JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-06
En Gaard paa Hasselse, i Væggerløse Sogn, Falsters Sønderherred, er underhaanden at faae tilkjøbs. Gaardens Hartkorn er 3 Tønder i Skjepp 1 Fjerdingkar 2 3/4 Album, hvortil hører et Areal af 30 Tønder Land Ager og Eng geometrisk Maal god Jord. Gaarden er for 3 a 4 Aar siden af nye opbygt, ligger beqvemt midt i dens Jorder, og dens Bygninger bestaaer af 4 Længder, der alle ere sammenbyggede. Stuehuset giver Boepæl for en anstændig Familie af Bondestanden. Paa Lodden findes nogen Tørvebund, og til Stedet hører en velanlagt og fordeelagtig Hauge. Træf ses Accord om Gaardens Kjøb, kan dens Tiltrædelse skee strax med alt det indavlede Høe, tilligemed Sæden, som den staaer paa Marken. Nogen Besætning af Qvæg, Faar og Heste, Vogn, Plouge og Harver, kan medfølge i Kjøbet, og omtrent de Totrediedele af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen nogle Aar mod 1ste Prioritet. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Møller Kølle i Nyekjøbing, med hvem det nærmere kan aftales, naar Anmeldelse derom skeer forinden førstkommende 14de August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-06
Paa Addresse-Contoiret faaes: Evangelisk christelig Palmebog, til Brug ved Kirke, og Huus-Andagt, indbunden i Læderbind, med forgyldt Titel og Heftespænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-06
Jndbundne og uindbundne bibelske Fortællinger, med Anvendelse paa Religion og Moral, af P. H. Boisen, Biskop over Lolland og Falster, første Lærer ved det Vesterborgske Seminarium, Ridder af Dannebrog. Andet og forøget Oplag. Odense Lægdsruller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-06
Funden. Afvigte 26de Julii dette Aar er paa GuldborgFærgebroe, paa Lollandsiden, funden et Par Sølv, Stangbriller. Dersom en Eiermand findes til ovenanførte Briller, da haver han at melde sig paa Addresse-Contoiret i Mariboe – beliggende i Nørregade eller rettere Skidenstrædet – hvor det, imod en billig Findeløn og dette Avertissements Bekjendtgjørelse kan afhentes, naar de Bogstaver, den Datum og det Aarstal opgives, som findes paa samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
10de Aargang. Lollands Falsters Stift. No. 61. Kongelig privilegerede. rige Efterretninger, Adresse-Contoirs som forsendes. med Ride-Posten. efter, 2. den 9de August 1816. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, reside Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Napoleon. Engelske Blade have nu allehaande Rygter fra St. Helen om Napoleon, saasom: at han skulde være sluppen bort i en Luftballon; at flere Personer have corresponderet med ham om hans Befrielse til Nordamerica, og deslige. Traværdige Folk derimod forsikkre, at han er meget tilbageholdende mod Fremmede, hvoraf kun saa have Adgang til ham, og disse hævne sig da ved alleslags Ondigtelser. Enige ere dog alle deri, at hans Opholdsted bliver ham immer utaaleligere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Storbrittannien. Man hører fra London med Fornøielse, at Admiral Lord Exmouth, der den 24de Julii afseilede fra Portsmouth, ikke er vendt tilbage dertil den 25de Julii, som man ventede. Om de i Plymouth værende Skibe ere stødte til ham, kunde man endnu den 26de Julii, om Morgenen, ikke erfare; men det er høist sandsynligt, at den hele Escadre allerede nu er paa Veien til det middellandske Hav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Efterretninger fra Plymouth melde, at Fregatten Glasgow, Capitain Maitland, fra St. Helena er ankommen der i Havnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Würtemberg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Redacteuren vil afholde sig fra alle bemærkninger herover, som over alt det der gjærer i Tydskland for nærværende Tid, men blot bevidne sin Glæde over, at han lever i et Land, hvor man er frie for alle saadanne Bekymringer, hvor dets Regents moralske Caracteer binder hans Folk til sig med