Ribe Stifts Adresseaviser, 1802-10-29
Fortsættelse af Forordningen, som paabyder en aarlig Afgift af Besiddelse, Nytte og Brug af faste Eiendomme i Kongeriget Danmark. (see sidste Avis) C. Af Præstegaardes, Degneboligers og andre beneficerede og privilegerede Land Jorder. 18) For saavidt saadanne Jorder henhøre til matrikuleret frit Hartkorn, skal deraf svares samme Afgift og efter samme Regler, som for Hovedgaards=Jord ere fastsatte. Men, for saavidt de derimod henhøre til matrikuleret contriberende Hartkorn, skal deraf samme Afgift betales og derved samme Regler følges, som forden til ordinaire Contributioner matrikulerede Bonde jord ere foreskrevne. 19) Den beneficerede, være sig offentlig Stiftelse, Embedsmand eller anden, træder her i Eiers Sted, for saavidt Paabudet enten heelt eller for en Deel, efter de i det foregaaende fastsatte Bestemmelser, falder Eieren til Last. 20) Dersom i øvrigt findes nogen Landeiendom i Jord, som ikke er matrikuleret og ikke kan henregnes til den til visse Bygninger henhørende umatrikulerede Jord, hvorom tales i efterfølgende 37 F, da skal af saadan Jord, skjøndt den ellers ikke er privilegeret, Afgiften svares, som af Hovedgaards Jord. D) Af Kjøbstæd Jorder. 21) Alle Kjøbstæd=Jorder, hvortil henregnes alle til en Kjøbstæd henhørende Jorder, være sig enten de egentligen saa kaldede Kjøbstæd Jorder, eller anden enkelte Jndvaanere tilhørende Jord, saavelsom ogsaa alle til ordinaire Contributioner matrikulerede Jorder, der ligge under Kjøbstæder, skulle ansættes til Værdie af Tønde Land til 14,000 2 Alen efter deres gangbare Middelpriis, eller i Forhold til den Afgift, som efter Middeltal deraf svares ved den Kjøbstæd, hvortil de ligge, Værdien ikke ringere, end 50 Rdlr., og ikke høiere, end 1000 Rdlr. pr. Tønde Land, i øvrigt i Mellem Classer imellem 50 og 100 Rdlr., som for Hovedgaards Jorder er bestemte 22) Af Kjøbstæd=Jorder skal svares samme Afgiftup. Tønde Land, som af Hovedgaards Jorder, og i Henseende til dem, som have at udrede Afgiften, samt Forholdet, i hvilket den udreedes af Eier, Forpagter, Leier, Arvefæster, Fæster paa Livstid, skulle ligeledes følges samme Regler, som i Henseende til Af giftens Udredelse af Hovedgaards=Jorder ere fastsatte. Og skal, ligesom for Hovedgaards=Jorder er bestemt, af hvad, som er under eller ikke meere end 1/2 Tønde Land. Afgiften ikke svares, men af hvad, som er under een, men dog over en halv Tønde Land, Afgiften svares, som af en Tønde Land. 23) For saavidt Kiøbstæderne have forbeholdt sig Afgift af Jorder, overlade til andre, skulle Kiøbstæderne ansees som Eiere. Men, naar Kiøbstæd Jord er Nogen overladt pro officio eller paa anden Maade uden aarlig Afgift, ansees beneficiarius som Eier. 1. Om Afgift af Tiender vique, 24) Af hver Tønde tiendeydende Hartkorn skal for enhver af de 3 Tiende=Andele, Konge, Kirke= og PræsteTienden, svares: 1. naar Tienden er for bestandigt ovdragen Yderen. . . . 4 Sk. 2, naar den er overladt Yderen for en vis Tid, . . . . . . . 4 1 3, naar den hæves i Kierven, 25) Dog skal, naar Tienden er afhandlet for bestandigt til Yderen imod mindre Afgift pr. Tønde Hartkorn, end 1 Rdlr. i Penge eller 1 Rdlrs. Værdie i Kornvarer, disse beregnede til de i foregaaende 10 J bestemte Priser, ikke erlægges meere i Tiendeskat, end 4 Sk. pr. Rdlr. af den Afgifts Beløb eller Værdie, Madsaaledes efter Kontrakhæves. 26) Naar i øvrige Embedsmænd, Betiente eller andre, der efter Forordningen af 12 Junii 1770. ere pligtige at svare den ved samme paabudne Embedsskat, have beneficerede Jorder eller Tiender, hvoraf de ved nærværende Forordning paabudne Afgifter erlægges, betale de ei videre Embedsskat, end for saavidt denne maatte udgjøre meere, end Jord eller Tiende=Afgiftens Beløb. Il. Om Afgift af Bygninger. A) Af Kiøbstæd=Bygninger. 17) Afgiften af Bygninger i Kiøbstæderne, paa sammes Grunde og under sammes Jurisdiction, svares ikke af Bygningerne som Bygnings=Eiendom, men af Nytten og Brugen, som Bygningerne give Besidderne, det være Eiere eller Leiere, 28) Bygningernes - Maal skal lægges til Grund for Afgiften. 