JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Odense, den 24de Decbr. Christiansdals store og velvedligeholdte Ladegaard og Staldbygning, hvis Brand foreløbigen meldtes i Fredags, blev da inden samme Midnat Luernes Rov. Og med dem saare betydeligt Forraad af Alt, hvad en saa vidtomfattende Landhuusholdning indeholder: utærsket Korn, omtrent 70 Køer, 9 Heste, et stort Brændeforraad, Vogne, Klæder, med mangfoldigt Meer, som ei kan opregnes, da selve de Brandlidte neppe endnu kjende hele Omfanget af deres Tab. Rigtignok var saavel Jndavling, Krature og Huusgeraad, som Bygningerne, forsikkrede i Brandkasser; men ved saadan Leilighed forvanskes og forkommer ogsaa meget Andet, saasom Klædningsstykker og Fødevare, deels ved Jldens pludselig overvældende Magt, der skal være frembrudt paa to Kanter, deels ved overilede og, mildest sagt, uregelmæssige Redningsforsøg, En synderlig Vanskjæbne hvilede tillige over denne uheldige Tildragelse derved, at begge Gaardens Huusfædre, Fader og Søn, Dhrr. Kammerh. og Kammerj. v. Benzon, vare bortreiste, og ligeledes Sognepræsten til Dalum, Hr. Faaborg, og Forpagteren, Hr. Proprietair Hansen, ved Jldebrandens Begyndelse; ligesom og deri, at Odense Byes Brandinspecteur laae syg og hans Adjutant var paa en Reise, hvorved naturligviis nogen Standsning og Forstyrrelse maatte opkomme. J al denne Ulykke er det endda trøsteligt, at intet Menneske derved tilsatte Livet eller lemlæstedes. Herresædets Hovedbygning, hvoraf just den Fløi, som vender mod Brandstedet, er den nyeste, pragtfuldeste og bedst meublerede, leed Jntet af Jlden, men Meget paa Vinduer o. M. ved Slukningen. Kirken og Præstegaarden, som ligge i Retning af Vindstrøget, stode Begge for Fare; Sidstnævntes Straatag maatte dækkes med Lagener, som idelig holdtes vaade, da det brændende Straa foer vidt omkring. Jldstøtten og dens Gienskin i Luften faaes her midt inde i Byen og rundt omkring paa Landet, sikkert i flere Miles Frastand. (J Følge Hempels Avis faaes Jlden endog i Ringsted.)J Dag holdes uden Tvivl Brandforhør, som da vil give yderligere officiel Oplysning om Ulykkens Omfang og Anledning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
(Jversens Avis.) Mariebo. Aaret 1832 endte dog med Frost. Vihavde nemlig i Gaar 4 Graders Kulde. Nogle Dage i Forveien plukkedes Sommergjække i adskillige Hauger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Efter en paa Gjæstgivergaarden her i Byen aflagt Bekjendtgjørelse forfærdiger Kobbersmedmester Raun i Klædeboderne ved Gammeltorv Nr. 3 i Kjøbenhavn ny Brændeviinsmaskiner med Tilbehør for 4 Mk. 8 s. pr. Pd., og modtager gammelt Kobber til 3 Mk. pr. Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Første Juledag, om Aftenen, var her i Mariebo en Jldløs i Udbrud, men den blev qvalt i Fødselen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Siden de tvende Jldebrande i forrige Aar ere sytten smukke Bygninger opførte i Østergade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Ved Aarets Udgang vare Kornpriserne meget simple Hvede betaltes med 27 a 28 Mk., Rug med 21 Mk., Byg med 12 a 13 Mk., Havre med 8 Mk. 8 s. A. 9 Mk. pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Bekjendtgjørelser. At det behagede den Alvise at hjemkalde til sig min inderligen elskede Mand, Ove Julius Schebye, Sognepræst til Stokkemarke, den 29de Decbr. d. A., om Morgenen Kl. 3, i hans Alders 70de Aar, og ende hans haarde Lidelser ved en blidelig Overgang til Evigheden, bekjendtgjøres herved for Slægtninge og Venner af hans dybtsørgende Enke. Stokkemarke Præstegaard, den 31te December 1832. Adolphine Shebye, fød Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Til behagelig Efterretning for de paa Lolland og Falster boende Medlemmer af Selskabet for Hesteavlens Fremme, bekjendtgjøres: at Committeen, i Henseende til det Pengebeløb, som for i Aar er bestemt til speciel at anvendes for Lollands og Falsters Stift, er blevet enig om, herfor at betinge sig Bedækning