Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-05
J 152 af Stiftstidenden optaget tvende Jnserater, fra nogle Bønder, hvori de søgte at hævde den Sætning, at de mindre Landeiendomsbesiddere paa Falster til Stænderdeputeret ikke burde vælge nogen udenfor Øen, men en her bosiddende Mand. Denne Sætning, fremsat i Almindelighed, kunne vi ingenlunde billige, og naar vi desuagtet have optaget de anførte Jnserater, er dette alene skeet for at bidrage til, at denne Sag kunde komme under offentlig Discussion, og vi meddele nu nedenfor en Artikkel i en modsat Retning. Selv have vi ikke tidligere yttret os i denne Sag, men da nu Valgdagene nærme sig, troe vi at ville svigte vort Kald, dersom vi ikke nøiere undersøgte de Grunde, der i de nævnte Jnserater ere anførte mod at vælge Mænd udenfor Stiftet eller Øen, og vi tillade os derfor at fremkomme med nogle bemærkninger, som vi ønske vælgerne ville vel overveie forinden de afgive deres Stemmer. Da Stænderne bleve indførte her i Danmark, skeete det for at Landets Regent gjennem Landets Udvalgte kunde modtage Raad om t hvad der sigtede til at fremme det hele Lands 31, og den første Pligt vælgerne derfor have at lide er at vælge til Deputerede dem der ere dygligttil at give Raad. Dygtigheden til denne besten. Gierning er altsaa den første og nødvendige Egnskab Vælgerne have at tage Hensyn til hos den Loputerede, og ikke til hvor han boer. Nu betvivle Vyel ingenlunde, at her paa Landet ere mange Mæn, hvis Dygtighed til det Kald, hvori de dagligen veke, er udenfor al Tvivl, men hvad vi fra flere Sider have hørt betvivlet er, om Øen har Mænd, der ere dygtige til at give Raad netop for nærværende Tid, hvor Spørgsmaale, der fordre grundige Kundskaber og moden Tænkning ville komme under Overveielse. For enhver, der ikke er fremmed for hvad der er skeet i Danmark, er det nemlig indlysende, at det Hovedspørgsmaal som de kommende Stænderforsamlinger have at løse, er om den nuværende Statsforfatning er mere tjenlig for Danmark end en constitutionel Forfatning, det er en saadan, i hvilken Landets Deputerede i Forening med Regenten have en besluttende Magt medens nu Stænderne kun give Raad, og Regenten alene beslutter. For fuldstændig at kunne besvare dette Spørgsmaal er det let at indsee, at man maa have grundig Kundskab til begge Forfatninger, og skjøndt vi for vort Vedkommende ere overbeviste om, at en stor Deel af Landeiendomsbesidderne paa Falster (Bønderne) baade har og ogsaa kunne have en Mening om, hvilken Statsforfatning de helst ønske, saa troe vi dog ikke, at de i Stændersalen kunne ved Tale, enten bekæmpe en modsat Anskuelse eller forsvare deres egen mod spidsfindige Angreb. Vel kan man stole paa, at Forsamlingen ikke vil mangle Mænd, der ville og kunne tale, men naar man forud veed, at den Deputerede man vælger, ikke hører blandt deres Tal, bør man dog vel overveie, om han og ved andre fortrinlige Egenskaber erstatter, hvad han saaledes mangler; thi gjør han ikke dette, er det jo aabenbart, at man har valgt den mindre Dygtige med Tilsidesættelse af den Dygtigere, hvad aldrig kan være rigtigt. At det skulde være en Skam for Bondestanden, at den til Deputeret valgte en Mand udenfor dens Midte, tro vi neppe mange fornuftige Mænd ville paastaae, da det jo af Alle er anseet for en meget fornuftig Handlemaade, at vælge de beste Midler for at opnaae et bestemt Øiemed. Bondestandens Øiemed kan og bør kun være ved sin Deputerede at fremme hele Landets Vel; thi ene derved fremmes hver enkelt Stands Velvære, og da vi nu troe, at Kammerraad Drewsen er særdeles skikket til som Deputeret at iagttage disse Hensyn, og ved sine Kundskaber i Landboforholdene tillige kan, naar behøves, forsvare Bondestandens Tarv, saa ville ogsaa vi fortrinligen henlede Opmærksomheden paa ham. Vi have vel hørt Enkelte sige, at dersom Drevsen er saa særdeles dygtig, da vil han vel blive valgt i sit Hjem, men bliver han ikke det, da maa han dog vel have en Deel Feil, og da er det ei værd at stemme paa ham; men denne Tale er aabenbar urigtig; thi deels er det ingenlunde afgjort at Drewsen ikke vil blive valgt i sit Hjem, og deels maa det og erindres, at han netop er optraadt som Candidat her for Øen, fordi han fra flere Sider er bleven underrettet om, at man her ønskede ham til Deputeret. Endelig tæller og det District, i hvilket Drewsen boer, flere særdeles dygtige Mænd, som der ere kjendte, og han kan derfor roligt opgive at blive valgt der fordi han veed, eller kan formode, at man der vil erstatte ham med en anden dygtig Deputeret. Men hvad Mening man end nærer og Valgeandidaterne saa troe vi dog at det er indlysende, at vi ikke herpaa Øen have Mange, om hvem vi kunne vide at de ere dygtige Deputerede. Om Enkelte kunne vi vel have Formodning, men og Jngen have vi Vished; thi Leilighed til i denne Retning at handle, har manglet Alle. Hvad Drewsen formaaer, vide vi derimod.