JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Den 6te April. Natten imellem Fredag og Løverdag er Hr. Girard, Kongel. plenipotentiair Minister hos de 13 forenede Americanske Stater, udi Selskab med Hr. Deane afreist herfra til America. Hr. Franklin forbliver allene her, for at besørge de Americanske Sager ved vort Hof. Den ældste Hr. Lee er afreyst til Florenz, og den yngste Lee til Wien. Begge have en Commission at udrette hos bemeldte Hoffer til Americanernes Beste. - Man forsikrer, at en Courier fra Madrit er i disse Dage passeret herigiennem til London, som skal overbringe det Spanske Hofs Declaration, at samme erkiender de 13 foreenede Americanske Staters Uafhængighed, og havde tiltraadt den med Frankerig sluttede Tractat.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Amsterdam, den 31te Martii. J hvor besynderlig endog den Meening har syntes at være, som Hertugen af Richmond den 17de Martii har udladt sig med udi det Brittiske Parlements Oberhuus i Henseende til America og Frankerig; vil man dog nu være forvisset om, at samme torde tilsidst blive fulgt. Den heele Plan, saaledes som den af bemeldte Hertug er bleven forelagt, vil stedse blive merkværdig, om den endog aldrig skulle blive udført, og er følgende: "Det eneste Middel til at forekomme Krig, er, endog fra dette Øyeblik af, at erklære America for afhængig, og paa samme Tid at kalde vore Floder og Armeer tilbage, og lade det Franske Hof vide, at da den havde erkiendt Colonierne for uafhængige, maatte samme slutte med dem alle de Tractater, som det fandt tienligt at slutte, og at vi derudi ikke ville giøre det Franske Hof ringeste Hindring. Naar vi forholde os saaledes, skal vi deels giøre Ende paa den Americanske Krig, og deels undgaae en Krig med Frankerig ved at bortrydde al Anledning til Tvistighed. Og om man endog ingen anden Nytte havde af denne kloge Handling, end at man igien tilveiebragte Fred, saa skulle saadant dog i de Omstændigheder, hvorudi Stor=Brittannien nu befinder sig, være et stort Gode. Men det er rimeligt, at dette Skridt vilde drage anseeligere Fordeele efter sig, dersom der ingen anden Aarsag var til Uenighed imellem os og Americanerne. Det Engelske Blod skulle begynde, at arbeyde i deres Aarer, og om ikke strax, dog inden kort Tid frembringe hos dem en nye Fortroelighed og en nye Kierlighed. Saadanne Sinds Forfatninger maae endelig bringe begge Nationer til at slutte den fortroeligste Alliance med hinanden. Americanerne skal igien vende sig til deres naturlige Venner, dersom vi ikke forbittre deres Had, og dersom vi ikke ved Krigens Fortsettelse med dem lade dette Had fatte Rødder i deres Hierter. Desuden ville vi see hen i en tilkommende Tid, som maaskee ikke er ret langt borte, saa kan denne Uafhængighed, som vi saa ugierne vil erkiende, og hvilken vidog ikke kan forhindre, ophøye denne opspirende Nation til saa høy en Grad af Magt, at dens gamle Moder vil maaske eengang have samme at takke for sin Frelse, at den omsiden med en Edelmodighed, som passer sig paa et af Engelsk Blod oprundet Væsen, skal med Hielp og Velgierninger giengielde os de mod den øvede Grusomheder og Uretfærdigheder, og at samme i denne Moders Trængsels Tid skal blive hendes Hielperinde og redde hende." Hverken det hidtilværende Brittiske Ministerium, eller Græven af Chatham have nogen Tid havt en Tænkemaade, som kan stemme overeens med denne Hertugens af Richmond, Haag, den 14de April.