JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-09
Jndsendt fra Landet. Daarers almodiske Diæt. Boetsindig Læsere og upartiske Dømmer! Forlad mig, at jeg her med disse Vers fremkommer, Hvori jeg undres paa (du giør vel ogsaa) at Vort Hilsen og vort Liv er nu saa deelicat. Nu spørges hastig Død, nu seer du skiælve Hænder, En udaf Hovedverk sig selv han neppe kiender, En anden falder ned af sterk Evileyste, Den tredie gaaer hen i pure Phantasie, Nu stives Maven op af Vatersot og Vædske, Nu veed man ei hvorpaa en saadan sig vil lædske, Nu tumler en omkring, som han paa Marken gaaer, Og for han tænker det, faaer sidste Bane-Saar, En røde Øine har, een Ansigt af Rubiner, En kroged gaaer for Tid, dog holder gode Miner. Men hvad mon Aarsag er til det, min kiære Ven! At Folk i vores Tid saa slet crepere hen? Jo! jeg vil sige det om ikke nogen anden, Endskiønt en Hoben vil her blive stødt for Panden Det Hoved Aarsag er, at Fyld og Fraadserie, Passerer overalt for et Galanterie. Skal nogen nu til Bords blandt 3 til 4 Giæste; Saa maa han laane Vom af Søren Vognmands Heste; Han maa foræde sig paa 13 Retter Mad, Og smage ud af hvert, skiønt Maven ikke gad. Herpaa her kommer ind et Kurve Læs Butelser, Som holdes kun i Glas til Mad for Bagateller, Hvoraf jeg holder med enhver fornøier sig, Og til sin Apetit kand drikke folkelig. Men det vil ei forslaae, saa skal herfrem PokallerAf fulde Pottemaal, som Verten selv befaler, For dem her giøres skal en sterk Oration, Og hvo ei svare kand, bliv holdet for Cujon. Her bliver da begyndt med Skaaler og med Skaaler, Og det saa længe til man ikke meere taaler, Saa kiører man endeel, de andre slænger hiem, Og ingen kiender til den allermindste Lem. Man spørger Vægterne, hvad Klokken haver slaget, De svare: To til tre; Da har man Afsked taget, Og vil sig liste hjem at sove Rusen ud Hvorpaa man anden Dag giør atter ud et Bud At invitere Folk paa Lægedom af Urter, Skiønt en er gandske hæs, en anden griner, furter. For Søvnen blev saa kort og Tørsten giør ham Vee, Saa maa han følge med og drikke Kelser Thee Naar Tørsten saa er slukt og Maven stind af Væde Da paa et andet Bord man seer at staae tilrede Det halve Apotel af lutter Aqvavit, Som remed re skal den vaade Mave lidt. Man spørger hvad for slag nu tiener beds Naturens Strax kommer Verten frem med Draaber og med Curen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-09
En har Behag udi en Dosis af Sangel, En udaf Karvi og befinder sig ret vel, En med Carminativ sig lader helst tractere, De andre hører man paa Pomerants vorere. Hver har en Mave, som ei veed hvor den vil hen, Men venter Medicin af Kammer-Junkeren. Dog paa det Heden ei af disse sterke Sager i Skal tumle Hovedet paa Moden man da tager En hoben Sukkertøi og kostbar Børneverk, Der milder Halsen for man klukket har for sterkt. Saa vænnes Maven til en Destillere=Potte, Man holder ud til Tolv, begynder Klokken otte, Hvorpaa man strax gaaer hen og Middags Maaltid faaer. Da fanger an i Dag med samme som i gaar Dom nu, om det er ret, at Folk saa destruerer, Sin dyrebar Natur og mod sin Gud peccerer. Tænk, hvis man holdte kun en skikkelig Diæt, Jeg vilde være dig en sand og vis Prophet, Du naaede mange Aar og flere Sundheds Dage, Hvis du Pokaler kun af Landet vilde jage, Og Aqvaviters Drik lod grave ned i Hav, Man er saa hastig dig ledsaged til din Grav. Jeg vil en tale om de mange blanke Daler, Her fordres aarlig til de glimrende