JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-22
Kjøbenhavns Børs, den 15de Juli. Cours. Hamb. 2 M., a vista 212. Spec. 214. Specier solgtes til 12 M. 13 1/2 s. BankDisconto 5 pC.. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter) 95 a 95 1/4 Rbd. Sedl. Dito dito 90 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4de Febr. 1820) 103 1/2 a 104 Rbd. r. S. Dito dito 110 i i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Mester Hoffmann. (Fortælling af Carl Stein.)(Sluttet.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Man overveie Hoffmanns trøstesløse Stilling, da han nu havde erfaret sin hele Ulykke og kunne overskue sin hele Elændighed. Han var bleven den fattigste Mand, fem af hans smaae Børn, ved hvilke hans Fader hang ved troe Faderkjerlighed, og som havde udgjort hans Glæde, havde Døden bortreven fra ham. Han sørgede dybt for det udvortes Gods han havde tabt, han græd bittre Taarer over hans henfarne Smaae; men han fortvivlede ikke, Herren gav, Herren tog, hans Navn være lovet!" sagde han, liig hiin Fortidens Lidende. Hæftigere end ham, havde Ulykken rystet hans arme Kone. Anna taug vel og græd ikke, men hun loe heller ikke meere; kun sjelden hørte man hende tale, hun synes siden hendes Helbredelse at have tabt al Følelse for Livet, blot undertiden udbrød hendes Klage i et dybt Suk. Trøst Dig, gode Kone, pleiede da hendes Mand at sige til hende. "Hvad Gud giør, en velgjort, Vi have endnu tre Børn og den dyrebare Pligt at leve for dem. Det vil igjen gaae bedre, vi behøve ikke at tabe Modet Jkkel ikke engang ved Betlerstaven?" spurgte hun. "Haaber Du endnu altid, "Alt med Guds Hielp svarede han. "Just fordi det gik os en Tidlang ret slet, vil det ogsaa snart igjen blive ret godt. Efter en Pladsregn klarer, det igjen op, og jo hæftigere Stormen raser, jo kortere varer den. Hvorledes, jeg skulle ikke haade mere, Hvorfor bærer jeg da Navnet Hoff mann, føiede han til. Ogsaa hans mangeaarige Ven Gørring var bleven et Offer for Nærvefeberen. Hoffmann maatte nu besøge dennes Søn, og bede ham om Taalmodighed med den gamle Gjeld, og om nye Credit. Den unge Mand modtog ham med venskabelig Artighed, og tilbød sig gjerne at tjene ham med Alt, ligesom han ogsaa uden Ophold overgav ham de forlangte Vare. Ved Afskeden sagde det unge Menneske med et Haandtryk. "Det er mig kjert, at J er kommen saa snart til mig. Hernæst besøger jeg Eder; thi - Eders Datter, er en særdeles elskværdig Pige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Efter min Faders Død seer jeg mig tvungen til at tage en Kone. Sig mig dog forelødig, Mester Hoffmann, Ville J vel give mig Leonore? Ei, naar hun vil have Eder, svarede denne, ret gjerne, J er min bedste Vens Søn, og saa brav, men Jeg vil til Gjengield med Glæde gjøre alt for at hielpe Eder op igjen, forsikkrede Hiin. "J kunne flytte hen til mig Ret godt og værdt at takke for, afbrød denne ham; men jeg maa sige Eder det ligefrem. Leonore har før holdt af Wilkens Otto. Hvem veed om hun vil give sit Minde dertil. Og det er dog en Ting, som hun maae afgjøre. om, meente hiin. I er Fader, Nu vi ville see. Tal, selv med Pigen!" Da han kom tilbage til Sine, tog han Leonore til Side og sagde til hende: "Mit Barn, Du holder endnu af Otto. Men nu begjerer den unge Goering Dig til Kone. Hvad siger Du dertil, Leonore foer allerede sammen, blot ved at høre Navnet Goering, blev bleg og rød, og saae taus ned til Jorden. Du tier, Du skifter Farve?" sagde Faderen, som nøie havde lagt Mærke til hende. "Otto er et godt Menneske; han har ræddet alle vores Liv, men hans Moder er forud indtagen imod Dig og os. Goering mener det redeligt. Han vil hielpe mig ganske paa Benene igjen. Overlæg det, og svar ham, naar han kommer, uden Tilbageholdenhed. Du har frit Valg! Naar Goering vil hjælpe Eder, sagde Leonore rask, men blegnende, saa bliver han min Mand. "Sagte, mit Barn svarede han. Saa skal det ikke gaae. Jeg forstaaer Dig, men det er Intet. Gud maae føie det med mig saaledes, som han behager; paa Din Ulykke grunder jeg aldrig min Velfærd! Giv mig kun Tid." bad hun grædende. Naar Goering kommer, vil jeg svare. Godt, kjære Datter. Dog ingen Tvang. Overlæg Alt. Derved blev det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Det var Eftermiddagen før hans Fødselsdag da Goerin, tilfærdig traade uventet ind til ham. "Svigerfader!" sagde han, lad Arbeidet er Øieblik ligge og hør paa mig. Jeg kan maaske skaffe Eder noget at bestille, som betaler sig godt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
En stor Deel af Stadens Jndvaanere kjender, denne muntre Gamle, og han er i den Deel af Staden hvori han boer, bleven til et Ordsprog, naar man blandt Borgerne vil betegne en ærlig, flittig og forstandig munter Mand, saa siger man: "Han er som Mester Hoffmann."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Blandet. Etatsraad og Politiedirecteur Kjerulff fra Kjøbenhavn befandt sig den 14de Juli i Brussel. Den Kongel. Familie ventes nu først hjem til Kjøbenhavn den 23de Dennes. Hs. Maist, skal have befunden sig upasselig, ellers vare Allerhøistsamme indtruffen tidligere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Hs. Excell. Statsminister v. Kaas er fra Kbhvn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
med Dampskibet indtruffen til Lübeck den 16de dennes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Under 5te Juli er igjennem General-Toldkammer og Commerce-Collegiet udfærdiget en Placat, hvorved alle Fabrikanter forundes Rettighed til, for Fremtiden paa Stedet at faldholde deres Fabrikata saavel i store, som smaa Partier; og Fabrikanterne paa Landet i nærmeste Kjøbstad, imod deraf at svare Næringsskat; dog maae en Fabrikant ikke have meere end eet Udsalgsted. Denne Bestemmelse er ogsaa gjældende for de Fabrikanter, som efter meddeelte Privilegier, ere indskrænkede til Udsalgsret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Den berømte svenske Digter Atterbom og den svenske Historiker, Professor Geyer, opholde sig i denne Tid i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Vor egen geniale Digter, Pastor Steen Steensen Blicher, indtraf den 15de, om Aftenen, til Hovedstaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Professor Rhabek søger i Aftenbladet en Forlægger til en dansk Udgave af Mignets franske Revolutionshistorie, som han har besluttet at oversætte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Collegialtidenden leverer denne Gang næsten 2 Ark fulde af den, betræffende Staden Kjøbenhavns Belysning med Gas, imellem bemeldte Stad og det forenede almindelige Gas-Compagnie i London under 6te Dennes afsluttede Contract, der bestaaer af 39 Paragrapher.