JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Kjøbenhavn er en anseelig, en skjøn Stad, med 80,000 (?) Jndbyggere. De fleste Gader ere lige og brede, med smukke borgerlige Huse og pragtfulde Hotels for de Rige. Den kan sættes ved Siden af hver skjøn, europæisk Stad, og har det forud for de fleste, at de mange Havne, fulde af Skibe, yde Øiet en levende Beskuelse af idelig Forandring og høiere menneskelig Jndustri da derimod Huse dog kun ere Rolighedens Sæde. Bibliotheker, Kunstkammere, Hospitaler, alle offenlige Anstalter overgaae Forventningen. Gaderne ere meget reenlige. Paa Østergade er den meste Vrimmel, saasom de fleste Kræmmere boeder, midlertid er i de brede Gader Menneskemængden mindre paafaldende. Det smukke Kjøns Luxus er ikke stor, skjøndt den her kaldes meget overdreven. Man seer saare mange smukke, elskværdige Piger. J Almindelighed favner man Franskmændenes, selv de Tydskes lystige Munterhed. "Da, enkelte Kjøbmænd undtagne, faa Fremmede komme hid, beskuer man den Reisende med den meest spændte Nysgjerrighed, hvis blot han har en noget paafaldende Klædedragt. Man løber til Vinduet, kalder af de Øvrige i Værelset, for at ogsaa de kunne begabe Murmel dyret. Jeg havde og eengang i det mindste en Snees Mennesker til Ledsagelse. Da det morede mig saare meget, blev jeg tidt staaende, lod mig begabe fra alle Sider og hilsede derpaa den nysgjerrige Hob, som hilsede mig igjen. Dette vedvarede tre Dage; og da, mener jeg, havde man nok af mig, siden ingen begabede fra den Tid af mig længer."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Kjøbenhavn har den skjønneste Havn i den bekiendte Verden. For fulde Seil styre de største Skibe ind. Fra alle Verdenskanter komme de hid, men Floden er borte, Handelen uden Det er paafaldende, hvorlunde England Kraft. kunde rive Enehandelen til sig, og Kjøbenhavn ei blev et Rom imod dette Carthago. vi Danmark ei har flere Fabrikker er dog ogsaa paafal"Det gaaer ei an, siger man "det dende. er for kostbart at leve." J England er det endnu kostbarere, og det hele Land er een Fabrik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Hvad hos Folkeslag af meer levende Jndbildningskraft Folket selv foretager, bør hos roligere Siele Staten fremtvinge. Dronning Elisabeths Regjering er maaskee Punctet, Englands Storhed gik ud fra. Muligen er den danske Nøisomhed Skyld deri, muligen og de tidligere Tiders Politik, i hvilke England sysselsatte sig med Kunstflid, og de Danske altid sloges med de Svenske, begge Riger til største Skade"Store Mænd har Danmark frembragt; flere af Preussens første Statstjenere ere Danske Hos intet Folk have enkelte Borgere bragt det almindelige Bedste saa store Opofrelser, som i Dannemark. Der ere Hospitaler, Bibliotheker, Academier blot særskilte Patrioters Værk." Kjøbenhavns Omegn er meget skjøn. Gode Veie føre til alle Sider i Riget; delige Alleer danne behagelige Spadseregange til Forstæderne Fæstningsværkerne ere i god Stand; den meste Styrke bestaaer dog i de store Vandbehold, der omgive samme. Det er desaarsag ikke let at komme til dem, naar Veiene kun overskjæres, eller tilintetgjøres aldeles, eller og, hvilket vilde være det bedste, naar Batterier anlagdes ligefor disse Veie. Husene ville altid blive et Rov for Luen; og, da Frederiksberg dominerer Kjøbenhavn, følger det af sig selv, at, naar ei dette befæstes, forbliver det Hele uden Nytte, og alle Fæstningsværker omskabtes bedre til Spadseergange. Havde Napoleon ladet Fæstningerne tilhobe ubesatte, trukket sine store Hære sammen og kunnet, efter Tabet af sit Rytteri i Rusland, montere dette Vaaben paa ny med gode Heste, var og Veien til Paris falden de Forenede vanskeligere. Hver en Stats Hovedøiemed burde det være, at udbrede en krigersk god Aand og indrette et godt Landeværn, i hvilket Enhver, oplært, griber i Farens Øieblik til Vaaben. Følelsen for Ære og Fædreland er den eneste Fæstning, som ingen Fiende udenfra kan tage, naar kun Landets Regjering holder den selv vedlige. Hovedøiemedet i en krigersk Stat burde den bedste Hesteavl være, for at kunne møde hvert et Uheld. Jntet sletberedet Cavalleri havde vovet sig ikast med Frankriges gamle Garde; thi, at den stod vil dog vel Jngen omtvile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
