JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-07-31
Hos Stolemager Joseph Bas, boende her i Aalborg ved Østerport, er en Canopee og 2 Dosin Stole, af Nyemodens Fason, at faae til Kiøbs. da Fogden ved Kyhe i Aalborghuus Amt, Slettherred, Astrup Sogn i Himmersyssel, ved Nibe Kiøbstæd beliggende, nu sal. Christianskynde, ved Døden er afgaaen d. 15. Jun, sidst afvigt, hans efterladte Effecter bleve strax forseglede, og 30te Dagen den 15. Julii aabnet, registerede og vurderede, samt ved offentlig Auction bortsælges paa Kabe den 4 August. a. c. saa bliver dette udi de Jydske Efterretninger herved bekiendtgjort for den Afdødes Arvinger, som ere en Broder Niels Pedersen Fynboe, Spisemester, ved Kiøbenhavns almindelig Hospital, en Søster Elle en Maria Fynboe, conditionerende i Helsingøer i Sielland, og en Søster Maria Christine Fynboe, gift paa Breininggaards Gods i Jylland, at de selv eller Fuldmægtiger indfinde sig i Stervboen paa de Tider fra 30te Dagen at regne, som vores Allernaadigste Lov fastsætter, og i Skifteretten fremvueDocumenter, som Lov og Forordninger udfordre. Ligeledes indkaldes Debi= og Creditorer til den 4 Augusti og øvrige Skiftesamlinger udi Skifteretten at møde, de første at betale, hvad de til Stervboen ere skyldige, og de sidste lovlig at legitimere deres Fordringer, da enhver kan vente Ret efter Loven og Stervboets Tilstand. Kyhe den 17. Jul. 1772. M. Wederking. Cancellieraad og Skifteforvalter. ighed i Wensyssel, hans Enke, Mad. Helvig Broch sidst afvigte Ja Sal. Hr. Niels Broches, fordum Sognepræst for Jetsmark Mee 16. Junii a. c. ved Døden er afgaaen udi et Gadehuus, Velærværdige Hr. Scalesin tilhørende, i Elleshøy Sogn og Bye, og hendes efterladte Effecter paa 30te Dagen efter Dødsfaldet ved Aabning, Registering og Vurdering ere befundne saa ringe, at de, efter Vurderingen, neppe kan, tilstrække at udbetale de allerede i Stervboet indgivne Regninger, langt mindre et andet Proclama at bekoste, saa lader den Geistlig Skifteret i Hornum Herred 3 Gange efter hinanden udi de Aalborgske privilegerede Jydske Efterretninger den Sal. Madames Søn, Mr. Peder Broch, som siges at conditionere udi Jtzehoe, samt Credi= og Debitorer indkalde for at møde, eller møde lade, udi Stervboet 12te Uges Dagen fra Dødsfaldet at regne, som bliver den 8. September førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, Sønnen sin Arveret at iagttage, Creditorerne deres Krav lovlig at bevise, og Debitorerne at udbetale, hvad de til Stervboet ere skyldige, da enhver efter Stervboets fattige Omstændigheder, lovmæssig skal vorde behandlet, og Skiftet, om mueligt, samme Dag vorde sluttet og tilendebragt. Hornum den 20. Julii 17. Paa egen og Med=Assessorers Vegne Hans Jørgen Milling, Provst over Hornum Herred, og Sognepræst for Hornum Meenighed. haanden at bekomme et paa Algaden tæt ved Ladebroen beliggende Hos Oldermanden for Betienter=Lauget, Jens Slot, Maler, er underHuus for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1772-07-31
Paa Duegaards Gods i One Sogn hos Peter Jacobsen i Laanhunset er ved Døden afgaaen en gammel Jndsidder Kone ved Navn Kiersten Nielsdotter uden at efterlade sig Livs Arvinger ; hun skal ellers efter Beretning have leret i Ægteskab med forhen afg. Christen Melsen i Wive, ligesom og foruden dette Ægteskab tilforn været gift. Hendes ringe Efterladenskab er den 7 Julii sidst taget under Skiftebehandling, og ved derover holdte Registering og Vurdering befundet at bedrage sig til 7 Rdlr. 4 Mk. 2 s. men derimod befindes den allerede anmælte Gield at være 22 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Arvingerne, cin nogen skulde være, Enker med Laugværge, de Umyndige med Formynder, samt Crodi og Debitorer i denne Stervboe indkaldes herved i de Aalborgske Jnd ske Efterretninger, hver Slags for sig 3de Gange efter hmanden til at mede eller mode lade i Stervboen i Laanhuuset den 17. Augusti førstkomV. N. O. mende, som er 6te Uges Dagen, da Skiftet videre foretages og ventelig sluttes, Arvingerne deres Arveret, og Creditorerne deres Fordring at legitimere, som lovligt skee bør, og Debitorer, i Fald slige ere, at betale, hvis de skylde, da enhver efter dette fattige Stervboes Tilstand, der ey formaaer andet Proclama at bekoste, skal nyde, hvad ret er. Duegaard d. 10. Julii 1772. Paa Skifteforv. Vegne som Fuldm. M. Schiøring.
Jyske Efterretninger, 1772-07-31
NB.
Jyske Efterretninger, 1772-07-31
En Person navnlig Rasmus Chrinensen af Aalegaards Gods - fra Schræm Sogn og Bye udi Øster Hanherred, som formedelst begangne Tyverie tilligemed hans Hustrue var bleven anholdt og arresteret, er Natten imellem den 6. og 7. Julii sidst undvigt fra den hver ham holdte Vagt paa Aalegaard, hvor han i Bevaring var indsat, for næste Dagen den 7 ejusd. at skulle have været ved Hanherredernes Ting, omendskiøndt der fra ovenmældte Tid og indtil Dato er gjort al muelig Flid for hans Paagribelse, har han dog ikke været at finde eller opspørge. Ved Undvigelsen var han iklæd en bruun Klædes Kjortel med Knapper oven paa Armen, hvorunder han havde en hvid Vadmels Vest, et par hvide Lærrets Buxer, som var aaben for Knæene, et par blaa uldene Strømper paa Beenene og en gron Klædes Hue paa Hovedet med et foeret Slag, paa Fødderne havde han hverken Skoe eller Træskoe, saasom han ved Undvigelsen havde efterladt sig samme; af Statur var han høy og føer af Lemmer, lang af Ansigt, sort Haar, og saae meget skuulvorren ud af Øyne, og læsper ved Udtale; Thi er herved min tienstærbødige og tienstskyldige Begjæring til alle ham Forekommende, at de ville lade ham anholde og arrestere, samt mig derefter med Posten til Oxholm pr. Aalborg at tilkiendegive, da der strax skal blive føyet Anstalt til hans Afhentelse, da jeg ikke allene som billigt skal betale alle paa ham anvendte Omkostninger, men endog derforuden en Douceur for Umagen. Oxholm den Julii 1222. P. Stoubye.
Jyske Efterretninger, 1772-07-31
det giøres herved bekiendt, at en Ven her paa Stedet er frakommen et ægte og fuldkomment Spanskrør med Tambachs Knap, paa hvad Maade vildes ei, uden efter Subson, skulde nogen derom kunde give Oplysning, hvor samme kunde opdages, behage de at mælde sig her i Bogtrykkeriet, da Eieren vil aflegge Angiveren med en skikkelig Douceur, og derhos, i Fald forlanges, holde hans Navn sub Rosaa.
