JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Storbrittannien - 50,000 -J Alt 1,011,000 Mand. Dertil kom de spanske, portugisiske og piemontesiske Tropper, samt endnu en russisk Reserve-Armee paa 150,00 Mand, som forsamles paa den russiske Grændse under General Wittgenstein, og som Keiseren har lovet at lade opbryde, saasnart omstændighederne i mindste Maade maatte udkræve det. For de 100,000 Mand som Storbrittannien skulde stille mere end anførte Antal, beløb Subsidierne sig til 2 1/2 Millioner. Ved at fordeele denne Sum imellem de mindre Magter, kom Men til et betale omtr. 11 Pd. 2 Shilling pr. Mand, hvorved var den ren Profit, hvilket Lorden beviste deraf, at i Engelland kostede an Mand at stille i Feldten 60 ti 70 Pun ; til Sverrihavde Man før betalt 400 Pund og til Preussen 1794 hele 30 Pund for hver Mand. Havde Frankrig end faaet sine Krigsfanger tilbage, saa havde det ogsaa i forrige Aar en Mængde Fæstninger i Hjertet af de Allieredes Lande. Aldrig har Europa derfor begyndt en Kamp imod Frankerig, med bedre Udsigter, især da i det mindste det halve Frankerig er imod den nærværende Regjering. Da Hr. Tierney og Whitbread forlangte at vide, hvor stort Sverrigs, Spaniens og Portugals Troppekontingenter imod det halve Frankerigt vare, og om Danmark ogsaa var tiltraadt Tratteten, gav Lord Castlereagh blot til Svar at hine Magter havde undertegnet De klarationen af 13 Mai. Da Sverrig neppe kunde vente den Bistand af Engelland som i forrige Krig, var det ikke heller at vente, at det vilde stille noget stort Kontingent. Men iøvri i mistvivlede hen ligesaa lidet om den Politik Sverrig, som om den Østerrig vilde følge. Bonavartes Stilling. Prinds Lucian (som Aviserne nu kalde Reiserlig Høihed) ledsagede den 25de sin Broder Napoleon hen til Mars pladsen, for at beste den til Maymarkens Forsamling bestemte Sal. Hvorvel det hedder, at flere Ministre skulde have raadt Bonqvarte fra at sammenkalde denne Manmark, da Følgerne af slige store Forsamlinger ei lade sig beregne, skal Aarsagen til sammes Udsættelse ingen anden være, end at alle Valgmændene ei kunde møde i Paris til den 26 Mai, hvorimod den nu siges bestemt til 6 Junii. Hjeronymus Bonaparte med Madame Lætitie og Kardinal Frich ere nu ogsaa den 22 f. M. landede i Juanbugten, hvor Napoleon kom i Land, saa hele Familien snart et samlet paa sit rette Sted. Denne Gang meldes iøvrigt om en Affaire ved Chatillon med Royalisterne, som havde besat Staden Bressure, hvori de bleve reent slagne og en af deres Chefer Forrandhaardt blesseret. Man har overalt Jnsurrektions-Efterretninger nok; men som ere alt for uhjemlede til at fortjene Tiltroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Fredskonaressen i Wien. Den 29 Mai skulde holdes det første Møde in pleno af alle tydske Forbunds=Deputerede, for at raadslaae om udkastet til den tydske forbunds-Alt. Dog tvivlede Man om, at den endnu vilde blive undertegnet, da den endnu discuteredes om enkelte Punkter. J denne Forsamling tog saavel den kongel. sachsiske Gesandt som den kongel. danske Befuldmægtigede Grevv Bernstorff for Holsteen Deel. Kuns Würtemberg har hidtil unddraget sig fra disse fælleds Raadslagninger, uden at samme derfor ere standsede, Bemeldte Forbunds=Alt, saaledes som samme er forelagt til Antagelse, er ellers af følgende væsentlige Jndhold: Art. 1) Tydsklands souveraine Fyrster og frie Stæder, med samt Østerrig, Preussen, Danmark og Nederlandene for deres tydske Besiddelser, forene sig til et tydsk Forbund, 2) Dette Forbunds Øiemed er at bevare de tydske Forbundsstaters Selvstændi hed, Sikkerhed og Jntearitet. 