Pokaler. Og andet modens Tøi, til Ødelæggelse, Som spørges efter dig for din Familie. Dog dette høres ei, her findes Opponenter, Der vil ei vide af saa gammeldags Patenter. De raabe over alt: Pokalerne her frem, Det er jo folkeligt at presentere dem. Lad andre dumme Fæ, der ikke veed at leve, Og blandt gemeene Folk er kun tilvant at svæve, Lad dennem holde ved det Spidse Borger-Vall, De dritte kun a Krus, vi andre af Posal. Det er jo Moden og enhver, som Folk vil være, Maa bruge Folke Skik, om han vil vente ÆreUda sit Tractement; thi ellers vides ei, At han har lært at gaae honette Folkes Vei. Saa drik da længe nok Potaler ud til Bonde, Men vid, du Aarsag er dig selv til alt det Onde, Der flyde kand udaf den almodisk Drik, Som nu i Aqvavit og Vig er bragt i Skik, J en forbandet Skik, som man i gamle Dage Et vilde vide af og derfor maatte klage. Par disse Tiders Folt, om de Tilladelse For at staae op igien og see et Assemblee. De skulde undre sig paa Landets kræsne Rette Og modens Narre-Tøi, som man paa Bordet, setter, De havde ei Forstand paa vore Tiders Mad. Thi alt paa Tydsk og Fransk skal rettes an i Rad De vilde spørge, hvi at Folk er nu saa galen, Helst naar en saa en frem at komme med Pokalen. Og skiønt at fire sig deraf betiene kand Saa maa een giøre Ret for Skaalen som en Mand. Af Medynk vilde de beklage een og anden Naar Confirmation paa Skaalen stod i Kanden, Hvoraf en dygtig Pæl bør følge runden om, Og sige: Det er dog et Fandens-Skinde-Rom Ja, naar de hørte Navn af fremmed Folk og Lande, Hvis Skaaler i Pokal man tegned saa og Kande, Da troer jeg neppelig, de holdt sig for at lee, Naar Sundhed vi drak bort paa Fremmedes Sante. For Resten, naar de saa, at Folk ei sandsed mere, De blandt de Levende ei længer vilde være, Men pakkede sig bort og giemte sig i Grav, Dog deres Tanke de saaledes overgav: Vil Folk kun blive ved paa saadan Levemaade Da maa af Ærlighed vi Pokalister raade, At de tide og af Kirke-Værgeren, Betinger Logement for deres døde Been.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-09
En Me Fra Kiøbenhavn er ankommen Hr. Oberste-Lieutenant von Dieterichson ved det 1te bergenhusiske-Regiment.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-09
Viede: J Domkirke-Sogn 2 Par Døbte: J Domkirken Dreng 2, i Nykirken Drenge 2, Pige 1, i alt 5 Begravne: I Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 2, i Korskirke-Sogn Mandfolk 4, Qvindfolk 1, i alt 3. Den 19de Søndag efter Trinitatis, som var den 11te i denne Maaned, Confirmerede i Domkirken Drenge 14, Piger 27, i Korskirken Drenge 9, Piger 12, i Nykirken Drenge 11, Piger, 25, i alt Drenge 34, Piger 64 tilsammen 98. Gifterman her i Byen: Sr. Thomas Bredal, Tobaks Spinder, med Jomfrue Sier trud Christine Mørk, cop. den 5te Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-09
Jndkomne Skippere: D. Liddel af Skotland fra Frankerige med Salt; W. Jnner, af og fra Skotland med Baglast; J. Elber af Aalborg fra Memel med Rug. Udgangne: M. Gørbitz af Bergen til Bremen, J Dverhagen af Bergen til Strædet med Fiske-Varer; O. Christiansen af Svendborg til Danmark, J.J. Møller af Bergen øster paa Norge med Sild M. Brigthner af og til Engelland, P. Gray af og til Skelland med Trælast; J. Bertelsen af Dragøe til va, J. G. Snøeg af Roterdam til ud med Fisk, Tran; H. D. Eggers af og til Rostok med Baglast.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-09
