JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Fortsættelse af No. 12. Om Pragtens Jndflydelse paa Statens Fordeele. Det er sandt, dersom man paa engang afskaffede Pragten i alle Europeiske Stæder, saa skulde de i deres behørige Forhold befinde sig ligesaa mægtige som de nu ere: Alle Lande skulle tillige blive fattige, og denne Fattigdom vilde paa alle Sider fastsætte en Slags Ligevægt. Verden skulde efter Staatternes Forhold imod hinanden forblive, just i den selv samme Forfatning som den nu er. Men hvad skal man ved alle Nationers nærværende Forfatning af denne Sandhed slutte imod Pragten, Det er umueligt at bringe det dertil, at Pragten alledegne afskaffes; Folgelig har den ene saavel som den anden Pragtens Biestand fornøden, for at holde sig i Ligevægt, eller for at vinde endnu meere til sin Fordeel, for imod andre at bestaae med deres Magt. Alle Nationer har Rigdomme fornøden, og disse erlange de ved Fabriker og Handling meere eller mindre, i Forhold af det Liv og den Fyrighed, som Pragten meddeeler hine. Lad os sætte at en af disse Nationer vilde i Følge af nogle Skribenteres hæftige Klager anordne Love, hvorved dette uhyre Robdyr kunde udslettes, den skulde da tabe de Rigdomme af Fabri Fabriker og Handling. Men skulde den da ved sine naturlige Kræfter kunde bestaae imod deres Medbeyerskabsoverlegne Kraft, som er rig ved sine Fabriqver og Handling, Skulde den ikke, deels formedelst den Magt, som denne Nation skulde finde hos sig selv. deels ved den Biestand, den kunde kiøde sig hos sine Naboer, gandske blive Fuldkast. Dette er en rigtig Sandhed, at naar en Nation ved et Tilfælde bekommer for meget forud i Ligevægten, saa maae ogsaa alle de øvrige svinge sig. høyere, om de ikke vil undertrykkes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Da Ludvig den 14de tragtede efter at formere Frankeriges Magt, ved Søldaternes Antal, saa maatte alle Nationer efterfølge hans Exempel, om de ikke ved Frankeriges Overmagt vilde see sig i Fare, der kom Krigshære af 100 Tusinde Mennesker i Stædet for Hære af 20 Tusinde, hvormed man dog ikke destomindre længere end 200 Aar havde ført Krig, og afgjort Kongernes Stridigheder og Rigernes Skiebne. J vore Tider har en stor Konge formedelst grundig Kundskab om alle Deele i Krigs=Kunsten, formedelst nye Anstalter i Vaabnenes Brug, formedelst nye Vendinger og en nøyere Krigs-Tugt; giort disse store KrigsHære endnu frugtbarere, og for Øynene af Europa opstillet en Magt, som man forundrede sig over. De andre Nationer har seet sig nød til at giøre ham det efter. Engelland merkede af den Hollandske Handling, hvor fornøden det er at drive Handling. Jnden kort Tiid merkede Frankerig ogsaa, at det ikke anderledes, end ved Handlingen kunde holde Ligevægt med andre i Magten. Paa saadan Maade har enhver Nation stræbt efter at erobre store Lande i de øvrige tre Verdens Deele. Saavidt har to eller tre Nationers Pragt bragt det, hvorved andre ere blevne tvungne til, ligeledes at overgive sig til den, og enhver Nation maae, for at haandhæve sin Forholdsmæssige Magt; lade sig det befalde, at Pragten hærsker hos, hvilken sammestæds opliver Kunsterne, Fabrikerne og Handlingen, og drage de største Rigdomme, derhen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Man siger videre, at Pragten giør Agerdyrkningen Skade; den drager Folk af fra det allernødvendigste Arbeyde, paa det de kan arbeyde paa saadanne Tings Forfærdigelse, som kand undværes. Men derimod er at betæn re, at dette er for Agerdyrkningen den største og egentligste Opmuntring, naar mange Levnets Midler fortæres og andre Naturens Væxter gaar fra Haanden, hvortil Arbeyderne for Pragten giver mest Anledning. Hernæst er det en stor Feyltagelse, naar man troer, at Arbeyderne i Fabrikerne frabendes. Akerdyrkningen. Naar man undtager en Deel af Tieneste-Folkene, saa skal man finde, at ikke den 20de Deel af Arbeyderne for Pragten er taget af Bonde-Standen. Det er et særdeles Slags af Jndvaanerne, der vel som alle andre, har sin oprindelige Herkomst af Bondestanden, men nu forplante de sig selv i de Lande hvor der kun ere Fabriker og Arbeyde at finde for dem. (Slutningen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Første Paaske=Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Hegge. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Mr. Rosenvinge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Anden Paaske=Dag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angel. Brue=K. Hr. Provst Hagerup. Hr. Mag. Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Dødsfald. Kiøbmand Mr. Erich Leganger Olsen, død paa Molde den 14de Febr. 24 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Borger og Mæster Bager Ernst Petter Grubbe, død i Christiansund den 20de Martii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Ankomne Skibe. Skipper J. Brinchman fra Rostok med Kornvahre. W. Lidelldel fra London baglastet. H. Gilligt, J. Bormand, W. Watson fra Weithæven med Baglast, Tobak og lidet Hvede-Meel. C. Arentzson fra Flensburg, med Kornvahre. N. Michelson fra Aarhuus med Kornvahre. A. Cathrev fra Dublin med lidet Hvede=Meel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Tvende Bomseilere fra Bergen med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Efterretninger for Publico. Fra 11te April og indtil nærmere Ordre oplukkes Fæstnings=Portene Klokken 4 om Morgenen, og tillukkes Klokken 10 om Aftenen. Broe=Porten aabnes først om Morgenen og tillukkes sidst om Aftenen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Bekiendtgiørelse. Tirsdagen den 12te April førstkommende, Klokken 10 Formiddag, agter Hr. Stifts Provst Igens, som det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs Vice-Præses, i den Latinske Skole, som Selskabets nærværende Høre-Sal, at holde sin Indtrædelses Tale, der af Sekretereren, Kortell. besvares; til samme at anhøre alle saavel Selskabets Herrer Medlemmer, som andre honette Folk, herved indbydes. Ligesaa bliver Fredagen den 15de April førstkommende, Klokken 10 Formiddag paa foranförte det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs offentlige Høre-Sal af Hr. Provst Steenbuch holdet en Æres-Tale over afgangne Hr. Stifts-Befalingsmand von Grambow, som Selskabets Medlem; hvorfor atter herved indbydes er allene De Herrer Medlemmer af Selskabet; men og alle andre honette Folk, til samme at anhøre. Lorenz Wittrup. Selskabets Sekretterer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Proclamata. Da Kiøbmand Charsten Carstensen Feldsted, sidstleden den 6te Januarii ved Døden er afgaaet her i Tronhiem, og hans efterladte Stervboed og Eiendeele straxen af os, som Stedets Civile Skifte=Forvaltere, er taget under lovlig Behandling: saa bliver saadant herved bekiendtgjort, og hans Arvinger, Debi- og Creditorer, 3de Gange efter hinanden indkaldede, at møde for Skifte=Rætten, inden den i Norske Lov foreskrevne Tiid; Arvingerne med gyldige og antagelige Beviser, om deres Arve=Ræt; Debitorerne med Betaling for hvad de findes skyldige til Boet, og Creditorene med deres Fordringer saaledes beviste, som Loven byder at bør skee, naar noget kræves efter død Mand, da enhver som indstiller sig, kan vænte at blive pleyet Lovmæssig efter Boets Tilstand, men de som udebliver over fornævnte Tiid, have at tilskrive sig selv den Skade, som de derved maatte lide. Videre indkaldes herved alle de, som imod haandgives Pant, af Sal. Carsten Feldsted have oppebaaret og bekommet Penge til Laans, ufortøvet at indfinde sig hos os med Betaling derfore, hvis Mangel de Sal. Feldstedt haandgivne og i Stervboet efter hannem forefundne Panter, bliver paa Eiernes Gevinst og Forliis bortsolgte, ved den nu over Sterboes Effecter foretagne Auction, til hvilken Ende de ogsaa er ere anførte paa de trykte Fortegnelser. Tronhiem den 25de Martii 1774. G. Waager. P. B. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Da Skipper Christian Andresen Raben, som har ført Brigathen, Skibet Anna Sophia kaldet, fra Apenrade, her i Tronhiem ved Døden er afgaaet den 23de Januarii sidstleden; saa er hans Efterladenskaber af os, som Stedets Civile Skifte-Forvaltere, straxen taget under vedbørlig Betryggelse, til videre paafølgende lovlig Behandling og Rigtighed for hans Creditorer, Arvinger og andre Vedkommende, hvilke alle herved 3de Postdage efter hinanden indkaldes, at møde for os her i Tronhiem, det snareste skee kan, eller i det seeneste inden saadan Tiid som Norske Lov foreskriver, og der deres Anliggende at anmelde, og saaledes beviisliggiøre, som Loven byder at bør skee efter død Mand, da enhver som anmelder sig, skal vederfares Ræt efter Boets Omstændigheder, men de som udebliver over den anbefalede Tiid, maae tilskrive sig selv Aarsagen, om de derved lider nogen Skade. Tronhiem den 25de Martii 1774. G. Waager. P. B. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Da Sr. Peder Pedersen Nyeboe, Glasmager paa Levanger, ved Døden er afgangen, og hans efterladte Boe og Eiendeele bliver imellem Enken og myndige Arvinger deelet; Menda jeg Lieutenant Schulz, boende paa Gaarden Redre=Eggen i Schougs Præstegield, har paataget mig at være Enkens Laugværge, og tillige at skaffe Stervboet indkaldet alle Credi og Debitorer; Thi bliver hermed alle indkaldet at møde hos mig, som haver efter rigtig Beviis noget at fordre, og de Skyldige at betale deres Gield, da enhver skal erholde hvad Ræt er. Neder Eggen i Schougs Præstegield den 23de Martii 1774. Andreas Casper Schulz.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Til Kiøbs. Hos Sr. Jens Andreas Lassen, er tilkiøbs at bekomme allerbæste Sort Sæde=Havre, samt Byg og et Qvantum godt Havre-Meel, for billigste Priiser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
Bøger. Hr. Andreas Olaus Hammer. har i Anledning af, at man i det Danske Sprog mangler en Natur-Lære, en Videnskab, der dog er saa nyttig, ikke allene for den Lærde, men og for Kunstneren og Landmanden, foretaget sig at oversætte den til Paris 1767.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-01
trykte Physiqve experimentale, par M. Si gand de Lafond; Demonstrateur de Physiqve experimentale & Maitre de Mathematiqves, hvilken Bog indeholder tydeligen og i Korthed de nyeste og fornemste til denne Videnskab henhørende Forsøg, og de derpaa sig grundende Lærdomme, hvorfor den med Berømmelse er bleven anmeldet i inden og udenlandske lærde Tidender. For at gjøre denne Bog destommeere brugbar og tydelig, har Oversætteren forøget den paa adskillige Steder, med Anmærkninger og Tillæg i Besynderlighed til Slutningen med et nogenledes udførligt Tillæg over Luft=Hændelserne (Meteora). Bogen, som bestaaer af 2de Tommer, skal blive overladte til de Herrer Subscribentere, hvis Navne udi den sidste Tomme blive anførte, for 2 Rdlr. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 48 s. paa Skrivpapiir, hvoraf den halve Deel betales ved den første Tommes Annammelse, som nu paa Adresse=Contoiret kan bekommes, og den anden halve Deel, naar den sidste leveres; og har de regierende Majestæter Kongen og Dronningen, tilligemed den øvrige Høy=Kongelige Familie allernaadigst behaget derpaa at subscribere. Liebhaberne til dette ligesaa nyttige. som lærde Skrivt, vil derfore behage jo før jo hellere at anmælde sig og imodtage den allerede udkomne 1ste Tome, da ikkun faa Exemplarer til Afhændelse ere opsendte: Følgende Bøger ere paa Addresse-Contoiret. til Forhandling, indlagde: Paragenis, en Græchers og Hedenske Philosophs gudelige Undersøgelse, 1 Ort 12 s. Rothes Tanker om Kiærlighed til Fædernelandet, fiint Skrivpapiir, 2 Ort. 16 s. Doctor Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger til Danske og Norske Lov, 3die Deel, 2 Ort 12 sk. Laugs=Artiklene, 6 Ort, alle indbundne. Den Danske Protens, et Ugeskrivt, 1 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Slutningen af No. 13.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Om Pragtens Jndflydelse paa Statens Fordeele.