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Engelske Breve melde, at ved Cap Francois i Vestindien, er forefalden en haard Trefning imellem 2 Engelske KrigsSkibe og 2 Dito Fregatter, og 4 Spanske Krigskibe, hvorved et af de sidste er siunket. Dersom denne Tidende er tilforladelig, saa synes Krigen imellem disse tvende Nationer, at være saa got som begyndt.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Dysseldorph, den 3die April.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Frankerigs Tractat med America vil bringe Tydskland den Nytte, at Tobak og nogle andre Americanske Producter, maae snart igien blive lettere Priis.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Rom, den 14de Martii. Et udenlandsk Blad beretter, at det Spanske Hof har ved sin Ambassadeur ladet forlange af Hs. Pavelige Hellighed følgende 4 Poster: 1) at bekræfte Jesuiter-Ordenens Ophævel, se ved en nye Breve; 2) at lade samme Breve underskrive af alle Cardinaler; 3) at excommunicere alle Jesuiter, som vedblive at leve i et vist mod Ophævelses Bullen stridende, Samfund, eller endnu bære Ordens Haabit; 4) ey at lade de i Rom værende Exjesuiter meere boe tilsammen i det forrige Profeshuus men at afstaae dette Huus tilligemed den dertil hørende Kirke til Hs. Catholske Majest., for at bruges som en Spansk national Kirke.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Fra de Spanske Grændser, den 22de Martii. Man venter daglig at erfare, at Floden i Cadix er afseylet. Denne Flode er vel besat med Mandskab, og har indtaget Levnetsmidler for et halvt Aar. Til de 23 Skibe af Linien og 6 Fregatter, af hvilke samme bestaaer, skal endnu støde nogle andre Fartøyer, nemlig Bombardeer Galiother og deslige. De andre Skibe af Linien og Fregatter i den Spanske Marines adskillige Departementer have Ordre, at giøre sig færdige, for paa første Efterretning ligeledes at kunde gaae i Søen.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
London, den 3die April. Besætningen i Gibraltar, som nu bestaaer af omtrent 4000 Mand, skal forstærkes med 3 Batailloner. Man siger, at det i Manchester hvervede Regiment er bestemt derhen. Dette Regiment bestaaer meest af Manufacturister, hvoriblant mange have maaskee ladet sig hverve, ikke saa meget for at stride for Engelands Sag i America, men langt meere, for paa en god Maade at komme til den Deel af Verden, og der at kunde etablere sig. Paa Minorca skal og den derværende og af 2700 Mand bestaaende Garnison formeeres med en Bataillon. Kongen har under 28de Mart. ladet forkynde en almindelig Pardon for alle Deserteurer, som inden den 11te Mai ville igien indfinde sig ved deres Regimenter.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Efter Breve fra St. Kitts har Gouverneuren paa Martinikbemægtiget sig 5 Engelske Skibe der i Havnen, og et Engelsk Krigskib paa 26 Kanoner har paa den Høyde angrebet en Fransk Fregat, og tvunget samme, meget ilde tilreedt, at vende tilbage til Martiniko. Efter indløbne Beretninger har en af vore Krigs=Fregatter gjort en anseelig Americansk Prise, som var ladet med Tobak og Jndigo, og opbragt samme til Castlehavn. - Hs. Majest. Dronningen skal, som man erfarer, igien befinde sig frugtsommelig. - Fra Livorno meldes under 21de passato, at Republiken Genua har ved en vis Sauvages Underhandling fra Charlestown i SydAmerica, som i 2 Aar har opholdt sig der, sluttet en Venskabs=Tractat med vore Nord=Americanske Colonier. - Om Krigen er det igjen med eet blevet ganske stille. Man troede, at samme skulle i Dag blevet erklæret; men nu synes det, som at saadant ikke for det første torde