i tilstundende Foraar af 45 Hopper ved 1 Fuldblods- og 2de Halvblods=Hingste (15 ved hver. Af disse Hingste er den førstnævnte anskaffet for det classenske Fideicommisses Regning, og opstaldet paa Corselitze; den ene Halvblodshingst er anskaffet af Kammerherre, Grev Reventlow, og opstaldet paa Pederstrup, og den anden vil vorde anskaffet af Kammerherre, Baron Rosenørn Lehn, og opstaldet paa Ourebygaard. Fordelingen af Rettigheden til bemeldte 45 Hoppers Bedækning ved ovennævnte Hingste vil skee ved en Generalforsamling, hvortil nærmere vil blive indbudet og hvorved tillige de nærmere Bestemmelser ville vorde meddeelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Den lollands-falsterske Committee af Selskabet for Hesteavlens Fremme, i December 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
At jeg i Dag har aabnet min Boutik i den af Hr. Kjöbmand Andresen forhen beboede Gaard i Klostergaden, har jeg herved den Ære. at bekjendtgjöre for mine Venner og Velyndere. Mariebo, den 30te Decbr. 1832. C. H. Galthen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Gaardmand i Tofte By, Nebbelunde Sogn, Jørgen Nielsens og efterlevende Enke Christiane Mathisdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 19de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1. Huusmand Ole Jørgensen Tambour paa Kirkens Grund i Herritzlev Bye og Sogn; 2. Karen Clausdatter, Fæstegaardmand Poul Nielsens Hustrue af Breininge Bye og Sogn; 3. Fæstegaardmand Jørgen Madsen af Taagense Bye, Nyested Sogn, 4. Kirsten Rasmusdatter, Fæstegaardmand Hans Ziersens Hustrue af Kjettinge Bye og Sogn; 5. Gaardaftægter Anders Jørgensen af Breininge Bye og Sogn; 6. Jndsidder Christen Rasmussen af Grænge Bye, Thorebye Sogn, og J. Huusmand Christoffer Jensen af Langed Bye Døllefjelde Sogn, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 19de December 1832. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Auctioner. Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver det Kobbersmedmester Ditløw Trap tilhørende Huus Matr. Nr. 60, paa denne Byes Søndergade, bestaaende af 8 Fag Forhuus, 3 Fag Sidehuus og 7 Fag Baghuus, Muur og Bindingsværk, deels med Tegl- og deels med Straatag, hvilke Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Borgerfamilie og assurerede i Brandkassen for 450 Rbd. Sølv, med deri værende Kakkelovne, tilhørende Gaards- og Haugeplads, et dertil stødende Vænge paa circa 1/2 Tdr. Land og den Stedet tilliggende Jordlod paa Byens af Fælledsskab udskiftede Mark, opbuden til Salg ved 3 Auctioner, som holdes i Huset selv, Mandagene den 14de og 28de Januar samt 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som til vedkommende Panthaveres Efterretning. By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 27de Ravnkilde. Decbr. 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Den afdøde Gaardmand Jørgen Nielsen Kaares og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Gaard i Tofte Bye, Nebbelunde Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 2/5 Alb., og Skovskyld 2 Fdk. 2 Alb., med de derpaa værende Bygninger, og den indavlede Sæd, stilles, efter tagen Beslutning under Skiftet, til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 8de og 2de Januar, samt Onsdagen den 6te Februar næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Rødbye Raadstue, og den sidste i fornævnte Gaard. Naar sidste Auction er afholdt, sælges samme Dag Boets Løsøre, bestaaende af Meubler, Linned, Sengeklæder, Avlsredskaber, Heste, Køer, Faar og Sviin, med meget mere. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende, samt for Panthaverne, efter Placaten af 22de April 1817. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 16de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Capital, som anbydes. Af Fuglsang og Prierskov Godses Overformynderi er strax at erholde circa 760 a 820 Rbdlr. Sedler til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed. Sundby, den 24de Decbr. 1832. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Af Umyndiges Midler, under Baroniet Juellinges Overformynderi, er strax at erholde til Laans 239 Rbd. 1 Mk. S. og T., naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 27de Decbr. 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Condition ønskes. En Karl af sat Alder, der om sin Duelighed i Avls væsenet kan forevise gode Vidnesbyrd, ønsker sig til 1ste Mai d. A. Condition som Ladefoged paa en Herregaard, eller i Mangel deraf at bestyre en mindre Avlsgaard. De herpaa Reflecterende bedes behageligen at afgive billetter, mrkt. O., paa Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger Syvogtyvende Aargang. Nummer 2. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Udenlandsk. Hollandsk-belgiske Anliggender. Endelig har General Chasse givet efter for Overmagten. Capitulationen om Citadellets Overgivelse blev undertegnet den 23de December, om Aftenen. Derefter besatte Franskmændene Porten ved Esplanaden og Hjælpeporten imellem Bastionerne 1 og 5. Capitulationen skal have følgende væsentlige Jndhold: Besætningen bliver, som Krigsfanger, i Citadellet indtil en af Marschal Gerard til Haag afsendt Coureer kommer tilbage. Marschallen forlanger Forterne Lillos og Liefkenshöcks Overgivelse; indvilger Kong Vilhelm herri, skal Besætningen nedlægge sine Vaaben paa Citadellets Glacis og derpaa føres til den hollandske Grændse, men da atter erholde Vaabnene. Afslaaer han derimod dette, bliver Besætningen ført, som Krigsfanger, til Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Den franske General Rover har med 850 Mand af der 65de Regiment besat Citadellet. Et i Natten forud udbrudt Mytteri iblandt Besætningen skal især have bevæget Chasse til at overgive sig. Han manglede desuden Fødemidler, da Magazinerne og sammes Jndhold vare opbrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Hvad der nu efter denne Begivenhed vil skee, vides ikke. Det Eneste, Man for Tiden kjender herom, er en Skrivelse fra Paris af 22de December, hvori det hedder, at den preussiske Gesandt skal have forlangt, at Frankrig, efter Citadellets Jndtagelse, skulde lade Holland og Belgien selv afgjøre deres Sag, men Hertugen af Broglie ønsker Anvendelsen af deels fredelige, deels tvingende Forholdsregler, for at faae Holland til at antage de væsentligste Puncter i Tractaten af 15de November; efter hans Mening skulde altsaa den franske Hær blive i Belgien indtil den hollandske Regjerings Svar indløb, og dersom dette var afslaaende, skulde den belgiske Hær angribe Holland, men den franske blive staaende ved Antwerpen. Dette havde - som det heed Fredagen den 4 Januar 1833. i Skrivelsen – de øvrige Cabinetter afslaaet. Det preussiske Cabinet skal endog udtrykkelig have erklæret, at et længere Ophold af Franskmændene i Belgien saameget mindre kunde taales af Preussen og Tydskland, som Preussen ikke ønsker at besætte Venloo- og Limburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Holland. Den 2den Decbr. helligholdtes i Amsterdam den almindelige Bod- og Bededag. Dens Jndtryk paa Enhver var ubeskriveligt. Fra Kl. 9 om Morgenen myldrede Gaderne med Mennesker og Vogne; i alle Retninger strømmede Folket til Stadens Kirker; Blinde og Halte lode sig lede derhen, Jngen vilde blive hjemme. J den gamle lutherske Kirke skal der have været 6,000 Tilhørere. En hollandsk Præst, en kraftig Taler med en sonor Stemme, forrettede Gudstjenesten. Han talte med Værdighed og Kraft, og hans Røst fandt et aabent Hjerte overalt. Jsær gjorde hans Bøn for Kongen og Fædrenelandet og de uforfærdede Krigere dybt Jndtryk. "Oploft deres Hjerter – sagde han - og styrk deres Arm i Kampen for den retfærdige Sag, og der, hvor de falde som Offere, der tag dem op af den blodige Jord, og til Dig i Uforgængelighedens og Glædens Rige!" – Der vare mange Forældre, Brødre, Søstre og andre Paarørende tilstæde af de unge Mennesker, der ere med i Kampen, og Enhver følte, at ogsaa han maaskee kunde rammes af den Skjæbne, at maatte begræde et dyrebart Offer Østerrig. Den 19de December tiltraadte Hans Majestæt Keiseren, ledsaget af Hendes Majestæt Keiserinden, Reisen til Presburg, for i egen Person at aabne den ungarske Rigsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Tydskland. Under 29de Novbr. er udkommer en ny Forbunds-Beslutning, hvorefter Bestemmelserne i Loven af 20de Septbr. 1819 imod Pressens Misbrug, ogsaa skulle anvendes paa "lithographerede Tidender, periodiske Tids- og Flyveskrivter, samt trykte Skrivter under 20 Ark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Rusland. Natten til den 13de Novbr. faae Man ved Riga fra Kl. 6 af et ildagtigt Luftsyn, som var meget mærkværdigt. Fra det Serbenske, en Afstand af 12 til 14 Mile fra Riga, hvor det iagttoges af Mange, er følgende Beskrivelse indsendt, der stemmer overeens med hvad her observeredes. "Kl. 3 opstod, i klart Veir, en, fjern Torden lignende, Zittren, Brusen og Hvislen i Luften, der var ledsaget af den farende Lyn. Derefter opstod paa begge Sider af Maanen, i tiltagende Afstande, ildagtige, i Regnbue-Farver skinnende, Søiler, hvorved Maanen saae bleg og trist ud. Derefter viste sig Jldkugler (hvoraf især een var særdeles stor, der tilsidst forvandlede sig til lange horizontale Jldstriber og derpaa sluktes. Det pragtfulde Skuespil, der ledsagede et her til Lands sandsynligviis sjeldent seet stærkt Nordlys, endte med, at en uhyre Mængde stjernelignende mindre Jldkugler, ligesom jagede af Vinden imellem hverandre, fore omkring og faldt ned. Himlen var klar, og først efter at Synet var ganske forbi (Kl. 5) bleve nogle smaaskyer synlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Jndenlandsk. Paa indkomne Spørgsmaale har Cancelliet i Skrivelse af 13de Novbr. f. A. svaret: 1. At Længder af et Huus, der vende ind til Naboens Bygning, bør være Reglen i Anordningen af 6te April f. A., § 14, Litr. B, første Membrum, underkastede, hvorimod dette Lovsted ikke kan anvendes paa de Gavle, som støde til Gaden. 2. Paa alle Gavle, der ei vende til Naboens Bygninger, er fornævnte § 14, Litr. B, uanvenlig, og § 10, som ikkun angaaer Brædegavle, kan ikke tjene til Regel hvor der spørges om Grændsen for den Forpligtelse, Paragraphen foreskriver til at opføre Gavle, af Grundmuur, i hvilket Tilfælde det ogsaa fornenes at bygge af Bindingsværk. B. De Regler, som gjelde for Gavle i Almindelighed, gielde ogsaa for Halvtage. 4. Naar en Mand, der hidtil har havt Gavl tilfælles med Naboen, opfører en Bygning af ny, er Naboen ikke forpligtet til at opføre en særlig Brandmuur, og bør Udtrykket, at en Brandmuur skal være af en Steens Tykkelse, ei forstaaes anderledes, end en Muur, hvis Tykkelse er ligen Steens Størrelse efter dennes Længdedimension. H. Da Plankeværker ikke kunne ansees at være saa farlige som Brædebygninger eller engang som Bindingsværks=Gavle, der vende ind til Naboens Huus. antages de ikke at være stridende mod Anordningen, og bor deres Høide ikke overstige 5 Alen. 6. De anordnede Bygningscommissioners Virkekreds har blot Sikkerheden til Gienstand, men ikke den architechniske Skjønhed; dog tvivles der ikke paa, at Commissionen vil anvende den Leilighed, som dens Stilling frembyder, til, forsaavidt den, uden i den Henseende at udøve nogen Myndighed, dertil er i Stand, at forebygge en Bygningsmaade, der aabenbar støder Smagen, og de Byggende, naar de faae fornøden Veiledning, ville uden Tvivl saa meget mere være villige til at tage samme til Følge, som deres Bygningers Værd ville lide ved en smagløs og derfor i Almindelighed ogsaa uhensigtsmæssig Bygningsmaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Ved Circulaire af 18de Decbr. har Cancelliet tilskrevet samtlige Amtmænd og Lehnsbesiddere i Danmark om at paalægge de under deres Ressort henhørende og til portofri Brevvexling berettigede Embedsmænd, forsaavidt de ikke allerede maatte være i Besiddelse af et saadant Embedssegl, som kjendeligen betegner deres offentlige Stilling, da snarest muligt at forsyne sig med samme, og, naar dette er skeet, til Generalpostdirectionen at indsende et Antal af i det Mindste 60 Aftryk af det saaledes anskaffede Segl til videre Fordeling iblandt de kgl. Postcontoirer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
