Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
General Marvel som var Gouverneur udi Staden, blef med 300 Gemene fangen. De Engl. har Jrrerne udi Castellet med Fødderne fod set dem der ud, og det fordi de Jrrer, forleden Aar, da den Stad Corck blef indtagen, sagde de til de Engliske ved deris Udtog. At om de fremmede Tropper ey hafde værit med for Staden, da vilde de de Engliske Tropper med Fod-støden hafve bortjaget. Ved denne Stad Athlone lyckelig Ofvergang, hafver den Engliske Armee bekommet en fast Fod paa Shannon-Strømmen, som den Provintz Conaugh fra alle de andre Provintzer i Jrrland afskiller. Den 20 passerede den gandske Armee ofver Shannon-Strømmen ved Athlone; Samme Aften leyerede den sig 5 Engliske Mile fra Staden. Den 21 kom Armeen at ligge ved Revieren af Sue, som var ickun 3 Mile fra Fienden, hvilcke meget fordeelagtig camperede imellem Kilconel og Kilcommodon, hafvendis for dem tvende Morasser, paa den venstre Side hafde de et ødelagt Slot, hvor den venstre Vinge laae retrencheret, paa den høyre Side hafde de iligemaade gjort nogle Af snitte. Den 22 gick den Engliske Armee over Revieren af Sue, efter en liden Skermytzering blef Fiendens Forvagt slagen og indtil det øde Castell henjaget, det Engliske Cavallerie af den venstre Vinge kom siden over Morassen og aabnede en Vey for Jnfanteriet; Jmidlertid Jiii 3. blef blef Fiendens store Vagt af det Engliske Artillerie indtil Aghrim drefven, hvor det Engliske Cavallerie og Jnfanterie kom at staae, og bragte formedelst en Vey som gick imellem Morasserne, meere og meere Jnfanteriet paa en fast Grund imellem Morasserne og det øde Castell. Fienden gick med store Tropper paa de Engliskes venstre Vinge, og vare saa stærke bag et Gierde posteret, at de Engliske i toe Timers Tid heftig med dennem maatte fægte, førend de sig vilde retirere, uagtet at de continuerligen med frisk Folck blef seconderet. Samme Tid avancerede 3 Engliske Battaillons paa den høyre Side ved Kanten af Morassen og en liden Aa, som hafver sit Løb udi Revieren af Sue, hvor de af Fiendens Cavallerie og Jnfanterie braf blef bevelkommet, dog beholde Engliske deris Post, og siden da de af nogle Regimenter er vorden secunderet tvang de, de Jrrer at vige; ved denne Leylighed bekom Cavalleriet, af de Engliskis høyre Vinge Platz at avancere, paa den Stad som Jrrerne hafde forladet, og angreb de andre Fiendlige Tropper som stod paa en Høy. Jmidlertid hafde de Engliskes venstre Vinge formedelst Grefven af Portland Regiments dappere Anfald, ved Hvilken de Fienden kom paa Flancken, de Jrrers høyre Vinge bragt paa Flugten, saa at baade de Jrrers høyre og venstre Vinge var slagen af Marcken. Det Engliske Cavallerie forfølgede dem ved 4 Engliske Mille, Seyer vindingen hafver ofver en Times Tid været tvifvelagtig; Og om Natten icke var indfalden skulde ickun faae af Fiendens Jnfanterie være overbleven, Klocken var 6. om Aftenen da Slaget begyndte. Fienden var 10000 Mænd stærckere end de Engliske, tilmed stod de i deris Fordeel; Det Jrriske Jnfanterie hafver sig ofvermaade vel holdet, thi deris Muncker hafver dennem for Slaget begyndte, forsickret, at alle de som omkom udi denne Action, ikke skulle poeni ere udi Skiærs-Jld. Paa Valstædet og i Forfølgningen ere meere end 6000 af de Fiendlige omkommen, iblant hvilcke tælis, Mylord Gal way, Obrist Barcker, Obrist Moor, Obrist Gourdon og mange andre fornemme Officerer. Alle Ofverløbere udsiger, at den Franske General Monsr. de St. Ruth skal ogsaa være død. General Major Hamilion dødelig Qvæst, GeneGen. samt Major Dorringion, de begge Lord Baftin og Balero, Grefven af Balymore Søn, Lord Slone, Obrist Burtler, hans Broder som er Obrist Leutenant, Obrist, Ullik Burke, Major Laftles, samt meere end 100 Ober-Officerer og hen ved 500 Gemeene ere fangen, tilmed hafver de Fiendens Bagage, Telter, Munition, Provision og 6 Stycker samt mænge Standarter, og Fahner bekommet, og snart det. gandske Jnfanteriets Gewehr, som de udi Flugten fra sig kastet hafver. Paa de Engliskes Side er den Hollandske General Major Holtzappel, den Engliske Obrist Herbert, den Danske Obrist Mungaard, 3. Majorer og andre Officerer meere. bleven Printzen af Darmstad, Mylord Georg Hamilton, Lord Luts, Obrist Earle og Obrist Leutenant, Budenel ere Qvæste. Ellers rosis samtlige Engliske Troppers gode Forhold, at de Fienden i sine fordeels agtige Poster med saa stor Churage angreb, og vagtet Fiendernis mægtige imodværge, alligevel med Standhaftighed udholdte. Gene¬