Fortsættelse af de Thermoscopiske Oblervationer her i Byen for indeværende Aar. Septembr. 14 et halve 15 en halv 13 en halv 2 - 10 en 3 D. 13 en halv 5 - . = 12 en 3 D. 7. 12 en halv 16 en 4 D. 14 en 3 D., 8 - 13 tre Den 17 en have 125. 9 10 = 18 = 13 en halv 15 en halv 12 - 13 en halv 181 = 145. 13 = 13 en halvn 14. = 11 en halv 13 en halv 16. = 13 15 = 11 en halv 11 en 3 D. 5 en halv 16 = 9 en halve 131 = 9 en halv 17 - 6 tre 4 D. 125 - 118. 18 - 121 = 13 en halv 144, 19 = 151 = 162. = 14 en halve 21 - 12. = 13 = 10 en halv 22 - 8to 3 D. 13 en halvt 10 en halv 24 - 10 en 4 D. 14 en halv 27 = = = 13 enhalve 10 en halv 28 - 8 en halv. 11 en halve 11 en halv 29 = 10 en 3 D. 13 = 11 en 4 D., 30 = 10 en 4 D.: 12 en halv 11 en halv Oversættelse af Telemaque, 12 B. paa. 267, 268, 269, 270, Siger Mentor til Kong dommenens. Jeg vedbliver at tale frit til Eder, sluttende at J kand fordrage det og har Afsky for Hykle rie. De andre Herrer rose Eders Pragt, men jeg tænker ved mig selv paa eders ueftertænksom me Opførsel heri. Ved det Ord ueftertænksom blev dommencus rød og forandred i Ansigtet. Den feilede ei meget paa, han nær havde brudt ud med sin Fortrydelse. Mentor siger til ham med en ærbar og ærværdige Tone, dog frit og dristig, Jeg mærker, dette Ord støder Eder. Enhver af eders Undersaatter havde og handlet ilde, om han havde betienet sig af dette Ord; thi man bør ære Regenter og end og med største Ømhed rette deres Feil, saasom Sandhed bide nok i sig selv, uden at bruge haarde Ord Men jeg tænker, de taale, at jeg uden Sminke lægger Eder eders Feil for Øien Min Hensigter at vænne Eder til at høre enhver Ting nævnes ved sit rette Navn, og at forstaa det, at andre ej tør sige hvad de mene, naar de skal give sin Betænkning om eders Opførsel. Den som J ei vil være bedragen, er det fornødent, og J daglig alt mere og meere fatter dette, at ma ei bør tale med Eder om ufordeelagtige Ting Hvad mig angaaer vilde jeg nok forsukre min Ord for Eder. Men det er Eder nyttigt, at Menneske, som jeg, der ei staaer under Eder eller søger Fordeel af Eder, taler reent med Eder under fire Øine. Jngen af Eders Underhavende skulde vove det, men af dem og deres Ord maJ giette Eder til den sande Mening og faaer kun høre Sandheden til Hælvten. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Femte Aar Gang. Aar. 1769. Efterretninge. fra Priser. sker, i Bergen i Norge. Mandagen, den 23de Octobris. Herfra giøres Anviisning paa den, som har funden et Kartuns Skiørt paa Strand-Gaden, og vil aflevere til Eieren imod en billig Finde-Løn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Foruden den i de kiøbenhavnske Aviser foranstaltede Avertissement, bliver ogsaa herved i de bergenske Addresse-Comptoirs Aviser 3de Man dage efter hinanden averterede, varslede og indkaldede saa vel alle respective Arvinger, som alle andre under Navn og Relation af Debi- og Creditorer personlig eller skriftlig at møde inden den i Loven foreskrevne Tid udi Stervbodet efter sal: Frue Provstinde Anna Harboe, som døede paa Selløe Præstegaard sidstleden 11te September 1769. Og bliver herved, til alle Vedkommendes Underretning, erindred, at intet videre Proclama, som efter Stervbodets Omstændigheder unødig befunden, herom udstædes, men at enhver Vedkommende, som kunde have noget at erindre, behager derom at addressere sig til Skifte-Forvalteren og Provsten i Nordfiord Th. G. Krogh. Selløe Præstegaard den 20de Sept. 1769. Uagted, at i de kiøbenhavnske Post-Tidender er under 11te Febr. h. a. avertered, at Studiosus Erich Strøm er død den 10de Octobr. 