JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Skrivelse fra Paris, den 31te Maji Kl. 10 om Morgenen, til Nederelven: Da N. C. i 4 Dage har været en Scene for den skammeligste Tumult, Præsident Jsnard adskillige Gange er blevet forjaget fra sin Stoel og Skarn endog er bleven kastet paa de Modererte fra de Jacobinske Loger, N. C. ogsaa endelig ved Legioner af Drukne og Furier saae sig nødt til at ophæve Udskuddet af de 12, og at give Hebert med alle de andre arresterede Jacobiner frie, saa er den for længe siden truede Tumult i Dag tidlig Kl. 3 under alle Stormklokkernes Lud virkelig udbrudt, og Jacobinerne med deres Maire Pachearrestere alle de Modererte i N. C., og ville slæbe dem til Vinennes; 2 af dem skulle og derved have mistet Livet. J Dag tilig Kl. 6. er slaget Generalmarch i alle Sectionerne, og Gaderne ere opfyldte med Patrouiller. Jngen veed egentlig ret hvad der foregaaer. - Just da Brevet gaaer paa Posten, hører man paa ny Storm klokkerne, og i alle Sectioner gaae Allarmtrommerne. Palais Royal er ganske sperret. Stadshuset er omringet med græsseligt Skrig af de modererte Sectioner, der fordre de arresterede Deputeredes Frigivelse. Himlen veed hvorledes denne skrækkelige Dag skal endes, og hvad jeg skal have at melde følgende Postdag. - Philip Orleans er i Marseille i Fortet St. Jean bragt i en snævrere Forvaring, hans Proces synes at blive drevet med Virksomhed. Conventet har decretert, at Brünnet skal commandere Armeen ved Niza, og Kellermann den ved Alperne og Jtalien. Man siger at Subscriptionslisten paa de Personer, der vare bestemte til at myrdes, beløber sig til 30000 Personer, og for at fuldføre det, skulle de ulykkelige Slagtoffere have været drevne sammen paa indsluttede Pladser, og skudt iblant dem med Kartesker. Saaledes er det mordiske Rygte blevet fornyet og formeeret indtil d. 26. Maji om Aftenen Kl. 10, da den heele Pariser bevæbnede Magt maatte opbydes, og nu maa man vente paa det endelige Udfald af denne Crisis. En Officeer med en erobret Hollandsk Fahne traadde frem for N. C. Gitter, og meldte det Tab, som Hollænderne den 23de have lidt i Tourcoing, som han angav for 500 Døde, 300 Fangne og 3 Kanoner. De i Marseille nu herskende Modererte have ogsaa gjort Ende paa Jacobinerriget i Aix, og de derfra undflyede Anarchister have begivet sig til de Jacobinske Commissarier i N. C. i Salon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Skrivelse fra Stokholm, den 28de Maj. Den 6te Juni skal den første svenske Handelsflaade, under Fregatten Galathees Convoy afseile fra Helsingøer. Andre Krigskibe skulle den 20de Juli, 31 Aug. og 15 Oct. atter afgaae med Handelsflaader; i Sundet skal Samlingspladsen være for de 3 første og ved Riswefiord for den sidste Convoy. - J Pommern er man bange for brandenborgske Troppers Jndrykning. Man veed ingen anden Aarsag at finde dertil, end at de kommer som Executions=Tropper; thi Landstænderne have ikke betalt Conting. til Rigsarmeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Nederelven, den 7de Junii. Midt i den erobrede Leir ved Famars, fandt man den franske General Dampierres Gravminde med følgende Paa skrivter: Paa Siden ved Mons: han hadede Forræderne, og elskede sit Fæderneland. Paa Siden mod Valenciennes: Hans Dyder forsikre ham om Udødelighed, Paa Siden mod Paris: Frihedens Soldater, republikanske Franzoser, han var for eder et smukt Exempel paa Mod og Borgertroskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Af Breve fra London, den 31. Maj. Admiral Gardner har taget 2 fra Pondichery kommende riigt beladte franske Ostindiske Skibe og sendt dem til Lissaben. Greven af Artois er endnu i Hull om Bord paa den russiske Fregat. Man paastaaer, at hans Broder Monsteur har ladet en ny Erklæring gaae til Hofferne af det Jndhold: at han, saasnart Enkedronningen af Frankerige er i Frihed, vil nedlegge Regentskabet paa første Anfordring. Da i Forgaars Advokat Dallas i Westminsterhall endte Warren Hastings lange Forsvar, vendte denne sig selv til Lords med en pathetisk Tiltale, og besvoer dem om den endelige