JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
Til Kjøbs. Hermed bekjendtgjøres, at Gaarden Munkpunet paa Byens Grund, med dens paastaaende, Husebygninger og værværende Aars Livling, er underhaanden at faae tilkjøbs. De Lysthavende behage om Kjøbet at akkordere med Panthaveren, Hr. Kapitain C. H. Krog paa Bakke; eller om de ikke kan komme til ham, da at tale derom med Kjøbmand Lorentz Wulf i Tronhjem, som har hans Kommission.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
En Dæk-Kariol til tvende Personer og i god Stand er tilkjøbs og anvises fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
Til Kiøbs forlanges. Lysholms Comtoir haver Commission at kjøbe et Par unge smukke Vognheste og en Ridehest, helst brun med sort Fax og Mane, eller i Mangel deraf sort af Coleur. De som have saadanne Heste at sælge, ville behage at henvende sig til Hr. Lieutenant Rasmus v. Tønder hos Madame Zachau, som har lovet at umage sig med at accordere om Prisen. Naar Hestene ei kan faaes til 13de Julii i det seneste, kan man ej være tjent med samme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
Til Leje. En Stue til Leie med Møbler for en eenlig Person kan faaes hos Margarera W. Sal. Schioldager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
Bortkommer. J Mandags Aften er tabt paa Gaden, Kl. 11, imellem Hr. Byefoged Møinichen og Frue Etatsraadinne Collins Huus, det øverste Stykke af en sort Ibenholtz Fløite travær, besat med Elfenbeens Ringe. Finderen ombedes at levere det paa Adresse=Contoiret, imod en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
Et Faar er indkommen udi en Gaard i Nærheden ved Elven; Eieren anvises samme fra Adresse=Contoiret, imod denne Bekjendtgjørelses Betaling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-08
Bøger. Justitsraad Nissens Extract af og Register, over Forordningerne og Rescribterne med meere fra 1670, med et alphabetisk og cronologisk Register, alle 4 Dele 3 Rdlr., 3die Deel alene 3 Ort, og 4de Deel 1 Rdlr.: Theoretiske og practiske Underretninger og Agerdyrkningen med mere, som til Landvæsenet henhører, for 2 Ort¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
er 8de Søndag efter Trinitat. prædiker: Aftensang. Høymesse. Dom K. Hr. Doct. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius. Ulykkelig Hendelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Christiania. Onsdagen den 29de Juni sidstl. opkom en farlig Jld i en af Byens Pakhuse, hvor Tang=Aske, der af Hede tændtes, var oplagt. Ulykkeligvis var dette nest ved en Søebod med Krudt, som skrekkede alle fra at komme hastig til Hjelp; nogle Kjekke opbrød dog Dørene til Krudtboden, og, under Luen selv over deres Hoveder, fik alt udbaaret og udkastet i Søen. Jnden faa Timer stode Toldbod og alle Kjøbmændenes Pakhuse i Lue, og bleve aldeles indaskede, tilligemed det store Forraad af adskillige Vare, i sær Korn og Salt, hvormed Pakhusene, formedelst den store Tilførsel i dette Foraar, vare fyldte. Man regner over 150 opbrændte Pakhuse, og med Sikkerhed kan Skaden ansættes til 300000 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Jndtil paafølgende Søndags Morgen, brændte det endnu, men ved Utroeligt Arbeide af utallige Folk fra Byen og Landet blev Faren ved Funker, Vinden kunde sprede, aldeles forekommet. Det syntes umueligt, at jo hele Byen var bleven ødelagt af den forfærdelige Jld, som paa tre Kanter, i en Afstand af mange hundrede Alen, var ikke ti Skridt fra Hr. Justitsraad Hagerups Bordplads, Hr. Etatsraad Ancers Huus og Have og Hr. Jørgen Pløens Huus, og adskillige gange antændtes paa disse Huse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Uagtet denne skreksomme Scene saae man dog allevegne koldt Overlæg og utroelig Anstrengen paa at arbeide og dæmpe Luens