JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Frankerig. Blandt de Gienstande, som i den senere Tid have beskjeftiget de Deputeredes Kammer, indtager Forfatningen i Vende en vigtig Plads. Levende Forhandlinger desangaaende fandt Sted d. 22de October. Medens de Deputerede fra denne Egn skildrede den derværende Tilstand med de mørkeste Farver og beskyldte Ministrene for uforsvarligen at have forsømt at gribe til kraftige Forholdsregler imod det stedse videre om sig gribende Onde, vedbleve disse den Paastand, at Sagen ikke var saa farlig, og at Regjeringen Jntet havde forsømt, for atter at tilveiebringe Orden og Rolighed. Debatterne udartede tilsidst til de bittreste Personligheder. At imidlertid denne Sag er alvorlig nok til at egne sig Regjeringens høieste Opmærksomhed, synes at være indlysende af følgende Beretning, som af Chefen for Vestarmeen, GeneralLannet, er indsendt til Krigsministeren: "Jnsurret. tionen i Vende antager daglig en mere og meere betænkelig Character: Præsterne prædike offentlig imod den nuværende Regjering; de forsikkre, at betydelige fjendtlige Hære vilde om 6 Uger overskride Grændsen; Adelsmændene reise Hovederne i Veiret og tale høit om Gjenindsættelsen i alle deres gamle Rettigheder. Disse frække Anmasselser udbrede Skræk i hele Landet, og det er at forudsee, at ved en fremmed Armees Jndrykken vilde den blodigste Borgerkrig være uundgaaelig." - Et Forslag af General Lamarque om, at gjøre Nationalgarden mobil, har ogsaa givet Anledning til levende Discussioner, saasom der om Passeligheden og Nødvendigheden af denne Foranstaltning paa nærværende Tid vare meget deelte Meninger. et af Kammerets Sæder fremlagdes Commissions=Beslutningen om Hr. Brieguevilles Forslag angaaende den erkongelige Familie. Samme gik ud derpaa, at Carl d. 10de og hans Efterkommere til evig Tid skulle være forviste fra Frankerig, samt forpligtede til, inden 6 Maaneder at afhænde deres Godser og Effecter. De samme Bestemmelser blive gjorte gjældende for Napoleons Familie. - Formedelst den overordentlige Gjæring, som hersker blandt de arabiske Stammer, paa hele Barbariets Kyst, skal en Gouverneur med udstrakt Fuldmagt sendes til Algier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Man formoder, at Hertugen af Rovigo kommer til at beklæde denne Post. - J Nimes og Lyon have atter været urolige Optrin. - Don Pedro vili de første Dage af November forlade Paris og begive sig til London, for derfra at indskibe sig til Terceira, fra hvilken Øe Expeditionen mod Portugal skal udgaae og, som man venter, være under Seil i Løbet af December. Disse Planer vække baade i Lissabon og Madrid stor Bekymring; der tales om en Forening, som er sluttet mellem Spanien og Portugal, og man erfarer, at det er uddeelt befaling til at sætte Casernerne i Almeida og Olivenza i Stand til at modtage to spanske Divisioner. Militaircommissionen i Lissabon har paa ny dømt 25 Personer til Døden. - Den franske Regjering skal have paalagt sine Consuler i flere af Tydsklands vigtigste Stæder at yde de polske Flygtninger al mulig Bistand. De modtages ogsaa med største Gjæstfrihed paa fransk Grund, hvor allerede adskillige Polakker af stor Anseelse, saasom Niemajowski, Morawski- og flere andre, ere ankomne. Man troer at den til de Deputeredes Kammer fra flere Sider henvendte Bøn, om at oprette en polsk Legion i Frankerig, vil blive gunstig optagen af Regjeringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Engelland. Skjønt man ikke mærker til, at den offentlige Rolighed senere er bleven forstyrret, er der dog ingen Ende paa Reform-Forsamlingerne. En saadan holdtes forleden i Birmingham, hvor en vis Hr. Joseph Parker talede om de næsten uovervindelige Hindringer i Overhuset, hvis raa, bittre og nederdrægtige Had til Folket tilintetgjorde ethvert Haab om, at en Forbedring i Repræsentationen, kunde udgaae derfra. Pairerne, sagde han, vare slagne med politisk Blindhed, Døvhed og Stumhed: de vare blinde for deres egen Jnteresse, døve for Folkets Stemme, og stumme, naar det kom an paa at opgive Grundene til deres Vota. Han paastod, at man af Middelclassen i Birmingham kunde opvise 420 Personer, (saasom: Geert Bundtmager, FrandsKnivsmed, Jørgen Handskemager o. s. v. o. s. v.)der besad langt meere politisk Viisdom, end de 420 arvelige Lovgivere i Overhuset. Lignende Ting høres i Forsamlingerne i Bury, Leeds, Hull og mange andre Stæder. Hvor hadefuldt Publicum er imod Biskopperne, kan man vide deraf, at biskoppen af London, som dog ikke stemte mod Billen, men kun afholdt sig fra at stemme for den, maatte forleden opgive sit Forsæt, at prædike i St. Anna-Kirken i Westminster, fordi alle dette Sogns Jndvaanere, havde truet med, saa snart han viste sig paa Prædikestolen, at staae op og gaae deres Vei. Dette blev ham tilkjendegivet i de offentlige Tidender, og Hans Høiærværdighed holdt det derfor for tjenligst, at blive hjemme. Paa andre Steder er man endnu mere uforskammet, thi Biskopperne af Carlisle og Durham ere begge blevne brændte in offigie, og Biskoppen af Exeter er bleven udpeben. Man er overhovedet af den Mening, at biskopperne skulde udelukkes af Overhuset og for Fremtiden ikke have med politiske Forhandlinger at gjøre, men indskrænkes til Sjæleforgen i deres Dioeceser; hvilken Jdee, alvorlig talt, er heller synes saa meget urimelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Cholera. J Hamborg ere indtil d. 31te Octbr. 587 Personer angrebne af Sygdommen, 312 døde og 133 helbredede. J Altona har man endnu kun havt 20 Syge, hvoraf 3 ere helbredede og 11 døde. Cholera har nu ogsaa viist sig paa flere Steder i det Hanoverske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Blandinger. En frygtelig Orkan har i Natten mellem 12te og 13de August aldeles ødelagt Staden les Cayes paa Hayti. Af 2500 Huse ere næppe 20, mere eller mindre beskadigede, blevne tilbage. Medens Stormen bortrev Tagene, undergravede det rasende Hav Murene og oversvømmede hele Staden. Jorden bævede, og Himlen syntes at staae i Flammer. Skibene i Havnen bleve kastede paa Stranden, og de paa den ydre Rhed forgik med Mand og Muus. 600 Personer, Børn iberegnede, ere dragne frem af Ruinerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Den 20de October vendte den polske Bankedirector, Grev Lubienski, tilbage til Warschau, og førte Banken, heel og holden, med sig. Hans Jver og Conduite, hvorved han har reddet disse betydelige Capitaler, berømmes meget. - Warschaus nærværende Folketal beregnes til 113,953 Sjæle, som er 20,000 færre, end Staden havde ved indeværende Aars Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
J Frankfurt am Main have i flere Aftener høist alvorlige Folkeopløb fundet Sted, foranledigede ved Portlukningen om Aftenen, som er Puplikum til Besvær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
At Fæstningen Zamozk har overgivet sig til Keiserens Naade, seer man nu stadfæstet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Den østerrigske Jagttager anmælder Fanebæreren, Ladislaus Skultekys dødelige Afgang: han havde staaet i østerrigsk Krigstjeneste i 81 Aar og tjent ved et og samme Regiment i 65.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Tilstanden i Grækenland skal være saa ganske forvirret, og Oprørsaanden saa udbredt, at Capodistria ikke længere kan holde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Paven har rigtignok, som man nyligt erfarede anerkjendt D. Miguel, ved at modtage og i geistlige Anliggender underhandle med hans til Rom sendte Gesandt, Marquis Lavradio; men ogsaa Donne Maria da Glorias Charge d'Affaires er nu bleven huldtig modtaget af den hellige Fader, og udtrykkelig stadfæstet i sine Rettigheder, som portugisisk Gesandt. Saaledes have da de allerchristeligste Majestæter af Portugal for Øieblikket 2 Gesandter i Rom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
J kieler Correspondentsblad læses, under Overskrivt "Rangforordningen, et Factum fra vore Dage," følgende Reprimande, som en Hofmarschall, Friherre von t, skal have givet en Hofuhrmager: "Med Ærgrelse har jeg allerede idag igjen maattet bemærke, at det til mit Departement hørende Hofuhr paa herværende Residents=Slot først slaaer efter at Kirkeklokken i Byen har slaaet. Han veed min Villie i saa Henseende, og har ufravigelig at paasee, at Slotsuhret stedse slaaet for Byens Klokke. Hans næsvise Excuse, at han stiller Uhrene efter Solen, kommer ikke mig ved; thi Hoffet, og Hvad der hører dertil, skal overalt have Rang og Fortrin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Frygten for Cholera har ganske fortrængt den forden store Comet i 1832; men om end dette ene Onde ikke var fordrevet for det andet, saa havde vi dog nu en liden Trøst med Hensyn til Cometen, i en Lærds nylig udgivne Beskrivelse, efter hvilken der, saalidet man end kan skue ind i Fremtiden, dog vistnok med temmelig megen Vished kan antages, ingen af os her ville være tilstæde ved Cometens Besøg, da denne endnu vil