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Engeland, hvor Landmanden kan blive rig, eller lede beqvemmelig, bedligeholder dette Slags Folk sig i en talrig Mængde, og man merker ikke, at Arbeyderne for Pragten har nogen Tiid fravendt denne Stand Medlemmer. Dog alligevel er ingen Stad, hvor Pragten er dreven saa høyt, som i London. Paris har i mange Ting, mere Smag; men London overgaa Paris meget i det Bekostelige. Forordninger og Klædedragt og deslige, ere altsaa i denne Hensigt, de Staater, hvor Handlingen er, altid skadelige. Jo større Pragten er i saadanne Stæder, desmeere blomstrer Handlingen, og desto anseeligere ere Rigdommene. Naar Rigdoms Misbrug, og et lidet Antal af enkelte Folkes for vit gaaende Pragt hos en Nation anretter Forvirring og Norden, saa er dette en Følge af en alt for stor vemfældighed i Diciplinen, eller en Feyl i Staatens Politik. Naar nu Sæderne ikke skal fordærves, saa maae man aldeles ikke give Love imod Pragten, men strenge Forordninger til at bedligeholde en god Orden iblandt Borgerne. Og saalænge man med en tilbørlig Strenghed vilde holde over Lovenes, og ge, og en god Levemaades nøye Jagttagelsee udi alle Stænder i Staaten, uden Undtagelse, har man af Pragten aldeeles intet at frygte for. Den vil stedse være et nødvendigt Middel til Staatens Velstand, og aldrig være andet end en Følge af Nationens gode Omstændigheder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Fortegnelse. Over Ægteviede, Føde og Døde udi Tronhiems Stift for Aaret 1773. Føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Døde. ÆgteProvstiernes viede Deri Navne. Summ. ant i Mand, Qvinde Summa Par. 11 T Tronhiem - Dalenes = = Øster-Jndherreds = Vester=Jndherr Nummedahl. Fosens
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Normøer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Romsdahl. Helgeland Salter. VesteraenjenSu Altsaa 3999 fleere Døde end Fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Mærkværdigt: Jblandt de Føde er intet Mærkværdigt anmeldet; men iblandt de Døde opgivet 63 at have opnaaet en Alder af 70 til 80 Aar; 58 fra 80 til 90, 27 fra 90 til 100; 4 fra 100 og derover, hvoraf den ældste af Nærøe Præstegield i Nummedals Provstie oplevede 109 Aar: 33 omkomne paa Søen og i Elver; 8 ved andre ulykkelige Tilfælde og 4 af Hunger. Af de øvrige ere de fleeste af Blodgang og Smaakopper bortdøde. Af det gandske Stift mangler endnu for 14 Præstegield ved Søe=Siderne, hvorfra ingen Fortegnelse er indkommen. Men for næstafvigte Aar 1772 anføres for de 9 Præstegield, som i samme Aars general Tabel manglede, ægteviede Par 64; Føde Drenge 134, Piger 101, tilsammen 235, hvoriblant 7 uægte, Døde af Mandkiøn 108, Qvindekiøn 97, tilsammen 305.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
1 Søndag efter Paaske prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Mr. Lind. Frue=K. Mr. Rosenvinge. Mr. Bucher.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Dødsfald. Madame Karen Berg, forhen afdøde Borger og Nordlands-Handler Sevald Olsens Enke, død paa Helgeland først in Martio næstleden, i hendes Alders 90de Aar. Hr. Peder Kroppe, Provst og Sogne-Præst til Christiansund og Qværnes Præstegiæld, i hans Alders 59 Aar. Sivert Olesøn Borger og Slagter her i Byen, i hans Alders 40 Aar. Hr. Peder Wedege Capellan paa Normør.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Jndpasserede. Kiømændene Messes. Smidt, Rissen og Brandt fra Kiøbenhavn. Ankomne Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Skipper Jonghosbon fra Dublin med lidet. Hvede-Meel og Baglast. P. Eggebrechts fra Rostok med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Skipper D. Brun til Østersøen med Sild. J. Tøllesen til Amsterdam med Kaaber, Fisk og Tran. U. Wiingaard til London med Planker. R. Greve, W. Watson, J. Bowmand til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Bekiendtgiørelse. Den Nytte, som Underviisning 1 et ordentligt Bogholderie tilbringer. Ungdommen, ved at vænne dem tilat