JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Den ædle Moltke hviier Der i sin Skabers Haand; Forklaret alt han smiler, En salig Lysets Aand, Mens Tidens Vinge iler, Som sprængte Stovets Baand. -Ja, Daad behöver Livet, - Men Moltkes Liv var Daad! Hvem blev det mere givet At lindre Kummers Graad! For Livet, Dyden viet, Har Döden ingen Braad! Thi see, dens Haand adskiller De Gode kun paa Jord, Hvor qvalfuld Taaren triller -Men Dydens Magt er stor, Den hist dem samlet stiller, Hvor evig Glæde boer. - Dit Navn skal Danmark gjemme, En Krands af Egens Green, Og Sandheds höie Stemme, Ved Gravens Bautasteen, Skal Din Bedrift ei glemme; Thi den var skjön og reen. - - Fortjente Taarer dølge, Din Flugt mod Lysets Kyst -Men tidt, ved Liimfjords Bölge, Det veemodfyldte Bryst, Med Længsel Dig skal fölge, Til Tiden skjænker Trøst. Frederikshavn, den 12te Juli 1826. R. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Reisende. fra Kallundb. t. Aarh.: Etatsr. Hansen m. Søn og Tiener, Baron ReedsChott m. Jæger; F. W. Greve af Rantzau; Pastor Holst m. Kone; Justitsr. Sporon m. Familie; Pastorerne Nielsen og M. Nielsen; Traineler Petersen, Handelsbetjentene Daugaard, Flor, Ginderup, Møller, og Hald; Mad. Thaarup; Studenterne Regenburg, Diörup, Sinding i Bloch og Henriques; Fru Terens m. Datter; Cancellist Tang: Bryggeri bestyrer Jacobsen; Toldkasserer Winkel m. Familie; Cand. theol. Wulff Jfr. B. og C. Ancker; Hr. Lindeburg, Krigsr. Capito; Discipel Kriger, Etatsraadinde Bech m. Søn; Pastor Møller; Mad. Dorph m. 2 Døttre, Fuldm. Bernth; Kbd. Pontoppidan. - Fra Aarh. til Kallundb.: Konge Skuespiller Seemann, Hoffægermester v. Poulsen m. 2 Sønner, Kammer. Baron Juel Russensteen; Hr. C. F. v. Bertouch, Capit. v. Meyer; Krigsraad Sager; Adjunct Dorph. Discipel W. David; Jfr. Sørensen og Withusen; Grosserer Reiersen; Handelslærling Bang; Fuldm. Kehlet; Høiesteretsassessor Wilse; Kbid. Wandel; Pastor Johansen; Qvæghandler Mortensen. - Fra Aarh. t. Kbhvn. Cancellie. Rasmussen m. Frue, Frøen Guldberg, Provst Petersen m. Familie, Studenterne Rømler, Bache, Dahl og Saabye; Cand. chir. Laung, Jfr. Fohlmann og Bache, Jnstrunentmager og Organist Mullertz m. Familie; Mad. Ahnholm, Skrædernester Ree, Reebslager Bent. - Med Dagvognen f. Aalborg igaar. Til Aarh.: Handelsbet. Wulff. Til Randers: Toldbet. Hansen, Kniplingshandler Michelsen. Til Hobro: Kammerj. Preetzmann, Discip. Preetzmann, Døde. S. A. Knap, 54 Aar; A. K. Carøe, f. Petersen; W. C. Hammel, f. Mann, 47 A.; Jfr. C. W. M. Hansen, 21 A.: Arbeidsmand J. N. Frank fri, 42 A.; Copiist Lenevold Heugh Rosenstand; Alle i Kbhvn. Rugbrød, bager L. Christensen, 69 A.; A. M. Greve, f. Hunderup, 63 A.; i Odense. Ved Skydeselskabets Skiveskydning den 21de Julii bleve Præmierne pundne saaledes : 1ste Præmie, 3 Spiseskeer, Bagermester Kjersgaard, ved Bøssemager Løbnitz. 2den Pr., 6 Theeskeer, Skolelærer Aastrup Skovstrup, ved Løbnitz. 3die Pr., 1 Thest, Toldkasserer Kragh i Mariager, ved C. Hassing. 4de Pr., 1 Sukkertang, Handelsbet. L. Nielsen, ved Th. Kjergaard. 5te Pr., 1 Barneske, Løbnitz, ved eget Skud.