udeblive i - 80,000 Aar, og til den Tid vil den endda ikke komme Godtfolk nær paa 900 Mile. Skriftet spaaer tillige, at der vil hæve sig Vande i Oceanet til 13000 Fods Høide, Alt Anna 81831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Udenlandske Efterretninger. Under 22de October er udkommen en Plakat angaaende en Forkortning af den Tid, hvori Losnings- og Rens nings=Qvarantaine skal vare for Skibe, som komme fra et af Cholera smittet eller derfor mistænkt Sted, og have giftfængende Vare inde. Bemeldte Qvarantaine bestemmes herved til 20 Dage, at regne fra den Dag af, da de sidste giftfængende Varer ere bragte ud af Skibet. Dog bliver denne Qvarantaine at forlænge saaledes, at den paa ny begynder forfra, saafremt der under Qvarantainen skulde vise sig noget Tilfælde, som med Grund kan befrygtes at være Cholera, hvilken fornyede Qvarantaine i saa Fald bliver at regne fra den Dag af, da den Person, hos hvem sligt et Tilfælde har viist sig, er bragt fra Skibet, eller qvarantainemæssigen adskilt fra det øvrige Mandskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Den færsiske Dialekt er en Afart af det gamle Nordi ske, og tjener som saadan til at kaste Lys paa vore Forfædres Tungemaal, saavelsom paa vort nærværende Sprog og de Dialecter deraf, som tales af Almuen paa adskillige Steder i Danmark og Norge. Jmidlertid har man hidtil ikke havt nogen fuldstændig eller tilfredsstillende Stildring deraf, en indfødt Færøbo, Revisor J. Nolsøe, har nu foretaget sig at samle og udarbeide en saadan, der vil udkomme i Kjøbenhavn. (Priis 6 a 7 Mk.,Et skjønt Træk af den danske General-Consul i London, Hr. Flercher Wilson, er i disse Dage kommet os for Øren. En ung Dansker havde villet forsøge sin Lykke i England, men Sagnet om de engelske Guldfiske, der fløi den Fremmede imøde, vilde ikke realisere sig for ham, og han var bragt i den meest fortvivlede Stilling, saa at han end ikke kunde opnaae sit eneste Ønske: at naar Fædrelandet igjen, af Mangel paa Penge. Han henvendte sig til flere Landsmænd, men forgiæves. Da lod hans gode Skjæbne ham vove det Forsøg, at anraabe General Consulen om Hjelp. Denne vakkre Mand var aldrig saasnart blevet overbeviist om, at han var dansk, førend han paa det beredvilligste understøttede ham, og ikke alene betalte Fragten, der ikke var ubetydelig, nemlig halvandet Pd. Sterl., men gav ham foruden det øvrige end- og et halvt Pd. Sterl. til Proviantering, og blev saaledes den af sine egne Landsmænd forladte, tomhændet staaende Yngling en Frelser fra, hvo veed hvilken, Undergang. Et Antal af 230 af Kiels Borgere ere indgaaede til Hs. Majestæt med en allerund. Begjæring om, at deres By ikke maatte vorde indesluttet af Cordonnen, og derved afspærret fra de Steder, hvorfra den faaer alle sine Fornødenheder, Proviant, Brændemateriale o. s. v., og haabe ved den samme Naade, der havde tiltænkt dem Spærringen som en Velgierning, at maatte vorde befriede derfor En opmærksom Naturforsker har i Nærheden af Kield. 16de f. M. seet Oldenborrer flyve omkring, hvilket hører til de sieldneste Naturphænomener. Han fangede een af dem, som han fandt temmelig livskraftig, omtrent som i mørk og regnfuldt Sommerveir og fuldkommen uddannet. At Vegetationen endnu stedse vedvarer, at Jordbærene atter blomstre, bemærkes og paa sine SteJ Nobbet, Horslunde Sogn paa Lolland, hensov den 11te Octbr. den brave Skolelærer Frederik Andersen, 75 Aar og 4 Maaneder gl., efterat have været Skolelærer paa Grevskabet i 43 Aar. Som Smedesvend begyndte han sin Skolebane, men sal. Statsminister Grev Revent lon og sal. Biskop Bolsen lærte hans Værd at kjende og sendte ham eet Aar til Brahetrolleborg, hvor han blev sal. Prof. Oests første Lærling. Han var født til at være Skolelærer, og udførte lige til det sidste sine Kalds pligter med en saa inderlig Kjerlighed og mageløs Livlighed, at Forældrene til Hest og Vogns førte deres Børn til Skole, naar Veien var slem. Sognepræsten Hr. D. Smith, af hvem den skjønne Hæders=Anmeldelse er, slutter samme med disse Ord: "Jeg har i 11 Aar fundet i ham en prøvet Ven og en gudfrygtig Medarbeider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Jmellem Justitsraaderne Schrader og Lindenhan i Haderslev føres i Lyng en venskabelig Strid om Nødvendigheden af at lade Borgerne afgive personligt Vagthold, for at holde Løsgjængere og mistænkelige Personer borte fra Byen, hvortil den Første har opfordret, medens den Sidste erklærer det for en baade unødvendig, byrdefuld og utilstrækkelig Forholdsregel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Ved Tallotteriets 1174 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 10. 