3) Forbundets Medlemmer have lige Rettigheder og Jngen udøver noget Herredømme over de anden 4) Forbunds-Forsamlingen bestaaer af de Befuldmægtigede fra følgende Stater: Østerrig 1 Stemme, Preusen 1, Bayern 1, Sachsen 1, Hannover 1, Würtemberg 1, Baden, 1, Churhessen 1. Darmstadt 1. Danmark som hertuaf Holsten, 1, de hertugelig sachsiske Huse i Brunsvig 1, de Mecklenburgske Huse 1, de Rassaulske Huse 1, de øvrige Fyrster: Anhalt, Bohenzollern, Lichtenstein, Schwarzburg, Waldeck, Reus, Lippe, 1, og de frie Stæder 1, i Alt 10 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
5) Forbundets Forsamlingsted er Frankfurt ved Main Den aarlige Forsamling begynder den 1 Novbr., men første Gang 1 September 1815. 6) Østerrig har Forsædet. Forbunds=Kancelliet er afhængigt af Forbundsforsamlingen. Forhandlingerne og Protocollen føres allene i det tydske Sprog. 7) Stemmeflerheden afgiør, men ere Stemmerne lige, afgiør Østerrig. 3) Bundsforsamlingen beslutter Trig og Fred og Alliantser. For Tilfælde, som fordre en hastian Beslutning: udnævner den en Kommittee af tre Forbundstater foruden den der har Forsædet som hvert Aar fornyes. 9) Forbundets lovgivende Magt udstrækker sig til fælleds Forsvar eller almindelige Foranstaltninger. 10) De Kontingenter, som blive at stille i Forhold til Folketaltet ere for Øster in 50,000, Preussen 50,000 Bayern 30,000, Sachsen 12000 Hannover . . . . . Wiltemberg 3000 Baden.... Darmstadt 5000, Chuthessen, 4000, Danmark 4200, Hertugerne af Sachsen 5000 Brunsvig og Oldenburg 2000, Mecklenburg 20000, Nassan, 3000, de andre fyrster 2000 og Stæderne 2000 Mand. 11) Forbunds-Taalæggene bestemmes i Forhold til Kontingenterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Blandede Efterretninger. (fortsættes.) Storbrittannien. Nylig er i London udkommet et høist mærkværdigt Skrivt af en som Forfatter af flere Stats skrivter bekjendt Wilhelm Playfait, hviller indeholder en fuldstændig Beretning om Bonapartes Plan til at myrde Bourbonnerne, falde ind i Jtalien og derfra søge igjen at sætte sig paa den franske Trone. Sammensværgelsen skulde udbryde saasnart Kongressen var endt eller før, hvis Omstændighederne gjorde det fornødent. Det hele blev Hr. Pinyfair forraadt af en Jtaliener, ved Navn Catraman, som havde forladt Bonaparte paa Elba, for over London at begive sig til Sverrig, og desuden meddeelte ham Alfabet et til de Chiftehvori Bonaparte brevverlede, samt hans Bekjendtgjørelse i samme til den franske Hær. Plantair opdagede Alt for GrevBathuist i October og for den tanske Ambassadeur i London, Grev de la Chatre i November, 314; men hos den Første blev han modtaget ganske koldt og haanligt af en Sekretair, der kaldte den forviste Chiftetabel Abrakadabra og hos den Sidste blev han ligeledes anviist med et Brev til Grev v. Blacas i Paris uden - Reisepenge. Denne Sorgiøshed, kan nu maaskee koste 100 Millioner i Pruge og en halv Million Menneskers Liv foruden saamange Millioners Ro og Velfærd, J et nyt Brev til Grev Bathurst af 10 Novbr. 