hastige Justiz endnu i dette Sæde, fordi han, ved en Opsættelse paa ny af 12 Maaneder, rimeligviis allerede skulle have fulgt de mange Dommere, der siden hans Processes Begyndelse vare indgangne i den anden Verden. Han anraabte Gud til Vidne, at hans hele Formue ikke var over 90000 Pd. Sterl., som han i 30 Aar havde tient for i Jndien. Man veed nu tilforladelig, at siden Febr. Begyndelse 512 Bankerotter ere bekiendtgjorte i Hoftidenden, og at deres Beløb langt overgaaer alle myntede Penge i Engelld, Skrivelse fra Frankfurt, den 1ste Junii. De Franske gjorde i Gaar Angreb fra alle Sider, saavel paa denne, som hiin Side Rhinen. Deres Marsch blev skiult, deels da det var imellem 3 og 4 om Morgenen, deels ved det høie Korn. Preusserne ved Marienborn ville de især have fat paa, og nogle Forposter overrumplede de og, førend man blev dem vaer, da Preusserne rykte dem imøde, og Hertugen af Weimars Curasseer-Regiment huggede ind paa dem. Det Keiserl. Cavallerie fra Weissenau af faldt de Franske i Flanken, og drev dem paa Flugt. De Franske skulle have tabt 400, og vare 4000 Mand stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Fra Egnen ved Mainz, den 1ste Junii. J Mainz bliver Nøden bestandig større, de Syges Tal stærkere, og Desertionen talrigere. Salt, Lys, Melk og frisk Kiød kan man næsten ikke faae for Penge. Nogle faa Køer hos Urtegaardssmændene ere optegnede, og naar een slagtes er det kuns til de Syge i Hospitalerne. Hestene for res mestendeels kuns med Straae, og de mavreste slagtes, hvis Kiød anrettes med mange Slags Supper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Carlsberg, den 28de Maj. I Gaar posterte de Franske sig med 1500 Mand og noget Cavallerie paa Høiden paa hiin Side Zweybrüchen, slog den Preussiske Feldtvagt tilbage, og den Franske General Frechville udskrev imidlertid en Leverance i 42 Dage af 1500000 to Punds Brød. For at forhindre dem fra at trænge videre frem, gik Oberst Szekely Fienden imøde med 300 Mand, drev dem tilbage, og tog 15 Fangne af de Franske. Frankfurt am Mayn, den 1ste Junii. Da Kirkegaardene alle ere fulde ved de mange, der døe i Maynz, saa blive Liigene kastede i Rhinen. Alle Lazaretherne ligge fulde af Syge, hvoriblant mange Veneriske, og Apothekerne ere udtømmede for Lægemidler. Mange Soldater, der intet Varmt faae, men kuns Brod og Viin, skulle faae hovne Fødder. - Arveprindsen af Nassau=Saarbrüchen, der efter den preussiske Oberst von Szekelys Advarsel endnu lykkelig reddede sig fra Franzosernes Hænder ved Neukirken, maatte undflye til Fods, og til midt paa Livet vade igiennem en Bæk. - Den af sine Skrivter bekiendte Zürcher Præst Lavater, der med sin atter vil reise, til Kiøbenhavn, har man seet ved Gjennemreisen i Bayreuth den 27. Maj ved Statholderens Hertug Eugens af Würtembergs Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Amsterdam, den 4de Junii. Fra Orient meldes, at de der opbragte danske Skibe Skipper Bygel og Simons bleve frigivne, men 2 Timer før deres Afreise igien belagte med Beslag, og indlossede, med det Tillæg, at det for neutral Regning værende Gods kunde reclammeres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Skrivelse fra Haag, den 1. Junii. Fæstningen Valenciennes bliver beskudt, og de fleeste Huuse i Forstæderne ere allerede afbrændte. Hertugen af Yorck commanderer Beleiringen. General Dumourier er ganske uventet igien kommet fra Basel til Brüssel. Man siger, han vil gaae til Ostende, for at holde en Samtale med Greven af Artois. Oberst von Zillenhard er saaret, fanget af de Franske og bragt til Ryssel, hvorfra han har skrevet hertil. De Franske ville ikke udvexle ham mod andre Franske Officerer, men ville have reede Penge for ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Skrivelse fra Warschau, den 30te Maji. Hr. Mieckowsky, Delegeret for Woiwodskabet Crocau, der sammesteds havde hævet 55102 Rubler og 92 Kopeks for Fourage og Provisioner til de Russiske Tropper, er undvigt med disse Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Altona, den 7de Junii. J overgaars Aftes ankom