Jyske Efterretninger, 1772-07-31
Foruden det ellers til Over= og Underretterne udstedde Proclama indkaldes herved tillige dette Stervboes Credi= og Debitorer, de første betimeligen og til de Tider, Loven befaler, at fremkomme med deres Krav, og det saaledes som efter død Mand skee bør, og de sidste for at betale, hvad de kan være skyldige, da enhver saaledes skal blive behandled, som Lov og Ret medfører, og bliver udi Stervboen foretaged Skiftesamling den 25 Augusti førstkommende. Schive den 4 Julii 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
No. 32. Jydske Efterretninger. Fredagen den 7 August 1772. Kort Underviisning for Jordemødre, sammenskreven og udgiven i Aaret 1755. af Berthel Wichmand, da værende Doct. Medic. Adsess. udi den Kongel. Jordemoder=Commission, og Med. pract. udi Aalborg, men siden beskikket til Land=Physicus udi Aalborghuus, Aastrup, Børglum og Seiglstrup Amter. Andet Oplag af Autor selv igiennemseet, forøget og forbedret, stor 156 Sider, foruden Fortale og Register a. i stor 8. Aalborg, 1771. trykt udi det Kongel. privileg. Bogtrykkerie ved Joh. P. Holtzberg, og bekostet paa Bogtrykkeriets eget sig tilkiøbte Forlag, og sælges sammesteds paa Trykpapiir for 3 Mk. og paa Postpapiir for 4 Mk. Exemplaret. Pan seer, at de Hr. Forlæggere ved at besørge en nye forøget og forbedret Udgave af denne nyttige Lærrebog, fornemmelig have søgt at opfylde den Sal. Forfatters Hensigt, endog efter hans Død, ved efter deres beste Evne at befordre Udøvelsen, af en fornuftigt Fødselshielp i disse Lande. Vi troe derfor, at det Almindelige vil billige deres Foretagende, og med Tak erkiende dets gode Udførelse. Den Efterretning, som strax efter Fortalen findes om den Sal. Forfatters, Doct. Wichmands Liv og Levnet, vil ey være Samlere af den lærde Historie ubehagelig. Den viser os en lærd, flittig, klog, og redelig og hos sine Medborgere billig elsket, Læge. Om denne Udgaves. ortrin, Forbedringer og Tillæg giver den nu værende Provincial Medicus Hr. D. de Lasont i en Erindring til Læseren fuldstændig Underretning.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
J den Sallige Forfatters Fortale, som her ligeledes er aftrykt, finder Læseren omstændelig anført det "Aarsager, som have bevæget ham at udarbeyde denne Korte Underviisning for Jordemødre, og ved Trykken at giøre den almindelig bekiendt. Disse Aarsager ere saa aabenbar vigtige og betydelige, at enhver Menneskeven og god Borger ey allerne vil erkiende samme for gyldige, men endog hiertelig ønske, at den Sal. Wichmands almeen nyttige Hensigt, at disse Egne og Lande med duelige Jordemødre maatte vorde forsynede, dog endelig eengang maatte opfyldes, og ingen vil kunde negte ham den velfortiente Roes, at han i det mindste efter sin Evne hertil fuldkommen har gjort sit. Kilderne, hvoraf denne korte Afhandling er hentet, ere efter Underretningen i Fortalen den Sal. D. Fried i Strasborg, hans mundtlige og practiske Underviisning, hvilken Forfatteren fordum har nydet hos denne i en vis Henseende denne Videnskabs Fader og Skaber i Tydskland, og derhos den tilforladeligste, redeligste og beste Læremester. Dernæst hvad han har fundet efter sin Hensigt nyttig hos de sandrueste, retskafneste og beste Skribentere, som med Flid have dyrket denne Videnskab, og endelig det, som han ved egen Erfaring har opdaget og lært. Som man ey kan udsætte noget paa disse Kilders Valg, men meget meere deraf aabenbare kiender Forfatterens gode Forstand og redelige Forhold, saa vil Læseren ogsaa være fuldkommen berettiget til at vente i denne Afhandling Sandhed, og Grundighed i Underviisningen, og vi tør ogsaa forsikre, at deres Forventelse