184 gjentog Playfair sit Tilbud uden at forlange en Skilling før sammes Rigtighed var beviist; men fik ikke engang noget Svar Mærkeligt er det at forfatteren ved i dette Brev at beraabe sig paa de mange Kunstgreb, hvorved Man ellers ha søgt at faae Pende af Regjeringen, anfører til Exempel Angrebet paa Kjøbenhavn som bevirket ved Huægte og opdigtede hemmelige Urtikler til Tilsit Fredent. Da saaledes alle forsøg strandede for ham til at blive hørt, udgav han endog i Novbr. f. A. en trykt Skrivelse fra Hr. W. Pit i Underverdenen til de allirtede Magter, hvori han legger den hele Faren paa Hjerte af den Ligegyldighed som syntes at finde Sted imod et Menneske, der havde givet saa utallige Beviser paa sin Snedighed i at rødde Vanskeligheder at Veien, der vilde have væ et uovervindelige for enhver Anden, som det overalt var et latterligt Blændværk, at kunne antage, at det ærgjerrigste, hævngierrigste og snueste Menneske, der har været til, efterne have overgaaet alle Romanhelte med sine Erobringer og traadt Konger og Kroner under Fødder, paa engang skulde være nedsjunken til at spille sig en Marionet Kelser, som selv den dristigste Kommiter ik kunde falde paa at skildre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
J Engelland opholder sig endnu en Christiane Bonapatte, Lucians Datter, som er 19 Aar gammel og ingen Tvang er underkastet, men faaer hyppig Besøg af Fremmede,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Algier. Den 22 Marts blev den tegierende Dey at Algier forgivet af sin egen Kok, en Neger, og hans Premier Minister udraabt til Deer; men denne Herlighed ved han kun til den 7 April, da ogsaa han blev qvalt og en Aga Omar indtog hans Plads. - Alt uden stor Blodsugydelse. Det er som bekiendt ingen Mode, at Deyerne døe Straadød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Schweitz. Natten til den 24 f. M. ankom Fynk Talleprand uden følge til Schafhausen, og fortsatte næste Dag Reisen til 3rich. Det er ikke Veien til Gent Den 18de blev en Kjøbmand Kochlin, der i Lørrach var bleven arretteret som fransk Spion, skudt i Freyburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Frankerig. Enhver af Ministrene har skjænket 3000 Franes til Nationalgadens Eqvipering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Ved May-Forsamlingen vil Man betjene sig af et Talerøaf en egen Opfindelse. Efter Pariser Journalers Forsikring føres der for Øieblikket med Østerrigs Samtykke, en Brevvexling imellem Bonapart- og Keiserinde Marie Louise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Sverrig og Norge. Hr. Majestæt Kongen har under 4 Mai befalet, at enhver af Norges Biskopper stedse skal bære i en Guldkjæde om Halsen et paa Brystet nedhængende Guldkors, og desaarsag tilstillet den norske Statsminister Hs. Excellence Peder Anker 5 deslige Kors med Kjæder, før at ham, tilligemed en Afskrivt af Kongens Befaling, at over sendes til den norske Regjering, der skal uddele bemeldte Guldkors til Brug for Norges 5 Biskopper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Kjøbenhavns Verelkours den 6 Junii. Hamborg, 2 M. 592. London 2 M. 21 3/3 Rbd. Specier 660. Disse solgtes til 39 3/4 Rbmk.; Kommiteesedler (med Rente) 61 1/2 pr. 100; Oblig 290; Norske Sedler 66.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Ved Tallotteriets 1069 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 36, 3, 45, 83. 53.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