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Bekjendtgjørelser. Da Kjøbmand Johansen, som i endeel Aar ha været eligeret Borger, nu har ønsket at fratræde, blive paany at vælge et Medlem ud af Handelstanden; i hvilken Anledning Samling er berammet paa Raadstuen Tors dagen den 28de Dennes, om Formiddagen Kl. 10. Dette til Underretning for samtlige Borgere, som ere berettigede til der at møde og give Stemme. Aalborg Raadstue, den 23de Juli 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Torsdagen den 28de Dennes, Eftermiddag Kl. 2 slet holdes den aarlige Generalforsamling i det forenede borgerlige veltænkende Societet i mit iboende Sted paa Gravensgaden her i Byen; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende. Ligeledes kan, til samme Tid og Sted, nye Jnteressenter blive antagne, og derefter nyde de i Begravelsespenge ved Dødsfaldets Anmeldelse i Løbet af de 2 første Aar, 20 Rbd.; 3die og 4de Aar, 3 Rbd., og for fulde 4 Aar, 40 Rbd.; Alt efter Tillægs=Artiklernes Bestemmelse af 28de Juli 1834. Aalborg, den 23de Juli 1836. Mickel Lund, Formand. J Sønderby, Jetsmark Sogn er en af gode Bygninger bestaaende Gaard paa 2 Tønder Hartkorn med tilstrækkelig Agerjord, Eng, Tørvejord og Kjær at faae tilkjøbs og kan strax tiltrædes. Det meeste af Kjøbesummen kan blive staaende. Anvises af Beboeren af Eendell Skovhuus i Aaby Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Umyndiges Midler, til et samlet Beløb af 147 Rbd. 4 Mk. 5 s. rede Sølv, 186 Rbd. 4 Mk. Sølv og 1984 Rbd. 3 Mk. 2 s. Sedler og Tegn, kunne strax, mod rescriptmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans. Aalborg i Overformynderiet, den 20de Juli 1836. D. Duusen. D. Baggesen. 2de smaa Beboelser kunne faaes til Leie. Wogensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Et mobleret Værelse med Sovekammer kan, enten strax eller til Michaeli Flyttetid, faaes tilleie hos Guldsmed Holst ved Vesteraa, Nr. 135.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Et smukt Værelse for en eenlig Person er at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Sammested kan 2 a 3 unge Mennesker erholde Kost og Logis. Det nærmere erfares paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, lere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Peder Bjerring Rafn, forhen Forvalter, senere Fæster paa Langholts Gods, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede, constituerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres, ifølge Placaten af 2den Juni 1819. Langholts Skriverstue pr. Aalborg, den 15de Juli 1836. Larsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Licitationsplacat. Jfølge Begjæring af Sønderholm Skolecommission bliver, Tirsdagen den 9de næste Maaned, Formiddag Kl. 10, paa Raadstuen i Nibe, afholdt Licitation over Opføbrelsen af en Tilbygning ved Sønderholm Skolebygning. Conditioner tilligemed Tegning og Overslag, der andrager 113 Rbd. 63 s., blive fremlagte ved Licitationen. Nibe, den 18de Juli 1836. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Moniteuren kundgjør en Ordonants, ved hvilken Udførsel af Krigsfornødenheder af alle Slags fra Frankrig til Spanien, langs med Pyrenæergrændsen og de tilstødende Kyster, strængelig forbydes, med mindre Indenrigsministerens Tilladelse forud er erhvervet. Midt i den gjærende Stemning, som for Øieblikket hersker mellem Regjeringen og Pressen, har Regjeringen fundet sig foranlediget til at paaføre den energiske National et Par Processer, for hvilke dette Blad nu havde være fri siden September=Lovene gaves. Det er Bladet af 13de der er lagt under Beslag for 2de Artikler, af hvilke den ene sigtes for at have roest en Handling, som Lovene betegne som Forbrydelse, den anden for at have været anstødelig for den offentlige Moral. Bladet la Francell, der havde optaget hine Artikler, er ligeledes saggivet. Med temmelig Bitterhed havde National for længere Tid