JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Auctioner. J Følge Reqvisition fra Cancellieraad og Procurator Jensen afholdes offentlig Auction i den afdøde Bogtrykker Røe og efterlevende Enkes Bo tilhørende Gaard i Møllegaden her i Byen, hvilken Auction begynder Tirsdagen den 24de Februar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over en Deel, bemeldte Bo tilhørende Meubler og Effecter samt Bøger. Nogle Exemplarer af det trykte Catalog over de Ting, som sælges, kunne forinden erholdes ved Stiftsbogtrykkeriet. Lysthavende indbydes til Tid og Sted. Aalborg, den 2den Februar 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Fyrst Talleyrand er nu i en saa lidende Tilstand, at han kun ved 2 Tjeneres Hielp kan stige i sin Vogn. Det fortælles i Bladene, at Regjeringen, allerede for længere Tid siden har udfærdiget befaling til, saasnart han er død, hat forsikkre sig hans efterladte Papirer, saavel i Valengansom i Paris og Rochechotte, men man anmærker tillige, at denne Uleilighed vel vil være spildt, da Hr. v. Talleyrand, hvistnok har været for klog til at udsætte saadanne Papirer, hvis Offentliggjørelse han ønskede efter sin Død, for at forsvinde paa en saadan Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Den franske Brig la Fleche, som for nogle Dage siden ler ankommen til Toulon, har bragt en Efterretning, som er af megen Vigtighed, hvis den bekræftes. At alle Studigheder mellem Porten og Mehemed Ali nu ere bilagte, dersom skal nemlig ikke være nogen Tvivl, men, medens tyske Blade have angivet Grunden til den paa ny oprettede gode Forstaaelse at ligge i den Eftergivenhed fra Mehemeds Side, som Englands Trudsler havde fremtvunget, berettes derimod fra Toulon, at Mehemed af Englands og Frankdrig Chargs d'Affaires er bleven formaaet til at hendetegne en Tractat, ved hvilken Ægyptens Uafhængighed af Porten, imod en betydelig Skadesløsholdelses-Sum, definitivt bliver stipuleret, og at denne Tractat er garanteret af Frankrig, Rusland og England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Den franske Regiering er nu kjed af at høre den Paastand, som flere af Journalerne vedblive at komme frenmed, at Kongen nemlig selv skal have tilkjøbt sig en Deel af de amerikanske Fordringer og altsaa er personlig interesseret i denne Gjeldssag. Jkke mindre end 3 Journaler, nemlig Gazette, Quotidienne og National ere satte under, Tiltale for Artikler af dette Jndhold.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Det var et almindeligt Rygte paa Londons Børs den 23de Januar, at de store Magter, hvem det er saa meget at gjøre om Opretholdelsen af Freden i Europa, og som i Fortsættelsen af Krigen mellem Carlisterne og Christinerne i Spanien finde den eneste betydelige Anstødsteen, skulle have besluttet, ved deres Mægling at bringe en Udsoning mellem Dronningen og Don Carlos til Veie, og at man vilde begynde med at gjøre Prædententen meget antagelige Tilbud. Efter Bladet Times skal den hollandske Baron Zuylen van Neyevelt (tidligere hollandsk Gesandt ved Protocol-Conferentserne i London), som i kort Tid har opholdt sig i London, igjen have bestemt sin Tilbagereise til Rotterdam til den 24de Januar. Derved bliver det da tydeligt, at hans Reise til London slet ikke har havt til Hensigt at gjøre diplomatiske Skridt, hvilket ogsaa bekræftes ved en Artikel fra Haag, som meddeles i Morningpost, og hvori det hedder, at Kongen af Holland har bestemt, aldeles ikke at gjøre, noget Skridt til at fornye de tidligere Underhandlinger, da han hverken i sit Kongeriges indvortes eller udvortes Forhold finder Anledning til paa ny at begynde Underhandlinger, i hvis tidligere Afbrydelse han var uskyldig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Med Sir R. Peels Reformplaner i den anglicanske Kirke synes det stedse at blive meere og mere Alvor. Det ministerielle Blad Standard giver, under 23de Januar, en vidtløftig Beretning om de Ting, der skulle