JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Det er nu opdaget, af hvem det fundne Ca haver er, som for nogen Tid siden blev fundet i en Grøft paa Marken udenfor Lundehuset. Cadaveret er af Underofficeer Schosan, der tilligemed Foureer Overdick af Kiedsommelighed til Livet havde besluttet at skyde sig, og til den Ende gik ud paa Marken, hvor Schovan Kjød sig i Munden, saa at Hjerneskallen sprang i Stykker. Overdick fra faldt sin Beslutning, og, for at Schojan ikke skulde blive opdaget lade ham i en Grøft. Han gik hjem, men da han havde lagt Schojan i Grøften med Klæderne paa, saa faldt det har ind at det var rigtigst at tage Klæderne af ham. Dette Forsæt aabenbarede han for sin Ven, Underofficeer Petersen, der blev enig med ham om at gaae ud paa Marken for at afklæde Schojan. De udførte dette Forsæt, og, efterat have taget Klæderne af Schojan, tog Overdick et Stykke af hans Hjerneskal, hvorpaa de logde ham i en Grøft, nedgrove noget derfra Klæderne i Jorden, og gik hjem, uden at noget videre passerede, førend Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Moltke, i Aviserne havde indkaldet dem, som kunde give Oplysning om, af hvem det fundne Cadaver var. Denne Jndkaldelse forvoldte, at Overdick og Petersen besluttede at skyde sig; men førend de udførte denne Beslutning, forfattede Overdick en skriftlig Forklaring om det Hele, og deri anførte, at de havde til Hensigt at tage et Par Pistoler, en Lieutenant tilhørende, for dermed paa Stedet, hvor Schosan var lagt, at skyde sig, samt anmodede om at de for Opdagelsen, af hvem det fundne Cadaver var, udlovede 200 Rdlr., maatte tilfalde ham, og deraf hans Gjæld betales, og Resten tilfalde hans Arvinger. J en Efterskrift anførte han, at de ikke havde kunnet faae de ommeldte Pistoler, og derfor maatte skyde sig med deres Geværer. De skjød sig derpaa i deres Seng paa en og samme Tid. Den skrivelige Forklaring fandtes efter deres Død vedlagt det omtalte Stykke af Schojans Hjerneskal, som et Beviis for Forklaringens Rigtighed. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Mariboe, den 2den September. Søndagen den 1ste dennes afbrændte ved uforsigtig Omgang med Hørbragning et lidet Huus i smaghusene paa Pederstrups Gods. Huset tilhørte en Væver. Endeel Lærred og forved Garn blev ved den Leilighed tillige et Rov for Luerne. - Paa Bogøe hersker i denne Tid en farlig Forraadnelsesfeber. Sognefogden Anders Hansen, spruden flere, ere blevne dens Bytte. – J Natstop ligge og mange syge, saavelsom hist og her paa Landet. – Tyverier i Haverne tiltage her i Mariboe meer og meer. Foruden Ædle og Pæretyverier, hvorover adskillige i den senere Tid har klaget, blev Natten imellem den 4de og 5de Septemper, i en Hauge bortstiaalen nogle Strømper, nogle Stykker Hør og Lyssegarn, no ger Trand og endeel andre linnede Gangklæder. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Aalborg, den 6te September. Fra Egnen af Hals haves følgende foreløbige Beretning: Jfredagsmorges den 30te Aug, saaes en fiendtlig Fregat vorden Limfjordens Munding jage en Jagt der holdt til Landet under Hals Ladegaards Mark, hvor dens Fører lod Ankeret falde noget fra Grundene, ilende med sit og Mandskabs Tøi iland, da et Fartøi med nogle Mand fra Fregat nen satte efter ham. Fregatten vendte imidlertid, landsynligt for grundt Vande, ad Søen til. Jmedens Mandskabet paa Hals Skandse blev samlet ved Alarmskud og Trommeslag, ilede Hr. Lieutenant