JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 11te blev den sidste Freds=Tractat imellem Rusland og Porten bekræftet.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 12te eje døde den regierende Hertug af Holsteen, Glüchsburg i sit Alders 32 Aar uden Arvinger, da hans Land faldt tilbage til det Kongl. Danske Huus som et Apanage.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 18de blev Baron von Erthal udvalgt til Fyrst=Biskop af Würsburg.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 1ste April blev den Østerrigske Stad Jægerndorf, Ober=Schlesien næsten gandske lagt i Aske ved en ulykkelig Jldebrand. Den 31de sprang i Kiøbenhavn et Krudt Taarn i Luften. Den 12te begyndtes Krigs=Retten over Vice-AdmirPalliser.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 20de indstyrtede Kirke=Taarnet i Schoorl.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Ved Slutningen af denne Maaned gjorde Franzoserne er forgiæves Angreb paa Øen Jersen.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
J Begyndelsen af Mai Maaned ødelagde Engellænderne i Chesapeacksbay en Mængde amerikanske Fartøyer, besatte Portsmouth &c., som de igien forlode.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 5te ej. blev Vice-Admiral Palliser friekiendt at Krigs Retten i Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 8de blev Storfyrstinden af Rusland forløst med en Prinds, som blev kaldet Pawlowitsch.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 13de blev Freds Tractaterne i Teschen undertegnet Den 14de gjorde Engellænderne under General Prevoset forgiæves Angreb fra Charlestown paa Syd=Carolina, hvorved de leed noget Forliis.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 20de ankom Kongen af Preussen efter et Aars Fraverelse, og derover, igien til Berlin.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 1ste Junii erobrede Engellænderne Fortet la Fayette ved Hudsons Floden.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 3die gik den store Franske Flode under Græv d'Orvilliers i Søen fra Brest; og Den 16de ej udseilede ogsaa den store Engelske Flode under Admiral Hardn. Samme Dag lod Kongen af Spanien overlevere det Engelske Hof et Krigs=Erklærings-Maniseved sin Ambassadeur i London. Den 17de erobrede Franzoserne Øen St. Vincent. Den 26de fløiet Krudt Taarn i Wien i Luften. Den 28de bleve Fiendtlighederne erklærede imod StorBrittannien i Madrit.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
J Begyndelsen af Julii Maaned begyndte Spanierne at indspærre Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Paa samme Tid ødelagde Engellænderne Stæderne New haven, Fairfield, Norwalk og Greenfield paa Kysten af Connectieut. Den 2den ej erobrede Franzoserne Øen Grenada. Den 6te forefaldt ved denne Øe en Trefning imellem den Franske Escadre under Græv d'Estning og den Engelske under Admiral Byron, ved hvilken Franzoserne paastaae at have vundet Seyer. Den 15de overrumplede Amerikanerne Fortet StonyPoint om Natten. Den 23de forenede den Spanske Flode under Hr. Cordovsig med den Franske under Græv d'Orvilliers i Nærheden af Corunna.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 8de August rasede Visuvius forskrækkelig og foraarsagede stor Skade.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 16de lod den foreenede Franske og Spanske Fløde sig see for Plymouth.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Ved Begyndelsen af Sept. Maaned ankom den Franske d Estningske Escadre paa Kysten af Georgien og satte sammesteds et anseeligt Corps=Tropper i Land. Den Den 1ste Sept. blev Stor=Hertuginden af Toscana forløst med en Prinds, som blev døbt Antonius &c.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 4de ej indløb den Engelske Flode under Admiral Har by igien til Portsmouth. Den 10de kom og den store forenede Franske og Spanske Flode igien til Brest.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 19de blev Prinds Ferdinands Gemahlinde af Preussen forløst med en Prinds.