Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-07-16
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den 1ste Julii forelagde Skatkammercantsleren. det Engelske Underhuus sit Budget for i Aar, ifølge. hvilket efter de af Parlamentet allerede besluttede Bevilgninger og Forandringer i Udgiften og Jndtægten, Statsfornødenhederne for det løbende Aar, at regne fra 5te Juli 1822 til 5te Juli 1823, ere anslagne til 21,196 456 Pd. St., og Veiene og Midlerne dertil ere angivne til 21,272,670 Pd. St. foruden 36 Millioner i Skatkammerbeviiser. (Disse 21. Millioner hvortil Udgifterne ere beregnede ere dog blot at forstaae om de Udgifter, som medgaae til Statsbestyrelsen; thi de Udgifter, som Renterne af den funderede Statsgield udkræve, ere langt større). Jblandt disse Veie og Midler, maae regnes et Laan af det synkende Fond paa 7,500000 Pd. St., som han har indstillet til Husets Antagelse, men som egentlig skulle udgiøre ti Mill., naar han ikke for det forste kun vilde giøre Forslag til Laanet for de tre Qvartaler; da han har i Sinde i næste Session at anbefale en almindelig Revision af det synkende Fon(Hor!) Dette Laan udgjorde i det forrige Aar 13 og i begge de foregaaende Aar 12 Millioner; Forskiellen i dette Aar fremkommer iblandt andet af den formindskede Udgift ved den bekiendte Farholdsregel med Hensyn til Pensionernes Betaling, men denne Formindskelse vil i Forløbet af 45 Aar tilsidst udgiøre en betydelig Forøgelse af Byrderne for den tilkommende Slægt. J Anledning af det i Jndtægten forekommende aarlige Afdrag af det Ostindiske Compagnie, paa dets i forrige Tider optagne Laan af Regieringen, blev forklaret, hvorledes nu en fuldkommen Liqvidation med Compagniet er bleven tilveiebragt, da Compagniet formedelst Omkostningerne paa Bonapartes Bevogtning paa St. Helena havde en Contrafordring at giøre til Regieringen, som med Renterne er opvoxen til 5 Mill. Pd. St. Derimod har Regieringen gjort alleslags Jndvendinger og Contraregninger af den Natur, at det syntes retfærdig og billig for begge Parthier, naar Compagniet fik kun halvanden Million Pd. St. istedetfor hine fem Millioner (Hør og Latter). Dog er er man tilsidst bleven enig om een Million 857,000 Pd. St. Cantsleren forelagte derpaa en Status, hvorpaa han grundede, det Haab, at det virkelige Overskud af Jndtægterne skulle for Aaret 1822 til 23 udgiøre over 6 Millioner saa at 9 Millioner kunne anvendes til at oprette et synkende Fond, men efter Oppositionens Formeening vil det kun blive 2 Millioner. – Naar vi, hedder det i Bladet Børsenhalle, som blotte Læsere ikke er i Stand til at giøre os et tydeligt Begreb om disse Beregninger og især hvad det synkende Fond angaaer, saa kunne vi vist retfærdiggjøres ved saadanne Mænds Stemmer som de Herrer Maberly, ElliceRiccardo, Hume, Caleraft, Brougham, som vare tilstæde i Forhandlingerne i Committeen, og havde Papirerne i Hænderne, og dog erklærede og vidtløftigt deducerede, at de ikke kunne blive kloge derpaa, og bebreidede Ministeren hans bestandige Løfte (hvilket han altid har gjort sagde Hr. Riccarde saalænge jeg har havt den Ære at sidde her i Huset) at det synkende Fond skal forøges, er blot gaaet ud derpaa, at det ikke er skeet endnu, men at det først skal skee. Oppositionens Medlemmer søgte nu herved at vise Nødvendigheden af aldeles at ophæve det synkende Fond, hvilken Hr. Maberly kaldede et blot Hocus pocus. Blot Hr. Lushington, som er Secretair ved Skatkammeret, forsvarede denne Gang Ministerens Foredrag. Hr. Greensell favnede i Jndtægten et Afdrag af den Østerrigske Gield, som er opløben til 12 Millioner Pd. St., og hvortil Marqvien af Londonderry havde givet et Haab i den forrige Session, flere Medlemmer besværede sig over at Jndtægten af Lotterierne endnu vedblev, da den er saa skadelig for Sædeligheden. Endelig blev dog Skatkammerkantslerens Forslag om at hæve 7 1/2 Million Pd. St. af det synkende Fond antaget med 74 imod 34 Stemmer. Under Forløbet af Debatterne erfarede man, at det Ostindiske Compagnies Gield til Regieringen udgiør 25 Millioner Pd. Sl. - Dette Budget har slet ikke havt nogen Virkning paa Stoks. Man erindrer sig ikke, at noget Budget har tilforn frembragt saa liden Virkning i denne Henseende. Bladet Coureren er fuld af Lovtaler, over Skatkammerkantslerens Budget, og giør sig de bedste Forhaabninger for Fremtiden; men de øvrige Blade ere ikke af denne Meening.