JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Dersom i Kiøbenhavn eller andensteds maatte være en Hjulmager=Svend, som got forstod sin Profession eller og en Hiulmand paa Landet, der tillige forstod forsvarligen at forfærdige det ved Karether, og andre Slags Vogne forefaldende Arbeyde, saa, naar saadan een havde Lyst at nedsætte sig her i Byen, kunde han her, ved et ordentlig Forhold, finde tilstrækkelig og god Næring, siden nu, da den forrige, for nyelig ved Døden er afgaaet, ingen i saa stor en Bye, som denne, er, og ikke allene mange her i Byen, men endog en stor Deel her omkring i Egnen, holde mange og adskillige Slags Vogne, hvorved jevnlig falder Arbeyde og Fortienester. Aalborg, den 17de April 1781. J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Ome Henrich Wangensten, Foged over Nedre=Rommerige udi Aggershuus Stift i Vort Rige Norge, for Os allerunderdanigst haver andraget, hvorledes han har været foraarsaget for Consistorti=Retten at indstevne en Sag imod Provst Hr. Peder Egede med flere Skifte=Forvaltere udi Stervboen efter afg. Provst Lars Rask udi Urskow, betreffende 556 Rdlr. 2 Mk. 14 Sk. efterstaaende Kongel. Skatter, som Provste=Retten skal have frakiendt Supplicanten og ey villet giøre ham udlæg ud frem for andre Creditorer udi Boen; saa have Vi, i Anledning af fornævnte Foged Wangenstens derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, samt den af Os Elskelig Etats=Raad og Laugmand Colbiørnsen paa Stift Amtmandens Vegne, derover meddeelte Erklæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Norske Jntolligents=Sedler maa indkalde alle Creditorer udi fornævnt"Provst Raskes Stervboe, efter hvilken Jndkaldelse de, saa vel som Skifte=Forvalterne og samtlige Vedkommende, Steden for Varsel for deres Boepæl, skal være pligtige at mode med deres fornødne eragtende Tilsvar, og uden videre Laugdag til næstanstundende Budolphi Consistorii=Ret i Vor Kiøbstæd Christiania; dog skal saadan Jndkaldelse tillig læses af Kirke=Bakken udi det Præstegield hvor fornævnt Provst Rask var boende, saa vel som paa vedkommende Laug Ting; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskredet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giore, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slo" Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 18de Mai 1781. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, rurdorph. P. Aagaard. Foged Ove Henrich Wangensteen af Wilberg udi Aggershuus Stift, Bevilling, at maa udi Aviserne indkalde afg. Provst Raskes Creditorer. Blive herved saavel samtlige Creditorer som Skifte=Forvaltern, og alle øvrige Vedkommende indkaldede, at møde for Budolph. Consistorii Ret, som begynder den 17de Juni førstkommende ud Christiania, da Sagen i Følge Stevningen bliver foretaget. Wilberg, den 25de Mai 1781. O. H. Wangensteen, Kongel. Majests. Fored over Nedre. Rommerige. At Obriste von Blix, Chef for Skieløber=Corpset, ved Døden er afgangen, og hans Boe af os, som dertil allernaadigst befalede Skifte Commissairs, taget under Behandling, det bliver, foruden anden udstædende Proclamation, ogsaa herved bekiend gjort til Efterretning for dette Stervboes Creditorer, samt ellers enhver, som haver noget derudi at anmelde eller erindre, paa dende inden lovlig Tid i saa Henseende maatte indfinde sig til SkifteCommissionen; de Fraværende sig skriftlig anmeldende vilde adressere deres Skrivelser enten til Stervboe=Stedet Gaarden, Rogstad i Elverum, eller til Regiments=Qvarteermester Engelhart, som Actuarius i Commissionen, til Wangs Sogn paa Hedemarchen. Rogstad, den 17de Mai 1781. Hirsch. Glad, Major ved det 1ste Oplandske. Capitain ved Skicløberinfanterie=Regiment. Corpset.