Berlingske Tidende, 1768-02-01
Den 13de Sept. J Anledning af Hs. K. Msts. og Rigets Admiralitets=Collegii underdanige Erklæring af 13de November sidstleden Aar, tilligemed hvad Secretairen i Hs. K. Msts. Cancellie, Daniel Dahlin, Justitiarius Wiblingen, Advocat Fiseal Furnschold, og Secretair Mutzow, hver for sig i Underdanighed have erindret, angaaende Jnterims Tieneste at giøre for nu afg. Kammerraad og Ridder hindriAnders Løvenschold, har Hs. K. M., ved Skrivelse til bemelte Collegium af den paafølgende 14 Decbr. i Naade er klæret, at Hs. K. M. ikke kunne bifalde den af bemelte Justitiarius og Advocat=Fiscal ved denne Leylighed begiærte Tieneste Forretning, eller ansee nogen anden af Collegii Betientere for at være øvede og duelige til i Nødsfald at forrette Admiralitets Kammerraads Tienesten, end som Collegii Secretair, og hvad videre Secretair Dahlin angik, saa, uagtet at baade hans personlige Competence og Jndsigt, med flere Grunde, talede for ham, kunne Hs. K. Mst alligevel, i Henseende til det af ham hosføyede Vilkor, at erholde Bestalling som extraordinair Admiralitets Kammer=Raad, ikke holler i Naade samtykke udi hans i lige Maade giorte Ansøgning. - Hvad Justitiarius Wiblingen og Advocat Fiscal Furuschold, have anført udi deres herover indgivne Besværinger, til at erholde saadan Opretning, som kunne svare imod deres Lidende, saa og hvad Secretair Mützov derhos for sin Deel har erindret, det have Rigets Stænder taget udi Overveielse, og befundet, at nogen Slags Ligning imellem Justitiarius Wiblingens, Secretair Dahlins, Advocat Fiscal Furuschiolds- og Secretair Mützows Fortienester og Competence til et Admiralitets Kammer=Raads Embede, er ikke den Materie, hvorover Rigets Stænder have i Underdanighed at yttre sig, saasom hverken høystbemelte Hs. K. Msts. naadige Brev giver Anledning dertil, ey heller nogen Besværing er vorden fremført over Befordring til det ordinaire Embede; Men Spørsmaalet bliver egentlig, om Justice=Betienterne ved det Kongel. Admiralitet maa være berettigede til, der at søge Kammer=Raads Embeder. - Efterdi da Konge-Forsikringens 9 s. og den Kongel. Forordning af 1756 om ledige Tienesters Besætning, tilholde, at Personernes prøvede Duelighed, Erfarenhed og Fortienester skal fornemmelig ansees, samt samt at en Embedsmand, som upaaklagelig og vel har forestaaet sit Embede, kan ikke andet end være duelig, samt har, i og ved det at han har tient, forhvervet sig den Egenskab, som Regieringsformen kalder Erfarenhed, og med det samme og saa den Rettighed at vorde befordret, hvilken bemelte Regiæringsform tillegger en saadan Embedsmand; hvorimod den allene kaldes nøvet ved en Forretning, som aldrig har beklædet nogen af lige Beskaffenhed, eller hvis Forretninger ingen Liighed have haft med den Forretning, som han søger, at de hannem derudi kunde veylede; Saasom og Justice=Betienterne, om end ingen Justice-Materier udi Admiralitetets Collegio forekomme, hvilket dog er vitterligt og ustridigt anderledes at forholde sig, kan dog ikke kaldes ganske uøvede ved de i Admiralitets Collegio forefaldende større Huusholdning: Materier, efterat de igiennem mange Tieneste Aar have haf Leylighed til at indlegge sig Kundskab om de til Verket hørende baade Huusholdnings og andre Dele, samt have med Flid og troligt Arbeyde erhvervet sig Duelighed og Erfarenhed; Desuden synes det, at de nu værende Justitiarius og AvocatFiscal ved det Kongel. Admiralitet maa kunne besidde tilforladelig Jndsigt udi de der forekommende Forretninger, efterdi den første, Justitiarius Wiblingen, har tient sig op ved Admiralitetet fra Aar 1736, som Compagnie=Skriver, Cancellist i Admiralitets=Cancelliet, Notarius ved Over= og Kammer Retterne, samt Secretair og Anditeur ved Orlogs Escadren i Gøtheborg, indtil han Aar 1760 blev benaadet med Justitiarii Embedet, og hvad angaaer Avocat=Fiscalen, ved det Kongel. Amiralitet, saa, foruden det at det i Følge hans Jnstrux paaligger ham, at strække sin Omsorg til alle de Dele, hvorved Kronens Ret og Beste kan fremmes, men derimod al dens Skade og Forderv hindres og afvendes, og at følgelig intet, hverken i Justice= eller Oeconomie=Sager, med flere sammes Greene, kan eller bør undgaae hans Opmærksomhed og Paatale, har ogsaa Advocat Fiscal Furuschiold tient inden det Kongel. Admiralitet som Auditeur i 4, og som Avocat=Fiscal i 10 Aars Tid, saa at Rigets Stænder ikke andet kunne, end ansee baade Justitiarius Wiblingen og Advocat-Fiscal Furuschiøld at være øvede, duelige og erfarne til at forestaae og bestride de udi det K. Admiralitets Collegio forefaldende Forretninger; hvortil kommer, at Acterne noksom udvise, at Justice=Betienterne ere Tid efter anden vorden befordrede til Admiralitets Kammerraader, samt at Advocat=Fiscaler, hvilke ere i lige Anseelse med Secretairer i Collegierne, udi Oeconomie=Verket have avanceret til Collegii=Raader, som derudi det næste Trin; altsaa, og i Betragtning af alt dette, have Rigets Stænder eragtet, at det ikke kan betages Justice=Betienterne ved det Kongel. Admiralitet at søge om Befordring inden samme Verk, og at de i Følge deraf maa være berettigede til at søge Admiralitets Kammerraads Embeder, samt dertil vorde befordrede efter Tour og Anciennite, overeensstemmende med Forordningens af 1756. 19, dog uden bedre Fortientes Forfang. S. D. Ved at oversee Stats Verket, have Rigets Stænder befundet, hvorledes Staten er vorden tilføyet en ganske betydelig Byrde derved, at, foruden det at Lønningsfyldest og Penge Erstatninger ere vorden dem tillagte, som ere vorden præjudicerede ved nogen Hs. K. Msts. Collegiers eller Embedsmænds Efterladelse af deres Pligt ved Forslagers Oprettelse eller i andre Maader, saa ere og deslige Fordele, Lønninger og Forøgelser, samt andre Benaadinger i Penge, vorden bevilgede at beregnes retroactive for adskillige Aar tilbage. - Rigets Stænder have derfor, til at afværge at Staten ikke videre maa vorde besværet med deslige Udgifter, fundet fornødent i Almindelighed at fastsætte, at Lønner, Forøgelser og Gratificationer, som maatte bevilges en eller anden, ingenlunde maa strække sig til eller beregnes for den fremfarne Tid; hvorom Rigets Stænder have i Underdanighed anholdet hos Hs. K. M., at det ikke allene i Raad Kammeret maatte iagttages, men at det ogsaa maatte i Naade betydes det Kongel. Stats=Contoir, til nøye Efterlevelse ved Jverksettelsen. - J hvilken Henseende, og for at afværge saadanne Udgifter i Staten, som ovenmeldet er, have Rigets Stænder tillige villet have deres Secrete Utskot stedse foreskrevet, at ved saadanne Tilfælde, da nogen befindes, ved Embedsmænds Forholdende, imod Forordningerne, at være udelukket fra Befordring som ham tilkom, maa Deputationen ikke foreslaae nogen Lønnings=Fyldest og Erstatninger af Rigets Cassa, eller af publike Midler, men lade det komme an paa Rigets Stænders eget Skiønnende, paa hvad anden Maade de virkelig Prejudicerede maa kunne forhielpes til at nyde hvad Retviished udfordrer; hvilket er vorden bemelte Deputation tilkiendegivet ved Udtog af Expedit. Deputat. Protocollen. S. D. Hos Rigets Stænder have Stabs=Capitainen ved Nylands og Tamastehuus Lehns Dragoner-Regimente, Wenzel Frederich Rothkirck, samt Lieutenanterne sammesteds, Friderich Linderantz og Carl Frederich Eckestubbe, anført Besværing over den Placering til at giøre Tieneste og til videre Befordring efter Tour ved bemelte Regiment, som Hs. K. M. den 1ste Februarii 1763 i Naade har behaget at bevilge Lieutenanten ved det nu afskaffede Jægerkorps til Hest, Christian Gottlieb Zanzen; J Kraft af hvilken Placering han ikke allene, efter sin Lieutenants=Bestallings Datum ved bemelte Korps, er strax vorden ældste Lieutenant i Regimentet, og har derved taget Touren fra disse sig nu besværende Officiers, tilligemed fra alle øvrige Lieutenanter sammesteds, men er endog, da, ved Capitain Stures Afgang forefaldt en reen Vacance, den 6de Sept. sidstl. Aar som ældste Lieutenant vorden befordret til Stabs=Capitain. - Da Rigets Stænder heraf have faaet Anledning til at eftertænke, hvorledes det med ovenmelte Jæger=Korps og med den dets Officiers lovede Placering, samt øvrige Capitulations Vilkohar tilganget; saa have de, baade i Henseende til visse ved Jnd De til Forsendelse med Posten alene priIndretningen forbigangne vigtige Omstændigheder, som til flere andre udi den øvrige Milices Ret saavelsom udi Befordrings Lovene grundede Aarsager, erklæret deres Tanke at være, at de Officiers, som have nydt Befordring ved Jæger, Korpset, bør i Almindelighed, til Tours Beregning inden de Regimenter, hvorhen de siden efter Korpsets Aftakkelse ere vorden placerede; ansees efter deres forhen satte Tour eller Charge i Henseende til deres Cammerader, samt at de Officiers, som forhen have været ældre, bør beholdes i Tour for ved dem. Naar Rigets Stænder dernæst have seet hen til bemelte Besværings Materie i Besynderlighed, have Acterne udviist, at Rothkirck har, i Ligning imod Zanzen, været 17 Aar længere i Tienesten, og 5 Aar ældre Officeer. At Lindecrantz har staaet 12 Aar længere i Tienesten, og været 5 Aar ældre Officeer; samt at Ekestubbe har ligeledes udi 12 Aar længere gjort Tieneste, og været 3 Aar ældre Officeer. - Naar Rigets Stænder end videre have undersøgt, hvor J. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. ledes til har gaaet med Zanzens Befordring i Jægerkorpset, saa befindes han ikke allene at have avanceret til Cornet og Lieutenant, uden at efter Capitulationens 2den Punct, udPosttidenderne er vorden noget kundgjort om disse Embeders Besætning; men han, som nylig før Studerende, og allene 24 Dage gammel indskreven Sergeant ved det Spensiske Regiment, er endog vorden foreslagen til førstmeldte Post, uagtet at Capitulationen ikke tillader at foreslaae andre til saadanne Bestillinger, end dem, som forhen have været i Tieneste. (Fortsættelsen følger.)