siden forud bebudet adskillige Udnævnelser til Belønning for ministerielle Deputerede, fornemmelig saadanne, som det forrige Ministerium havde tilsidesat. Det er mærkeligt, at disse Udnævnelser nu virkelig ere skete og at det især er Tilhængere af det saakaldte tiers=Parti, der har havt godt af dem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Som et Efterslet i den Alibeandske Sag kan det vel fortjene at bemærkes, at Gagette des tribuneaux, om hvilken Journal man troer, at den i politiske Processer lader sig lede af Ministrene, har søgt at give en aldeles afvigende Skildring af Forbryderens sidste Dage. Efter denne Journal skal han have indseet og angret sin Brøde, og hans Ord paa Skaffettet, hvis Virkelighed man ikke kan benægte. betegner denne Journal som et Resultat, ikke af hans Overbeviisning, men kun af den sygelige Exaltation, der i mange Maaneder aldeles havde bemægtiget sig ham. Jour nalen forsikkrer, at han ofte, ogsaa i de sidste Dage, var saa lidet Herre over sig selv, at han ikke vidste hvad han sag de eller gjorde, dog kun, naar Talen var om politiske Materier. En saadan Skildring af Alibeaudsynes imidlertid ikke at være gunstig for Ministeriet, thi leed han virkelig af en saadan Monomani (partiel Galskab), vilde en Eftergivelse af Dødsstraffen ikke længere have været en Naade, men en formelig Pligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Spanien. Uenighederne mellem General Evans og den spanske Regjering synes nu at være bilagte og den engelske Gesandt i Madrid søger nu at gjøre benævnte Regjerings bedre Stemning virkelig nyttig for det brittiske Hjælpecorps. Denne Omstændighed, i Forbindelse med den carlistiske Generals, Villareals, forandrede Felttogsplan, syntes at bebude, at der snart vilde forefalde noget af Betydenhed paa Krigsskuepladsen. Denne Formodning er bleven bekræftet, men Udfaldet af Operationerne har ikke været heldigt for den engelsk Christinske Hær. Med temmelig Overeensstemmelse mellem de engelske og franske Beretninger fortælles det Passerede saaledes: "Om Morgenen den 11te brod General Evans, i Forening med Jauregui, op Kl. lo fra Passages med et Corps paa 6 til 7000 Mand og 4 Kanoner. Kl. 7 besatte de Høiderne ved Esquibel, ligeoverfor Fuenterabia. Med 3 Batailloner, noget Cavalleri og i Kanoner, holdt Carlisterne denne Søstad, Jrun og de mellemliggende Puncter besatte. Kl. 8 begyndte Jlden. Den engelsk christinske Flotille, bestaaende af 5 Dampskibe, og 12 smaa Fartøier (Trincadurer), løb ind i Bidassoa under Lord Hay og den christiniske Admiral Ribeiras Commando og dækkede Landsætningen af omtrent 150 Tirailleurer. Englænderne og Christinerne stege ned af Høiderne, kastede Carlisterne tilbage til Jrun og bemægtigede sig Capucinerklosteret ved Fuenterabia. Jlden fra Skibene satte dette Sted i Brand paa flere Puncter. Carlisterne fik nu Forstærkning, som satte dem istand til at gaae angrebsviis, tilværk og at opkjøre Kanoner mod Klosteret. En levende Ild nødte Englænderne til atter at opgive dette Punct, og de der af dem efterladte Saarede maatte springe over Klingen, da Carlisterne igjen havde sat sig i Besiddelse deraf. Kl. 6 om Aftenen vare Englænderne atter kastede tilbage i samme Position, fra hvilken de om Morgenen, havde begyndt Angrebet, og Carlisterne holdtes kun ved Jaureguis Corps fra yderligere at forfølge dem. De landsatte Marinesoldater maatte ogsaa indskibes paany, og Dagen efter vare Englænderne ude af Sigte fra Fuenterabia, Flotillen havde maattet forlade sin nye Station og hele Expeditionen var vende tilbage til St. Sebastian og Passages. Dette er imidlertid kun en mislykket Fremrykning; værre og følgerigere vil det være, hvis det bekræfter sig, at den carlistiske Expedition under Gomez virkelig har havt det Held, langs med Asturiens Kyst, at naae Galicien, uden at blive indhentet af General Espartero, af hvem man allerede havde antaget den standset og omringet. Da vil Meget komme an paa Stemningen for Dronningen i denne vestlige Provinds.