og Lodsoldermand Duus med 5 Lodser til Strandbredden, 3/4 Miil fra Hals, bevæbnede med Bøsser, opmuntrede Skibsføreren at gaae med omborde igjen, for om mueligt enten at redde Jagten ind i Assaae Havn, eller sætte den paa Strand, at Fienden ei skulde faae den. Det første lykkedes saa godt, at de i Paasyn af Fregatten og dens udsendte Fartøi gik under Seil, og bragde Jagten i god Behold tilankers i bemelte AssaaHavn, hvor Fregatten ikke kunde flyde ind, om den endog havde sat efter, og dens mindre Fartøier kunde derværende Soldater og Feldtranoner have bortjaget. Saa hastig Mandskabet i Hals var samlet, ilede det med Feldtcanoner til Stranden, for at forsvare Jagten, ifald de Ombordgaaende havde seet sig nødte til at sætte den paa Strand; men forinden de havde naaet Strandbredden, var Jagten allerede under Seil og henne mod Hov Bye. – Efter Beretning, skal nylig paa Høiden af Greenaae være seet et engelsk letseilende Fartøi med sort Flag og Vimpel, og styrende ad Beltet til. Man sluttede deraf, at Kongen af Engelland maatte være død. (Aalborg Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
J Christiansands Avis læses følgende Bekjendtgjørelse. - Dagligen høres Klager over den paa Landet overhaandtagende Land- og Forprang, og dagligen stige Fødemidler i forhen ukiendte Priser, som aldeles ikke kan hidrøre fra Trang, men ene og allene maae søges i hiin Misbrug. Almuesmanden, som, for edet ved de høie Priser den omreisende Pranger byder ham, sælger sine Varer i Haab om, med Tiden at kunne erholde sit eget Behøvende for billigere Priis, bliver i Almindelighed betalt med Brændeviin, Kram og Overdaadigheds Artikler, og udsætter sig saaledes ikke allene for Mangel, men lærer endog Brugen af Ting han bør og kan undvære, og bringer sig og Familie maaskee til Bettelstaven, Kjøbmanden kjøber derefter i dyre Domme af Prangeren, efter at Varene ofte alt ere gangne igjennem flere Prangeres Hænder, og disse berige sig saaledes paa hele Samqvemmets Bekostning. Da jeg saaledes alt mere og mere har sporet de uhældige Følger, som forvoldes ved saadan Omslakken i Landet af reisende Handlende, saa har jeg fundet det nødvendigt, herved at forbyde al Salg og Opkjøb af Korn og Fedevarer paa Landet over hele Riget, under Mulct af Varenes Værdie paa Sælgerens Side, og Confiskation af Varene paa Kjøberens Side, hvilken Sidste desuden, hvor han, efter at dette Forbud er almindeligen bekjendtgjort, desuagtet maatte findes med opkjøbte Varer, tiltales at erlægge en anseelig Pengemulct i Analogie med Forordningen af 25de August 1741, hvilken Forordning i øvrigt bliver at følge i alle de Sager som i Anledning af slige Varers Anholdelse vorde anlagte. Dog bemyndiges Amtet eller vedkommende Overøvrighed til, i særdeles Tilfælde at give speciel Tilladelse til et eller andet Qvantum af disse Varers Opkjøb og Udførsel fra Egne som kunne undvære til de Steder som maatte trænge. - Som en Følge af ovenstaaende Forbud, vil det i øvrigt være nødvendigt, at de saakaldte Handelspasse, som af vedkommende Øvrighed maatte være meddeelte, tilbagekaldes, og sættes ud af Kraft. - Denne min befaling vil Overøvrigheden behage snarest muelig offentligen at lade bekjendtgjøre, og underrette samtlige Fogder og Leensmænd, at det er min alvorlige Villie, at samme paa det strængeste overholdes. - De Summer, som for Overtrædelse af dette Bud maatte indkomme for Mulcter, eller de confiskerede Varers Salg der