Aalborg Stiftstidende, 1836-06-14
Stænderforsamlingen i Viborg. (Fortsat.) J Mødet den 13de Mai oplæste Justitsr. Fjelstrup et Forslag til en allerunderdanigst Begjæring om, at Selveiendom og Arvefæste maae befordres og fremmes, og at de tilværende Selveiere og Arvefæstere maae opretholdes." Som Midler, hvorved dette lettest og snarest kunde opnaaes, anførte Proponenten, at Godseierne eller den som træder i hans Sted maatte af Regjeringen tilsiges saadanne Fordeele, som kunde opmuntre ham hertil, og at der under kgl. Garanti maatte oprettes en Laanekasse med en Capital-Fond af idet mindste fire Mill. Rbd. Til at tage dette Forslag under Overveielse besluttede Forsamlingen, med 14 St. imod 4, at nedsætte en Committee, hvortil valgtes Baron Arenfeldt, Justitsraad Fjelstrup, Justitsr. Nygaard, Procurator Petersen og Auditeur Roulund. - Procurator Petersen foredrog derpaa et Andragende fra Pastor Hoff i Marienborg, sigtende til Forbedringer af de Landsbykirker, som nu eies af Privater. Proponenten søgte at skildre den maadelige, ja undertiden uanstændige Tilstand, hvori det Jndre af mange Landsbykirker i Jylland, som eies af Private, befinder sig, og, for at kunde komme ud af denne sørgelige Tilstand, foreslog han, at Kirkeeierne skulde udløses fra Eiendommen over Kirkerne med tilhørende Jndtægter, imod fuldt Vederlag. Han meente, at Kongen ved et Lovbud, som bestemte dette, ligesaalidet vilde gjøre noget Jndgreb i Eiendomsretten, som da han tidligere betog Kirkeelerne deres Ret til at kalde Præst til Kirken. Til at udløse Kirke eierne skulde skee Laan under kongelig Garanti o. s. v. Tvende Medlemmer bevidnede vel Rigtigheden af, at det Jndre af mange Landsbykirker var i en, til deres Bestemmelse kun lidet svarende, ja ei sjeldent i en frastødende Tilstand; men de antoge ikke, at de tilsigtede Forbedringer vilde blive at tilveiebringe paa den af Proponenten foreslaaede Maade, og befrygtede derfor, at den Committee, ved at behandle denne Gienstand, vilde støde paa uovervindelige Vanskeligheder og altsaa spilde Tiden med unyttigt Arbeide. Da ogsaa den kongl. Commissarius ansaae Planen for uiværksættelig og havde oplyst den væsentlige Forskjel imellem jus vocandi og den Rettighed, at nyde Jndtægterne af en Kirke, imod at vedligeholde den, saa blev Forslaget ved Afstemningen af Forsamlingen afviist med 43 St. imod 5. - Derefter foredrog Proprietair Spltid, i Propr. Fønss Forfald, en Petition om, at Hegnsforordningen af 9de Juli 1817, maatte blive underkastet en Revision og i Særdeleshed, at de i samme nævnte Optagelsespenge maatte blive nedsatte, hvilket Forslag, med 46 St. imod 2, blev antaget til en Committees Behandling. - Propr. la Cour til Thimgaard oplæste derpaa et Forslag om samme Gienstand, hvilket Forsamlingen ligeledes, med 47 St. imod 1. besluttede at lade prøve af en Committee, til hvis Medlemmer i næste Møde valgtes Propr. Skibsted, Kammerr. Christensen, Baron Arenfeldt, Ole Kirch og Peter Vinther, efterat Gaardeler B. Borberg havde erklæret, at han vilde indskrænke sig til at tilstille denne Committre et ogsaa af ham anmeldt Andragende om samme Gienstand. - J Mødet den 14de Mai anmeldte Vice-Præsidenten, der fremdeles fungerede, følgende Andragender, som indleverede forat afgives til vedk. Committee, fra 17 Skolelærere og Kirkesangere i Rinds Herred, samt fra Skolelærere i Tyrsting og Vrads Herreder, angaaende Skolelærernes Kaars Forbedring; fra 6 Brændeviinsbrændere i Ebeltoft, angaaende Brændeviins brænderierne, fra Agent Nielsen, ang. Forbedring af Almueskolevæsenet i de jydske Kjøbstæder og Oprettelse af høiere Realskoler i Aalborg og Aarhuus, fra Gaardmændene i Visberg, Sogn, ang. Hoveriets Afløsning; 4 Skrivelser fra forskjelligen Præster, ang. Jndskrænkning i Huses Bortfæstning, samt frask Mollerup, Nordby, Gammelby m. fl. Byer under Trøyborg, Gods om, at Jndfæstningssummen maatte bestemmes ved Lov, og om Forholdet mellem Superficiairbønder og Herskabet. - Propr. Spliid foredrog derpaa en Petition om, at der maattet blive oprettet Uldmarkeder for Jylland i Ringkjøbing, Aalborg og Viborg, og at disse maae blive bestemte til Afholdelse mod Slutningen af hvert Aars Mai og omtrent midt i October, saaledes efter hinanden, at Liebhabere kunde freqventere Markederne alle 3 Steder. Proponenten viste i sit Foredrag, hvori vigtig Uldproductionen i en stor Deel af Jylland er, men tillige, paa hvilken ussel Maade Uldhandelen fortiden drives der, idet den ganske er i en Hærskare af Landprangeres Hænder, som for en lav Priis opkjøbe eller for andre Kjøbmandsvarer tiltuske sig Ulden af Bonden, behandle den slet, sammenblande baade den bedre og den slettere Uld med hinanden, saa at al Sortering derved bliver umulig, ikke at tale om, at enkelte Land kræmmere endog blande Sand i den, for at den skal veie destomere, hvilket foraarsager, at den danske Uld bliver kun til Middelgods og neppe det, og at den kommer mere og meere til at staae i slet Credit i Udlandet. Uldmarkeder, hvor den sorterede Uld vilde blive bedre betalt, ansaae Proponenten derimod som et virksomt Middel til Uldproductionens Forædling, ligesom ogsaa Bonden i de Aar, Skattekornet blev taget og betalt efter Vægt, lærte at rense og bedre at behandle sit Korn. At Uldens Transport til Markedspladsen vilde medføre nogen synderlig Bekostning eller Tidspilde, kunde ei antages, da flere Bønder letteligen vilde forenes om, ved een Befordring og et Par Mænd at fremsende deres Uld, som de paa denne Maade vilde faae langt bedre betalt. Efterat et Par Medlemmer havde understøttet Andragender, og yttret sig om Uldhandelens Vigtighed for Jylland, samt Landkræmmernes Skadelighed i Almindelighed og navnligen med Hensyn til denne Handel, idet de end- og blandede Kalkuld imellem Ulden og formelig paa Loen tærskede begge Deele sammen, besluttede Forsamlingen eenstemmig at en Committee skulde nedsættes, hvortil valgtes Justitsraad Fielstrup, Christen Schou, Kbud. Faartoft, Procurator Petersen og Propr. Spliid.