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 20de begyndte Græv de Estaing i Forening med et Amerikansk Troppe-Korps at beleire Staden Savannah.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 24de erobrede Poul Jones de Engelske Skibe the Se rapis og the Countes of Scarborough i Nordsøen. Den 5te October indløb samme med sin Escadre til Tessel. Den 9de gjorde Græv d'Estning med sin forenede Magt Forsøg paa at erobre Staden Savannah, men blev selv stærk blesseret og mistede Endeel Folk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 19de begav han sig med uforrettet Sag fra Georgien med sine Tropper.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 9de Nov. seylede den Spanske Admiral, Hr. Cordova med en Escadre af Spanske Krigs Skibe fra Brest til Strædet.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 6te Dec. kom Grævd Estning tilbage fra Nord=Amerika med 11 af sine Skibe til den franske Kyst.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
J dette Aars Eftersommer og Høst grasserede der adskillige farlige Sygdomme Blodgang og Feber i nogle Hollandske Provindser og andre Europæiske Egne, hvorved de Dødes Tal blev større end sædvanligt. For Retten har Veyrliget været overordentlig skiønt, saa at man sildig paa Aaret har haft paa mange Stæder i Tydskland, ja endog i Sverrig, Roser og Frugtblomster, og næsten ved Vinterens Begyndelse modne Jordbær.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Nyeste Efterretninger om Georgien, og dets Fyrste Heraklius. Almindelighed ere Georgierne et letsindigt, dovent, J egensindigt, ved ingen Opdragelse, og fornuftig Underviisning i Religion forbedret Folk. Den gemeene Mand er meget ulærvillig, saa det koster megen Umage, at giøre ham det letteste begribeligt. Have de endeligen begrebet det, man ønskede, forandre de ti gange om Dagen deres Mening De troe sig meget kloge, naar et Bedragerie er lykkedes dem Endog adelige og fyrstelige Børn opvoxe i den største Uvidenhed, og der findes mange Adelsmænd og Fyrster, der hverken kan læse eller skrive. Men det er merkeligt, at alle fornemme Fruentimmer kan læse og skrive. Regninger skee ved smaa Bønner, som sammenlegges, formindskes og formeres. Bønderne i Georgien ere meget fattige. Kommer engang en Sølvpenge i et Bondehuus, og Adelsmanden ikke hastig be mægter sig den, tager Fyrsten den. Man lader Bonden ikkun beholde saa meget Korn, som han behøver til næste Høst. Forhen var det ogsaa meget brugeligt, at Adelsmænd og smaa Fyrster solgte deres Bønder til Tyrker, Perser og andre Folk, men nu bliver saadant Salg som Forræderie straffet med Øinenes Udstikning. Bønderne og Bønderkonerne bære en lang nedhængende Klædedragt. Man seer efte nøgne Fruentimmer staaende ved en Flod og vaske deres eneste Særk, som de igien tage paa, naar den er reen. Børnene gaae næsten altid nøgne. Fruentimmerne holdes i Georgien efter den i det sydlige Asien brugelige Maade. Jngen Mandsperson tør understaae sig, at tale til et Fruentimmer paa Gaden, var det end- og ens egen Kone, thi man er af den Mening, at Erbarheden meget vilde lide derved. De fornemme og rige Fruer bære et til Jorden hængende Sløer, som allene lader Øineneubedekt. Man siger det er kommet i Brug fra den Tid, da Persere først bemægtede sig Georgien, og med Magt borttoge alle smukke Fruentimmere, de saae. En Georgier troer sig høiligen fornærmet, om nogen efter europæisk Skik spørger om hans Kones befindende, eller endog drikker paa hendes Sundhed. Døttrene forloves i deres tredie eller fierde Aar, og giftes før det tolvte, hvilket Perserne ogsaa skal have foranlediget, som, da Schach Nadir regierede over Georgien, bortførte med Magt alle vel dannede Piger til Persien, uden at skaane det regierende Huses Prindsesse. Efterdi Perserne ingen gifte Fruentimmer bortførte, søgte enhver at gifte sin Datter saa tidlig som muelig, og det er efter Haanden, blevet til Mode. Fornemme Fruentimmere reise almindeligen paa rigt udsmykkede Heste, med en Parasol i Haanden, og en med Tresser besat Hat paa Hovedet. Gamle og Syge lade sig bære i en Art af tillukte Bærestole. Hattene og Parasollerne har man først faaet fra Rusland.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Fruentimmernes Skiønhed i Georgien er med Ret berømt, men deres Klædedragt vanzirer dem. Endog upyntede bedekke Ansigtet, Øinene allene undtagne, med et Sløer, og paa pyntede ere Øinebrynene sammenklæbede med sort Farve, og hele Ansigtet farvet. Klæderne ere aabne ligge til Beltestedet, og det blottede Bryst skiules af og til med Haanden. De store Beenklæder rekke frem under Klæderne. Om Hovedet er vundet et hvidt Klæde, som almindeligen ikkun engang om Aaret vaskes, og under det hænge Haarene ned i Ansigtet, man seer tillige et meget bunted Hovedbaand. Denne ubehagelige Puds uagtet, ere Fruentimmerne meget indtagende ved deres Øienkast og Gebærder. De fornemme Georgier klæde sig paa Persisk, og bære noget lignende en Turban paa Hovedet, som ved Hilsen ikke aftages. Den gemene Mand klæder sig paa Kosakkisk. Mands personerne farve til en indbildt Prydelse Skiegen og Nægler. ne og Fruentimmerne endog Hænderne, røde. Rimeligen ere i det egentlige Georgien omtrent 10000 af Mandkiønnet, men i Kacheti, hvorhen Lesgier mindre streife, ere der maaskee stere. Der Der til Lands gives hverken Manufakturer eller Fabriker. Vel støbes der i Tiflis Kanoner, Mørser og Kugler, men de ere slettere end de Tyrkiske, og Krudtet duer heller ikke meget. Men man finder der Lærreds=Trykkerier. For blaat Lærred, Smør og Honning komme persiske og tyrkisk Guld og Sølvpenge i Landet. Den indenlandske Mynt bestaaer af Sølv-Abasser, hvoraf een omtrent gielder 30 russiske Kopeker, og af Kaaber=Scheidemynt.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Hovedstaden Tiflis er ikke stor, men vel bygt. Husene ere alle af Steen, og have flade Tage, paa hvilke Fruentimmerne i den smukke Aarets Tid spadsere. Husene holdes temme, lig rene. Veggene ere panelede, og Gulvene belagde med Tepper. Jsteden for Ovne ere allesteds Kaminer. Gader ne ere smale urene og stinkende. Der ere 13 græske, 7 armeniske og 1 katholsk Kirke. Omtrent 2 Mile fra Tistis, ved Fløden Kur, ligger Klosteret Scheti, hvis Kirke af Steen kan holdes for den beste Bygning i Georgien men nu forfalder den. Her har, forend Tiflis blev bygt, staaet en stor Stad. Udvortes synes Georgierne meget andægtige, men de ere saa overtroiske, at de holde det for en større Synd, at æde et Stykke Kiød paa en Fastedag, end fornærme andre, og giøre dem ulykkelige.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den nærværende Catholicoss eller Vice-Patriarch af Georgien, har forhen været Biskop til Wladimir i Rusland. Landets Regiering er vel uindskrænked og despotisk, men Folket fuldbyrder dog Fyrstens Befalinger meget efterladent, naar de ere det ubehagelige. Straffene ere haarde; thi man afhugger Hovedet, stener, afskær Tungen, Næsen og Ørene, og prygler paa Fodsaalene; almindeligst er dog de Skyldiges eller beskyldtes Midlers Confisqvering til Fyrstens Nytte, som ikke forsømmer dette Middel til at bekomme Penge. Tages de Anklagede ikke hemmeligen i Forvaring, kan de letteligen flygte til Osmanerne, Perserne og Lesgierne. Adelen har den lovmessige Tvekamps Forret; som kaldes Guds Ret, og erkiendes endog af Retten selv, naar Sandheden enten ikke kan opdages, eller Parterne ikke vil forlige sig. Begge Parterne gaae først til Skrifte og Guds bord, og derpaa i Kampen; den overvundne ansees for den Skyldige. Adelsmændene behandle deres Undergivne som Slaver, men de selv vise sig saa Slavisk underdanige mod deres Fyrste, for at bekomme Embeder og Belønninger, at end- og deres Døttres Ære er dem ikke for kostbar. Fyrstens Jndkomster lade sig ikke med Vished bestemme, thi der føres ingen Bog eller Regning derover: man vurderes de almindelige for 150000 russiske Rubler. De bestaae i det Korn, Viin og Qvæg, de fyrstelige og adelige Bønder give, som dog ikke er sat paa nogen regelmessig og vis Fod. Oppebørselen overlader Fyrsten de dertil bestilte Betiente, eller Jesauler, som sørge meer for dem selv end Fyrsten. Mynd ten i Tislis er bortforpagtet for 30000, og Tolden for 10000 Rubler. Chanen af Erivan giver Fyrsten af Georgien aarligen til Skytspenge 30000, og Chanen af Ganscha 10000 Rubler, ikke at regne andre Foræringer.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den i Europa bekiendte Fyrste Heraklius, som nu regieret hele Georgien og Kacheti, foruden de smaae Distrikter Bort sal og Kosal, der forhen var ham bortrevne af Schach Nadir, er omtrent 60 Aar gammel, af middel Størrelse, har et langagtigt Ansigt, en brun Ansigtsfarve, store Øine- og en liden Skieg. Hans Ungdom har han tildeels tilbragt ved Schach Nadirs Hof og i hans Felttog, og ved den Leilighed vant sig til de persiske Skikke og Sæder, hvilke derfor ere næsten blevne almindelige i hans Lande. Han har 7 Sønner og 6 Døttre. Allerede i hans Faders Levetid havde han længe en regierende Fyrstes Anseelse og Magt, og efter hans Død har han alt nu regieret 20 Aar. Han er en snedig og behiertet Mand. Hans Naboer, de persiske Chaner, frygte ham. Han underholder og befordrer Uenighed mellem dem og bilegger derpaa deres Stridigheder, hvorfor begge Parterne give ham anseelige Foræringer. Opkommer en Kri mellem dem, understøtter han med nogle Hielpe=Tropper det Partie, som er ham mindst mistænkt, og det betager det andet Mod og Haab, efterdi Georgierne holdes i denne Egn forde tapperste, og Fyrsten Heraklius selv er berømt for den dueligste og tapperste Feltherre. Han gaaer aldrig ud, uden at have et Par ladte Pistoler i Beltet, og er Fienden i Nærværelsen, har han altid en Flint hengende over Skuldrene. J et Slag er han altid et Mønster paa Behiertighed, og styrter ind i Spidsen af sine Tropper med den blotte Sabel i Haanden paa Fienden. Han elsker Pragt og Omkostninger bærer bestandig kostbare Klæder, og en Turban efter persisk Maade; Antallet paa hans fornemme Hofbetiente er stort, og hans Hof er indrettet efter det Persiskes Mønster. J den sidste Krig mellem Russerne og Osmannerne, da der vare russiske Tropper i Georgien, har han ladet komme fra Rusland Borde, Stole, Porcellain, og andet Bord= og Huusgeraad, og indført det ved sit Hof, og adskillige Fyrster i Georgien have begyndt at ade med Skeer, som forhen efter asiatisk Maade sad paa Gulvet, og umiddelbar med Haanden greb efter Maden. Hans Finantsvæsen er slet bestilt, som kan sees af det forhen sagde.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Fortsættelse af det Engelske Hoffes Svar paa de frembragte Bevæg=Aarsager til det Franske Hoffes Opførsel imod samme. (See de M. T. for Dec. og Januarii.) Jan prøvede ikke paa et saa unyttigt og vanskeligt Foretai gende, som det havde været, hvis man vilde have skiult for Stor=Britanniens og heele Europa Øyne, et HandelsKompagnies Skridt, som havde forbundet sig til at levere Amerikanerne alt det, som kunde nære og vedligeholde Oprørette. rørets Jld. Det underrette Publikum nævnede Anføreren, for dette Foretagende, hvis Huus var etablert i Paris, hans Correspondenter i Dunkirken, Nantes og Bourdeaux vare ligeledes bekiendte. De store Magaziner, som de oprettede, og daglig fornyede, bleve efter Haanden bragte paa Skibe, som de kiøbte eller byggede, og hvis Gienstand og Hensigt man neppe søgte at skiule. Disse Skibe toge gemeenligen falske Søe-Breve til de Franske Amerikanske Øer; men Vahrene, hvoraf deres Ladning bestoed, vare endog for deres Afreise i Stand til at vise Underslæb og Kunstgreb Denne Mistanke blev snart bekræftet ved den Cours, disse Skibe toge, og efter nogle Ugers Forløb fornam man uden Forundring, at de vare faldne i de Kongel. Officerers Hænder, som krydsede i Søerne ved Amerika, og anholdte dem Sigte af de oprøriske Kolonier. Denne Aarvaagenhed blev alt for meget retfærdiggjort ved deres Opførsel, som havde den Lykke eller Behændighed, at undgaae dem; thi de landede allene ved Amerika, for at overlevere Rebellerne de Vaaben og den Krigs=Munition, som de til sammes Tieneste havde inde. Disse Gierninger, der ey kunde ansees for andet, end et aabenbare Freds=Brud, toge daglig til, og al den Flid, som Kongens Ambassadeur anvendte for at meddeele Hoffet i Versailles sine Klager og sine Beviser, lod det ikke engang beholde den skammelige og fornedrende Udflugt tilovers at synes udvidende i det, som bestandig gik for sig og blev igientaget i dets Stater. Han fremlagde Skibenes Navne, Antal og Beskaffenhed, som den Amerikanske Handels-Agenter lode udruste i de Franske Havne for at bringe Rebellerne Vaaben, Krigs=Munition, ja endog Franske Officerer, hvilke man havde engangert til de oprøriske Koloniers Tieneste. Dato, Stæderne, Personerne vare betegnede med en Nøiagtighed, som gjorde det meget læt for den Allerchristeligste Majests. Ministre, at forsikre sig om Sandheden i disse Beretninger, og at hemme Fortsættelse af saadanne utilladelige Udrustninger, imedens der endnu var Tid dertil.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Jblant en Mængde af Exempler, som bevise det Franske Hoffes liden Agtsomhed paa at opfylde Freds=Betingelserne. eller rette sagt, sammes bestandige Opmærksomhed paa at vedligeholde Ueenighed og Krig, kan man umuelig anføre alle, og det er meget vanskeligt, at udvælge de best passende Gienstande. De 9 store Skibe, som Hr. von Beaumarchais og hans Associerte i Januario 1777 udrustede og frag tede, maa ikke confunderes med Skibet Amphitritte, som paa samme Tid overbragte en stor Mængde Krigs=Munition og 30 Franske Officerer, som ustraffede gik i Tieneste hos Rebellerne. Hver Maaned næsten hver Dag gav Anledning til nye Klager; og en kort Efterretning om den Memoire, som Vicomte af Stormont, Kongens Ambassadeur, meddeelte Græven af Vergennes i Novbr. Maaned samme Aar, kan give et rigtigt, men meget ufuldkomment Begreb om Beskafsenheden af den Fornærmelse, som Stor=Britannien saa ofte har lidt. "J Rochefort er et Skib paa 60 Kanoner, og ved Orient et Jndiansk Skib, som er boeret til 60 Kanoner. Begge disse Skibe ere bestemte til Rebellernes Brug. De lades med adskillige Vahre, og fragtes af de Herrer Chaumont, Holken og Sabotier. Skibet Heureur er den 26de Septbr. afgaaet fra Marseille under et andet Navn. Det gaaer lige til Nye=Hampshire, endskiøndt det foregiver, at det gaaer til Øerne. Man har tilladt, at indskibe paa samme 300 Flinter og 2500 Pund Svovel, en Ting, der er ligesaa nødvendig for Amerikanerne, som den er unyttig for Øerne. Dette Skib blev commandert af Hr. Lundi, en Fransk Officeer af Distinction, fordum Lieutenant under Hr. Bougainville. Hippopotamus, som tilhører Herren af Beaumarchais, skal have 14000 Flinter og Bord, saa og megen Krigs=Munition til Rebellernes Brug. Der ere omtrent 50 Franske Skibe, som giøre sig færdige til at gaae til Nord=Amerika, og ere ladte med Krigs=Munition og adskillige Vahre til Rebellernes Brug. De skulle afseile fra Nantes, Orient, St. Malo, Havre, Bourdeaux, Bayonne og adskillige andre Havne. Her ere Navnene paa nogle af de fornemste Jnteressentere. Hr. Chaumont, Hr. Mention og hans Associerte"
Berlingske Tidende, 1780-02-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Fra den 22de Januarii til den 26de Febr. ere her i Steden copulerede 67 Par, fødde 141 Drenge og 144 Piger, tilsammen 285, døde 89 Mænd, 45 Qvinder, 51 Drenge, og 51 Piger, tilsammen 236, ere altsaa 49 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder Alderdom 20, Apoplexie 3, Barselseng 2, Beenbrud 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 25, Druknet 1, Dødfød 1, Falden til Døde 1, Feber 10, Forraadnelses=Feber 5, Gicht 1, hastig død 3, Hævelse 3, hidsig Feber 8, Jnflammation 2, Koldfyr 1, Kopper 7, Krampe 2, Kræft 1, Langvarig Sygdom 1, Mave=Krampe 1, Obstruction 1, Orme=Feber 1, Pleuris 1, Qvalt af Kull-Jlds Stank 1, Raserie 1, Slag 64, Sprinkler 1, Steen 1, Svindsoet 6, Tænder 1, Tærende Syge 25, Trødske 1, uangivne Svagheder 15, Ulykkelig Hændelse 3, Vattersoet 3. Udi Friderichs Hospital ere fra den 29de Januarii til den 26de ej. af Patienter indkomne 111, udgaaet 88, døde 17, af Barselqvinder indkomne 41, udgaaet 48; af Børn fødte 43.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