skal skee paa offentlig Auction, tilfalde det Sogns Fattigvæsen hvor Anholdelsen skeer, eller anvendes til Hielp til Bøigdemagaziners Anlæg efter Øvrighedens nærmere derom gjørende Forestilling. - Vice-Statholderskabet i Norge; Christiania, den 14de August 1811. - Friedrich, P. 3. Hessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Hr. A. F. Finne lader d. 18de September bortsælge ved Auction i Colbiørnsvig ved Arendal 100 Oxhoveder røde Vine og 576 Gros Korkepropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
J Slutningen af September Maaned sælges ved Auction i Trondhjem 1500 Pund Messing i 48 forskjellige Stænger, Trondhjems Domkirke tilhørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Priseretten i Christiansand har frigivet det af Caperførerne A. Tønnesen og N. A. Reinert sen med Caperne Speculation og Søormen opbragte Skib de fire Sødskende, ført af Skipper M. L. Rhode, tilligemed sammes Ladning, imod at udrede de paabudne Omkostninger og 400 Rdlr. i Erstatning til Coverførerne, mod hvilke Justitsens Tiltale for det af dem brugte Forhold under denne Opbringelse iøvrigt forbeholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
J Christiansands Avis bekjendtgjøres, at i Valhalla nu kan faaes tilkjøbs Fløde, sød Melk og skummet dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
J Norge begynder man at danne sig mindre for fælleds Borger-Held virkende Distrikts- og Sogne-Selskaber. Saaledes bleve i Februar d. A. flere af Gjerrestads og Sønneløvs Sognes Almue enige om at oprette et Selskab, for disse Sognes Vel, under Bestyrelse af Sognepræsten Hr. Abel, Klokkerne i Gjerrestad og Sønneløv, Lehnsmand O. T. Røe, m. fl. Selskabets Formaal skal for det første være, ved rentefrit Laan paa en vis Tid at sætte fattige Gaard- og Huusmænd, der have Jord, istand til at opdyrke denne, ved passen, de Bidrag og Belønninger, at understøtte Huusmænd, og mindre formuende Gaardmænd, der vise sig virksomme ved Haugers Anlæg, ligeledes at opmuntre til Huus og Næringsflid, ved nyttige Smaaskrivter at udbrede Kundskaber og Erfaringer. Ethvert Medlem betaler i aarligt Bidrag Rd. De fleste Almuesmænd i disse 2de Sogne og adskillige hæderlige Mænd uden for samme ere siden indtraadte i Selskabet, der nu tæller i alt 173 Medlemmer, som for dette Aar have bidraget 911 Rd. Den 16 April holdt Bestyrerne deres første Samling paa Gaarden Sønneløv, hvor 615 Rd. bestemtes til rentefrit Laan til 16 Huusmænd, paa de Vilkaar, at Laanet skal anvendes til Sædefrø es og Fødemidlers Jndkjøb, bruges rentefrit i 3 Aar, og hvert Aar skal Forbedringerne ved Jorderne forevises. Til Præmier bleve bestemte 1000 Rd., der uddeles for følgende, for, uden for at have havt Urtehauge, at have avlet meest Grøn og Blaakaal, Gulerødder a., samt plantet de fleste Frugttræer, for at have avlet meest Hør og Hamp; for, uden for at have havt Humlehauge, at have avler den meste og beste Humle, for at have nyttet Tiden vel, især Vinteraftenerne, og enten selv eller ved deres Børn forfærdiget de fleste og gavnligste Smaaredskaber, River, Spader, Skeer, Æsker, Knive, Knapper &c. Desuden udsatte Hr. Kjøbmand Carstensen i Riisøer, Eier af Egelands Jernværk og Selskabets Medbestyrer, følgende efterlig nelsesværdige Præmier, hvori Sognepræsterne Abel og Støren ere Deeltagere: For det første Brudepar i Gjerrestads og Sønneløvs Sogne, der paa Vielsesdagen staa i Klæder, virkede af Produkter, avlede i