skee. Sagernes Tilstand er virkelig besynderlig. Alle skrige paa Ministerie Forandring, saavelsom at Stats=Roret skal endnu engang betroes Lord Chatham. Der er vist nu noget Vigtigt i Verk, dog kan det ey med Vished bestemmes, hvilken Vending Sagerne maatte tage. Lord Chatham blev allerede for nogle Dage siden forventet her til Staden. Nu heder det, at han ligger syg af Podagra, og man visker hinanden i Ørene, at det er en Politisk Podagra. Det er i visse Maader at formode, at Lord Chatham vil tage i Betænkning, udi Sagernes nu værende Forfatning, at befatte sig med de offentlige Affairer. Han har stedse været for, at Stor Brittannien handthævede Ober=Herredømmet over Colonierne, og skulle neppe samtykke i, at erkiende sammes Jndependence, men heller strax erklære Krig mod alle de Magter, som erkiende Independencen. Saadant skulle drage Engeland ind i en svær Krig, og endskiønt Krig med Frankerig kan af gode Politiske Grunde forsvares, da det altid bliver Engelands vigtigste Jnteresse, at sørge for, at Frankerig ikke til Søes bliver os overlegen mægtig, saa er dog den nu værende Tilstand alt for betænkelig, naar Engeland ikke vil give Slip paa Colonierne, og altsaa bliver nødt til, at indlade sig i Strid med America, og tilligemed enhver Magt, som understøtter samme. J Dag blev i nogle offentlige Blade paastaaet, at Independencens Bevilgning var i det hemmelige Raad bleven approberet, og skulle i Følge deraf foretages i Parlementet.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Fra Franken, den 3die April. Mod de Sachsiske Grændser støder en Fløy af den Keyserl. Armee til Weinich, den anden Fløy, hvis Sider beskyttes af Parduditzer=Skovene, trækker sig mod Prag. Centrum ved Gitschin ligger imod de Schlesiske Grændser; de, som ere Kiendere deraf, sige, at ingen smukkere eller fordeelagtigere Stilling kunde optænkes. - J Bøhmen komme 80000 Soldater sammen, under Maximilian og Nadasty, i Schlesien, 120000 under den Keiserl. Lasey, Haddick og Landon; i Mæhren 40000 under Hertug Albert og Siskovich, og som det nu heder, desuden 20000 Croater, for med 10 Batailloner og 20 Escadroner i Gallicien at besætte Linien af Cracau indtil Biala imod Teschen; 20000 andre Croater, som efterfølge deres høytelskede Bannus Nadasty. - Alle Casser og Archiver i Hertugdommet Teschen flye til Mæhren, og til Erstatning derfor kommer et anseeligt Artillerie Regiment. - Af den Wallachiske Landmilitz ere 3 Regimenter af de beste Folk udtagne. - De Siebenburgske Regimenter Pellegrini, Esterhazy og Giutey maatte tilligemed de Generaler som befandtes i Hermanstadt, nemlig Rall, Drechsel og Lattermann, den 30te Martii brække op til Bøhmen. - Ved Regensborg afgik den 27de og 28de, 17 med Østerrigske For=Tropper beladne Skibe til Wien.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Ostende, den 30te Martii. Da den herværende Engelske Consul fik Efterretning om den Engelske Ambassadeurs Afreise fra Paris, lod han alle Engelske Skippere bekiendtgiøre, ikke at forlade de Flandriske Havne. - Det mindste Antal af de her fra Engeland ankommende Skibe, har havt deres fulde Antal af Matroser, hvoraf man kan slutte, hvor stærkt der maae presses i dette Rige.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Fra Donau, den 2den April. J Følge Beretninger fra München taler man i Wien meget om, at den der værende Russiske Minister skal afreise Men andre Efterretninger lade 10000 Cosakker komme til Schlesien.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Wien, den 1ste April Hs. Majest. Keiseren har udnævnt en Directeur og tvende Jnspecteurer, for at indrette i Feldten hver Dag 3 Taffeler, et for Hs. Majest. selv og de distingverte Personer, som skal spise med Allerhøysamme, det andet for de fornemste Officeerer, og det tredie for de øvrige til Hs. Majests. Opvartning henhørende Personer.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Sachsiske Grændser, den 7de April. De Preussiske Tropper ere i fuld March fra Preussen og Pommern til Schlesien. Endeel Regimenter gaae gjennem Nedre=Lausitz. Ved Halle trækker en Armee sammen, som formodenlig vil blive samlet den 10de hujus, og skal commanderes af Prinds Henrich. De Sachsiske Tropper ere og alle i Bevægelse og marchere til Dresden.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Warschau, den 28de Martii. Da for nogle Dage siden adskillige Courierer ere gaaet herigiennem fra Petersborg til Wien og andre Hoffer, saa formoder man, at disse skal overbringe den Russiske Keiserindes Svar paa den Samme tilbudne Mediation. - Da de Sachsiske Prinzer Xaver og Carl bestandig finde nye Vanskeligheder i Henseende til de Pensioner, som de aarlig skulle have af Republiken Pohlen, saa skal de have afstaaet til det Preussiske Hof deres Rettighed til bemeldte Pensioner, samt de dem skyldige Restancer, og af dette Hof skal allerede være indleveret en Note, for at udvirke disse Betalinger. Den 4de April. Russerne nærme sig til det Østerrigske Pohlen, og rykke stedse nærmere med deres Cordon, samt oprette daglig Magaziner, hvorfor man venter store Tildragelser. Jmidlertid ere alle Østerrigske Tropper i fuld Bevægelse, og nogle Regimenter ere brækkede op til Schlesien, hvorhen og, som det heder, Qvarterer skal være bestilte for de Russer, som skal støde til den Preussiske Armee. Man er her i Henseende til de krigeriske Udsigter meget frygtsom, og det stedsevarende Raad har desaarsag meget at bestille.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Fra Weichselen, den 2den April. Til de Schlesiske Grændser ere nogle 1000 Cosakker i Bevægelse, til hvilke Uniformer blive forfærdigede i Berlin.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Hs. Preussiske Majest. har paa bemeldte Grændser givet fri Jndførsel af Kornvahre fra Pohlen, desaarsag kiøbe de Preussiske Commissarier store Partier deraf, saavelsom og mange Heste.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Corsøer, den 16de April: Udgaaet den 10de hujus Kiøbmand von Pahlen til Flensborg og Boghandler Jversen til Odense. Den 12te huj. Kongel. agende Post med 1 Læs, Viinkypper=Svend Ditlow Bøhling til Odense. Den 13de huj. Kapummester Møller til Lybeck. - Jndkomne den 10de huj. Ritmester Wildenrath fra Holsteen til Kiøbenhavn. Den 11te huj. Svensk Baron Soppau, og Svensk Capitain Kronsted, fra Hamborg til Stokholm, Kiøbmand Gisler fra Hamborg til Kiøbenhavn, Kammerherre Knuth med Frue Grævinde og Comtefse Dotter fra Fyen til Moerud, Kammerherre og Kammerjunker Sehested begge fra Fyen. Den 12te hujus Kongelig agende Post med 2 Læs. Den 13de hujus Kiøbmand Kahl fra Flensborg. Den 14de huj. Forvalter Kehler fra Hollegaard, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Helsingøer, den 17de April. Den 13de hujus indkom fra Nordsøen 6 Skibe, deraf 38 Hollandske, 12 Engelske, hvoriblant 3 med Steenkull til Kiøbenhavn og Dantzig, 2 med Sild fra Marstrand til Riga, 1 Lybecker fra Bourdeaux med Viin og Brændeviin til Lybek, 1 af Stokholm fra Malaga med Viin og Rosiner til Stetin, 1 Dansk med Sal fra Amsterdam, 1 af og fra