JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Mariboe, d. 4 Januari. 1ste Juledag 1819 hensov den ædle og fromme Grevinde Hardenberg Reventlov, født von Reitzenstein. Efter hendes egen sidste Villie blev hun jordet uden al Pragt paa Radsted Kirkegaard den 31te December. Da hendes Liig førtes til Kirken, indfandt sig en talrig Mængde af Slægt og Venner, Embedsmænd, Geistlige og Andre, som uindbudne fulgte Kisten. Ved Kirkegaarden modtoge Grevskabets Skolelærere, som ligeledes mødte af egen Tilskyndelse, Liget med en Sang. - Saavel fra Værelset over Gaarden, som fra Kirkeporten og til Alteret, bare Slægtninge og Venner Liget, ellers bare Radsteds Sogns Bønder. For Alteret sattes Liget ned, medens kun Sørgetoner fra Orgelet løde. Derpaa fremtraadte Stedets Præst, Hr. Harder, og med inderlig Bevægelse tolkede, hvad alle Tilstædeværende dybt erkjendte, at den Hedenfarne var moden til Himlen. Da Psalmen No. 424 var afsjungen, overraskede Hs. H. Biskoppen Forsamlingen ved at tale endnu nogle hjertelige, rørende Ord til den Afdødes Ære. Under Sørgetoner førtes derpaa Liget ud af Kirken til sit Hvilested, hvor, efter Jordpaakastelsen, Skolelærerne igjen sang 2 Vers. - Paa hendes Grav er, efter hendes egen Anordning, opreist et sort Kors, hvortil er lænet en Plade med denne Jndskrift: "Jeannette Grevinde Harden bierg Reventlov fød v. Reitzenstein i Bayreuth d. 14 Nov. 1777, gift 18 Septbr. 1795. Pd. 25 Decbr. 1819." – J hendes sidste Villie havde hun anmodet hendes elskede Mand, at uddele til samtlige Grevskabets Sogners Fattige saameget, som hendes standsmæssige Jordefærd ellers vilde have kostet; og saaledes vilde hun ogsaa efter hendes Bortgang være en Skytsengel for dem, hun i Livet elskede saa faare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Odense, d. 7 Januari. Deres Høiheder, Prinds Christian Frederik og Gemalinde ankom i høieste Velgaaende den 14 Decb. til Florenz, og fortsatte Reisen derfra d. 18 s. M. til Rom. - Med det nye Aar er Frosten bleven strængere end hidtil, og var igaar især meget haard med stærk Sneefog, hvorover Hamborger=Posten først indtraf hertil om Eftermiddagen Kl. 4. Det sjeldne Kaneføre benyttes ogsaa her i Vinter. Saaledes foretog et Selskab i Søndags en Kanefart til Langeskovs Kroe, og i Tirsdags blev af et andet gjort en Lysttour til Skibhusene, hvorefter Man om Aftenen fornøiede sig med Dands i den Ældste Klub.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Aalborg, den 4de Januar. Frosten er heri disse Dage temmelig haard, og man vedbliver at gaae over Fjorden, ja har endog begyndt med at kjøre over samme. - Det høieste Frosten hidtil har været er 9 Grader. - Udi Aalborg ere i Aaret 1819. Copulerede 63 Par, Fødte af Mandkjøn 87, Qvindekjøn 80, tilsammen 167. af begge Kjøn; deriblandt 13 Uægte. Døde af Mandkjøn 110, Qvindekjøn 96, tilsammen 206 af begge Kjøn, deriblandt 12 Dødfødte. Altsaa 39 flere Døde end Fødte Aarhuus, d. 4 Jan. Endnu er det kunfaa Steder her i Danmark man har fornyet hiin gamle hellige Skik, at festligholde Aarets sidste Aften i Herrens Tempel, og aldrig aabner Hjertet sig dog villigere for ædle Følelser, end i Nytaars aftens høitidsfulde Stund i Guds hellige Huus. Enten det nu kommer af at Mængden føler dette eller og det bidrager til at det er noget Nyt nok er det, aldrig synes Folk saa begierlige efter Guds Ord, som netop denne Aften. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Secher, som man desværre altfor sjeldent har den Fornøielse at høre, prædikede atter dennegang. Cantatens herlige Ord vare af Hr. Adjunct Blache, Musiken dertil af Hr. Cantor Kabell. – Ved den vedvarende Snee ere Landeveiene mangesteder heromkring næsten ufremkommelige, og hist og her sees Bønderhuse næsten begravede under sammenfygede Sneedynger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Viborg, d. 3 Jan. Endnu vedvarer Sneen med Byger daglig. Alle Veiene ere deraf fulde og paa mange Steder ufremkommelige. Frosten er stundom meget alvorlig. Det vil altsaa ikke mangle Jorden paa Vand, naar Tøeveir kommer. Dagsposten, som formedelst Veiens Ufremkommelighed først Kl. 2 Eftermiddag ankom, medbringer intet betydeligt Nyt, hverken fra Udlandet eller Kjøbenhavn. Sneen ligger heromkring saa tyk, at den de fleste Steder gaaer til Knæerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Blandede Efterretninger. Blandt Londons Mærkværdigheder regnes med Rette Ølbryggerierne, og det betydeligste er det, der tilhører Barcley & Comp. Alting sættes der i Benægelse ved en Dampmaskine af 30 Hestes Kraft, og endskiønt henved 200 Mennesker og et stort Antal Heste bruges deri, tjene de dog kun til de udvortes Arbeider. J det Jndre af denne uhyre Fabrik seer man intet Menneske, en usynlig Haand forretter Alt. Store Stænger stige op og ned, og røre om i Kiedler af 12 Fods Dybde og omtrent 20 Fods Gjennemsnit, fulde af Humle og satte paa Jlden. Hæve maskiner skaffe dagligen 2500 Skjæpper Malt til den øverste Deel af Bygningen, hvorfra den ledes igjennem forskjellige Canaler til de Steder, hvor den skal bruges. Tønderne skaffes bort, uden at man rører derved. Dampmaskinen selv, som bevirker alt dette, er bygget med saadan Nøiagtighed, der finder saa ringe Stød eller Gnidning Sted, at den, uden Overdrivelse, giør ligesaa liden Støi som et Uhr, og at man overalt vilde kunne høre en Knappenaal falde paa Gulvet. Karret, hvori Kogningen gydes, efterat den har faaet den første Tilberedelse, er af Kjæmpestørrelse. Det største kan indbefatte 3000 Fade, og i hvert kan der gaae 36 Galloner, hvilket, naar 8 saadanne Fade regnes paa hver Tønde, kan lignes med et Skib paa 376 Tønder, og af saadanne Fade findes her 4050, hvoraf det mindste indeholder 800 Fade og følgeligen 100 Skibs tønder. Denne Flaade staaer under eet og samme Tag, svæver eller hviler i det mindste paa et Tømmerværk, hvorunder man kan staae opreist, og see saavel det Øverste som det Nederste. Det mindste Kar er naar det er fuldt med Øl, 3000 Pd. St. (12000 Spec.) værd, og naar man efter dette Forhold anslaaer de øvrige, saa vil man finde, at denne Kielder indbefatter en Capital af 300,000 Pd. St. (1,200,000 Spec.) Allene Fadene, hvori dette Øl tilbringes Kjøberne, koste 80,000 Pd. St. (320,000 Spec.) og sandsynligviis bruger den hele Anstalt en halv Mill. Pd. St. (2 Mill. Sp.) som Drivtscapital. Bygningen er ildfast, thi Gulvene ere af Jern og Murene af Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Bryggeriet leverer aarligen 250,000 Fade Øl, hvormed en Flaade af 150 Skibe, hvert paa 200 Tønder, kan lades. 100 Heste bruges allene til at kjøre Øllet omkring i Staden. Hver af den ligner en Elephant. Man fodrer dem med en Blanding af tørret Klever, Halm og Havre, hvilket, hakket imellem hverandre, de kunne æde endog naar de have mistet deres Tænder. J Skat betaler dette Bryggerie 400,000 Pd. St. aarligen, skjøndt dets Afsætning kun er beregnet for Forstaden allene. Staden selv fæller 12 saadanne Hovedbryggerier, foruden et stort Antal andre. Uagtet Afgivten og Folkelønnen efterhaanden er steget til 120 pCt., er Øllets Priis dog kun steget fra 50 til 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
J Stein ved Anger opdagede i Juni f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
en Landmand der vilde opdyrke et Stykke Jord, en romersk Begravelsesplads. Man har allerede opgravet og fundet deri Steen=Sarkophager med Skeletter, Urner med Aske, Lamper med Jnd skrifter, saakaldte Taareglasse, mange Slags romerske Guld, Sølv- og Kobbermynter, Pile, Ringe, ægte og uægte Perler, Guldkjæder og andre Kostbarheder. Sabaria eller Stein ved Anger var en berømt romersk Coloniestad i Pannonien, anlagt i det første Aarhundrede af Keiser Claudius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 309, a vista 312. London 2 M. - Rbd. Spec. 313. - Specier solgtes fra 18 Rbmk. 12 s. til 18 Rbmk. 13 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr. f. A.) 82 a 83. Norske Rigsbanksedler 20. Svenske Sedler 64 a 65 s. - Disconto 6 PC. er samme J Begyndelsen til mine "Bidrag til nordisk Archæologie, indrykt i det nu udkomne 6te Hefte af Maanedsskriftet Hesperus, have, formedelst min Fraværelse, adskillige Trykfeil indsneget sig. De ville vel blive rettede i næste Hefte, men jeg ønsker dog strax at maatte gjøre mine ærede Læsere opmærksomme paa disse, som forstyrre Meningen ganske, nemlig: S. 4II, L. 23. Jsteden for et Bogstav (i) bør sættes et Distinctionstegn (3). - S. 416, L. 21. Jøder l. Jnder. - S. 425, L. 25. Odinsöe Odinsve. - S. 439, L. 6 Udvendigel. Jndvendige. - S 444, L. 19. Freyrsl. Freya's. - S. 446, L. 12: de høje l. da slige. - S. 448, L. 14, udenfor l. indenfor. - S. 448, L. 17: til 1. lig. S. 449, L. 15, perispharisk. peripherisk. Finn Magnusen. An Peser, Verfasser der fransischen Reimeren, im Dagen No. II. Wer maa der P.ser wohl seyn? Verse in den Tag hinen. und franzssische obemdrein macht nur P.ser ganz allein. Bewundren mus man G. Pfeiffen Doch kann ich wehrlich nicht begreiffen Das auch das Publicum nicht pliff, Als er so falsche Tøne griff. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 5. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 Januari 1820. Om Kulden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
For neppe fem Maaneder siden meddeelte jeg dette Blads Læser, mat af Hede, nogle Betragtninger over Varme. Nu sidder jeg ved isbelagte Vinduer, for at nedskrive nogle Betragtninger over Kulden. Varme og Kulde have, som bekjendt, to hinanden modsatte Virkninger. Den første udvider, den anden sammentrækker. Endog de haardeste Metaller og Stene, selv Diamanten, sammentrænges af Kulden i et snævrere Rum. Vandet udvider sig vel mærkeligen, naar det er fast, men Aarsagen dertil synes snarere at ligge i visse dermed forbundne Omstændigheder, end i Kulden. En Undtagelse er Jernet, som ved sin Overgang fra den faste til den flydende Tilstand udvider sig. Mange Lande og Egne ere, formedelst deres Beliggenhed, langt koldere end andre, der ligge under samme geographiske Brede, altsaa i samme Grad ere udsatte for Solstraalerne. Jo høiere i Almindelighed et Sted ligger over Havets Flade, desto koldere er det. Derfor ere selv i Peru, midt i den hede Zone, Toppene af mange Bjerge bedækkede med evig Snee og Jis. Ogsaa Vindene have stor Jndflydelse paa Kulden, naar de hidføre Luft fra koldere Jordstrøg. Hos os er især Østenvinden den føleligste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
De strængeste Vintere her tillands, fra 1768 til 1797, altsaa i en Række af 30 Aar, vare: 1785, Januari, da den største Kulde var 138. Hvilken sidste var den strængeste i hele disse 30 Aar. Den ringeste Kuldegrad var i dette Tidsløb 1787, da den største Kulde i November kun var 2 Men en Kulde af 17 forekommer os kun at være yderst stræng. J Kuldens sande Hjem, Siberien, er den uforlignelig stærkere endog paa Steder, der have en langt større Brede. Vel ere Opgivelser af f. Ex. 150 og 157, ikke at lide paa, da alle de Opgivelser, der overstige Qvægsølvets Frysepunkt, hvor dette Metal ophører at være en rigtig Maalestok for Temperaturen, ikke ere tilforladelige. Men saa meget veed man dog af de Beretninger, troværdige Reisende, som en J.H. Gmelin, Pallas, Laxmann o. fl. have meddeelt, at f. Ex. i Dec. 1734, Kulden i Jeniseisk, der dog kun ligger omtrent 3 B. G. nordligere end Kjøbenhavn, Frosten var saa stræng, at Luften syntes ligesom frossen og ganske var opfyldt med Taage. Og denne Taage tillod ikke den fra Caminen kommende Røg at stige i Veiret. Spurvene faldt døde til Jorden og frøs ihiel, naar man ikke strax bragte dem i et varmt Værelse. Aabnede man en Stue, saa opstod pludseligen en Taage deri, og Vinduerne frøs til saaledes, at der satte sig 3/4 Tomme tyk Jis derpaa i 24 Timer. Om Dagen, hvor kort den end var, fandtes stedse Ringe om Solen og Bisole. J det nordlige Siberien er Kulden endnu strængere. J Jakutzk (620 R. B.) fordærvede den alle Prof. de Jsle de la Croyeres Barometre og Thermometre. Jorden var frossen saa haard som Marmor, og de tykkeste Jernredskaber, man vilde opgrave den med, sprang itu. Det sneede der ofte saaledes, at man troede Luften, kun bestod af lutter Snee. Selv i Nærheden af Jlden frøs Fingrene bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Den største Grad naturlig Kulde har man antaget at være 42 Sr. Reaum. og 62 1/2 Sr. Fahr. Saaledes befandtes den at være den 12 Jan. 1786 i Hudsonsbay af dem, som den berømte Naturkyndige Cavendis, havde sendt did for at anstille Jagttagelser med de meest udsøgte Jnstrumenter. Men uagtet disse Lande og Egne synes at være Kuldens rette Hjem, saa er der dog selv i sydlige Lande allerede indtruffen Frost, der anrettede store Ødelæggelser. Saaledes frøs i Aaret 1709 næsten alle Olie- og Frugttræer i Lanquedoc og Provence. De stærkeste og ældste Træer gik hyppigst ud, fordi deres ubøielige Fibrer ikke mere kunde give Vandets Udvidelse ved Frysningen noget efter. Det samme er ogsaa Aarsagen, hvorfor Kar springe, naar de fryse. - J den strænge Vinter 1746 gik i Danmark den største Deel Morbær- og Valnøddetræer ud. De første ere nu en Sieldenhed her, og af de sidste sees kun for det meste saadanne gamle Træer, der enten under Frosten stode i deres fulde Kraft og overlevede den, eller som da vare spæde, følgeligen havde meget bielige Fibre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Jdeen er en Jomfru Auction, der allerede, efter Herodots Beretning, fandt Sted hos Babylonierne. Hvert Aar forsamlede man nemlig paa et vist Sted de giftefærdige Piger. Auctionarius opraabte den ene efter den anden til en bestemt Priis. De rigeste Borgere bøde hverandre over alt ligesom Pigerne anbefalede sig ved deres Skjønhed og Ynde. De Penge, som indkom forde smukke, anvendtes til at anbringe de hæslige, som ingen, der besad nogen Formue, skjøttede om. Naar Auctionen over de smukke Piger var forbi, saa begyndte man med en Licitation over de stygge. Opraaberen beskrev nu de tilovers Blevnes Hæslighed, og spurgte, om nogen ønskede den Opraabte med den Sum Penge, han angav. Ligesom nu ved Auctionen den Ene op drev Prisen for den Anden, saaledes gik det omvendt ved Licitationen. Den, der var fornøiet med den ringeste Priis, fik den Hæslige tilslaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Paa denne Maade gik man fra den Styggeste til den mindre Stygge, ligesom forhen fra den Smukkeste til den mindre Smukke. Dette Middel til at befordre Ægteskaberne skal have været brugeligt hos forskjellige Nationer. For at betrygge de hæslige Piger mod Bedragerie var det i Auctionsconditionerne fastsat: 1) at ingen Kjøber turde tage den kjøbte Pige med sig, undtagen han stillede antagelig Caution for, at han vilde ægte hende; 2) at i det Tilfælde Mand og Kone ikke skulde kunne enes, Pengene skulde gives tilbage; 3) og at Jngen maatte tillade sig at behandle Pigerne haardt eller føre dem til fremmede Lande. - Jkke allene Grækeren Herodot, men ogsaa Franskmanden Gognet, anbefaler dette Jnstitut som særdeles klogt og gavnligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Hr. Prof. Finn Magnusen bemærker i sine interessante Bidrag til den nordiske Archæologie, at den udmærkede Yndest, som Oluf Hsskuldsen, der for sin Pragtlyst kaldtes Paa eller Paafugl, og var Høvding i Dalene i Jsland i det 10de Aarhundrede, viste for Billedhuggerkonsten, paa en forunderlig Maade, er vaagnet ved hans Efterkommer i 26de Led (i Følge de paa Sagaskriveres og Annalisters Beretninger grundede Slægtregistere), vor berømte Thorvaldsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Allerede i Onsdags ere Slæder komne hertil over Jsen fra Hveen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
J et Brev hertil af 19de October f. A. har Prof. Rask berettet, at han lykkelig og vel er ankommen til Mosdok ved Terck (i Caucasus), efter at have tilbagelagt Reisen fra Astrakan med en Karavane af 100 Vogne. Han var den eneste Kristen i det hele Reiseselskab, paa en armenisk Kjøbmand nær, som dog snart maatte blive tilbage, da hans Heste bleve borte ved Nattetide. Alle de øvrige vare Tartarer. Prof. Rask roser deres venlige, ja endog hiertelige Omgang, hvortil dog hans egen Beredvillighed til at rette sig efter deres Skikke og Levemaade ikke lidet bidrog. Saaledes drak, eller rettere at sige, spiste han med dem, deres kalmukkiske Thee, som bestaaer af Kager, ud kogte i Vand, hvori Salt og Fidt eller Smør, kommes istedenfor Sukker og Fløde. Jøvrigt beklager han sig over at han ikke kan opholde sig længe i de kaukasiske Egne, for at undersøge Jndbyggernes Sprog og Sæder, formedelst de der herskende Uroligheder; - ei heller kan han, efter sit første Forsæt, tage landveis til Jndien, da Krigen raser i det østlige Persien; - derimod agter han at gjennemreise dette Riges vestlige Deel, for at naae Søkysten, og derfra indskibe sig til Jndien paa et brittisk Fartøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Skjøndt London er eet af de rigeste Stæder, paa Malerier, da den hele Orleanske og andre Samlinger ere komne did i Revolutionstiden, saa er den engelske Malerskole dog ikke ældre end 40 Aar. Sir Jasuha Reynolds kan betragtes som dens Stifter. Han bragte især Portraitmaleriet til saadan Høide, at det under hans Hænder blev historisk. Han var den første Præsident i det Kgl. Academie, levede prægtigen, havde det bedste, fornemste og lærdeste Selskab i London hos sig, og efterlod en Formue af mere end 50,000 Pd. St., som han drog fra sine Medborgeres Forfængelighed. De havde vel rost, men aldrig belønnet hans Talent. For et Hoved lod han sig betale 50 Pd. St. (200 Spec.), og foret Stykke i Legemsstørrelse 200 Pd. St. (Vor Juul fik aldrig mere end 100 Rdlr. D. C. eller 80 Spec. for et Portræt, og han var sikkert en større Maler end Reynyld.)J det brittiske Museum gjemmes 41 islandske Haandskrifter, som Sir Joseph Banks, der for adskillige Aar siden gjorde en Reise i Jsland, har foræret Museet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Den bekiendte Sir Francis Burdett eier en meget stor Formue, og yndes meget af sine Forpagtere, fordi han bortforpagter sine Jordeiendomme til meget billige Priser. Som Taler, har han meget store Gaver, men som Statsmand, tillægger man ham mere Jver, end Klogskab og Dømmekraft. Da han vil for meget, opnaaer han Intet. Han sløver og forbruger sine Vaaben i en liden Krig, og vinder aldrig nogen betydelig Seier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Et Skib fra Sydamerica havde bragt til Grenock i Skotland et Alligator Æg, hvoraf der fremkom en Unge, som beqvemt kunde holdes i Haanden. Da man ikke forstod at føde den, levede den 6 Maaneder, uden anden Næring end Vand, indtil en Naturforsker fra Edimbourg forsøgte en hensigtsmæssig Behandling. Fra den Tid af voxte Dyret hurtigen, og blev snart 3 Fod stor, og man troer at det vil naae 20 Fod. Man holder det i Vand, nær ved Jld (fordi det kommer fra et varmt Clima) og føder det med Fisk, Østers og Kjød. Det skab være saa klogt, at det om Natten, naar det mangler Vand, gaaer til Opvarterens Seng og stryger ham, naar han sover, saalænge med Halen, til han vaagner og afhielper dets Trang, og naar det fryser, fordi Jlden er gaaet ud, saa kryber det ind under hans Dyne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Morning Chronicle siger i Anledning af Vigtigheden af Florida for de forenede Stater, Florida er af langt større Værdie for de forenede Stater end man i Almindelighed troer. De vinde derved en regelmæssig Tilførsel af Skibs bygningsmaterialier, som Beg, Tjære, Terpentin, Master og Planker, især af uhyre store Ege, hvoraf Florida har overalt Overflødighed. Denne Floridas Eeg har saa stærkt Veed, at det, naar det omtrent i 100 Aar har været udsat for Veir ligets Jndvirkning, bliver saa haardt som Steen, og modstaaer Jnstrumenter, der ere gjorte af det haardeste Staal. Regjeringen i de forenede Stater veed at sætte Priis paa dette Træ. Dens første Fregatter bleve byggede af Egetræ, som man havde faaet i Sydcarolin og Georgien. Men i disse Lande gives nu kun nogle faa adspredte Træer af denne Art, maaskee ikke flere end at man kan bygge en Fregat deraf. Halvøen Ostflorida har en Havn, der er een af de bedste og sikkreste i America. Den kan rumme 50 til 100 Linieskibe. - Man seer heraf hvilken vigtig Besiddelse Florida er for de forenede Stater, og at det neppe uden den høieste Nødvendighed vil skille sig derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