komme. Først gaaer det løs paa at afskaffe et stort Antal Sinecurer, der næst paa at nedsætte Biskoppernes uhyre Jndkomster. Dog skulle de Godser, som herved blive vacante, ikke anvendes til verdslige Formaal, heller ikke til at forbedre den lavere Geistligheds Kaar, men til at oprette og fundere nye Bispedommer, hvorhos der, fremfor Alt, vil blive sørge for, at ethvert Sted, hvor et tilstrækkeligt Antal Bekjendere, af den anglicanske Kirke opholde sig, bliver forsynet med en passende Kirke og en, anstændigt aflagt, Siælesørger. Times finder Planen fortræffelig, og giør endnu kun Fordrings paa, at see den Misbrug afskaffet, at den egentlige Sognepræst kan lade sit Embede forvalte af en, yderligt slet betalt, Capellan, medens han selv andensteds i Magelighed fortærer, fine tigelige Jndkomster. Men, der gives mange andre Misbrug, om hvilke begge de ministerielle Blade iagttage en fuldkommen Tavshed, og de indlade sig ligesaalidt paa at omtale den Lovbestemmelse, som gik igjennem i det forrige Underhuus, efter hvilken den overflødige Kirkeformue, halders største Kriger, sin Bedstefaders Meddeiler." (?)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 29de Januar. Jaften gives paa Theatret den sædvanlige Festforestillini Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag. - Ved Ankomsten i Skuespilhuset hilstes Hs. Majestæt af det talrig samlede Publicum med Jubel, som atter lød efterat neden staaende, af Hr. Prof. Heiberg digtede, Sang var afsjungen Ført af Tiden paa dens Vinger, Gaaer en mægtig Verdensaand; Evig for det Nye, den bringer, Løser den et gammelt Baand. Dog mens Alt ustadigt svinder, Er der Eet, som ei forgaaer: Kjærlighed er Deet, som binder, Den er Magten, som bestaaer. Held den Drot, hvis Magt er grundet Dybt i Kjærlighedens Magt! Held det Folk, til Tronen bundet: Ved den elskeligste Pagt, Fredens Budskab, Farvebuen. Lyser over Strøm og Ark, Og med Grenen flyver Duen, Til den elskte Patriark. Hvad der spredes vil sig samle; Eet der er, som ei vil flye: Kjærlighed er her det Gamle, Kjærlighed er her det Nye. Du, som ved Din Mildhed seirer, Du, som hersker i vort Bryst, Du hvis Fest vort Hjerte feirer, Fredrik, hør vort Hjertes Røst! Hs. M. Kongens allerhøieste Fødselsdag var i Aar, som sædvanligt, i dobbelt Henseende en Glædesdag for de Directionen for Garnisonskolevæsenet underlagte Underofficerer og Børneskoler, idet samtlige Elever ifølge Hs. Majestæts allerhøieste befaling beværtedes med et godt og mættende Middagsmaaltid for 450 Voxne og Børn, der under Directionens, Forstandernes og Lærernes Nærværelse med taknemmelige Hjerter modtoge dette Vidnesbyrd om den allerhøieste Givers kjærlige Sindelag ogsaa for dem, og i jublende Vivat for den elskede Konge lagde deres Glæde og Taknemmelighed for Dagen. - For Eleverne i de militaire Caserneskoler forøgedes Glæden end mere ved den aarlige Uddeling af Klædningsstykker. Der uddeeltes, især formedelst det aarlige Bidrag fra det classenske Fideicommis, 124 Stykker Linned, 124 Par Sko, 124 Par Strømper, og desuden som Belønning for Flid og god Opførsel 30 Halstørklæder, 12 Hvergarnskjoler og 12 Forklæder. - Hos M. Dronningen har i denne Anledning allern, ladet opklæde 50 Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Hs. M. Kongen har behaget at benaade Følgende med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, forhenværende Repstyrer, i Biskopstunge Rep under Jslands Søndre-Amt, G. John, sen; Repstyrerne C. Einarsen i Eja Rep, og H. Helgesen, i Hraun=Rep, begge i Islands Vestre-Amt; Vagtmester M. N. Overby af det jydske Regiment lette Dragoner; Vagt mester P. L. Wrads af det slesviske Curasseer=Regiment, og Sergeant H. J. Hensel af det fyenske Jnfanteri-Regiment. En vigtig Justitssag begyndtes i Mandags i Høiesteret, Det er den Sag, Kammeradvokaten, Hr. Etatsraad Schack paa Embedsvegne blev beordret at anlægge imod suspenderet Myntmester C. F. Gerlach og suspenderet