tænke vel og ordentligen, samt denne Kundskabs u-Undgiengelige Nødvendighed for dem som indtræde i Kiøbmands Standen, har hos et Selskab her, hvis vigtigste Øyemeeders at bledrage saa meget som de kan tilen. forbedret Börne-Opdragelse, opvakt det Onske, at see 1 Moders Maalet en grundig og tilstrækkelig Underviisnintil det ordentlige Bogholdere efter den Italienske Maade. Man har efter vor Handels Beskaffenhed ønsket sig Anviisning ey allene til Correspondence- og anden stor Handel; men og til Krambod- og anden detail Han deel, Kundskab om Vexel-Factorie- og Bodmerie-Sager, samt de adskillige Rigers Handel- og Mynt-Kundskab. Det er uden Tvivl uimodsigeligt at ingen kan have afhandlet dette bedre og med en meere præcis Fuldstændighedend JOHN MARi sin BOOK-KEEPING METHODED; hvor denne Kundskabs Theorie ey allerne fuldkommen forklares, men endog bringes til Praxis ved adskillige Exempler, 1 alle Handelens Greene. Sælskabet har altsaa ladet det være sig angelægent at levere Fædrenelandet en Oversættelse af samme. Oversættelsen er gjort af en, i dette Boholderie ovet Kiøbmand, og for Sprogets Reenheds Skyld igiennemgaaet, af studerte Folk. Man har betient sig af den fiette Edition i det Engelske, og 18tæden for de, 1 sammes Anhang anförte Ting, som alleene angaae Engeland, vil man anføre det, som efter Fædrenelandets Omstændigheder er meere angelægent. Det deri indførte Handels Lexicon bliver me vet udførligere, og indrettet efter vort Brug. Saa snart man faaer saadant Antall af Subscribentere, som kan holde Sælskabet skadesløst for de an vendende Omkostninger, begyndes. strax med Trykningen, og da man önskede at kunne blive færdig med samme til Høsten, for at kunde inden Skibs-Farten ophører, tilstille de Herrer Commissionairer det begierte Antal af Exemplarier. Saa ville de de Herrer Lysthavende, jo før jo hellere, behage at melde sig til Subscription hos Raadmand Alstrup alle Formiddager først 1 Ugen, da Oplaget indrettes efter Subscribenternes Antall. Prisen bliver 4 a 6 Mark, som betales mod Exemplarernes Leveranze.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
De Herrer Subscribenteres Navne anføres, efter den nu brugelige Maade, foran. Formaten bliver en stor Octav. og Trykken af samme Skrifter, som nærværende Bekiendtgjørelse. Bergen, den 10de Januarii 1774.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Sælskabet. Dersom nogen ville antage en Fragt med sit Skib directe til Christiania, eller Drammen, kunde derom sig anmælde hos Kiøbmand Sr. Johan Gerhard Kathenkamp.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Ved 51 Trækning i Kiøbenhavn, ere i min Collection udkomne 24 Udtræk, 7 Amber og 1 Terne paa en Seddel af 5 Tal. Tronhiem den 8de April 1774. Müller.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Auctioner. J Følge Skifte-Forvalteren i afg. Consistorial-Raad Browns Stervboe, Hr. ProvsTestmans Reqvisition, bekiendtgiøres herved: At Tirsdagen den 26de April førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, bliver paa Gaarden Mæhle i Størdahlen til Fierde og sidste Gang Auction, samt absolute Afhændelse exponeret bemelte Gaard Mæhle med Leeding, skyldende 3 Spand 12 Marklaug, med Bør sel og Landskyld. Og meldes til Efterretning at udi Vaanehusene ere 7 Kakkelovne, ligesom der og til Gaarden findes fornøden Skov, saavel til Bygnins=Tømmer, som anden Fornødenhed. Thi ville Liebhaberne sig fornevnte Tiid og Sted indfinde, da de nærmere Conditioner skal vorde bekiendtgjort. Eggen den 30te Martii 1774. Erasmus Sigimundus Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Tirsdagen den 17de Maji førstkommende og følgende Dage, bliver her paa Molde foretaget Auction over de hos M. John Ord udpantede Eiendeele, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Bliktøy, Jernfang, Speyler, Glas og Porcelain, Steentøy, Skabe, Borde og deslige af Mahonige Træe, et Sang-Uhrværk, Træefang med fleere Meubler, Seng- og Liin=Klæder med videre, samt Gaardens Huuse Bygninger og Søe Boeder, tilligemed Jægte og Baader; Thi ville Liebhaberne udi bemelte M. Ords Gaard ovenmelte 17de Maji Klokken 1. Slet Eftermiddag indfinde sig, da Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Molde den 26de Februarii P. Jalles.