1768 paa Rennesøe-Præstegaard i Stavangers Provstie, og hans Creditorer og Arvinger indkaldte til Skifte=Retten enten personlig eller ved Commissionaire, er dog endnu intet efterretteligt om Arvingerne, som uden Tvil skal findes i Bergens Bye og Stift, indløbet. Hvorfor samme herved indvarsles i det seneste ved dette Aars Slutning at tilkiendegive sine Navne, samt hvor nærde den Afdøde have været beslægtede og det saa tilforladelig, at den faldne ringe Arv dem derefter kunde tildeeles, eftersom man med Skiftets Slutning ikke tør lade det længer henstaae. Stavanger den 2den Octobr. 1769. Hans Arentz. Provst og Sogne-Præst i Stavanger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Tirsdagen den 24de Octobris førstkommende bliver udi Herberget Altona Klokken 5 Slæt om Aftenen til 3die og sidste Auction opbuden og bortsolgt Sr. Jørgen Blytts Huus med Pertinentier, samt Søe-Boder ned i Gaarden, hvilket 3de Mandage efter hinanden i disse Efterretninger bliver bekiendtgjort. Og om nogen imidlertid skulde ville kiøbe samme under Haanden, ville Vedkommende derom addressere sig til Procurator Hr. Johann Reutz.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Hos Mæster-Skomager Sr. Christian Haverslew, boende i Stokkebek-Smuget, er for billig Priis tilkiøbs Solle-Læder til Skoe og Støvler, hvilket af ham selv er tilberedet, og som i Bonitet ei skal eftergive Loch Læder. Han sælger det baade solleviis og anderledes efter Liebhabernes Behag. Naar fornøden Assistence, kunde faaes, kand og vil han forfærdige Qvantiteter deraf alt af samme Bonitet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Sr. Jochim Dischingthun, som anordned Tilsyns Mand udi afgl. Anders Danchertsens og Hustrues Stervbod, lader næstkommende 13de November og efterfølgende Dage ved offentlig Auction til de Høstbydende bortsælge forbemeldte Stervbods Meubler udi Stervbodets Huus. Hermed bekiendtgiøres, at hos Mæster Loch Garver Sr. Birk, boendes ved Engen, paa Hiørnet af Stochebegs Smuget garves og Fabricher, res alle Sortter barchet Læer, store Huder til Punt-Læer, store Huder til Sprøyter og Slanger, store Huder til Himmel Huder til Chareter, og andre Huder til Sadelmager Arbeide, som Huder til gul Blanck, til engelske Sadeller og Ridetøy, Huder til sort Blauck og Plads Blanck, Huder til vex Læer, som mest forbruges til Garnisonen, og Huder til Drøy-Læer, nogtren og tørre Kalf Skin til Fæedt Læer, Saavskin og Søhuns Skin saa og Buck-Skin og Ged Skin, garves hos mig med Ege Barck og Taaget tilligemed og det af engelsk Bonitet, naar det kand blive betalt. Dette til enhvers Efterretning i og uden Staden tilbyder jeg min Tieneste. Bergen den 3 Octobr. 1769. J. C. Birk. Mæster Loch Garver.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Torsdagen den 26de October bliver udi Hr. Borgemæster Danchert P. Fasmers nu iboende men Gert Dischingthuus Stervbod tilhørende Huus Auctioneret adskillige Rariteter og Meubler med videre. Auctionen begyndes for Middagen Klokken 9 Slæt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Efter den høi respective Skifte=Rets Refolution lader Tilsynsmand Sr. Ole Bringmann den 31te October om Aftenen ved 5 Slæt i Herberget Altona ved 4de og sidste Auction bortsælge afgangne Mægler Berentses Stervbod-Huus med Grund efter de Conditioner, som paa AuctionsStedet bekiendtgiøres. Sr. Jochim Henrich Jordans iboende Huus med til og underliggende Grunde, beroende paa øvre Gaden imellem Madame Bøllmann og Sr. Peter Staman Junior, tilligemed et Vaan-Huus paa samme Grund paa vestre Side af Smede-Smuget skal alt efter Bytings=Dom og Debitors Tilladelse opbydes og bortsælges, om antageligt Bud skeer, ved Auction udi Herberget Altona førstkommende Torsdag den 26de October og Aftenen Klokken 5 Slæt Fredags Aftenen den 13 Octobr. for Klokken 9 er hos mig Marie Sal. Pegelaus, boende paa Engen, først opbrækket Gade Dørren til Stuen og der nedreven og ruineret et Krog Skab, ligeledes er Kammer=Døren oven paa indbrækked og der en Jernbeslagen Kiste, sønder brækked og deraf bortstiaalen nogle Rigsdaler, meest i Rigsorter, 4 Slettedalere, 1 Par SølvKnapper, 1 Par forgyldte dito, og 4 Sølv Skeer, 2 mærked M. O. 1 mærked L. D. K. 1 mærked L. S. B. Da vil jeg hermed ogsaa bede enhver hiertelig at om nogen vilde falholde eller kunde træffe nogen med samme mine Knap. pe og Skeer med bemeldte mit Mærke, at de da maatte blive anholdte og leveret til mig fattige og bedrøvede Enke.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Herfra giøres Anviisning til en Student, som, foruden det som egentlig henhører til Skole Videnskaber, vil informere i tydsk og fransk samt Mathematique, enten her i Byen eller paa Landet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Jndkomne Skippere: P. Thomsen af og fra Kiøbenhavn med Sirup, Rug; J. Harboe af og fra Odensee med Malt, Ærter, Gryn, Miød; O. Clausen af Bergen fra Amsterdam med Gryn og andre Varer; J. Baade af Bergen fra London med Risengryn, lidt Meel. Udgangne: E. L. Holm af og til Kiøbenhavn med Fiske-Varer; D. Clark af Bergen, D. Oag af Skotland til Skotland med Trælast.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Viede: J Nykirke-Sogn 1 Par. Døbte: J Domkirken Drenge 2, Piger 2, i Korskirken Dreng 1, Pige 1, i Nykirken Dreng 1, Pige 1, i alt 8. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 2, i Korskirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 1, i alt 4. En Ræv lod engang i Skoven udraabe, at han var alt for ærekiær til at ville tage Bondens Gjæs og Faar. Den 2de Ræv, sagde en vittig Mand, spilder sin Um i Han skiule sig under hvilken Maske han vi, man kiender dog hans Ræve Natur. Eenfoldige Tanker om Venskab. har Lykken af dig smiller Og er, som Foraar, blid, Naar Vandhelds-Storm den hviler, Naar Lykken giør sig Flid Dig vældig at berige, Med alt Godt af sit Skiød;
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Da mange sig indsnige, At æde af dit Brød. Naar du er udi Ære. Og agted af hver Mand; Enhver vil færdig være At række Venskabs-Haand. Naar Æres Laurbær-Krandse. Enhver dig fletter til; Da nok udaf Fachsvantzee, Sig og indfinde vil. Naar du ved ei af Møie, Naar Sorrig borte er, Naar Lykkens blide Øie Ret venlig til dig seer, Naar Lyst, naar Fryd, naar Glæde, Din Bolig opfyldt har; O! da vil vist hver træde Og gaae i første Par. Naar ingen Vraar er tomme, Enhver opfyldet er : Naar Penge i din Lomme, Du nok og daglig bær; Da, da sig vist indfinde Af Venner hele Skok. Som Elv og Strøm de rinde, Kort: Du faaer Venner nok. Naar du dit Gods anvender Paa at tracteere dem; Da, da fra alle Ender, De strømme til dit Hiem. Naar ingen Ting bliv sparet, Men fuldt op alting gaaer; Da jævnlig er erfaret, Man fuldt af Venner faae. Men Lykken lad surmule Og vred ret skabe sig. Lad Modgangs Vind opkule Og blæse vældelig! Lad Sorrig dig