JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-08
Den første Dag i det henrundne Aar kom Keiser Napoleon tilbage til Paris fra Jtalien, hvor har havde bestemt Kongeriget Hetruriens Opløsning og gavnligen sørget for Venedig og Provindsen deel Adriatiko. Strax derpaa blev den hidtilværende Regjering i Portugal opløst, Preussen maatte afstaae Ny-Schlesien til Storhertugdømmet Warschau, af Tydskland kom Ostfriesland, Jever, Varel og Kniphausen til Holland, og Rhinfæstningerne Kehl, Cassel og Wesel til Frankrige. Franske Tropper besatte det pavelige Gebeet; fire Provindser af samme bleve nigienkaldelig forenede med Kongeriget Jtalien, og de Lande, Kongeriget Hetrurien bestor af, med Keiserdømmet Frankrige. En ny høi Arveadel blev indført i Frankrige og siden i Kongeriget Jtalien, Organiseringen af en almindelig høiere Undervisningsbestyrelse i Frankrige decreteret, og et nyt General-Gouvernement i Departementerne paa hiin Side Alperne indrettet. Mod Algier bleve krigerske Anstalter føiede, og da det fandt sig i Billighed, atter hævede, Østerrige og Preussen, bleve formaaede til at tage Deel i Fastlandsmaternes Forbund mod Engelland, og siden ligeledes i Forbundet mod Sverrig, som Rusland og Dannemark formeligen erklærede Krig. Franske Tropper droge til Spanien og Reserven for Aaret 1809 blev sat i Virksomhed. - Den 2 April reiste Napoleon fra Paris til Bayonne. J alle de Stæder, han drog igjennem, efterlod han sig velgiørende Spot af hans altomfattende Regensblik, og i Bayonne (fra 16 April til 20 Julii, hvor den Kongelige Spanske Familie samlede sig omkring ham, udnævnte han, ved den af Kong Carl den Fjerde, Prindsen af Asturien og Jnfanten udstædte Frasigelsesact, beklædt med alle det Spanske Kongehuses Rettigheder, sin Broder Joseph Napoleon til Konge af Spanien og Jndien, gav Spanien ved den sammenkaldte Junta en ny Constitution, og satte sin Svoger, Storhertugen af Berg, paa Neapels og Siciliens nu ledige Trone. Ved hans Tilbagekomst til St. Cloud sørgede han (fra 14 Ang. til 22 Sept.) ikke allene for sit vidtløftige Riges indvortes Velstand og for et Græsk Bispedømmes Oprettelse i Dalmatien, men føiede ogsaa de bedste Anstalter til at føre Krigen i Spanien, hvor en heftig Opstand mod det ny Dynastie udbrød. Ny Troppendskrivninger paafulgte, Rhinforbundets Contingent blev tildeels gjort mobil, en Convention med Preussen angaaende dette Lands Rømning og den resterende ContributionsAfbetaling sluttet, Frygten for en ny Krig med Østerrige forjaget, og en ligesaa mageløs som glim rende Kongres i Erfurt istandbragt. – Fra den 27 Sept. til 14 Oct. vare de to mægtigste Monarker, omgivne af 4 Konger og en Mængde Førster, daglig i venskabeligt Samqvem; Forbindelserne mellem Frankrige og Rusland bleve fornyede og befæstede, begge Magter gjorde Engelland Fredsforslag, Forbundet med Preussen blev til dette dybt nedbøiede Riges Bedste ratificeret, en Rhinarmees Oprettelse, efter Storarmeens Opløsning, anordnet, og maaskee meget indledet og bestemt, som først Fremtiden, som Resultatet af dette Førsteforbund, vil bringe for Lyset. (Sluttes i næste Numer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-08
Opløsning paa Gaaden i forrige Numer En Doctor Medicinæ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hesteskersker Sjette Aargang. No. 36. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 11 Februarii, 1809. Om Fødselsdags Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-11