Stavanger med Sild til Kiøbenhavn, i tremastet Gallioth, ført af Skipper Hillebrandt af og til Kiøbenhavn fra Livorno med 700 Kasser Citroner og Stykgods, 6 af og fra Norge med Breder og Jern til Kiøbenhavn. Den 14de huj. indkom fra Nordsøen 11 Skibe, deraf 3 Hollandske, 2 Engelske, 1 af og til Lybek fra Cronsnich med Salt, 2 Dande fra Norge til Kiøbenhavn, 3 Svenske fra Gothenborg med Sild til Pommern, og fra Østersøen ankom 6 Hollandske, 4 Svenske fra Pommern til Gothenborg. Den 15de huj. ankom fra Nordsøen 3 Engelske med Steenkull til Kiøbenhavn, 2 Hollandske fra Amsterdam, 2 Sven skee fra Gothenborg med Sild, 1 Hukkert af og fra Kiøbenhavn til Jsland, 3 Hollandske fra Kønigsberg og Dantzig. Den 16de huj. ankom fra Nordsøen 5 Hollandske fra Amsterdam, 2 Engelske, 2 Svenske fra Gothenborg med Sild til Pommern, og fra Østersøen, 2 Svenske fra Pommern til Gothenborg, 5 Hollandske fra Kønigsberg og Libow. J disse Dage have 2 Engelske Fartøyer stødt paa Grund paa Lappen strax uden for Cronborg, det ene med Engelsk Øll fra Hull, det andet fra Schotland med Steenkull, hvilke igien ved Hielp ubeskadiget ere afkomne, og have fortsat deres Cours til Østersøen. J Sundet ligge for contrair Vind af S. V. 76 Skibe, deraf 46 til Østersøen, blant hvilke Skiv. Hillebrandt fra Livorne, af og til Kiøbenhavn, og 6 Norske til Kiøbenhavn, og 30 til Nordsøen, deriblant 3 Grenlandsfahrer og 3 Hukkerter til Jsland. Vi have paa nogle Dage havt en stærk Storm af S. V. med Regn og Snee, hvorved adskillige Skibe have i Sundet drevet med deres Ankere, og nogle forliist samme, dog ere ingen af de Farteren, som laae i Havnen, komne til ringeste Skade.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Kiøbenhavn, den 17de April. Den 25de Martii a. c. er Premier=Lieutenant EngeniusErnst von Suter bestilt til Second Ritmester ved det Jydske Rytter Regiment, og den ved det Kongel. Artillerie=Corps staaende Premier=Lieutenant Ezechias Gotfried Wilhelm v. Hofman benaadet med Caracter som Capitain af Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Den 1ste April er Stifts=Provst og Sognepræst Professor Hr. Søren Friedlied allern, beskikket at være Biskop i Bergens Stift. Kammer=Junker Poul Rosenørn ligesaa at være tredie Committeret i Oeconomie= og Commerce=Collegio. Justice Raad Niels Simonsen Munch ligesaa at være Committeret i bemeldte Collegium. Den 3die April er Sognepræst Doctor Theologi Hr. Christian Bastholm allern, beskikket at være dansk Hof=Prædikant. Oberste Hieronymus Frederich von Stange bestilt til virkelig Deputeret i Generallitets- og Commissariats=Collegio, saa og til General=Major af Cavalleriet. Samme Dag er vice Brand=Major CayFrederich Mentz bestilt til virkelig Brand=Major i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt Kammerherre, og Ridder af Dannebrog Engel Carl Ernst von Schack til Ordens Secretair.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
J Onsdags var Ordens Dag for Ridderne af Dannebrog Orden.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Tilforladelige Efterretninger melde, at Qvægsygen end nu er i det Mechlenborgske. Ved Døden ere afgangne: J Wiborg den 7de April Fru Majorinde Helene Catharine Giedde, fød Brynken, 66 Aar. J Mariboe den 28de Martii Hr. Byeskriver Reimers Hustrue, Mad. Anna Zimmer, 37 Aar. J Helsingøer den 16de huj. Hr. Kammer=Junker Otto Frantz von der Osten, Told=Kammerer ved Øresunds Toldkammer, 54 Aar. Her i Staden den 6te hujus Muurmester Niels Møller, 61 Aar. Den 11te huj. Hr. Major Nicol. von Richers, Magazin=Commissair ved det Kongel. Militair Vahre, Magazin, 59 Aar. Mad. Anna Catharina Suhm, 64 Aar. Den 12te huj. Møller Anders Jbsens Hustrue, Anne Catharine Samuels Dotter, 78 Aar. Sr. Lars Sørensen Lund, Brændeviinsbrænder, 65 Aar. Den 14de hujus Hr. Georg Julius Liebe, Hof=Bogbinder, 69 Aar. Den 15de huj. Hr. Wolfgang Kaas, Kammerherre, Contre Admiral og Chef ved Holmene, 54 Aar. Mad. Sidse Jørgensen, 63 Aar gl. Eenstydige Danske Ords bemærkelse, oplyst ved Betragtninger og Exempler af Hr. Professor Benjamin GeorgSporon, 1ste og 2det Stykke, har nu forladt Pressen, og bekommes til Kiøbs hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden No. 10, for 4 Mk. i Materie, 4 Mk. 4 s. indheftet og 5 Mk. 8 s. indbundet i Marmor Bind. Johan Baptist Pergolesis Musik til Stabat Mater; med Hr. Professor Sporons dertil satte Passions=Sang. J en Claveer Udtog udgivet af N. Schiørring. Tilkjøbs hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden Nr. 66 for 3 Mk. 8 s. indbundet. Andet Bind af Bie=Kuben eller andres Tanker; det er : en Samling af adskillige nyttige og forlystende Tanker, oversatte af andre Sprog, til Opbyggelse, Gavn og Tidsfordriv for dem, som finde Behag i at læse dansk, andet Oplag, i 6 Bind, ved Barthold Johan Lodde. Denne Deel, som nu har forladt Pressen, koster ligesom hver af de øvrige for Subscribentere 4 Mk., men for andre Kiøbere er Prisen 5 Mk. hos Gyldendal i Silkegaden Nr. 66. Tvende Prækener; den første i Anledning af at 15 Mennesker, af Fuglsangs Gods i Lolland, hvoriblant Gaardens LadeFoged, paa eengang druknede den 28de Junii 1777, paa Overfarten fra Fuglsang til en i Stranden liggende liden Holm, hvor de tilligemed 10 andre, som reddede sig, skulde paa nogle Eeger sætte over, for at slaae Græs til Hove; paa 6te Søndag efter Trinitatis 1777, over Dagens Evangelium. Den anden: over Samuel Aucas Kund Discipel i Mester Lection i Nyekiøbings latinske Skole, og Birkedommer og Færgemand Jens Knubs eneste Barn, som blev begravet paa sin Fødselsdag den 28de Junii 1777, holdne i Thorebye=Kirke af Mag. Jens Sandøe; ere nu fra Pressen udkomne og til Kiøbs hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden No. 66, for 12 s., indbeftet 16 s.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Da S. T. sal. Hr. Johan Hieronymus Clausen, forhen Provsover Løe Herred, og Sogne Præst for Wisbye Meenighed under det høyadelige Gods Trøyborg her i Riber Stift, sidstafvigte 20de Mart. a. c. ved Døden er afgangen, uden at efterlade Livs=Arvinger, og han og efter hans sal. Frue Kiæreste Dorothea Outien, har siddet i uskiftet Boe, og kun eneste Arving efter hans sal. Frue Klæ reste findes i Live, en Broder Datter, hvis Fader var Præst paa Amrom, Jomfrue Anna Christina Outsen, hvis Opholdsted skal være i det Segebergiske, hvis Navn ikke vides; og da derimod ere endeel Arvinger efter sal. Provsten, Brødre=Børn, baade nær ved og i Aalborg Stift, og Søster=Børn her i Egnen, og man i sær Henseende til hans Brodre=Børn ikke vide, hvor eller hvor mange de ere, og Stervboen er strax tagen under lovlig Besegling og Registering, som igien aabnes og tages under lovlig Behandling Tirsdagen den 21de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, i Wisbye Præstegaard; saa bliver herved den sal. Provstes Arvinger eller Fuldmægtig paa deres Vegne, som og alle Stervboens Credi og Debitorer herved indkaldede i lovlig Tid, at mælde sig hos underskrevne, som Skifte Forvalter Joh. Pet. Brorson. Destrup Præstegaard, den 30te Mart. 1778. Studiosus Niels Heinsen, barnfød her i Fridericia, hvis kiendelige Fader Hein Ludevigsen, Borger og Skoemager for længst ved Døden er afgangen, ligesom ogsaa Moderen Karen Jens Datter udi næstafvigte Aar, men Stedfaderen Borger og Skoemager Nicodemus Hansen her sammesteds, findes endnu i Live; er for omtrent 17 Aar siden reyst fra Kiøbenhavn til Amsterdam, hvorfra han haver tilskreven bemelte sin Stedfader, det han agtede at reyse til Ostindien for Skriverkarl, som man nu siden den Tid ingen Efterretning har haft, enten han er levende eller død, eller, i Fald han er i Live, hvor han da maatte opholde sig; og ermelte Studiosus Niels Heinsen, er tilfalden nogle Arve=Parter, deels først efter sin Farbroder Jens Ludevigsen, og deels siden efter fornævnte sin Moder, saa bliver han herved 3de gange, baade i de Kiøbenhavn, ske Berlingske Danske Tidender, saa og i de Altonaiske Tydske Aviser, med Aar og Dags Varsel lovligen indkaldet, at han, inden samme Tids Forløb, enten selv personligen indfinder sig her, eller og en ordentlig Beskikket paa hans Vegne, i Fald han endnu beviisligen er i Live, og dersom han ved Døden er afgangen, og haver efterladt sig Børn, da lovlig beskikket Værge paa deres Vegne, for at imodtage Arve=Parterne, og derfor at give vedbørlig Affald; skulle der mod ingen i saa Maade melde sig her hos os, da bliver meerbemelte Arve=Parter tildeelt berørte Niels Heinsens endnu Live værende og sig her opholdende Søskende, nemlig 2de Brødre og en Søster, og til dem, imod behørig Beviis, udbetalt. Fridericia, den 7de April 1778. Borgemester og Raad her ibidem.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Da Tiden inden hvilken Creditorerne udi sal. ConferenceRaad Caristi Stervboe, efter det af Hans Kongel. Majest. allernaadigste bevilgede og af Skifte=Forvalteren Geheime=Raad og Stiis befalingsmand Peder Rosenørn under 18de Februar. 1777. udi de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender publicerede Proclama, allerede er erspireret; saa, i Henseende til at nogle af Creditorerne vel inden Proclamationens Udløb have anmeldet deres Fordringer, men ikke saaledes som skee ber, legitimeret samme, bliver den 12te Mai førstkommende holdet Skifte=Samling udi Skifte=Forvalterend Gaard udi Aarhuus, fornævnte Stervboe, vedkommende til hvilken Tid bemelte Stervboes Creditorer ville behage at fremkomme med saa lovgyldige Beviser, som udfordres til deres anmelte Fordringers Legimation, ligesom og alle andre Vedkommende, som ved fornævnte Stervboe maatte have noget at erindre, behagentlig til bemelte Tid saadant ville anmelde. Aarhuus, den 10de April 1778.
Berlingske Tidende, 1778-04-17
Paa Ryomgaards Gods i Aarhuus Stift, Calløe Amt er ud Astrup Bye bortdød Huusmanden Hans Andersen Skræder hans Hustrue Anne Kields Datter, som haver efterladt sig Børn, hvortil han er Stedfader, hvoraf de fleste have anmelt sig; men 2de Sønner ere fraværende, nemlig Jens Jepsen Skoemagersvend opholdende sig i Norge og Christen Jepsen, formodentligen samme Steds, siden man ey i 6 Aar haver bort fra ham; vel befindes Boe, ved Forseglings Forretningen den 28de Februar. b. a. og dets Aabning saa ringe, at ventelig ey bliver noget at arve, langt mindre formaaer det anden Proclama; alligevel indkaldes fornævnte 2de Sønner herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at møde i Stervboet forinden den Tid Loven allernaadigst befaler, da enhver efter dens Tilstand skal vederfares hvad Ret er. Rom, gaard, den 4de April 1778. Som Fuldmægtig, Jørgen Tranberg.