Københavns Adresseavis, 1777-02-18
Auctionen over Sal. Etatsraad Langebeks Bibliothek, continuerer Onsdagen den 19de Februarii førstkommende, præcise Kl. 10, og begyndes paa. 381 No. 1976 in Octavo. Fortsettelse om Leveojer, (See Nr. 20) De fire Kolbe, som paa disse staae oven for den unge, Frugt har allerede ladet deres Støv nedfalde paa sammes Ar, og naar man river et af dem i Stykker, saa finder man allerede Bælgarret gandske opfyldt med det gule Støv, som ofte endda lader sig tilsyne i samme, naar Bælgen allerede er to til tre Tømmer lang. Blomsteret er følgelig allerede befrugtet, og nu finder ingen anden eller nye Befrugtning Sted med Støvet af et anderledes farvet Blomster. De Blomster tiene heller ikke dertil, som paa en Dag, naar Solen skinner sterkt, endog ikkun i nogle Timer have været udsprungne; thi naar man river et saadant Blomster i Stykker, vil man ligeledes allerede finde Bælg arret opfyldt med Frøestøv. Kun de Blomster ere tienlige at bruge dertil, hvilke, naar man vil giøre Forsøget paa en Dag, naar Solen skinner stærk, først aabne sig ligesom for vore Øyne, og endnu ikke gandske, men just saavidt have udbredet deres Blade, at man net op kan see Aabningen, i hvilken man vil bringe fremmet Støv. Fem Slags saadanne Blomster, som jeg havde i Flor, nemlig violette, røde, lysekobberfarvede, mørkekoberfarvede, og lyseblaae, forsøgte jeg at befrugte med Frøestøv af hvide Sommerlevkojer for at frembringe hvide Striber paa de Stokke, som faldt af deres Frøe, ligeledes forsøgte jeg at befrugte hvide Blomster med Støvet af violette. Jeg skar altsaa saadanne Blomster fra Stokken, som jeg forhen har meldt at være de tienligste dertil, tog sat paa to af deres Blade med den venstre, og paa to med den høire Haand, sønderrev dem i to lige Dele bøyede Blomsterbladene i den venstre Haand tilbage til Stikken, saa at ikkun de fire Støvtraade stode frem, tog derpaa fat om dem med Fingrene paa den høire Haand saaledes, at de 4 øverste ved hinanden staaende Støvkolde bleve sammen, stak dem, ligesom jeg kunde, enten alle fire, eller nogle af dem, ind i Blomsterets Aabning, som jeg vilde befrugte, og dreiede dem i samme Stilling omkring, saa at alt deres Støv gik løst af dem, og blev i Aabningen. Saaledes gik jeg tilværks med mange Blomster, og dersom det var mueligt, at det i deres Aabning bragte Støv kunde falde paa Bælgarret, saa torde jeg sætte Tusinde imod En, at der af Frøet i de saaledes befrugtende Bælge skulde falde mange picotterede Stokke. Men at der ikke er et eneste Støv kommet paa Arret, formedelst de egne Støvkolbe, som tilsluttede Aaabningen paa de Blomster, der skulde befrugtes, det veed jeg deraf, fordi alle de af mig befrugtede Blomster endnu florerede i tre til fire Dage, da dog ethvert virkelig befrugtet Blomster ufeylbarlig altid den følgende Dag maa lukke sig og visne. Og altsaa synes mig, at dette Slags Forsøg er forgiæves til at frembringe picotterede Levegjer. Men i Fald nogle Frøestøv imod min Formodning skulde være faldne i Bælgarret, og Blomsteret ikkun af den Aarsag ey havde lukket sig inden 24 Timer, fordi intet tilstrækkeligt Antal Frøestøv var kommet i Arret, saa har jeg i sær mærket og udtegnet de Grene, paa hvilke jeg har gjort mig smage saaledes at befrugte nogle Blomster, og af aget alle de derpaa befindtlige Blomstere og Bælge, for at saae det deraf kommende Frøe for sig selv. Skulde jeg heraf ikkun erholde nogle picotterede Stokke, og saavanne, som ved Forplantningen beholdte deres Striber, saa var Forsøget ikke gandske forgieves anstillet. Og da jeg ret ombyggelig har anstillet disse Forsøg, saa vil det heller ikke være ligegyldigt for Blomster Elskere i sin Tid at faae Underretning om sammes Udfald, omendskiønt jeg nok forud vil sige, at Hensigten ey opnaaes. Men om og denne Befrugtnings Maade skulde være muelig, da jeg dog visselig finder den næsten umuelig, saa skulde man dog alligevel enten slet ikke naae sit Øyemeed, eller af et stort Antal Planter, som man fik af saadant Frøe, ikkun faae meget faa Stokke af den Farve, som man ved Befrugtningen havde vildet forskaffe sig. Thi saasnart Blomsteret fuldkommen aabner sig, ere Støvloldene allerede i fuldt Arbeyde med at udkaste Frøestøvet. Arret er følgelig enten allerede paa naturlig Maade befrugtet, førende man kan befrugte det ved Kunsteen, eller, i det man giør dette, befor rer man dens Befrugtning ved Bomsterets eget allerede moedne Støv. For dog nu at bringe fremmed Blomsterstøv derpaa, har jeg med Spidsen af en fiin Kniv vaersom aabnet Bægeret paa adskillige Blomster af alle de forbemeldte Slags, førend Blomsterbladene havde udviklet sig, og siden jeg da fandt, at Støvkolbene endnu ikke havde begyndt at aabne sig og udkaste Støvet, følgelig endnu ingen Befrugtning var skeet, saa har jeg bragt fremmet Støv i Arret. Men da Blomsterne alligevel for dentlig aabnede sig, og ikke viisnede inden 24 Timer, saa frygtede jeg, at Arret endnu ikke maatte være moden nok, (efterdi jeg havde aabnet Bægeret, førend Frøestøvet var moedent, og alt aa ey skulde have Evne til at imod tage Støvet, og Befrugtningen ey kunde finde Sted, men at Bælgene skulde have den siden paafulgte naturlige Befrugtning med Blomsteres eget Støv at takke for deres Vext. Jeg blev altsaa ved i de følgende Dage, hver Dag nogle Gange paa nye at befrugte de efter Anseelse førstegang forgieves befrugtede Arr i de opridsede Blomstere, og det saalænge, indtil de endelig den anden eller tredie Dag visnede. Og da det kan være, at de efter den første Gang ikkun af den Aarsag endda have floreret, fordi maaskee intet tilstrekkeligt Forraad af Frøestøv er kommet paa Arret, og fordi maaskee den igientagne Befrugtning endelig kunde være slaaet an, saa har jeg ogsaa mærket disse Bæl ger, for at see om deraf skulde falde nogle picotterede.