ubeskrivelige Magt. Stiftamtmanden, Presidenten og Hr. Oberst Hesselberg med hans brave Herrer Officers udmærkedessig i sær ved de ivrigste Bestræbelser for at komme allevegne til Hielp. Hans Excellence Stiftamtmanden forblev bestandig i Byen i de som Dage det endnu brændte, og gik Nat og Dag omkring, for at føje Anstalter og see dem, iverksatte. Begge Borgerkompagnierne afløste hinanden hver Dag, for at holde bestandig Vagt, og hver, som saae den store opbrændte Plads, maae falde i Forundring over, at en Jld i Bolverker, der laae dybt i Vande og brændte, kunde i saa kort Tiid være slukt, og dog under at brænde i sem Dage ej foraarsage ny Ulykke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Jndkomne Skibe. Capit. John Hendersen fra Østersøen med Partie Rug; W. Kennede fra Engeland med Byg og Malt samt 20 Sekke Hvedemeel; Joseph. Crag med Skibet Jndustry af Whitehaven fra Dublin med Baglast; Peter Notler af Tronhjem, med Briggen Emanuel fra Dublin, med et Partie løst og 500 Sekke Jrsk Havremeel; John Millior fra Skotland med Steenkul og Strye.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Capit. Arvit Nielsen til Gothenborg med Baglast; Thomas Fodderley til Jrland med Bord; Rolf Greve til Bilboe med Fisk; Joh. Chr. Anslag til Kønigsberg med Baglast; Nie. Davids til Rostock med dito; Niels Jensen Bier til Kønigsberg med dito; Jørgen Hansen til Bil boe med Fiskevare; Giert Elders Bill til Lorrian. med Rogn; Anth. Martin til Jrland med Bord; Anders Custod til dito med dito; Berrent Wal lare til Straalsund med Baglast; Richlef Richard, til Christiansund med Baglast; Hans Studeman til Rostock, baglastet; Jam. Brittain til Jrland, med Bord; Andr. Barnewell til dito med dito; Lars Dahl til dito med dito.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Bekjendtgiørelse. Man agen den 18de Julii holder det Kongelige Norske Videnskabersselskab, sin ordenlige Samling paa sædvanlig Tiid og Sted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Nestkommende Torsdag den 21de Juli bliver Candidaten Hr. Beck indsat som Lærer ved den borgerlige Skole af Hans Høiærværdighed Hr. Doct. Hagerup. Forretningen begynder Kl. 10 Form, med en Tale af hans Høiærværdighed, og sluttes med en af Hr. Beck, hvilket herved bekjendtgjøres enhver blandt det agtbare Publikum, som under Videnskaberne og ærer offenlige Anstalter. Med høje Øvrigheds Tilladelse, og i Anledning af Tronhjems høie og respektive Jndvaaneres Opmuntring den forrige gang, agter Hr. Zahr førstkommende Tirsdag den 19de Julii paa Raadhuussalen for anden og sidste gang at opføre en fuldstændig Vocal= og Jnstrumental Concert, hvorved han med gandske anden Musik, end forrige gang, lader baade høre sig Solo paa Fiolin, og synger flere udvalte Arier af berømte Mesteres Composition. Billetter faaes forhen, imod 2 Ort 16 s. pro Persona, i Hr. Zahrs Logis hos Mad. Berg; men ikke ved Entreen til Concerten, som begyndes Kl. 6 Slet Eftermiddagen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Auctioner. Førstkommende Mandag den 18de Julii, Kl. 11 Formiddag, bliver i Ole Arnzens forhen ejende Gaard i Tyrkerievetten, nu Thomas Angells Stiftelser tilhørende: paa den sidste Kjøber af samme, Huustømmermand Morten Johansens Gevinst og Forliis, da han ej har gjort Rede for sit ved forrige Auction gjorte Bud, holden offenlig Auction over bemeldte Gaard og Grund.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Samme Dags Eftermiddag Kl. 1 bliver anden gangs Auction; og hvis da antageligt Bud ikke skeer, bliver tredie gangs Auction, over bemeldte Gaard og Grund, Onsdagen den 20de Julii Kl. 1 Eftermiddag, paa de Konditioner, som paa ommeldte Tider og Sted nærmere blive Liebhaberne tilkjendegivne. Tronhiem, den 14de Julii 1785. A. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning de Dato 13de Mai d. A., saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade. Konge til Danmark og Norge, de Venders " og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, "Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Kjøbmand "Abraham Holterman junior, af Vor Kjøb"stæd Bergen i Vort Rige Norge, hans " herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og "Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade: at han udi de Kjøbenhavnske Berlingske Tidender, de Bergenske og Tronhjemske Adressecontors Efterretninger samt den Altonaiske " Merkur, trende gange efter hinanden maae indkalde alle det, som formene sig at have noget at fordre efter hans Fader, forrilige Handelsmand paa Sundmøer afgangne Abraham Holterman senior, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tiid hos bemeldte Abraham Holterman junior, som eneste og myndig Arving, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være "ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residensstad Kjøbenhavn den 13de Maji 1785. Under Vort Signet. (L. S.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Kjøbmand Abraham Holterman junior, af Bergen, Bevilling, at maae i Aviserne " lade indkalde sin afgangne Faders, Abraham Holterman senior, forhen Handelsmand paa Sundmøer, Kreditorer. Jndkaldes herved (foruden i de Kjøbenhavnske Berlingske Tidender samt Bergenske Adressecontors Efterretninger) trende gange efter hinanden alle og enhver, som maatte formene sig at have noget med Ret at fordre hos eller efter indbemeldte min Sal. Fader, afgangne Abraham Holterman senior, forrige Borger og Handelsmand paa Sundmøer, at de inden den dertil i Loven foreskrevne Tiid, fra denne PublikationsDato at regne, anmelde og beviisliggjøre saadanne deres Fordringer hos mig Undertegnede, som hans eneste og myndige Arving, mig nu her i Bergen opholdende, da enhver derfor skal nyde promte Afbetaling, men, i Tilfælde af Udeblivelse, maae tilskrive sig selv, at deres Fordringer ikke siden derefter blive antagne. Bergen, den 2den Julii 1785. Abraham Holterman, junior.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Skiftelysning. Da Skiftet efter afgangne Dorothea Hartman med det første bliver optaget til Slutning, og Samling desangaaende udi mit Parelii Huus Mandagen den 18de Julii Kl. 2 Eftermiddag holdes; saa tilkjendegives samme herved til alles Efterrettelighed, som udi dette Boe have noget at fordre eller pligte. Wittrup. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Til Kjøbs. Hos mig, Sadelmager, boende paa Baklandet, er en dobbelt Kariol udi fuldkommen Stand til Kjøbs. Gottfr. R. Richter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Hos Madame A. S. Sal. Osenbrochs i Jhlen er at bekomme for billigste Priis beste Sort, Pomerants= og Sitron Saft.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Til Kjøbs forlanges. Skulde nogen have et godt og modensk Slaguhr med Kasse til Salg, anvises Kjøber til samme fra Adresse=Contoret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Condition søgende. Et ungt Fruentimmer søger Condition, som kan sye en god Linsøm, stryge og stive Klæder, med videre, som Pige i Huset, eller ved Børnene.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-15
Observationer af Barometer, Thermomerer, efter Beumurs Scala Vindene og Veiret i Tronhiem 1785. Junii. term. Vind. Vejret om Dagen. Veiret om Natten. N. V. Tykke Driveskyer og stille. Klare Drsk., sin Regn, stille Driveskyer og vindigt. Jdem. Jdem. Jdem. Jden. Klart og vindigt. Klart og stille. Driveskyer og stille. Klart og vindigt. Klart og stille. Lykke Driveskyer og stille Driveskyer og vindigt. tykke Drivesk. og Blæst. Klare Driveskyer og stille. Jdem. Jdem. O. Klare Driveskyer og stille. Drivesk., sm. Regn og stille. B. Driveskyer og vindigt. Tykt, smaat Regn og stille. B. Tykt, smaat Regn og stille. Tykt, m. Regn og vindigt. Jdem. J Driveskyer og Blæst. Klart og vindigt. V. Klart og stille. Klart og stille. O. Klart og vindigt. Jdem. Jdem. Jdem. Jdem. Klart og vindigt. Klart og stille. Driveskyer og vindigt. Jdem. Drosk. m. sm. Regn og vindDriveskyer og stille. Driveskyer og Blæst. tykke Drivesk. og Blæst. Drsk., sm. Regn og vindigt. Jdem. ykt, sm. Regn og vindigt. Tykt, sterk Regn og vindigt. Tyk. Drsk., st. Regn o. Blæst. Jdem. Tyk. Drivsk., Regn, Blæst. Tykt, sterk Regn o. Blæst. Jdem. Klart og vindigt. J. V. Tykt, smaat Regn og stille. Drsk., sterk Regn o. vindigt. N. V. Driveskyer og vindigt. Tykt, m. Regn og vindigt. N. V. Klare Driveskyer og stille. Klart og stille. N. V. Klart og stille. dem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Efterretning om tre Russiske Matroser, som længe have opholdt sig paa Spidsbergen. (See Nr. 20. 21. 23. 24. 26. 27.)ade samlede alt det, som Søen kastede i Land, i Begyndelsen fornemlig af den Aarsag, for at forsyne sig med Brænde, havde de iblandt Vragstykker af Skibe ogsaa engang fundet noget lidet. Verk af snoete Touge, saaledes som det bruges til at kalfatre Skibe med; deraf Zeger af betjente de sig nu til at gjøre til Lampen; men da denne Forraad var opbrugt, toge de deres Skjorter og Ler rets Buxer, som Søefolk pleje at gaae med, til dette Brug. Paa denne Maade vedligeholdt de deres Lampe bestandig brændende, fra den Dag af, da den blev færdig, hvilket ikke var længe efter deres Ankomst paa Øen, indtil det Øjeblik, da de forlode samme. Den Nødvendighed, at forbruge deres Lintøi til Veger, udsatte dem saa meget mere for Virkningerne af den strenge Kulde. Ligeledes lede de snart Mangel paa Skoe, Støvler og andre nødvendige Klædningstykker. Vinteren var forhaanden, og de maatte og herudi tage deres Tilflugt til Opfindelseskonsten, som Trang opvækker i os, og som i Nødens Øjeblik sielden lader os i Stikken. De havde allerede en temmelig Forraad af Reensdyr og Ræveskind, hvoraf de hidindtil alene havde betjent sig i stedet. for Sengeklæder. De besluttede at forsøge, om de ikke kunde bruge dem til Klædning. Efter mange Anslag faldt de paa følgende Maade: De lagde Skin denne i nogle Dage i ferskt Vand, saa længe til Haaret gik temmelig let af dem; derpaa gned de dem imellem Hænderne, indtil de vare mest tøre, smurte dem siden ind med smeltet Reensdyrfedt, og reve dem atter dermed vel igjennem. Læderet, blev derefter blødt, smidigt og beqvemt til alt hvad de behøvede at bruge det til. Paa de Skind, hvilke de vilde bruge til Peltse, lode de Haaret sidde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Men nu havde de atter nye Besværligheder at overvinde. De havde hverken Syle til at sye deres Skoe og Støvler med, eller Naale til at sye Klæderne med. For at gjøre disse Redskaber af de smaae Jernstykker, som de havde i Forraad, maatte de først atter øve et andet Haandverk. De bragte det ogsaa derudi til en temmelig Fuldkommenhed. Naalesjet gjorde dem det meste Bryderie, hvilket de endelig tilsidst dog fik gjort med deres Kniv, som de til den Ende tilspidsede temmelig skarpt. De gjorde nemlig et lidet Stykke Jern gloende, som allerede var tillavet til denne Hensigt. Da det nu var bleven blødt af Heden, stak de et Hul paa den ene Ende med Knivspidsen; siden sleb de den anden Ende spids paa Stene, og tilvejebragte saaledes en gandske skikkelig Figur af en Syenaal; hvoraf de endda bragte nogle med sig til Deres Fædreneland, og ved hvilke ingen videre Ufuldkommenhed fandtes, end at Øjet var saa skarpt, at det snart kunde skjere Traaden over.