JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Under 20de Febr. d. A. er udkommet et Patent, angaaende ledige Skolelærertienesters Besættelse med Lærere, som ere underviste i Skolelærer-Seminarierne i Kiel og Tøndern, ifølge hvilket Seminarister fra det tønderske Seminarium skulle i Fremtiden i begge Hertugdømmer, lige med dem fra det Kieler Seminarium, fortrinligen befordres til alle Skolelærertienester i Stæderne og paa Landet, saa og til saadanne Cantorater, som ikke skulle besættes med examinerede Candidater. De Skolelærere, som allerede ere i Embede, og have aflagt Prøver paa Duelighed, skulle agtes lige med Seminaristerne i Henseende til Befordring til bedre Skolelærertienester, og det uhenseet til, om de ere blevne oplærte paa et Skolelærerseminarium eller ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
De Seminarister, som, medens de have opholdt sig paa et af Skolelærer-Seminarierne, have nydt Understøttelse af Statskassen, skulle være pligtige at modtage enhver Skolelærertieneste, som tilbydes dem, naar dens aarlige Jndkomst er 160 Rigsbankdaler i Sølv, eller derover; vægre de sig herved, skulle de have forbrudt alle de dem som Seminarister allernaadigst forundte Rettigheder, deriblandt navnligen den de Landmilitairpligtige tillagte Fritagelse fra Udskrivning Det har behaget Hs. Majestæt under 6te Marts d. A. allernaadigst at betale, at alle Ansøgninger om Stilling er, enten det saa er fra den, som lader sig stille for en anden, eller fra den, som vil stille en anden for sig, skulle i Fremtiden ei mere indsendes til Hs. Majestæt; men, naar Supplicanten staaer i Tieneste, indsendes disse Ansøgninger igjennem Regimentet eller Korpset til General-Commissariats Collegiet, og, er Supplicanten ei i Tienesten, indsendes disse Ansøgninger igiennem vedkommende Øvrighed til det danske eller slesvig holstenske Cancellie; ligeledes at, i Henseende til Ausøgninger og Permissioner for Mandskabet, disse indsendes et heller mere til Hs. Majestæt, men vedkommende Regimenter og Korps have selv at bestemme Permissionerne efter de Regler, som udi Anordningerne ere fastsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
AVERIISSEN. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede inden førstkommende April Maaneds Udgang underhaanden at bortsælge, den ved Sønderport, ved os, af nye Ege tommer opførte Vandsluse; hvilken, saavel i Henseende til dens Soliditet, som Beliggenhed for Vandet, er hensigtsmæssig til enhver Mølleindretning. Med samme kan følge: Alt til et 7 Faas Sidehuus hørende Ege= og Fyrretømmer, samt Muursteene Jerntøi til 2de Qværne, brugt, i Vandhiul med Axel. Alt til en Stampemølle hørende Indretning af nye gjort. Endeel uophuggen Egetømmer paa Pladsen. Samt et prægtig Aal= og Laxesiskerie. Liebhaberne behager at henvende dem til een af Undertegnede, hvor de nærmere Bestemmelser ved Salget kan erfares. Ribe, den 29de Marts 1814. A. C. udsen. H. Müller. J. Envoldsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Caffebønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Raffineret Sukker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Grøn Sæbe, Destileret Korn Brændeviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Salt, og Steenkul, Bræder af forskiellig Slags Ægstaal. Svenske 5 Tom Som faaes i større og smaae Parthier hos Envoldsen. Grønnegade Nr. 223. 2 a 3000 Rbdlr. rede Sølv ønskes til Laans strax mod sikker Pant. Nærmere Underretning giver Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Hvo der har et Stykke Haveford at bortleie, ville melde sig paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
En Pige der er vandt til Markarbeide kan faae Tieneste nu til Paaske Flyttetid, naar hun melder sig paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Formedelst Eierens dødelige Afgang, bliver Hovedgaarden Hvolgaard med underliggende Huse og Langschou Kirke stillet til offentlig Auction den 9de, 16de og 23de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, Første og anden Auction afholdes paa Herredstingstuen Veile, men 3die og sidste Auction paa Hovedgaarden selv. Hvolgaard staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 24 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdk. enhalv Alb., Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Mølleskyld 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdk.; dette Mølleskyld er øde Hartkorn. Langskou Kirke, Hartkorn 15 Tdr. og 24 Huse for Hartkorn, Ager og Eng, kontribuabel 8 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdk. 1 en halv Alb. i Disse Eiendomme ere beliggende i Langskou, Uldum og Sindberg Sogne, Veile=Amt, 2 Mile norden, Veile i en god og frugthar Egn. Husene ere alle udskiftede og hver Beboer har sin Huuslod for sig selv, hvoraf de fleste forretter Ugedage til Gaarden Hovedgaarden, haver foruden sin gode og frugthare Ager= Mark og betydelige Høebiergning, en stor og velfredet Skov af Eeg og Bøg. Conditionerne bliver at erfare hos Auctionsdirecteuren og paa Hvolgaard hos Forvalteren, der tillige foreviser Eiendommene. Naar 3die og sidste Auction over de faste Eiendomme, er til Ende, bortsælges strax derefter Stervboens betydelige og gode Jndboe, bestaaende af Guld, Sølv. Prætiosa, moderne Meubler, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, Dækketøi, endeel nye Lærreder, Vadmel, Tosil, Dynevaar, spunden Hørgarn, Blaargarn og Uldgarn, uspunden Hør, Blaar og Uld m. m. Gaards= og Avls=Redskaber, en Kareth, Post= og andre Vogne, levende Kreatureso. s. Weile, den 23de Marts 1814. A. Steensstrup, Auctionsdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Formedelst Proprietair vedertongs Død, bliver den, Stervboet tilhørende Høyberg Mølle, beliggende i Lys gaards Herred, Viborg Amt, ved offentlig Auction, som holdes i Møllen selv, bortsolgt Fredagen den 22de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Samme Mølle staaer for Ager og Engs Hartkorn, Hovedgaards Taxt 7. Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., ufrit Hartkorn 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 7 Tønder 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Album. Mølleværket er nyt og godt, og i samme er tillige Grubeværk. Vaaningshusene ere af nye og skiøn Bygning. Til Møllen haves noget Skop. Over Mølle Agen er anlagt en Broe, hvoraf Møllens Eier, hæver betydelige Bropenge. Med Møllen følger adskillige Inventarium. Dens Tiender ere satte paa bestemt Afgive, og hele Eiendommen antages af Kiøberen til anstundende 1ste Mai. Lysgaard og Hidsherreds Contoir, den 18de Marts 1814. Holstein. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Torsdagen den 31te Marts d. A. om Formiddagen Klokken 10, bliver i Meblbye, Scherrebek Sogn paa offentlig Auction bortsolgt 5 a 600 Stkr. Repræsentativer i 2 en halv Rbdlr. Stykker og strax derefter afdøde Farven Niels Bierum og Kones hele Mobiliamasse tilligemed endeel farvet Tøi, hvilket bekiendtgiøres herved. Toftlund, den 17de Marts 181. Claussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Mandagen den 4de April førstkommende Formiddag Kl. 9 bliver afholden offentlig Auction. 1) over afdøde Enke Maren Børgb fød Sebbelom hendes Boes Gaard beliggende i denne Byes Residentsgade under No. 172, som bestaaer: a) af et Forhuus 13 Fag, Grundmuur til Gaden, Muur og Egebindingsværk til Gaarden, hvorunder 8 Fag Kielder, heri en dobbelt og en enkelt Skorsteen, indrettet til Værelser, Kiøkkener og Jndkiørselsport, og b) et Tverhuus 13 Fag Muur= og Ege Bindingsværk, teglhængt, indrettet til Værelser, Stald, Lade og Brændehuus; heri en Skorsteen, samt c) en rummelig Gaardsplads og dertil hørende Hauge. Af Conditionerne som ved Auctionen skulle blive bekiendtgiørte, anmerkes at den Leilighed i Gaarden, som den Afdøde selv har afbenyttet, kan af Kiøberne strax efter Auctionen tiltrædes; samt at denne Leilighed bestaaer af 4 Værelser, Kiøkken og Udhuus m.v. 2) over en Jordlod paa Byens Nørremark bestaaende af omtrent 4 a 5 Tønder Land. og 3) over Boets Ind= og Udboe bestaaende af Stole, Borde, Speile, Linned, Sengeklæder, Avlingsredskaber, 7 Kiøer, en Kalv, 2 Heste, 3 Faar, Høe og Halm med videre. Dahl, Weile, den 16de Marts 1814. Auctionsdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Hos Forpagter Godt paa Lønborggaard er underhaanden at faae til Kiøbs 100 Stkr. Meteri=Kiør, en 30 Stkr. Ungqvæg, alt af beste Slags. (Kiørene er for en Deel unge og skal for det meste kalve i dette Foraar, en Deel gode Arbeidsheste, Vogne, Plove, Harver, Meieri=Redskaber, et complet Heste=Kierne=Værk, en Deel Folkesenge, med mere. - Skulde dette ikke vorde salgt underhaanden, bliver det stillet til offentlig Auction sidst i April Maaned dette Aar, og skal dette nærmere vorde bekiendtgjort i disse Aviser. Lønborggaard ved Varde den 15de Marts 1814. T. Godt, Forpagter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
(Da tydske Post ved Avisens Slutning ankom, saa følger de vigtigste Efterretninger i et Tillægsplad.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
(Af Lybekker Aviser.) Den 12te har Blücher ladet bekjendtgiøre i sit Hovedqvarteer Laon Følgende
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Alle Efterretninger fra Paris bekræfte de allerede tidligere indtrufne Rygter; at Marschal Soult tilligemed sin Armee har erklæret sig for det bourbonske Huus. Han var i Bordeaux, havde sat den hvide Cocarde paa, og marscherede mod Paris."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra Vesoul meldes den 10 Marts: Allerede i nogle Dage vidste man her, at fredsunderhandlingerne i Chatillon maatte føre til et Resultat, og nu kommer en Coureer med den Efterretning, at de ere saa godt som afbrudte, og Udsigterne til Freden fuldkommen forsvundne. i det Napoleon har forkastet de Allieredes meget moderat Fordringer. Man holder Jndtagelsen af Paris for meget nær, og forsikkrer, at Bourbonnerne ufortøver skulle proclammeres som Regenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Den amsterdamske Avis af 19de Marts melder fra Brussel, at Paris ifølge Capitulation skulde besættes af de Forbundnes Hovedarmee, og at Vendeen ganske havde erklæret sig for Bourbonnerne, og at man der kun bærer den hvide Cocarde. Bekræftelsen herpaa forventes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra London læser man, Man havde haabet med Vished, at faae den nærværende franske Regiering styrtet; men ifølge de Depescher, som Hr. Robinson medbragte, erfarer man, at omendskiøndt den østerrigske Keiser ønsker at sætte Grændser for Napoleons Herskesyge, saa vil han dog ei, at hans Svigersøn skal ophøre at regiere. Ruslands, Preussens og Storbrittanniens Forestillinger og Bønner have ei udrettet noget, og man er bleven nødt til, at give efter for en Magt, der blot ved en Bevægelse af 100,000 Mand, kan bringe Vægtskaalen til at synke, paa hvilken Europas Skjebne beroer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Det modsatte af denne Yttring fremsættes i andre engelske Blade saaledes: Hr. Robinson, der kom her fra Chatillon er igjen gaaet til det faste Land; iforveien havde han Audience hos Prindsregenten angaaende og vigtigt Anliggende. Man forsikkrer, at Cabinettet: St. James har efter modent Overlæg besluttet at tiltræde de Allieredes Mening: at sætte Bourbonnerne paa Frankrigs Trone.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
I den aranske Avis læses Følgende fra Frankrig De Franskes Stemning er i det Hele mod Napoleon, men ikke heller for de Fremmede, tildeels for Bourbonnerne. Umiskiendeligt er det dybe Jndtryk, som Keiseren af Østerrige giør paa de ellers ligegyldige Franske. Som Fader til Keiserinde Marie Louise og Brodersøn af Dronning Marie Antonette deler han fuldkommen begge Familiers Jnteresse, der med omtrent lige Ret giøre Fordring paa den franske Krone. Som ubestikkelig Dommer udfører denne Monark Guds, Retfærdighedens, fin egen som alle Nationers Friheds Sag. Der hersker en dyb Taushed, naar han viser sig i Frankrig, og dog ledsages han ved hvert Skridt af Tusinde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra London skrives den 8de Marts, at efter Rygte skal Soult gaae med en stor Deel af sin Armee til Paris. Suchet er gaaet fra Catalonien med 8400 Mand Jnfanterie og 1870 Md. Cavallerie mod Lyon; 6000 Mand ere efterladte i Barcellona, ogsaa synes Figueras at være besat, de øvrige Fæstninger og Forter er sprængte. Hans Tilbagetog skede med stor Tilfærdighed, og for at standse os blev Broen ved Moulius deel Rey Al mede afbrudt; dog vore Tropper svømmede giennem Floden. Man formoder at Sir John Hope skal gaae med 3 Divisioner mod Bordeaus, i det Wellington marscherer, med den øvrige Arme til Toulouse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
J følge private Breve fra Paris var Uroligheden der stegen til det Høieste, da man fik at vide, at Wellington rykkede frem over Adour med 100,000 Md. i det Jndre. Enyver, som det var mueligt for, gjorde Anstalt til at flygte til de vestlige Dele af Riget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra Vesoul har man den 10de den Efterretning, at de østerrigske Reserver ei skulle støde til Schwartzen berg, fordi han ingen Forstærkning behøver, men skulle gaae mod Angereau, for at fordrive de Franske fra Franche-Comte og Egnen ved Gen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra Basel meldes om 30,000 Md., der over Dion gaae mod Lyon for at understytte Grev Bubud. De Franske havde bemægtiget sig en Landsby 3 Mile. fra Gent; men bleve fordrevne derfra. Voldene i Gene ere spækkede med Kanoner, og der giøres Alt for at forsvare den. General Dessaix har opfordret Grev Buhnatil at overgive sig, hvilket blev afslaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
J Lausanne troer man at der i Ober=Wallis er forefaldet nye Affairer; thi alle i Nedre Wallis staaende i Tropper begive sig i Hast henad Sion. Den 10 hørte man en Kononade i Egnen af Gen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra Jtalien, den 9de Marts. Paven er den 20 kommen til Savona; en Oberst med en Commando Rytter eskorterede ham. Han havde blot Erkebiskop Bertazzoli og sin Livlæge med sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Lüttich, den 8de Marts. Hertugen af Weimar har forlagt sit Hovedqvarteer til Doornik, hvor der er en stærk Besætning. Det andet Corps