for største Deelen vil blive opfyldt. Da Underviisningens Jndklædning i Spørsmaal og Svar er efter Forfatterens Meening den beqvemmeste og beste til de Enfoldiges Underviisning, saa har han og efter denne Form deelt sin ganske Underviisning i 317 Spørsmaale, hvilke i denne nye Udgave, formedelst de skeete Tillæg, ere voxede til 376 Spørsmaale, hvilke vel altid i et uafbrudt Tal gaae frem, men dog ere for Tydeligheds Skyld bragte under 86 Hoved=Afdeelinger, og i en sammenhængende Orden afhandlede saaledes: Den 1ste Afdeeling viser Jordemødres Forretning og Egenskaber. Den anden deres Anatomie eller Kundskab om de qvindelige Deeles Beskaffenhed, saavidt samme er dem fornøden. Den 34. 5 handler om Svangerskabet eller Frugtsommeligheden, dens Forskiel, Tilfælde og Sygdomme. Den 6. om Undersøgningen. Den 7 om Veerne. Den 8 og Fødselen og dens Jnddeeling. Den 9 til 12 om utidig Fødsel. Den 13 om Samlinger i Moderen. Den 14. om tilige Fødseler. Den 15 og 16. og Convulsioner og Blod styrtninger ved Fødselen. Den 17 til 22 om den tidige Fødsel i Almindelighed. Den 23 om den naturlige Fødsel og sammes Jnddeeling. Den 24 til 27 om lette naturlige Fødseler. Den 28 om Tvillingers Fødsel. Den 29 om Efterbyrdens Udtagelse. Den 30 om Moderens Omstyrtning. Den 31. til 54 om haarde og besværlige naturlige Fødseler. Den 55 til 69 om unaturlige Fødseler og om Vendingen. Den 70 om Vanskabningers Fødsel. Den 71. om et dødt Fosters Fødsel. Den 72. til 84, om en Barselkones Behandling, hendes Forhold og Tilfælde. Den 85, om Barnets Behandling. Den 86 om en god Ammes Egenskaber og hendes Melkes tilbørlige Beskaffenhed.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Som et Anhang findes vedtrykt en af Doct. Bøssels grundige Anviisning til Jordemodekonsten, tagen Anviisning om Jorde mødres Liv og Levnet, Pligt og Skyldighed, hvorefter de bør tages i Eed.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Af denne Bogens Hoveddeeles Opregnelse kan vore Læsere tilstrækkelig indsee den heri givne Underviisnings Fuldstændighed, og dersom vore Blades Indretning tillod os en større Vidtløftighed, som Bogens Værdie selv og dens Hensigt, da den er bestemt til offentlig og egen Underviisning for Jordemødrene, selv, kunde synes for denne Gang virkelig at tillade os, saa vilde vi ved en omstændelig og nærmere Tilkiendegivelse af nogle i denne Underviisning afhandlede Materier let kunde vise, at samme meget ofte ikke allene ere fuldstændige, men endog ordentlige, tydelige, sande og tilforladelige. Dog maae vi tillige tilstaae, at ved denne ganste Lærebygnings igientagne Betragtning og ved alle her foredragne Sætningers alvorlige Prøvelse, den Tanke ofte er falden os ind : Multum interesse, utrum at consumptam maa teriam, an at subactam accedas, erescere in dies & inventuris inventa non obstare, og at vi af denne Aarsag holde denne Bog for beqvemmere til at bruges af en oved Lærer ved sine Forelæsninger, end af vankundige Jordemødre, til egen Underviisning. Denne Dom kunde vi godtgjøre med mange og vigtige Beviser, men vil bede vore Læsere for denne Gang at nøyes med et eeneste. Vores Forfatter vil udtrykkelig ikke see det 14. Svar paa. 4.)at de store Leed i Bækkenet kan give noget efter, uden saa er, at de under en haard Fodsel ved sterke og langvarige drivende Veer maatte skilles og drives fra hverandre, og i denne Fald fortier han og ganske saavel de skrækkelige Følger af denne Afsondring, som og den fornødne Hielpes Beskaffenhed.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
