JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Mortifications-Stævninger. Christian Holger Ludvig Haxthausen, Kammerjunker, Birkedommer og Birkeskriver ved Hirschholms Birk Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Hansen, der, i Henhold til et Kammerraad, Amtsforvalter Lytz, som Skifteforvalter i Ole Andersens Enke, Ane Hansdatters Stervboe af Karleboe, tilstaaet beneficium paupertatis, er beskikket til at erhverve Mortificationsdom paa en bemeldte Afdøde frakommen Panteobligation, og ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af 6te November f. A., indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte være i Besiddelse af en til ovennævnte Afdøde, under 4de Mai 1818 af Bodil Hansen, udstædt og samme Dag tinglæst Obligation, stor 229 Rbd. 3 Mk. 13 s. S. V., hvorved er givet 2den Prioritets Panteret, næstefter 229 Rbd. 3 Mk. 9 s. S. V. i et Parcelsted i Karleboe, staaende for Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 3 Fdk. 2 Alb., tilat møde ved Hirschholms Birketingsret, som holdes paa Tingstedet i Hirschholm, den første ordinaire Retsdag, som er en Fredag, i Mai Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for at fremkomme med berørte Panteobligation, samt deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald vil forvente og paastaae oftnævnte Panteobligation ved Dom mortificeret. Efter Frd. 3die Juni 1796 gives ingen Forelæggelse eller Laugdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Hirschholm, den 22de Januar 1836. Haxthausen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Creditorerne efter afgangne Præsteenke, Charlotte Marie Cramer, fød Hecquet, af Mæhrn Bye og Sogn, Præstøe Amt, og hendes forhen afdøde Mand, Magister Peter Christian Cramer, Sognepræst til Mæhrn Menighed, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, under det Tab, som er bestemt ved Placaten af 26de Marts 1790. Ved samme Leilighed indkaldes de Afdødes Arvinger til at møde ved Aabningsforretningen i Boet, paa Stervboestedet i Mæhrn, Løverdagen den 6te Februar næstk., Formiddag Kl. 10. Præstøe, den 21de Januar 1836. Møller.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
J Kraft af allernaadigst meddeelt Bevilling, der er saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter den af Os elskelige Jacob Aagaard Vor virkelige Justitsraad, Byefoged og Skriver i Vor Kjøbstad, Greenaae, samt Herredsfoged og Skriver i Nørre Herred, under Randers Amt, udi Vort Land Nørrejylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Kjøbmand Hans Brock Kruuses Opbudsboe i bemeldte Greenaae, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i fornævnte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteforvalteren at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som omden var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 19de December 1835.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Jacob Aagaard til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Hans Brock Kruuses Opbudsboe af Greenaae Kjøbstad. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Kjøbmand Hans Brock Kruuses Opbudsboe her i Byen, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Greenaae, den 18de Januar 1836. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de denne Maaned, som deels er, deels vil blive læst inden vedkommende Retter, blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand Peter Kronmanns Fallitboe her i Byen, herved indkaldte, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 21de Januar Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Ved Proclama af 31te December forrige Aar, der er læst ved Samsøe Birketing den 14de indeværende Maaned og som vil blive læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet efter den ved Døden afgangne forhenværende Sognepræst til Nordbye Menighed her paa Øen, Paul Henrik Heegaard, med 12 Ugers Varsel, indkaldt til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Arvingerne ere ligeledes med lovligt Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samsøe Birks-Contoir, den 20de Januar 1836. Bay. Birkedommer.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 5 Qvart. Subskriptionmodtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
