Aalborg Stiftstidende, 1837-03-13
Handelstidenden indeholder en tabellarisk Oversigt af hvads der i 1835 er udført fra de forskjellige Toldsteder ik Danmark og Hertugdømmerne. Deraf følgende UdtogUdførselsbeløbet af alle Slags Kornvarer i bemeldte Aar har været 1 Mill. 839, 671 Tdr., hvorimod der af fremmede, for sig malede og uformalede Kornvarer er indført 8,719 Tdr.; saa atoden virkelige Udførsel fra Danmark og Hertugdømmerne hars været 1830,922 Tdr., hvilket var, Raps og Roefrø fraregnet, 668, 103 Tdr. mindre end i 1831 og 86, 178 Tdr. under Middeltallet af de foregaaende 10 Aars Udførsel. Af Raps og Roefrø er i 1835 udført 177,910 Tdr. (hvilket Qvantum dog er beregnet i de foranførste 1,839, 171 Tdr. Kornvarer); altsaa og 15,287 Tdr. mindre end i 1834; men dog 2117 Tdr. oversaet Middeltallet af de 8 foregaaende Aars Udførsel. Af Smør er ed udført 52,976 Tdr. 1 Fdg., som er 3787 1/2 Tdr. mere end i 1831, og 2591 1/2 Tdr. over Middeltallet af de foregaaende 10 Aars Udførsel. Af Ost er udført 2965 Skpd. 1 Lpd., hvilket vel er 359 Skpd. 15 Lpd. mere end i 1831, men dog 214, Skpd. 10 Lpd. under Middeltallet af 10 Aars Export. Af de vigtigste af de øvrige Exportartikler har Udførselen været saale k. des: Brændeviin 5921 Oxhoveder, hvilket er 61 mindre end i 1831 (dette hele Qvantum maa ansees udført fra Hertugdomgimerne; thi vel er fra Danmark udført 1550 Oxh., men Danmark har igjen modtaget fra Hertugdømmerne 1770 Oxh.);l. Flæsk, saltet og røget, 12,686 Skpd. (1118 Skpd. mindre end pligt; Kjød, saltet og røget, 3557 Skpd. (58 Skpd. mindre sjend 1831); Skind 4533 Skpd. (96 Skpd. mere end 1834); Huder 1118 Skpd. (510 Skpd. mindre end 1831); Sild 1691. 1 Tdr. (613/4 Tdr. mere end 1834), Uld 1769 Skpd. (1562 Skpd. 1 mere end 1831, Kreaturbeen 21818 Skpd. (5,614 Skpd. mere. send 1831). Af levende Oxer er udført 25,127. Stkr.; af Køer 5320; af Kalve 6353 og af Heste 7876. J Sammenligning med 1831 er Udførselen deraf aftaget for Oxer 1700 Stkr. og 3 for Heste 101 Stkr.; men derimod tiltaget for Køer med 1816 og for Kalve med 30 Stkr. - Fra Aalborg var i Aaret 1835 J. udført 96,500 Tdr. Kornvarer, 2566 Tdr. Raps og Roefrø og 3. 705 1/2 Tdr. Smør, fra Aarhuus 53,217 Tdr. Kornv. og 10 Tdr. Smør, fra Fredericia 3863 Tdr. Korn, fra Frederikshavn 18115 Tdr. Korn og 11 3/4 Tdr. Smør, fra Grenaa 9738 Tdr. i Korn, 2150 Tdr. Raps og 11 1/2 Tdr. Smør, fra Hjerting, disse Korn og 1865 Tdr. Smør, fra Hjørring 20,817 Tdr. J Korn og 1421 Tdr. Smør, fra Horsens 29,307 Tdr. Korn, 1 2730 Tdr. Raps og 1137 1/2 Tdr. Smør, fra Kolding 8989. Tdr. Korn, 8 Tdr. Raps og 113 1/2 Tdr. Smør, fra Mari lager 5832 Tdr. Korn og 86 1/2 Tdr. Smør, fra Randers 32,865 Tdr. Korn, 2538 Tdr. Raps og 1506 1/2 Tdr. Smør, fra Ribe 211 Tdr. Korn og 731 1/2 Tdr. Smør, fra Ringkjøbing 3361 Tdr. Korn og 1183 1/2 Tdr. Smør, fra Thisted 6151 Tdr. Korn og 580 1/2 Tdr. Smør, og fra Veile 11,696 Tdr. Korn, 762 3 Tdr. Raps og 887 1/2 Tdr. Smør o. s. v. Under Forhørerne i Anledning af den mod Sidsel Rolandsdatter anlagte Sag (see f. Nummer) fremstod den 16te Jan. 1837 Aftægtsmand Peder Pedersen Overgaard af Karlby og forklarede omtrent Følgende, som Til salte, dog med adskillige Modificationer, ved gik For omtrent 22 Aar siden, da Deponentens Moder endnu levede og han bestyrede hendes Gaard, kom Sidsel, som dengang boede i Natmandshuset ved Aarhuus og var gift med en Mand ved Navn Christian, til dem og indbildte dem, at Deponentens Søster Ane Pedersen, som da var i Huset hos dem, var syg, og at der var Noget nedgravet paa forskjellige Steder i Gaarden, som bevirkede hendes Sygdom. Hun lovede at skaffe Søsteren karsk igien; men, for at dette kunde skee, skulde der nogle Sengeklæder og Søsterens samtlige Klæder, forsaavidt de vare gode, til. Hun bildte dem fremdeles lind, at alle deres Kreaturer forestod en stor Ulykke, og at de vilde aldeles crepere, saafremt der ikke kom Raad derfor. Ogsaa Kreaturerne lovede hun at frelse; men dertil vilde medgaae endeel Penge. Sidsel fik Løfte paa hvad hun forlangte, og Natten derpaa begyndte hun hendes Kunster. (For ei at trætte Læserne med en Gjentagelse, bemærkes blot, at Bedragersken lod ogsaa her grave i Gulvet, udenfor Pigens Seng, i Stalden, bag ved Hestene, i Grebningen, og indenfor Døren i Kohuset, og at hun i det Hele taget drev det samme Spil, som Huusmand Jens Olesen har beskrevet. Pengene, som hun foregav at ville brænde, vare 900 Rbd. i gamle danske Bancosedler.) Medens Deponentens Moder endnu levede var Sidsel vel flere Gange hos dem; men han troer dog ikke, at hun fik videre. Da derimod hans Moder var død, og han var bleven gift med hans nuhavende Kone, indfandt Sidsel sig satter, vel for 15 Aar siden, og indbildte den, at der vide ramme Konen en stor Ulykke, saa at hun vilde gaae baade fra Vid og Forstand, hvori ligeledes Diævelen og onde Mennesker, var Skyld. Hun tilbød atter hendes Bistand; men fordredel, noget over 50 Rbd., som derved vilde medgaae. Om Nattende gientoges det allerede bekjendte Gjøglespil, og næste Dag kjørte Sidsel til Rakkerhuset i Aarhuus med sin Vogn, vel forsynet saavel med forskjellige Fødevarer, som endeel af Konens, bedste Klæder. J de nærmest derpaa følgende 3 Aar vedblev Sidsel af og til at brandskatte Folkene, under Foregivende af, at Fanden endnu ikke var tilfredsstillet, og fik saaledes af Sengeklæder, Gangklæder, hjemmegjorte Tøier og Andet det mestelse og bedste, de eiede; ja de vedbleve saa længe at punge ud til hende, at Manden maatte gaae fra Gaarden. Alle Sidsels Kunster skeete altid hemmeligt, og hun sørgede ogsaa stedse for, at Jngen var tilstede naar hun fik Godset udleveret; ligesom og hun ogsaa paalagde dem at holde det Hele hemmeligt, da hen 6 des Kunster ellers ikke kunde hjælpe. Med er skarpt Tilbageblik paa Prof. Høegh Guldbergs Færd, med Hensyn til en af ham i det danske Sprog holdt Tale (1807) ved Universitetet i Kiel, bemærker S. L. Badens i den Berlingske Tidende, at Staden Slesvig med tilliggende betydelige District og omliggende Smaaøer har tilhørt Sachsen, og er altsaa oprindelig tysk, og at Hr. Lehmann derfor har handlet urigtigt, dengang han i det, saakaldte Trykkefrihedsselskabs Generalforsamling holdt et Foredrag, hvori hans opfordrede Selskabet til at gjøre sit til i det Slesvigske, atfaae gjenindført dansk Sprog, dansk Bestyrelse og Love m.m. Overeensstemmende hermed og ligeledes kæmpende for begge Hertugdømmers uafhængige Stilling har Prof. Falck i Jtzehoer Ugeblad mindet om de gamle holstenske Privilegier fra 1460, hvor Kong Christian den Første erklærer, at Jndbyggerne i Hertugdømmet Slesvig og Grevskabet Holsteen have valgt og hyldet ham til deres Herre, ikke som en Konge af Danmark, men som de omtalte Landes Herre, - hvilke Privilegier den nuregjerende allernaadigste Konge har confirmeret den 17de August 1816.