29) J Kiøbenhavn skal ethvert Forhuus til Gaden eller paa aaben Plads, og erhvert Sider eller Baghuus til Gaarden (Skurer og Halvtagshuse undtagne, som bruges til Brænde, Tørv eller Kulhuse, eller til andre saadanne smaae Beqvemmeligheder) maales efter Udsiderne og Længde og Brede, og derefter beregnes i Alen etageviis fra Grunden til Taget. Lofter og Loftværelser, hvis Vinduer ere igiennem Taget eller Gavlene, tages ikke med i Beregning. Qvist=Etager derimod undtages ikke, men beregnes forholdsmæssigen til Afgiftens Svarelse. Naar en saadan Etage ikke gaaer igiennem Huset fra den ene Side til den anden, antages dens Brede at være halv imod Husets. 30) Paa samme Maade maales og beregnes ogsaa i de andre Kiøbstæder alle Forhuse og alle Side= og Baghuse, for saavidt de ere indrettede til Beboelse, Huusholdning og Værksteder. Men Udhuse til Avlings=Drift, Stalde, Skurer og deslige undtages, og naar i Forhusene eller Side= og Baghusene, foruden Vaanings=, Huusholdnings= og Værksteds=Værelser, ogsaa er Stald, Vognskuur eller deslige Leiligheder, afdrages Rummet, som disse Leiligheder indtage, fra det som beregnes. 31, For hver 9 Alen skal i Kiøbenhavn svares af Forhusene etageviis, Kielderen deri indbefattet, 1 1/2 Sk., og af Side og Bagbygninger, samt af Pakhuse eller Stalde til Gade eller Gaard, ligeledes etageviis, men Kielderen undtagen, 1 Sk. Dog skal af Leiligheder, som beboes af en Familie, og tilsammen ikke indeholder over 64 -Alen, ingen Afgift svares. 32) J de øvrige Kiøbstæder, skal af Forhuse, Sidehuuse og Baghuse, for saavidt de bruges til Beboelse, Huusholdning eller Værksteder, naar en Gaard eller et Huus med alle sine Bygninger tilsammentagne er taxeret ved Forsikkring i Bradkassen etageviis svares for en Sum af. over 200 Rd., men ikke høiere end 300 Rd., pr. Al. = 300 Rd. 400 Rd. 1/2 s. = 4000 Rd. - - 500 Rd. 1/2 s. = 500 Rd. - - 600 Rd. 3/4 s. = 600 Rd. - 700 Rd. 3 s. . 700 Rd. - - 1000 Rd. 1 s. 1000 Rd. - - 2000 Rd. 1 1/2 s. 2000 Rd. - - 3000 Rd. 1 1/2 = 3000 Rd. 1 4000 Rd. og saa fremdeles, . . 4000 Rd. 138 - Af Steder, der ved Brandforsikkringen ikkun ere taxerede for 200 Rdlr. og derunder, svares Afgiften ikke. Af særskilte Pakhuse i Kiøbstæderne uden for Kiøbenhavn skal betales som af Forhusene, dog ikke høiere end 1/2 Sk. pr. Alen, men af Pakhuse, der ere indbygte med andre Bygninger, den samme Afgift, som af disse. 33. Naar Eieren selv bruger en heel Bygning, udreeder han den fulde Afgift. Dersom han derimod har bortleiet eller paa anden Maade til andre overladt Nytten og Brugen af Vaanings= eller andre Værelser, og Leiligheder, hvoraf Afgift svares, udreder Leieren, eller hvem han har overladt Nytten og Brugen til, Afgiften efter det J Maal, som til ham er overladt, (hvilket - Maal da i Mangel af anden Forening med Eieren, kan optages af de bortleiede eller i anden Maade overladte Værelser og Rum indvendig) og Eieren det øvrige, som maatte blive tilbage af det, som den fulde Afgift af Bygningen beløi ber. J øvrigt skal, naar en Gaard= eller Huus Eier beviser, at Værelser eller andre Leiligheder i hans Gaard eller Huus, som ere bestemte til Bortleielse, have staaer uden Leier og aldeles afbenyttede i 1/2 Aar eller længere Tid, Afgiften af disse Værelser og Leiligheder for samme Tid komme til Afdrag og Godtgiørelse for ham i den Bygnings=Afgift, han har at erlægge. Og betales Afgiften heller ikke af Leiligheder, som beboes af Almisselemmer. 34) Under Opmaaling og Ansættelse til Afgiften komme ikke de Kongen tilhørende eller offentlige Bygninger, undtagen for saavidt offentlige Bygninger beboes af Embedsmænd, Betiente eller andre, som der have Vaaning, som Deel af Embeds Jndkomst, hvilke da svares forholdsmæssigen af de Vaaning og andre Leiligheder, de have til Nytte og Brug. Have de deraf, overladt til andre, betale disse som Leiere. Fortsættelsen følger.