med Kongelige sendelse. den til 5.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
rivilegered. Brevposter vertissements. Sigende. Herlingske politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Torsdagen den 28 Januar. No 24.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Londen, den 19de Januar. – Det ostindiske Compagni har gjort et nyt Skridt i sit EensformighedsSystem, som det søger at sætte igjennem i Jndien, i det nemlig en og samme Mynt er indført for den hele Halv. Det hidtilværende Myntvæsens Ubeqvemmelighed var meget stor, overalt regnede man efter Rupier; men Compagniet slog ikke alene i hvert Præsidentskab Rupier af forskjellig Gehalt, men Armeens Sold blev endog beregnet efter Rupier, og det fingerede Rupier. Dette var imidlertid en af de mindre betydelige Ubeqvemmeligheder, der opstod ved denne Ulighed; foruden Compagniets Rupier, vare endnu 186 forskjellige Sorter af denne Mynt, der hver især havde en større eller mindre Værdi paa Pengemarkedet, i Omløb. Ved den ubetydeligste, daglige Omsætning gjorde denne Omstændighed det nødvendigt, at henvende sig til en Vexeleer, og den Agio, der netop af den fattigste Classe i hele Jndien betaltes til ham, udgjorde en næsten uberegnelig Sum. Den nye, eensformige Rupie vil ikke saasnart gjøre en Ende paa denne Tilstand, da de gamle Mynters Omprægning udfordrer megen Tid og mange Omkostninger. Men dens Jndførelse er unægtelig et vigtigt Skridt fremad i AssimileringsSystemet, der udstrækker sig over hele Jndien og over alle Deele af dens Administration. Compagniets hidtil brugte Mynter bare latterligt nok den store Moguls Navn og Regjeringsaar; de nye skulde paa den ene Side føre Kongen af Englands Billede, og paa den anden Side Compagniets Titel; de ere meget brede og tynde, for at forebygge Ud hulinger og Udfyldinger med Bly, der hidtil skete saa hyppigt. – Det lader endelig til, at være lykkedes det ostindiske Compagni, at aabne sig en ny Handelsvei til China. Saasnart det ved Krigen mod Birma var kommet i Besiddelse af Provindsen Tenasserim, der som en smal Kile strækker sig langs Floden Thalian, mellem Birma og Siam, næsten til Grændsen af den chinesiske Provinds Hunnan, forsøgte det at drage det chinesiske Karavanetog, der gik fra Hunnan til Birma, hen til Tenasserim.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
dette Øjemed foretog Dr. Richardson flere Reiser til Thalian, og vendte i Juli f. A. tilbage derfra, efterat han med Hovedmændene for de chinesiske Karavaner havde truffet en Overeenskomst, ifølge hvilken de næste Aar skulle begive sig til Moulmeln i Tenasserim. Man fandt, at disse Karavaner tildeels førte engelske Varer med sig, som de hentede fra Canton og udbredte i Siam og Uva, skjøndt den lange Transport til Lands havde fordobblet deres Priis, og nu haaber man, at de for Fremtiden, ville forsyne sig hermed i Moulmeln, og derfra bringe dem til Chinas vestlige Provindser, saavelsom til Bag-Jndien, og ved Prisernes Nedsættelse betydeligt formere Forbruget.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Paris, den 17de Januar. – Dandserinderne Therese og Fanny Elsler ere ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