(Jndsendt.)¬ Hr. M. Hagerup, der i alle sine litteraire Stridigheder sørger for Publicums Moro og Mellem gulvets Rystelse, er nu langt om længe fremkommet med sit lovede, høist bidende Svar *) paa Stykket. *) See Fortalen til hans nylig udkomne Øvelsesbog tolv Bommerter i en Titel, der har været indført i forr. Aarg. No. 68 af dette Blad, et Svar, der med Rette fortjener at kaldes: et Middel for Hypochondrister. Hvo kan vel bare sig for Latter, naar han seer Hr. H. med en meget lærd Mine, at ville tage sin tragicomiske Grammatik-Titel i Forsvar, Han synes for ramme Alvor at ville overtale os til at troe, at endog Franskmænd og Polakker burde lægge sig efter det Danske Sprog, for at læse hans Grammatik (ligesom visse Folk sære Spansk, for at kunne læse Donquixot i Originalen), at jeg, om mueligt, vilde rødme, dersom han vilde gjentage, hvad man (?) har sagt om den Tirade i mit Stykke, "at det er urigtigt at sige, efter Dictionaire de Academie francoise, Wailly, Domerque &c., og at der intet Academie, de Mailly &c. gives, at raisonneret rigtigere skrives resonneret; at jeg ganske naivt har tilstaaet, ikke at kjende det Almindelige (af det Franske Sprogs Grundsætninger, lægger Hr. H. nu forsig tigen til, fordi jeg har sagt, at jeg ikke veed hvad Hr. H. forstaaer ved Ordene, indeholdende, foruden det Almindelige. Anvisning til at lære at læse Fransk, at det, dersom han havde sagt en Anviisning, vilde have klinget som om han havde sagt en Afsignation paa at læse Fransk. Kan vel noget Menneske, med mindske Sands for Sprog og Logik, læse disse Gjendrivelser, uden at le Morsomt er det, at Hr. H., der i sin Recension har indladt sig i at tale om Forfatteres huuslige og occonomiske Stilling, og som her i sin gjendrivende Fortale tillader sig saa mange Udfald, klager over de litteraire Personligheder, man har sagt han, er saa vred over Hr. Capir. Lindenfels næsten alt for beskedne Anmærkninger, og, uden mindste Anledning, paastaaer, "at det er Skamskrivtet Seeland im Sommer 1807, som Hr. Lindenfels sigter til, naar han i Jndledningen til sine bemærkninger siger: at han var almindelig bekjendt for at have skrevet et vist for nogen Tid siden udkommet Tydsk Skrivt."Men det morsømte er, at Hr. H. (Side XXXII) offentlig og bestemt siger: "at det er ham i høi Grad ligegyldigt, om og hvorledes Hr. L. bedømmer hans Sproglære, og desuagtet overøser ham med sarcastiske Bebreidelser paa fire og tyve Sider. Naar Hr. L. Bedømmelse eller de tolv Bommerter vare ham i saa høi Grad ligegyldige, hvortil da, for at laane et Udtryk af ham selv, denne aandløs Jhængen til at iagttagFeile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-11
Det allermorsomste er, at Hr. H. meget navt forsikkrer, at han har uimodsigelig Ret til at troe, hans Grammatik, endog uden ny Udgave, gjør alle de andre Grammatiker undværlige; "at han har skrevet den blot i enkelte Trætheds Øieblikke, efter et kjedende Dagsarbeide, ligesom den er trykt, uden foregaaende Afskrivt, at de Feil, der findes deri, ere af de Ting, der saa let kan undslippe, naar der arbeides med Raskhed!) og man ikke skal graane under Paryken over ethvert Correcturark, at et større Publicum end Dannemarks lille Franske om et Par Maaneder vil blive sat istand til at bedømme, hvad han i den høiere Jirlighed, Aand. væsentlig Correcthed i at skrive Sproget, kan præstere, at han i det mindste uden for sit Land skal vide at finde den skjønsomme Overbæren, der opmuntrer, om han inden i det ogsaa da skulde mode den smaa, ringe Dadel, der hædrer) enhver, der opnaaer at blive dens Gjenstand, at alle disse Usselheder, han seer herske i vor Litteratur, ere ham saa modbydelige, indgive ham en saahjertelig Foragt, en saa igjennemtrængelig Ligegyldighed, at han mere end nogensinde, med hver Dag, skatter sig lykkelig i at kunne følge hans litteraire Sprogbane, hvor man ikke ved hvert Trin har at møde saadanne Elendigheder. – Jeg gratulerer Frankrige af mit ganske Hierre med denne ny Erobring. Men naar Hr. H. S. VII kalder mig sin Fiende, saa maa jeg paa det høitideligste forsikkre ham, ved alt hvad der er mig helligt og dyrebart, at han gjør mig Uret. Jeg har aldrig i mit Liv havt den allerfjerneste Grund til at være hans Uven, mindre hans Fiende. Men jeg følte det mit Kald at tage til Gjenmæle imod ham, da jeg saae, hvorledes han behandlede adskillige af vore gode Forfattere i sin Recension. Jeg maalte ham kun med samme Maal, som han maalte andre, ikke af Dadlesyge, ikke for at fornærme ham, men for at gjøre ham opmærksom paa hans Færd skjønt jeg nu seer, at mine Bestræbelser desværre have været frugtesløse. Men skulde jeg end paadrage mig hans Uvenskab, faaer han mig dog aldrig til at tilbagekalde et eneste Ord af det, jeg har sagt i Stykket, de 12 Bommerter, eller at kalde ham nogen competent Dommer, eller ansee hans Lovtaler for Mesterstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-11
