Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-25
30. Efter Jndstilling fra Sogneforstanderskabet for Gundslev Sogn bevilgede Amtsraadet, at dette Sogns specielle Skolekasse maa inddrages under Sognets almindelige Skolevæsen, mod at Communen forsvarlig sørger for Anskaffelsen af de Skolefornødenheder, der skulde bekostes af hiin Kasse. 31. Paa samme Vilkaar bevilgede Amtsraadet Jnddragelsen af Kippinge og Brarup samt Nordlunde Sognes specielle Skolekasser. 32. Sogneforstanderskabet for Fem Sogn havde anholdt om bemyndigelse til, i et af afdøde Gaardmand Jacob Møller i Aaret 1830 til Sognets Fattigvæsen skjænket Huus i Nørreby, der efter Testators Bestemmelse skulde tjene til Bolig for saadanne Enker og Faderløse, som forsørges af Sognet, ogsaa at henlægge andre Fattiglemmer end Enker og Faderløse, da der af disse ikke gives saamange i Sognet, at den i Huset værende Plads behøves til dem, og Udgifterne til dets Vedligeholdelse ikke vilde staae i Forhold til den Nytte, Fattigvæsenet kunde have af det, naar det skulde indskrænkes alene til hine Jndividers Brug. Jmod denne udvidede Anvendelse, som ei kan ansees for stridende mod Giverens Hensigt, fandt Amtsraadet intet at erindre, naar det, som foreslaaet, lagt tages, at Enker og Faderløse altid nyde Fortrin, og at Henlæggelsen af andre Almisselemmer i Huset kun finder Sted, naar Pladsen tillader det uden Afbræk for hine. 33. Sogneforstanderskabet for Sønder Kirkeby og Sønder Alslev Sogne havde indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, hvorvidt det Classenske Fideicommis er forpligtet til at svare Bidrag til Districtets Fattigvæsen, af den det tilhørende Formue. Fideicommisset har nemlig, efter et tidligere meddeelt Samtykke, hidtil udredet et Bidrag til bemeldte Fattigvæsen af 30 Rbd. aarlig, men da Sogneforstanderskabet, støttende sig paa hiint Samtykke, for indeværende Aar har forhøiet dette til 35 Rbd., har Fideicommissets Direction vægret sig for at betale meere end 8 Rbd., som Herredskassepengene hidtil have udgjort, idet den ikke vil erkjende, at der i den omhandlede Henseende paahviler det nogen Forpligtelse mod Communen. Da det Classenske Fideicommis, som moralsk Person, ikke har Bopæl i fornævnte Commune, uanseet at dets Godscontoir der er beliggende, medens dets Bestyrelse iøvrigt er etableret i Kjøbenhavn, maatte Amtsraadet antage, at Formuesbidrag til dennes Fattigvæsen, ifølge Reglem. 5 Juli 1803 §§ 35 og 46, ikke kan paalignes det, hvorimod der maa svares Bidrag af dets Hartkorn i Sognedistrictet, hvilket, for Hovedgaarden Korselitzes Vedkommende, ogsaa hidtil er udredet af Forpagteren, ligesom ogsaa Bidrag efter Formue og Leilighed kan paalignes Fideicommissets i Communen boende Betjente og den af Directeurerne, for hvem Bopæl er indrettet paa Hovedgaarden og som, idetmindste en stor Deel af Aaret, der har Huusholdning (vide Canc. Circulaire 23de Febr. 1805). Forøvrigt kunde Amtsraadet ikke ansee Sagen som henhørende under sin Afgjørelse, og det maa derfor staae Vedkommende aabent, at lade den paakiende af Domstolene. 34. Forpagter Suhr paa Rosenlund havde besværet sig over Størrelsen af det ham for indeværende Aar paalignede Bidrag af Formue og Leilighed til Fielde Sogns Skolevæsen, 11 Rbd. 1 Mk. 4 Sk., foruden hvilket han udreder Bidrag af Gaardens Hartkorn, og vedkommende Sogneforstanderskab havde i denne Anledning oplyst, at det ved Ligningen af førstnævnte Bidrag er fremgaaet saaledes, at det, uden specielt Hensyn til Contribuenternes oconomiske Forfatning, har bestemt et vist Bidrag pr. Gaard i 3 forskjellige Klasser, saaledes at det høieste Formuesbidrag for en Gaard er 5 Mk. 10 Sk., og da Hovedgaarden Rosenlund betragtes lige med 12 Gaarde, er dens Forpagter efter dette Forhold ansat i høieste Klasse. Da Amtsraadet maatte ansee det Princip, der saaledes er lagt til Grund for Ligningen, og hvorefter Forpagteren af Rosenlund, kommer til at svare tolv Gange saameget efter Formue og Leilighed som den rigeste Gaardmand og ligesaameget som bemeldte Gaards Eier, dersom han havde beboet den, vilde have havt at svare om han end var nok saa formuende, for urigtigt, og Forpagter Suhrs Omstændigheder, efter hvad der var oplyst kun ere ringe, ihvorvel han, efter sin