disse Sogne, samt der forarbeidede, og farvede, og bruger et Aar disse Klæder til Søndags dragt, 40 Rd., for det andet 30 Rd. og for det tredie 20 Rd.; Baand og Tørklæder allene undtages; men ere disse ogsaa virkede der, fordobles hver Præmie en halv Gang. Ligeledes for det første Konfirmationsbarn, der staaer i Klæder, som ovenmeldt, 20 Rd.; for det andet 10 Rd., og for det tredie 6 Rd., ere Tørklæder og Baand, ogsaa virkede der paa Stedet, fordobles Præmierne en halv Gang. Disse Præmier gielde allene for velhavende, hæderlige og anseete Gaardmænd og deres Børn. Endelig vedtog Selskabet, at holde 2 Sæt af Bladet Budstikken, og ligeledes af Søndag Aftenslæsning ved Sognepræst og Ridder Krarup, der skulle cirkulere blant Selskabets Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
(Af Hamb. Corresp.) Stockholm d. 23 Aug. Efter den sidste Bulletin synes det at være afgjort, at H. K. H. Kronprindsens Sygdom er en Tertiansfeber, som han formodentlig har paadraget sig paa sin Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Bulletinen, som er af d. 22 Aug., siger, at den forrige Dags Feberparorysmus er udebleven og at H. K. H. har sovet den hele Nat meget roligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Paris d. 31 Aug. Ved et Keis. Decret af 20 Aug. erklæres de forskjellige paa Huset Nassau Oraniens Domainer i Holland gjorte Laan for en Deel af den offentlige hollandske Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Mailand d. 18 Aug. Divisionsgeneralen, Greve v. Fontanelli, er udnævnt til Krigsminister i Kongeriget Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Venedig d. 16 Aug. Den Franske Keisers Billedstøtte af Metal i Kjæmpestørrelse er i Gaar med stor Høitidelighed blevet opdækket paa Pladsen, Plegetta, Østen for St. Marco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Neapel d. 16 Aug. Opviklingen og Forklaringen af de i Herkulanum fundne Haandskrifter, fremmes nu med stor Virksomhed. De Herrer Rosini, Scotti og Passetti ere utrætteligen sysselsatte med dette Arbeide. Nyligen har man bekjendtgjort Brudstykkerne af et Latinsk Digt om Krigen mellem Marcus Antonius og Augustus ligesom og et stort Stykke af Epicur om Naturen 2den Bog. Man har endnu ikke opgivet Haabet om at finde den hele Afhandling. Et moralsk Værk af Polistratus, en Discipel af Epicur, er under Pressen, og der skal endnu udgives Brudstykker af Colotes om Platos Lysts, og Caniscus om Venskab. Saaledes arbeides ogsaa paa et fuldstændigt Værk af Philedomos om Rhetoriken. - Den Vei, der fører fra Neapel til Capordi Monte, er næsten færdig. Deres Majestæters Ophold i denne Residence har fremskyndt Arbeiderne, og Jndgangen til Hovedstaden fra denne Side yder et skjønt Syn Lemberg d. 11 Aug. J Buckowina have Røverne om Natten overfaldt en rig Bonde, der handlede med Heste og Stude, og hos hvem de derfor formodede mange Penge, og, ved at trykke ham en gloende Tang paa den bare Krop, tvunget ham til at udlevere dem Pengene. Den Ulykkelige gav dem 1000 Ducater med den hellige Forsikkring, at dette var hans hele Forraad af Penge; men disse Barbarer lode sig ikke nøie hermed, og afbrændte ham, for at aftvinge ham en videre Bekiendelse, Næsen, med en gloende Tang, hvorpaa han bad dem, at de dog vilde have Medlidenhed med ham, og slaae ham ihiel, hvilket de ogsaa efter mange Piinsler gjorde. De store Skove i Bukowina begunstige meget disse Umenneskers Ophold, og de ere