(Af det utrykte Digt "Den Norske Budstikke i 1808, see Skilderiet No. 20.) Affæren i Holand i April 1808. Dist lyder Stridshornet blandt Vaabnenes Brag: Til Høland de Kjemper saa modigen fare; De love sig alle en hæderfuld Dag, De skue i Spidsen sin Helt med Behag, Og stolt skuer Helten sin trofaste Skare. Alt høres den hvirvlende Trommes Allarm De stridbare Normænd til Kampen at kalde: Højt svulme de kraftfulde Krigeres Barm Med Sværdet det hvasse i senefuld Arm De mandig og jublende Fienden anfalde. Brat stemples den Niding med Skjendsel og Saar, Men Helten fornyer sin ældgamle Hæder: Mens Døden af Jægerens Rifle udgaaer, Stridsøren han hæver, han frygtelig slaaer, Og Skræk og Forvirring blandt Fienden udspreden *) Cfr. Falsens Budskikke, No. 5 og 6, Pag. 191. 27) Jmellem Hemnæs og Hollands Præstegaard fødte Printsen paa Fjenden, som blev attakeret og dreven tilbage til over Rakkestad og henimod Hane borg i største Forvirring. Ved Lund blev Fienden, i Følge Hans Durchlauchtigheds Befaling, ligeledes attakeret og tilbagedreven ved Kapitain Zarbell, og en anden Kolonne, under Major Weibye og Kapitain Ditten, forjagede ham fra Blakjer Skandse, pousserede længere frem, og omringede ham, ved Hielp af et Dragonkompagnie under Ritmester Jngier, om Natten ved Toverud, hvor den hele kjendtlige Trop blev tildeels sprængt, tildeels ødelagt, tildeels fangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Raske Sjette Aargang. No. 37. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 14 Februarii, 1809. Aftenen. Ved min Værd til Middelspotel.) Haa gladelig farer jeg hen over Land Mit Øie har Stjernerne fundet, Nedsænket i Hav er nu Solluens Brand Og Duadraaben Skovet har bundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
J Dæmringen vinker den kolige Lund Nu alle Smaafugle til natlige Blund, Og Blomsten alt blunder i Enge. Paa Himmelen tindre de Stjerner saa smaa Saa tindre de Smaalys i Hytternes Vraa Og lyse de Bønder til Senge. Haraldstæd Skov. Hvi flygter hver en Stjerne bort Og hvi mon over Skoven ruger Den Sky saa sort Knud Lavard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
J Haraldstæd sad Hertug Knud J Julefestens Dage. Ved Aften tren i Sal et Bud Og talede saa faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
J høre mig nu Hertug Knud J komme sluks i Skoven ud! Kong Magnus Eder bier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Da det var Eriks diærve Søn, Saa brat han sprang fra Borde; Men Jngeborg ham drog i Løn Og saa tog hun til Orde: J ride ei min Herre god Thi vist det gælder Eders Blod Kong Magnus vil Jer svige. Ei er jeg som en Kvinde ræd, Og Magnus er min Frænde Saa talte han, men Kvinden græd Og bad i stor Elende. Odrag ei denne onde Færd, Men tænk paa Fostret, som jeg bær For Eder under Hjerte, Han klapped hende under sin Og saade, vær ei bange, Men der hun saa ham folk i Sind Hel vaabenløs at gange. Med Graad og Suk da gik hun henOg spændte Sværdet om hans Lænd Ham had med Gud at fare. Og det var hellig Hertug Knud Og Givard Saxlands Sanger, De rede stuks af Byen ud Alt paa den rappe Ganger; Men der de rede hen af Sne. Fru Jngeborg hun tyktes se Om Knud et Jordelagen. Og der de komme ud fra Byg Tog Sward til at kvæde, Saa sørgelig det klang i Sky At Knud han maatte græde. Om Grimhilds Svig var lagt det Kvad, Der hun tillaved blodigt Bad. For sine Bredre baade. Hel faaer er din gamle Sang: Saa mælte Knud med Blide, Men alt for ynkelig den klang Dog her ved Nattetide. Saa hug han Sporen dybt i Hest. Og reed alt som han kunde bedsti Sit Dødningrid til Skoven. Fru Jngeborg saa ene sad J Salen med stor Kvide, Saa inderlig til Gud hun bad, De Taarer flød saa stride, Men der det var ved Midsenat, Da banked det paa Dørren bratzDog Jngen var derude. J Blod og Bryst en Rædsel forOg stemmed hendes Aande, Som uden Liv hun sank til Jord udi sin store Vaande. Og det var i den samme Stund. Da dræbtes Knud i mørke Lund Af Magnus og hans Svende. Saa myrded de den Herre from, Det Gud tilstæde vilde. Til Vidne paa hans Helligdom Udsprang saa klar en Kilde; Men hver en Stierne flygter ræd Fra mørke Skov, fra Haraldstæd, Hvor Magnus Log sin Frænde. Hevnerens Engel alt svæved: Truende Sværdet han hæved Over det syndige Folk. Derfor du Hellige! døde. Dobbelt blev Dannemarks Brøde, Dobbelt blev Dannemarks Straf. Herren dog saared og læged, Han er retfærdig og god, Kilden som sprang af det Blod Dannemark koled og qvæged. Kilden som sprang af det Blod Valdemar hed den paa Jorden) Samlet med Absalons Flod, Koled og kvægede Norden. Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Om et nyt Nidskrivt angaaende Dannemark. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Jndenlandske Efterretninger. Den Engelske Brig, som for kort Tid siden forulykkedes ved Jisgangen i Nærheden af Dragøe, skal have havt 5 Officierer og 85 Mand Besætning ombord, hvilke efter Rimelighed alle have tilsat Livet ved dette ulykkelige Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Privatbreve melde, at en Engelsk Fregat krydser i Nærheden af Skagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Den Østerrigske Keiserl. Consul her i Staden, Hr. Pingel, som havde beklædt dette Embede siden hans Formand Romeis absenterte sig herfra, er i disse Dage afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
J Forgaars er endnu een Deserteur ankommet hertil fra Sverrig. Han har staaet som Tambour ved et Svensk Regiment, og er kun ung af Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Da der i forrige Uge var indtraadt en saa streng Frost, veddede Adskillige, at den ikke vilde vedvare længe. Efterat de nu have vundet Veddemaalet, angive de som Aarsag til deres yttrede Mening, at man i de Palaier og Huse, hvor den findes Marmorfliser, havde bemærket en kjendelig Fugtighed og Damp paa disse, endog i den stærkeste Frost, hvilket skal være et ufeilbarligt Kiendemærke paa et nærforestaaende Tøeveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Vor Cours paa Hamborg tager i denne Tid en meget ufordeelagtig Gang. Med forrige Post kom den unoteret hertil, uagtet Hamborgerne endog have noteret Cours paa London. Paa Børsen i Kjøbenhavn har man ladet sig betale 223 PC. Aarsagen til denne Stigen vilde være ubegribelig i en Periode, hvor det, der forskrives udenlands fra, er saa ubetydeligt, dersom man ikke vidste, at vore Bancosedler baade her og i Hamborg ere blevne en Gjenstand for Agioteurers tusindfolde Speculationer. En Følge af denne vor Cours's slette Tilstand er, at Guld, Sølv og Colonialvarer dagligen stige i Prisen. For en Hollandsk Ducat er i Gaar bleven betalt 29 Mk., for Congothee 11 Mk. Pundet o. s. v. Dersom Tingene ikke snart forandre sig, eller der betimeligen sættes Dæmninger for de Misbrug, der nære og fremme dette store Onde, ville Følgerne være uberegnelige. Gavnligt vilde det være, at Vedkommende bleve tilhold te, under Eed, at opgive, hvor megen Banco de ere i Besiddelse af og hvor meget de virkelig have, at betale i Hamborg. Paa denne Maade kunde det forekommes, at ikke Folk, der blot have søgt og søge at forskaffe sig Banco for at aagre dermed, i Landet selv bidrage til at fordærve vor Cours. Men naar dette og lignende Midler skal anvendes, saa bør det skee snart. En Unævnt, der mere synes at tale Engellands end Dannemarks Sag, har i Decemberheftet af Archenholzes Minerva ogsaa givet sin Stemme over Dannemarks Tab og tilkommende Erstatning, som han reent ud afslaaer. Jsær tager dette Særhoved os Danske det meget ilde op, at det lidte store Tab ved vor Flaades Rov a. har gaaet os saa nær til Hjerte. – Slig en ikke blot tilgivelig, men pligtmæssig og ædel Patriotisme kan imidlertid kun bebreides en Nation, hvis fredelige og sindige Forhold ikke havde givet ringeste Anledning til en saa skjændig Jndvikling i Krigs-Orkanen, af de lumpneste Niddinger, som gjerne see Fred og Held flygte fra den sidste Plet paa