kun ramme, Tab noget udaf Dit Den er ei meer den samme, Som Ven var af Prosit. Naar Lykken Ryggen vender, Din Ven det samme giør. Naar Pengene sig ender; Din Ven ei om dig spør Naar noget dig møn skorte, Og du til Venner gaaer, Hvis Lykken den er borte, Hos dem du intet faaer. Hvis Vanhæld skulde ramme, J nogen Maade dig; De snart sig vilde skamme Og blues hiertelig. End eengang at tiltale, Dig, som tilforen de Vel torde selv afmale Med al Berømmelse. Kort sagt: De dig ei kiende, Ei hjælpe, agte skal, De Øret ei skal vende Til dig, skiønt hobetal Af Modgangs Byrder tvinger. Dig at anmode dem Om Hjælp; din Bøn dog bringer, Med sig ei mindste Klem. Som Guld i Jlden prøves, Saaledes Ven i Nød. Naar Ven alt sit berøves, Og lider Modgangs Stød, Naar Modgangens Vandvover. Paa Ven med Magt indslaaer, Den anden Ven ei sover, Men giør, hvad han formaaer. Mere følger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-23
Da der i en her i Byen i Husene ombaarer trykt Lap, til hvis Trykning, efter det jeg fra høie Vedkommende haver i Hænder, ei er given nogen Approbation, og hvilken er datered Bergen den 16de October 1769 og underskreven M.M. Bøschen, foregives, at Hr. Albert Hatting skulde have begiæret i mine Addresse=Efterretninger indført Jndholden af en Bytings Dom med lem Hr. Hatting og M. M. Bøschen, saa declareres herved, at ei Hr. Hatting, men jeg uden Begiær af nogen, har ladet indføre Jndholden af en mellem Hr. Albert Hatting og Monsr. Mogns Michael Bøschen den 16de i denne Maaned af sagt Bytings=Dom, og at altsaa M. M. Bø schen faaer holde sig til mig, om han i det Fald har noget at sige. Bergen den 21de Octobris 1769. O. Brøse. Fabel om Abens Hoved. En saa en Abe, klyngede op Med Kalv paa Slagter-Kiæde. Han spør strax, om en Abe=Kron Vel tiente til at æde: Hans Mine, (siger Slagteren, Af Skiemt) maa dig behage, Betal mig vel og tag den hiem, Den saare vel skal smage: Et Skildt enhver i Panden bær, Som er Naturens Stempel, Men ei saa vist, at Reglen er Dog uden Feil-Exempel; Thi mangen en seer simpel ud Og knap til 5 at stave, Er dog Ulysses i sin Hud Og har Sinonis Gave. Saa Minen er bedragelig, Rødt Haar og skieled ØieMed knorted Næse siger mi At vogte mig vel male Er dog en god ud Mand, Heel vanskligt forske At dømme, før ukert kand Derpaa med Haa. tage. Fabel om Fluen og Hesten. et hendte sig, en liden Flue (Et næsvist Dyr, som er bekiendt) Paa Stierten sad, tog til at true Den Hest, som var for Vognen spænde. Fort! Fort, han sagde, fort, hvis ikke Min Brod skal lære dig at gaae, Jeg skal dig saa i Hiertet stikke, At du dit Baane-Saar skal faae. Din Trusels Ord jeg spotsk anhører, Var Hestens Svar, stik ikkun til; Thi den, som Pidsk og Tømme fører, Er den, som jeg kun frygte vil Naar jeg skal fort, mig Kudsken minder, Og Tømmen fører mig omkring, Hvor jeg skal hen, jeg det vel finder Foruden dig, det slemme Ting! Hold derfor inde med din Dasken, Vid! du er Flue, jeg er Hest, Slik du dit Fad og Melke-Flasken, Det er dig nok du Snylte Giæst. Morale. Naar Magtesløs vil anden true, Skiønt mere skabt til Ondt end Godt J Fablen agtes som en Flue Og bliver alle Mand til Spot. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brøse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
No. 44. Femte Aar Gang. Aar. 1769. Efterretninger fra Soderer. Corsee i Bergen i Norge. Mandagen, den 30te Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