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Den geistlige Skifte=Ret i Nordfiords Provstie udi Bergens Stift lader herved 3de gange efter hmanden indkalde alle dem, der have noget at fordre efter Sogne=Præsten til Selløe Præstegield Hr. Peter Angel, som ved Døden er afgangen den 19de Martii sidstleden, at de inden den i Loven fastsatte Tid, anmelde sig med lovlig Beviis hos Skifte=Forvalteren. Gloppens Præstegaard, den 2den April 1781. Johan Winding Heiberg, Provst over Nordfiords Provstie og Sognepræst. til Gloppens Kald.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Da jeg efter allernaadigst Bevilgning, forbliver uddeelt Boe efter min sal. Mand, Oberste Frid. Otto von Rappe, fordum Cheifor det 1ste Aggershuuske Jnfanterie=Regiment; Saa, endskiønt ey mig bekiendt, nogen Fordring uden for dette Rige hæfter paa Boet, finder jeg dog fornøden, herformedelst at indkalde alle og enhver, inden og uden Riget, som noget retmæssig Krav efter bemeldte min sal. Mand formeene sig at have, at de legitima anmelder samme enten for mig selv eller antagne Laugværge, General=Auditeur Flor ved Christiama, inden lovlig Tid, og seeneste inden Aars og Dags Forløb fra dets Publication i de Berlingske Tidender, da jeg efter den Tid vil være uden Ansvar. Ligesaa anmodes de, der til Boet noget skylder, inden saadan Tid mindelig at afgiøre samme, for at undgaae Vidtløftighed og ellers afflydende Omkostningers Tilsvar. Sandefiord pr. Laurvigen i Norge, den 12te Mai 1781. A. M. sal. v. Rappe.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Foruden det at os, som allernaadigst anbefalede SkifteCommissarier i Stervboet efter afg. Frue Conference=Raadinde Catharina de Schøller, fød de Blixenschiold, udstædte lovlige Proclama, hvilket ved fornødne Ober= og Under=Retter bliver publiceret, er det vi tillige ved dette Avertissement 3de Postdage efter hinanden indkalde dem, som maatte have nogen Anfordring eller Prixtention paa samme Stervboe, om nogen, imod Formodning, skulle befindes, at indfinde sig for os i Skifte=Commissionen her udi Friderichshuld, inden den Tid Loven foreskriver, med lovlig Legitimation; ligesaa advares Boets Debitorer, at de indfinde sig med de Capitaler og Renter de skylde til Boet, for at besvare sig selv de Omkostninger der vil medgaae paa lovlig Jnd søgning, om samme hos een eller anden Debitor skulle agtes fornøden. Friderichshald, den 5te Mai 1781. D. Bassøe, P. Wiel. Cancellie=Raad og Sorenskriver. Kiøbmand. Da forrige Foged over Nummedahls Fogderie i Tronhiem Amt, Svend Nordaht, paa Gaarden Hammersøen i FoesnæfPræstegield ved Døden er afgangen, og hans Stervboe af me straxen taget under lovlig Skifte=Behandling, saa indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden alle de, som i bemeldte Stervboe, maatte have noget at fordre, at de, inden den Tid Loven betaler, til mig, som Stedets Sorenskriver, indkommer med deres i Stervboet havende Fordringer, enten selv, eller ved Fuldmagt, samt deres Fordringer legitimerer med saadanne Beviser, som Loven. efter død Mand fordrer, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Ligeledes indkaldes og alle de, som til bemeldte Stervboe er noget skyldig, at indfinde sig med Betaling, for ikke at paadrage sig den Ulempe, som af Udeblivelse kan flyde. Schen, i Overhalden pr. Tronhiem, den 27de Februarii 1781. M. Strøm. Siden ingen Oplysning har kundet faaes, om den her i Byen for nogen Tid siden afdøde Otto Andersen har nogen Arvinger eller Slægt; han skal være født i Totens Præstegield i Norge, og var hen imod 60 Aar gammel, haver tient som Garde og Rytter her i Riget endeel Aar; saa, da Stervboets ringe Tilstand, ey taaler noget ordentlig Proclama, anmeldes dette 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, om Arvingerne, i Fald saadanne skulde gives, til den i Loven fastsatte Tid vilde melde sig paa behørig Maade hos mig, som Skifte=Forvalter. Wordingborg, den 9de Mai 1781. J. Beck.