74. 70. 73. 5. Ribe J flere Aviser læses, at der for Tiden lever fire Enkebispinder i Ribe Bye. Herved bemærkes, at vore fire sidste Bispers Enker rigtignok leve; men kun de to heri Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Næstkommende Onsdag, den 9de November, bliver Præsteordination i Domkirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Prædikanterne. I Domkirken: 23 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Næstkommende Søndag og indtil videre begynder Gudstienesten, saavel i Domkirken som i St. Cathrine Kirke, Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 4de November, Skolelærer Tøge Schjerlund, 41 Aar al. Paa Cathrine Kirkegaard, den 3die Novbr., Almisselem Peter Revenschows Kone, 50 Aar gl. Den 4de Novbr., Avlsmand Thomas Noraas Kone, Maria Jensdatter, 52 Aar gl. S. D., Smedsvend Christen Lanken, 34, Aar gl. En SSkMETS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
At jeg har etableret mig som Guld- og Sölv Arbeider her i Byen og boer i Huset No. 175 i Skolegade, er jeg saa frie herved at bringe til offentlig Kundskab; ligesom ogsaa, at reel Behandling stedse skal være min Bestræbelse. Ribe den 1ste November 1831. Andr. Dyrebye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Tydsk Peberrod, Fransk Viinædike a 8 sk. pr. Kande, faaes hos Daniel Hjort. Ribe d. 4de Novbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Placat. Onsdagen den 16de dennes Formiddagen Kl. 11. bliver efter Skifterettens Foranstaltning ved een eneste Auction prøvet bortsolgt det Peder Jørgensen og afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende Sted, beliggende paa denne Byes Kirkegaard under No. 269 Litra B. Auctionen afholdes i selve Stedet som skal sælges, og naar Salget er effectueret, forauctioneres samme Dag og Sted en Deel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, en Sopha, Speile, et Sængested, Sængeklæder, en Deel Pottetøi m.v., alt efter Conditioner som paa Auctionsstedet erfares. Lysthavende indbydes. Ribe den 1ste November 1831. - Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden afdøde Høker Jørgen. Hansen, indkaldes herved overeensstemmende med Placat af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre det res Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Lakabriteur Jsaac Moses Cohns heri Staden ved Døden afgangne Hustrue Rebekke fød Heimann, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 23de October 1831. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Væver Abraham Marains heri Staden afdøde Hustrue Susanne født Dypont, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Dræbye. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden afgangne Dagleier Mads Pedersen Ammittbøll, indkaldes herved Medhold af Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Dræbne. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden, afdøde Vævermester Andreas Abitz, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krar; Hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Dræbye. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Jacob Steens heri Staden afdøde Hustrue Marie fød Devantie indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, Hvilket hermed endvidere bekjendtgjøres. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. træbne. Rabbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Auctions=Placat. Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, bliver den dem tilhørende Gaard, beliggende i Rugster Bye, Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, af Hikr. 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 ensextendedeel Alb. stillet til 3de Auctioner der afholdes den 25de Novbr. samt 9de og 23de Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første her paa Contoiret og den sidste paa Gaarden selv. Naar denne Eiendom ved 3die Auction er solgt, forauctioneres tillige Boets Lø. øre og Besætning, Ind- og Udboe af forskjellig Slags. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenrøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Proclama. Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, af Rugsted, Bye Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Stifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Ved Proclama af Dags Dato som snaren muelig vilblive læst ved vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Enkefrue Susanne Elisabeth Ammittbøl fød Tafteberg, og forhen afdøde Mand Cancellieassessor Hans Peder Ammitzbol til Søegaard paa Holmsland, deres Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter saadant deres paa Boe havende Krav at anmelde og beviisliggjøre; hvilket her, ved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Ringkjøbing, d. 25de Octbr. 1831, John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
aller: Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts des. 6 AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar, og Hertugdommene. Tirsdagen den No. 89.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
8de November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Udenlandske Efterretninger. Belgisk hollandske Anliggender. Skjønt Vaabenstilstanden er udløben, ere Fjendtlig bederne dog endnu ikke udbrudte, imidlertid synes det, som om man paa begge Sider alvorlig laver sig til, hvis det saa skal være, at begynde igjen. Hvad Engen skal blive paa alt dette, et ikke godt at forudsee. nongen af Holland synes endnu stedse stemt for at forkaste Tractaten, hvilket har givet Anledning til, at nengelsk Flaade under Codrington er løben udfor, som det lader, med kraftige Argumenter, at unerstøtte Conferentsens Forslag. Der fortælles iblandt det, at Kong Vilhelm har spurgt den engelske besandt i Haag, hvo der vilde sige god for den Deel af Statsgielden, som bliver paalagt Belgien at drede, og at han paa Gesandtens Svar, at de fem store Magter vilde indestaa derfor, har erklæret, at han ikke fandt sig betrygget ved denne Caution, siden de samme Magter en Gang havde garenteret ham Kongeriget Nederlandene, men kun slet opfyldt deres Forpligtelse. - I det belgiske Repræsentantkammer er Pluraliteten stemt for Tractaten; men mange tale dog endnu heftig imod den, og en af de Herrer Repræsentanter yttrede forleden, at det var bedst, at vise sig lidt trodsig; thi naar Conferentsen fandt alvorlig Modstand, vilde den vel stemme Strengen en Smule ned. J Engelland anseer man Sagernes Stilling for meget betænkelig, og synes at befrygte Mueligheden af at en Continentalkrig endnu kan udbryde. Et Brüssel et Blad indeholder følgende, ikkun lidet trøstelige Beregning: "Den Skade, som vore Eiendomme have lidt under Krigen, beløber sig til 10 Mill. Fl.; Fabrikker og Manufacturer have lidt et Tab af andre 10 Mill.; 22 Mill. have vi laant; Beboerne af de Provindser, som skulle frarives Belgien, skulle have en Understøttelse af 2 Mill.; Frankerig forlanger 1,200,000 for den os ydede Hjælp, og Holland vil have en uhyre Sum til Erstatning for Krigsomkostninger. Naar alt dette bliver betalt, ville vi komme til at fornemme, at vi dyrt have kjøbt en Frihed, som bestaaer deri, at vi maae gjøre, hvad Andre befale os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-08
Frankerig. De Deputeredes Kammer er beskjeftiget med mangehaande Forhandlinger; men Sagerne gaae kun langsomt fremad, og Discussionerne ere endnu bestandig fyldte med bittre Personligheder. D. 28de October fremlagde Marine-Ministeren et mærkværdigt Forslag, ifølge hvilket alle Fribaarne i de franske Colonier skulle, uden Hensyn til Farven, nyde lige borgerlige og politiske Rettigheder; de Frigivne skulle strax nyde de borgerlige Rettigheder, og efter 10 Aars Forløb skal, under visse betingelser, hvoriblandt ogsaa den, at de kunne læse og skrive, Udøvelsen af politiske Rettigheder tilstædes dem. - Foruroligende Rygter have udbredt sig om Tilstanden i Algier. Man forsikkrer at Beduinerne have heftig angrebet Staden og været nærved at bemægtige sig den ved Overrumpling. Fire af de i Syden stationerede Regimenter have faaet Ordre til at begive sig til Toulon, for ufortøvet at indskibe sig til Algier. At Hertugen af Rovig er udnævnt til befalingsmand over de franske Stridskræfter i Algier og Hr. Piuson til Bestyrer af de civile Anliggender, seer man nu stadfæstet. Det hedder endvidere, at 5 Mill. Fr., som Kammeret har bevilget til uforudseete Udgifter, skulle anvendes til Algiers fuldstændige Colonisation, idet man vil uddeele betydelige Belønninger til dem, som ville drage over, for at nedsætte sig der. - Der ankomme endnu bestandig flere og flere anseete Polakker til Paris, andre tage deres Tilflugt til Belgien, hvoriblandt den bekjendte, ved den polske Grændse eftersatte Professor Joachim Lelevel og adskillige Redacteurer af polske Tidender. - De indvortes Uroligheder vedblive.