staaer ved Ath det 3die ved Mons. De Tropper, som gaae langs Maas over Namuur, og Dinant samt Charlervi, drage alle til Champagne, for at forenes med Blücher. Kronprindsen af Sverrigs Armee er kommen til Maas, og begiver sig fra den 10de til den 15de paa Marsch. Den østerrigske General Murray skal, siger man, have befalingen over den nye oprettede belgiske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Fra Paris meldes den 6te Marts. De franske Armeecorpses Stilling som den var den 26de. Den 17 havde 17 1800 Kosakker med 2 Kanoner og en Haubitz efter en Fægtning ved Chateauneaufangrebet Orleans. Om Natten plyndrede og tilintetgjorde de alle Huse uden for Byen, og toge alle Heste, som de fik Lyst til Jfølge Efterretningerne til Keiserinden, der gaae til den 5te, havde Keiseren sit Hovedqvarteer den 5te i Beryan Boc. Den fiendlige Armee under Blücher trak sig tibage; uden Forræderie af Commandanten i Soisions, der aabnede Portene, havde den været tabt. General Corbiniau er rykket ind i Rheims. Vi have slaaet Fienden 1 1/2 Miil fra Meauxdet Resultatet af de forskiellige Affairer ere 4600 Fanger, 600 Bagagevogne, nogle Kanoner og Staden Rheims Befrielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
General Morchand melder fra Romilly den 25de Febr., at han har taget Annecy med Storm, og at Østerrigerne have trukket sig tilbage 3 Lieues paa hiin Side Broen ved Caille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Marschal Augereau beretter at han den 2den Marts havde sit Hovedqvarteer i Lous de Saulnier, og rykke. de frem i Franche-Comts. Han troede at Gens maatte give sig, og holdt Grev Bubnas Tilbagetog for meget vanskeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Keiseren har den 5te udstædt følgende 2 nye Decreter. "J Betragtning af, at de fiendtlige Generaler have erklæret at lade alle de Bønder skyde, som træffes med Gevær, have vi besluttet: Art. 1. Alle franske Borgere ere ei allene berettigede, men opfordres endog at gribe til Vaaben, at lade Stormklokken gaae, naar vore Tropper nærme sig, at samle sig, afbryde Broer, giøre Forhugninger, afbryde Fiendens Communication, og falde ham i Ryggen og Flankerne. Art. 2. For enhver fransk Borger, der falder i fiendtligt Fangenskab, og føres til Døden, skal paa Stedet som Repressalia, en fiendtlig Krigsfange skydes Det andet Decret foreskriver, at enhver Mair eller anden Embedsmand det istedet for at anspore Borger. ne og Bønderne til at modsætte sig de Voldsomheder, som især Russerne og Kosakkerne udøve, og til at giøre Fienden al muelig Afbræk, tvertimod søge at svække denne patriotiske Jver, skulle ansees og behandles som Forrædere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Keiseren har den 24de Febr. udgivet et Decret; Troyes, ifølge hvilket enhver Fransk, der staaer i de forbundne Magters Tieneste, har fulgt sammes Hær siden den 20de Decbr. 1813 i det franske Gebeet, eller bærer den gamle Dynastiels Ordener, skal dømmes til Døde, og hans Eiendomme confiskeres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Den syvende Bulletin fra Beleirings=Corpset ved Hamborg anmelder adskillige smaae Fægtninger, der alle have været ugunstige for de Beleirede, og, som det siges, foretages for at svække Garnisonen. - Det snart forventende Tøerer vil ellers udfordre ganske andre Forholdsregler, hvortil giøres de nødvendige Anstalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
