JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Øen Goree ligger i 14 40 nordl. Br. og 19 45, østlig Længde. Staden af samme Navn danner mere end totrediedele af Øen. Den har en Caserne for 200 Mand. Gaderne ere smalle, men lige, og den største Reenlighed hersker i Staden. Her er en god Havn og Ankerplads. Comptoiret Albreda ligger i Senegambien, paa høire Kyst af Floden, ikke langt fra Fortet James, og omtrent 7 franske Mile fra Flodens Munding. Her er en Bygning for Gouvernøren, to smaa andre Huse, og nogle Hytter, som beboes af dem der fra St. Louis, men fornemmelig fra Goree, hidkomme for Handelens Skyld, der bestaaer i Skindvarer, Vox og noget Guld. Den hele Kyst, der i Synden strækker sig fra Senegambien til Cap Talgrin, er hidtil anseet som et fælles Distrikt, som de Franske, Engellændere og Portugisere frit kunne benytte. Magdalene Øerne høre ogsaa til Goree; de bestaae i en Gruppe af Klipper, som ved lidet Vand ere adskilte, og blandt hvilke den største ligger i Midten. Gøre Distriktets Befolkning er 40 Blanke, 713 fri farvede Mennesker, 743 Frinegre, og 4329 Negerslaver, altsaa i Alt 5825 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Landet Wallo ligger paa Senegals venstre Kyst. Det begynder tre franske Mile fra denne Flods Munding, og ender sig i Byen Dagana, 40 fr. Mile ovenfor St. Louis. Fra Aaret 1821 af ere endeel Plantesteder blevne, ved Regjeringens Bestræbelser, anlagte paa denne Strækning; og de ere fordeelte i fire Cantoner. Endeligen ere 8 Plantesteder anlagte paa er i Nærheden af St. Louis, og de trives vel, hvortil Koloniens Hovedstads Nærhed bidrager. (Forkortet fra Brans Misc. 1828. 2 H.) Om det chinesiske Sprog, og Skriften hær skeede længe vrange Meninger, som om der hørte en heel Menneske Alder til at lære Sproget; ligesom det skulde være et frygteligt Foretagende at lære fuldkomment at kjende Chinesernes Skrift, da man dertil maatte indpræge sig 40000 forskjellige Charakterer, og det lykkedes kun Faa af selve de Jndfødte. De grammatiske, lexikalske og andre Værker man har faaet af Remusat, Morrison, Marschman og Staunton have tilstrækkeligen gotgjort det Vrange i slige Forestillinger. Fra den Tid hine Lærde, og blandt dem vel især Remusat ved Oversættelsen af den chinesiske Roman: "De to Cousiner (hvoraf et Uddrag meddeeltes i Kjøbenhavns flyvende Post 1827 No. 3440), vakte paa nye særdeles Opmærksomhed paa Chineserne, følte man stor Trang til end større Belærelse over dette Folks Stæder, og Skikke, Dragt, Kunster, og Næringsveie, religiøs Cultur, naturlige og kunstige Omgivelser, v. s. v. Denne Trang vil ved et nylig begyndt Værk: La Chine, par M. B. de Malpiere. blive paa en dobbelt Maade fyldestgjort. Først ved Kobberstik, som, i Hæfter paa 6 Blade, skulle udkomme, blandt hvilke de 4 skal indeholde enkelte Figurer, en Gruppe, og et Landskab, eller det enkelte af en Bygning. Kobberne stikkes af Deveria, Regnier, Schaal, Schmit, Vidal, Viigneron og andre bekiendte Kunstnere, efter Originalmalerier af P. Castiglione, en chinesisk Maler Bu Qva, W. Alexandre, Chamber og Dudley. For det andet ved en god og grundig Text, som skal gjøre Læseren nøje bekjendt med alle chinesiske Indretninger i et behageligt Foredrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Adskillige Hæfter ere allerede udkomne. Det 13de 14de og 15te roses især som skjønne og fuldendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Vi bemærke ved denne Leilighed Skriftet: Werke des chinesischen Weisen Kung=Fue-Du und seiner Schuller, zum erstenmal aus der Unspracheins deutsche ubersett, und mit Anmerkungen begleitet von Wilh. Schott. 1ster Theil, Hall 1826. 8. rec. i Blatt. für lit. Unterhalt. Feb 1828 No. 356.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Hamburg 2 M.a vista 216. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Specier solgtes til Svenske Sedler. (Berl. C. Bl. Jan. 19.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Kjøbenhavns Børs d. 13 Juni 1828. 13 Rbmk. 2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 84 84 1/2 Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Renter pr. 6 Januar 157 1/2 158 Rbd. Sedl. 3 pC. nye danske Oblig. 52 Rbs. Tegn. i Banco. - Rbd. 1. S. Sedler, 99 Rbd. r. S. i Banco 99 i Banco - i Sedler. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 49. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Juni 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Reisen til Berlin og Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
(Fortsat.) Slots- og Domkirken er en smuk Bygning; men at den ikke er opført i de Tider, da der kun behøvedes et paveligt Breve til at faae bygt en St. Peters Kirke, det seer man allerede deraf, at indvendig Søilerne ikke ere af Marmor, som efter den første Bestemmelse, men af Træ, saa konstigen belagt med Gibs, at de ligne virkeligt Marmor. Her findes en smuk Altertavle af Bigas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
En god Indretning i Berlin er Droschkevæsenet; men en Beskrivelse derover kunde synes overflødig for Kjøbenhavnske Læsere, da vor Hovedstad nu har faaet en lignende; jeg siger en lignende, thi saavel dens Beskaffenhed, som Afbenyttelse i Berlin er forskjellig fra vorDen sidste Stads Størrelse, men især dens sandede Bund, giør det saavel om Vinteren og Efteraaret, naar det regner stærkt, som om Sommeren, naar det er hedt, vanskeligt for mange, at kunne forrette deres Byærinder til Fods Det er derfor høist nyttigt, at have et ligesaa billigt som let Befordringsvæsen. Droschierne ere vel ikke saa pyntelige her som vore til Droschker omskabte Eenspændervogne af forskjellig Skikkelse; men de ere beqvemme og alle al eens Bygning. De betales ikke tourviis, som hos os, men hver Time koster 12 Sr. for Person, 18 Sr. for 2; hvert Qvarteer 4 Gr. for 1 Person og 6 Sr. for 2. Droschkerne kjøre fra om Morgenen Kl. 7 til om Aften Kl. 11. De ere allesammen nummererede. J Kjøbenhavn er Indretningen vel nyttig, men de Byen er meget mindre end Berlin, ikke saa nodvendig, som der. Den benyttes ogsaa her meest til Fornøielse. Naar to unge Herret, ville vise, at de have Raad til at age, eller give lig Udseende af at have meget travlt, saa kjøre de fra Amager, Gammel= eller Nytorv til Toldboveien &c. og stige der af og gaae videre. Naar en Fader og Moder ville more deres Smaa, saa tage de sig en Tour i en Droschke. Men det er ikke Tilfældet i Berlin. Dog hvad der hidtil har været blot til Lyst, kan snart blive ei blot til Lyst, og desuden bør Droschkerne ligesaavel fare Lov til at gjøre Lysttourer i Byen og udaf Porten, som Dampbaadene til Charlottenlund, og Bellevue. Meget maa først være Leg førend det bliver Alvor. Men foruden Droschkerne, hvis Tal beløber sig til halvfemsindstyve, og som man seer rulle gjennem Gaderne hele Dagen, haves ogsaa alle muelige Slags andre Kjøretøier af ualmindelig Zirlighed. Da Kudskene, uden Forskjel, have Tilladelse til at bære Sølv paa deres Liberie, saa kan man ikke gjøre Forskjel paa Herskabs og Leievogne. Kudsken hos min Vært, som ogsaa leiede Vogne ud til sine Gjæster, bar en blaa, rigt med Sølv besat Kjole, røde Underklæder, og en meget bred Sølvtresse om sin nekantede Hat. Naar min Hr. Glaser kjørte i sin Vogn, kunde man let antage ham for en Baron eller Greve, og det samme blev Tilfældet med enhver af hans Gjæster, som leiede den. Til Sligt er man saa vant i Berlin, at det aldeles ikke gjør nogen Opsigt, som det vilde og maatte gjøre i mindre Hovedstæder. Det er vist mok- ogsaa et Fortrin, som store Residentser have forde mindre Stæder, at man kan føre der et me utvunget Liv, og det, som ellers kan faae Tusinde til at maabe, slipper her næsten ubemærket forbi. Misundelsen kan ikke saa let laae Leilighed til at yttre sig, da her er Pragt over Pragt, Rigdom over Rigdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Berlin er vist nok een af de Residentser i Tydskland, for ei at sige i Europa, hvor Luxus er stegen til sin høieste Pynt. Vel er Pragten i Klæder ikke større der end i Kjøbenhavn, men i det Hele hersker her i Alt en Forfinelse, der maa opvække Forundring, naar man betænker hvad denne Stad har været for 80 til 100 Aar uden. Derom faaer man en beskuelig Jdee, naar man paa Slottet betragter et fra Konstens Side høist maadeligt, men i anden Henseende saare mærkeligt Malerie, der forestiller Friedrich Wilhelm, Friedrich den Stores Faders Tobaks selskab i Potsdam, hvor Kongen og hans Søn og adskillige Herrer af høi Rang, sidde omkring et stort Egebord, hver med sit Kruus Øl for sig og ryggende af en lang Leerpibe. Det Hele vidner om en Jevnhed i Sæderne, som ikke vækker mindste Anelse om den Pragt i alle Stænder, man nu seer herske i Berlin. Det er, som man kunde see en simpel Borgermand i Selskab med sine Jevnlige. Hvorledes det gik til i denne Tobaksklub komme vi næste Gang til at omtale. (Fortsættes). Hvilken Menneskealder er den lykkeligste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Man siger saa ofte, at Barndommen er den lykkeligste Alder i Menneskelivet; man dømmer saaledes fordi det er den gladeste; den er dette af tre Aarsager: fordi den legemlige Følelse er let og behagelig, fordi Livet er saa nyt og derfor saa interessant og fordi man i denne Alder har de færreste Bekymringer og tænker mindst paa Fremtiden; endelig kan man tilføie, at denne Alder besidder det væsentlige Fortrin, at andre Mennesker sørger for Barnets Fornødenheder og advarer det imod sine Feiltrin. Men den kan desuagtet ikke være den lykkeligste Alder, da den, naar den høieste Alderdom undtages, som saamange Mennesker aldrig opleve, er tillige den svageste. En Alder hvori der skulle fældes saamange Taarer, hvori saamange Lyster og Ønsker skulle undertrykkes, saamange Bebreidelser og Ydmygelser skulle taales, og saameget tørt og besværligt skal læres, kan ikke være den lykkeligste. J hvormeget man end derfor priser Barndommens Lyksalighed, saa ønsker dog neppe nogen at gaae den igjennem paa nye. - Hvilken Alder er da den lykkeligste: Man skulde synes at Alderdommen maae være det; med Undtagelse af den høieste og svageste Naar Mennesket har samlet sig Viisdom i Livets Skole, er frie for store Bebreidelser og kan skue tilbage paa et velført Liv, kan nyde udvortes og indvortes Roe og er fuld af Haab om og Længsel efter det tilkommende Livs Gode. Solen er jo ogsaa skjønnest naar den vil tilat dale. (Af Sophrosyne.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Indenlandske Efterretninger. Under 7 Juni sidst er paa en fra Fabrikant, Fitz Lowitz indgiven Ansøgning, og efter Generaltoldkammer- og Commerce-Collegii derover gjorte Forestilling udstædt et Privilegium at bemelte Fabrikant maa i Danmark anlægge en Fabrik for Tilvirkning af vandtæt mineralsk Kit, eller Cement, med Frihed til at have Udsalgsted i Overeensstemmelse med Plakaten af 5 Juli 1825, og med Rettighed til at holde de til bemelte Fabrikation fornødne Arbeidere, ligesom ham og er bevilget at vorde ved Udførselen af dette Fabrikat til Udlandet givet Gotgjørelse af Tolden af de raa Materialier som indeholdes i det udførte Kit. Dette Produkts Godhed er ved mange Attester beviist. Efter kongl. Befaling ere Forsøg anstillede, og baade ved Jngeniørkorpset, og flere Steder er det befundet at svare til Hensigten. Til Skibes Kalfatring er det og anvendeligt. Til at forebygge Svamp i Bygninger anbefales det ogsaa Hovedoplaget er i Altona, Palmaille 438, og i Kjøbenhavn kan Bestillinger skee hos Mesteren i Myntergaden Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Toldvæsenet i Aalborg inqvirerede i Søndags, i Overværelse af et talrigt Publicum, hos en af Byens Handlende, i hans Udsalgsboutique paa Markedet; men maatte igjen gaae bort med uforrettet Sag. "Med besynderlig Hensyn til den sidste Omstændighed, og af pur Omhyggelighed for de Herrer Toldembedsmænd her og hvert andet Steds, hvor Man udviser en lige roesværdig Jver for Landets sande Jnteresse spørger en Jndsender i Avisen "burde ikke Angiveren, forudsat at der er en saadan Personage med i Spillet, ansees med en lille Correction, naar det viser sig, at han har havt Folk tilbedste? Jndsenderen vover at formene jo, og det af tvende Grunde: 1) Fordi ellers enhver Slyngel, (og at der blandt Angivere kan gives Slyngler vil Man vist ikke nægte der har et Horn i Siden paa de Handlende, efter Behag kan sende ham Toldvæsenet paa Halsen, og 2) fordi Angiveren ellers ogsaa, ustraffet med frit Forsæt, kan drive Giæk med Hs. Majest. Kongens bestaltede Embedsmænd, Og sligt Crimen skulde ingen Correr fortiene? - Det forekommer meget mere Jndsenderen, som om Revselsen burde staae i Forhold til den Belønning, der gives den Angiver, der foranlediger en virkelig Synders fortjente Afstraffelse, og som beviislig saaledes af ædel Jver for den gode Sag, sætter sit Renomee iblandt sine Medborgere i Fare. End eet Spørgsmaal finder Jndsenderen sig opfordret til, i Anledning af den her omtalte Inqvirering, at opkaste: Kunde ikke Toldinspectionen, naar den endelig i Medfør af sin Pligt, skal foranstalte Randsagelse, maae det saaledes, at denne skeete om Morgenen, i Middagstunden eller imod Boutique-Lukningen. - Man jog da ikke Kjøberne fra den Mand, Undersøgelsen anstilledes hos. Dampskibsfart er begyndt paa det store Belt. Efterat Generalpostdirectionen ved forudgaaet Undersøgelse, og Beregninger havde overbeviist sig om, at Anvendelse af Dampskibsfart her vilde paa en særdeles hensigtsmæssig Maade ikke allene medvirke til Postgangens Fremme igjennem den danske Stat, men især have en vigtig og gavnlig Jndflydelse paa Postforbindelsen med Hamburg, samt med Udlandet i Almindelighed, blev en Forestilling til H. M. Kongen indgivet, i Løbet af forrige Aar, om Kongelig Tilladelse til at maatte, til de Kongelige Brev- og Pakkeposters, samt de med Pakkeposten Reisendes Overførelse over det store Belt, li for Postkassens Regning forfærdige i England et Dampfartøi af 30 Hestes Kraft. Directionen blev bemyndiget til at træffe den i saa Henseende fornødne Foranstaltning. Det anskaffede Dampskib, Merkur ankom hertil fra Londond. 18 May under Hr. Capitain-Lieutenant Christensens Kommando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Under 3 Mai sidst udstædtes fra den kongl. Generalpostdirektion en Plakat ang. dette Dampfartøis Benyttelse. "Skjønt Postvæsenets Tieneste, hedder det, er Dampfartøiets Hovedbestemtilse, har Hans Majestæt Kongen dog derhos ellernaadigst tilladt, at samme, naar det enten overfører Brevposten, eller, efter at have over fort nogen af de kongelige Poster gaaer Retour fra Korsøer eller Nyborg, maa afbenyttes til andre Reisendes Overførelse, imod at der i saa Fald erlægges i Fragt af enhver Reisende, der medfølger samme, det dobbelte af den efter Færgetaxten mellem Korsøer og Nyborg til enhver Tid gieldende Børtfragt." Naar derimod Dampfartøiet ønskes fragtet af Nogen, paa Tider det ikke afbenyttes til Posternes Overførelse, og det iøvrigt da fra Postvæsenets Tjeneste kan undværes, er Betalingen for samme allernaadigst bestemt saaledes: om Sommeren, som overeensstemmende med fornævnte Færgetaxt anregnes fra 1ste April til ultim. September, til 23 Rbd. 60 s. Sølv, og om Vinteren, eller den øvrige Tid af Aaret, hvori dette Fartøi kan bruges, til 25 Rbd. 16 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Mandagen den 9de Juni om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 ankom Dampskibet til Nyborg, efterat have gjort Reisen fra Kjøbenhavn i 18 Timer, uagtet den vedholdende Modvind og Blæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Foruden Dhrr. Postdirektører, Conferentsraadenne Lange og Monrad medfulgte Søkapitain Christensen, Professor Ursin og Post sekretair Lange. Efterat have beseet Alt til Post- og Transportvæsenet hørende, afgik