En øved Lærer. vilde her kunde vise Mueligheden, at disse Leed i ordentlige og sædvanlige Fødseler kan give efter, godtgiøre den Nødvendighed, der ofte er derudi, og Fordeelen derved, bestyrke sin Sætning med nyere og tilforladelige Erfaringer, tilholde sine Lærlinge til egen Paaagtelse, forklare dem de deraf sig reysende Tilfælde, og troelig tilkiendegive dem den beste Maade at hielpe samme. Den forstandigste og lærebegierligste, men derhos sig selv overladte Jordemoder maae nødvendig efter denne hendes trykte Underviisnings Anledning aldrig lære at kiende denne Tildragelses rette Beskaffenhed, oversee de deraf sig reysende Tilfælde, forsømme den fornødne Hielp, og sætte den ulykkelige Barselkone, hos hvilken sligt møder, i de bedrøveligste Omstændigheder. Det Bogen tilføyede Register er fuldstændig og brugbar. Bogen er desuden prydet med 7 Kobberstykker, hvilke dog ikke ere nye, men laante af andre Skribentere, og kuns lidet hielpe til de forestillede Tings rigtige Forklaring. Trykken er smuk og temmelig frie for Feyl. Vi have kuns mærket 3 vigtige, som vi derfor og herved vilde rette: Pag. 15 i det 41. Svar staaer, saaledes som Fosterets Tilvext a. men bør læses saa lidet som a. Pag. 20, i det 50, Svar læses. Man giver først et halv LodRhabarb. og ligesaa meget Salpeter a. men bør læses: et halv Qvintin Rhabarb. og ligesaa meget Salpeter. Pag. 103 i det 260. Svar læses: Bringer man een eller begge Armene ind, Stedet for een eller begge Armene ud. Andre mindre betydelige Feyl, saasom Svar 119. b. lade dem, i Stedet for lader dem, Svar 129, inden den almindelige Tid, i Stedet for i den almindelige. Svar 144. Fig 3 i Stedet for Fig i. Svar 150, om dets Hoved, i Stedet for, om det er dets Hoved, og saadanne fleere, kan enhver forstandig Læser selv rette. Dog maae vi ikke. forglemme en Anatomisk Overilelses Feyl, eller i det mindste et meget utydeligt Udtryk. Pag. 10, i det 27. Svar hedder det: Indgangen til den (Vandblæren) er i Moderskeeden, rettere, men dog endnu utydelig og ubestemt er det 18 Svar Pag. 6. No. 5. Indgangen til Blæren er i den øverste Deel af Indgangen til Moderskeeden.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
I Almindelighed ønskede vi at see den Anatomiske Deel af denne Underviisning omhygeligere udarbeydet. Dog dette bor ingenlunde betage Bogen den Agt, som samme fortiener, da den billigen ikke bør savnes hos nogen Jordemoder, saasom hun i mange hende mødende vanskelige Tilfælde heri vist nok finder troe Raadførsel og god Underviisning til et retskikket No og efter Omstændighederne passeligt Forhold. Ja paa Landet boende Huusfædre, som ere vante til at læse med Eftertanke og Skiønsomhed, og i hvis Egne just ikke ere de beste Jordemødre, gjøre vel, om de af Kierlighed til deres Hustruer eye og læse denne Bog, saasom de mod adskillige, saavel under Frugtsommelig heden, som i Barselsengen, mødende Ulemper finde her de sikkreste Midler og det tienligste Forhold anpriset, ved hvis Anvendelsee de ey allene ofte vil kunde forekomme eller lindre og afhielpe det deres elskede Hustruer tilstødende Onde, men endog i det mindste hvilket er en betydelig Post.) afværge, at deres Upasselighed ey ved Kierlingeraad, og stridige Midlers Brug, giøres meere utaalelig, om ey, som ofte skeer, ulægelig og dræbende.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Livorno den 10. Jul. Man har her forskellige Breve fra Cairo og Egypten, hvori berettes om den berømte Egyptens Erobrer, Aly Beys Nederlag. Vi ville ikkun anføre 2de af disse Breve. Cairo den 4 Maji. Mahomet Bey Abudahab og Janitskaren, Aga Alderhaman ere som Seiervindere dragne herind. Aly Bey havde fordrevet dem, fordi han havde dem mistænkt for Forræderie. De havde en stor Deel Tropper hos sig, som han havde sendt ud imod dem, men gik over til dem, og grebe til Vaaben imod Aly Bey, saa at han efter en haardnakked Trefning blev nødt til at tage Flugten; men bemældte Mahomet Bey forfulgte og indhentede ham tilligemed 17 Personer, som vare i Følge med ham, hvilke han loed legge i Bolte og Jern. Derefter tog Mahomet Bey alting i Besiddelse, aabnede Kornmagazinerne, og solgte Kornet til Folket for en billig Priis. Han lod ogsaa Aly Beysførste Skriver, Jbraim Gusari, og hans Over=Told inspector Resch slutte, 3 Maroniter, navnl. Amichael Gamaal, Joseph Bittar og Alzenauire, som havde været Aly Beys Tilhængere, loed han brænde paa det offentlige Torv, Romel., loed deres Huuse nedrive og loed slæbe deres Hustruer igiennem Gaderne. Man siger nu, at Aly Beyskal overleveres til Osman Aga, der forhen var Storsultanens Agent her, men nu udnævnt til Bassa af Cairo, og ventes hver Dag fra Damascus hertil, hvilken stal have Fuldmagt at lade Aly Bey faae sin velfortiente Straf. Cypern den 12. Maji. Aly Bey, Egyptens Behersker, havde overvældet sin Slave, Mahomed Abudahaab, med Velgierninger gjort ham til Bey og derpaa til sin Generalissimus. Han havde skikket ham ud for at indtage Damascus; men i Stedet for dette, som nok kunde ladet sig giøre, ophævede han Beleyringen, og kom tilbage til Cairo. Aly Bey, som mærkede Forræderiet, tagede ham i Landflygtighed til Over=Egypten; han forsamlede der en talrig Armee, og dermed gik løs paa Cairo. Da Aly Bey fik Efterretning herom, rykkede han ham ligeledes i Møde med en talrig Armee, hvorpaa det kom til Trefning, i hvilken Seyeren faldt Alv Bey imod, saa han blev slagen og overvunden, af sin Fiende. Som han nu saae sig forladt af Sine, flygtede han i største Hast til Gaza. Da Daher, befalingsmand i St. Johan d'Acri, erfarede Aly Beys Ulykke, sendte han i Hast sin Søn ud med sit heele Cavallerie, for at redde ham fra sin Fiende, og at bringe ham til Acri. Som man hører, saa har Mahomed Abudahab, efterat han havde holdt sit Indtog i Cairo som Seyervinder, ladet plyndre Aly Beys, Toldinspectorens, Resck, Kiøbmændenes, Anton Fransis, Jbrahim Sciarbins og Joseph Mirsteds, Huuse.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Kiøbenhavn den 1. Augusti. Under Dato Frederichsberg Slot den 16. Julii 1772. har Hs. Majestæt Allernaadigst udgivet Forordning, anlangende en af Collegio Medico i Kiøbenhavn forfattet, og til Trykken befordret Pharmacopoea og Taxa, at skal indføres og følges i Hs. Majests Riger og Lande. Samme lyder, som følger: Vi Christian den Syvende, a. a. Giøre alle vitterligt, at som Vi, af LandsFaderlig Forsorg for Vore kiære Undersaatters Vel og Frelse, allernaadigst have været betænkt paa, hvorledes De, i paakommende Svagheder, kunde vorde forsynede med tienlige og paalidelige Hielpe Midler, og samme overalt haves til falls for en vedbørlig, og, efter Omstændighederne, billig Priis, samt til den Ende befalet Vores Collegium Medicum i Vores Kongelig Residen Stad Kiøbenhavn, at forfatte, saavel en Pharmacopoca, hvorefter Simplicia, baade for de større og mindre Kiøbsteder, samt en overeensstemmende Præparation af de sammensatte Midler, kunde foreskrives, som og en Taxa, hvorudi, til alles Efterretning, Priisen, efter bestemt Maal og Vægt, ansættes, med saadan Forskiæl for Vore Danske og Tydske Stater, som den udenrigs Medicament=Handels Gang og Beskafsenhed medfører; Og bemældte Collegium Medicum nu har udarbeidet, og til Trykken befordret disse tvende Skrifter, samt indstilt samme til Vores allernaadigste Approbation; Saa ville Vi herved allernaadigst have approberet forbemeldte i dette Aar trykte Pharmacopoca Dania og TaxaMedicamentorum, samt derhos