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Nederlandene. Den 18de Juli indtraf Prindsen af Oranien, med begge sine Sønner, paa Dampbaaden Batavier", igjen i Rotterdam, hvorfra han strax begav sig til Haag. Om Hensigten af hans Reise til og, ikke korte, Ophold i England ere forskjellige Rygter i Omløb, blandt hvilke ogsaa det, at derhar været tænkt paa en Formæling mellem en af Prindsens til Sønner og Prindsesse Victoria. At de hollandsk belgiske Anliggender have havt nogen særdeles Deel i at bestemme Prindsen til denne Reise, antages ikke i Almindelighed, Østerrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Hvad de offentlige Blade og Correspondencefterretninger fra Wien meddele og Choleras Ødelæggelser der paa Stedet, er vel allerede meget sørgeligt, men staaer dog langt tilbage for de Skildringer, som Privatpersoner, der komme derfra, gjøre derover. Dette Onde griber langt meere om sig, end i Aaret 1831; Hundreder døe daglig og dette kan dog neppe blive uden Jndvirkning paa Jndvaanernes Gemytter. Den preussiske Regjering, der om Tilstanden i Wien har modtaget, hermed overeensstemmende, Efterretninger, bereder sig paa at modtage den frygtelige Gjæst i Berlin, henimod Efteraaret. Om det ogsaa er en falsk Efterretning, at den allerede har indfundet sig i Overschlesien, saa maa dog den Vei, Sygdommen har taget fra Jtalien, vække alvorlig Bekymring for, at ogsaa Berlin vil blive hjemsøgt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Blandede Efterretninger. I den svenske Statstidende, som har optaget det norske Blad, Den Constitutionelles" Artikel angaaende den besluttede Tiltale for Rigsretten mod Statsministeren Løvenskjold, er indført et meget alvorligt Svar fra Kongen paa Stortingets til ham indgivne Adresse i Anledning af dets Oplysning. J Slutningen af dette Svar hedder det: "ForResten kan Hs. Majestæt ikke dele den af Stortinget yttrede Frygt for de skadelige og uberegnelige Følger af Tingets Oplysning. Hs. Majestæt kjender det norske Folks Troskab. De Pligter, som denne Troskab paalægger Stortinget, ere i enhver Henseende beroligende saavel for Folke som for Kongen. Kun de, som sætte sig over Lovene, ved at udvide deres Strænghed, have at frygte for uberegne(Dagen.) lige Følger."¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
De tyske Toldforeninger have nu ogsaa fremkaldt den herlige Idee om,fælles Myntfod for de deri indtraadte mange Smaastater, ved hvis Gjennemreise den Fremmede, formedelst de forskjellige Myntsorter og disses indbyrdes forskjellige Værdi, hidtil har været udsat for megen Tidsspilde, Ærgrelse og Tab. Det vittige tyske Blad Dorf. zeitung, siger i denne Anledning: "Snart ville vi formodentlig Alle komme til at leve paa en bedre Fod, det vil sige, paa en bedre Myntfod. Allerede strømme fra alle Kanter Deputerede fra de tyske Toldforenings=Stater til München, for der at bivaane en Mynt, Maal- og Handels-Congres, og det vil nu snart vise sig, om det er lettere at bringe forskjellige Fødder, end forskjellige Hoveder under een Hat.