J Pairsrettens Møde den 11te bestreed den Anklagede Beaumont i en meget levende, improviseret Tale Rettens Competents, idet han beraabte si paa at være en Udlænding (en Englænder). Forgjeves raadede Præsidenten ham, for hans egen Skyld at udtrykke sig med meer Maadehold. Hr. Beanmont forsmaaede dette Vink og vægrede sig, efterat have endt sit Foredrag, paa det Bestemteste ved at svare paa de ham forelagte Spørgsmaal. Den Anklagede Kersausie fulgte hans Exempel og taug. Derpaa begyndte Forhøret over de øvrige Anklagede.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Efter Forlydende skal Hr. Boisle-Comte disse Dage afgaae som befuldmægtiget Minister i overordentlig Mission til Washington, for definitiv ta tilendebringe de mellem Frankerig og de forenede nordamericanske Stater bestaaende Stridigheder.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Tydskland. Fra Zweibrücken skrives af 16de d. M.: "Oversvømmelsen, hvormed vor Stad nylig glev hjemsøgt, overtraf de i Aarene 1784 og 1795, de største, man kan erindre sig; Vandet stod dennegang næsten en halv Fod høiere. Om Morgenen den 12te d. M. viste Ulykken sig i sin hele Størrelse. Som en rivende Strøm bruste Vandet gjennem Stadens Gader, paa mange Steder sex til otte Fod højt, og styrtede enhver modende Hindring overende. Endnu kunne vi ikke fuldstændigt angive den Skade, det voldsomme Element har anrettet. En Mængde Huusdyr druknede, deriblandt meer end 30 Stykker Hornqvæg; mange Varer, deels i Magazinerne, deels i Kramboderne, bleve enten ødelagte eller stærkt beskadigede, især fordærvedes en Mængde Olie. Mobler og alle Slags Huusgeraad bleve naturligviis ogsaa stærkt beskadigede, i Kjelderne er der vistnok ødelagt Meget, som dog endnu ikke lader sig bestemme, da de fleste staae under Vand. Kun med overordentlig Anstrengelse lykkedes det at redde alle Hestene ud af Land stutteriet, der var i stor Fare. Jmidlertid er der dog intet Menneske kommet til Ulykke, skjøndt flere Personer vare i Livsfare; de bleve alle lykkeligt reddede. Ligesaa roesværdige, som mange ædle Menneskevenners Bestræbelser for at hielpe have været, ligesaa afskyeligt er det, i en saadan Fare at nægte sine ængstede Medmennesker Hjelp, og Understøttelse; navnlig treffe saadan Dadel en herværende Gjæstgiver, kun ved Politiets Magtbud skal nemlig denne Person være blevet bevæget til at aabne sin Port, for at optage det fra Bølgerne reddede Qvæg i sine Stalde. Vandet løb næsten ligesaa hurtigt bort igjen som det var kommet, og om Aftenen den 13de kunde man atter passere Gaderne.""Müncher-politiske Tidende, bekjendtgjør Følgende: Den i Allgemeine Zeitung anførte og fra den i vort Blad overgangne Efterretning om, at der var meddeelt Banquierhuset S. v. Eichthal et Privilegium for en Jernbane til en Forbindelse mellem Rürnberg og Augsborg, er ugrundet, hvilket herved berigtiges.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Nederlandene. Haag, den 16de Januar. – Fra Padang (Sumatra) meldes, at der den 26de August f. A., efter en særdeles trykkende Hede, havde fundet et Jordskjælv Sted, som varede over tre Minutter, Det gik fra Norden til Syden, og var næsten ligesaa heftigt som det den 24de Novbr. 1833, dog fandt, paa Beskadigelsen af nogle Bygninger nær, ingen Ulykkestilfælde Sted.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
America. Fra Teras er den Efterretning indtruffet, at Mexicanerne i San Patricio vare blevne nødte til at overgive sig til en lille Afdeling Texanere, efteren haard Kamp, i hvilken Mexicanerne lede stort Tab. Den 3die November havde General-Consulens Delegater i San Felipo forsamlet sig og organiseret en midlertidig Regjering. Sir Henry Smith var indsat til Gouverneur, og Herr H. J. Robinson til Lieutenant-Gouverneur. GeneralConseillets Navneliste indeholder flere spanske Navne, men Fleertallet er dog anglo-americansk. – Teranernes Krigs-Erklæring lyder, men som det synes, efter en mangelfuld engelsk Oversættelse, saaledes: J Betragtning af, at General Antonio Lopez de Santa Ana og andre Militair-Chefer med Vaabenmagt have tilintetgjort Mexicos FoederalForfatning og opløst den sociale Pagt, der bestod mellem Texas og den mexicanske ConfoederationsMinistre, erklærer Folket i Teras, stettet paa sine naturlige Rettigheder, herved paa det højtideligste: 1) At det har grebet til Vaaben, for at forsvare sine Rettigheder og Friheder, der ere truede ved militaire Despoters Anmasselser og ved Angrebet paa det republicanske Princip i Foederal-Forfatningen af 1824. 