J denne Henseende er det danske Cavalleri det første i Verden, der til alle Tider har Overflødighed paa gode Heste. Kun synes Hestene for det lette Rytteri mig lidt vel tunge. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Af Dansk Ordbog, udgiven under Videnskabernes (det Kgl. Danske) Selskabs Bestyrelse, er et Bind udkommen, der indeholder Bogstaverne Kl. K bestaar af 389 Sid. og 2 af 244, foruden Fortale XX S. Fortalen indeholder en Udsigt over Værkets Historie, og angiver de Grundsætninger man har fulgt, og de Hielpemidler, man har benyttet. Da Langebeck, som havde udarbeidet det Halve til en saaden Ordbog, døde, bevilgede Kong Christian d. 7de 1777, efter Selskabets Andragende, 500 Rd. aarligen af Particulairkamret til Værkets Fuldførelse, foruden at han lovede at ville lade 8 Bogstaver, trykke paa sin Bekostning, og at samtlige Kgl. Herskaber tegnede sig for Bidrag, hver til flere Bogstavers Trykning, og O. Thott, B. Schimmelmann, A. P. Bernstorff, Eickstedt, Schack Rathlau og Hjelmstjerne hver for sit. Mønstret for Planen skulde, paa nogle Afvigelser nær, være Johnsons engelske Ordbog. Bogstavet A blev færdigt 1781, men D først 1793, den 2den Deel 5 1802. J Aaret 1806 bestemte Kongen, at der istedetfor 500 Rdl. og 100 Rdl. for hvert Bogstav, skulde i 10 Aar betales 700 Rd. aarligen, efter hvilken Tid Bidragene skulle ophøre. 1809 udkom Bogstavet J. 1815 skiænkede det Classenske Fideicommis 2000 Rbdlr. til Ordbogens Trykning. - Saaledes ere nu i omtrent 40 Aar tre Bind, eller det Halve af Værket, blevne færdige. Johnson var ikke ældre end 46 Aar, da hans Ordbog i to store Foliobind udkom 1755, og dog havde han i samme Tidsløb udgivet, foruden andre Skrifter, sin Rambler, og fundet sig beføjet til i Fortalen af sin Dictionary at erindre, at det var skrevet med ringe Understøttelse af de Lærde, og uden de Stores Beskyttelse, ikke i Eensomhedens blide Skygge eller i academiske Løvhytters Ly, men midt under Ubehageligheder og Adspredelse, under Sygelighed og Bekymring. - Jmidlertid kan man sige om den danske Ordbog: bedre seent end aldrig, og naar den engang bliver færdig, vil den altid være en sand Prydelse for vor Literatur. Kun ønsker Anmeld., at hvor gavnligt det end vil være at optage alle muelige nye danske Ord, som kun nogenlunde kunne tjene til at fortrænge de fremmede, at dog saadanne, der aabenbar stride mod Sprogets Aand, eller indeholde en Modsigelse, maatte blive udeladte. Saaledes troer han, at det Ordøstne sig), der S. Kl. anføres som Exempel paa dem, der skulde optages, ikke fortjener Borgerret. Ordet er en ligefrem Oversættelse af orientere sig; men orientere havde, førend Magnetnaalens Opfindelse, da man, for at finde Verdensegnene, maatte søge Solens Opgang eller Nedgang, en Betydning; men nu, da man ligesaa meget søger at finde Norden, som forhen Orienten, taber Originalordet denne sin oprindelige Betydning, og man maatte i alt Fald sige at nordne sig istedetfor østne J Adresseavisen for i Gaar anmeldtes 100 forskjellige større og mindre Værelser til Leie. Fra Commissionscontoiret anmeldes nogle 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Fra Marseille berettes, at alle danske Skibe faae Fragter der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Ogsaa i Odense og Ribe havde man i Torsdags det deligste Veir til at lagttage Solformørkelsen. Den begyndte paa det første Sted Kl. I. 1/2 Miin., var paa sit Høieste Kl. 2. 40 Min., og Maanen traadte ganske ud af Solens Rand Kl. 3. 