JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Kommunal=Landdagen holdes een Gang om Aaret i Provindsernes Hovedstæder, men maa ikke vare over 4 Uger. Jngen gyldig Beslutning over kgl. Propositioner kan tages af Landdagen med mindre 3/8 Deel af Medlemmerne stemme for Sagen. Med Hensyn paa disse Jndretningers Anvendelse paa vort Fædreland, anmærkes der i Skriftet S. 12: "Den Jnstitution, Landet nu seer imøde, som en ny Velgierning af sin faderlige Konge, bestaaer i en Form, men vedligeholdes kun ved dens Aand. Den stræber efter at vække og nære Sandsen for det Fælleds, for det hvori deres Jnteresse, der høre til een Stand, og hvis Bestræbelser og Fornødenheder ere eens, falder sammen; den stræber efter at befordre og udbrede Higen efter at forskaffe sig Jndsigt og Dygtighed i de Tings Væsen, hvormed den Enkelte beskjæftiger sig; den stræber efter at bestyrke og grundfæste i Attraaen efter i sin Virkekreds at vinde Tillid og Agtelse; den stræber efter at gjøre den Anskuelse ret almindelig og levende, at Enhver skylder Staten sin bedste Kraft, sit bedste Raad, sin bedste Jndsigt, hvor Staten fordrer der af ham; den stræber efter hos Alle at rodfæste den Overbeviisning, at Regjeringen ønsker at vide og kjende Alt, hvad der ved enhver ny Foranstaltnings Bestemmelse fortjener at høres, og at den ønsker at erfare enhver Bønterretter og enhver Besværing, der udspringer af en almindelig vel opfattet og vel forstaaet Jnteresse. Det er den Aand, som denne Jnstitution stræber efter at fastholde og udbrede, og det er ved denne, at den vil vise sig virksom og heldbringende til det store Øiemed, som dens Skaber hos os, Danmarks Fader og Velgjører, har i Sigte. Men da vil den ogsaa endmere befæste Folkets Tillid til Regjeringen og blive en ny Kraft til at fremkalde Oplysning og Vel, være et nyt Middel til at udbrede Samdrægtighed, Borgersind og Almeenaand. Da vil den blive et nyt Baand, der vil forene sig med dem, der binde Folkets Hjerter fast til Ham, hvis eneste Tanke er Danmarks Lykke; hvis eneste Formaal er dets Fremvært i Velstand og Kultur. Da vil den blive et nyt Minde, der vil slutte sig til dem, der tale om Frederik den Sjettes udødelige Fortjenester, og da vil den skjænke Ham et nyt Krav paa Nutidens Taknemmelighed og paa Eftertidens Beundring."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Hovedstadens Grosserere ville foredrage Regjeringen en Deel Forslag angaaende det danske Toldsystems ønskelige Forandring og en Fremstilling af Omstændigheder, som hidtil have forhindret Handelens Opkomst, fornemmelig i Hovedstaden. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Under 9de Febr. er udkommen en allerhøieste Anordning, som bestemmer: at Landsbypræster skulle være uberettigede til at afhænde enten Sæd i Straaet, eller Græs og Kløver, eller Høe og Halm fra Præstegaarden. Kun i de Tilfælde, hvor en Præst, uden at betage sin Jord den til dens forsvarlige Dyrkning fornødne Gjødning, kan skille sig ved noget af de ovennævnte Producter, saasom naar Præstegaarden har uforholdsmæssig megen Eng, eller naar Præsten, enten i Naturaltiender, eller ved Dyrkning af Rodfrugter i Mængde, har usædvanlige Hielpekilder for sit Agerbrug, eller naar han dertil indkjøber Gjødning, kan Undtagelse gjøres fra den almindelige Regel, naar Præsten dertil forud har erhvervet Tilladelse. Det samme gielder omden fratrædende Præst, eller den Afdødes Boe, Enke eller Arvinger, med det Forbehold, at der altid først skal gives Eftermanden Leilighed til at tilkjøbe sig de forommeldte Producter til en billig Priis, hvorved der da bør tages Hensyn til, at den Gjødning, som vilde fremkomme ved hine Fodringsmidlers Fortæring i Præstegaarden, vilde have tilhørt Eftermanden uden Vederlag, og at det altsaa kun er den Nytte, de iøvrigt kunne give, der bør erstattes. Saasnart Parterne ikke kunne komme overeens om denne Godtgjørelse, bliver den at bestemme ved uvillige, dertil af Retten udnævnte Mænd. Hvad de Fodringsmidler angaae, som den, der nyder Naadens aaret, ei kan anvende til Udtæring i Præstegaarden, fordi Naadensaaret udløber inden 1ste Mai efter den sidste Høst, der kommer ind under samme, da bør disse altid følge Præstegaarden, men erstattes af Eftermanden. Da det paa en Skolelod avlede Halm og Høe, saavelsom det, der af disse Artikler leveres Skolelæreren til Vinterfoder for sine Kreaturer, tilhører Embedet, skulle nærværende Anordnings almindelige Bestemmelser ogsa herpaa være anvendelige. Jøvrigt følger det af sig selv, at hverken den, ved en Præstegaard, eller den ved et Skolehuus samlede Gjødning i noget Tilfælde ma afhændes eller bortføres. Skulde ovennævnte Bestemmelser overtrædes, bliver den Skyldige at ansee med en Mulct af 10 til 100 Rbd. Sv. (det Halve naar Forseelsen er begaaet med Hensyn til en Skolelod, og skulde Skaden skjønnes at være saa betydelig, at selv den høieste Grad af foranførte Mulct maa ansees utilstrækkelig bør den skjærpes indtil det Dobbelte af det, hvortil Skadens Størrelse kan ansættes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Sagen, som foretoges ved Høiesterets høitidelige Aabning (see f. Av.) var: Statsraad og Borgmester Schæffer, contra: Lottoadvocat Damkiær, angaaende Citantens Forpligtelse at udbetale Jndstævnte 150 Rbd. r. S. hvilke Citanten, som nuværende Eier af Gaarden No. 10 i Klædeboderne, har af Kjøbenhavns Brandforsikringskasse erholdt udbetalt, som Godtgjørelse for hvad der til Forretning og Afbetaling af sammes Annuitets gjeld er fra 1ste April 1823 til 1ste April 1826, i hvilket Tidsrum Jndstævnte var Eier af Gaarden, indbetalt mere, end senere er befundet fornødent. For Citanten mødte Advocat Høegh Guldberg, og for Jndstævnte Justitsraad Sporon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
J Frederiksborgs lærde Skole blev den 3die Febr. afholdt en Sørgehøitid, til Minde og Skolens afdøde, fortjente Rector, Prof. Bendtsen. JndbydelsesSkrivtet dertil var forfattet af Overlærer Dahl. Efter en Cantate af Cantor Krossing blev der holdt en Tale af Dr. phill., Prof. Madvig. Localet var prydet med den afd elskede Lærers Billede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
J Husum ere nogle unge Borgere, som havde skudt Nytaar ind, først nylig opdagede af Politiet og, efter Husumer Wochenblatt, straffede med 6 Dages Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Odense, den 4de Marts. Som en det musikelskende Publikum kjær Efterretning kan foreløbig anmeldes, at vor som Kunstner udmærkede Landsmand, Hr. Wexschall, første Violonist i det kgl. Kapel, som med stor Berømmelse har ladet sig høre saavel i Udlandet, som nylig i Fredericia, kan i disse Dage ventes paa sin Tilbagereise hertil, og agter da at give en Concert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Svendborg. Den 7de Februar blev den ædle Ha sit e begravet. Over halvandethundrede Personer havde frivilligen indfundet sig for at yde ham den sidste Æresbeviisning, blandt disse Mange fra Landet, i Særdeleshed Geistlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Fra Stiftamthuset i Ribe efterlyses en Person ved Navn J. D. Nielsen, 27 Aar gammel, der har gjort sig skyldig i Bedragerie og Falsk. Bödskald. Enkefrue Admiralinde Kaas født Hagen, Classelotterierevisor Ambders, Laqverer Dahl, Frederike Trolle, Sara Krabbe, Fru Galskjøtt, Hans Møldrup, N. Nymann, Jfr. Wardinghusen, Parykmager Schindler, Margrethe Smith født Kliim, Lovise Hansen, Alle i Kbhvn. Madame Bertelsen i Sorøe. Handelsbetjent Mørch i Helsingøer. Kbd. og Forligelsescommissair Melgaard i Rødby. Overretsadvokat Böckmann i Meldorff. A. Grofs født Lange i Lemvig. Mads Borregaard i Aalborg. Alvilda Arnzen i Nibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Bekiendtgjørelser. Selskabet Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Søndagen den 13de dennes afholdes et af de for Selskabet i indeværende Vinter bestemte smaae Baller. Dette bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at de deruden at være Selskabets Medlemmer maatte ønske, i Medhold af Lovene, at beeltage i Ballet, behageliggenforinden maa melde sig hos en af undertegnede Balinspecteurer. Aarhuus, den 7de Marts 1831. Karmark. Hjerrild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Siden Niels Galthen sidst blev efterlyst, er han transporteret til Røgen, men atter deserteret. Sagtens kommer han, efter gammel Viis, nøgen hjem; thi Drik, Kortenspil og Slagsmaal er hans behageligste Tidsfordriv. Ønske ligt var det at vide, om hans Undvigelser bør medføre nogen Straf for ham, som Ledig gjænger efter Forordn. af 24de Juli 1822, og om Fattigkommissionen er pligtig at forsyne dette værdige Almisselem med Klæder, ligesaa slux som han sælger og drikk er dem op Røgen Præstgrd., den 8de Marts 1831. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Tirsdagen den 12te April førstkommende og følgende Dage lader Enkefrue Bispinde Mønster ved Auction bortsælge afdøde Biskop Mønsters Bogsamling, hvorover trykte Cataloger strax ere at erholdhos dHrr. Overlærer Fleischer og Boghandler Jessen for 1 Mk. Tegn pr. Exemplar. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de Marts 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Mandagen den 28de Marts førstkommende Kl. 10. Formidd. afholdes offentlig Auction over et Opholdsmand Jens Christensens og afdøde Hustrue Karen Andersdatters Boe tilhørende Eng= og Tørveskifte paa Lillering Mark, af Hartkorn 1 Fkr. 2 1/4 Alb.,(hvorved samme uden flere Auctioners Holdelse agtes bortsolgt), samt over samme Boes Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, en Kakkelovn, en Dragkiste, Kjøkkentøi, et Faar, m.m. Auctionen afholdes hos Laurs Andersen paa Taastrup Mark. Lysthavende indbydes. Hasletc. Herredscontoir, den 7de Marts 1831. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Efter Begjæring af Hr. Schucany bliver, formedelst hans Fratrædelse af Røygaard i Hads Herred, ved Auction, som begynder Mandagen den 28de Marts næstkommende Formiddagen Kl. 10, bortsolgt Jndboe og Besætning, saasom: Stole, Borde, 2 store Speile med Marmorborde, Sengesteder, Kakkelovne, et Stueuhr, Porcellain, Linned, Kjøkkentøi, Træekar, et Lysestøberie med Kobberforme, røget Kjød og Flæsk, nogle Tdr. Kartofler, en Deel tørt Gavningstræe, Snedkerredskaber, iblandt Besætningen sælges: unge Heste og Arbeidsheste, gode Malkekøer, Faar, Sviin, Bringe- og Seletøi, Vogne, Plove, Harver og flere Avlsredskaber, m. v. Lysthavenge indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 7de Lanng. Marts 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Formedelst Forandring af Bopæl, agter Gaardmand Søren Nielsen ved offentlig Auction, Løverdagen den 9de April næstkommende, at lade opbyde til Bortsalg, deels særskildt og deels samlet: 1) Den ham tilhørende Gaard paa Kragelund Mark, i Østersnede Sogn, Kragelundholm kaldet, hvis Jorder skylder af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. og 2) En ham tilhørende Parcel af Jens Nielsens forrige Gaard i Bøgballe nemlig Parcellen No. 2, uden Bygning, med Ager og Engs Hartkorn 3 Fkr. Auctionen afholdes i selve Gaarden Kragelundholm bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, og saafremt Salg af de faste Eiendomme finder Sted, vil mueligen med det samme blive forauctioneret endeel Besætning og andet Løsøre. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile, den 4de Marts 1831. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Tirsdagen den 29de d. M. Kl. 2 Eftermiddag afholdes 4de Auction udi og over Peder Skallenstrups Gaard i Vorrup, med tilliggende Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 7de Marts 1831. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition bliver Tanghuset paa Langsskov Mart i Ødum Sogn, med Hartkorn 2 Skpr. 1/2 Alb., der eies af Niels Poulsen, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 14de April næstkommende, dito den 28de dito Fredagen den 13de Mai, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction holdes paa Randers Raadhuus, men den 3die paa selve Eiendommen. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 7de Marts 1831. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Dronninggaards Hovedgaards Avling og Meierie i Dronninglund Herred, Hjørring Amt, den kongelige Kasse tilhørende, agtes ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar, regnet fra næstkommende 1ste Mai Gaardens Agermark, som er inddeelt i 8 Vange, enhver Vang bestaaende af omtrent 33 Tdr. Land geometrisk Maal, ypperlige og tildeels med muld- og sandblandede Jorder, modtager en sædvanlig Udsæd af 36 Tdr. Rug, 45 Tdr. Byg og 120 Tdr. Havre, og foruden disse Vange haves et Agerareal, tilgrændsende Fædrifterne, som har været afbenyttet til Græsning for Meieriekøer og for en Deel besaaet med Boghvede forrige Aar, med ialt 34 1/2 Tdr. Land, der med Hensyn paa Boniteten og ved god Behandlingsmande vi være tjenlig til enhver Sædeart. Efteraars sæden, der udviser at blive frugtbringende, er nedlagt i omtrent 1 1/2 Jndtægt, deels efter Bygsæden og deels i Brakjord med 45 Tdr. Provstie, og 9 Tdr. dansk Rug, og til Foraaret vil kunde nedlægges en 40 Tdr. Byg og 100 Tdr. Havre, hvilken sidste Sæd, med tilstrækkelig Kløver, forsaavidt den dertil faldne Vang angaaer, vil foranstaltes nedlagt af Eieren, ligesom ogsaa Gjødningen, saavidt muligt, vil vorde udført paa Bygvangen inden Maidag, og Forpagteren dertil vorde overladt den bestemte Bygsæd, som han selv besørger nedlagt. J Betragtning af de til Gaarden henliggende frugtbringende Enge, der omtrent vil kunde afgive aarlig en 800 Læsser Høe, vil Avlingen, i Særdeleshed ved Opbrækning af de til Agermarken grændsende Hedejorder, af god Bonitet, meget kunne forøges, saaledes at der vil kunne holdes en Besætning af 2 til 300 Kreature, og der gives en stor Strækning af Kjær, Moser, og Overdrift i en flad Situation fra Gaardens Agermarker, til god Græsning saavel for Køer, som Stude og Qvægopdræt. Til Gaarden kan, efter den nuværende Driftsmaade, holdes Sommer og Vinter idet mindste 150 Stkr. Meieriekøer, foruden Tyr og Ungqvæg, samt en 20 Heste, og et sligt Antal Køer, saavelsom Hesteavls- og Meierieredskaber m.v. kan vorde Forpagteren, om han ønsker det, over leveret, ligesom Forpagteren vil kunde overlades en 748 Huusmænds Arbeidsdage, som en betydelig Hjelp til Gaardens Drift, og af hvilke en Deel er at forrette i Høst og Slet. Slutteligen tilføies, at Gaardens Meierie vil ogsaa kunde erholdes uden Avling, saafremt at ingen Liebhabere maatte indfinde sig til det Samlede Auctionen er berammet til at afholdes her paa Gaarden Onsdagen den 30te denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne vil forinden Auctionen være til Eftersyn paa Dronninggaard hos Undertegnede, som paaviser Eiendommene. Dronninggaard, den 1ste Marts 1831. Efter Ordre J. M. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Arvingerne efter afdøde Viinhandler Niels Langballe i Kjøbenhavn, der ere opgivne at være: Ane Dorthea Ring, Peder Jørgensen Løve, Jens Larsen, Niels Pedersen Løve, og Else Nielsdatter, Enke efter Niels Pedersen Ring, anmodes om at melde sig paa Borgmesterens Contoir i Aarhuus inden 14 Dage fra Dato. Aarhuus Raadstue, den 4de Marts 1831. Magistraten. Til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres herved, at Undertegnede ei allene er udnævnt til Forstander for det Steenfeldtske Legats Rente-Uddeling, forsaavidt angaaer afgangne Kancellieraad Hans Eilert Steenfeldts Familie; men at jeg tillige er konstitueret Forstander for afgangne Frue Cathrine Marie Steenfeldt, fød Foss, hendes Familie=Legat, alt udi min afdøde Fætter Toldkasserer Johannes Dalls Sted. De Personer af foranførte Familier, som allerede nyde Legats=Portioner, ville behageligen, naar Tiden til Legats=Renternes Udbetaling ved hvert Aars Juni Maaneds Udgang nærmer sig, henvende dem til de Steder, hvor de i den senere Tid ere tilvante at modtage deres tillagte Portioner; paa ethvert saadant Sted skal jeg bestræbe mig for at føle den Foranstaltning, at Legatarierne der kan hæve hvad dem er tillagt, imod behørig Qvittering, forsynet med vedkommende Præstes Attest, der udviser, at Legatnyderen baade er i Live, samt trængende til den ham tillagde Andeel af Legatet. De af fornævnte Familier, som i Fremtiden maatte ansee sig berettigede til, naar Portioner vorde ledige, at nyde Deel udi samme, ville