2) At Texas for Fremtiden hverken i moralsk eller politisk Henseende er bundet ved UnionsFordraget; men at det, drevet af Høimodighed, der bestandig har hjemme hos et frit Folk, ikke destomindre tilsiger de Medlemmer af den mexicanske Confoederation, der ville gribe til Vaaben mod Militair=Despotismen, Bistand. 3) At det ikke tilkjender, den saakaldte mexicanske Republiks nuværende Styrersden Ret, at foretage Regjeringshandlinger indenforTeras's Grændser. 4) At det ikke vil ophøre med at fortsætte Krigen mod nævnte Styrere, saalænge disse Styreres Tropper befinde sig indenfor Texas's Grændser. 5) At det, saalænge Foederal-Systemets Desorganisation og Despotismens Herredømme vare, har betragtet sig berettiget til at træde ud af Unionen, at indsætte en uafhængig Regjering, eller at gribe til saadanne Forholdsregler, der bedst ere egnede til at beskytte dets Rettigheder og Friheder; men at det ikke destomindre vil blive den mexicanske Regjering tro, saalænge som den mexicanske Nation regjeres efter Forfatningen og Lovene, der ere fastsatte til at sikkre og regulere den politiske Forhindelse mellem de enkelte Stater. 6) At Texas forpligter sig med Hensyn til de Omkostninger, dets i Feldten værende Stridskræfter foraarsage. 7) At Teras's Ære er sat i Pant for Afbetalingen af enhver, af dets Contrahenter indgaaet Gield. 8) Atdet ved Uddeling af Landstrækninger vil belønne alle dem, der i nærværende Kamp frivilligt tilbyde deres Tjeneste, og at det desuden vil optage disse i dets Borgerret. – Denne Erklæring afgive vi paa det Højtideligste for Verdens Øine, og kalde Gud til Vidne om dens Sandhed og Oprigtighed; men paa vore Hoveder nedkalde vi Tilintetgjørelse og Skjændsel, hvis vi skulde vorde Meenedere.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Sverrig. Gothenborg, den 13de Januar. – Hr. H. C. Lidback blev i Nat fort hertil fra Danmark og sat i Gjeldsfængslet. De ved hans Paagribelse i Odense forefundne Effecter bragtes forseglede med, og ere endnu ikke undersøgte. Enkefrue Lidback har i Dag aflagt Eed over sin Status. Man kjender allerede en Gjeld til Beløb af omtrent 415,000 Rdlr., hvoraf 150,000 ere prioriterede. Massen viser i dette Øjeblik en højst ringe Tilvext, og dens kommende Stilling ansees for største Deelen at beroe paa de Oplysninger, man kan erholde af H. C. Lidback.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Kjøbenhavn, den 28de Januar. J Flensborg ere i forrige Aar 1041 Skibe paa 16,252 Læster indclarerede og 1037 paa 16,610 1/2 udclarerede. Flensborg med St. Jürgen har for Øjeblikket 128 Skibe paa 4631 Læster, hvoraf 122 med 887 Mands Besætning i forrige Aar vare i Søen.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Befordringer. Under Overhofmarschallatet: Den 26de d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at beskikke Fuldmægtig i det Kongelige danske Cancelli, Examinatus juris Adolf Sigfred Holm til Hofrasserer.