Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-01
J Madrid tales endnu stærkt om en Kongres, som dog kun skulde bestaae af de ved det spanske Hof ansatte Ministre, og aabnes i Escurial den 1 December. Bladet Restaurador bebuder derimod en ny Kongres af Monarkerne i Florenz, hvorved Kongen af Spanien ogsaa skulde møde. Den eneste af den konstitutionelle Regjerings Beslutninger, som endnu staaer ved Magt, er den saakaldte Patent skat. Jmidlertid kan den franske Koureer ikke dølge sin Forundring over saa mange Besynderligheder, som endnu daglig foregaae hiinsides Pyrenæerne, og finder, at der hviler et Slør over Alt, som blot tilkjendegiver sig i sælsomme Virkninger. Til saa meget andet Uforklarligt regner den de Barcellona og flere Fæstninger i Catalonien nys bevilgede Kapitulationer, hvorefter tilstaaes særskilte Kantonneringer for Garnisonerne, som aldeles uafhængige Korps, uagtet Kongen neppe var frie, før han opløste, Ballesteros Armee, der havde betinget sig det samme. Videre lover Marskal Moncey at skaffe de af de konstitutionelle Chefer gjorte Reqvisitioner betalt, medens Kongen har nægtet at erkjende de af Cortes gjorte Laan; han garanterer for, at Jngen skal komme i Uleilighed for sine politiske Meninger, medens disse over hele Halvøen volde Forfølgelser og Forviisninger; han lover Officererne. at beholde deres Grader, Pensioner &c., medens i det øvrige Spanien Udrensningerne gaae saavidt, at i engang de største Navne skaanes; han lover de seqvestrerede Eiendomme frigivne, medens Konfiskationer høre til Dagens Orden; Militserne Sikkerhed i deres Hjem, medens et kongeligt Dekret forbyder dem at komme de kongelige Residentser paa visse Mile nær. Hvorledes kunne disse Løvter forenes med Regjeringens Anordninger, Vi have Fred, med Spanien, og endnu ankomme spanske Krigsfanger Mængde, endnu tales intet om at skikke dem tilbage Der er Fred, og Ædelmodighed byder Os endnu at huse over 80,000 Ulykkelige, som ansee deres Fangenskab for en Velgierning. Er maaskee den Tid kommen igjen, da Seierherren anlagte Kolonier af Krigsfangerne a. Uden at Omstændighederne derved anføres, haves Efterretning om, at Øen Majoraa alt den f. M. har underkastet sig. Monitøren meddeler ogsaa en Beretning fra Major Generalen, Grev Guilleminet, til Krigsministeren, om Carthagenas Besættelse den 5 November. Grev Molitor roser meget Generalerne Bonnemains og Vineents udviste Klogskab ved de foregaaende Underhandlinger om denne vigtige Fæstnings Overgivelse. Ligeledes have Molitors Tropper besat Peniscola og skulde, ifølge en den 6te sluttet og af GrevMolitor ratificeret Kapitulation, den 12te rykke ind i Alicante, hvorefter det 2det Armeekorps ogsaa tiltræder Tilbagemarschen til Frankerig over Valencia, Saragossa og Tolosa. En stor Deel af den 7de Division forbliver i Spanien, og skal under Benævnelse af Øvre=Ebro=Divisionens besætte Santona, Guipuscon og en Deel af Navarra. Barcellonas og øvrige Cataloniske Fæstningers Kapitulation har endnu som ovenfor berørt) flere mærkelige Bestemmelser, hvoriblandt at Marskal Moncey lover at sørge for den af de konstitutionelle Authoriteter kontraherede Gjelds Betaling, personlig Garantie ogsaa for de væbnede Toldbetjente, Provindsialægere og verdslige eller Kloster Geistlige, hvad enten de ville forblive eller afreise. Passer tilstaaes Alle dem, som for deres politiske Meninger hville forlade Spanien. Andre Nationers Skibe, som maatte forefindes i bemeldte Havne, kunne under intet Paaskud anholdes eller fornærmes. Endnu loves, at den franske Armee ingen Kontribution vil paalægge disse Fæstninger, som af den besættes i Kong Ferdinands Navn er: J nogle spanske Havne skal være opkommet Misforstaaelser mellem de franske Konsuler og spanske Øvrigheder, i Anledning af at de sidste ikke godvillig ville udlevere de af konstitutionelle Kapere i sin Tid opbragte franske Skibe, hvilke nu reklameres.