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Da min Mand, sal. Hr. Hans Myhre, forrige Capellan ved Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn, ved Døden er afgangen, og jeg Underskrevne, ved Testamente af 25de April sidstleden, som af Hs. Majestæt under 4de Mai næst efter er allernaadigst confirmeret, er indsat til hans eeneste og universelle Arving, saa bekiendtgiøres saadant herved, med Begiering, at alle de, som efter bemeldte min sal. Mand og i hans Boe enten have noget at fordre, eller dertil skylde, ville for at spare baade sig selv og mig videre Uleylighed, jo før jo hellere indfinde sig, de første med deres Krav, og de sidste med Betaling, da enhver skal vederfares Retefter Loven. Kiøbenhavn, den 14de Mai 1781. Mette Kiolichen sal. Myhres.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Jens Jacobsen Holland, som har fahret i det Kongel. Grønlandske Handels- og Fiskefangs=Compagnies Tieneste, og paa Skibet Kongens Haab kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter Bødker Johan Engelbrecht Larsen, item Matroserne Rasmus Madsen, Niels Mathiesen, Hans Christian og Poul Wessel, som har fahret i det Kongel. Grønlandske Handels= og FiskefangsCompagnies Tieneste, og paa Skibet Kammer=Herre Schack kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Hans Jensen, som har fahret i det Kongel. Grønlandske Handels= og Fiskefangs=Compagnies Tieneste, og paa Skibet Juliane Haab kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Re efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Studiosus Ludvig Christopher Bernhoff, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Tommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Retefter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter forrige Hosekræmmer Lars Christensen Westergaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Niels Peter Bierring, som paa Reysen med det Kongel. Danske octroyerede Compagnies Skib Kron=Printsen kaldet ved Døden er afgangen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre. Da 3die Classes Trækning af det 28de Kongel. privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie foretages den 18de Junii førstkommende, saa har man og Fornyelsen i Tide villet erindre de Herrer Jnteressentere, paa det de ey skulle miste deres Lodder formedelst alt for lang Opsættelse dermed. Kiøbenhavn, den 1ste Junii 1781. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Hos Hof=Bogtrykket Nicolaus Møller er følgende Skrifter, at bekomme: 1) Det Kongel. Danskeslandhuusholdings Selskabs Skrifter. Første Deel; med Kobbere. Foruden endeel belønnede Priismaterier samme indeholder, findes i Fortalen beskreven Selskabets Oprindelse, Fremgang og øvrige Historie for de trende første Aar. Sælges paa fiin Papiir for 10 Mk. og Trykpapiir 8 Mk. 2) Samlinger til de Danske Gers Laalands og Falsters Historie, af P. Rhode. 