usvækket Hengivenhed, forskaffet ham alle Magters Agtelse i den cultiverede Deel af Jorden, og sikkrer ham en varig Hæder i Historiens Aarbøger, trods alle Skjæbnens uundgaaelige Stød. Hver tænkende og patriotisk Mand føler denne Sandhed dybt, og kan ikke tilbageholde Yttringen af sin glade Følelse. Det kan tilgives ham, om hans Hjerte engang svømmer over og at hans uberettigede Læber forkynde, hvad den tilbørligt underrettede upartiske og i sine Domme og Taler fra alle Lænker befriede Efterverden vil tydelifremsætte og bekiende, og kan han tie, naar han udenlandske Skrifter læser, at naar Preussens store Frederik og Engellands Frihed, og den nærværende Konge af Nederlandenes Liberalitet, og alt stort og ædelt paa Jorden stilles ved Siden af hinanden, at da Danmarks Konge stilles midt der imellem, og at der siges om ham: Han besidder en uindskrænket Magt, som han ikke har tiltaget sig, men arvet efter sine Forfædre; men han lader sine Undersaatters naturlige Rettigheder være uforkrænkede, og han lægger ikke for Dagen, at han foragter dem eller bærer Mistillid til dem, ved at lægge nogen Tvang paa deres Skrivefrihed. Hvad kan et fornuftigt Folk ønske hellere, end en uindskrænket Magt i den ædle Konges Hænder, som kun vil bruge den til dets Bedste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Alle Tiders Erfaring har lært, at det repræsentative System oftere hindrer Brugen af Regjeringens Magt til det gode, end den standser dens Misbrug, thi kun allene Monarchen kan ventes at være fuldkommen upartisk, og kun ham og hans Raad kan tiltroes den fuldkomneste Jndsigt i Statsbestyrelsen: Historien og Kundskab om den menneskelige Natur taedste Stats ler tydelig denne Kandtes. Monarchie naar det, som i Danmark, besiæles af det Princip, at tillade den mueligste Folke-, Tale- og Skrivefriehed. (Efter Slagelse Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Preussen. Hans Excellence Grev v. Goltz, Kongelig Preussisk Gesandt ved det franske Hof, har under 18de dennes sendt følgende Skrivelse til de i franske Havne værende Preussiske Consuler: "Mine Herrer, Jeg beder Dem underrette alle preussiske Kjøbmænd og Skibscapitainer, som ere i deres Stad, om at Keiseren af Marocco har, ifølge bestemte Efterretninger, i Larachi ladet udruste to Brigger og to Corvetter, som skulle gjøre Jagt paa russiske, preussiske og østerrigske Skibe."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Sydamerica. Tidenderne fra Jamaica indeholde meget omstændelige Efterretninger om de Kongeliges Seier i Sydamerica, hvilke tillige ogsaa ere nyere og tydeligere, end hine, som man hidindtil kjendte af Privatbreve, Om Erobringen af Santa Fe kan man ikke længere tvivle, og ogsaa de tilgrændsende Provindser ere i den Kongelige Armees Hænder. Fremdeles meddele disse Blade den republicanske General Bolivars Bulletins. Den 1ste Maji ankom Escadren under den republicanske Admiral Brown Commando til Los Festigos. Den 2den saae de Høilandet af St. Margarita, og Klokken 9 opdagede de en stor Kongelig Brig og en Skonnert, som kom fra Landet. Admiralen befalede at heise Republicaner Flaget paa Spidsen af Masten, og seilede dem imøde, hvorpaa Briggen og Skonnerten heisede Seil for at undkomme med Nordvest Vind. Klokken 11 vare dog Fartøierne hinanden paa Flinteskud nær, og Klokken 12 angreb Skonnerten Constitution den Kongelige Brig. Jnden faae Minuter var denne demonteret; men Mandskabet viste endnu den heeltemodigste Modstand. J Øjeblikket blev Capitain Brown saaret, og Commanden kom til den ældste Officier efter ham. Briggen blev nu entret, Mandskabet neddrevet af Dækket og det spanske Flag strøget. Capitainen, tilligemed Styrmanden, Skibslægen og 42 Matroser bleve dræbte og 31 saarede. Mange druknede i det de sprang overbord. Det viste sig nu, at Briggen var Jnterpid paa 14 Kanoner, commanderet af Don Raphael la Jglesia, og besat med 140 Mand. – Klokken 5 om Eftermiddagenstrøg den Kongelige Skonnert Seil for Skibet, General