have anordnet og befalet, ligesom Vi og hermed anordne og befale, at samme over alt i Vore Riger og Lande skal indføres og følges som en almindelig og eensstemmig Regel og Rettemør, hvorefter Medicamenter skal holdes, tillaves og sælges ; hvorfore og Vares Collegium Medicum, Facultas Medica, Provincial og Stads=Physicsamt øvrige practiserende Doctores Medicinæ skal være forpligtede, i Almindelighed at paasee og i sær, ved de anbefalede aarlige Visitationer, nøye eftersee, at Apothequerne overalt ere forsynede og indrettede med simplicibus og compositis saaledes, som derudi er foresat, samt og at de sælges for den ansatte Priis, undtagen de, som i Taxten med en Stierne ere betegnede, hvormed skal forholdes efter den Erindring, som foran er tilføyet Taxten. Jligemaade skal og alle Apothekere i Vore Riger og Lande være forbundne, herefter at indrette og forsyne deres Officiner med de i Pharmacopoca anførste simplicia, og composita, dog have Apothekerne uden forHoved=Staden ikke nødig at holde de i Taxten, med løbende cursiv Skriftanførste Artikler, uden det særdeles bliver forlanget; Ligeledes bør de i Medicamentis compositis nøiagtig følge den i Pharmacopora foreskrevne præparations=Maade, og endelig, i henseende til Medicamenternes Salg, paa det nøyeste efterleve den foreskrevne, og den, ved nogle Vahre, aarlig settende Taxt. Og saafremt nogen maatte befindes, herimod at handle, skal de derfor paa lovlig Maade tiltales, og, efter Forseelsens Beskaffenhed, ansees, enten med det dem forundte Privilegii Forbrydelse, eller anden anseelig Penge=Mulct.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Den 30 Jul. er Studiosus Jacob Zachariasen Hyphoff allernaadigst confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Thyrsted, og Udt Meenigheder i Aarhuus Stift; Hanger dertil kaldet af (S. T.)Hr. Grev Wedel Friis. Ligeledes Studiosus Arild Lassen confirmeret at være Sognepræst for Hals Meenighed i Aalborg Stift, og dertil kaldet af (S. T.) Hr. Grev Moltke. Studiosus Søren Rhoed er ligeledes confirmeret at være Personel Capellan til Langaae, Thorup og Winge Sogner i Wiborg Stift, og omsider som Sognepræst at succedere, hvortil han er kaldet af (S. T.) Hr. Grev Scheel.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Aarhuus den 4 Augusti. Den af Herredsfoged Gieding efterlyste Hestetyv er ved Hadersleb bleven paagreben, og i Løverdags her indbragt, hvor han nu sidder arresteret.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Aalborg den 6. Augusti. Ved Skrivelse fra det medicinske Facultet er det blevet forlanget af den her i Aalborg værende Land Physicus, Hr. Doct. Lasont, at forskaffe, og med forderligste at oversende en tilstrækkelig Qvantitet af den giftige Materie, som tages af det syge Qvæg, da General=Landvæsens Commissionen har andraget, at den til at fortsætte den anbefalede Qvæg=Jnoculation paa Aunøe meget gierne ønskede at blive forsynet med frisk Materie af naturlig Qvæg=Sygdom, saa, siden denne Qvæg=Syge har desværre i mange Uger grasseret her i Byen, og efter Forlydende endnu her paa eet og andet Sted yttrer sig, ombedes derfor enhver, hvis Qvæg bliver befængt, at de da strax vilde behage at anmælde det for den her paa Stedet værende Land=Physicus, at han derefter kunde iagttage det Fornødne, og blive i Stand til at kunne, til almindelig Nytte, opfylde Vedkommendes Forlangende. Orden. paa Sagerne til Landstinget, som skal holdes Onsdagen den 12. Augusti h. a.
Jyske Efterretninger, 1772-08-07
Optagne Sager. 1. Sr. Jens Lassen af Brendstrup contra Jens Ring i Graae=Mølle. 2. Hr. Kammerraad og Proc. Rafn som Actor mod Delinqventen Simon Christensen af Tar.