J Følge den mig givne i høieste Befaling tilkjendegives herved, at Deres Majestæter Kongens og Dronningens forestaaende Kronnings- og Svingsfest paa Friderichsborg Slot er bestemt til Manderen den 31 Juli dette Aar. Samtlige Damer og Kovallierer, hvilke efter Rangforordningen henhøre til de 3 første Klasser, saavelsom samt lige Herrer Kammerjunkere og Hosjunkere anmodes herved i Overeensstemmelse med mit i August Naaned f. A. til Enhver afladte Circulaire til ovennævnte Tid at indfinde sig paa Frederichsborg Slot, for at bivaane bemeldte Kronnings og Salvingsfest, og at følge Deres Majestæter i Processionen, som derved finder Sted, samt saa hastig som muligt med Hensyn paa de foreløbige Foranstaltninger, som ved denne Leilighed ville udkræves, behageligen at tilkjendegive mig: om de kunne møde eller ikke. Kongens Palai i Kjøbenhavn den 5 Juni 1815. Hauch,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Avertissements. Hos Slotten paa Aalykkegaarden er 2de ægte Skyde hvalpe at erholde tilkjøbs. Overho marskal p. p.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
God Linolie er i jen at bekomme for billig I. L. priis i Odense Vestergade Nr. 229 hos paa Vestergade. at faae for billig Priis. J. Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Nyelig hjemkommen gullandsk SteenkalG. F. B. i Foustager, og engelsk Steentøi af forskjellige Slags faaes hos Kjøbmand Brodersen, Samme Sted er en meget smuk nye og moderne Vogn med 2 lakerede Stole, og en anden noget brugt med 3 Stole, Onsdagen den 14 Juni d. A. om Formiddagen Kl. 10 lader Forpagter Frands Pedersen ved Auction bortsælge sin tilhørende Gaard i Veistrup Bye, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb. og har et Tregaf omtrent 30 Tdr. Land. Gaarden er nye udflettet og har sine Jorder tæt omkring, samt overflødig Gjærdselskov, og er beliggende i Nærheden af Stranden omtrent en Miil fra Svendborg. Auctionen holdes i Gaarden. Liebhaverne, som ønske at tage Eiendommen i Øiesyn, behager at henvende dem til Forpagter Pedersen paa Velstrupgaard. Svendborg den 2 Juni 1815. J. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Den Persom som i Mandags Avisen har indrykket, det ved bogstaveret Stykke dog ikke i Moders Maal) er jeg meget forbunden, men hvad jeg eller tilbyder, at lære fra mig, presterer jeg (men dog ikke at lære Biørne, A. C. Raun Den til den 5 Juni førstkommende bekjendtgjorte Auction i Gillestedgaarden ved Odense bliver, formedelst indtrufne Omstændigheder, ikke afholdt forinden Mandagen den 19 Juni, til hvilken Tid, foruden det allerede overterede, endvidere bliver bortsolgt 10 a 12 Lispund god Humie. - Odensed. 7 Juni 1815. C. A. Falbe. De, som pleie at betale Renter af offentlige Stiftelsers Midler til H. H. Hr. Stiftsprovst Tetens, ville behage udi forestaaende 11 Juni Termin at henvende dem til Provst Pram, der i fornævnte Hr. Stiftsprovstens Fraværelse modtager samme,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Skipper Erik Larsen agter at afseile om 4 a 6 Dage til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer Man behager at melde sig til Steenfeldt hos Kjøbmand Sønderborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
J Overgade No. 20 et at bekomme gode Kaffebønner 3 Mi 12 s., Kandis 14 Mk. 8 s., Raffinade 16 Mk., Pudersukker, 10 Mk., Riisengryn 5 Mk., Svedsker 4 Mk., Sirup 5 Mk. 8 s., Pundet; god gammel Rom 5 Mk. Pæglen; Citroner 3 Mk. 8 s. Stykker; god engelsk Ost 1 Rbd., Rosiner 10 Mk., Sagogryn 9 Mk., Perlegryn 5 Mk., Klipfisk 3 Mk. 8 s., Pundet Spegesild a Stykket 4 s., i Fjerdinger bedre Kjøb god holsteensk Sennep i Krukker som den kan bruges strax 1 Rbd. pr. Krukke, og tillige alle Sorter andre Varer til meget billige Priser. Odense den 3 Juni 1815. A. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Paa Hjørnet af Over- og Nørregade No. 20 er følgende tilkjøbs: et Par store Speile, et Par mindre dito Chatoller, med og uden Opsats, en Sopha og 6 Stkr. Stole, Dragkister, 8te Dags Stue=Uhre, Klædeskabe, et Par Mahogni= Komoder, en Mahogni=Servante, et rundt Mahogni=Thee bord, 2de Stkr. smaae Lysthuussenge med Møbelsittses Omhæng, andre Sengesteder med og uden Omhæng til 2 Personer, 2 Etages og enkelte Kakkelovne, Kobber=Kjedler paa 5 Fjerdingers Rum og nogle mindre, fine komplette Sengeklæder, grovere dito, Fjær og Duun, er til billigste Priis at faae hos C. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Ved Nyborg Skibsbroe bliver førstkommende Tirsdag den 27 Juni, Formiddag Kl. 10, stillet til offentlig Auction Paketbaaden Gjenveien kaldet, med Tilbehør, for til den Høistbydende paa General=Postdirectionens nærmere Approbation at bortsælges; derefter bliver paa Postgaarden, ved offentlig Auction bortsolgt 3 a 4 Stkr. Viener Vogne efter de Konditioner som paa Auctionsstedet ville blive bekjendtgjorte. Nyborg den 7 Juni 1815. Hersleb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Dags Dato er paa Odense Raadstue af Magtstraten og de udnævnte Tareer=Borgere sat følgende Taxt fra 7 Juni til 7 Juli 1815. N. V. Rbdlr. Mk. s. Et Pund Oxekjød af beste Sort = = 2 - . -Et Pund dito af Mellemsort = = = = - 1 - 14 - Lammekjød: Et Pund af Bagkjødet . . . - 2 - 10 Et Pund af Forkjødet = 1 - 6 - Flæsk. Ryget et Pund = = = 3 - 8 - Færsk et Pund . . . . . . . . . - 2 - 12 -Et Pund Smør . . . . = = 1 - . - . - Brændeviin. En Potte til 6 Gr. Styrke . . . . - 5 - Aqvavite en potte . . . . . - 1 - 1 - 3 - Øl. tyndt en Potte . . . . . . . . - . - godt en dito . . . . . . . . . - 3 - Brød, Et Pund forsvarligt Rugbrød . . - . -Et Sun brød til 4 s. skal veie 10 Lod og saaledes derefter i Forhold til Prisens Størrelse. Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab, og paalægges det derfor enhver Vedkommende under den ved Lovene dikerede Mulkt, at overholde Taxtens Bestemmelser. Odense Raadstue den 7 Juni 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
J Hr. Kancellieraad Borgmester og Byfoged LindvedsFraværelse Bang, konstitueret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Hos Skræder Jensen i Odense kan bekommes en Arbeidsvogn tilkjøbs, tillige nyt Vogntømmer, og endeel andre Avlsredskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Fra Hans Sørensen Smed i Holte er Natten imellem den 22 og 23 Mai bortgaaet en af hans Svende, navnlig Hans Kristian Hofmann, uden hans Vidende og Tilladelse. Ved Undvigelsen var han iklædt en mørkegrøn Frakke, mørkeblaae Vest med røde Kanter lange Nankins Burer uden paa Støvlerne og en Klædes Kaskjæt paa Hovedet, mørkladen samt koparret og liden af Vært, medtaget en Vest og en sølv beslaget Pibe. Ligeledes er bortgaaet af sin Tjeneste 2den Pintsedag fra Peder Hansen Høiberg en saakaldet Peder Svensker, en Svensker af Fødsel, som kjendes tydelig paa hans Sprog, iklædt en hvid Hvadmels Trøie, hvide Lærredsbuxer, hvide Strømper og Træeskoe paa Fødderne samt en rund Hat paa Hovedet. Den eller de, som kan give bestemt Oplysning om ovennævnte Personer, bedes at melde de til Skolelærer Bjerring i Kjøng, som erstatter Uleiligheden. Kjøng den 5 Juni 1815. Bjerring. Den, som maatte have en liden Blæsebælg at sælge, ville paa Adressekontoiret erfare en Kjøber dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Fredagen den 16 Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Aalykkegaard bortsolgt nogle rel overfødte Aarings Sviin, samt endeel Grise sikrede for Yngel, 6 a 8 Uger gamle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Naar nogen Skipper, der har Fragtgods med til Cancellieraad Berg til Schousboe og med samme anlöber Odense, Bassin, bedes de at addressere dem til Hr. Krigsraad Riissing, i Odense, som har Kommission at foranstalte det Fornödne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Krigen i Jtalien. Joachim Murat, som endnu 6 Uger før (see No. 63) med saa megen Pral lovede Jtalienerne deres Uafhængighed, naar de blot vilde begive sig under hans Faner, har alt udspillet sin Hersker=Rolle i Neapel. En fra Feldtmarskallieut. Bianchi afsendt Kapitain, som den 31 Mai med 24 blæsende Postilloner ridende foran sig holdt sit høitidelige Indtog i Wien, overbragte den vigtige Efterretning: at Hovedstaden og hele Kongeriget Neapel er besat af Østerrigerne og Murat har ophørt at regjere. -De sidste Krigstildragelser herfra berettes saaledes: Efter Fægtningerne ved Tolentino blev Fienden uophørlig forfulgt af F. M. Mohr lands med Søekysten, imedens General Eckhardt, som til samme Tid var trængt frem til Aqviia over steile Kiipper, hvorigjennem først maatte brydes Vei, havde tvunget ham til at forlade sin Stilling, ved Tranto og Pescara. Efter en Fægtning ved Sumons tabte han endnu paa Flugten ved Lanciano 23 Kanoner, 10 Haubitser og 53 Munitionsvogne. Tilsidst opstifthan sig ved San Germano, og drog her Resten af de nespolitanske Tropper, som under Navn af Jndre=Armeen var sendt ham imøde fra Neapel og bestod af Depoterne, Gensdarmeriet &c., i det hele omtrent 8000 Md., til sig. Med disse rykkede Joachim den 14de imod General NugentsAvantgade. Denne havde imidlertid sendt en Kolonne under Major Aspre til Ponte Corvo, for at afskjære Fjenden Retiraden og en anden for at tournere hans Stilling, rykkede derpaa selv den 16de med sin Hovedstyrke til St. Germand, og fordreev Fjenden. Saasnart Nugent om Midnat havde forenet sig med d'Aspres Kolonne, blev strax den stærkeste med over 3000 Mk. besatte Punkt af den neapolitanske Stilling taget med stormende Haand, sprængt og over 1000 Fanger indbragte. Den ubetydelige Levning af den neapolitanske Armee, som var afskaaret fra Garta, blev derpaa forfulgt ud over Capug, hvor Blanchi indtrækNattem imellem den 19de og 20de, og da Grev Stahremberved Cancello var passeret Volturnofloden, var der ei længer at tænke paa nogen Mod stand for Murats Armee, som en nu kuns bestod af i det høieste 4 til 5000 Rd. Forgjæves afsendte Denne en Befuldmægtiget efter den endeen til den kommanderende General, Baron Bianchi. De bleve alle afviste med den bestimte Erklæring: at Man ikke vilde underhandle med Kong Joachim, hvorpaa de blev paa Forpost Linien i Coza Lanz ved Capaa den 20 Na sluttet en Militær-Konvention imellem Baron General Coletta paa neapolitansk og Grev v. Neippergpaa østerrigsk Side, hvilken endnu samme Dag blev ratificeret af Baron v. Carascosa og Bianchi som OverStueraler for begge Armeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Fra Rom, hvortil Paven nu er vendt tilbage, læses en Proklamation til Neapolitanerne fra Kong Ferdinand, hvori han melder dem sin Gjenkomst paa sine Fædres Trone og lover at bringe dem Fred og Velstand tilbage. En eneste Dag - hedder det til Slutning - skal udslette mange Aars sørgelige Minder og Trængsler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
De Allieredes Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Den 1 Juni blev den neapolitanske Erkonges Nederlag høitideligholdt ved Artilleriesalver paa den østerrigske og allierede Armees hele Linie fra Basel til Mainz. Dette Seiersbu skab, som Kanontordenen forkyndte lige fra Messina til Ostende, troer Man vil blive Signal for de Allierede til Angreb ved Rhinen og i Belgien, ligesom den nærmeste følge vil være, at de østerrigske Tropper i Jtalien nu des friere kunne bruges imod den Muratske Svoger i Frankerig. Keiserne af Rusland og af Østerrig indtraf den 1 og 2den d. til Stuttaard, og Erk hertug Carl er fra Maynz reist til Heilbrynn, for at modtage sin Durchl. Broder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Fyrst Blücher, som her været i Brussel for at aftelOperationsplanen med Hertugen af Wellington, vendte den 30 Mai tilbage til Namur og Willingtons Hovedqvarteer skude om 10 a 12 Dage forlægges til Tournay, hvorefter Man troer at Fjendtlighederne ufortøvet vilde tage deres Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Paa et Budskab fra Kongen af Nederlandene have Generalstaterne strax bevilget, at Militsen maa sættes i Virksomhed. Den 28 s. N. indtraf 6000 Md. af de fra Amerika tilbagekomne Engellændere og Skotter til Brüssel. General v. Kleist Nollendorf har nu ogsaa foruden de tydske Forbundstropper faaet Kommandoen over det 2det preussiske Armeekorps, som ved General Borstels Tilbagerrise er bleven ledigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
J det udstædte spanske Manifest, om Retfærdigheden, Vigtigheden og Nødvendigheden af at modsætte sig den Usurpator Bonapartes Angreeb, skaffe Europa Ro og Fred, og beskytte Menneskehedens og Religionens Rettigheder, Overeensstemmelse med de Souverainer, som have udstædt den Wiener Deklaration af 13 Marts d. A. gaaer Mar ud fra Kongemordet paa Ludvig AVIde under det rædsomste Anarkie i Frankerig, hvorefter fulgte Bona, partes Tyrannie og Keiserdom. Spanien gav alle Nationer det første Exempel paa at befrie sig fra den almindelige Rolighedsforstyrrer. Ved at underhandle med Mig i Valencey (siger Kongen) haabede han at dæmpe Stormen, som truede ham; men fik blot den Yomagelse, at det ikke lykkedes ham. Den Troløse troede at kunne bedrage mig anden Gang eller at jeg var istand til, at ville kjøbe min Frihed paa mit Folks og Europas Bekostning. Da Spaniernes Troskab og Tapperhed og Magternes Bistand brød mine Lænker, kom jeg tilbage til mine Undersaatter som en Fader til sine BørnsaKongen forsikrer nu, at hans Undersaatters Lykke var hans ivrigste Attraae, og en skjøndt der kun hører kort Tid til at nedbryde Aarhundreders Værk, men lang Tid til at opbygge igjen, havde han haabet at overvinde alle Vanskeligheder, ifald Bonaparte civer kommet tilbage. Med ham, som har brudt sin egen Traktat, er ingen Fred mulig, og hvor stor en Ulykke Krigen end er, maa den foretrækkes, naar Folket derved kan svares for større Elendigheder o. s. v. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-12
Det hedder vedvarende, at Bonaparte vil forlade Paris henimod den 15 d. M. og at Carnot i hans Fraværelse faaer Bestyrelsen af Hovedstaden. Søndagen den 28 Mai modtog Bonaparte omgivet af Prindserne &c. a. Valgkollegiernes Deputationer i Tronsalen, hvis oplæste Adresser efter Sædvane fylde flere Sider i Monitøren. Derefter begav han sig hen til Thuilleriernes Kapelle for at høre Messe, fulgt af Prindserne Joseph, Lucian og Hjeronymus (hvilken Sidste nu ogsaa er kommen til Paris med sin Moder og Morbroder), og holdt siden en stor Revne som varede til Kl. 6 om Aftenen, hvorved han gjennemgik alle Geledderne, uddeelte Æreslegionens Kors u.