J Følge Hs. Majestæts Villie og befaling bekjendtgjør det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli følgende i den tydske Forbundsforsamlings Session af 15de November sidstleden med Hensyn til Redacteuren af det i Hildburghansen udkomne Tidsskrivt, der Volksfreunde, tagne Beslutning: Efter at Joseph Meyer i Hildburghausen har vedgaaet at være Redacteur af det i det bibliographiske Jnstitut sammesteds udkomne og ved Beslutning af 6te Septbr. d. A. forbudne Tidsskrivt, der Volksfreunde, bør i Medfør af den nævnte Beslutning bemeldte Joseph Meyer i 5 Aar, fra 6te Septbr. 1832 at regne, ikke i nogen Forbundstat stædes til Redaction af lignende Skrivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Hs. Maj. Kongen har under 15de f. M. allernaadigst tilladt Major a la suite i Armeen, Peter v. Wøldike, Ridder af Dr., at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig tildeelte Decoration som Ridder af Sværdordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Under samme Dato har Hs. Maj. Kongen allernaadigst forundt Fattigforstander Johann Sorth i Eride, under Landskabet Stapelholm, samt Politibetjent Johann Grimm i Tønningen, Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Den 12te Decbr. er Adjutant hos Hs. k. H. Prinds Frederik Carl Christian, Ritmester Grev C. Ahlefeldt, Ridder af Dr., udnævnt til tillige at være Marschal hos Høistsamme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Den 14de Decbr. er Kjøbmand A. Hage erkjendt som svenske norsk Vice-Consul for Møen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Professor i Achitecturen, Ridder Benjamin Schlick, er, til Belønning for hans Arbeider, af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge udnævnt til Ridder af Vasaordenen (3die Grad, cordon en sautoir.) Kunst academiet i Mailand har den 7de Januar f. A. optaget ham til Æresmedlem. Af Kunstacademiet i Parma er han den 18de Februar f. A. optaget til corresponderende Medlem. Hs. kgl. H. Erkehertugen af Modena har, under 7de Marts f. A., ladet Hr. Schlick, for et af ham indsendt Project til det hertugelige Paladses Restauration, tilstilles en Gulddaase ved Ministeren for de udenlandske Sager. Ministeren skriver i sin Herres Navn, at dette Project vidner og Kunstnerens udmærkede Talenter, baade som Architect og som Tegner. (Kbhp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Vognmandstaxten for Danmark for Januar, Februar og Marts Maaneder 1833 er bestemt saaledes: i Almindelighed for et Par Forspandsheste, eller stemplet Postvogn med 2 Heste, 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand, 4 Mk. pr. Miil, men for Ringkjøbing Amt derimod respective 5 Mk. og 4 Mk. 4 s. pr. Miil Den 22de Decbr. betraadte Mad. Phistter første Gang Scenen paa det kongelinge Theater, som Josepha i Kotzebues "Armod og Høimodighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Fra 1ste ds. bliver Kjøbenhavnsposten, udgivet fem Gange om Ugen, hver Gang med et Halvark. H. C. Andersens bebudede Digt: "Aarets tolv Maaneder, er udkommet. Det har følgende vakkre Dedication til Hs. Maj. Kongen: Et fattigt Barn jeg var, mig Jngen kjendte, Men i mit Hjerte Digterflammen brændte; Den drev mig modigt frem i Verdens Vrimlen, Skjøndt kun jeg eied den og Gud i Himlen. Til Danmarks Konge ledte de min Fod, Jeg folte kun, jeg hos en Fader stod, Der gav mit Hjerte Mod, min Tanke Vinger. – Og Faderhjertet tryg min Sang jeg bringer; Jeg seer ei Tronen, hvor jeg knæler ned, Men i Dit Øie: Fader=Kierlighed." En ny Pjece, betitlet: "Reveillen", er udkommet i Kbhavn. Den indeholder blandt Andet: Jesuiteen; Hykleren; Oplysningens Fiende; Magister Lindberg &c. En vis Magister, saa fortælles der, skal forleden være kommen ind i en af Hovedstadens Kirker, hvor en ung Prædikant prædikede, og have sat sig nedenfor denne med Papir, Pen og Blæk, formodentlig for at optegne hans Foredrag. Taleren skal af Forbavselse over denne ny og usædvanlige Methode ganske have tabt sin Fatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Den saa meget omtalte islandske Student, H. Einersen, der i nogen Tid savnedes, blev den 27de f. M. funden i Holmens Canal, nærved Commediehuset. Hans Liig blev bragt til Liighuset ved Langebro, hvor det gjenkiendtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Den 16de f. M. fandtes i Kallebostrand ved Kbhavn et druknet ungt Fruentimmer, iført en sort Silkepels. Nogle sige, at det var en Choristinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Hvalfangsten synes i de senere Aar at blive skjænket forøget Opmærksomhed hos os. J 1830 udrustede Grosserer Jacob Holm i Kjøbenhavn en Hvalfanger, der hjembragte 134 Hvalrosser. Flere fulgte hans Exempel. J 1831 afgik 3 Skibe paa denne Fangst, der bragte 66, 104 og 170 Hvalrosser; i 1832 8 Skibe, af hvilke 5 hjembragte 710 Hvalrosser og de tre 2,398 Sælhunde. Et nylig til Flensborg fra Spitsbergen, ankommen Skib, Capitain Petersen, synes at have gjort en god Fangst, da det, foruden Andet, har hjembragt 350 Hvalrosser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
J "Vib. Samler spørges: "Hvor stor er Afstanden imellem Viborg og Amsterdam," og Svaret lyder: "Ligesaa stor som imellem Viborg og Lemvig; thi et Brev, der sendes med Posten, bruger lige lang Tid til at tilbagelægge begge Strækninger."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Bekjendtgjørelser. At jeg Undertegnede giver Underviisning i Tegning, maler Portraiter i Olie, Altartavler, Gravmæler, Transparenter m. m., bekjendtgjøres herved. Mariebo, den 3die Januar 1833. Chr. Thumann, Malersvend.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Undertegnede har herved den Ære at bekjendtgjøre Lollands og Falsters Stifts Beboere, at Hs. Majestæt Kongen, under 14de d. M., har behaget at resolvere blandt Andet: 1. at der af Summer, som fra 1ste Januar 1833 indbetales af Sparekasserne i den kongel. Kasse, ikkun gives 3 Procent aarlig Rente; men 2. at Renten af Summer, som ere eller inden Udgangen af Aaret 1832 blive indbetalte i den kgl. Kasse, forbliver uforandret den samme som hidtil; og at Sparekassen her i Byen, som Følge deraf, kun seer sig i Stand til at give de Jnteressenter, som fra i Dag af gjøre Jndskud i bemeldte Kasse, 3 Procent Rente og Rentes Rente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Directionen for Sparekassen i Nykjøbing paa Falster, den 27de December 1832. Krüger. Smidth. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
J Følge Planen for Selskabets Virksomhed er i Aar anskaffet 9 Heste (5 Hopper og 4 Vallakker), som ved Lodtrækning skulde fordeeles iblandt Selskabets Medlemmer og Andre, som vilde indskyde 8 Rbd. rede Sølv. Paa denne Maade concurrerede 534 Nummere til Fordelingen. En Liste paa det eller de Nummere, som tilfaldt enhver Deeltager, blev fremlagt og attesteret i Mødet den 28de d. M., da Lodtrækningen foretoges. Af denne Liste er en Afskrivt tilstillet hver af Selskabets Committeer. Udfaldet af Lodtrækningen var følgende: A. En blankbruun Hoppe, 3 Aar, 10 Qvarteer 1 1/2 Tomme, født i Løyt, tilfaldt Hr. Kammerjunker, Krabbe i Aarhuus, paa No. 261.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
En sort Hoppe, 7 Aar, 10 Qvarteer 5 Tommer, falden efter jydske Heste, tilfaldt Hr. Kammerherre, v. Deurs, paa No. 117.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-04
En blaaskimmel Hoppe, 4 1/2 Aar, 9 Qvarteer 5 Tommer, falden efter Stutterihingsten Odin og en jydsk Hoppe, tilfaldt Hr. Lieutenant og Viinhandler Frederik Hansen i Kjøbenhavn, paa No. D. En guulbruun Hoppe med en hvid Sok for og bag, 3 Aar, 10 Qvarteer, født paa Als, tilfaldt Hr. Major og Postmester Tersling i Aarhuus, paa No. 472.