AVERTISSENTS. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende L. Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte at Peder Topp Wandall, ere nu til Kiøbs at bekomme paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. hos Brødrene Berling i Pilestræde. 16 De til Forsendelse med Posten allene privDa jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber: saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv i Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Fra Pressen er paa nogen Tid udkommet hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller følgende Skrifter: 1) Det Kongel. Danske Landhuusholdings Selskabs Skrifter. Første Deel; med Kobbere. Foruden endeel belønnede Priismaterier samme indeholder, findes i Fortalen beskreven Selskabets Oprindelse, Fremgang og øvrige Historie for de trende første Aar. Sælges paa fiin Papiir for 10 Mk. og Trykpapiir 8 Mk. 2) Samlinger til de Danske Gers Laalands og Falsters Hr. storie, af P. Rhode, 1ste Bind. Jndeholdende en fuld b. Maanedlige Stats=Tidender &c. stændig Efterretning om Laalands Beliggenhed og Frugtharhed, ældgamle og nu værende Herregaarde tilligemed det Eyere, Kongel. Embedsmænd, saavel Geistlige som Verdslige, med videre. Sælges paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 3) Samlinger til den Danske Historie, Lorkyndighed og andre Materier. Samlede af J. J. Weber. Først Hæfte. Jndeholdende endeel gamle være Manuscripter, som findes paa Universitetets Bibliothek, og som man agter af fortsætte, naar de anvendte Bekostninger ved Liebhabere kan bestrides. Sælges hefter paa Postpapiir for 2 Mk. og Trykpapiir 24 s. 4) Endelig er og et nyt Oplag udkommet af den saa kaldede liden Billed Bibel, der indeholder 25, udvalde og med 800 Billedet udlagde Bibelske Hoved Sprog. Sælges paa Postpapfor 2 Mk. 8 s. og Trykpapiir 24 s. Samtlige bekommes hos Forlæggeren i Frederichsberggaden Nr. 230, saavel som paa Børsens Boglader og hos Hr. Gyldendal, paa Hiørnet Haae elliggeist Stræderne. Jis Sara Sampion, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, at Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. San mesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Fofatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Korn.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Rug Holsteensk Td. Rd. - Mk. 5. Dansk Td. 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. 8 s. Holsteensk Hvede Td. Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Lollandsk Td. Rd. - Mk. s. Siellandsk Td. 3 Rd. 1 a 2 Mk. Byg Td., 1 Rd. 4 Mk. 8 a 12 s. Gron Td. . 5 Rd. - Mk. Malt Tønden 2 Rd. 2 Mk. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Boghvede Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk. Erter Td. 2 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Fede Vahre. Jslands salted Lammeked Td. - . . R. Fles røget Lispd. 5 Mk. a 1 Rd. 4.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Oste Fyenske Skpd. . Rd. Holsteenske Skpd. 10 a 11 Rd. - Mk. Smør Fyens Td. . a Rd. Siellandsk Td. . - Rd. Holsteensk Td. . 38 Rd. Tælle Lispd., 1 Rd. 5 Mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rd. 1 Mk. 83. Fisk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Bergens Fisk Skpd. . Rd. Graasen salted Td. tor Skpd. Klipsisk Skpd.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Norsk Torsk salted Td. - Rbd.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Jslandsk Td. 6 a 7 Rd. Jslandsk tør Fisk Skpd. 22 a 24 R.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. Rdlr. Hest-Sild Td. . 6 Rd. 1 Norsk Vaar=Stid Td. 3 Rdlr. - Mk. Tran Tønden. 16 a 17 Rdlr. Salt. Norsk Tønden 3 Rdlr. - Mk. skyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Spansk Td. 3 Rd. 2 Mk. i Engelsk = Fransk = 2 Rd. 4 Mk. Viine. En Ahme Rhinsk Viin. 55 a 600 Rdlr. uden Rigs 35 a 40 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin. 60 a 70 Rdlr. uden Rigs. 40 a 50 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin. 40 a 44 Rdlr. uden Rige. 20 a 24 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 78 a 30 Rdlr. uden Rigs 38 a 400 Rdlr. Humle. Brunsviger, Skpd. 45 a 46 Rdlr. Garleb 36 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favner Pommersk Fyr. 4 Rd. - Mk. kommersk Bøg 4 Rd. - Mk.