56 1/2 M. Formørkelsen grændsede saa nær til den ringformige, at der manglede neppe deel af Solens Peripherie nedentil i at den lyse Kreds havde været ganske sluttet. Barometret stod paa 28 1/2 og Thermometret paa 15 Varme, men viste ingen kjendelig Afvexling under Formørkelsen. Paa en guul Væg, der vendte lige mod Solen, viiste Skyggen og den lyse Ring sig i Skikkelse af Maanens sidste Qvarteer, og i det Øieblik, da Maanen slap ud af Ringen, sprang Figuren om til første Qvarteers Maanefigur, efterat den lyse Rand ganske tydelig havde ladet sig maale paa Væggen med en Cirkel til 11/2 af Formørkelsen. - J Riber viste den sig i nogle Minuter fuldkommen ringformig. Samme Aften Kl. omtrent 8, saae man der et maaske ikke mindre mærkværdigt Luftsyn. Omtrent lige i Nordvest faaes en bleglys Kugle, for Øiet omtrent af en almindelig Boldts Størrelse, dale hurtigt ned, og efterlod en mørkrød lige Stribe, der i Begyndelsen syntes omtrent af 2 Fingers Brede, men blev lidt efter lidt bredere og slangeformig. Det varede omtrent 5 Minuter, forinden denne Stribe ganske var forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Mariboe, d. 5 Septbr. Europas første Kunstner, Hr. Etatsraad, Professor og Ridder Thorvaldsen ankom den 24de August til Nysted og afgik Dagen derpaa om Morgenen tidlig med en fragtet Jagt til Rostok, for derfra at fortsætte sin Reise til Warschau og Rom. Architect Pontoppidan var i hans Følge. - Chalupskibet Sophie fra Dragøe, som uheldigviis var ved Udlodsningen af Havnen ved Nysted bleven sat paa en Pæl og derved beskadiget saameget, at den løb fuld af Vand, er nu af samme optaget og saaledes sat i Stand, at den er afgaaet den 28de August til sin Bestemmelse i Kjøbenhavn. - En fattig Kone i Nysted, som for nogen Tid siden var saa uheldig ved et Fald af en Vogn at blive tilføjet et farligt Armbrud, er ved den derværende Læges virksomme Hielp igien bleven restitueret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Da en Liigtorn er, om Udgiveren tør bruge den hellige Apostel Pauls's Udtryk, en sand Pæl i Kjødet og en virkelig Satans Engel, saa tjener til behagelig Underretning, at Liigtornes File er at bekomme for meget billig Priis hos Hr. Kjøbmand Brabrand i Mariboe, der har forskaffet Udgiveren en Lise, som han i en heel Række af Aar har savnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Blandede Efterretninger. J Januarheftet af Baron v. Zachs Correspondence astronomique findes en Beregning, efter hvilken det russiske Rige er 123,885 Mile større end Maanens faste Land. Maanens Gjennemsnit, hedder det deri, er 893 franske Mile, følgeligen Overfladen 2,505,26 Mile. Naar i Maanen, ligesom paa Jorden, den flydende Deel, som man kalder Hav, bedækker to Trediedele deraf, saa blive for det faste Land kun 835,087 Mile. Men nu strækker sig, efter de i Aaret 1818 anstillede Beregninger, Ruslands Herredømme over en Flade af 258,927 Mile (Besiddelserne i America uberegnede. Der bliver altsaa et Overskud, som ovenanført." – Efteren anden Beregning indbefatter det russiske Rige 174 Længdegrader og 36 1/2 Bredegrader. Det indbefatter den 19de Deel af Fastlandet, den 14de Deel af vor Halvkugle og den 28de Deel af hele Jordkloden. Dets Befolkning er omtrent 45,271, 469 Sjele, 1 Million vilde Folkeslag og 340000 Adelige. - Efter offentlige Beretninger bestod den russiske Armee i Aaret 1819 af 613,722, Mand Jnfanterie i 189 Regimenter og 565 Batailloner; 118, 141 Mand Cavallerie i 563 Escadroner; af 47,088 Mand Artillerie i 30 Batailloner og 165 Compagnier; 27,632 Mand, Extracorps (Jnfanterie og Cavallerie); 105,634 Mand irregulaire Tropper, af 210 Regimenter Jnfanterie og 1055 Escadroner Cavallerie, og af 770,000 M. Garnisonstropper. Tilsammen af 1682,117 Mand. Garden tæller, foruden Garnisons=Bataillonen, 48,883 Mand i 28 Batailloner, 61 Escadroner, 2 Artilleriebrigader og 2 Extra-Batailloner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
J Sophronizon, 2det B. I H., bringes en Artikel i Journal de PEmpire af 26 Oct. 1813 i Erindring, der erklæres for en Angivelse af det Napoleonske Politie, og lyder saaledes: "De hemmelige Selskaber, som adskillige Souverainer i Tydskland have villet tilintetgjøre, vedvare endnu stedse, og ere virksommere end nogensinde. Liig den Lernæiske Hydra, opstaaer, naar man afskiærer dem Hoveder, strax et andet; Tallet af disse Hoveder voxer endog, saasnart man har afskaaret eet. For nogen Tid føiede den preussiske Regjering Anstalter til at undertrykke det saakaldte Dydsforbund, men i det Øjeblik, det opløstes, dannede der sig tre nye Selskaber, der lededes af Dydsforbundets Medlemmer, skjøndt under forskjellige Navne. Dr. Jahn stillede sig i Spidsen for de sorte Riddere, som den siden den Tid af Lützow commanderede sorte Legion har givet Oprindelse til. Baron Nostiz, der af den afdøde Dronning af Preussen blev prydet med en Sølvkjæde, skabte Luise=Samfundets Orden, og Lang oprettede Concordisterne - en Efterligning af Selskaberne af samme Navn, der for nogen Tid siden fandtes paa Universiteterne. Disse tre Hoveder have forpligtet sig til at træde i Dydsforbundets Fodspor, og valgt de Stater, hvor de ville udøve deres Jndflydelse. Jahn har forbeholdt sig de preussiske Besiddelser; Lang det Nordlige og Nostidet Sydlige Tydskland. - Det Formaal, som disse hemmelige Selskaber i dette Øieblik foregive at have, er Tilveiebringelsen af Modstandsmidler mod Frankrig; men det er ikke deres egentlige Øiemed, eller i det mindste kun en middelbar. Man maa ei glemme, at de bleve stiftede paa en Tid, da endnu ingen Krig gaves. Hvad de ville, er Omstyrtningen af den nu bestaaende selskabelige Orden; de smigre sig med at sætte en anden i dens Sted, hvori en fuldkommen Lighed skal herske. - De hemmelige Selskabers virkelige Hensigt fremlyser af Alt hvad der gaaer ud fra dem. De tale om Folkets Souverainitet, saaledes som Jacobinerne talte. Da Dydsforbundet endnu var til, erklærede dets Medlemmer, at Krigen ikke maatte føres i Regjeringernes Navn, som kun ere Redskaber. Disse forskjellige Selskaber rose sig af at have tvunget Kongen af Perussen og Keiseren af Rusland til Fredsbrude. J Luisesamfunds Ordenens Forsamling, som holdtes i de sidste Dage af September, har man oplæst tre Stykker, fulde af Forbittrelse. - Af alle Foreningens Formænd er Nostiz den hidsigste og farligste, og hans Emissairer gjennemløbe hele Tydskland."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Blandt de falske Ædelstene har ingen været i større Ny end den formeentlige store Diamant, i Kongen af Brasiliens Kronskat og den saakaldte Smaragd i Klosteret Reichenau, der ligger paa en Øe i Bodensee nær Constantz. Den første veier 1680 Karat, og blev, da man endnu ansaae den for ægte, anslaaet til 1350 Mill. Rdlr. Nu, efterat en engelsk Reisende Mineralog, Mawe, har undersøgt den, veed man, at den kun er en skjøn Bjergkristal. Hiin formeentlige Smaragd har en Længde af 7 Tommer og en Tykkelse af 3 Tommer. Den veier henved 62,000 Karat, og i Forhold til den Værdie, efter hvilket en Smaragd af dens Størrelse stiger, vilde den være over 12,000 Mill. Rdlr. værd. Men den er ikke andet enden simpel Glascomposition. Overalt gjemme Klosterne, især i deres Reliquier, mange Skatte af det Slags, hvilke, naar de nøje betragtes af Kienderøine, nedsynke fra kostbare Ædelstene til Glas compositioner uden Værd, og desl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
J Salem, i Staten Massachuset, døde nyligen William Dowst, en Mand af usædvanlig Størrelse og Styrke. Til Beviis paa det sidste kan følgende tjene: J den sidste Krig var han ombord paa et Caperskib. Da dette en Dag stødte paa Brændingen ved Cap Breton, fandt man det nødvendigt at kaste Anker. Paa Fordækket var intet Anker, og man maatte hente et af 700 Punds Vægt op af Rummet. Men hvormange af Matroserne der end lagde Haand paa det, kunde de dog ikke faae Bugt dermed. Dowst stødte dem derfor tilside, tog fat i Ankeret, og halede det op paa Fordækket, og holdt det saa længe, indtil man havde befæstet et Reb derved, hvorpaa han kastede det ud og Skib og Mandskab frelstes, netop da de stode paa Nippet at strande paa Klippen. En anden Gang bleve 8 til 10 Mand af den berømte Caper Grand Turk sendte til Becketts Skibsværft, for at hente en Forseilstang. Dowst var tilstede. Da han af Na kur var langsom, tog han ikke strax fat i med; de Andre løftede den paa Skuldrene, men, seg nende under Byrden, klagede de over, at den var dem for tung. Dowst sagde leende, at han vilde bære den allene, hvorpaa han tog den fra sine Kammerader, og bragte den, uden Hjelp, hen til Skibet. Engang veddede han at ville lofte Priseskibet Rockhamtons Anker, som veiede 1700 Pund, op fra Jorden, og vandt Veddemaalet. Da han under sidste Krig laae paa en Caper fra Bilbao, ankom i denne Havn et engelsk Skib, blandt hvis Mandskab der var en sand Christopher Maurenbrecher. Da han hørte tale om Dowst, sendte han ham en særdeles Udfordring. De kjæmpede, og Engellænderen, vor Samson overlegen i Baxekonsten, kastede ham tre Gange omkuld. Men da han den sidste Gang fik Fingeren indviklet i Dowsts Haar, gav denne ham et Slag paa Armen, saa den knækkede, og endnu engang udfordret slog han ham tre Ribbeen istykker. Engellænderen skal være død af sine Saar. Ved al sin Styrke var Dowst god og blid af Sindelag, og temmelig phlegmatisk, men blev han vred eller reiste han sig til Arbeide, saa kunde intet modstaae hans Kraft. Han nød sit hele Liv igjennem en god Sundhed. Tre Maaneder førend sin Død fik han Vatersot. Endnu den sidste Dag førend han døde spadserede han, efter Sædvane, i nogle Timer, men næste Morgen fandt hans Kone ham død i Sengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
En Recension over W. Scots nyeste Roman, Jvanho, i Edinburgh Reviews for Jan. 1820, begynder saaledes: "Siden den Tid, da Shakespear skrev sine 38 Skuespil i det korte Tidsrum af hans tidlige Manddom - næst at han spillede deri, og drak og levede ørkesløst med de andre Skuespillere, og saa tog sorgløst ud paa Landet og levede der, tilsyneladende som han aldeles intet Overordentligt havde gjort - have vi ikke truffet paa en saa overvættes Frugtbarhed, som hos nærværende Forfatter. J det korte Tidsløb af fire Aar har han grundet en ny Skole af Opfindelse, og skjænket den henved 30 af de meest aandrige og originale Arbeider, der i et Aarhundrede have beriget den engelske Literatur - Værker, som have fordunklet al samtidig Prosa og Poeste (de maaskee undtagne som Byrons Genie har avlet) og ved deres Kraft, Livlighed, magiske Lethed og levende Characteerskildringer have gjort de nyere Tider den mægtige Dramatikers Mirakler begribelige. Shakespear var rigtig nok mere original, men det maa ikke glemmes, at der i hans Tid var meget mindre at laane, og at ogsaa han frit og dristigen laante af de Kilder, der vare aabne for ham, i det mindste Fablen og den alvorligere Følelse - thi hans Vittighed og Lune, saavelsom hans Poesie, ere altid hans Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Man finder nu i Breve fra en dansk Reisende i det nyeste Nummer af Statstidenden, en Skildring af Oprøret i Palermo, som ingen Ven af Menneskeheden kan læse uden den inderligste Bevægelse. Nationerne see deri som i et Speil et tro Billede af Anarchiets eller Lovløs hedens skrækkelige og den menneskelige Natur dybt fornedrende Virkninger. De maa indrømme her, at er først en eneste Gjærdestav paa lovmassig Orden brudt, saa hindrer intet den Tigerflok, man kalder Pøbel, at bryde ind i Nationens Allerhelligste, og, i sin Blodtørst at sønderslide den Retfærdige med den Uretfærdige, den Uskyldige med den Skyldige. Det Værste ved Borgerkrige, siger Montaigne, er det, at enhver i sit Huus maa være paa sin Post. Quam miserum, porta vitam muroque tueri, vixque suæ tutum viribus esse domus! J Palermo fandt man Exempler nok paa, hvilken Elendighed det er, naar man maa forsvare sit Liv med Port og Muur, og end ikke i sit eget Huus kan vide sig sikker. Med Rette kalder Montaigne Borgerkrigen et Uhyre. Andre Krige, siger han, virke udvortes, denne derimod mod sig selv; søndergaaver og tilintetgiør sig ved sin egen Gift. Den er af Natur saa ond og fordærvelig, at den ødelægger sig selv med hele Resten, og i sit Raserie sønderslider og lemlæster sig selv. Vi see, at den meget ofte, snarere standser af sig selv, end af Mangel paa noget Nødvendigt eller ved fiendtlig Magt. Den flyer al Tugt. J det den har afhjulpet Oprør, er den selv fuld deraf. Den vil straffe Ulydighed og giver selv et Exempel derpaa; den er anvendt til Lovenes Forsvar, og tager selv Deel i Oprøret."J Palermo fandt man en ny Stadfæstelse paa dette Malerie af Borgerkrigen. Man vilde hevne sig paa General Church, og plyndrede hans Vært, som ikke saae sig istand til at udlevere en Mand, der allerede var afreist med en engelsk Corvet. Man vilde give Landet en retfærdigere Regjering, og aabnede Fængslernes Døre for 600 Mordere, og Røvere og 1200 andre Forbrydere, som Net færdigheden selv havde indelukket. Men det bedste Beviis paa, hvor lidet et Samfund kan bestaae uden Love og Orden, var det imidlertid, at Pøbelen selv, mæt af at myrde og plyndre, ligesom Mabeth, forfærdet for sin egen Blodgierning, indsaae Nødvendigheden af at gjøre Ende paa denne lovløse Tilstand, ved at lade sammenkalde en Giunta, der i det mindste kunde befrie den bedre Deel af den fra Morderes og Røveres Vold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Fra 5 Juli 1819 til samme Tid 1820 ere af Londons 1 fornemste Bryggere ialt bryggede 1,310,097 Fade Porter, af hvilke Huset Barclay, Perkins & Comp. allene har leveret 275, 183 Fade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
I Paris udgives en nygræsk Journal af Hr. Condos og Hr. Agatho Cophran, der, ligesom den græske Mercur i Wien, er bestemt til at vække i Grækenland og paa de græske Øer Kierlighed til Fædrelandet og til Konster og Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
En engelsk Gartner tilraader følgende Middel mod Orme: man lægger Klædelapper paa Træerne og Buskene. Ormene søge da en Tilflugt derunder, og man vil om Morgenen kunne dræbe dem i Tusindtal derunder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Fra Breslau klages ynkeligen over Standsningen af den derværende Handel, som for faa Aar siden var saa betydelig. Som Aarsag dertil betragtes den høie Told, som afskrække Kjøberne fra at lade komme Varer derfra. Handelen har trukket sig til de ved Elben liggende Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Den ellers indbringende russiske Handel har ganske ophørt, da alle henvende sig til Warschau, for der at kjøbe og sælge. Handelen med Schlesiens Lærreder, som ellers gik til Spanien og America, og som ernærede mange tusinde Mennesker, er især ophørt siden den Tid, Engellænderne have eftergjort samme, og saavel Spanien som America have lagt en høi Jndførselstold derpaa, men den er især ganske standset derved, at Engellænderne tage til det Halve af deres Lærred Bomuld, og derfor kunne levere det til meget ringere Priis. Mange betydelige Huse ere af den Aarsag allerede ødelagte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
The Times siger, i Anledning af Lord Liverpools Bill angaaende Dronningen. Naar Beskyldningen for Ægteskabsbrud med Bergami ikke endes med, at hele Europa leer derover, og at de der have smeddet, saavelsom de, der saa haardnakket troe paa dette Ægteskabsbrud, ikke ret formeligen udlees, saa kan man med Grund kaldes de største Narre, der findes i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Obligat. 66. Norske Rigsbanksedler 17 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC.