115 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r.s. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 101 1/2 i Bane i Banta4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier..... 3 pC. nye danske Oblig. 545,54 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Erklæring, Jeg finder mig foranlediget til at erklære, at jeg hverken directe eller indirecte har deeltaget i Striden Conferentsraad Stephensen betræffende, følgelig ei heller skreven Stykket i Skilderiet, betitlet "Stephensen og Jsland. Kjøbenhavn, d. 20 Mai 1826. J. P. Miller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
J næstforrige No., Side 597, Linie 10 fr. v. staaer, ved en Skrivefeil, 180,000 ise det for 18,554. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,