de d. 11te igjen med Dampskibet til Sprogøe, for her at besee Dæmningen og Bygningen, med flere priselige Indretninger paa Øen, og derfra til Korsør. Fra sidstnævnte Sted afgik Dampskibet i Postfarten for første Gang d. 11 Juni, med Postsækken Kl. 11, og var inden to Timers Forløb, eller inden Klokken 1 i Nyborg. Som en Følge indtraf Posten til Odense allerede lidt over Kl. 4. Merkur er bekvemt indrettet, og dets Maskinerie skal efter Kyndiges Dom være det fuldkomneste og beste her haves. Det for bruger omtrent en Tønde Kul for Milen. (Hempels Avis No. 90. f. Coll. Tid. No. 32 og 33.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Jblandt de Mænd, hvis Minde hæderligen bevares i Fædrenelandets Aarbøger, som besse lede af Sandhedsaand, Frimodighed og Retskaffenhed, og hvis Levnet have historisk Mærkværdighed, er Waldemar Frederich Greve af Schmettow. Han nedstammede fra en gammel adelig Slavisk Slægt i Holsteen, som fra umindelige Tider havde baade i den danske Stat og i andre Lande været brugt i høje Stats og Krigsposter. Han selv beklædte i nogle Aar den Post som overordentlig Gesandt ved det churfyrstelige Hof i Dresden. Siden blev han af Churfyrsten af Pfalz udnævnt til Geheimeraad, og givet Løverdenen. Han tilbragte i megen Sygelighed sine sidste Leveaar i Pløn, hvor han døde den 8 Juli 1794. Hans Valgsprog var Franger, non flector. Han førte i en Deel Aar, fra September 1780 til sin Død, Brevvexling med den berømte Historiker og Statistiker Professor i Göttingen Aug. Ludw. v. Schløger. Denne Mands Biographie er nylig udkommen under Titel: A. L. v. Schlögers offentliches und Privatleben aus Originalurkunden, und mit wortlicher Beifügung mehrerer dieser lesteren, vollstandig beschrieben von dessen altesten Sohne Chr. v. Schløver. Leipzig 122 Th. 1828. 8. Af Schmettows Brevvexling med Schler ere 34 Stykker her optagne, hvilke læses med Jnteresse, og give adskillige Oplysninger om Tildragelserne i bemelte Tidsrum, fra 17801794, og om fædrenelandske Personer, der i samme virkede. Det var et mærkeligt Tidsrum. Hvad vil, skrev v. Schmeltow i October 1787, komme ud af alle de mange sig krydsende Statsforhold, England trodser, Frankrig agoniserer; Sultanen, skrev jeg nylig til Greve v. Bernstorf, maae høre Messe i Rom, og Pius maa kanonisere Mahomed, naar jeg endnu skal undre mig over Noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Blandede Efterretninger. "Med Fornøielse læser enhver Sandhedens Ven et Stykke i Berliner Conversationsblatte af 19 Jan. d. A. hvori den i Fortalen til 15de Udgave af Gellerts Fabler, af den nævnte Udgiver fremsatte skammelige Beskyldning, at Frans Horn skulde have fornærmet Gellerts Minde, bliver ikke allene aldeles igjendrevet, men det vorder endog ved de nøiagtigste Citater af Frans Horns Skrifter viist, at denne agtede Skribent stedse har talt med den ømmeste Bedømmelse og den inderligste, og kierligste Høiagtelse om den ædle Gellert. De Steder i Frans Horns Skrifter ere virkeligen ogsaa mange, hvor han med saa reen Pietat har udtrykt sig om Gellert, at man snarere har føje til at sige, at aldrig har nogen tysk Critiker høiere anslaaet Gellerts Fortjenester end just den saaledes bagvaskede Skribent. Th. Hell. (Ab. 3. 24.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
J et Værk, som Lord Landerdale har skrevet om Ostindien, fortæller han om Fuldkommenheden af de fordums Manufacturer hos Hindostans Beboere følgende mærkværdige Omstændighed: Man forfærdigede tilforn i Bengalen et Slags Musselin, der kaldtes Abrovan, men som kun de høieste Personer betjente sig af, og som var saa let og fiint, at man neppe kunde see det, naar det laae udbredt paa fugtigt Græs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Da en Datter af Aurang-Zebs blev irettesat af sin Fader, fordi hendes Hud skinnede igjennem hendes Klæder, viste hun ham, at hun havde syv Skjørter af dette Musselin paa. Ved en anden Leilighed blev en Nabobs Tjener straffet, fordi han havde ladet et saadant Stykke usynligt Musselin blive liggende paa Marken, hvor en der gaaende Ko slugede det med Græsset. Otto Wagner, en ung tysk Landskabstegner, havde i Weimar tegnet den Bygning i Staden og det Havehuus som den ærværdige Olding Göthe vexelviis beboer. Ved Kobberstikker Ludw. Schutze bleve de stukne og Göthe gav egenhændige Underskrifter, der som fac simile bleve stukne derunder. Under Huset i Staden, uden for hvilket Kunstneren havde sat en sto Deel Tilskuere af alle Stænder skrev han: Warum steen sie davor, Jst nicht Thure da und Thor? Kommen sie getrost herein, Würden wol empfangen sein!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Under det til Parken grændsende Havehuushavde Göthe skrevet: Ubermüthig sient's nicht aus Dieses stille Gartenhaus Allen die darin verkehrt, Ward ein guter Muth bescheert. Göthe 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
En af den nærværende Tids vigtigste Mænd er Johan Greve af Capo d'Jstrias, som allerede i den korte Tid han har været Præsident i Grækenland, har virket betydeligt til af et Chaos at skabe Orden. Om ham heder det i Conversationslexikonnets sidste Udgave, at han er een af de første nu levende Diplomatikere, og hører til den Classe af Statsmænd, som, omgivne af Cabinetters hemmeligsfulde Sløer, forstaae at holde sammes meget formaaende Virken skjult for alle Øine, saaledes at den kun mærkes af den Jordbunds Bevægelser, under hvilke den yttre, sig. Capo d'Jstrias er født 1780 i Corfu, hvor hans Fader var Læge. Han studerede selv Lagevidenskaben i Venedig. Da de russiske Tropper i Aaret 1799 besatte de joniske Øer stod hans Fader Anton Maria af Capo d'strias i Spidsen for Regjeringen; men efter at Øerne, ifølge Tilsitfreden 1807, igjen vare blevne afhængige af Frankrig nedlagde han sin Post, og traadte i russisk Tjeneste. Siden vendte han tilbage til Corfu, blev Senator der, og døde 17 April 1821 i sit 80 Aar. Sønnen blever sat i Rusland, hvor han i Begyndelsen var til Grev Romanzows Bureau, og herpaa ved til russiske Gesandtskab i Wien. J Aaret 1817 førte han de diplomatiske Forretninger ved Dønauarmeen, da Admiral Tschitschagoff paatog sit Overkommanden over samme. Da denne Hær ved de Franskes Tilbagegang forenede sig med den store russiske Armee, forvaltede Capo d'Jstrias, under Keiser Alexanders Øine, de samme diplomatiske Correspondence-Efterretninger, som i sine forrige Poster, og erhvervede sig snart sin Monaris Tillid i saadan Grad, at han blev dragen ind i de vigtigste Statsforhandlinger, og blev udnævnt til Statssekretair i de udenlandske Anliggenders Departement. Paa den Tid Wiemitongressen holdtes skal han have medvirket til Stiftelsen af en Forening for den græske Nations Dannelse. J Skilderiet f. A. No. 78 meddeeltes nogle biographiske Notizer om ham efter en fransk Journal, men i samme synes endeel af Faderens og Sønnens Stillinger at være sammenblandede. Der er nylig udkommen et Portrait af ham, efter et Malerie af Sr. J. v.C., og tegnet paa Steen af Hr. Müller, lithographeret af J. Velten i Carlsruhe. Efter de tes Vidnesbyrd som kjende Originalen er Porstitet meget lignende, og udtaler Blidhed og Venlighed, i Forbindelse med Alvor og Kraft. Derved et Fac-Simile af Greve Capodistrias med de Ord: Ce que vous flatte de plus cest de vivre dans le sovenir des hommes. At leve i Menneskernes Erindring er ham vis. I Grækenlands Aarbøger aabnes en ny Epoche ved ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Kjøbenhavns Børs, d. 17 Juni 1828. Hamburg 2 M.a vista 215 Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Specier solgtes til pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Nationalbank Obligationer Renter pr. 6 Januar 157 157 1 Rbd. Sedl. 61 1/2, 51 3/4 Rbs. Tegn. 84 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102, 102 3/4 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. delige, ei forvildende, ere: