Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-26
Mange af Bonapartes Tilhængere vise sig ogsaa endnu høist overmodige; over 6000 Franske Officerer fra Loire-Armeen, ere komne til Paris, tale høit om at inden 6 Maaneder skal alt være forandret i Frankerige, har nyelig dræbt en Jrlandsk Officier, ved Navn Kean og yppe jevnligt Klammerie med de Allierede Officierer; derimod har Vendee=Armeen udstædet en Erklæring, at den aldrig har indladet sig i nogen Forhandling med Bonapartes Tilhængere. – Jnsurrectionen i Strasborg, skal være gaaet meget sindigt af. - Jalt skal der hidindtil have været 890,000 Allierede Tropper i Frankerige. Preusserne afvæbne de Departementer, de har besat, med stor Strænghed, og skyde alle de Jndvaanere, som skiule deres Vaaben, men de har havt den Ubehagelighed i deres Rhinske Provindser, at de udtagne Soldater ere deserterte i Mængde, paa Grund af det Rygte, at Preussen, ikke skulde beholde disse Lande. Det har aldrig været roeligt paa den hele Jord og vil ikke heller nogensinde blive det. Spanierne har vel havt den Fornøielse at faae Peru bragt i Rolighed, hvor Jnsurgenterne ere total slagne og alle deres Chefer fangne og henrettede. Skibet Cantabria som er nyelig kommet fra Lima og har 200,000 Pesosduros med sig, har bragt denne gode Efterretning; ogsaa Provindsen Carraccas skal være beroliget og den Kongelige Armee beleirer Staden, Carthagena. En nye Expedition udrustes i Spanien. Derimod kan Engellænderne ikke faae Fred i Ostindien med Rajahen i Nepal; Vaabenstilstanden er ikke antaget og Krigen fortsættes. Ogsaa i Smyrna er det galt, Staden har rebelleret mod den Tyrkiske Sultan, og alle fremmede Consuler har forladt den, mange Flygtninger ere ankomne til Triest. En anden saare mærkelig Begivenhed er indtruffet: Biskoppen af Montenegro, som er Tyr risk Undersaat, har, og som man siger med Divanets Samtykke, overrumplet den Østerrigske Stad Ragasa i Dalmatien med 11,000 Mand, gjort den svage Østerrigske Garnison til Krigsfanger, ogsaa en Begivenhed, hvoraf let en nye Krig kan udvikke sig; offentlige Blade tale ogsaa om store Udrustninger i det østlige Europa. J andre Lande erganiserer man sine Forsvarsanstalter; paa Fæstningsværkerne i Stade i det Hannoverste arbeides af alMagt, Arbeidet er vidtløftigt, vil koste meget, og der vil medgaae flere Aar inden det bliver færdigt, men den vil da tiene til en god Retirade for den Hannoverske Armee i Nødstilfælde og til at vedligeholde Forbindelserne til Søes imellem Hannover og Engelland. – Det er nu bestemt at Kongen af Nederlandene skal residere 6 Maaneder om Aaret i Haag og 6 i Brussel og at Generalstaterne skal skifteviis samles i en af disse Stæder; af de 3 Ministre skal 3 residere ligeledes hver i sin Stad. Til Medlemmer af General-Staterne har Kongen blandt andre udnævnet den forrige Fyrst Biskop af Lüttich og de bekjendte Republikanere, den forrige Storpensionair Schimmelpennich og den forrige Minister for de udenlandske Anliggender, van der Goes. (Vore Tider afgiver mange skjønne Exempler paa Humanitet og Politisk Tolerance. Rolighed, indvortes og udvortes, er vendt tilbage til de forenede Stater i America, dog arbeide altid det Franske og Engelske Parthie imod hinanden. Staten leed meget ved den sidste Krig, Tabet paa Søen var langt større end Gevinsten. Skatterne, som Krigens Følge berøvede Præsidenten Maddison sin Popularitet. Statsgielden er bleven i en høi Grad, forøget. Det eneste som Staten har bundet er, at Grunden er bleven lagt til en anseelig Søemagt i Fremtiden. Handelen blomstrer imidlertid op paa nye. Den afbrændte Hovedstad Waibington opbygges efter en ny og smagfuld Plan, i to Aar mener man at den skal være i fuldkommen Stand, igien. Den berømte Republikaner og lærde Doct. Ramsey er bleven myrdet i Charlestown.