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Den Kongel. danske Brig St. Croix, under Capitain-Lieutenant Klaumanns Commando ankom paa Reisen fra St. Thomas til Neapel og Livorno, den 22de, til sidstnævnte Havn, hvorfra den om nogle Dage skulle tiltræde Tilbagereisen til Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Det nye kjøbenhavnske Blad Lidskalf er tryk med latinske Typer, og udmærker sig ved den, fra den almindelige afvigende, Retsskrivning, som Prof. Rask søger at bringe i Velten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Tirsdagen den 12te Juli optrak et frygteligt Uveir, omkring Gladsaxe. Dets Udbrud forkyndte sig ved et forud i omtrent en halv Time vedholdende Bulder Luften. En Skypompe saaes i Sydost, og Torden skyerne samlede sig i Forbindelse med denne, hvorhos fulgte Hagel, Jisslag og Pladskregn. Pludseligen nedslog Lynilden i stor Masse, og afbrændte en Deel af Grønnegaard, som tilhørte Artilleriecapitain v. Myhre, hvis Tab er meget stort, dog kom der lykkeligviis intet Menneske tilskade derved. Ved Steenløse (; Miil fra Odense, fandtes, afvigte 6te Juli en gammel Tjenestekarl druknet i en Tørvegrav.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Fra Nakskov Arrest undveeg den 11te dennes et Par Tyveknægte, en Skomager= og en Møllersvend, paa en ganske fissig Maade. De forlangte nemlig om Aftenen imellem Kl. 10 og 11 paa Naturens Vegne at udlades i den fra alle Sider indlukkede Raadstuegaard. Slutteren tillod det og fulgte, til ydermere Betryggelse, selv med. Paa Tilbageveien gik han, som sædvanlig, bag efter dem, hvilket de Anslag var beregnet paa; men neppe vare begge Gavtyvene traadt ind af Døren, før de smækkede den i efter dem, slog Skaaden for og indspærrede saaledes Slutteren i sin egen befalingsskreds. De ilede nu ad en aaben Udgang til Gaden, og bød i Forbigaaende Slutterens Kone, god Nat. Skomagersvenden er imidlertid strax igjen bleven paagreben; den Anden som en Styrmand, ogsaa allerede havde grebet i Trøien, slap ved at give ham en saadan Vinge, at han drattede til Jorden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Natten imellem den 14de og 15de indstrandede ved Lønstrup, i stærk taaget Veir, Galeasen, Anna Maria, "Skpr. Anderschou, fra Newcastle bestemt til Odense med Steenkul, Slibesteen, Steentøi og Sæbe. Af Skibet, som er sønderslaget, er Inventariet, Seilene og Tougene; men af Ladningen kun ubetydeligt, bjerget: Thisted. Hymen har her i den senere Tid gjort flere Prosplytter, blandt andet have 2de Oldinge mellem 70 og 80 Aar betynget sig med dens Lænker og indtraadt i den hellige Ægtestand, den første for 3die Gang, og den 2den for anden Gang. En umaadelig Frugtbarhed blandt Dyrene synes at vise sig i Aar: en Qviekalv lidt over et Aar, har 4 Miil herfra i Øslos kalvet og en Hund her i Byen faaet 16 Valpe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
J Torsdags havde en Bondemand herfra Egnen det Uheld, da han ville kjøre herind til Byen med et Tørvelæs at dette, ved Nedkjørselen af en Bakke, styrtede over ham og kastede ham ned imellem Hestene, der løbe løbsk, hvorved han blev overkjørt af Vognen, og knust.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Kjøbenhavns Børs, den 22de Juli. Cours. Hamb. 2 M., a vista 211. Spec. 213. Specier solgtes til 12 M. 12 1/2 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter), 95 a 954 Rbd. Sedl. Dito dito 90 a 90 1/4 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4de Febr. 1820) 103 1/2 a 104 Rbd. r. S. Dito dito 110 ½ a 111 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-29
Avertissement. En nye dansk Tommestok, mærket Nr. Drbmk. er udlaant, til hvem erindres ei i Øieblikket, som behageligst bedes tilbageleveret til Thisted, den 9de Juli 1825. Hassel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Slottet Aranjues ved Madrid. Aranjues med dets District, som er 5 spanske Mile lang og 2 bred, tilhørte for den rige og mægtige Ridderorden Sanct Jago. Disse Riddere reiste fra Ocanna derhen for at nyde Jagtens og Landlivets Behageligheder. Carl den Vyndede denne Egn; han lagde den under Kronen, Hans Søn og Efterfølger i Spanien lod her bygge et Slot og indrettede Slottet til et kongelige Landsæde. De efterfølgende spanske Regentere af Huset Østerrig have altid tilbragt Foraaret der, Philipp den V fandt ligeledes Smag deri, han lod gjøre nogle Forandringer og Forbedringer. Under Ferdinand den VI erholdt dette Opholdsted for Hoffet om Sommeren, et nyt Udseende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Naar man reiser fra Madrid til Aranjue, saa kommer man fra Floden Karama gjennem en frugtbar Dal, i hvilken en skjøn Alle af Elmetræer fører lige til Aranjuet, og hvori før kun de til Hoffet hørende Personer og Gesandtere turde komme. Den hele Landevei ligefra Hovedstaden til dette Lyststed er fortræffelig anlagt, enhver Miil har kostet 3 Millioner Realer. Skade er det at dette kongelige Lystslot ligger i en meget fuglig og sumpig Dal. De af samme opstigende Dunster, bedække den skjønne Dal som en Tauge, hvilken Solen først efter Klokken 9, formaaer at adsprede Bestiger man nu tidlig om Morgenen de tilgrændsende Høie, saa seer man Dalen gandske opfyldt med Dunster. Høiene, der hæve sig i Veiret rundt omkring, forhindre Luftens fri Træk og giør Heden om Sommeren der ufordragelig. Føier man hertil det slette Vand, saa er det øiensynligt, at de egentlige Sommermaaneder, maa være her høist skadelige for Sundheden. Ferdinand den Syvende. (Madrid, November 1820.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Flere Skribentere have bebreidet Ferdinand den blinde Partiskhed han viste for Napoleon og den fuldkomne Underkastelse han viste mod hans befalinger, saavelsom ogsaa den Afstaaelse af alle sine Rettigheder, som han overgav ham; men behag at sammenligne Ferdinands Opførsel med flere store Mænds paa den Tid; hertil kommer at han næsten havde tilbragt sit hele Liv i et Slags lavt Slaverie, uden endog at have været tilladt den mindste Jndblandelse i politiske Affairer. Jeg veed for Resten intet mere at kunne tilføie til Ferdinands politiske Historie, et Par Anecdoter af hans private Liv ville maaskee endnu mort. Ved hans Tilbagekomst fra Frankerig og under hans Reise fra Grændserne til Zaragossa læste han Constitutionen med San Carlos og den berømte General Palafor. Ferdinand viste denne nye Coede sit høieste bifald og fandt endog den at være i Analogie med Monarkiets ældgamle Love. Naar en af hans Ledsagere gjorde en Anmærkning over den overordentlige Frihed, der herskede i samme, beviste han ved Citationer fra flere Historieskrivere, at dette havde været de tidligere Loves almindelige Aand. Det var i en Landsbye, mellem Zaragossa og Vanlencia, at en Deputation af Biskopper indgjød ham de første Skrupler imod denne Coder. Dette er et vigtigt Factum men lidet bekjendt. Uagtet disse hellige Fædres Overtalelser, betænkte Ferdinand sig en lang Tid, og det var først nogle Dage efter hans Ankomst til Valencia at han ville undertegne dette fatale Decreet. Hvis Europas Nationer kjendte alle de Trudsler og Udslugter, af enhver Art, der blev anvendte dertil, ville de eenstemmigen frikjende Ferdinand. Der er ofte fortalt, at fremmed Jndflydelse havde en stor Deel i Nedbrydelsen af vor Frihed: jeg behøver ikke at anføre, at den engelske Gesandt var iblandt de første, der aflagde Visit, og der ere dem, der ikke betænke sig paa at sige, at en berømt militair Anfører gav hans Votum for de foreslagne Measures. Uden at ville staae inde for Sandheden deraf, ville de imidlertid lægge Mærke til at en brittisk General, anfør te det Cavalerie, som escorterede Kongen ind i Hovedstaden, Nogle gaae endog saavidt, at de sige, at denne Officeer skulle have sagt til dem, der ve trede deres Frygt for Udfaldet, at han ville staa inde for Madrids Erobring og bemægtigelsen af Cortes. Dette er imidlertid et Rygte, jeg ikke kan staae indefor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Efter at Eftermiddagstouren er forbi, gives offentlig Audience, dette har han aldrig forsømt en eenene Dag. Enhver Klasse Mennesker have Adgang paa denne Tid; jeg har endog seet Tiggere der, Ferdinand hører paa enhver med den største Taalmodighed, og saasnart som Salen er kom, gaaer han ind i hans Cabinet med en Sekretair for at undersøge de Supplikker eller Bønskrifter, som ere indleverede. Jkke en Dag gaaer forbi uden des- pacho (Udførelsen af offentlige Forretninger.) Han er ofte beskjeftiget med to Ministre paa en Gang. Det øvrige af Aftenen tilbringer han med Læsning, Musik, eller ogsaa i hans Families Selskab. Pedersvendenes Skjæbne. Jeg er en ugift Mand paa omtrent 47 Aar, en Pebersvend om De saa behager, og har endnu ikke været fanget i Hymens Lænker, endskjøndt jeg med mit gyselig ømme Hjertes Følelser altid har været : tilbøielig dertil. Men det værste har imidlertid været, at men holdt jeg forstaaer dog saameget af Loven, at jeg veed, jeg er ikke forpligtet til at anklage mig selv. Dog, jeg vil fortælle det mere vidtløftigt. For at begynde maae De først lægge Mærke til 1. at jeg er Ugift, 2. meget begjerlig efter at bliver gift og 3die, ach! at jeg er gandske syg af Kjerlighed. Hvad det Første angaaer, da er det en Ting, der er meget byrdefuld for mig, og som jeg frygter vil engang foraarsage mit fuldkomne Ruin, uden at jeg, som jeg for det 2det ønsker kan ægte, en smuk, riig og rask Pige, som vil forsøde min Kummer og rædde mit Minde fra at uddøe i Lethestodens Bølger, (dog dette Sidste vil der vist, nok ikke blive Spørgsmaal oml; men for det 3die, der kommer det ømme Sted: "jeg, jeg er færdig at døe af Kjerlighed. Dog jeg maae fortælle Dem de nærmere Omstændigheder. Jmod Begyndelsen af forrige Maaned forflyttede jeg min Bolig til Free Street No. 91. Mine Værelser, vende ud til Gaden, og næsten lige over for lever og smiller; den deiligste, fødeste, jeg gjetter fødeste Pige, jeg nogensinde faae. Ohl hun er saa umaadelig elskværdig, hendes Skabning, saa rank, hendes Øine saa sorte, og dog saa klare, hendes Kinder hvide som Lillien og røde som Rosen; hendes Haar som den fineste Silke, falder i skjønne Lokker ned af hendes sneehvide Hals, og synes at sove paa hendes skjønne Bryst. Jeg øn skeer jeg kunne afmale hende, som hun er; men Elskerens Indbildningsskraft formaaer ikke at skildre, eller Malerens Kunst at afdilde hendes Engle Skjønhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Det er nu fem Uger eller mere, siden denne Farce gik for sig. Jeg vedbliver at elske Caroline medden samme Hæftighed som før, i de sidste 14 Dage, har jeg sat ved mit Vindue hele Dagen, Caroline ligeledes ved hendes - vi see bestandig til hinanden og smille undertiden; men egentligen hvorfor hun smiller, det tør jeg ikke gjette mig til undertiden tager hun ogsaa hendes lille Joli i hendes Arme, og giver den saadan et Kos, at det lyder, i mine Øren hele fire og tyve Timer efter. Hvem der nu blot kunne sige mig hvad jeg skal slutte af al dette og hvad jeg skal gjøre for at blive - givt: softheliterar Companion, New Fork, America.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Udenlandsk. J Onsdags den 27de Juli, Kl. 2 Eftermiddag ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen Deres kongelige Høiheder Kronprindsen og Prindsesse Wilhelmine i allerhøieste Velgaaende til Kjøbenhavn, paa det kongelige Dampskib Kiel. Reisen havde været overmaade beldig, da Deres Majestæter og kgl. Høiheder vare stegne ombord ved Louisenlund Tirsdag Morgen Kl. 10. De høie Reisen. de begave sig strax til Frederiksbergslot. Om Aftenen var Vesterbroe, Frederiksberg By og Allern smagfuldt illuminerede. En stor Deel af Hovedstadens Jndvaanere strømmede ud til Sommerresidentsen og yttrede den meest levende Glæde over at see samme igjen oplivet af et elsker Kongehuses Nærværelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Den over Procurator Bjerring afsagte Landsforviisningsdom, er den 26de Juli i Høiesteret bleven skjærpet fra 3 til 5 Aar. Hans Helbred er svagt For 14 Dage siden forlod en Oppebørselsbetjent, under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet, Kjøbenhavn, og er ikke siden kommen tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Vor talentfulde unge Perspectivmaler Hr. Martens er i f. M., med Kongel. Understøttelse, afreist til Rom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Blandt de Forandringer og Forbedringer, som iaar igjen foretages ved det kongelige Theaters indre Construction, under Hofbygningsmester Kachs Bestyrelse, bliver Vestibulen ikke ubetydelig uvidet og Parterret ligeledes forstørret derved, at begge Sidelogerne ved Indgangen til Samme borttages.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
J Onsdags i forrige Uge bragte nogle Fiskere fra Nordenhuse en Helleflynder til Torv i Nyborg, der veiede 93 Pund. Den blev solgt for 8 s. Pundet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Onsdagen den 20de Juli bleve følgende 10 Tugthuusfanger confirmerede i Tugthuuskirken i Viborg, af Hr. Pastor Friis: Vilhelm Adamsen, 18 Aar gl 3 Niels Olesen, 49 Aar gl; Niels Christensen 36 Aar. gl; Kirsten Marie Rasmusdatter, 20 Aar gl. Elise Marie Pedersdatter, 15 Aar gl.; Mariane Pedersdatter, 40 Aar gl.; Lene Didriksdatter, 42 Aar. gl.; Karen Frederiksdatter, 41 Aar gl. Else Marie Jørgensdatter, 19 Aar gl. og Barbara Sørensdatter, 42 Aar gl. Alle ere de, paa No. 5 nær, afde saakaldte Natmændsfolk, hvis omflakkende Liv gjør det saare vanskeligt for vedkommende Religionslærere at have tilbørlig Opsigt med deres religieuse og moralske Opdragelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-05
Kjøbenhavns Børs, den 29de Juli. Cours. Hamb. 2 M., a vista 211. Spec. 213. Specier solgtes til 12 M. 12 1/2 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter), 94 2/3 a 95 Rbd. Sedl. Dito dito 89 a 90 i Banco Nationalbank-Obligationer af Laanet d. 4de Febr. 1820) 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 110 a 1104 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-12
En engelsk Skibscaptains Behandling af en spansk Officeer. (of the Naval Croniele, 1807.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-12
Kaptain James MDonald, førende Skibet Trelawney, seilede fra Martha Brae paa Jamaica, den 21de Juli 1790, var bestemt til London, og havde Ordre af hans Redere at forene sig med Convoyen til Luvart af Port Anthony, om muligt inden den 23de f. M. Efter at have krydset til Luvart en 24 Timer, uden at vinde noget derved, da Vinden paa samme Tid blæste noget haardt og Strømmen løb imod, fandt Kaptain MDonald efter hans Officeers Raad det klogeligst at bære af for Passagen gjennem Golsen af Florida, som er den sædvanlige Tour for ladte Skibe, der komme fra Jamaica, især fra de Dele af Øen, der ligge til Luvart. Jntet af Betydenhed indtraf førend den 5te August Klokken 4 p. M. (Eftermiddag) da en Mand i Merset opdagede en heel Flaade agterud, som viste sig at være en spansk Convoj, bestaaende af 12 Seilere. Kaptain MDonald bidsede i da hans Flag paa Messantoppen, og lod det blive staaende næsten i 2 Timer, men det blev ikke besvaret hverten af det spanske Krigskib, eller noget andet af Kjøbmandskibene, som dog er den almindelige Compliment, der vises ved saadanne Leiligheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-12
Den 7de August var den spanske Convoi endnu i Sigte, omtrent en Miil til Luvart, drivende med Strømmen langsad den floridaiske Kyst, Klokken 3 p. M., sattes alle Læeseil til og da det blæste en lader Kuling, og Skibet seilede stærkere end nogle af de spanske Kjøbmandskibe, kom han til Luvart og seilede forud af den hele spanske Convoj. Klokken 6 lagde Kaptain M'Donald, Mærke til at Fregatten satte flere Seil til, og da han ikke saae noget Skib forud, begreb han, at den ville tale med ham og troede det derfor rigligst at lægge di for hans Krydseil, for at den lettere kunne naae ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-12
Det er en antagen Coustume, selv i Krigstider, naar et Skib jager det andet og ønsker at faae det til at dreie bi, at affyre et Skud til Luvart, og hvis dette ikke har den forønskede Virkning, at sende den een Kugle forover, mindsker det da ikke Seil, har den anden Lov til at give det glatte Lag. eller gribe hvilkensomhelst Middel for at faae det til at brase bat. J det nærværende Tilfælde derimod laae Kaptain MDonald med Kryds seilet bak, og forsøgte ikke paa at seile fra Fregatten. Men denne kom lige under hans Skandse(inden halv Skibs Længde og uden at praje ham, fyrede to Skud tværs over Skibets Agterspeil, saa tæt at Kahylvinduerne rystede og de nær havde truffen. Saasnart som Kaptain M. Donald havde dreiet bi, prajede de ham paa spansk og befalede ham, at bisse Baaden ud strax og komme ombord, hvortil Kaptain MDonald svarede at det var umueligt at hidse ud hans Storbaad, da det var Nat, han var kun svagt bemandet; og Pumperne maatte bestandig være i Gang, men han tilbød sig at holde sig under Fregattens Agter deel indtil næste Morgen, da han ville komme ombord, hvis der var nogen Muelighed deri. Svaret var, at med mindre han satte sin Baad ud og kom ombord strax, ville de give ham det glatte Lag og synke Skibet. Dette foregik mellem syv og otte om Aftenen, og Kaptain MDonald var nødsaget til at lade sig det gefalde. Da han kom ombord paa Fregatten, befalede man ham at gaae ned i Kabyt, ten, hvor han fandt den Høistkommanderende, som strax paa spansk begyndte at overvælde ham med Skjeldsord, fordi han ikke havde sat hans Baad ud og kommen ombord efter hans Ordre, og fortalte Kaptain MDonald, at han havde ingen Ret til at seile i dette Farvand, da det tilhørte, hans Herre, Kongen af Spanien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-08-12
Kaptain M. Donald, svarede meget rigtigt, at disse Farvande, var ligesaa frie for ham som engelsk Undersaat, som for Spanierne; thi de vare udenfor Lodskud, og den ene Side, BahamaØerne hørte til Kongen af Storbritanien, og den anden Florida Kysten til Kongen af Spanien.