Leilighed, kan være qvalificeret til at udrede mere end en Bonde, besluttedes det at tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at en passende Nedsættelse maa indrømmes ham, om det end iøvrigt vil lade Ligningen for indeværende Aar staae ved Magt. 35. Møller Raahauge i Vindeby havde besværet sig over, at han ved den stedfundne Fordeling af Udgifterne til Opførelsen af et nyt Fattighuus er ansat til samme Bidrag som en Gaardmand med 8 Tdr. Hartkorn og Bidraget for hans Vedkommende saaledes tildeels ansat efter Formue og Leilighed, skjøndt det iøvrigt kun er opkrævet efter Hartkornet. J denne Anledning havde Sogneforstanderskabets Majoritet erklæret, at Møller Raahauge formeentlig med Føie er paalignet det omhandlede Bidrag, da hans Eiendom fuldkommen kan sættes ved Siden af en Gaard med 8 Tdr. Hartkorn, og at han efter dette Forhold ansættes i den almindelige Fattigligning, som skeer baade efter Formue og Leilighed og efter Hartkornet, hvilket sidste ellers alene erlagt til Grund ved denne specielle Ligning; men Minoriteten havde udtalt sig for, at da Bidraget ved den omhandlede Extraligning kun er opkrævet, i Almindelighed efter Hartkornet, bør der ikke gjøres nogen Undtagelse herfra for Andragerens Vedkommende, og han altsaa alene have at svare efter sit Hartkorn saavel Ager og Engs som Mølleskyld, det sidste dog kun regnet halvt mod hiint Da Amtsraadet maatte tiltræde denne sidste Mening, vedtoges det derefter at meddele Vedkommende Besked. 36. Sogneforstanderskabet for Fuglse og KrongeSogne havde indstillet til Amtsraadets Approbation, at Omkostningerne ved Opførelsen af et nyt Fattighuus Districtet, overeensstemmende med en af dets Majoritet, fattet Beslutning, i det hele udredes af Communens Beboere i indeværende Aar. Omkostningerne have beøbet sig til 362 Rbd., som, da man ikke har villet gjøre Brug af det ved Cancelliets Resolution af 13de September 1844 dertil bevilgede Laan paa 200 Rbd. af Amtsfattigkassen, ere forstrakte af en privat Mand. De 162 Rbd. ere imidlertid allerede betalte af en Beholdning i Fattigkassen, og der er altsaa kun 200 Rbd. tilbage, om hvilke Forstanderskabets Majoritet, overeensstemmende med et Andragende fra Fleerheden af Sognedistrictets Beboere, har besluttet at de iaar skulle udbetales. Amtsraadet kunde imidlertid ikke tillægge Majoritetens Beslutning i denne Henseende, mod hvilken Jndsigelse navnlig er fremkommet fra en af de største Contribuenter, Forpagteren af Søholt, Gyldighed; men fandt derhos, at det maatte tilstedes de af Communens Beboere som ønske saadant, at indbetale den paa dem faldende Andeel af Restgjælden, hvorimod det Øvrige, som vil kunne erholdes dækket red Laan af Amtsfattigkassen, bliver at forrente og afdrage af de andre Contribuenter i samme Forhold som ved Cancelliets ovennævnte Resolution er bestemt, nemlig 50 Rbd. aarligt Afdrag paa 200 Rbd. 37. Eieren af Kirstineberg Gods P. Estrup havde henvendt sig til Amtsraadet med Besværing over det ham for indeværende Aar paalignede Bidrag efter Formue og Leilighed til Tingsted Sogns Fattigvæsen, 50 Rbd., hvilket han formener at være for høit ansat i Forhold til de øvrige Contribuenters Bidrag, der foren Gaardmand ikkun udgjør fra 24 til 48 s., for Præsten 1 Rbd. 3 Mk. og for den Kongelige Skovrider, 1 Rbd. J denne Anledning havde Sogneforstanderskabet i en fra det indhentet Erklæring yttret, at det ikke kunde ansee det omhandlede Bidrag for uforholdsmæssigt, naar det tages i Betragtning at den forrige Eier af Kirstineberg for Aaret 1844 har udredet, et Bidrag til Fattigvæsenet af omtrent 90 Rbd. og at Godseier Estrups hele Bidrag efter Hartkorn, Formue og Leilighed kun er 5 Rbd. høiere, samt at Sognet navnlig har en betydelig Byrde af de Fattige paa Kirstineberg Gods, til hvilke der alene i forrige Aar, har været udredet 45 Rbd. for Medicin og Lægehjælp. Skjøndt Amtsraadet maatte ansee det ovennævnte efter Formue og Leilighed fastsatte Bidrag for at være for høit i Forhold til det, der er paalignet de øvrige Contribuenter, fandtes dog det samlede Bidrag saavel af Hovedgaardens Hartkorn som efter Formue og Leilighed, i Forhold til hvad der ydes af det øvrige Sogn, ikke upassende, og der kunde derfor ikke indrømmes nogen Nedsættelse i samme.