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Schw. Merc. forsikkrer, at de paa Malta forsamlede italienske Flygtninge i den senere Tid ere forøgede, ikke alene med et stort Antal af deres Landsmænd, men ogsaa med Polakker, Spaniere og selv Tyskere, hvoriblandt mange revolutionaire Notabiliteter, som vedkommende Regjeringer troede at vandre ved Missisippis og Ohios Bredder. I Heidelberg er begaaet et Drab i Slagsmaal. Natten mellem den 15de og 16de mødte en Student og en Arbeider, ved det derværende Steentrykkeri hinanden. De havde tidligere havt Tvistigheder sammen, og Striden oprippedes strax; fra Skjældsord kom det til Slagsmaal, i hvilket Studenten erholdt et saadant Slag paa Hjerneskallen, at han døde nogle Timer efter. Lithographen, hans Drabsmand, sidder i Criminal=Fængslet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Den ved Jldebranden fra 19de til 23de i Staden Gros=War dein anrettede Skade angives i de Pesther=Tidender at være meget betydelig. Den græske Cathedralkirke, Capucinerkirken tilligemed Klosteret, flere Palladser, samtlige Caserner, Topbevaredes i et Huus, foranledigede, at en Baron Fischers Pallads tilligemed 13 dertil stødende Huse sprang i Luften, hvorved endeel Mennesker omkom. Uforsigtighed med en Tobakspibe var ganske nylig Aarsag til en hos Fogden Qvigstad i Nærheden af Christiania opkommen Ildsvaade. Bolig, Jndbo, Embedskasse og Papirer bleve et Rov for Luerne, og Prof. Lundh - der som Gjæst opholdt sig hos Fogden i det Værelse, hvor Jlden opkom- blev saa forbrændt, at Døden paafulgte Dagen efter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Kjøbenhavn, den 23de Juli. En Preusser, W. Bohmer, der i f. A. benyttede Dampskibsfarten mellem Stettin og Kbhvn. til paa nogle Dage at gjæste vor Hovedstad, har i det i Stettin udkommende Hæfteskrift: "Baltische Studien, leveret en Beretning om dette Besøg, med nogle Bemærkninger og Kjøbenhavn og dens Omgivelser. Nogle Uddrag deraf turde ogsaa have Jnteresse for danske Læsere. - Efterat have ommeldt det forfriskende Syn", Canalerne give Staden, og at Livet og Færselen paa Skibene fremtræder saameget des venligere som Øiet let trættes blandt de vidtstrakte nogne Steenmasser paa det flade Terrain og kun de grønne Volde og enkelte grønne Pletter byde det Vederqvægelse. - bemærket Forf., at man i en Betydning kan sige, at Kjøbenhavn er bedre bygget, end Berlin; thi den Reenlighed og Dygtighed, hvormed det Ydre af Staden og alle Huse, store og smaa, heeltigjennem fremstille sig i Hoved= og Bigader, finder man ikke saaledes i Berlin. Man behøver ikke i Kjøbenhavn, som i mange andre store Stæder, at bugte sig igjennem snevre, stinkende Gyder; man seer ikke Bygninger, som røbe den yderste Usselhed, som ere forfaldne, true med at styrte sammen, eller vanzires ved en halvødelagt Aspudsning; men allermindst, som i Syden, ved Siden af glimrende Palladser en grelt afstikkende Smuds og Elendighed." Han finder, at Bygningernes Stii mest nærmer sig Hansestædernes, forsaavidt denne er uden Zirater, og den engelske." Ved Synet af de mange Vinduer (hvor man i Berlin har to, have Kjøbenhavnerne tre eller fire), frøs han, idet han tænkte paa Vinteren, og drog deraf den Slutning, at Climaet i Sjælland maa være meget tempereret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Ved at omtale Kjøbenhavns Pragtbygninger fra ældre og nyere Tid fremhæver han, blandt Kirkerne, især Frue Kirke som gen Mønster paa en fri, lys og