Jyske Efterretninger, 1768-11-04
Slutningen af Aalborg Byes Privilegier. den 20 Fordrister sig nogen til imod nogen af form. Artikler at giøre da skal den, for hvilken Artiel han imod giøre have forbrudt Fyrgelive Mark Peuhinge imod Os og andre fyrgetive Mark til Byen. man 31. Jtem skulde og alle vore Undersaatte udi Aalborg, Deres Skat, naar den paalegges aarligen og til gode Rede udgive, hvilken Borger, som befindes og sig derimod for trykker, saa den ey inden een Maaned nest efter samme Skat Hy paa paalagt er, til gode Reede udgives, da skal den samme, hvis Brøst saa findes, have forbrudt sit Borgerskab, eller og have det udi Borgemestere og Raads Minde. 32. Jtem alle 9de Jorder, som een Gaardseye er, stilde give Otte Skilling til hver Skat. 33. Sammeledes have vi nu for den store Trette og Uenighed, som vi formerke at være iblandt vor Undersaatter, og andre, som bruge Fiskerie udi Liimfjorden, med Bundgarn, Ruuser, Nedgarn og andre Fiske=Garn med form vor Elskelige Dannemarkes Riiges Raad derpaa gjordt og bevilget disse efterskrevne Articuler. 34. Først, at ingen Bund=Garn eller Ruuser skulde set tes fra Hage Dybed, som ligger ved Øe Kloster og til HalsVeyde, saavidt, som vi det selv haver udviist, ikke skal heller settes Bund=Garn eller Ruuser paa Korsholm eller udi Haa=Dybet; nærmere end det Skielsmisse, som staaer imellem Dokkedal og Eigense; Men andensteds udi Fiorden, maa de bruge Ruuser, Bund=Garn, dog saa at ingen skal sette Deres Ruuser eller Bund=Garn udi Dybet, saa nær at Seyladsen dermed forhindres. 35. Og skal giøres et Skiele og henges paa Raadhuus sene udi alle Kiøbstæderne hos Liimfjorden, hvorefter hver skal viide at binde Deres Bund=Garn, Ruuser, Needgarn, Vaade=Kalve og andre Garn, og skulde ingen Garn, som have mindre Masker, end samme Skieller udviiser; bruges udi Liimfjorden. 36. Sammeledes skulde alle Pulsvaader udi Liimfjorden, være aflagde efter denne Dag. 31. For 37. Fordrister sig nogen til at gjøre imod Nogen af disse alt sit Fisker=Redskab og Skib, og dertil fyrgetive Mark Pense foreskrevne Articuler i hvem han er, skal han have forbrudt dinge, halvdeelen til den, hvad heller han er Jndlændiske eller Udlændiske, som paakiærer, og anden halvdeelen til Os- og Kronen: Findes Nogen Vor Fogeder eller Leens=Mænd, at see igjennem Fingre med Nogen, og det bliver klaged for Dennem og siden ikke vilde straffe derover, som foreskrevet staaer, da skulde De staae Os til rette derfor, og være pligtige dertil at oprette, hvis Skade deraf kommendes vorder; end og Dennem som dem med Rette tiltale. 38. Desligeste skulde form. vor Undersaatter udi Aalborg maa nyde Deres frie Fæedrift her til Byen, for hverMands Tiltale eftersom de pleyer at have af gammel Tiid, og skal samme Deres Byes Birke=Ret og Frihed forstrekke sig først Vester ud til Hasseriis Aae og Synder paa til den store Høy, som stander udi Drastrup Sliger ved Adelveien, og saa Øster til Aaen Synden om Kietterup Kier; Jtem Østen fra Byen ud med liden Norden med Sandvadet til Slots Enge ved tage til den store Steen, som stander Norden i Fæedristen, og saa Øster fra Sandvadet og til den liden Høy, som ligger imellem begge Aldveiene, som de grendser til Nortranders og Sundbye løbendes: Jtem Synder og Vester fra form. Høy ud med Liiden op til Filsted Mark. og Synder til Gugis Enge, vedtage ogsaa Vester udi Aaen, dog hver Mans Friehed og Rettighed udi form. Birkeret, her med udforkrenkt udi alle Maader. Thi forbyde Vi alle, hvo de helst ere eller være kunde, særdeles vore Fogeder, Embeds Mænd og alle andre form Vor Undersaatter Borgmestere, Raadmænd og meenige Borgere og Indbyggere herudi form Aalborg eller Deres Efterkommere her sammesteds herimod paa form. Privilegier og Friheder, eftersom forskrevet staaer at hindre, hindre lade, eller udi nogen Maade, at uforrette eller Forfang, at gjøre under vor Hyldest og Naade, givet udi formelte Hy 2 vor vor Kiøbsted Aalborg Sancte Petri Cathedre Aften den 22. Febr.) Aar 1546. Under vort Signet. Christian Perti. Johan Friis, Cantzeler. (Foranførte Privilegier ere siden af efterfølgende Konge Allernaadigst confirmerede.) Betænkning. om Rugens ringe Tilvæxt i Aaret 1763. med Ønske til bedre Lykke af den Rug Sæd, som nu er lagt gal. en og legges, fra .