(Af Skilderiet.) Historisk Krønike, (f. A. Nr. 20 og 23. D. 14de. Den ene Afdeling af den den 9de fra Triesudløbne Expedition gaaer til Ankers i Gorobugten. - Tropperne sættes i Land imellem Forterne Voland og Goro. Fienderne forlade det første, og det sidste capitulerer. Foruden en Canoneersluppe erobres 12 Canoner. - D. 15de. Fienderne angribe ved Coloanola og Caldiora Østerrigerne (i Jtalien), som tager deres Stilling ved Villanova bag Alpon. Fienderne søge forgieves at forcere Broen ved Villanova. - Vicekongen af Jtalien angriber den ved Caldiero opstillede Gen. Baron Eckhardt. - D. 16de. Vicekongen maa trække sig tilbage henimod Verona, og opstiller sine Forposter ved Va go. - 3 østerrigske Batailloner Jnf. opstilles paa MonteBastia, og 4 Batailloner som Reserve foran Montebello; Fienderne trække sig tilbage til Stillingen ved Caldicero. D. 17de. I Gothenborgs Havn reiser sig en ualmindelig stærk Storm, og af 70 paa Rheden liggende Skibe tage de fleste Skade. - D. 19de. Fra den 11te til i Dag har Vicekongen mistet 5000 Md. af Døde, Saa tede og Fanger. Østerrigernes Tab er heller ikke ubetydeligt. - En overordentlig Landdag holdes i Zürich, efter Landammannens Jndbydelse. - J Halifar raser en skrækkelig Storm, hvorved mange Skibe forliise, og over 100 tage stor Skade. Adskillige engelske Krigskibe komme paa Grund, men reddes dog paa 2 Brigger nær D. 20de. Storhertugen af Baaden udsteder en Proclamation, hvori han siger, at han, ligesom hans Forgiænger i Regieringen, hidtil trolig og med store Opofftelser, havde opfyldt sine Pligter mod Frankrig som Allieret; at han, ved de Allierede Magters seierrige Fremskridt, forgieves havde ansøgt hos Napoleon om Neutralitet; at han derfor har forenet sig med de allierede Magter, og at Badens geographiske Beliggenhed, som Nabo af Frankrige, gjør dets Stilling farligere end alle andre Staters, og derfor ogsaa kræve store Offere. D. 22de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
De ved de allierede Fyrsters Hovedqvarteer værende engelske Gesandter, Lord Catheart, v. Aberdeen og Gen. Wilson, giør Kongen af Würtemberg deres Opvartning i Frankfurt. - D. 23de. Napoleon udnævner Hertugen af Massa Regnier) til Præsident for det lovgiven Corps. (fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-29
Aviskers. Mandagen den 4de April næstkommende Formiddag Kl. 10 foretages Licitation paa Ribe Raadstue over 160 Tdr. Byggryn, Perlegryn, eller Ærter, 820 Tdr. Rug. 8000 Pd. Smør, 15000 Pd. Ost, 1160 Tdr. Havre, som alt skal udredes af Ribe Amt, og inden 14de April afgives i Magasinet i Rendsborg. Conditionerne kan forud faaes til Eftersyn her paa Amthuuset. Ribe Stiftamthuus, den 29de Marts 1814. H. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-01
Udenlandske Efterretninger. (Af Lhvekker Aviser.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-01
Fra London har man den 18de Marts Krigsefterretninger af franske Vlade. De indeholde Beretning til Keiserinden indtil den 8de. Det Væsentlige deraf er følgende: Napoleon forlagde den 27de sit Hovedqvarteer fra Trøyes og var den 1ste Marts i Jouarre. Den 28de gaaer Kleist over Ourca, og vil trænge frem mod Meaux, men Mortier trænger ham med Tab tilbage. Et andet allieret Corps, som gaaer over Ourca ved Lissy paa samme Tid, bliver slaget af Marmont. Den blücherske Armee trækker sig derpaa til Ferte Milon og Soisson, og bliver reddet ved det at Soisson capitulerede. Commandanten og Krigsraadet skal tiltales, da deres Opførsel er saa meget strafværdigere, eftersom de den 2den og 3die havde kunne høre den franske Armees Nærmelse, og fordi en Bataillon endelig havde villet forsvare sig, og med Taarer i Øinene drog ud af Byen. Den 5te havde Napoleon sit Qvarteer i Beran Bac. Den forenede Armee deelte sig herpaa; 8 russiske Divisioner under Sacken og Woronzof besætte Høiene ved Craone, og det preussiske Corps gaaer til Lavn. Hine fortrænges den 6te og den 7de kommer det til et Slag, hvori de Allierede tabe 526000 Mand, de Franske af Døde og Saarede 800, blandt de sidste er Marschal Victor og Generalerne Grouchy og Laferriere. Den 7 tager Keiseren sit Hovedqvarteer i Bray. Resultatet af disse Fægtninger er for den forbundne Armee et Tab af 10 a 12,000 Mand og 30 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-01
Oberst Løwe skriver den 11te fra Blüchers Hovedqvarteer i Lavn til Lord Bathurst Følgende: Den schlesiske Armee havde forenet sig med Bülows, Winzingerodes a. Corpser den 3die i Soissons. Den 5te angrebe de Franske forgieves Soisson, som var besat med 10,000 Russer, den 6 gik Rapoleon over Aisne, og gjorde et Angreb paa Craone, andre fiendtlige Co lønner vilde til Lavn, hvorfor Bülow sendtes derhen med 20,000 Mand; men da han overbeviiste sig om at Fienden ei vilde derhen, blev han kaldet tilbage, Den 7de angreb Napoleon med mere end 60,000 Rd. Winzingerode, der skiøndt han forsvarede sig tappert dog maatte trække sig tilbage, da hans Cavallerie ikke kunde komme med, hvorpaa den hele Armee trak sig til Lavn. De Allieredes Tab anslaaes til 14 demonterede, Kanoner, 50, 60 Fangne og 2000 Døde og Saarede, 3 russiske Generaler bleve saarede. Den 9de angrebs de Franske, besatte Semilly og Andon, men bleve igien fordrevne derfra. Kl. 2 trængte 16 Batailloner Franske med Cavallerie og Artillerie frem paa Chausseen fra Rheims. General Pork, understøttet af Sacken gik dem imøde, de Franske vilde tage Landsbyen Althiers men Prinds Wilhelm af Preussen drev dem tilbage. Nu blev Fiendens Tilbaget og en fuldkommen Flugt, 8 bespændte Kanoner med alt Tilbehør bleve strax tagne. siden efterhaanden 22 andre, og Fienden forfulgtes til Corbeny. - Paa det høire Fløi angreb ligeledes Geen. Woronzow, men da Terrainet ei var gunstigt for Cavalleriet, maatte han tilsidst høre op. Den 10de fornyedes Angrebet paa Woronzow. Skoven ved Clacy blev tilsidst i de Allieredes Magt, efterat den flere Gange var taget og igien tabt af de Franske; et Angreb paa Semilly bleve ligeledes tilbageslaaet af Gen. Bülow. Nu tiltraatte de Franske Tilbagetaget, paa hvilket de bleve af Cavalleriet forfulgt hen mod Søissons. Generalerne Bork og Kleist forfulgte de forrige Dag paa Chausseen til Rheims slagne Fiender af hvilke allerede 3: 4000 Fanger ere indbragte, og megen Munition, Bagage tilligemed 35 Kanoner ere gjorte til Bytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-01
Om de videre Operationsplaner har Oberst Løwe Jntet erfaret, dog troer han, at man vil gaae angrebsviis frem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-01
Fra London meldes den 11te Marts Breve, daterede Passages den 23 og 24 berette, at Lord Wellingtøn er passeret Adour. Men efter andre Tidender fra Armeen, skal Lorden have forandret sin Plan at passere Adour, og giør Anstalt til at bombardere Bajonne. Hans Armee bestaaer af 500000 Englænder, 2,000 Portugiser og et stort Antal spanske Tropper. Bourbonnerne siges at ville reise deres Pancer i Pau, Proclamationer til Folket ere allerede trykte og færdige til at uddeles. Af de ankomne Penge har Lor Welligton tilbageholdt 138,000 Pd. Sterl, for dermed at lønne de Franske, som ville slaae sig til ham. Efter private Breve fra Paris, skulde Wellington den 4de kun være 15 Ligues fra Bordeaux, og den 14de skrev man fra Paris at Bordeaux var i Englændernes og Spaniernes Vold.