Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-08-16
Jndsendt. Min Herre! De melder mig i Deres sidste høistærede, at en Ven, som paa sin Reise nyligen besøgte Dem, havde talet om, at Humle-Ranker og Brænde Nelder ved Lærreds=Fabrikerne og detslige kunde giøre ligesaa stor Nytte som Hørret. Men da han ei om Omgangs Maaden dermed kunde give Den den forønskede Efterretning; saa udbeder De samme af mig. Jeg har selv heri ingen Erfarenhed, men vil i dets Sted give mig den Ære at meddele Dem, i Oversættelse af den troværdige Hr. Daries, hvad han til denne Materie henhørende anfører i hans Kammeral-Videnskab. Samme Skrifts 2den Deel 2det Capitel, der handler om dette og meere, lyder fra §. 543 til §. 558, oversat af det Tydske saaledes: Andet Capitel, om Lærreds Fabriker. C. 543. Handelen med Lærred er almindelig og næsten u-undværelig. Hvorfor denne Fabrik i det Land, hvor Lærredet giøres i en stor Fuldkommenhed, er en stor Skat Mange giøre til denne Fabriks Opkomst det Forslag: Lin-Garens Udførsel og Fremmede Linden Varers Jndførsel maatte forbydes. Jeg overlader til andre at forsvare slige Forslage. Jeg bifalder dem ikke. Har man gode Varer for billig Priis, saa skal Frihed, mere ophielpe Handelen end Jndskrænkning, Vi ville undersøge alt det, man maa see paa ved denne Fabrik, naar Arbeidet skal blive fuldkomment, ikke for at blive Lin-Vævere, men kun for at giøre os duelige til regelmæssig at bedømme Spindernes, Vævernes, Blegernes med fleres adskillige Forretninger, og at forbedre dem der, hvor det til Fabrikens Opkomst er fornødent. Dog lade vi enhver Frihed at forandre vor Underviisning eftersin Jndsigt, Maaskee Erfarenhed taler for mig. C. 544. Først om Materialiernes Til beredning. J Alminddelighed bliver Lærredforfærdiged af Hør og Hamp. Begge Vexter, ere, naar Knuderne, hvoraf Sæden er, ere bleven afrevne, intet andet end Legemer, som ere sammensatte af ved hinanden hængende Traader, hvilke ere ligesom indsluttede i en skiør Hud, som man kalder Bast. Derfor udfordrer denne Vextes Tilbereedning en Opløsning af disse Traaders Cohæsion, og at man giør Bastet mørt, paa det at det ved Bankningen kand skilles fra Traaderne. Af denne Aarsag bliver Hørret først nogle Dage lagt i Vand, for ved Blødningen at udvirke begge Deele. Og dette kalder man atbløde røsten) Hørret. C. 545. Dette synes at være et ringe, Arbeide. Men det er et meget vigtigt, hvorpaa en mærkelig Deel i Garnets Godhed beroer. Det virker Ufuldkommenheder, for det første, naar det enten gandske eller tildeels opløser Cohæsionen af de Dele, som giøre Traaden. J første Fald faae vi ved Hør rets Tilberedelse ingen Traader, men Støv, og i det andet Fald tabe Traaderne deres Smidighed. De blive skiøre, og altsaa til fuldkommen Arbeide ubrugelige. For det andet, naar det ikke skiller alle Traaders Cohæsion, men lader de fine staae i Forbindelse med de grove. Disse Virkninger have sin Grund i Ufuldkommenheden af det Vand, hvor i Hørret blødes. Er dette, saa kand det umueligen trænge imellem alle Traaderne, og altsaa skille den fine Traad fra den grove. Er Vandet opfyldt med mange sure Safter, saa maa det nødvendig giøre Traaderne skiørere. (L. 26.) Heraf følger: For det første, man maa ikke bløde Hør ret i flydende Vand, men i staaende, som Solen har igiennemkogt. For det andet, fedt og raadned Vand er det bedste til Hørrets Blødning. (L. 28. 32.)H. 546. Ere disse Regler grundede, saa maa det nødvendig have en mærkelig Jndflydelse i Garnets Fuldkommenhed, naar man bløder Hørret enten i Grøvter, som ere fyldte med stinkende Møddings-Vand, eller i fri Luft ved den med den naturlige Olie fyldede Dug. (Resten Følger.) Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose,