JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Mandagen den 12te October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig Første Auction over afg. Kiøbmand Hmidts Stervboets tilhørende paa Hiørnet af Steengaden og Broestrædet i Helsingøer under No. 17 beliggende Gaard; hvilken Gaard i Følge den tagne Syns og Vurderings Forretning er bestaaende af: 1) en Bygning af Grundmuur paa alle 4 Sider, i Længden 18 Alen 3 Tommer med Kielder under, 2 Etager høi med Heeltag og en Frontespids, den 1ste Etage er indrettet med 4 Stuer og 1 Kiøkken m.v., den 2den Etager bestaaer af en stor Sahl, i Kadinet og 3de Kamre, hvilke Værelser alle for største Deel ere beklædte med mahlet Paneel=Lærret og Papiir, i disse Værelser er 2de Fajance, 2de dobbelte og en enkelt Jern Vindovn; over hele Bygningen er Loftsrum i 3de forskiellige Afdelinger. Over Tageteopført af Muur og Bindingsværk et Fiirkantet Spiir, hvorfra haves Udsigt til Søen. 2) Af en Grundmuret Bygning til Toldbroestrædet 18 en Sietedeel Alen lang med Kielder under 2 Etager høi med Heeltag, den 1ste Etage er indrettet med en Forstue, en Botiqve, et Kammer, 2de Værelser og et Kiøkken. Den 2den Etagie bestaaer af 4 Værelser, alle med Brædegult og Gibsloft, i disse Værelser befindes en 2 Etage Jern Vindovn, med enkelt dito, en Fajance dito og en Bielæggerovn. Over denne Bygning er Loftsrum som er afdeelt i 3de Deele. 3) Paa venstre Side i Gaarden er et Sidehuus af 11 et halv Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høi med Manzard Halvtag; den 1ste Etage er indrettet til Stalderum m. m. og 2de Etager til 4 Kamre hvori befindes 2 Fajance og i Jern Vindovn, over denne Bygning er Loftsrum. Jmellem disse Bygninger er et broelagt Gaardsrum, hvorudi er et Springvand med Opstander og en Van kasse, til Vandets Afløb er en Spildebrønd opsat med Kampesteen og deri en Opstander med Pomperedskab, til Gaarden er Jndkiørsel fra Broestrædet; alt efter ovenmeldte Jnventarii-Forretnings yderligere Formeld, som tilligemed AuctionsConditionerne paa Auctionsstedet i Stervboets Gaard nærmere vorder bekiendtgjort. Endelig anmærkes: at denne Gaard er indrettet til og ligger i alle Henseender meget beqvemt for en Handlende.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Mandagen den 12te October, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver Baandfabriqueur Serins Boes Grund, beliggende paa Hiørnet af Admiral= og Dybensgade No. 267. med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de afbrændte Bygninger, opbuden ved offentlig Auction Tr E DJ E Gang for til den Høystbydende at bortsælges, efter de Conditioner som forinden kan erfares hos Lanvæsens Commissair og Procurator Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaden No. 24, Tirsdagen den 13de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i Gaarden No. 33 i Løngangsstræde ved Auction bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Trævahre, Linnet, Sengeklæder, samt endeel Hjulmands Værktøy, Materialier og en Postvogn m.v., mod contant Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Weidemann paa Østergade No. 54, hos hvem Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Tirsdagen den 13de October førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4, bliver i Følge Dom og Udlæg i Continuation af de forhen holdte Auctioner F J E R De og sidste Gang opbuden og til den Høistbydende absolut bortsolgt Grunden af Snedkermester Hans Carsten Smiths afbrændte Huus No. 126, i Kattesundet med derpaa værende Fundamenter og Rudera saa og den Deel af Erstatningen fra Brandeassen, som betales i Annuiteter til 3 pro Cento og lyde paa Capital 920 Rdlr. Conditionerne erfares hos Procurator Weidemann paa Østergade No. 54, hos hvem Auctionen holdes. Onsdagen den 14de October, bliver ved offentlig Auction bortsolgt : circa 50000 Pl. eller et större Partie Peber. - endeel Snør Rottinger og Rotting Stokke, - en liden Qvantitet Caliatur Træ, - 170 Stkr. Bukke og Tiger Skind og - endeel Struds Fiedre fra Capde bonne Esperance, - 2642 Stkr. Koglepores og andre Ostindiske Vare, som ere biergede fra det ved Anholt forulykkede Skib Nidrosia kaldet, og befindes deels gode, deels havarerede, og hvorover de trykte Fortegnelser vil bekommes hos Mægler Buntzen og Varene være til Eftersyn i de Herrer Dantzfelt Meyer & Compagnies Pakhuus 8 Dage førend Auctionen. Onsdagen den 14de Octobr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver det nye opbygte Huus No. 26. paa Østergade ved offentlig Auction F J E R De og sidste Gang opraabt for absolut og uden flere Auctioners Holdelse til den Høystbydende at bortsælges; Conditionerne, hvoriblanter, at Boutiqven strax af Kiøberen kan tiltrædes, ere til Eftersyn hos Landvæsens Commissair og Procurator Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaden Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Tirsdagen den 27de October, om Formiddagen Kl. 9, begynder Auctionen i Lydersløv Præstegaard over endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Linnet, Senge og Sengeklæder, samt Meubler; fremdeles endeel gode Arbeidsbester og unge Plage, samt en Snees Stykker Qvæghøveder, foruden Vogne, Plove, Harver og øvrige Avls=Redskaber m.v., tilhørende Stervboet efter afgangne Provst Buch, trykte Catalogi faaes hos Kiøbmand Hr. Andreas Olsen i Kiøge, paa Auctionsstedet, samt hos Auctions=Directeuren i Maglebye Præstegaard.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Fredagen den 30te October og følgende Dag, bliver holdt offentlig Auction i Nachschou i Lolland efter afdøde Frue Kammer=Raadinde Diderichsen, over Jndboe og Meubler med vide re, samt over hendes forhen iboende Gaard, som for faa Aa siden er opbygt af nye, er indrettet til Beboelse for en honet Familie og ligger paa det beqvemmeste Sted i Byen for en Handlende; tilligemed den Gaarden tilliggende Jors i Byens Marker, da Conditionerne paa Auctions Dagen nærmere kan erfares. Foruden den mig undertegnede af Høivelbaarne Hr. Kammerherre og Amtmand v. Bielke i Nestved tilstillede Constitution til paa hans Vegne at forestaae Forligelses=Commissionen for den Deel af Tryggevelde Amt, som er mere end 4 Miil fra Nestved beliggende, i Overeensstemmelse med Forordningen af 10de Juli d. A., og hvorom forud i disse Tidender er adverteret, har de og behaget Hendes Høifyrstelige Durchlauchtighed Frue Abbedissen paa Walløe, som Amtmand i Walløe Stifts Grevskab, at beskikke mig til Forligelses=Commissair for samtlige Walløe Stifts Godser, i Tryggevelde og Roeskilde Amter beliggende: hvilket herved til behagelig Efterretning for alle Vedkommende bekiendtgiøres, og ligesom Forligelses Commissionen for det hele District foretages hos mig paa Walløe hver Torsdag Formiddag; saa bliver og Klager i denne Anledning modtagne samme, steds hver Mandag Formiddag; hvilket alle og enhver, som maatte have noget enten skriftlig eller mundtlig at andrage, ville behage at holde sig efterrettelig, da de i andet Fald maae tilfrive sig selv, om de giøre forgieves Reiser. Walløe, den 8de October 1795. J. Witth, Birkedommer og Stiftsskriver ved Walløe Stift.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Her i Byen er den 11te August sidst ved Døden afgaaet Kiøbmand Staaagers Brændeviinskarl Christen Jørgensen, Schou uden Livs Arvinger, hans efterladte Eiendele er straxtaget under lovlig Behandling. Ved Registeringen blev anmeldte at den Afdødes Arvinger skulde være 2de Brødre, hvis Navne er vides og som skal opholde sig i Sielland, disse eller om flere skulde være, indkaldes herved at møde ved Skiftet som er berammet at foretages her paa Saxkiøbings Raadstue 6te Ugersdagen fra Dato den 10de November og 12te Ugersdagen den 22de December d. A. med behørig Legitimation for deres Arve=Ret. Saxkiøbing, den 30te Septbr. 1795. Colding.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
Løverdagen den 24de October, Kl. 12 Slet, bliver paa Schjoldeneholms Birketing ved offentlig Auction bortsolgt en deel Fiskerie Redskaber, bestaaende af en næsten nye Jisvaacirca 110 Favne lang og 6 Favne dyb, et nyt Taager Garn 20 Favne langt, et Dito 10 Favne, circa 30 Lpd. gl. brugbaGarn, nogle 100de Favne Vinde Linier med mere, som alt er til Eftersyn hos sal. Fiskers Enke i Walsøelille ved Schioldenesholm.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
At det saa kaldede Dionysii Marked her i Roeskilde, som en ter Almanakken er fastsat til den 6te October d. A., nu, i Følge det Kongelige danske Cancellies Resolution af 26de hujus, paa Vedkommendes derom giorte Ansøgning, er udsadt til den paafølgende 20de October, og saaledes aarlig til den Tid ansadt, det bliver til alle Vedkommendes Efterretn herved bekiendtgjort. Roeskilde Raadstue, den 27de September 1795. P. Friis. F. Hansen. Müller.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
De som maatte have at fordre efter afg. Søren Nielsen Leerbek i Leerbeksgaarden ved Roeskilde, bliver herved indkaldet at møde 6te Ugersdagen fra Dato den 18de November næstkommende, paa dette Stæts Skriverstue, om Formiddagen Kl. 10, hvor Skiftet bemelte Dag ventes sluttet. Bidstrupgaard den 7de October 1795. Mellerup.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
J Tolløse Præstegaard pr. Roeskilde i Sielland, kan ud anstundende Vinter fordres 30 Stkr. Stude eller Køer med Hs. og Halm Forder, samt Avner og Æmter, saaledes som det falder af Laden, naar Verkommende derom behagelig accordere med underskrevne. Tolløsegaard, den 3die October 1795. Hauberg. En Student, som er ganske færdig fra Akademiet, ønskerste Æ Kondition hos Borgerlige, helst i Sielland. Efterretning giver Hr. Pastor Rheinsholm til Tersløse ved Sorøe. Formedelst anden for Haanden værende Næringsveie, agte 2 Eieren af Frederichsborg Slots Vand= og Vindmøller, at sælge dem under Haanden. J disse Møller er, foruden almidelig Maleværk, indrettet Sigte, Perlegryns= og Bankeboegryns Værker; alt er i complet Stand og tildeels nyt. Nærmere Efterretning faaaes hos Prokurator Sewerin, som boer No. 150 i Bredgaden.
Berlingske Tidende, 1795-10-09
En i Helsingøers Byes Mark beliggende Jordlod, stor en halv Tde. Udsæd, afdeelt i 3de Stykker, hver Stykke 6 To i en Trediedeel Skpr., er underhaanden at faae til Kiøbs enteunderet, eller separat hver Stykk for sig; Conditionerne ta nærmere erfares hos Eieren General=Auditeur Lassen, Slots valter ved Cronborg Slot, til hvem de Herrer Liebhavere behgeligen vilde melde sig. Jschaucus Young, boende paa store Kiøbmagergade Nr. 1. Mk. og 15, forfærdiger som sædvanlig alle Sorter engelske Kornharper, som renser Kornet, uden at det behøves at kast
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Jtalien, den 22de September. J Neapel er ogsaa Prinds Cusano Serra bleven arresteret. Ved en aandelig Fest, som nylig blev høitideligholdt i Neapel, vare Baderne, igiennem hvilke Hoffet kiørte til Kirke, besatte med 12000 Mand Tropper, og ethvert Rigiment havde 2 Kanoner hos sig, for at forhindre alle Uroeligheder.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Paris, den 28de September. Den 25de om Aftenen, da Conventen var overordentlig forsamlet, berettede Vilfærdscommissionen oprørske Bevngelser, som gik for sig i Palais=Egalite imellem Nationaire. præsentationens Grenaderer og nogle unge Mennesker, til hvilke endeel af Folket havde slaget sig. De sidste have gjort 3 Pistolskud paa Grenadererne, hvilke dog ikke besvarede dem. Det blev Conventen forestillet, at disse Bevægelser bleve foraarsagede af Forstanderne for nogle Pariser Sectioner. Conventen lod strax opsætte en Adresse til de velsindede Borgere i Paris hvori de bleve opmuntrede til at forene sig med Republiken og Gouvernementet. Den decreterte herpaa, at, ifald Conventen blev angreben i Paris, skulde det lovgivende Corps og den udøvende Magt forene sig i Chalons fur Marne, og de republikanske Colonner af alle Armeer ma chere frem, for at undertvinge Oprørerne, og skaffe Conventen Frihed igien. - J Forsamlingen den 26de befalede Conventen, ved et Decret, alle Commandeurer for den bevæbnede Magt i Paris, ikke at adlyde andre befalinger end Repræsentanternes ved den bevæbnede Magt, og dens Generaler, under Straf at blive behandlede som Medskyldige i Sammensværgelsen til Republikens Kuldkastelse, Nationalconventens Adskillelse, og Parises Udhungring. J Conventssissionen Natten mellem den 26de og 27de blev berettet Conventen, at man i nogle Sectioner var beskiæftiget med at opvække Borgerne, og føre dem mod Conventen, hvorpaa der blev føiet alle Anstalter til at forskaffe Conventen den fornødne Ærefrygt og Sikkerhed. Da Conventen ogsaa erfarede, at en Forsamling af Parisiske Sections=Commis fairer havde understaaet sig at arrestere nogle Borgere, saa forbød den Jnspecteurerne over Fængslerne at modtage saadanne Fanger. Endnu blev i denne Forsamling oplæst Brev fra Vendee, af hvilke saaes, at Charrette var i Forstaaelse med Hovedmændene for de nærværende urolige Bevægelser. Conventen synes at have i Sinde at bedække sig mod disse Folkebevægelser, som ere stillede mod den, med den bevæbnede Magt. Et anseelige Troppecorpsfra Nord=Bepartementet er allerede i Anmarch, og et andet Corps Cavallerie og Jnfanterie iler fra Belgien, for igjen at oprette Roligheden i denne Hovedstad. - Man haaber og, at dette vil skee inden en kort Tid, da de Misfornøiede ikke hidtil have kunnet udrette noget mod Conventen.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
London, den 29de September. Tvende Franske Commissarier ere afvigte Løverdag ankom ne fra Calais til Dower. Efter deres Sigende ere de af Nationalconventen blevne sendte til Engeland, for desto bedre at drive Underhandlingerne, angaaende Fangernes Udvexling men man formoder og smigrer sig med, at de ogsaa have Jnstruxer angaaende Freden. - Efter Beretninger fra St. Helena af 12te Julii, ere endnu 400 Mand Tropper tilligemed nogle Skibe med Proviant afseilede til det gode Haabs Forbierg. Den 3die kom igien et stort hollandsk Skib til St. Helena fra Batavia, som strax blev anholdt. Ved det gode Haabs Forbierg ere endnu 3 hollandske Skibe faldne i Admiral Elphingstones Hænder. Benævnte Admiral ventede blot paa Admiral Clarkes Ankomst for at giøre et Angreb mod Forbierget. Garnisonen og Jndbyggerne i Capstaden, var af forskiellig Tænkemaade; thi det ene Partie er gandske republikansk og det andet statholderskfindet. Man haar bede, at denne Uenighed skulde lette vore Troppers Opirationer. - Den russiske Flaade indtager nu frisk Proviant, og skal, før Vinteren, endnu giøre et nyt Krydstog. - Sider i Gaar har det Rygte udbredet sig her, at Greven af Artois virkelig var landet paa de franske Kyster, at han har bemægtiget sig Øen Diru, og derpaa forenet sig med Charrette. Man føiet hertil at den sidste virkelig i Forveien har tilfægttet sig en betydelig Seier over Republikanerne; men da disse Efterretninger blot indeholdes i private Breve, saa behøve de B kræftelse. - Af Breve fra Nord=America sees, at Hadet mod Engelænderne hersker sammestæds paa det stærkeste blandt Jndbyggerne. De høitideligholde aarligen alle Selervindinger, som de, under den sidste Revolution have tilfægtet sig over de brittiske Tropper. Paa saadanne Festdag er den franske Fane altid forenet med den amerikanske i deres Forsamlinger, til hvilke nu ogsaa den hollandske er bleven føl eet. - De Franske skulle nu allerede have sat i fuld seilfærdig Stand igien deres 12 Linieskibe, som befinde sig i Orient.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Wien, den 30te September. Marquis von Crussel er ankommen fra Monsitur i Veronemed den Anmodning, er vori Hof vilde tillade, at den franske Prindsesse, Ludvig 16des Datter, blev, efter Udverlingen, bragt til de franske Prindsesser i Rom; men Keiseren har afslaaet dette Forlangende. - General de Vins har, i en Skrivelse, meget besværet sig over de Piemontesiske Troppers Uvirksomhed. - Hertugen af Polignac reiser nu ikke herfra til Petersborg. Efter at en Coureer er ankommen hertil fra Verona, heder det, at han snart skal antage en offentlig Caracteer. - Hoftidenden for i Dag indeholder, at Feldtmarskal von Clairfait, efter at han havde faaet den Efterretning, at de Franske, i Kraft af en Capitulation, som ved den Pfaltziske Minister, Grev von Oberndorff, og Gouverneuren i Manhelm, Baron von Belderbusch, var bleven aftalt med den fiendelige General Pichtgra havde taget Fæstningen Mannheim i Besiddelse, har trukket sig tilbage til Nruenhavn, og derfra videre over Maynen, eftersom de Franske, saasnart som de befandt sig i Besiddelse af Manheim, ogsaa vare Mestere af Overgangen der over Rhinen. Da Feldtmarskal von Tiairferseivige fik Efterretning om, at Fienden skulde være 40000 Mand stærk ved Manheim, saa afsendte han til den ved Heidelberg staaende Feldtmarskalleutenant Quosdannswichs Understøttelse en Troppeafdeling til Egnen af Bierqveien.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Carlsrube, den 1ste October. Den 28de September bleve 161 franske Soldater med 6 Officerer, som i Actionen den 24de vare blevne gjorte til Fanger ved Heidelberg, førte her forbi under Eskorte af Keiserlige Tropper. Den fangne franske General, Dufour, ankom her og i en Chalse, geleidet af en Keiserlig Officeer, og under Eskorte af 2 Husarer, og reiste den følgende Morgen til Offenburg, hvor General Wurmsers Hovedqvarteer nu er. Den franske General Dufour er endnu en ung virksom Mand paa nogle og 30 Aar. Man siger, at bemeldte Fanger snart skulle blive udvexlede, da man allerede desar gaaende har sendt en Trompeter over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Hepp nheim, den 1ste October. Næsten dagligen forefalde blodige Skiermydsler mellem de østerrigske og franske Tropper i Egnen af Mannhelm, hvori de sidste for det meste blive slagne tilbage. J Gaar bragte man adskillige Fanger deels til Heidelberg, og deels til Wein heim. Man synes overhovedet, paa den Keiserlige Side, at have et alvorligt Øie paa Mannheim. - Efter en nøiere Fortegnelse bestod de Franskes Forliis i Actionen ved Heidelberg den 24de September, foruden af 13 Kanoner, af 6 Munitionskarrer, 1 Fane og 60 Stykheste. Over 100 Døde bleve paa Pladsen, 8 Officerer og meere end 500 Gemene bleve haardt saarede og tagne til Fanger; af Officererne havde ingen mindre end 4 a 5 Saar, og de Keiserlige gjorde 6 Officerer og 180 Gemene til Fanger. De Keiserliges Forliis bestod af 12 Døde, 4 saarede Officerer og 200 Gemene. Regimentet Royal=Allemand har af de til Biergne fordrevne Fiender nedhugget 2 Compagnier paa 3 Mand nær, og til bageerobret de ved Lahdenburg mistede Pontoner. En heel fransk Eskadron blev af det Keiserlige Cavallerie sprengt i Neckar. Det hele Forliis, som de Franske i disse Affairer, saavel den 23de som 24de, har havt ved Heidelberg, regnes for 1400 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Frankfurt, den 3die October. Af de Keiserl. Tropper, som have trukket sig til Egnen af Aschaffenburg, er endeel ved Dettingen gaaet over Mannen, fra hvilken Egnenkelte smaa Afdelinger blive detascerte til forskjellige Steder paa denne Side af benævnte Flod. Allerede den 30te September lode de Keiserl. Tropper sig see i Egnen af Friedberg. Ogsaa i Hochstadt tæt ved Hanan vare Keiserl. Tropper, som patrouillerte indtil henimod Bergen. Det heder, at Østerrigerne ville redde Resten af deres Magazin i Jlmstadt. J Friedberg overfaldt en Keiserl. Patrouille de sammesteds værende Jægere, tog 5 af dem til Fanger, og derpaa trak sig hurtig tilbage. Dette gjorde, at de Franske afsendte et Corps af 320 Mand til Egnen af Friedberg, for at observere alle Bevægelser. J Gaar camperte det virkelig endnu denne Egn paa Sletten, og adskillige Patrouiller bleve sendte omkring til alle Sider. De hidtil fra den Wurmerske Armee til Egnen af Mannheim detacherte Tropper bestaae for det meste af Cavallerie, efter hvilke dog endnu 11 Grenadeerbatailloner skulle følge. Det hele Troppeantal, som afgaaer fra den Wurmserske Armee til Understytning for den Clairfaiske, angives for 30,000 Mand. Om General Wurmser selv kommer med, er uvist, thi det syne sandsynligere, at han forbliver i Offenburg ved sin Armee.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Garnisonen, som befandt sig i den Naynziske Fæstning, Kønigstein, er rykket ind i Maynz, førend den blev bloqueret. - Den franske Armee rykker bestandig nærmere sammen mod Egnen af Cassel. - Den 27de Septbr. gjorde de Franske et Forsøg paa at vade over Maynen med 4 Cavallerie Regimenter; deres Fodfolk skulde understøtte dem, men Kanonerne maatte blive tilbage. Saasnart de Kriferlige mærkede de Franskes Forehavende, rykkede de frem med nogle Tropper, og nødte de første til ufortøvet at vende om igien. Den franske Folkerepræsentant, Merlin af Thionville, er den 29de Septbr. med Repræsentanten, Jobert, som ligeledes var ankommen her, igien reist tilbage herfra til Over-Jngelhelm ved Maynz. Medens de opholdte sig her, lode de sig ikke see i deres offentlige Caracteer, men havde antaget andre Navne. - J Stuttgardt seer man med det første en formelig Publication af Freden mellem Frankrige og Würtemberg i Møde. - Churfyrsten af Trier befinder sig nu igien i Augsburg.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 3die October. De Franske begynde allerede at blive virksomme ved Maynz.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Siden den 31te Septbr. har der ved Kostheim været mange heftige Kanonader og Forpostfægtninger, ved hvilke der ogsaa blev stærkt skudt med svært Artillerie fra Maynz. De Franske vide fordrive Østerrigerne indtil bag Kostheim, i den Hensigt at kunne beskyde den af de sidste endnu besatte Rhinøe, saasom der fra samme endnu bestandig bliver underholdt Communication med Maynz af de kriserl. Tropper, som besætte Rhinspidsen, hvorhen de ofte sende Skibe. J Gaar hørte man her igien en vedholdende stærk Kanonade fra Egnen af Cassel og Maynz, og efter Rygtet, skal det allerede være lyktes de Franske, dog ikke uden stort forliis, at bemægtige sig Landsbyen Kostheim. - Det bekræftes, at det Keiserl. Corps under Feldtmarskal=Lieutnant Werneck, er trukket i Leir for Aschaffenburg, og at enkelte Patrouiller strefe derfra omkring ogsaa i Egnen paa denne Side af Maynen. Begge Armeers Stilling er i det hele endnu den samme; Dog var hidtil den venstre Strandbred af Mayner, kuns svagt besat med keiserlige Tropper. De Franske kom derfor ogsaa hyppigen derfra over til Rasselsheim og Bischoffsheim, og have allerede paalagt begge overordentlige svære Requisitioner.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 3 October. De Keiserlige ere siden i Gaar rykte nærmere mod May nen og deres Forposter gaae endnu videre end forhen. Strax bag Hochst staaer et stærkt fransk Corps, og de Franskesynes ligeledes bestandig meere at nærme sig Maynen. - Det be kraftes, at de Keiserlige have forladt Kostheim. De Franske have i Forgaars, efter en haardnakken Kamp, taget den i Besiddelse. J Dag Morges hørte man igien en stærk Kanonade fra Egnen af Maynz Man troer, at det sammesteds snart vil komme til afgiørende Optrin.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Cassel, den 4de October. Endeel af den Keiserlige Armee er ogsaa, ved Staden, Aschaffenburg, igjen gaaet over Maynen. J Gelnhausen, og Saalmünster vare allerede i forrige Uge deres Patrouiller.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
General Nauendorf har sit Hovedqvarteer i Forsthuset for Frankfurt, og de kriserlige Forposter staae ikke langt fra Saxenhausen. De Franske have, paa hin Side Hochst, slaget en Bror over Maynen, og ved Waallauff en over Rhinen. Demarkationslinien respectere de endnu bestandig.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Kiøbenhavn, den 12te October. I Gaar bleve i Helliggeistes Kirke af Nicolai Menighed confirmerte 27 Drenge, 47 Piger; og i Titadellet 7 Piger.
Berlingske Tidende, 1795-10-12
Continuation af Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning, nemlig: No. 18649, 50 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 10153, 100 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus; No. 29479, 100 Rd. udi Hr. Moses Coll. i Segeberg; No. 11368, 1000 Rd. udi Hr. Hinkeldens Coll i Nykiøbing paa Falster; No. 11224, 50 Rd. udi Hr. Schwendsens Coll. i Nachschow; No. 14222, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 18878, 50 Rd. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 6059, 50 Rd. udi Hr. Kihlets Coll. i Æroeskiøbing; No. 18400, 100 Rd. udi Hr. Jnsp Collins Coll. her i Staden, No. 16391, Fril og Pr. 250 Rd. udi samme Coll.; No. 27800 5000 Rd. udi Hr. Secr. Clausens Coll i Eckernførde; Nr. 26141. Fril. og Pr. 250 Rd. udi Hr. Hofbog, trykker Møllers Coll. her i Staden. (Continuationen følger.) I Gaar lagde Fregatten Tetis ind igiennem Bommen.