Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
En Allegorisk Fortælling. To Ha Begyndelsen foreenede Jupiter Dyden, Viisdom og Dristighed; og Lasten, Daarligheden, og min Troe og i dette Selskab, satte han dem paa Jorden. Men omendskiønt han formeente, at have forenet dem med beste Overlæg, og sagde: Dristighed er Dydens naturlige Følgerinde, og Lasten, fortiener at blive geleydet af Mistroe; saa vare de dog ikke gaaet langt, førend der opkom Ueenighed imellem dem. Viisdommen, som Anførerske for det eene Selskab, var altid vandt, førend hun vovede sig paa en Vey, først nøye at undersøge den, og efterspørge, hvorhen den førte, hvad Fare, Møye og Hindringer, der rimelig viis vilde møde derpaa. Til disse Overlæg brugte hun gemeenlig nogen Tiid. Dette Ophold, mishagede Dristighed meget, der altid, uden megen Forsigtighed og Overlæg, gierne vilde strax gaae fort paa den første Vey, den traf. Viisdommen og Dyden vare uadskillelige. Men Dristigheden fulgte en Dag sin uegentlige Natur, og gik et anseeligt Stykke Vey forud for sin Anførerske og hendes Reysekammerat. Den savnede ikke sit Selskab; spurgte siden aldrig meere efter dem, og mødte dem heller aldrig siden. Ligeledes blev det andet Selskab ueens og skildtes ad, endskiønt det af Jupiter var forenet. Eftersom Daarligheden saae kun lidt for sig, saa bekymrede den sig ikke om Veyen var god eller eye, og doms Giester, og fra dette Øyeblik u kunde ikke give nogen Fortrinnet for den adskillelige. Eftersom Mistroe samme anden, og denne Mangel af Beretning Tid ikke torde nærme sig til dette store blev forøget af Mistroe, som med sin Huus, saa imodtog den Armods, en Uvished og Tvivl altid opholdt Reysen af Herremandens Vornedes, JndbydelDette var en stor Fortræd for Lasten, se, og i det den gik ind i Hytten, fandt som ingen Møye eller Ophold kunde liden Viisdommen og Dyden, som af de, og aldrig var fornøyet, uden naar Herremanden vare stødte tilbage og flygden med et frit Løb kunde gaae, hvor tet derhen. Dyden havde Medlidenhed dens Tilbøyelighed førte den. Den med den, og Viisdommen befandt, at vedste, at Daarligheden, omendskiønt dens Gemyts Art lod sig let forbedre; de den hørte Mistroe, skulde ene være let at toge den an i deres Selskab. Ved de lede, og deroverdrev sin Reyse=Kammerat, res Hielp forbedrede den i en kort Tid som ved alle dens Fornøyelser gjorde den sine Sæder, blev meget elskværdigere og Bebreydelser, med Magt bort, som en angenemmere, og fik Navn af Beske løbsk Hæst kaster sin Rytter af, og fortdenhed. satte sin Reyse med Daarligheden, fra Eftersom et ondt Selskab har større hvilken den er undskillelig. Virkning end et godt, saa vanslægtede Dristighed og Mistroe vare paa denne Dristigheden, skiønt den ikke lettelig an Maade skildte fra deres Selskab. De tager Raad og Exempler, ved Lastens gik nogen Tiid fort, indtil de tilsidst af og Daarlighedens Selskab saaledes, at en Hendelse ankom paa een og samme den blev bekiendt under Navn af Ufor Tiid i en Landsbye. Dristigheden gik skammenhed. ligge til det store Huus, som tilhørte Rig Menneskene, som vidste, hvorledes dommen, Herren af Byen, og uden at disse Selskaber af Jupiter først vare forblive staaende uden for Dørren, gik den bundne, men havde ikke fornummet til ind i det inderste Værelse, hvor den denne paa begge Sider skeedte Skil fandt Lasten og Daarligheden vel mod misse og Ombytning, bleve derved forled tagne. Den begav sig i dette Følgeskab; te til store Vildfarelser; thi hvor de see satte sig i en Hast udi Yndest hos Herre Uforskammenhed, giøre de sig Regning. manden, og blev med Lasten saa for paa Dyd og Viisdom, og hvor de blive troelig, at den blev antagen i Selskabet Beskedenhed vaer, holde de dens Medmed Daarligheden. De vare ofte Rig følgere for Lasten og Daarligheden.