Hs. Kongel. Høihed Arveprinds Frederich hertil tillige med sin Gemahlinde, de traadde af hos Oberpræsidenten Hr. v. Stemann, der Dagen efter gav et stort Middags Taffel, og om Aftenen bivaanede Deres Kongel. Høih. en Jtaliensk Operette. Dagen derefter begav de sig til Hamborg under Kans nernes Affyring fra de Hamborgske Volde, og der indtoge Middagsmaaltid hos Hofjægermester og Kongel. Gesandt i den Nedersaxiske Kreds, Grev v. Schimmelmann, samt om Aftenen bivaanede en Maskerade der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Hamborg, den 7de Junii. Fra Haag har man her en Efterretning, der synes at have Sandheds Præg, og maa være meget glædelig for det menneskelige Kiøns Venner, denne nemlig, at i Haag skal holdes en Congres, hvis Hensigt skal være at bringe Freden tilbage igien i Europa. Maatte dette ønskværdige Øiemærke dog kun snart opnaaes. Det samme meldes fra Frankfurt. Bryssel, den 27de Maji.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Den Hollandske Armee, under Arveprindsen af Oraniens Commando, er bleven forstærket ved et Hannovers, Korps, og har efterat de have taget Orchies og Marchiennes i Besiddelse, nærmet sig til Ryssel, for rimelige viis at holde det fiendlige Korps i Respect. Den 25de kom det oven for Lannoy til en meget levende Skiermydsel imellem et Hannoversk Cavallerie Detaschement og de Franske, hvorved det første fik Overhaand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Natten imellem d. 30 og 31. have de Franske ved den Side fra Maynz vovet et Udfald med omtrent 7000 Mand; de bleve vel drevne tilbage med blodige Hoveder, men man siger, at de Tydske ved denne Leilighed ligeledes have mistet mange Folk, Turin, den 15de Maji.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Man siger her, at naar den Engelske Flaade er ankommet i den Middellandske Søe, skal den angribe Staden Nizza, og igjen søge at erobre den, og at Frankerige paa samme Tid gyselig skal angribes fra 7 Sider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Avertissements. Imellem Skibhuusene og Kræmmergyden blev den 7de Juni tabt a) en Sølvspore hvori staaer Guldsmedens Navn R. M. og endnu et Stempel. Er denne Spore fundet af en Retsindig, ønskede Eieren at han vilde melde sig paa Adressecomtoiret, hvor der, om forlanges, betales en Douceur i Findeløn. Ja der udi denne Sommer bliver skaaren et meget mindre QvanTtum Tørv paa Byens Mark end udi de sidste Aaringer i Anledning af den passerede Taxationsforretning over Byens Torve grund, saa bliver samme herved bekiendtgjort til Efterretning for Byens Jndvaanere, paa det at de i Tide kan sorge for at faae den fornødne Torv anden Steds fra, da ingen kan vente at faae den behøvende Tørv af den som af Byen skiæres. Odense den 30te Maji 1793. Borgmester og Raad. Nogle Traver frisk Havre Foder af sidste Aars Grøde, er end i nu tilkiøbs at bekomme paa Aalykkegaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Skipper Niels Pedersen Fischer af Stige, agter i denne Uge at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende vilde behagelig melde sig hos Hr. Kiøbmand Russing eller hos Skipperen selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Hos Hr. Simon Hempel i Faaborg ere nye hiemkomne Tronhiemske Spegesild at bekomme i Tønder, Fierdinger og mindre Partier; ligeledes kan og bekommes god Kummen; hvilket bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for Liebhabere, hvorhos forsikres, at begge Slags ere veritable gode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Viirsdagen den 18de Junii førstkommende, Kl. 9 Formiddag, & bliver udi St. Jørgens Gaard ved Svendborg stillet til offentlig Auction endeel gode Meubler og Effecter, forrige Sognepræst for Soerup og St. Jørgens Menigheder, afg. Hr. Jacob Thunes Stervboe tilhørende, bestaaende af Sølv, Messing, Kobber, Tin, Sengeklæder og Linnet, Skabe, Borde, Stole, Speile, Heste, Køer og Faar, Vogne og andre Avlings Redskaber m.v. tilligemed en Samling af gode og vel conditionerende Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning betiendtgiøres. Svendborg den 3die Junii 1793. F. Ramus. I Kraft af en mig under Dato 17de Maji 1793 meddeelt allernaadigste Bevilling indkaldes herved 3de Gange med Aar og Dags Varsel for at ligitimere og bevise deres Arverettighed, saavel Arvingerne efter forhen afgangne Sognepræst for Tyregod og Wester Menigheder i Riber Stift, Hr. Christian Paludin, der er født i Kragholm Bye, Schrøbelow Sogn paa Langeland, som og de fraværende Arvinger efter hans i Frausing, under Lysgaard Herred, Aarhuus Stift, nu ligeledes afdøde Enke Cathrine Marie Stochdorph hvilke ere angivne at være : En Broder Thomas Stochdorph, først Hørkræmmer Karl og siden paa et Comtoir i China. En dito Jørgen Rhodius Stochdorph. Boghandler i Leipzig, som er død, men vides ikke, om han har efterladt sig Børn eller ei. En dito Bagge Jundhans Stoch dorph, som for mange Aar siden er kommen til Norge, udentvivl til Tronhiem. Og meldes herved til nærmere Efterretning for Vedkommende, at Paludins og Hustrues fælleds Boe, skal efter et imellem dem oprettet Testemente, deeles imellem begges Arvinger efter Loven; Jligemaade indkaldes og, i Kraft af samme allernaadigste Bevilling, med Aar og Dags Varsel, subpoena præclusi et perpetui silentii, alle de, som ingen Maade maatte have noget at fordre i bemeldte fælleds Stervboe, at anmelde deres Fordringer inden den i Bevillingen bestemte Tid, og tillige beviisliggiøre samme saaledes som skee bør, Grynbech Præstegaard pr. Wiborg den 18de Maji 1793. A. Levring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Provst i Lysgaard Herred udi Aarhuus Stift. Tiber Byes Beskrivelse fra sin Begyndelse indtil nærværende Tid, er nu færdig fra Pressen, og faaes i Ribe for 3 Mk. 8 s. paa Trykpapir og 4 Mk. 8 s. paa Postpapir hos Matthias Galthen, resid Capell. til Domkirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
De Herrer Subskribentere i Fyens Stift ville behageligen lade deres Exemplarer afhente hos Bogtrykker Faber i Odense, efter ovenmeldte Priis, og ville de modtage dem indbundne i Welskbind, betales i Mk. mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
Da jeg agter at bortforpagte Thorsinge Slots Hovedgaards Jorde paa nogle Aar, saa bekiendtgiøres saadant herved, paa det Liebhaberne dertil, kunde forskaffe sig de fornødne Efterretninger og alt Forpagtningen Vedkommende, forinden samme bliver stillet til offentlig Auction. F. Juel. Martii ved Døden afg. Jomfrue Sophia Amalia Bech, ville de som maatte have noget at fordre efter den her i Byen sidstl. 15. melde dem hos mig inden 12 Uger fra undertegnede Dato med de fornødne Beviser om deres Fordringers Rigtighed, da Boet ikke formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama ; hvorved det tillige bekiendtgiøres: at Skiftet førstk. 2den Septbr. foretages til endelig Slutning. Middelfart den 14de Maji 1793. J. Bluhme. da jeg agter at forlade Baroniet og reise til Tydskland, saa indkaldes herved alle og enhver som beviislig maatte have noget hos mig at fordre, at melde sig paa Brahetrolleborg Skriverstue, inden 6 Uger fra understaaende Dato, da efter den Tid ingen flere Krav modtages. Brabetrolleborg Knivsmede den 18 Maji 1793. Johan Clemens Krebs. nin Annerbonde Lars Hausen i Birkende, haver inden Ret Vi ten sidstl. den 11te Maji frasagt sig sin i fæstehavende Gaard hvortil han var nødsaget, da Gaarden var øde, ikke en Skieppe Korn i Gaarden til Sæd eller Føde, ja ikke en Skp. Korn saaet dette Foraar, foruden Restantser af Kongel. Skatter og Landgilde, samt Mangel paa Besætning m.v., hvorfor intet til Vederlag fandtes i Gaarden, der ved en lovlig Synsforretning er beviist. Hvilket herved 3de Gange i Byens Adresse=Comtoirs Aviser, bekiendtgiøres til Efterretning for Lars Hansens Creditorer, at de i Henseende til deres Fordringer, ville henvende sig til ham, hvorhan findes, da han er meere er i Annergaarden. Marslew Præstegaard den 25de Maji 1793. M. Friis. forgribelig Veiledning for dem, som behøve den, til at N. bruge den ny udkomne Lærebog efter dens Hensigt, agter en geistlig Mand i en af Provindserne at udgive paa mit Forlag. Forfatteren mener dermed at tiene Skoleholdere og andre, som efter denne Lærrebog skulle give de Unge Underviisning i den christelige Religions Lærdomme. Skriftet skal til den Ende give denne Veiledning: 1) Ved at fremsætte Regler til at lære de Unge den, 2) Ved at give Anledning til at udvide Læresætningerne ved nærmere Udvikling eller passende Tillæg. 