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Nu fattedes de igjen en Sax til at klippe Skindene til rette med. Tilsidste brugte de Kniven i sammes Sted, og omendskiønt der var hverken Skræder eller Skoemager iblandt dem, lykkedes det dem dog alligevel godt nok at tilskjere. Skindene og Peltserne til deres Behov. Senerne af Bjørnene, hvilke, som fører sagt, lode sig flekke, og af Reensdyrene, brugte de i stedet for Traad. De vare nu forsynede med alle Nødvendigheder, som de behøvede, for at kunne gjøre sig Klæder. Deres Sommerklæder bestode af Vester og Buxer, af Skind; men om Vinteren fandt de lange Klæder og Peltser af Skind tjenligere, med en Hætte bag udi, som de kunde trække over Hovedet, saa at alting er bedækket, uden Ansigtet. Disse Kjoler, vare tilsyete rundt omkring, saa at de maatte trækkes paa over Hovedet ligesom en Skjorte. Førend vi komme til vore Skibsfolks uformodentlige Forløsning fra dette sørgelige Opholdsted, ville vi endnu melde en Omstændighed, for dens Besynderlig heds Skyld, nemlig, at de, saa længe de opholdt sig paa denne Øe, fornam hverken til Luus eller Lopper. Da de havde nesten været 6 Aar. paa Øen, døde een af dem af den forbenævnte Sygdom, efterat han i lang Tiid havde været overmaade svag, og især i den sidste Tiid havde udstaaet gruesom me Smerter. Omendskiønt de tre øvrige bleve herved befriede for megen Umag, som hans Forslegning gjorde dem, og de nu ikke meere saae hans Elendighed, uden at kunde hielpe ham, gik dog hans Død den meget til Hjerte. Deres Selskab, begyndte at formindskes, og enhver ønskede, at han maatte være den første, som fulgte efter ham. Strax derefter fik de gandske uformodentlig et Russisk Skib at see. Dette var den 15de August 1749. Skibet tilhørte en Kjøbmand, som havde i Sindeat overvintre i Nova Zembla. Lykkelig for vore Robinsoner foreslog Directeuren i Archangel Kjøbmanden, at overvintre paa Vest=Spilsbergen, hvortil han og efter mange Jndvendinger resolverede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Formedelst Modvind var det bleven dem umueligt at komme til det Sted, hvor de vilde hen men de kom til den østlige Side, tet ved den Øe, paa hvilken Matroserne vare. Saasnart disse faae Skibet, skyndte de sig op paa den nærmeste Høj ved deres Vaaning, for der at gjøre Jld, og løb derpaa ned til Stranden og vingede en Fane, som bestod af Reensdyrhud paa en Stang. Folkene paa Skibet saae disse Tegn, og sluttede, at der maatte være Mennesker paa Øen, som søgde deres Hjelp; de gik derfor i Land. Den Glæde, som de arme Folk følte, da de saae deres Befrielses Øjeblik saa nær, er ubeskrivelig. De bleve snart enige med Skibets Eiermand, at de vilde arbeide paa Reisen, og efter deres Hjemkomst betale firesindstyve Rubler. Han tog dem ombord med alle deres Rigdomme, som bestode af 2000 Pd. Reensdyrfedt, mange Huder af disse Dyr, af blaae og hvide Ræve og af hvide Bjørne. De forglemde ikke deres Bue og Pile, eller Lantserne, Øxen og Kniven, som vare nesten gandske opslidte, ligesaa lidet som deres Syle og Naale, hvilke omhyggeligen vare gjemte i et Naalehuus, der blot med en Kniv var artigt nok gjort af Been.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
De kom til Archangel den 28de September 1749, efterat de havde tilbragt, sex Aar og tre Maaneder i denne sørgelige Eensomhed. Det Øjeblik, de stege i Land, havde nær kostet Styrmandens Kone Livet. Hun var i Havnen ved Skibets Ankomst, kjendte sin Mand, og i det hun med alt for stor Længsel haskede at løbe ham i Favnen, gled hendes Fod, saa hun faldt udi Vandet, og blev med stor Nød reddet. De vare alle tre ved deres Ankomst sunde og stærke; men de kunde ei igjen lære at spise Brød, og beklagede sig, at det blæste dem op. Al Drik, som havde gjeret, kunde de heller slet ikke taale, og drak derfor bare Vand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
9de Søndag efter Crinitat. prædiker. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Doct. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Jndkomne Skibe. Capit. Hans Agersøe af Tronhjem, fra Bourdeaux med Vine og Brændeviin; David Boag af Kirkmall og fra dito med Byg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Capit. William Dunlap til Jrland med Bord; John Willis til ibid. med dito; Niels Henrichsen til ibid. med dito; Johan Jørgen Dreier til Østersøen med Baglast; Lorenz Crostwaith til Jrland med Bord, Tjere og Tran
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Bekjendtgiørelse. Da jeg har fast besluttet at bortsælge min iboende Gaard, ville Lysthavende behagenlig tage samme i Øiesyn, og med mig om Prisen at forenes. Nicolai v. Helm Mosling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning de Dato 13de Mai d. A., saa lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Kjøbmand Abraham Holterman junior, af Vor Kjøbstæd Bergen i Vort Rige Norge, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt; saaog hermed bevilge og tillade: at han udi de Kjøbenhavnske Berlingske Tidender, de Bergenske og Tronhienske Adressecontors Efterretninger samt den Altonaiske Merkur, trende gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter hans Fader, forrige Handelsmand paa Sundmøer afgangne Abraham Holtermandsenier: at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tiid hos bemeldte Abraham Holterman junior, som eneste og myndig Arving, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residensstad Kjøbenhavn den 13de 3 Maji 1785. Under Vort Signet. (L. S.) 2 Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Kjøbmand Abraham Holterman junior, af Bergen, Bevilling, at maae i Aviserne lade indkalde sin afgangne Faders, Abraham Holterman senior, forhen Handelsmand, paa Sundmøer, Kreditorer. Jndkaldes herved (foruden i de Kjøbenhavnske Berlingske Tidender samt Bergenske Adressecontors Efterretninger) trende gange efter hinanden alle og enhver, som maatte formene sig at have noget med Ret at fordre hos eller efter indbemeldte min Sal. Fader, afgangne Abraham Holterman senior, forrige Borger og Handelsmand paa Sundmøer, at de inden den dertil i Loven foreskrevne Tiid, fra denne PublikationsDato at regne, anmelde og beviisliggjøre saadanne deres Fordringer hos mig Undertegnede, som hans eneste og myndige Arving, mig nu her i Bergen opholdende, da enhver derfor skal nyde promte Afbetaling, men, i Tilfælde af Udeblivelse, maae tilskrive sig selv, at deres Fordringer ikke siden derefter blive antagne. Bergen, den 2den Julii 1785. Abraham Holterman, junior.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Til Kjøbs. Skulde der være nogen Liebhaber, som haver Lyst at kjøbe Hr. Regiments= og Hospitals Medicus Frieses iboende Gaard med tilsaaede, og indplankede Have, paa Kalvskindet beliggende, ligesaa nogle modenske Møbler, behage de derom jo før jo heller at adressere sig til mig, som haver samme i Kommission paa billige Konditioner. Tronhjem, den 22de Juli 1785. M. Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Til Leje. De Værelser i Søegaden, som tilforn have været beboet af Sr. Christian Andersen Lorch, kan bekommes til Leie og kan tiltrædes, naar forlanges. Jacob Foss.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-07-22
Bøger Justitsraad Nissens Extract af og Register, over Forordningerne og Rescribterne med meere fra 1670, med et alphabetisk og cronologisk Register, alle 4 Dele 3 Rdlr., 3die Deel alene 3 Ort, og 4de Deel 1 Rdlr.: Theoretiske og practiske Underretninger og Agerdyrkningen med mere, som til Landvæsenet henhører, for 2 Ort, 16 s.: Det juridiske Collegium, for saavidt Dan skee og Norske Lovs 1ste og 5te Bog betræffer, 3 Ort: Tractatus philosophico juridicus de Juramento 12 sk.