Næstleden Tirsdag er paa Gaden tabt en Guld-Tommelring, hvorfor Eieren lover en passelig Finde-Løn, naar den her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
De, som have vunden udi det første kon lige Stats Natterie under min Collection 10 Rdlr. par Lod vilde behage at indfinde sig hos mig med deres originale Lod-Sedler, for, i Følge Planen, at imodtage den derpaa faldne Gevinst. Wollert Krohn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
Den 3die Deel af J. Hvasses Oversættelse om Lovenes a. Oprindelse, ville Subscribenterne hos mig, mod syv Marks Erlæggelse, behage at afhente. Af bemelte Hvasses franske og danske Grammatica, i fransk Bind, kand og bekommes nogle Exemplarer for billig Priis, ligesom og af Belisarius paa dansk for2 Mk. paa Skrive Papiir. A. Hatting.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
Foruden den i de kiøbenhavnske Aviser forinstaltede Avertissement, bliver ogsaa herved i de bergenske Addresse-Comptoirs Aviser 3de Man dage efter hinanden averterede, varslede og indkaldede saa vel alle respective Arvinger, som alle endre under Navn og Relation af Debi- og Creditorer personlig eller skriftlig at møde inden den i Loven foreskrevne Tid udi Stervbodet efter sal. Frue Provstinde Anna Harboe, som døede paa Selløe Præstegaard sidstleden 11te September 1769. Og bliver herved, til alle Vedkommendes Underretning, erindred, at intet videre Proclama, som efter Stervbodets Omstændigheder u nødig befunden, herom udstædes, men at enhver Vedkommende, som kunde have noget at erindre, behager derom at addressere sig til Skifte-Forvalteren og Provsten i Nordfiord; Th. G. Krogh. Selløe Præstegaard den 20de Sept. 1769. Uagted, at i de kiøbenhavnske Post=Tidender er under 11te Febr. h. a. avertered, at Studiosus Erich Strøm er død den 10de Octobr. 1768 paa Rennesøe Præstegaard i Stavangers Provstie, og hans Creditorer og Arvinger indkaldte til Skifte Retten enten personlig eller ved Commissionaire, er dog endnu intet efterretteligt om Arvingerne, som uden Tvil skal findes i Bergens Bye og Stift, indløbet. Hvorfor samme herved indvarsles i det seneste ved dette Aars Slutning at tilkiendegive sine Navne, samt hvor nærde den Afdøde have været beslægtede og det saa tilforladelig, at den faldne ringe Arv dem derefter kunde tildeles eftersom man med Skiftets Slutning ikke tør lade det længer henstaae. Stavanger den 2den Octobr. 1769. Hans Arentz.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
Provst og Sogne-Præst i Stavanger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
Sr. Jochim Dischingthun, som anordned Tilsyns Mand udi afgl. Anders Danchertsens og Hustrues Stervbod, lader næstkommende 13de November og efterfølgende Dage ved offentlig Auction til de Høstbydende bortsælge forbemelde te Stervbods Meubler udi Stervbodets Huus. Sr. Jochim Dischingthun, som anordned Tilsyns Mand udi afgangne Anders Danckers og Hustrues Stervbod, lader Fredagen den 10de Novembris Klolken 5 Slæt udi Herberget Altona ved offentlig Auction opbyde og, om antageligt Bud skeer, til den Høistbydende bortsælge forbemelte Stervbods Vaan-Huus og SøeBoder med underliggende og tilhørende Grunde, samt udestaaende Bønde Gield. Specificationen over Bonde-Gielden skal blive indlagt saavel paa den contoirske Vin Kielder, som paa Auctions-Stedet til Liebhabernes behagelige Eftersyn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-10-30
Her er indlagt til Forhandling Boanergismoralske Haandbog for billig Priis.