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Kjøbenhavn, den 28de Januar. Posten ankom i Morges Kl. 7 1/4. De Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende: England. – Hr. Ronayne, Parlaments Medlem for den irlandske Flække Clonmel, er for nogle Dage siden død i Jrland, og Hr. Ruthven, Parlaments=Medlem for Dublin og O'Connells College, ligger saa syg i Dublin, at man tvivler omhans Helbredelse. O'Connell var den 14de dennes i Traler, hvor man for hans Skyld gav et stort Gjæstebud, hvorved Parlaments-Repræsentanten, Hr. Mullins præsiderede. J sin lange Tale, der var ganske af den sædvanlige Art, forlangte O'Connell, ogsaa for Jrland en Corporations-Reform, og paastod, at Jrlands Union med Storbrittannien var afhængig af denne Reform. Afslaaer man Jrland denne Reform, saa vilde Unionsactens Pergaments ark være raadne, og ingen Sommerfugl kunde lettere trænge igjennem et Spindevæv, end det irlandske Folk vilde sønderrive hiin Unionens Baand. Var Unionen sammenkittet med Retfærdighed, saa var den haard, som en Diamant. Han havde holdt en særskilt Legislatur for Jrland for nødvendig, og hvis hans Nationalstolthed nu slumrede, saa var den dog ikke død.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
De i Sammenkomsten af den politiske Union i Birmingham besluttede Petitioner til Kongen og Underhuset gaae ud paa fire Punkter, MunicipalReformens Fuldendelse; Overhusets Reform; den irlandske Kirkes Reform og Jndførelsen af Fattig love i Jrland. Stadens Conservative have derimod besluttet i en Forsamling, de have holdt, at indgive en Protest mod hiin Unions Frækhed, at ville udgive deres Stemme for at være Birminghams Jndbyggeres.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Frankerig. – Den partielle Minister-Forandring, hvorom man har talt saa meget, er virke og kommet istand. Hr. d'Argout, der som Præfect af Restaurationen, strax efter de 100 Dage brændte den trefarvede Fahne, og siden i flere Aar var August Monarkiets Minister, først for Marinen, dernæst for Handelen og endelig for det Jndre, er nu blevet Finants Minister i Hr. Humanns Sted. At hans hidtil havte Post som Gouverneur for Frankerigs Bank for det første skulde være ubesat, har han været klog nok at gjøre til Betingelse for Antagelsen af Finants-Præsidiet, ligesom tidligere Hertugen af Treviso ikke vilde modtage Conseil-Præsidiet, med mindre hans forrige Post som Cantsler af Æreslegionen blev staaende ledig. Deputerede Kamrets Møde den 15de d. M. var talrigere besøgt end noget af de foregaaende Møder. Hr. Humann havde indtaget sin gamle Plads i Centrum, i Nærheden af Hr. RoyerCollard. Hr. Lafitte, som nylig er kommet si gjen efter en temmelig haardnakket Sygdom, viste sig atter i Kamret. Huissiererne havde travlt med at uddeele blandt de Deputerede et Extra-Nummer, af "Moniteuren, der indeholdt Ordonantsen, ved hvilken Hr. d'Argout udnævnes til Finants-Minister. Saasnart Præsidenten havde aabnet Mødet, oplæste han en billet fra Hertugen af Broglie, i hvilken denne officielt underrettede Kamret om hiin Udnævnelse, og Hr. Humann fik først Ordet. "Journal de Paris" melder, at efterat Contra Admiral Mackau den 17de d. M. havde havt en lang Conferents med Kongen, var han Dagen efter afgaaet til Brest, hvorfra han saasnart som muligt paa "Jupiter, skulde gaae under Sejl til Antillerne. Han er nemlig, som bekjendt, i Anledning af de Begivenheder, der muligen kunde fremgaae af Differentserne med Nordamerica, udnævnt til Befalingsmand for den derværende Station og til Gouverneur af Martinique.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Spanien. – Efterretningerne fra Madrid naae til den 12te d. M. og melde, at den Mendizavalske Finants- og Tillidslov er med stor Stemmefleerhed antaget af Proceres-Kamret. Den om samme svævende Hemmelighed var endnu ikke kommet for Dagen. J Procuradores-Kamret debatterede man dog endnu om Loven. Ministrene havde erklæret, at de, med Hensyn til samme, vilde lade Kamret beholde aldeles frie Hænder og at de ingenlunde havde i Sinde at gjøre denne Sag til et Cabinets-Spørgsmaal, saa at de vilde beholde deres Portefuller, selv om de af dem foreslaaede Grundlag for Valgloven skulde blive forkastede af Kamret. Det lod ogsaa til, at Commissions-Projectets sneverhjertede Grundlag vilde blive kuldkastede.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Barceloneser-Optrinene have ikke vakt nogen synderlig Bekymring i Madrid, man byggede paa General Minas Characteerfasthed. Mordet paa de værgeløse Fanger i Barcelonas Citadel betragtede man lige saavel i Madrid, som i selve Barcelona, som en temmelig ubetydelig Bisag.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Jndtil den 12te d. M. har man ogsaa Efterretninger fra Barcelona. Der var intet videre Nyt forefaldet, end at Nationalgardens Bluse-Bataillon, der under Optrinene den 5te d. M. lagde den største Hengivenhed for Constitutionen af 1812 for Dagen, var paa Minas Befaling marscheret bort derfra og sendt i Feldten mod Carlisterne. Forat faae Ordren punktlig fuldbyrdet, havde Mina forordnet, at hvert Medlem af denne Bataillon, der efter sammes Afmarsch endnu lod sig finde i Staden, skulde skydes. Ogsaa af den øvrige Nationalgarde vare de Compagnier, der lydeligst havde udtalt sig for Constitutionen af 1812, blevne udvalgte til, Forening med Bluse-Bataillonen at drage mod Carlisterne.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Fra Santander indeholde engelske Blade under 31te December blandt andet Følgende: Veleringen af Guetaria vedvarer endnu. Commandanten, som manglede Mod, er for sin Opførsels Skyld, blevet afsat og Folket udnævnte en spansk Marine-Officeer, Otalora i hans Sted. Denne forsvarer Pladsen med en Haardnakkethed, der ikke noksom kan roses. Murene ere nedstyrtede ved Carlisternes svære Skyts, Husene ligge i Ruiner og der var skudt en uhyre Breche, men Otalora har i een Nat undermineret denne, trukket en Grav paa hiin Side af den og opplantet to Kanoner for at infilere den. Carlisterne tabte Modet, og ingen vovede sit Liv ved at gaae derned. Det har meget ærgret deres Anfører Montenegro, da han havde lovet Dom Carlos, inden otte Dage at overlevere ham Pladsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Grækenland. – Efterretningerne fra Athen indeholde Adskilligt om Kongen af Bajerns Ankomst til Athen og Ophold der. Folk var naturligviis henrykt af Glæde, Damerne, i maleriske Dragter, viftede med glimrende Tørklæder fra Balconerne, Statsraadets Præsident holdt en Tale, og Kongen syntes meget rørt over Alting. – Senere gik Kongen af Bajern meget omkring med sin Søn, Kong Otto, besøgte Grevinde Saporta, paa hvem han med egen Haand heftede Theresia-Ordenens Decoration, og tog derpaa flere gammelgræske Mærkværdigheder i Øiesyn. – J Athen har man sporet tvende heftige Jordskjælv i Nætterne fra den 17de og 18de Decbr., og paa Grændserne forefalde dagligen Røveroptrin, med Hensyn til hvilke Jngen tvivler om, at det er Tyrkerne, der tilberede denne Landeplage. Regjeringen lader dem aldeles frit Spil.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Nogle tidligere Beretninger fra Athen have talt om, at ved det diplomatiske Corpses Forestilling for Kongen af Bajern, havde denne vendt den spanske Gesandt Ryggen med den krænkende bemærkning, at saavidt han vidste, var Dronningen af Spanien ikke anerkjendt. Nu haaber man imidlertid, at denne Differents snart vil være jevnet.
Berlingske Tidende, 1836-01-28
Om Journal-Literaturen. Enhver, som har noget meer end det løseligste Bekjendtskab til den danske Literatur, maa studse ved de Paastande, som fremsættes i Ugebladet: Fædrelandet Nr. 71. Der fortælles: at først for fire Aar siden begyndte vor Journal-Literatur at vække Jnteresse og finde Jndgang blandt Folket, og at Takken derfor skyldes Winthers Raket; at for den Tid tang Folket til Alt, naar det ikke troede det raadeligt at benytte Domstolens Hjelp; og dette Baand, der saaledes hvilede paa Folket, blev et beqvemt Skjul for den uredelige Embedsmand; men nu traadte Vinther frem, og oplyste Folket; at i Slesvig=Holsteen havde det politiske Liv lidt i Forvejen begyndt at udvikle sig, nemlig ved Lørnsens Skrivt, og at endeligen et Par andre Blade have kronet Journal-Værket.