derom i portofrie Breve behage at henvende dem til undertegnede Legats=Forstander, og forsyne saadanne Anmeldelser med vedkommende Sognepræstes Attest om kristeligt Forhold og trængende Forfatning, hvorhos vedlægges paalidelige Beviser for Slægtskab til Testator eller hans Hustrue. Korup Præstegaard ved Odense, den 25de Febr. 1831. Steenfeldt, Sognepræst for Korup og Ubberud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Droy. Rakitsker, Badstuden Hør, samt Liebauer, Hamp kan faaes tilkjøbs hos Rasmus Holbechs Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Skipper R. Andersen agter at afseile fra Kjøbenhavn til Aarhuus med aller første aabne Vand med en Jagt som er i god Stand til at føre Kornvahre og Kjøbmandsgods over Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
En Dreng af god Opdragelse, som forrige Efteraar blev confirmeret, regner og skriver godt, og ikke ukyndig med det tydske Sprog, ønskes anbragt ved Handelen. Adressekontoiret anviser det Nærmere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
En ung, dannet og sædelig Pige ønsker sig anbragt i et Huus for at lære Huusholdningen, helst paa Landet, og er hun villig til at lære smaae Piger flere Slags Haandarbeide. Løn forlanges ikke, men kuns en god Omgang. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
En duelig konsterfaren Gartner ønsker Condition strax eller til 1ste Mai. Flere Forretninger som egentlig ikke hører til hans Fag, paatager han sig saasom: Jagt, Skriverie, Skovplantning, m.m. Om hans Ophold og øvrige Anbefaling faaes Underretning hos Proprietair Hansen paa Rugballegaard pr. Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Gramatikalsk Underviisning i Tydsk og Fransk for en moderat Betaling, samt om nogle unge Mennesker ønske sig Underviisning i dobbelt italiensk og enkelt Bogholderie, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Lyst Puddersukker faaes til 14 Mk. Lispundet hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Multum 10 Qvarteer bredt, fabriqueret i Arbeidsanstalten her Byen, er tilkjøbs hos J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
No. 40. Fredagen. den 11 Marts. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Vills-Tidende. DANAA.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Blodige Krigsbegivenheder i Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Berlin, den 3die Marts. Allerede i Morges Kl. 9 udbredte sig her det Rygte, at Praga (Forstaden ved Warschau var den 28de Febr. bleven indtaget af den russiske Armee med Storm, hvilken Efterretning en Koureer skulde have overbragt til vort Hof De senere indtrufne Breve fra Warschau af 28de om Efterm. Kl. 4 bekræfte ommeldte Efterretning kun for en Deel, og melde, at det om Torsdag og Fredag (den 24 og 25de Febr.) var ligefor Hovedstadens Øine kommet til et morderisk Slag med den russiske Armee, som havde trukket store Forstærkninger til sig, men som ikke havde andet Resultat end en uhyre Blodsudgydelse - man siger 20,000 Døde og Saarede i hvorved Russerne havde lidt et meget større Tab end Polakkerne. Et heelt russisk Kyrasseerregiment blev aldeles masakreret, hvorimod et polsk Armeekorps, hørende til den høire Fløi, blev afskjaaret ved GrochowDen polske Overfeltherre synes at have ført den største Deel af sin Hær over paa den venstre Weichselbredde, hvor hans Hovedqvarteer alle vede befandt sig den 24de. Aftenen efter blev der givet Ordre til at sætte Jld paa alle de Huse som laae hiinsides Pragas Forskandsninger, for at indskrænke sig til Warschaus Forsvar, og overlade hiin Position til Russerne, der skulle have besat det brændende Praga. Vor nylig udkomne Statstidende melder Pragas Brand men ikke dens Jndtagelse. Det andet Oplag deraf indeholder følgende Efterskrift: "Municipalitetet i Warschau har erklæret den provisoriske Regjering, at den ikke vil give Staden, til Priis for Kamp og Ødelæggelse, men foretrækker at kapitulere og underkaste sig Reiserens Mildhed og Naade, men Regjerings præsidenten Fyrst Cartorski har erklæret sig aldeles derimod og opbudt den hele Landstorm. Da Militairpartiet har Overmagten, vil der neppe være at tænke paa nogen Overgivelse. Alle Barrierer blive forskandsede, alle Hovedgader barrikaderede, og Hjørnehusene forvandlede til smaae Citadeller. Russerne skulle have deelt sig i 3 Korpser, af hvilke det ene staaer uden for Warschau, det andet i Begreb med at passere Weichselen Syd for Hovedstaden, og det tredie nordlig fra Plosk. Fyrst Radziwill siges at have nedlagt Generalkommanden, formedelst betydelige Saar. Vor berømte General=Stabschirurg Grafe, en født Polakker, er bleven kaldet til ham i Warschau, der menes for at helbrede ham, men han har afslaaet det. General Skrzynitzki, en meget udmærket Officeer, skal være bleven udnævnt til Overgeneral i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Marschau, den 26de Febr. (Af den preussiske Statstidende.)J Forgaars stod der et morderiskblodigt Slag hiinsides Weichselen. Med Daggryet, begyndte Kampen ved Bialolenka. Et russisk Korps blev aldeles sprængt og ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Ved Grochow agtede Feltmarskal Diebitsch, der foruden Generalerne Pahlens, Rosens og Geismars Korpser, ogsaa havde trukket Fyrst Schachowskois til sig, at bane sig en Vei til Warschau, og begyndte derfor Rank pen med en uhyre Overmagt. Polakkernes venstre Fløi og Centrum trak sig ligeledes hen mod Grochow. Midt under Slaget sprang der paa Polakkernes høire Fløi en Granat vogn i Luften midt inde i et heelt Kavallerieregiment og gjorde betydelig Skade. Men begge Armeerne stode endnu om Aftenen i deres Positioner. Paa russisk Side faldt der 4 Generaler; 2 Jnf. Regimenter og 1 Kyrasseerregiment bleve sprængte, og et heelt Batterie fornaglet. Den polske Armee blev angre ber 7 Gange efter hinanden. Jgaar begyndte Kampen paany. Tidlig om Morgenen fandt der en Fægtning Sted, ved Begr, hiinsides Bugfloden, hvor Fjenden var indtruffen med overordentlige Stridskræfter. Polakkerne havde halvt afbrændt Broen. Man sloges til om Aftenen Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Paa samme Tid gik det atter blodigt til ved Grochow og Rawenczyn, hvor Russerne havde over 150 Kanoner paa Kamppladsen. Polakkernes Tab af Døde og Saarede angives her til 2 a 3000. Mellem Tarchomin og Bialolenka gjorde Ravalleriet under General Uminski Underværker af Tapperhed. Valpladsen laae bedækket med Liig, og paa ingen af Siderne gaves der Pardon. Ogsaa paa Jombkowerlandeveien lige ned til Weichselen, sloges man, saa Jorden rystede af Kanonernes Torden. Ogsaa her var Kampen morderisk, thi Russerne bleve bestandigt ved med friske Tropper og nye Artilleriemasser. Der hvor det gik blodigst til anførtes Polakkerne af Chlopitzi, Krukowietzki, Szembek og Skrivnitzki.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-11
Marschau, den 26de Februar. Russernes Fremmarsch fra Jablonnasiden synes kun at have været et Blændværk for at drage Polakkernes Opmærksomhed og Kjernetropper hen paa denne Punkt, mens de med Hovedstyrken kastede sig paa deres høire Fløi. Russernes Angreb paa den venstre Fløi mislykkedes aldeles. Jgaar bleve de totaliter slagne, og Resten trak sig tilbage til Hovedkorpset. Derpaa opstod der en frygtelig Kamp fra Grochow indtil henimod Praga, saa Jorden rystede under Kanonernes Torden. Grev Diebitsch angreb med sin hele Magt, og udtømte alle sine Kræfter - forgiæves, uagtet 200 Kanoner understøttede hans Bevægelser. Polakkerne sloges med en mageløs Tapperhed. Den paa alle Kanter tilbagetrængte Fjende leed uhyre Tab, og hele den store vide Kampplads var bedækket med Liig. Ogsaa vi - sige Polakkerne i deres Beretning herom - have lidt et betydeligt Tab, især beklage vi at have mistet vor tappre General Zymirski, der blev truffet af en Kartætsk i Armen og under Operationen endte sit af borgerlige Fortjenester og Krigsbedrifter kronede Liv ved en ærefuld Død. General Chropicki, der underkastede sig de største Farer med en næsten mageløs Ligegyldighed, blev let saaret i sit ene Been, men efter at have ladet Saaret undersøge og forbinde tilte han strax hen igjen til Slaget, hvor kort efter 2 Heste bleve skudte under ham.