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Til Kiøbs. Skifte=Commissarierne i salig Cammer Raae Meinckes Stervbod, lader bekiendtgiøre, at de af Garver Carl Siøberg, sidst beboede smaa Huse, staaende noget østen for Øls vigen og strax nedenfor Smaae=Schoven, er at faae tilkiøbs, paa Vilkaar, at de af Grunden bortflyttes; Thi ville de som kunde blive sindet at kiøbe, accordere om Kiøbet med Mr. Christian Hoe, efter at de have taget Husene og dessen Muur= og Nagelfæstede Jndreedninger i Øyesyn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Tienestsøgende. Et honet skikkelig Mands Barn søger Tieneste som Huusholderske hos brave Folk, hvorom de Lysthavende ville adressere sig til Klokker. Jonkans paa Baklandet. Fiindne Sager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Skiær=Torsdag efter Høymessen, er i Apotheqver=Veiten, fundet en Psalme=Bog i Foderal, hvo som samme haver tabt kan fra Adresse-Contoiret gives Underretning, hvor den er at bekomme tilbage, imod dette Avertissement at betale.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-08
Bortkomne Sager. En hvidgraae Calchunsk Høne, er sin Eyer frakommen, hvor om samme kan give Oplysning, loves en Douceur af Eieren, som fra Adresse-Contoiret anvises. og aaben.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-15
Lystige Fortællinger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-15
en Jtaliensk Maler, som vilde hæbne sig paa en Cardinal, satte ham i et Malerie, som forestillede den yderste Dag, midt iblandt de Fordømte. Han havde truffet ham saa vel, at det ikke var mueligt, at tage Feyl af ham. Cardinalen besværede sig derover; men Maleren, som intet vilde forandre i sit Stykke, svarede dem som talede for Cardinalen. De Forbønner, som man giorde for ham, kunde befrie ham, dersom han var i Skierts-Jlden; men siden han var i Helvede maatte han blive deri.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-15
Athenenserne vilde lade opføre en prægtig Bygning, og raadførte sig derover med to Byggemæstere. Den første, som ikke forstod meget, søgte at giøre sig elsket ved de herligste Løfter, og hed en Plan hvis Storhed og Pragt, han ikke noksom kunde ophøye. Den anden som var meget duelig og erfaren, men ikke talte meget, sagde intet videre end: "Jeg mine Herrer, vil udføre det, som denne har lovet Han beholdt Fortrinnet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-15
Marskallen de Huxelles, hvis frimodige og oprigtige Karakteer, mange holde for Menneske-Fiendskab, blev fireret, fordi han levede som Pebersvend. Jeg har endnu intet Fruentimmer fundet, hvis Mand jeg gad været, og og endnu ingen Mands-Person, som jeg kunde ønske at have til Søn. Der gives en Medlidenhed af Hofmod, som til er emfindtligere, end den største Ulykke. En Kiøbmand, som havde lidt en anseelig Forliis, befalede sin Søn, at holde den gandske taus. Sønnen lovede at adlyde; men bad sin Fader at sige sig Aarsagen til denne befaling. Det skeer min Søn, at vi ikke i Stedet for en enkelt Ulykke, skal have en dobbelt at drages med; den eene i den Forliis, vi have lidt, og den anden, naar vi see os trøstede af Folk, som vise deres Høyagtelse allene imod dem, som ere lykkelige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-15
En Maler havde forestillet et Barn, som holdt en Frugt-Kurv i Haanden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-04-15
En som vilde rose Maleriet sagde, at Frugterne syntes saa naturlige, at Fuglene fløy efter dem. En Bonde, som ikke var dum, og hørte denne Roes, svarede. "Nu det er sandt, dersom Frugterne ere saa smukke, saa er dog vel Barnet det ikke. Man kan ogsaa med Grund forud sætte, at Figuren maa have været slet gjort, eftersom Fuglene ikke frygtede sig derfor.