simpelegrandios Kirke for Protestanter. Menneskene i Kbhvn, behagede ham særdeles vel: Velskabte Mænd og Qvinder vandrede gjennem Gaderne, med sund Ansigtsfarve, regelmæssige Ansigter, ikke alle blonde, men stærke og karske. Deres Gang var mindre ilende, end den ellers pleie at være i større Stæder; deres Holdning meere fordringsfri og simpel, om man vil, mere nonchalant, end navnligen i Preussen, Jsær paafaldt os Damernes mindre faste og afmaalte Skridt, hvori der syntes at ligge Noget af Søfolkenes svævende Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
En lille Piece er udkommen i Jtzeho, under Titel: weitefreimithige Beleuchtung unders Zollesens. Forf. udtaler ikke just nye, men meget fornuftige, Grundsætninger om Tolden Bestemmelse. Han ivrer især imod Ophævelsen af al Jndførselstold paa fremmede Kornvarer og imod den høie Beskyttelsestold for Fabrikerne, tvende Puncter, som den Roeskilder Stænderforsamling ligeledes bestemt har udtalt sig imod. En af de værste Følger af den hidtilværende høie Told paa mange af de vigtigste Handels=Artikler seer Forf. deri, at derved næsten at directe Handel har trukket sig bort fra Kjøbenhavn og tildeelde andre Søstæder, og at Landets Jndførselsartikler blive indsmuglede fra Hamborg og Lübeck, som saaledes tilvender sig Fordelen af denne Handel, og han fremsætter i den Anledning den vistnok noget stærke, Sætning: at naar Danmark i de sidste 23 Aar havde undværet samtlige Toldintrader, vilde dette Tal været ubetydeligt imod det Tab og den Skade, som derved en tilføiet Staten igjennem vor directe Handel og vor Skibsfart,
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavnspostensk Redacteur bekjendtgjør fremdeles i sit Blad, at han i den mod ham anlagte Pressesag har modtaget en Continuations=Stævning til at lide yderligere Dom for Artiklerne angaaende de anstillede Betragtninger over Prof. Davids Entledigelse og Kammerherre Koss's Udnævnelse til Minister ved det franske Hof.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Den russiske Corvette, som i denne Tid har ligget paa Kbhvns Rhed, er den Samme, der i Sommeren 184 passerede igjennem Sundet, for at tiltræde en Reise omkring Jorden, hvilken den nu har fuldendt. Omtrent 3/5 af de Indskud, som i 1829233 ere indgaaede i Tallotteriet, ere komne fra Kbhvn. og Altona, paa hvilket sidste Sted uden Tvivl en Mængde Fremmede tager Lodder, ligesom og sandsynlig Adskillige fra det nærmeste Udland tage Deel i det Spil, der finder Sted paa de øvrige Steder i Hertugdommerne, hvilket heller ikke har været ubetydeligt, hvorimod Spillet fra Jylland kun udgjør ½, af det Hele.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Det franske Skuespillerselskab fra Berlin indtræffer i disse Tage til Kbhvn. og aabner dets Forestillinger først i August.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
En anonym Jndsender, der, under Mærket 1, i flere offentlige Blade indbilder sig saa tappert at forsvare Bonde hoveriet, tilraades i Falsters Avis, istedetfor at tage 2 til Underskrift; thi da er det unyttigste Bogstav i hele Alphabetet, synes det en passende Allegori paa hans Jnserater. Paa Markedet i Heide d. 6te var omtrent 800 Heste, men Handelen var ikke synderlig levende. Mange fremmede Kjøbere havde just indfundet sig, deriblandt nogle Englændere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
J Assens er ved Nattetid skeet Jndbrud i Boutiken hos en Handlende. Tyvene havde opbrækket Pengeskuffen, som dog ikke afgav noget rigt Udbytte. To mistænkte Personer ere anholdte, og den ene sidder arresteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Reisende. med Daqvognen t. Aalb. igaar. Fra Aarh. Pastor Koefoed, Hr. J. Lund. Fra Rand. Adjunct Simoni.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 21de Julii M. Christensen f. Rudk. best. t. Rand. m. Huder, - Udg. D. 20de : S. Sørensen t. Aalb. m. Stykg. D. 22de : O. Lundgreen t. Gothenb. m. Stangern. N. Jørgensen t. Skagen m. Bræder. J. Albrethzen f. Sæby t. Norge. H. Paulsen f. Sønderb. t. Christiania. H.P. Busch f. Kappeln t. Norge. E. F. Poulsen f. Danzigt. Laurvig. D. 2de : H. Hansen t. Norge m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Bekjendtgjørelser. Et ungt Menneske med gode Anbefalinger, og som besidder Duelighed i Skrivning og Regning, kan til 1ste November erholde Plads paa en Embedsmands Contoir i Aalborg. - Nærmere Underretning faaes paa Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Alle Sorter Linnedsyning modtages til hurtig og muligst billig Effectuering af A. K. sal. Meyer, Præste=Enke. Hjørnet af Stormgyden & Stranden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Hos Beyer ved Reberbansport kan faaes tilleie et godt Sted, som har 3 Værelser, Kjøkken, Spisekammer; til Stedet er og en have, med gode Frugttræer; Alt formeget billig Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Stedet Nr. 548 paa Nørregade med Have kan faaes tilkjøbs eller tilleie, Accord sluttes med Niels Brøndum. Et sort Slor er i Aftes tabt paa Gaden; Finderen behager at aflevere samme hos Bogbinder Bogelius. 3 2 Drenge, som ere confirmerede, kunne strax blive antagne i Reebslagerlære hos P. J. Knap, Reebslager. Aalborg, den 25de Juli 1836. Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undersk tegnede Compagni at erholde Sikkerhed imod Tab ved Ildsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres, berved: Præmierne, hvorefter Meubler og Effecter, samt Varer og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/2 til 1 1/2 pCt. aarligen. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvil Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere i: Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Ebeltoft, Hr. Toldkasserer Bay. Frederikshavn, Hr. Fuldmægtig Kahlen, constituer, Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Grenaa, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Hobro, Hr. Skolelærer Høeg. Holstebro, Hr. Kæmnerkasserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worck. Lemvig, Hr. Procurator Christensen. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Nykjøbing paa Morss, Hr. Apotheker Begtrup. Randers, Hr. Procurator Jensen. Ribe, Hr. Stiftskasserer Andersen. Ringkjøbing, Hr. Søkrigscommissair Bagge. Skagen, Hr. Kjøbmand Christensen. Skanderborg, Hr. Apotheker Seidelin. Skive, Hr. Procurator Thorup. Sæby, Hr. Procurator Hassing. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Collecteur Hesbeck. Veile, Hr. Forligelsescommissair Borch. Viborg, Hr. Boghandler Dous. Iøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved de 37te Assurance=Aars Slutning, den 30te September 183, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, sam Sedler 1,145,199 Rbd. 92 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-26
Compagniets Risico var den 30te September 185, 113,798,720 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelig Brand=Assurance-Compagni paa Varer og Effecteden 23de Juli 1836. Hammerich. Lassen. Engelhart. Møller.