Myntgaarden, J. G. Fabritius. - Ved Lands=Over- samt Hof= og Stadsrets Dom af 29de Marts f. A. blev kjendt for RetConr. Frederik Gerlach bør have sit Embede som Myntmester ved Kbhvns. Mynt forbrudt, samt betale i Erstatning til den kgl. Mynt=Kasse 17,824 Rbd. 87 s. r. S. efter Fradrag af 297 Rbd. 11 s. S. og T., eller i Mange af Betaling, hensættes til Fæstningsarbeide, indtil han enten foranførste sin Gjeld har afbetalt, eller ved Døden afgaaer, saa bør han og af Differentsen imellem de foranførte Summer erlægge Renter 8 pCt. om Aaret fra den 21de Juli 1832 indtil Betalingen skeer. - Suspenderet Myntgaarden, Jacob Gregorius Graah Fabritius bør til Kbhvns. Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. S. De af Sagen lovligt flydende Omkostninger udrede de Tiltalte enhver for sit Vedkommende. Kammeradvokaten, Statsraad Schach, tillægges i Salair 30 Rbd., der udredes af Gerlach med 3 og af Fabritius med 1/2. - For Tiltalte Gerlach møder for Høiesteret Justitsraad Blechingberg og for Tiltalte Fabritius Advokat Schæffer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Natten imellem Søndag og Mandag udbrod i en Bryggergaard i Roeskilde en Jldsvaade, der truede med at blive farlig, da Gaarden er beliggende i Nærheden af den latinske Skole og Rector: Bygningen, ligefor Domkirken. Ved hurtigt tillende Hielp og Brandcorpsets virksomme Foranstaltninger lykkedes det imidlertid at hindre Jldens vider Udbredelse. Den skal være opkommen fra Maltkøllen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Capitelstaxten for Sjælland er sat saaledes: Rug 2 Rbd. 2 Mk. 12 s., Byg 2 Rbd. 2 Mk., Havre 2 Rbd. 5 s., alt Sølv pr. Tønde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli: Skjødstrup og Elsted Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Under Generalpostdirectionen. Postmester Embedet i Cappeln. For Oppebørselerne stilles 1000 Rbd. i 4 pCt. kgl. Obligationer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 21de Januar er Kammerraad, Kasserer ved Sorø Academies Hovedkasse og Forvalter ved Academiets søndre Godsdistrict, S. K. Povelsen, udnævnt til Justitsraad; Cand. theol. P. S. Schousboe til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen! i Veile, den 23de, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg, J. F. Leth, til Sognepræst for Svanninge Menighed i Fyen; Cand. chir. C. F. Weber, til Districtschirurg i Hirschholms District i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Under Generalpostdirectionen: Den 23de December 1832 er Overkrigscommissair Burmeister afskediget fra sit Embede som Postmester i Cappeln.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Kjøbenhavns Torvepriser, den 30te Januar. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, Pdt., Td. 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 12 s. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. Rog Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. - Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 30te Januar. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 180 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 871 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 1051 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 14 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 1 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 10 a 101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Dito 10ta101 1 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Hamborg, den 30te Januar. Bordeaux 189. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 s. Madrid 46. Cadix 47 1/2. Lissabon 521. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 208. Species 3/4 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Døde. G. K. Jensen, f. Hagen, 30 Aar; borgerlig Infanteri Major P. M. Launi, 58 Aar; F. L. W. Muffelman, f. Wahlmann; Capt. ved Brandcorpset J. C. Deintzer; A.L. Bagesen, Enke efter Grosserer Th. Baggesen, 40 Aar; Conferentsraadinde A. C. Holm, f. Tyrskov, 74 Aar; F.C. Herdahl, f. Malm; Marie Vilhelmine Manthey, 12 Aar; Stud. juris C. v. Bülow, 22 Aar; Stud. theol. Sognedegn J. P. Kanneworff, 73 Aar; borgerlig Artilleri Lieutn. P. Petersen, 23 Aar; F. Thalbitzer, Enke efter Consul Thalbitzer, 56 Aar; alle i Kbhvn. Reebslager Chr. Werring, 66 Aar, i Randers. D. C. Müller, f. Baumgarten, 30 Aar, paa Juelsberg. Præstenke R. P. Lassen, 83 Aar; L. Williamsen Good; A. A. Olsen, f. Podeviint, 176 Aar; alle paa Fredensborg. Dorthea Nye, f. Hansen, 126 Aar, i Slagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 28de Januar. D. C. Værenz f. Aalborg. m. Stykg. Den 29de: J. Stehr f. Odense, best. t. Christiania m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Hals Skibsliste. Jndk. Den 1ste Februar. L. Nisted f. Kbhvn. m. Salt m. m.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars Svagelighed, med kan een Dags Sygeleie, lyemkaldte For sel i Morges Kl. 3 vor dyrebare Moder og Svigermoder, Frue Justitsraad, inde E. D. Hillerup, Jödi Jespersen. til Börglum og Freilef Kloster, næsten 70 Aar gammel. Hendes sjeldne Gudsfrygt, hendes ædle Hjerte og hendes lyse Forsland, gjorde hende elske og æret af de Mange, der kjendte hende, og som den öm. meste Moder begrædes hendes Bortgang, af hendes Börn og Börnebörn. Börglankloster, den 31te Januar 1833. Efter i tidligere Dage at have nydt en hö Grad af jordisk Lykke, men i Livets senere Aar dybt nedböjet ved Skæbnens tunge Slag, og ualmindelig haarde Prøvelser, indgik min elske de og uforglemmelige Mand, Proprietær Julius, Eibe, til Fredens og Frihedens lysere Egne, den 29de f.M., 62 Aar gammel. Dette bekjendtgjöres vemodigst for vore i det Fjerne levende Venner, som med Kiærligt Sind og deeltagende Hjerter have fulgt den Forklarede ogsaa paa hans Livs sidste trange Veie, paa 8 endnu levende Børns og egne Vegne, af hans dybt nedbojede Enke H. H. Libe. födt Fabricius. . Öster-Lunde den 2den Februar 1833. For deeltagende Familie og Venner blev det min tunge Skjæbne, paa egne og 2de Børns Vegne, sörgeligst at tilkjendegive, at det har behaget den Alvise at bortkalde min trofaste og kjærlige Ægtefælle, Gartner Peder Boss, ved en blid og rolig Död, i Dag Formiddag Kl. 10, efter 2 Dages Sygeleie, i hans Alders 69de og vort Ægteskabs 44de Aar. Kun dette tröstfulde Haab kan oplive mit sorgfulde Hjerte: der at samles hvor Retfærdighed boer. Aalborg, den 2den Februar 1835. Elise Marie Boss, født Möller. Stue=Etagen paa Nørre=Gade 602 er til Leie. Sammesteds er en Beboelse for en liden Familie til Gaden. Den Nærmere erfares hos Østergaard. De ærede Herrer, som ledsagede min afdøde Søn Christen Christensen til sit Hvilested, ydes herved min forbindligste Tak. D. sal. Christensens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Gaarden Nr. 174, beliggende i nordre Ende af Katte sundsgaden, som er indrettet til Beboelse for 2de Familer her til Paaske Flyttetid, at faae tilleie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
At den Gaardmand Søren Nielsen af HelberskouAls Sogn, Hindste, Herred, Aalborg Amt, tilhørende Gaard, som var averteret til Bortsalg i Nr. 16, 17 og 18 af denne Avis, allerede er afhændet, bekjendtgjøre herved.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
En næsten ny sjællandsk Reisevogn er indsat til Salg : Stedet Nr. 95 paa Reberbanen. Prisen er circa 40 Rbd. Diverse Størrelser fine Korksaaler udsælges hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Hør= og Bygfro kjøbes af Jørg. Tilemann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-04