Marino, efterat Capitainen var stærkt saaret og 18 Mand deels saarede, deels dræbte. Republicanerne tabte 7 Mand, og desuden bleve endnu en Capitain ved Søsoldaterne og 4 Mand saarede ombord paa Skonnerten, hvorpaa Admiral Brown befandt sig, saavelsom 8 ombord paa Skibet General Marino. Verdens Undergang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Da Trompeterne af et Cavallerie-Regiment, der nyelig var kommet til Cortryk, blæste Retraiten om Aftenen, troede Jndbyggerne, at det var den i Johannis Aabenbaring omtalte syvende eller Dommedags Trompet og løbe forskrækkede paa Gaden. Men hvad ville Pariserne have sagt, hvis Robertson havde ladet sin mekaniske Trompeter gaae op med Luftballonen den 18de Julii, og blæse fra Skierne, som han først havde i Sinde, men ved nærmere Overlæg dog ikke satte i Værk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Den yderste Dags Bebudelse siges i Paris at have udbredet en Frygt, som yttrede sig hos Nogle ved at de betalte Gield og gjorde Testament, hos Andre at de spiste og drak det lidet op, de havde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Naturbegivenheder. Ved Dartmoor i Engelland har et Tordenveir dræbt 400 (efter Andre kun 62) Faar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Jmellem Engellands Kyst og Den Mann synes en nye Sandbanke at hæve sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Den 25de Julii saaes paa Elben to Vandhoser. Den ene imellem Freyborg og St. Margarethe, den anden ved Schulau. Den første skal have lyset; den sidste været mørk. Adskillige J Glasgow stial forleden et lidet Barn et 4 Punds Brød, og bar det hen i en ussel Hytte, hvor det, ved sin døde Moders Seng, strax begyndte at spise deraf med sine Sødskende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
J Norfolk i America døde nyelig en for sin Gierrighed bekjendt Franskmand, som over 20 Aar havde boet der og drevet en liden Handel, hvori han sielden stak mere end 200 Dollars, og dog vandt 50,000. Han holdt blot en Negerdreng, fornægtede sig alle Nydelser og brugte aarlig neppe 100 Dollars. Han havde nedlagt 20,000 Dollars i Banken og sendt 15,000 til Frankrige for at faae dem anbragte i Landeiendomme. Efter hans Død fandt man 10,000 Dollars i Guld i et Træskriin, skjulte imellem Pialter. Hans Arving er en Brodet af ham, som lever i Frankrige, men nu vil til America. Kornbrændeviin, saavelsom Genever, maa ikke for Eftertiden indføres til Kongeriget Norge fra andre Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Fallissementer. J Hamborg: Den 29de Julii. Jørgen Rudolf Dabeler, med 56603 Mark 8 Skilling Banco og Courant. S. D. Johann Frederik Pollitz, Lak- og Manufacturvarehandler, med 681 Fr. S. D. Caspar Frederik Helmuth Reimer, under Firma: "Reimer & Comp.", med 3722 Mark 5 Skilling Courant. S. D. Johann Buntz, med 4000 Mark 11 Skilling Courant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) Nakskov, den 6te August. Det sig her i Byen opholdende Kongelige Skuespillerselskab giver Fredagen den 9de August istedetfor den i forrige No. af Stiftsavisen, til samme Dag, anmeldte Comoedie: Barberen af Sevilla af Beaumarchais - Virtuosen, Comoedie i 1 Act af Heiberg, og Maskeraden. Comoedie i 3 Acter af Holberg, med tilhørende Jntermedium, som forestiller en Maskerade. – Søndagen den 11te August opføres: Pebecsvendene, Skuespil i 4 Acter af Jffland, localiseret og omarbeidet af E. Falsen. - Ligeledes opsøres Mandagen den 12te August. Henrik og Pernille, Comoedie i 1 Act og Henrik den Femtes Ungdom, Skuespil i 3 Acter af Düval, oversat ved N. T. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
