Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
To Brødre Dupin høre til de mærkeligste Mænd, af hvilke det nærværende franske Deputeretkammer er sammensat. Den ældre, af den liberale Opposition, er en af de mest udmærkede franske Advocater, og har i saadant Kald erhvervet sig en solid og glimrende Ros. Talrige Værker af ham vidne om den dybeste Kundskab i Lovkyndigheden og en beundringsværdig Klarhed i Jdeerne, og i talrige Processer har hans Veltalenhed og høje Talent vundet Seire for dem, hvis Sager han førte. Han talte for Marschal Ney for Pairernes Domstol, ligeledes for den høimodige Robert Wilson, der var anklaget for at have revet et Hoved (Laval lettes) fra Skafottet; fremdeles for Abbed du Pradt, for Digteren Berenger, og forskjellige Gange for Tidsskriftet Constitutionel, stedse var han den offentlige Friheds, den borgerlige Friheds, den religiøse Friheds kraftigste Talsmand. Han er uafhængig af de andre Liberaler; og da hans Taler for største Delen ere improviserede, saa er dette ogsaa en af de Ting hvorved han udmærker sig fremfor Fleertallet af de øvrige Deputerede. Baron Charles Dupin, hans Broder, er Overofficier i Marinens Ingeniørkorps, Medlem af Jnstitutet, Ridder af Æreslegionen. Han er opdragen i den polytechniske Skole. Hans Værk: Memoires sur la marine & les ponts & Schaussees de France & d'Angleterre, men især hans Voyages dans la Grande Bretagne have grundet hans store Hæder. Som Deputeret have alle hans Taler Hensyn paa Statsforvaltningen, og vidne om grundigt Studium. (*) Veddeløb med løse Heste i Jtalien. Disse ere een af Florentinernes meest yndede Fornøielser. Hvert Aar paa St. Hans Dag venter den Skare, som fra om Morgenen af forsamler sig i Corso og paa St. Mariæ Plads, med Længsel paa det Øjeblik, da Danen for de hurtigt løbende Heste skal aabnes; naar Alting omsider er ordnet trækker Folket sig tilbage og man lader dem, der forestaae denne Forlystelse, frit Spillerum. De Kæmpende fremføres af prægtigen klædte Staldkarle, hvis stærke Haand neppe kan styre deres Jver. Hestene, fri for hvert Baand, vente hvrindskende paa det Øjeblik da Rebet, der er anbragt for den Linie, de danne, falder, for at aabne dem Banen. De have en meget liden Saddel liggende paa Ryggen; men det er der, hvor den hemmelige Aarsag til den uimodstaaaelige Fyrighed, der driver de hidsige Bucephaler mod Maalet, ligger. Denne Saddel er nedentil besat med Smaa spiger, saa at enhver Bevægelse af Dyret forøger dets Smerte, og følgeligen dets Hurtighed. Jmidlertid gjenlyde Trompetskral og Folkets Bravoraab vidne om dets Tilfredshed; med mindre at en eller anden Hest, maa bukke under for Smerten og styrter sig paa Skaren, som dette pludselige Jndbrud udsætter for skrækkelige Tilfælde, thi det er da umueligt at standse Dyret, som er blevet rasende, den piinlige Saddel driver det uophørligen fremad indtil Træthed eller et dødeligt Stød bringer det til at styrte. - Denne grusomme Forlystelse agtede man i Aar at indføre i Paris, hvor den skulde finde Sted paa Marspladsen. Pacaltsdorp. John Campbell kom paa sin Reise i det sydlige Africa til den hottentottiske By Hooge=Kraal, hvis Jndvaanere endnu befandt sig ganske i Vildheds Tilstand, men som dog tilkjendegave ham deres Attraa efter at lære, hvad de Hvide forstode. Paa hans Begjæring nedsatte den bøhmiske Missionair Carl Pacalt, sig iblandt de uvidende Hottentotter, og lærte dem, i det han gjorde dem til Christne, at bearbeide Jorden, bygge beqvemme Huse, og at beskytte deres Marker, Haver og Huse imod glubende Dyr ved faste Mure. Da Campbell igjen 5 Aar sildigere, 1817, bereiste denne Bye, var den ærværdie, Pacalt død, men Taknemmelighed havdt ti vet den Bye, som han saa at sige skabte, in Navn. Beboerne vare nu ikke længere. nogne Skabninger, der modtoge den Reisende i en plump Hytte, hvori han neppe kunde sig opreist, arbeidsomme, simpelt, men reenlig klædte, Mennesker bøde ham velkommen i rect mæssigen byggede Huse. Det Brev, som Cam: bell har indgivet over Religions-Eivilisation: Tilstanden i Pacaltsdorp, (Paris, 1825) er yduinteressant. (Mod. Zeit.). Pigebarnet med Napoleons Navn i Linie. er det bleven forbudt at lade sig offentlig ste i Paris.