Kloden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Hr. Urtekræmmer Berthelsen har kjøbt Hr. Justitsraad Frisch's Gaard paa Nytorv for 64,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Viborg den 8de Februari. Vinteren er nu atter kommen igjen fra i Løverdags af med Sne og og 12 Graders Kulde. Fra den 28de Jan. af tvede og regnede det næsten i 2 Dage. Veiene ere atter blevne meget slemme og man seer ofte de stakkels Hestes Fødder ganske blodige og forskaarne af Jsen de maae bryde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Til Efterretning for det handlende Publikum bekjendtgjøres herved, at de Hindringer, som i de senere Tider have standset Udførselen af visse Danske Fabrikartikler igjennem den Keiserlig Franske Told linie langs med de Holstenske Grændser, nu saale des ere hævede, at Udførsel af deslige indenlandske Fabrikater igjen kan finde Sted til og over Hamborg og Lybek, naar Afsenderen ledsager dem med et af Stedets Øvrighed udfærdiget Oprindelses Certificat, til Beviislighed for, at Varerne virkelig ere af indenlandsk Fabrikation eller Forarbeidelse. For at erhverve et saadant Document, bliver det nødvendigt, at Afsenderen til vedkommende Magistrat indleverer en nøie detailleret Fortegnelse over hvad Varer han til eller over forbemeldte Steder agter at afsende, med tilføiet Forklaring over Stykkernes eller Pakkernes Antal, samt Emballagens Beskaffenhed og Mærker, og desforuden afgiver en eedelig Forsikkring om, at Varerne ere fabrikerede eller forarbeidede paa det af ham opgivne indenlandske Sted, hvorpaa han efter befundne Omstændigheder kan vente sig meddeelt et Oprindelses-Certificat efter nedenstaaende Formular Oprindelses-Certificat. Borgemestere og Raad udi....(eller hver anden Benævnelse af vedkommende Øvrighed) gjøre vitterligt: At N. N. Eier(eller Forstander, Mester) af en Fabrike (eller Verksted) (her følger Benævnelsen af Fabriken, saasom Sæbe, Fajance, m.v., eller af Haandværket, saasom Skomager, Garver, m.v.), har under Eed forsikkret, at de nedenstaaende Artikler, nemlig: (her følger Benævnelsen og Optællingen af de til Udførsel til Hamborg eller Lybek bestemte Artikler, efter Baller, Fustager, Tønder, Kol lis eller Stykker, hvis Antal og Mærker nøiagtigen bør specificeres.)alle uden ringeste Undtagelse, ere fabrikerede (forarbeidede) i hans her paa Stedet værende Fabrike (eller Verksted). Dets til Bekræftelse have vi meddeelt ham det nærværende Certificat, som er forsynet med vor Underskrivt og Segl. Skrevet . Dag Maaned. Aar. (L. S.) Underskrivt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Postefterretninger. Den i Morges Kl. 6 1/2 ankomne Post har medbragt følgende Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Valladolid d. 25 Januarii. (Af Moniteuren). Talrige Colonner Engelske Fanger drage dagligen igjennem denne Stad. Prindsen af Neuschatel besøgte dem, og lader uddeele Sko iblandt dem. De Engelske Officierer og Soldater sige, at fra den Dag af, de bleve indhentede, har deres Tilbagetog kun været en tilfærdig Flugt. De have mistet deres Bagage, Munition og Heste. General en Chef Moore er bleven. Sir David Baird er farlig saaret, 4 af det Franske Artillerie tilbageholdte Skibe ere blevne tagne. Den Engelske Armee er vendt tilbage til Engelland; den har maattet gaae i Søen under en frygtelig Storm. Gen. Moore var den bedste General, som Engellænderne have havt. De have mistet et betydeligt Antal Officierer, mange Oberster, og Regiments chefer af hver Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Valladolid d. 26 Jan. Dagligen opdaget man ny Magaziner af Klæder og Artillerie-Effecter, som Engellænderne have skjult paa deres Tilbagetog. J Betanzos har man taget 8 Engelske Canoner og 9000 Flinter. - J Fægtningen den 16 Jan, blev Gen. Moore truffen af en Canon kugle i Skuldren. Han døde 2 Timer derefter. Gen. Baird fik samme Dag Armeen knust paa to Steder. Den blev ham afsat samme Aften. Som man nu troer, var det ikke Gen. Hamilton, men Gen. Hope, hvis Liig man fandt paa Valpladsen, samt 5 Oberster og 110 Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Natten fra d. 16de til d. 17de herskede i Corunna den yderste Forvirring. Engellænderne styrtede sig i Chalouperne, traadte ud af Gelederne, adlød ingen Ordre, og laante kun Øre til det Ønske, snarest at komme paa Skibene. - Det synes, at General Beanfort, efterat Gen. Moore og Hop var død og Gen. Baird saaret, havde paataget sig Commandoen over Resten af den Engelske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Cardinal Fesch er bleven udnævnt til Erkebesyaf Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Biskoppen af Jamora har udstædt et Hyrdebrev, hvori han formaner sin Menighed, at aflægge alt Had til de Franske og forestiller dem, at den Krig, som Frankrige fører mod de Spanske Oprørere, ingen Religionskrig er, og at Kong Joseph under sin Regjering i Neapel bestandig har vist Agtelse for Religionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
De i Rom og andre Egne af Jtalien borsatte Spaniere have aflagt Kong Joseph Troskabseed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Hertugen af Montebello (Lannes) er ankommen fra Sarragossa til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Kong Joseph har i Pardo set Kongeligt Slot, 2 Spanske Mile fra Madrid), modtaget en Deputation fra Madrid, som har bedet ham at vælge sin Residence i denne Hovedstad. Kongen har lovet denne Deputation, om kort Tid at holde sit Jndtog der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Engellænderne have, førend deres Jndskibning, plyndret adskillige af de rigeste Huse i Corunna. Ogsaa Staden Valencia har sendt Deputerede til Kongen og erklæret, at den underkaster sig. Overhoved sende alle de Stæder i Spanien, der ere vendte tilbage til Orden, Deputerede til Kongen. Det samme er Tilfældet med Klosterne og Capitlerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Den 3 Febr. om Natten har man i Otten berg stiaalet Klokken, der veier over et Centner, ud af Capel-Taarnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
J. Holland have Oversvømmelser anrettet stor Skade. Adskillige 100 Mennesker og adskillige tusinde Stykker Qvæg ere omkomne. Fra Emmerich til Dordrecht og Rotterdam staaer en Strækning, af mere end 50 Qvadratmile under Vand. Staden Gorcum (i Sydholland) stod Fare for ganske at oversvømmes. Orcanen d. 31 Jan, har forøget Oversvømmelsen. Geldern, Seeland, Mantzland, kort alle Egne ved Maas, Waal og Leck yde et sørgeligt Syn. Mange Diger ere brudte, og i mange Egne var det vanskeligt, at redde Jndvaanerne, da de ikke vilde forlade deres Qvæg og Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Kongen af Holland søger at formilde disse Ulykkeliges Skjebne paa alle optænkelige Maader. Mange Huse, Møbler a. ere drevne bort med Jsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Ved Gorcum saae Kongen en heel Stad ødelægges lige for sine Øine. Den Kongel. Courant siger i Anledning af denne ulykkelige Begivenhed: vi ville faae mange Menneskers Død at sørge over; Particulierers Tab vil være overordentlig stort. Kongen og Skatten vilde saa meget mindre være istand til at erstatte hele Skaden, som en anseelig Deficii Financerne vil være en Følge af denne Ulykke imidlertid skal der dog ydes dem Hjelp. Ogsaa i Egnen af Bremen har Oversvømmelsen anrettet stor Skade. Mange have tilsat Livet, andre alt hvad de eiede. Den Nød, som denne ulykkelige Naturbegivenhed har foranlediget i disse Egne, lader sig ikke beskrive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Beleiringsarmeen ved Saragossa har faaet betydelig Forstærkning. Oprørerne have samlet all Levningerne af Militsen i denne Stad og oprettet en forskandset Leir. Men de ere allerede blevne fordrevne fra deres vigtigste Stillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
J Petersborg begynde Colonialvarerne at falde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Keiseren af Persien har vægret sig ved at antage en Engelsk Ambassade, og den Persiske Armee organiseres nu af Franske Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-14
Coursen paa Hamborg 216 PC.