J Anledning af Uveiret den 10de Julii, meddeler Hr. Pastor L. Svendsen paa Agerøe, følgende i Slagelse Avis. "Det var mod Aften den 10de Julii at et Tordenveir fra Vesten trak op, og Kl. omtrent 7 frygteligen bragede her over vore Hoveder. Kun nogle faa Minutter ængstede denne os, hvorpaa fulgte et endnu frygteligere Uveir, der truede at omstyrte vore Boliger og tilintetgjøre Haabet om en lykkelig Høst, Vinden var, medens det tordnede, østlig, og kort førend det sidste Uveir brød ud, saaes ligesom en haardnakket Kamp mellem de fra Øst og Vest i hurtigste Fart fremilende Skyer. Vestenvinden feirede, men i det samme rystede ogsaa den derpaa følgende Hvirvelvind Byens vestlige Gaarde og heriblandt min Præstegaard, der ligger paa en Udkant, saa voldsomt, at jeg hartad frygtede for sammes Fald, Alt stod jeg i Begreb med at ville med Kone og Børn forlade Huset, da Veiret i det samme forsvandt og tog Retning af Nordost. Et Huus, nyelig opført paa den sydvestlige Kant af Den, men som endnu ikke var fuldtægt, ikke heller klinet, blev kastet overende. Eieren, Huusmand Rasmus Væver, der med to Andre arbeidede derpaa, tyede, da de saae Veiret nærme sig, ind i Huset, men flygtede samtlige igjen ud deraf, da det begyndte at knage, og slap heldigen fra den overhængende Fare. Sæden paa Marken laae nedslaaet langs henad Jorden, en Følge af den Plaskregn, hvoraf Veiret ledsagedes. Til Lykke havde Kornet endnu ikke sat Kjerne; det har derfor for største Delen igjen reist sig, og Alstyreren, være lovet, som bevarede os, vore Boliger og vore Agre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
(Af Dagsposten.) Forleden Fredag omkom en Karl og tre Piger i et Færgeløb i Mariager Fjord, derved at Hestene bleve skye og løb ud i Dybet med Vognen, som skulde have bragt dem fra Færgen ind paa tørt Land. Ogsaa Heste og Vogn bleve borte i Strømmen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
J Holsteen saavelsom i Fyen klages over tyvagtig Bortskjæring af Hestehaler og Manker for at sælge Haarene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Da endeel Køer døe i det Holsteenske, formedelst der gaaer Blod istedet for Vand fra dem, og man hidtil ikke han kunne udfinde Oprindelsen til denne Sygdom, saa ere de, som vide Raad herimod, blevne anmodede behageligen at melde sig i Expeditionen af den altonaiske Merkur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Den 6te August solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 41 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 42. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. Disconto 8 Procent. en en
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Bekjendtgjørelser. Mannagryn kjøbes af Thun i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Auction. Mandagen den 12te dennes, Formiddag Klokken 10, agter Capitain Hertzer, hvis antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction at bortsælge 140 Stykker Rundholter, fra 40 til 56 Fods Længde og fra 9 til 12 Tommers Tykkelse paa Midten, samt nogle 3 Tommers Fyrreplanker af forskjellig Længde. Liebhaberne vilde møde ved Gaardmand Peder Skomagers Gaard i Gjedesbye, hvor AuctionsConditionerne nærmere vil erfares. Gedsørgaard, den 3die August 1816. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Mandagen den 12te d. M., Formiddag Kl. 9 slet, bliver, ved offentlig Auction paa Rudbjerggaard, bortsolgt: alt det afdøde Kammerherre Baron v. Knuhts Stervboe tilhörende Løsøre og Creaturer, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder, Kakkelovne, Vogne, Seletøier, Kaner, Slæder, Heste, Kjör, Mejerie-Redskaber m.v.; alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere skulle vorde bekjendtgjorte. Nakskov, den 3die August 1816. Pontoppidan. Bukkehaugegaarden i Nebbelunde Sogn, bestaaende af 16 Tønder 1 Fierdingkar 1 1/2 Album Hartkorn, med et Tillæg af 84 Tønder Land Ager og Eng, samt 6 Tønder Land Tørvemose, bliver Onsdagen den 14de August næstkommende, Klokken 2 slet Eftermiddag, ved offentlig Auction i Gaarden bortsolgt, om antageligt Bud skeer. Paa Gaardens Jorder er oprettet 4 Huse og en Lod udlagt til det 5te. Hver Huusmand forretter 124 Ugedage, som de, naar Huusbonden forlanger det, skal betale med Penge. Gaardens Jorder ere bekiendte gode, fornøden Tørveskiær til Gaardens Brug, endog til Salg Til Gaarden hører Privilegium at oprette et Grubbenærk. Skulle Gaarden ikke samlet blive solgt, bliver Husene separat og siden en Parcel af Gaardens Jorder for sig selv. Conditionerne bliver paa Auctionsstedet bekjendtgjorte, hvoriblandt denne, at af Kjøbesummen kan blive staaende 4 a 5000 Rbdlr. og Resten erlægges, deels til 11te December dette Aar deels til 11te Junii 1817. Rødbye, den 3die August 1816. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
J Følge dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de Julii dette Aar indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i forhenværende Kjøbmand, Jørgen Tolderlunds Opbudsboe her i Byen, til, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Skiftesamlinger ere berammede at afholdes paa Byens Raadsine den første Onsdag i hver Maaned, om Formiddagen Klokken 10 slet, til hvilke Tider de der have Noget at fremme, ville behage at møde. Nakskov, den 6te August 1816. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Tjeneste søgende. En ung Pige af honette Forældre ønsker sig til førstkommende November Condition som Huus-Jomfrue, enten hos en Præst, Forpagter eller anden hos net Familie, dog helst ved en god fornuftig Kones Veiledning, da hun ikke er ne, sig i hees som hører til Huusholdningen. Hun syer godt, med flere Fruentimmer=Netheder. Paa Lønnen ansees ikke saa meget som paa god Omgang. Man behager desangaaende at melde sig i en Billet, aflagt paa Addresse-Contoiret i Mariboe, med Udskrivt: Til H.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
En Skytte, der er forsynet med gode Recommendationer, ønsker sig en Tjeneste til 1ste November førstkommende. Nærmere Anviisning gives paa Addresse-Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
En ved Taars Færgested beliggende særdeles god Bæls Baad, som med gode Seil og andet fornødent Redskab er forsynet, kan erholdes tilkjøbs, tilligemed 10 gode og 8 mindre gode Sildegarn, naar Vedkommende, som maatte ønske at kjøbe samme, derom behager at henvende sig til Peder Hviid i Færgegaarden sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Extra gode Oste, fra et af Lollands første Meie rier, god og klar Ædike, til Syltning og andet Huusholdningsbrug, dybe Glasfade af forskjellig Støttelse med flere Glasvaret, samt lyst og mørkt Candis, faaes til billigste Priser hos Kjøbmand Bøye i Mariboe,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
Lollands Falsters Stifts No. 62. 10de Aargang. privilegerede. Kongelig om Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. Læs alden 13de August 1816. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, reside Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
Napoleon. Efter americanske Blade skal Napoleon have forlangt at blive bragt fra St. Helena til en fast Plads, i Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
Tydskland. J Würtemberg have Stænderne bekjendtgjort, iblandt andre Actstykker, tre Forestillinger til Kongen. Den Ene af dem beder ham afstaae fra den af ham besluttede Militairudskrivelse af 900 Mand, uden Stændernes Deeltagelse, midt i den dybeste Fred, uden nogen i Dine faldende Grund, paa en Tid, da der endnu haves en paa Krig beregnet, Landets Kræfter langt overskridende, staaende Hær, da Markarbeiderne gjøre Krav paa alle Landboers Hænder, da Statsudgivternes Jndskrænkning er en bydende Nødvendighed, da Jommeren iblandt Folket ikke er at beskrive o. s. v. – De, lægge Stænderne til, kunne, uagtet den kongelige Erklæring, at ingen Skrivelse, ingen Forestilling fra dem, med mindre den havde Hensyn paa Grundvolden til en Constitution, vilde vorde tagen i Betragtning og besvaret – et holde sig løste fra, hvad Pligt paalægger dem, og i Særdeleshed ikke opgive den Rettighed, at gjøre J en anden Jndsigelse mod Troppendskrivning. Skrivelse protestere Stænderne imod den i Henseende til Forretningerne ved Finantsernes og Jndenrigs-Anliggendernes Departement givne Anordning som foruroligende, især derved at den strider mod den Grundsætning om Kollegialforfatningen, som er erkjendt i den Constitutionsforening, som skal fornyes; de bede derfor om hiin Anordnings Tilbagekaldelse. – Endelig skildre Stænderne, i en tredie Forestilling, den almene Nød, for hvis Formindskelse Udsigterne til Hosten kun blive lidet Beroligende, da denne truet med en Hungersnød, imod hvilken man i Kartofler ne haabede at have fundet en bestandig Beskyttelse, men som nu ved de Ulykker, der have rammet og saa denne Frugtart, ikke vil kunne ofvendes. De andrage derfor om Nedsættelse af en didsigtende Commission, i hvilken ogsaa Medlemmer af Stænderne maatte optages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
J adskillige nederrhinske Strøg leve nuomstunder mange Bønderfamilier blot af Kartofler, Paa St. Kiliansdag, fra hvilken Würtembergernes nu 300 Aar gamle Friheder og Rettigheder skrive sig, samledes 286 af Stuttgardts Borgere og Jndvaanere til et festligt Maaltid, hvorved de tillige overrakte den af deres fælleds Sag høitfortjente Landskabs-Assessor Klupsel et med passende billeder og Paaskrivter prydet Bæger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
Kongen af Würtemberg kom den 24de Julii til en Dags Besøg i Carlstube, hvor ogsaa Kongen af Bayern kort forhen havde været. Man mener, at disse tre sydtydske Souverainers Sammenkomst har været aftalt og har sigtet til politiske Gienstandes Omhandling, saameget mere som en betænkelig Forening imellem endeel Medlemmer af den høje Adel i Bayern, Würtemberg og Baden nu er vorden almeen vitterlig Kongeriget Würtemberg har sex Ridderordener: den gyldne Ørn, den militaire St. Carls Orden, en Orden for militair og en for civil Fortjeneste, en nye fra 1815 for Militaire og de adelige Herremænds Decoration. Til Kongens Hofstat hører, foruden 4 "Arveembeder." 196 Kammerherrer og 95 Kammerjunkere. Staldvæsenet forestaaes af 21 Overstaldmestere og andre Staldmestere. Desuden hove Dronningen, Kronprindsen. Heringerne Ludvig, Wilhelm, og Henrich, samt Prinds Paul, egne Hofstater. Militairetaten tæller 61 Generaler, nemlig 3 Feltmarskalker, i Felttøimester, en General for Jnfanteriet, 11 Generallieutenanter, 21 Generalmajorer, 6 Commandeuret, 1 Jnvalid, 7 Pensionister og 8 til andre Tjenester Bestemte, hvortil endnu komme 2 nye Ansatte. Hvad Armeen angaaer, da bestaaer Cavalleriet af i Regiment Garder, 1 Regiment Chrvaux Legers, 1 Regiment Dragoner, 3 Regimenter Jægere, samt 3 Batterier Artillerier. Et Regiment har 4 Eskadroner, en Eskadron 100, men paa Fredsfod 80 Mand. Jnfanteriet bestaaer af Garden til Fods, 8 Regimenter Jnfanterie 2 Regimenter let Jnfanterie, et Corps Skarpskytter, samt den lille Garnison i Fortressen Asberg. Et Regiment Jnfanterie bestaaer af 2 Batallioner, hvert paa 4 Compagnier til 120 Mand Skydegevær. – (Saaledes for det Meste fra den sidst udkomne Königl. Würtembergisches Hof, und Staats=Handbuch).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
Jtalien. J Calabrien siges Orden og Rolighed meere og mere at udbrede sig. Den Frygteligste iblandt Røvere, der, Boccamorto, er med 5 af sine Fæller i Monteleone bleven heftet. Han er overvættes stærk, af Folket anseet for en Menneskræder. Han var forhen i Sicilien, faldt i Barbareskernes Hænder og kom fra dem til Calabrien, Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-13
En jesuitisk Professor begyndte for kort siden i Madrid mathematiske Forelæsninger, hvori han sagde: Al den Ulykke, der i de sidste 30 Aar har ramt Enropa, maa tilskrives den Underviisningsmaade, hvoraf det forrige Aarhundrede var saa stolt, og som ført Menneskene til Jrreligiositet og Oprør. Jeg vil derfor indskrænke mig til Arithmetik, Algebra og Geometrie; thi jeg frygter meget for, at selv de øvrige Dele af Mathematiken lede kun til Atheisme og Materialisme." – Han havde ved sin første Forelæsning 120 Tilhørere, ved den anden 30, ved den tredie 4 og ved den fjerde – Een.