Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-20
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Fra Paris haves den vigtige Efterretning, at d. 7de November, om Formiddagen Kl. 10, et Hertuginden af Berry paagteben og fængslet i Nantes. De nærmere Omstændigheder herved ere i Korthed følgende: Allerede længe gik det Rygte i Nantes, at Hertuginden befandt sig i Staden, eller dog med det Første vilde komme dertil; men d. 6te, om Eftermiddagen Kl. 4, fik Politiet Efterretning om, at hun var ankommen og befandt sig i en vis Frøken Duguignys Huus. Der skal hun allerede tilforn oftere have opholdt sig. og i Mellemtiden streifet omkring i Omegnen, under mangehaande Forklædninger. Da imidlertid Grevderlon og General Dermoncourt ved deres Aarvaagenhed ikke lode hende beholde noget Haab om at undgaae deres Efterstræbelser; saa besluttede hun, udmattet af de eventyrlige Vandringer, atter at tage sin Tilflugt hos sine troe Venner i Nantes, uden at ane, at et nyt og meere skarpsynet Politi vaagede Dag og Nat over hendes Skridt. Efterat en Forræder af Hertugindens eget følge havde angivet hendes Ankomst i Demoiselle Duguignys Huus, traf de militære Overbefalingsmænd, Præfetten Duval, Mairen og flere Civil og Militær-Auctoritetet det fornødne Anstalter. De tilstødende Gader bleve besatte med Tropper, som ikke lode Nogen komme enten ud eller ind; der blev banket paa Huusdøren; man lavede sig allerede til at brække den op, da den endelig blev aabnet; Undersøgelsen begyndte. J Spisesalen var et elegant Maaltid anrettet; men et Par Pladser vare tomme. Paa et Loft opdagede man et lille Kammer, hvori det fandtes Spor af nylig brændte Papiret; under et Bord fandtes et Brev til Hertuginden, skrevet med sympatetisk Blæk, i Brevet, som var fra Paris, blev hun advaret om, at en Person, som besad hendes hele Fortrolighed, var en Forrædet. Dette Brev gav Vished om Hertugindens Nærværelse; dog hengik den hele Nat med frugtesløse Eftersøgninger. Først den følgende Formiddag, da man fast havde opgivet Haabet om at udrette Noget, mærkede man, ved at opfriske Jlden i en Kamin, hvor den havde brændt hele Natten igjennem, en sagte Bevægelse. Man lyttede. Endelig hørte man en Røst "vi ere Eders Fanger; vi overgive os." En Plade i Caminen blev brudt fra, og man opdagede et Hul og deri 4 Personner. En Frøken Emilie v. Kersabiet, klædt som Tjenestepige, blev først fremtrukken; derefter Hertuginden af Berry, og endelig to Herrer, v. Mesnard og v. Guibourg. Formedelst den indsluttede Luft, den utaalelige Hede og Hunger, som de næsten i 20 Timer havde maattet udholde, vare de alle i en ynkelig Fatfatning, og Hertuginden sagde: I have handlet med mig som med St. Laurentius." Den høie Fange blev ført til Slottet, hvor hun blev behandlet med megen Opmærksomhed. Jmidlertid fortsattes Huusundersøgelserne, og man fandt i et Aflukke en stor Mængde 1 og 5 Fr. Stykker, smukt prægede med Henrik d. 5tes billede; endvidere Mønt værktøi, en Bogtrykkerpresse, høist vigtige Papirer og mangfoldige Proclamationer, hvoriblandt een til Jndbyggerne i Nantes, hvori Hertuginden lovede dem, at dersom de vilde erklære sig for Henrik d. 5te, skulde Nantes under hele Regentskabet blive Regjeringens Sæde. Af de i Nantes forefundne Brevskaber skal det være klart, at Hertuginden har handlet i Forstaaelse med de øvrige Medlemmer af den fordrevne Kongefamilie og navnlig med Carl den 10de selv. Saavel i Nantes, som i Paris have en Mængde Fængslinger fundet Sted. - Moniteuren indeholder en kongelig Forordning om, at et Lovudkast, Hertuginden angaaende, skal forelægges Kamrene. Jndholdet af dette Lovudkast angives saaledes: 1. Hertuginden af Berry skal deporteres og for evig forvises. 2, Hendes Godser i Frankerig skulle confiskeres. 3, Dersom hun eller noget andet Medlem af den styrtede Familie vender tilbage til Frankerig, da skal Saadant drag Livsstraf efter sig. - J Ministerraadet d. 9de skal den Beslutning være fattet, at Hertuginden for det Første skal føres til Citadellet Blaye ved Bordeaux. Endvidere skal det være besluttet, at en Belønning af 600,000 Fr. skal tilstaaes de Personer, som ved denne Leilighed have udmærket sig ved Aarvaagenhed og Nidkjærhed. Som et i vore Tider sieldent Træk, fortjener at anføres, at man bød en Tjenestepige hos Frøken Duguigny 40,000 Fr.; forat forraade de Skjultes Gjemmested, men udrettede Jntet dermed.