vanskelig at faae fat paa, da de kun lade sig see paa Steder, hvor der ikke findes Krigsfolk, som de frygte meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Neapel d. 16 Aug. Eftergravningerne i Pompeji ere levende blevne fornyede siden Hs. Majestæt har forøget den dertil bestemte Fonds. En Deel af de sammesteds fundne prægtige og kostbare Marmorlofter ere bestemte for det Kgl. Museums Gallerie, og nogle deraf ere blevne nedlagde i Academiet, hvor de beundres af Konstnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
London d. 21 Aug. J the Statsman læses, at en Speculant, der foregiver at have kjøbt en i Floden Alva i Portugal fundet Fransk Ørn, foreviser den i London for 1 Shilling. Dersom den havde været et virkelig Fransk Regiments Ørn, hedder det videre, saa burde man have betragtet den som en National=Trophæe og udstillet den i Parlamentssalen. Men saaledes vanhelliget synes den snarere at være et tomt Skyggebillede ligesaa konstig fabriceret, som man i Birmingham fabricerer falske Østerrigske og Danske Banksedler. Den Mængde af Nysgjerrige, der strømmer hen for at see den, beviser kun, at en fransk Ørn er en sjelden Fugl her til Lands, men beholder det nuværende Ministerium endnu nogle Aar Ævne til at styre vore offentlige Anliggender, saa kunne vi vente, uden Penge, at faae flere Franske Ørne at see end vi ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Stockholm, den 27 Aug. Efter den sidste Bulletin bedrer Hs. Kongl. Hr. Kronprindsens Helbred sig dagligen og der udgives derfor ingen Bulletins mere. - J Hoftidenden gjendrives den i en engelsk Tidende anførte fornærmelige Opdigtelse, at Greve v. Essen, General en Chef forden vestlige Armee, har spist hos den engelske Consul og aflagt Besøg hos Admiral Saumares, med det Tillæg, at der i Gothenborg ingen engelsk Consul gives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
London, d. 4 Aug. Man paastaaer nu igjen at Kongen ikke befinder sig i nogen umiddelbar Fare. - Hertugen af Susser er igjen bleven farlig syg. - Admir. Hvod afgaaer ufortøvet ombord paa en Fregat til Ostindien. - Det americanske Skib, le Brutus, bestemt fra Baltimore til Bordeaux, er bleven anholdt af Fregatten Diana og sendt til Plymouth. - Little Belt er ankommen til Portsmouth, og alle ombord værende Officierer fortælle det Forefaldne paa samme Maade som Capit. Bingham. - Fæstningen Monte Viden skal d. 16 Junii have overgivet sig til de americanske Patrioter. Man troer at Elio og hans Hoved Tilhængere ere undkomne til Vands, men man har ingen Vished derom. - Hr. Bernhard Trotter, den berømte Fors Secretair, vil udgive blographiske Efterretninger om hans sidste Leveaar og især om hans Reise til Holland, Nederlandene og Frankrige i Aaret 1802. Hr. Trot ter har ledsaget ham paa denne Reise. Disse Efterretninger tilføies adskillige utrykte Breve af ForDe Herrer Mackenzie, Holland og Bright ere komne tilbage fra deres Reise til Jsland, og ville nu udgive en Beskrivelse over samme. Den indeholder geographiske, physiske og politiske (?) Efterretninger om Øen, samt en Afhandling om den Jslandske Historie og Litteratur. – Liffabon, d. 4 Aug. Vor Armee har paa ny sat sig i Bevægelse. Den befinder sig nu uden for Alentejoss usunde Sumpe, paa Gener. Hills Corps nær, der er bleven der. Hovedqvarteret er blevet forflyttet til Castel-Branco. - Gener. Blakes Expedition skal, som det hedder, lande i Almeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Hamborg, d. 5 Sept. Fra d. 11 til d. 14. kastes paa det forrige Raadhuus Lod i Anledning af Conscriptionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Maynz, d. 29de Aug. Da Markmuus og Rotter i denne Tid anrette stor Ødelæggelse paa Markerne, saa har Præfecten givet hver Maire i hans Sogn de fornødne befalinger angaaende disse Dyrs Udryddelse, og foreløbigen forbudet at skyde de Rovdyr og Rovfugle, der ansees for Markmusenes og Markrotternes virksomste Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Fra Schweiz d. 12 Aug. Hidtil troede man, at den saakaldte Jomfru i Canton Bern ikke kunde bestiges. To raske Schweizere have imidlertid i forrige Maaned bevist, at det var mueligt, at naae dette Fields Top, paa hvilket de plantede en sort Fane. Men de maatte tilbringe 3 Dage og 4 Nætter paa de Js og de Sneeslætter, der omgive denne Jomfru, fra alle Kanter, førend de kunde udføre dette Vovestykke. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-14
Nyeste jøbenhaSkilderie af K. ad Aas Ros Raa Ottende Aargang. No. 74. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 14 September 1811. San & ved Hans Majestæt Kongens allerhøieste Nærværelse paa Gisselfeldt, den 21 August 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-14
J Bogens svale Aftenskygger Samtone skal vor Høitidssang; Drot, som Danmarks Held betrygger, Dig hilser Harpens høie Klang! Lyksalig nævnes maa den Dag, Dig førte under Borgens Tag. Liig Solen i den milde Sommer, Der vækker Alt til Liv og Fryd, Du bringer Held, og hvor Du kommer, Der vaagner Glædens Jubellyd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-14
J Herresal, i Bondens Hjem Som Folkets Ven Du stedes frem. Paa Norges Field, i Danmarks Dal Dit Navn er Alles Haab og Lyst; Hvad Skialdens Sang er kan udtale, Det mæler Hjertets stille Røst: OFredrik, som Du elskes herAf Dan og Nor Du elsket er! Og hvor Du blandt Dit Folk fremtræder. Det seer en Faders milde Spor Det blev for Evighed Din Hæder, At Godhed først Dig gjorde stor, Og Borgerkronen, evig skjøn, Du valgte til Din Møies Løn. Men Nordens Drot kan aldrig glemme De vaabendiærve Fædres Mod, Og Danmarks Fiender maae fornemme, End lever Valdemarers Blod. Til sidste Suk hver Kriger slaaer, Saalænge Fredriks Banner staaer. Og Havet ruller vrede Bølger. Mod stolte Voldsmænds Overmagt, Og Hæder Dannebrogen følger, Den varer end som Danmarks Pragt; Fra mangen ærligt vunden Stavn Gjenlyder Fredriks elskte Navn. Til senest Old skal Danmark mindes, O Konge, hvad det skylder Dig. Det Navn, som en ved Vold kan vindes, Dugvandt, paa Fredens Dyder rig; Vor Frelse er Dit høie Mod, Din Lyst at nævnes Fredegod. Og Du, som saligt Helten lønner Med Jordens rene Himmeltryd, To Riger høit Dit Værd paaskjønner, Maria, Nordens ædle Pryd! Din Jd er Dydens stille Gavn, Velsignet bær Du Modernavn. Den Krands, Dig Danmarks Døttre vinde, Er evig lige frisk og grøn, Og i Din Æt Dit elskte Minde Skal blomstre - Himlens høie Løn Dig gav den Stiernekrands, saa klar, Som Moderheld Dig huldt frembar. Stig høit mod Stjernehimlens Bue, Du glade Danskes Jubelsang! Taknemmelige Hjerters Lu Sig hæve frem i Høitidsklang; Det runge, som fra Skyens Field: For Fredrik og Maria Held, C. Molbech. Breve om Musikken. Af Justitsraad og Ridder Barens. De tog det Løfte af mig, da De reiste, at jeg ville vedblive at tale Musikkens Sag. Mit givne Løfte og Forkjerlighed for denne ædle