Jfølge Reqvisition fra Procurator Dannisse af Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver efter passeret Udlæg, følgende, Gaardmand Jens Laursen Nøtten, Ferslev Sogn, Fleskum Herred og Aalborg Amt tilhørende Eiendomme, nemlig: a. Den af Debitor iboende Gaard i bemeldte Nøtter By, med tilliggende særdeles gode Jordeiendomme, af Hartkorn 8 Tønder 2 Skpr., tilligemed den i Jordene nedlagte Vinterrugsæd, circa 7 Tønder, samt den ved samme værende Fourage og Gjødske, og b. En Gaard sammesteds, med ligesaa gode Jorder, af Hartkorn 7 Td. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og den i Jorderne nedlagte Vinterrugsæd, circa i Tdr., samt derved forefindende Fourage og Gjødske stillet til Bortsalg, enhver Gaard for sig, ved 3de Auctioner, som derover afholdes: Onsdagen, den 25de Februar, - 11te Marts og - 25de f. M., indeværende Aar, hver Dags Formiddag Kl. 100; og hvoraf de 2de første afholdes her paa Nibe Raadstue, men den 3die Auction derimod, i Gaarden, under Litra a, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner. Saasnart 3die Auction over disse anførte faste Eiendomme er afholdt, vil denne Dag, tillige de ved begge Gaard værende og ligeledes udlagte Besætningsdele, samt Ind- og Udbo, bestaaende iblandt andet af: 9 Bæster, 11 gode Køer, 2de Stude og en Deel Ungevæg, 80 Faar, 2 Sviin, Vogne, Plove og Harver, samt Drættetøi, 1 Sadel, en Deel udtærsket Korn, 2de Bilægger=Kakkelovne, 2de Kobber=Kjedler, Sængeklæder, Borde, Stole og Bænke, samt Kjøkkentøi og Bryggersredskaber, m. m. m.; blive ved Auction bortsolgt, efter de i saa Henseende derved fremlæggende Conditioner. Det bemærkes iøvrigt: at Conditionerne for Salget af de anførte 2de Gaarde, ere fra 1ste Auction af, til Eftersyn hos Reqvirenten i Aalborg; ligesom og at bemeldte 2de Gaarde, efter 3die Auctions Afholdelse, strax kan tages i Besiddelse, af de eventuelle Kjøbere. Dette bekjendtgjøres saaledes herved, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nibe, den 22de Januar 1833. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-05
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-05
Schweitz. Eedsforbundets Præsidium, som i Aar er Canton Bern, har meddeelt de andre 22 Stænder Afskrifter af de me Noter, som ere modtagne af de fornemste i Schweiz accroditerede Diplomater, saa vel som dets derpaa givne Sogn. Noterne, af hvilke den russiske og sardiniske ere franske, stemime, paa de nødvendige Forandringer nær, alle overeensPræsidiets Svar lyder saaledes. Ved den, ifølge Forbunde acten, den 1ste Januar d. A., skete Overtagelse af ForbundsAnliggendernes Styrelse, har det nærværende eedsforbundste Præsidium Vern paa den ene Side overlydet sig om, at det schweitzerske Eedsforbunds Forhold til alle Nabostater ere i en regelmæssig Tilstand, da de Forviklinger, som fandt Sted i den første Halvdeel af det forgangne Aar imellem Schweitz og nogle Nabostater, i sin Tid ere fuldkommen: ordnede. Paa den anden Side har det redsforbundske Præsidium faaet Kundskab om de Jnstructioner, som den fordentlige Landdag for Aaret 1834 har givet det, angaaende, den edsforbundske Forretningsstyrelse, og i Kraft af hvilket det er paalagt, med Hensyn til de udenlandske Anliggender, at gjøre sig det til en alvorlig Pligt, kraftigen at beskyttes og opretholde det schweitzerske Eedsforbunds Ære, Værdighed og Uafhængighed, som det sømmer sig for en fri og neutral Stat i Særdeleshed, saavelsom at sørge for Opretholdelsen af Eedsforbundets fredelige og venskabelige Forhold til de udenlandske Stater, for hvilken tro Opfyldelse af folke retlige Forpligtelser skal lægges til Grund." At intet af alle Partierne er tilfreds med dette Svar paa hine Noter, lod sig forudsee. De heftige Radicale vilde have samtliges Magters Gesandte bortviiste fra Schweitz, at Folket skulde væbnes og at de Utilfredse i alle Lande skulde opfordres til Deeltagelse i den fælleds Kamp; de meere Moderate forlangte een for alle Gange, en energisk Erklæring over hvad Schweivil gjøre og hvad det ikke vil gjøre, Herrerne af Justemlien fandt i Almindelighed de gjorte Fordringer ikke ubillige og ønskede, at man skulde have erklæret sig villig til, i det mindste i Hovedsagen, at tilfredsstille dem; Aristokraterne have, af de nye Noter, ligesom tidligere af de ældre, taget Anledning til at skjende og smelde paa Regieringerne i det saakaldte regenererede Cantonner og paa de liberale Grundsætninger overhovedet. Under disse Omstændigheder er det forklarligt, at ingen Stemme lader sig høre, til Forsvar eller Retfærdiggjørelse for hine Svar af Præsidiet Bern, og at dette i Almindelighed ansees for mat, uden Farve og intetsigende. Maaskee er det dog det bedste Svar, der for Øieblikket kunde gives. Man ønsker vel i Bern som andetsteds, at see Enden paa den nærværende Grisis i England, og et og andet Mere, forinden man indlader sig paa at give afgiørende Svar, om hvilket man desuden jo maa aftale det Fornødne med de andre Cantoner. Da Sagen desuden ikke har nogen Hast og der ikke kan være Tal om nogen Fare, som umiddelbar truer Schweiz fra Nabo staternes Side, saa seer man Tingen an, lover Intet, af slaaer Intet, men - lurer paa at vinde Tid; thi, at den ne ogsaa gaaer, medens man vexler Noter, har allerede hjulpet mangen Diplomat.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-05
Tyskland. Ved Valgene i Worms fra Hessen-Darmstads Stænder, forsamling, vaktes Regjeringens Misnøie med, at den bekiendte Friherre v. Gagern atter der erholdt de fleste Stemmer som Deputeret til bemeldte Forsamling. Da Staden, ifølge dette Misnøie med dens for Dagen lagte Sindelag ved denne Leilighed, befrygtede, at Regjeringen vilde berøve den sin Garnison og desuden at see et andet Haab, om at blive Sædet for en Kreds=Ret, glippe, have ikke mindre end 1250 af dens Jndvaanere ladet sig bevæge til at underskriv et meget ydmygt Bønskrift til Fyrsten, i hvilket man skyder Skylden for den begangne Valgforseelse paa en Faction der ved denne som ved alle Leiligheder, anseer ethvert Middel tilladeligt, naar den kan opnaae sine Hensigter. De forekommer i dette Bønskrift den mærkelige Tilstaaelse, at den stor Deel af Vælgerne hverken kan læse eller skrive, og at det altsaa har været let at bringe denne Klasse af Valg, mænd, ifølge dens erkjendte Ligegyldighed for de offentlige Anliggender, til at stemme efter hiin Factions Jndskydelser, Dette mærkelige Bønskrivt slutter med at anraabe Storhertugen om, at han ikke vil lade den unaadige Stemning som det berørte Valg uden Tvivl vil have vakt hos ham gaae ud over Fleertallet af Stadens troe Borgere, men fremdeles forunde dem sin Huld og Naade, Sverrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-05
Statstidenden af 19de Januar indeholder den vigtige Efterretning, at Statsraadets Medlemmer, som, efter Constitutions=Committeens Anklage, vare satte under Tiltale for Rigsretten, ere blevne fuldstændigen, og paa den meest omfattende Maade, frikjendte. Derimod har Stats-Committeen under 21de Januar med 19 Stemmer mod 16 paa ny forkastet saavel det kongelige Forslag til et Statslaan som Bondestanudens noget modificerende Forslag i samme Henseende. Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-05
Kjøbenhavn, den 29de Januar. Efterat et Par ikke ubetydelige Kassedefecters Opdagelse hos kgl. Oppebørselsbetjente i tvende af Sjællands Kjøbstæder for kort Tid siden havde tildraget sig Publikums Opmærksomhed, har denne i den sidste Ugestid næsten udeluk skende været absorberet ved et endnu mærkeligere Tilfælde af samme Art, som har fundet Sted heri Hovedstaden. Kasniereren ved en herværende offentlig Kasse har nemlig gjort sig usynlig, og tilligemed ham savnede man ikke alene Kassens contante Beholdning; men ogsaa et betydeligt ObligationsbeGløb. Af det sidste skal man vel siden være kommen paa Spor efter endeel; men de gjenfundne Obligationer vare allerede i Trediemands Eie, og Vedkommende skal have brugt den Forsigtighed, forinden Afhændelsen, deels ved fingere Overdragelse til Jhændehaveren, deels ved at afrive det Blad, paa hvilket man havde tegnet, at Obligationen tilhørte vedkommende Kasse og at supplere det med et tilklinet aldeles blankt Blad, at fjerne mulig Mistanke om uhjemlet Salg.