3) Ved at opløse Lærebogen i Spørgsmaal. og Svar, med Beviisstederne henførte til den Sætning, til hvilken de henhøre. 4) Ved nogle oplysende Anmærkninger over nogle Sætninger i Lærebogen til deres nærmere Udvikling og Forklaring 5) Ved at forklare de vigtigste Beviis steder, og opløse deres Jndhold. Forfatteren tør ikke love at udføre dette paa ringere end eet Alphabet, men for at bringe Skrivtet i fleres Hænder, vil jeg som Forlægger sørge for at levere det for billigst Priis, naar et nogenlunde klekkelige Antal af Subskribentere melde sig. For Fyens Stift modtages Subskription hos Bogtrykker Faber. Kiøbenhavn den 24de April 1793. S. Poulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
J. H. Campe, som er saa bekiendt for fine mange ypper e lige Opdragelsesskrifter, har i nogle Aar udgivet og vedbliver at udgive, Samling af Reisebeskrivelser, en underholdende og lærerig Læsebog for Ungdommen. Jeg troede, at denne Samling, der saa meget udmærker sig ved et smagfuldt Valg og en skiøn Fortællemaade, skulde være mine Landsmænd velkommen; jeg troede, at den især maatte være behagelig for dem, som i Forveien eie og ynde samme Forfatters Robinson den yngre og Opdagelse af Amerika, da disse, efter Forfatterens Plan, skulde tiene som Forløbere for dette betydeligere Værk. Derfor har jeg af dette Skrift foranstaltet en god dansk Oversættelse, hvoraf den første Deel allerede er færdig fra Pressen. For at giøre denne Samling end mere interessant for den tydske Læseverden og især for sin kiære Ungdom, har Forfatteren hist og her indrykket enkelte Smaaereiser, som ere gjorte i visse Egne af Tydskland, men da disse naturligviis formedelst det særdeles Locale ikke kunne have den Jnteresse for den danske Læser, og de tillige maaskee torde være de mindst hældige, har man her udeladt dem. Heller ikke vil man i denne danske Udgave binde sig til den Orden, hvorefter Stykkerne forekomme i Originalen, fordi denne Orden er aldeles unødvendig, men man vælget blandt det, som er udkommet og som fremdeles udkommer, det Vigtigste og Bedste. Ved saaledes at uddeelade enkelte Stykker, som dog i Forhold til det hele udgjøre en saare ubetydelig Deel og ved at besørge en meget fiin og tæt Tryk, bliver det mig mueligt at levere de allerede udkomne ti Bind, som i Originalen koste omtrent 7 Rd. i tre til fire Bind. Hvert Bind overlades dem, der subskribere inden den anden Deel udkommer, for 5 Mk. paa Trykp. og 1 Rd. paa Postpapiir. Siden vil det koste 1 Mk. mere. Altsaa faaes den danske Udgave for mindre end det Halve af hvad den tydske koster. Den udkomne første Deel indeholde: 1, Heemskerks nordlige Opdagelsesreise og mærkværdige Tildragelser; 2, det overmaade interessante Stykke; Kapitain Vilsons Skibbrug og Ophold paa Pelieu-Øerne, som udgjør den hele niende Deel af Originalen; 3, Vasko de Gamals Reise til Ostindien; 4, Bontekuls mærkværdige Hændelser paa en Reise fra Holland til Ostindien, og faaes for ovenmeldte Priis. Subskription modtages hos Bogtrykker Faber i Odense. Heins.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-10
J en Begierlighed, hvormed man læser det Par gode Maaneds skrivter vi have, har faaet mig til at troe, at et tredie ingenlunde vilde giøre Tallet for stort, især da Smagen nu omstunder er saa gunstig for periodiske Skrivter. Skulde derfor det ærede Publikum ynde og understøtte mit Foretagende, da skal der paa mit Forlag maanedlig udkomme et Hefte, omtrent 6 Ark stort, paa fiint Skrivpapiir i lille Octav. Tillader Subskribenternes Antal det, skal man og undertiden pryde Bogen med Kobere og Musikalier. Maanedsskrivtets Navn skal være Dana, om hvilket der i første Hefte gives nøiere Underretning. Foruden prosaiske Stykker af Historie, Philosophie og Æstetik, samt Poesier, skal hvert Hefte levere Anmældelse af nye og mærkelige danske Skrivter i de omtalte Fag og tilsidst Theatralske Efterretninger. De som have paataget sig Maanedsskrivtets Bestyrelse, ville ingen Flid lade mangle, for efter Evne at giøre Jndholdet gavnligt og morende, og for at det ærede Publikum kan dømme, hvad det har at vente, har de allerede som en Prøve udgivet de 2 første Hefter, som faaes hos Bogtrykker Faber i Odense, hvor Subskription modtages. Heins, Boghandler,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Odense, den 14de Junii. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn den 4de Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Jgaar er Hs. K. H. Arveprindsen med sin Gemalinde afreist fra Aarhuus. Fra Altona ville de reise til den for nogle Aar siden opdagede Sundhedsbrønd i Neudorf i det Hessencasselske, hvor Prindsesse Sophie Friderike vil bruge Brønden. - Efter Forlydende er Geheimeraad Bülow afgaaet fra sin Charge som Marschal hos Kronprindsen, og vil begive sig til sit Landgods i Fyen. - For nogle Dage siden er vor Minister i Stokholm, Grev v. Reventlow, ankommen hertil, men kuns vil opholde sig kort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Hamborg, den 8de Maj. J et Brev fra et anseeligt Huus i Paris, som vi have seet, hedder det: "J Dag er alt paa Benene, Kassernerne ere tillukte, men i Morgen ville nok Forretningerne igjen gaae fort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Petersborg, den 21de Maj. Jgaar skeete Prindsesse Louise af Badens høitidelige Overgang til den grækiske Kirke, hvor hun fik de Navne Elisabeth Alexilwua. J Dag fulgte den høitidelige Forlovelse paa med den unge Storfyrste Alexander, og fra nu af faaer Bruden Titel af Keiserlig Høihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Haag, den 8de Junii. Den franske Charge d'Affaire i Lissabon har virkelig faaet befaling til at forlade Hovedstaden og Landet, og man tvivler nu ikke meere om Portugals Deeltagelse i Operationerne mod Frankerige. - Prindsen af Conde havde nær blevet taget fangen den 17de huj. ved det franske Overfald, da han paa en Altan ved Rheinzabern sad og drak Kaffe, og ikke først vilde troe, at de Franske rykte an, men han maatte da ved den anden Efterretning derom i største Hast sætte sig til Hest, og undgik Faren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Stokholm, den 31te Maji. Overstatholderen har i Dag kaldet en stor Forsamling af alle Stænder sammen paa Raadstuen, hvor Regentens Ønske blev dem bekiendtgjort om at indføre en nye Klædedragt, og standse den overhaandtagende Yppighed. Til dette Øiemeeds Opfyldelse valgte de Forsamlede 4 af Adelen, 4 af andre Standspersoner, 4 af Borgerskabet, og 2 af Magistraten. - Udmarschen til Besætningens Leir her skeer d. 3. Jun.; Anstalterne dertil have allene kostet 60000 Rd. - Den pommerske Regiering har under 3000 Rd. Straf paalagt Landstænderne at betale Contingentet, for derved i det ringeste ikke at give Preussen nogen Forevending til en Jndmarsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Wien, den 1ste Junii. Major Stubschutz med 24 blæsende Postillions ridende indbragte i Gaar Efterretningen om den Franske Leirs Erobring ved Famars. En bekiendt lystig Borger her reed for Majoren med Harnisk, Pikkelhue og blodig Sabel. Den Sardiniske Gesandt sendte strax en Expresse med denne Efterretning til Turin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-06-14
Brüssel, den 6te Junii. Jmellem d. 8 og 10 h. skulle Løbegravene aabnes for Valenciennes. General Ferraris skal commandere Beleiringen, og bruge største Magt, for at haste med Overgivelsen; Conde og Quesnoy blive ligeledes angrebne. Den Franske Armee under Custine forskandser sig paa Sletten von Denain for Bouchain. Dens Centrum bedækkes af Staden, deres venstre Fløi af Schielde, og den høire af Skovene. De Franske have overfaldet Staden Furnes med 6000 Mand, men efter adskillige Huuses Plyndring, igien forladt den. J forgaars have de gjort et stærkt Udfald af Conde.