J Reole (Gironda-Depart.) har en Dreng paa 7 Aar, ærgerlig over, at han maatte blive hjemme hos sin to Aars gamle Søster, dræbt denne med en Haugekniv. Da Faderen kom hjem, fortalte han grædende, at en Ubekjendt havde udøvet Gierningen, hvilken Paastand han haardnakken vedbliver, endog nu, han er overgivet til General Procuratoren. J Caen lokkede en Kone en ung Pige, som var bleven besvangret ved hiins Ægtemand, indi en Hauge, under det Paaskud, at ville, uden Mandens Vidende, give hende en Understøttelse, og stak, efter at have pidsket hende med Qviste af Vinranker, ved Hielp af en Medhielperske, en med heedt Beegplaster omviklet Kjæp ind i Livet, hvorpaa hun, under de skrækkeligste Smerter, opgav Aanden. Mordersken er nu arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Kjøbenhavns Børs d. 14 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 315, a vista 318. London 2 M. - Rbd. Spec. 319. - Specier solgtes fra 19 Rbmk. 3 s. til 19 Rbmk. 2 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr. f. A.) 82 a 83. Norske Rigsbanksedler 21 a 21 1/2. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC. Aneinen Virtuosen. Meide Narren-Lob." Dosen, Ringe und Ducaten Nium und fren Dich drob, Doch mus jeder Freund Dir rathen "Meid des Narren Lob."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Auch das Feinste wird dann grob Wenn die Plumpheit es regiert, Und aus Lob, wird Eigenlob, Wenn die Narrheit es dictirt. Der Landsmann. Reimschmidt. Gjentagende søger jeg hermed at bringe min nye Læreanstalt i Erindring, tilføiende, at alle mine Foredrag, betræffende de vigtigste Gienstande af Professionen, som deri afhandles, samt alle mine Beregninger og Afrids, efter forkortet Maal, som deri forekommer, vil i indeværende Aars Mai Maaned samlede forlade Pressen, til hvilken Tid jeg har bestemt at have gjennemgaaet Alt eengang. Endvidere finder jeg nødvendigt her at angive den Betaling, som jeg agter at tage, og som i min Bekjendtgjørelse af mig kaldes ubetydelig. Forudsat at et saadant Antal Skræddere melde sig til Underviisning hos mig, at jeg med deres Bidrag kan see mine Udgivter dækkede, da vil een Rigsbankmark i rede Sølv blive at erlægge, som og kan betales efter Dagens Cours med Rigsbanktegn, for hver Gang; ligesom jeg ogsaa herved vil erklære, at jeg begynder, mine Foredrag saasnart et saadant Antal er complet. Da det imidlertid er kommen mig for Øre, at jeg skulde have nægtet afskedigede Kongelige Militaire Adgang til min Underviisning, saa maa jeg erklære saadant for at være Usandhed; thi disse Subjecter (NB. som have lært Professionen førend de kom ind i Tienesten) ere mig ved denne Leilighed lige saa kjære, som enhver anden Skrædder, om han endog har Navn af Mester; iøvrigt er det netop min Hensigt, at bibringe Saadanne, tilligemed fornævnte Skræddere, og Laugsvende, lige Kundskaber i deres Fag, da hine saavelsom disse, efter fuldendt Tjenestetid, som oftest ønske at fortsætte Professionen og ernære sig deraf i den civile Stand. At enhver ny Jndretning, om den end har de ædleste Hensigter, stedse møder sine Vanskeligheder, er noksom bekjendt, hvorfor jeg billigen indrømmer, at der her skal Tid til at betænke sig, ligesom Tid til alle andre Ting i det daglige Liv. - Enhver, som tager Deel i mine Underviisninger, vil lettest kunde anvende foranførte nye Lærebog i alle forekommende Tilfælde, saaledes har jeg Grund til at troe, at endnu Mange ville melde sig hos mig i dette Øiemed, ligesom jeg ogsaa formoder, at en stor Deel vil prænumerere paa den nye Udgave, ved hvilken Prænumeration de vil kunde spare en Trediedeel af Bekostningen, og sikre mig for Tab ved første Oplag. With.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-15
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 6. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Januari 1820.