1ste Bind. Jndeholdende en fuldstændig Efterretning om Laalands Beliggenhed og Frugtharhed, ældgamle og nu værende Herregaarde tilligemed dets Eyere, Kongel. Embedsmænd, saavel Geistlige som Verdslige, med videre. Sælges paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 3) Samlinger til den Danske Historie, Lovkyndighed og andre Materier. Samlede af J. J. Weder. Første Hæfte. Jndeholdende endeel gamle vare Manuscripter, som findes paa Universitetets Bibliothek, og som man agter at fortsætte, naar de anvendte Bekostninger ved Liebhabere kan bestrides. Sælges heftet paa Postpapiir for 2 Mk. og Trykpapiir 24 s. 4) Endelig er og et nyt Oplag udkommet af den saa kaldede liden Billed=Bibel, der indeholder 252 udvalde og med 800 Billeder udlagde Bibelske Hoved=Sprog. Sælges paa Postpapfor 2 Mk. 8 s. og Trykpapiir 24 s. Samtlige bekommes hos Forlæggeren i Friderichsberggaden Nr. 230, saavel som paa Borsens Boglader og hos Hr. Gyldendal, i Silkegaden, Ja jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt-Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber, saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Bor sens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv i Frederichsberggaden, nogle faa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker. Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Toller forfatte Skrift, under Titul: Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dansk hos Brødrene Berling og sammesteds til Kiøbs saavel som hos Boghandlerne Pelt og see paa Børsen for 24 s.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Ander Dato Christiansborg Slot den 8de Jan., har det allern. behaget Hs. Majeste at udgive et Reglement, af følgende Jndhold: At som Hs. Majestæt, allern. har fundet for godt at tage de forhen til Hs. Majests octroyerede Asiatiske Compagnie overdragne Establissementer i Ostindien under Hs. Majests, umiddelbare Regiering og Bestyrelse, er det ogsaa Hs. Majestæts allerhøyeste Bestræbelse og Øyemed, at see Ret og Retfærdighed sammesteds saaledes haandhævet, at saavel Hs. Majestæts egne troe og kiære Undersaatter, være sig Europæer eller Jndianer, som ogsaa fremmede kunde leve sikker og tryg for Uret og Fornærmelse; Til hvilken Ende og paa det at enhver i paakommende Tilfælde kunde vide hvorledes samt til hvem han haver et henvende sig for at søge sin Ret, har Hs. Majestæt udgivet følgende Reglement, hvorefter vedkommende sig allerunderdanigst bør rette og forholde. Skal det være enhver Europæer eller Jndianer, Jndvaaner eller Fremmed, af hvad Nation, Religion, Stand eller Vilkaar han end er, tilladt, frit og ubehindret at søge sin Ret i Følge Hs. Majestæts Danske Lov=Kirke-Justits=Politie og Handels-Anordninger, saavidt samme efter Landets Forfatning ere passende, og herefter vorder bekiendtgjorte, dog afgiøres og paadømmes Tvistigheder, Jndianerne indbyrdes imellem, efter deres Vedtægter og Sædvane.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Den første Jnstance udi Tranqvebar er a) Bye=Tinger, eller b) den Sorte Ret, og udi Frederichsnagor a) Bye=Tinget eller b) Catscherie=Retten, som er sammesteds den SorteRet. Fra disse appelleres til Gouvernementets Ober=Ret, som anden Jnstance, alt efter Sagens Natur og Beskaffenhed, og endelig til Hs. Majestæts Høyeste=Ret udi Hs. Majestæts Residence-Stad Kiøbenhavn i de Begivenheder, som paafølgende Articler nærmere forklarer. Angaaende den Sorte=Ret i Tranqvebar. 1. Den skal bestaae af Providiteuren som Præses, Tolken, en Skriver og 6 Assessores, nemlig: 2 Mohrer, 2 Malabarer samt 2de Missions-Christne, og derforuden en Observateur sine Voto, der allene holder et vaaget Øye overRettens Behandling og giver flittig Rapport til Gouvernementet eller Justitiarium om hvis der i Retten passerer, til hvilken Ende samme Observateur, som maae være en Europæer, holder en Rapport=Protocol. Disse skulle 2de Gange om Ugen, Tirsdag og Løverdag, møde paa Sorte Nets Justitz=Huus i Tranquebar om Morgenen Kl. 9 indtil Kl. 12, og efter at Retten i Guds og Kongens Navn er indlyst, foretage alle Sager imellem Jndianerne. 2. De skulle troeligen og retfærdigen undersøge alle forekommende Sager efter den Eed, som de gjort have, ingen Sag uden Nødvendighed forhale Parterne til Skade, men heller ingen Sag for hastig, førend den tilfulde er prøvet og undersøgt, paadømme. Befindes nogen Sorte=Rets Dom aabenbare uretfærdig, saa det er klart, at Dommerne enten af Vrangvillighed eller yderste Skiødesløshed have urigtig senteret, da blive saa mange af Assessorerne, som i Dommen have været enige, af Gouvernementets Ober=Ret, naar Dommen for dennem indstævnes, med en arbitrairMulct efter Sagens Beskaffenhed at ansee, og naar nogen den 3die Gang er befunden i saadan Brøst, skal han ey mere sidde Dommer=Sæde. 3. Dommene affattes efter Pluralitet og naar Vota ere lige, bliver den Meening Dom, som Præses bifalder. Dersom som Providiteuren formedelst lovlig Forfald udebliver, da en den næste efter ham Præses. Dommene afsiges efter Jndianernes Skikke og Sædvane, samt Ret og billighed. Skulle Sagen angaae nogen af Assessorerne selv, eller og nogen af deres Nærpaarørende, Beslægtede eller Besvogrede, da maae han imidlertid udtræde af Retten. 4. Tolken samler Vota, forfatter Dommen og oversætter samme. Skriveren haver intet Votum, men fører allerne Sorte=Rets Justitz=Protocol. Han holder og en Ting=Liste over de for Retten svævende Sager, hvoraf kan sees, hvad Datum en Sag kom for Retten, og naar den er til Ende bragt, hvilken han altid maae have parat til Foreviisning og Eftersyn for Gouvernementet, og haver han at passe paa, at hver Sag foretages efter sin Tour og Ælde, saa at hver Rets Dag begynder med den ældste Sag, og endes med de seenere indkomne.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
5. J alle simple Gields=Sager, Eiendoms- og Handels Tvistigheder, naar Sagens Hoved=Stoel er 50 Rdlr., appelleres til den Kongel. Ober=Ret. Er Sagen ikke af den Betydenhed, at den kan appelleres til Ober=Retten, eller og Parterne ikke vil appellere, saa maae Dommen dog forevises Gouvernementet til Stadfæstelse, men ey til Forandring. 6. Sager angaaende Kasternes Ceremonier, item Familie og Arve=Sager, henvises til Kasterne at afgiøre. Kan Hovederne for Kasterne ikke i Mindelighed afgiøre Sagen, haver den Sorte=Ret derudi at dømme, efter at have indhentet Hovederne for Kasterne deres Betænkning, hvilken bliver Sorte=Rets Dom bilagt. Naar Dommen afviger fra hines Betænkning, maae Aarsagen anføres hvorfore; Disse Sager kunde appelleres til Ober=Retten, men ikke videre. 7. Politie=Sager imellem de Sorte indbyrdes, saasom Drukkenskab, Slagsmaal, Skields-Ord, Spil a. afgiøres hver Dag af Providiteuren og Tolken, ligesom de for den nem anmeldes, hvilke dømme til legemlig Straf eller Penge Mulcter. Providiteuren giver ugentlig Efterretning om hvad Kiendelser ere afsagte, forinden Straffen paa Kropper exequeres, til Hs. Majestæts Justitiarium, hvilken, naar deriblandt ere Sager af Betydenhed, resererer samme til Gouvernementet. Med Catscheriet i Bengalen forholdes det, som sædvanlig indtil videre.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Bye-Tinget i Tranqvebar, saavelsom i Frederichsnagor i Bengalen, skal bestaae af en Byefoged, en Bye=Skriver og efter Omstændighederne af 8 eller 4 Bisiddere. Bye=Fogden og Bye=Skriveren nyde den Løn, som Hs. Majestæts Gage, Reglement tilholder, samt Dom= og Brev=Penge efter Hs. Majestæts Reglement og Rettens Gebyr i Tranqvebar og samtlige Hs. Majestæts Establissementer i Ostindien. Hver Gang Retten holdes, skal i det mindste 4 Stokmænd bivaansamme, som Gouvernementet i Tranqvebar eller Raadet i Frederichsnagor iblandt de beqvemmeste Byens Jndvaanerudmelder, men i Livs= og Æres=Sager, eller naar Trætte om Eiendoms-Jorder eller Aastæds=Sager skulde forefalde skal han nødvendig have 8 Meddoms=Mænd med sig. Bye-Tinget skal holdes een Gang om Ugen hver Mandag Følge Lovens 1 Bogs 3 Cap. 1 Art. paa det anordnede Sted, Tranqvebars Justits=Huus, og i Frederichsnagor paa sædvanlig Sted. Men skulle nogen Helligdag om Mandagen indfalde, skal næste Sognedag derefter ansees for rette Tingdag. Paa Bye-Tinget og ingen anden Steds skal alledSager, som for den Ret bør indkomme, foretages, Vidner afhøres og Dommen afsiges, samt alt andet, som i Følge Loven og Forordningerne, eller efter Hs. Majestæts Ordres bør bekiendtgiøres, oplæses og forkyndes. Og skulle end ikke noget være at foretage, skal dog Retten hver Uge paa sædvanlig Tiid og Sted, som anmeldt, sættes, og ved Kongens Freds=Lysning aabnes; Er da ey noget at forrette, ophæves Retten igien og maae intet videre denne Dag eller for næste Ting=Dag foretages.
Berlingske Tidende, 1781-06-01
Naar nogen af de, som staae i Hs Majestæts Tieneste eller lig af Jndvaanerne eller de Europæer, som sig i Tranqvebar eller Frederichsnagor opholde, hvad enten de ere Civile, Mitaire eller Geistlige, ved Døden afgaae, skal hvert Stæds Øyefoged, som Skifte=Forvalter, sig strax i Stervboet paa Anmeldelsen begive, og der holde en lovlig Forseglings- og vi stere Registrerings= og Vurderings Forretning, samt efter holden Auction over alt hvad auctioneres bør, foretage Skif nie og Deeling over Stervboets beholdne Midler saa hastig som mueligt, uden ufornøden Ophold, der geraader Stervboet til Last og Arvingerne til Skade, i øvrigt rettende derved sig i alle Maader paa det nøyeste efter Hs. Majestæts Lov og Forordninger. Skifterne efter de paa Logerne Portonove- og Malabar Kysten samt de Nicobariske Eillande afdøde, hø ter under Byefogden i Tranqvebar, og de paa Logerne i Bengalen afgaaende, under Byefogden i Frederichsnager. Enhver af Skifte=Forvalterne skal holde en ordentlig Skifte=Protocol, og derudi ved Dag og Datum anføre alt hvad i et Stervboe forefalder og foretages; begierer Arvingerne alle Creditorerne og andre Vedkommende i et Stervboe Udskrift deraf, bør det dem for Betaling efter Reglementet ikke negtes. Naar Skifter er sluttet, udstæder han paa Arvingernes Bekostning til dem et lovligt Skifte=Brev, og ellers indsender han hvert Aar til Hs. Majestæts Justitiarius som Ober=Formynder, en Extract af Skifte=Protocollen, hvoraf kan sees, hvorvidt med ethvert Skifte er avanceret, hvor mange der ere uafgjorte og hvad der hindrer sammes Endskab. Ligesom Pengene i et Stervboe indkomme, lægger han dem strax ned i Hs. Majestæts Casse imod Cassererens Qvittering. og maae Skifteforvalteren i sin Forvaring ey have meere end 100 Rdlr. af hvert Stervboes Capitaler til løbende Udgifter; Men i større Udgifts Tilfælde hæver han de fornødne Penge igien hos Cassereren imod Afskrivning paa det udstædte Bevis. Skifte=Forvalterne skal aarligen i rette Tid, saaledes at de kan hiemsendes til Europa, tilstille Gouvernementet Fortegnelser paa alle de Stervboers Penge, som i Cassen paa et hvert Sted ere staaende, samt hvormeget et hvert Stervboe deraf tilkommer.