Konst har imidlertid ledet mig ind i en Pennestrid med Professor og Theaterdirektør Ridder Rahbek. Jeg sender Dem No. 15 af min Penia, der indeholder en Undersøgelse, hvorledes Fattigvæsenet kunde vorde en Planteskole for Sangere og Sangerinder, og Dagen No. 248 og 250. De vil see deraf, at Professoren har forment, at hvad der i mine Noticer for Musiklibhavere, hvilke De kjender, og i det nævnte Numer af Penia, er sagt med Hensyn til den kongelige danske Skueplads, deels grunder sig paa aldeles urigtige Underretninger, deels neppe er seet eller fremstillet fra de rigtige Synspunkter. Jeg vil sætte Dem i Stand til at dømme os imellem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-14
Adskillige af mine Venner undre sig over, at jeg vil fortsætte denne Strid. "Den sige De der føle Musikkens Værd, og har grundet over Aarsagerne, især til Sangens Forfald i Dannemark, kan jo ikke andet end være enig med Dem deri, at naar Theatret vil virke til dens Opkomst, bør det sørge for at faae Syngemestere, der forstaae at danne Sangere, og har Lyst dertil, og for gode Sangere og Sangerinder, og at det eneste Middel til at erholde dem, er en bedre Betaling end den Direksionen hidtil har givet." Naar imidlertid en Mand, med Professor Rahbeks Talent og Videnskaber, der har opofret sine bedste Aar til Dramaturgien, og i Følge sin Stilling, som Theaterdirektør, har Erfaringer og Oplysninger, som mangen Anden savner, har erklæret sig for den Mening, at Sangerne og Sangerinderne ved det kongelige Theater ere tillagte i Embedsindtægt, hvad de bør have, saa kunde hans Stemme faare let have Jndflydelse paa de Mange, som ikke kunne eller gide tænke, men som dog paa en eller anden Maade kunde virke til det store Maal, som De min Ven, og jeg, begge ønske at virke til, Nationens Forædling ved Musik. J Grunden have de og meget forsig, der blindt hen ere af deres Mening, som Kongen har sat i en vis Post, naar det gielder om et eller Andet, deres Embede vedkommende. Det er derfor Fædrelandspligt for mig, som nu engang er ulykkelig nok til at føle dybt, hvorlidet der ogsaa fra Theatrets Side er gjort, men hvormeget der kunde være gjort for Sangens Opkomst, at bevise Rigtigheden af min Paastand, at man ikke kan vente gode Sangere (under hvilken Benævnelse jeg herefter, for Kortheds Skyld, vil indbefatte Sangerinder) for den Betaling, som nu gives, men at Theatret paa den anden Side, til Held for dem, som ynde Musikken, ikke mangler Resoureer til at kunne lønne dem bedre. Mine Breve til Dem ville maaskee komme til at indeholde Adskilligt, som ikke staaer i den nærmeste Forbindelse med det nævnte Hovedspørgsmaal. Men, som Konstens Ven og dens sjeldne Dyrker, vil det være Dem kjært. Som de stridende Parters Ven, vil det tillige være Dem behageligt at vide forud, med bestemt Vished, at begge kun stride for Sandhed og Oplysning, uden at have nogen privat uædel Jnteresse ved Striden. Denne vil derfor være Dem kjærkommen som en hver anden videnskabelig Debat, der altid leder til noget Godt. Den lovede Beregning, som ene kan afgjøre Trætten, kan jeg endnu ikke saa snart sende Dem. Der behøves ikke liden Tid til at gjøre den, uagtet jeg har adskillige Materialier ved Haanden i min Afhandling, om hvad der behøves til at leve af, der findes i No. 15 og følgende Nummere af Penia for 1810. Jeg indleder her til samme, ved at prøve nogle Bemærkninger, som Professor Rahbek har gjort i Dagen No. 250.