JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Et velindrettet Sted paa en af Byens reelle Gaden, til to Familier, mod gibsede og malede Værelser, samt tilliggende smuk Hauge, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar man snarest mueligt derom handler med Eieren som Adressekontoiret har i Commission at opgive for Lysthaverne. En Kiøbmandsgaard i en af Byens bedste Gader, bestaaende af 12 Fag Forhuus, Jndkiørsel, Gaardsrum, Hauge, Baghuus og godt Pompevand, anvises tilkjøbs paa billige Conditioner af : Rosenmejer paa Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Til næstkommende Paaske Flyttetid, er en Stue og et Overkammer at faa tilleie, hvorom Avis=Expeditionen giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquis, En vel indrettet Bopæl nær ved Torvet for en liden Familie, som er til Beboelse næstk. Paaske Flyttetid, er underhaanden at faa tilkiøbs. Avis=Expeditionen anviEt Sted paa 5 Fag, beliggende i Skolegyden, indrettet i 2 Stuer, et Sovekammer, Kiøkken og Spisekammer, et Halvtag, Gaardsrum, og en liden Have. Er underhaanden at faae tilkiøbs, derom kan accorderes med Muurmester Preus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
En graae Mønnehund er optaget paa Møllerup, hvor samme Eiermanden kan afhentes mod dette Avertissements Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Hovedgaarden Ryomgaard dens Hovedparcel, med den tæt ved Gaarden liggende Vandmølle, 10 Huse, og øvrige underliggende Eiendomme, stilles til offentlig Auktion til Salg, paa Gaarden selv Mandagen den 6te Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Hartkorn er Ager og Eng 25 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb.: Skovskyl3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., priviligeret Hovedgaardstaxt, og ufrie 4 Skpr. 1 Fdkr. Ager og Eng. Nøllens Skyld er 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., og Areal af Ager. Eng og Skov 550 Tdr. Land. Vintersæden er nedlagt med 6 1/2 Tde. Hvede, og 50 Tdr. Rug. Den øvrige aarlige Udsæd er 10 Tdr. Erter, 120 Td., Havre, 30 Tdr. Byg og 20 Tdr. Boghvede. Høe, Avlet er aarlig circa 160 Læsser af god Bonitet. Ved Gaarden kan fodres og græsses 16 Bester, 100 Fæhøveder og Faar 50 Stkr. De 10 Huse hvis ufrie Hartkorn er circa 3 Tdr.; svarer deels Pengeafgift og deels forretter Ugedags Gierning. Til Gaarden er betydelig ung Skov, Tørveskiær, Jagt og Fiskerie, samt overflødig Mergel af den bedste Bonitet, hvormed Jorderne, hvori Vinter-Sæden er lagt, saavelsom den Jord, hvori Foraarsæden bliver nedlagt, tilstrækkelig er bemerglet, som fremvirker den ypperligste Afgrøde, hvilket de 2de sidste Aars Erfaringthar viist. Ved Gaarden er en meget skiøn, rummelig og inportant Frugthave med mange Træer. Bygningerne ere grundmurede, sufficante og i god Stand, og Hovedbygningen 2de Etager og teglhængte, vel vedligeholdte og med mange velindrettede Værelser for et Herskab eller enhver anden honet Familie. Conditionerne kunde behagelig erfares hos undertegnede Eier, 8te Dage før Auktionen, ligesom ogsaa Eiendommen naar behages kan tages i Øiesyn. Tiltrædelsen skeer til 1ste Mai førstkommende og forinden, efter Liebhaveres Ønske. Nyomgaard i Sønderhald Herred, Randers Amt den 5te Januar 1815. J. M. Høller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Følgeblad. til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Kiøbenhavn, den 8de April. J Forgaars ankom til Helsingøer to Skippere, den ene fra Brielien og den anden fra Gravesand, som begge bragte den Efterretning at Napoleon var bleven ihielstukket i Opperghuset i Paris. Efterretningen gik med Coureer til Kiøbenhavn og gjorde paa Børsen et saa overordentligt Jndtryk, at Coursen gik strax nedfra 730 til 660. Endelig erfarede man ved Postens Ankomst, at i Amsterdam rigtig nok gik et saadant Rygte, men at man der ansaae det for ugrundet. Under Omstændigheder, som de nærværende, kunne saadanne falske Rygter stifte stor Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Blandinger. Som bekiendt er det en gammel usurperet Skik i Engelland at sælge sine Koner, thi ingen Lov tillader dem det. Saasnart som derover bliver ført Klage, bliver saadant et Salg forbudt. Jmidlertid tillader man stiltiende slig Fremgang og (til Ære for de mange hundrede der søger Skilsmisse hos vore Magistrater være det sagt, det ville være at ønske samme Skik maatte indføres hos os; thi deraf : vilde flyde mange Fordele saavel for den ene som den anden. Vedkommende Retsbetiente ville spare endeel Uleilighed, Ægteherren ligeledes, Konen sik ofte endeel Prygmindre og en Givtelysten, som ellers maae skrige sig hæs i Aviserne om en Kone, kunne nu faa flere at vælge iblandt og maaskee for bedre Kiøb. Det vilde tillige være en ny Nærings- og Handelsgreen i nærværende Tider, hvor Handel og Vandel ligesom staaer i Stampe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Man læser saa ofte i Aviserne om Damer, som levende opbrændes, ikke af Elskovsluer men af naturlig og almindelig Jld. Her en Anekrote i samme Amedning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
J gamle Tider var det fornemmeligen i Frankerig Bru ved store Fester at oplyse Værelserne, hvori Selskabet befandt sig, med Fakker som bleve baarne af Tienere. Og omendskiøndt Lys siden bleve indførte, blev dog ved de Stores Fester, og især ved Hoffet, hiin gamle Stik beholdt. Den var endnu i Brug ved den bekiendte Fest hvor Carl den Femte lov fiin ste med sine Koffolk tildt, som Vilde, og ved Kieder sammenbundne. Ved en af disse Kakkelbæreres Uforsigtighed kom de maskerede Parfonere Klæder i Brand; nogle af dem maatte levende for boende, og Kongen blev ved en Dames forsaathedreddet, som nukkede Jlden ved at indvitio nam i sige Klæder, Ved den glimrende Fest som Ludvig 11 Aar 166, aav i Versule, blev Salen, foruden en stor Mængde Lysekroner, oplyst ved topundrede Betientere med Fakler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Bekiendtgiørelser. 14 Stkr. velsoerede Stude er tilkjøbs i Grundfor Mølle. Græsning til 20 Stude kan faaes inden 1ste Mai paa Leegaardslyst ved Skanderborg, hvorom der kan akkorderes paa Gaarden selv eller paa Constantinsborg med Eieren. Carl Fædder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Ved H. Naae & Søn kan bekommes Rigger Hør og Hampefrøe, rød hollandsk Kløverfrøe, Lyneborger Salt og Rostocker Øleddike m.m. Mandskabet af det forrige Jydske Jægerkorps Fød=Afdeel. der have Lønninger i Sølv tilgode samt Aftegningen for Aaret 1813 til 30te April 1814, ligesom og det Mandskab derfrievilligen indgik og som erholder Douceur i Penge for den Tid indkaldes herved til at møde selv eller ved Fuldmagt at lade afhænte dette Tilgodehavende her i Wiborg hos Desess.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Entin. Viborg, den 3die April 1818. Herved indkaldes ved 12 Ugers Varsel alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre efter heri Byen for kort Tid siden ved Døden afg. Skibs tømmermester Christian Aabye, at anmelde og godtgiøre saadant for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers den 4de April 1817. Magistraten og Byefogder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Da jeg Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min iboende Gaard tilligemed den deriværende: og i min sal. Mands Tid brugte complette Farve og Trykke=Inventarier. Gaa den ligger og beqvem til Handelen da dens Eiendomme, der bestaaet af nogle Tofter og Enghauger grændser til Fiorden. Liebhavere ville behage at henvende sig til mig Undertegnede, selv. Skulle foranførte Eiendomme ikke blive solgt underhaanden stilles de til offentlig Auktion efter Bekiendtgiørelser i Aviserne. Løgstøer, den 28de Marts 1819. Ane Lørende, saa Vibroes, fød Thorning. Naale Parceller af alleselot med og uden Bygninger, med og uden Skov, er underhaanden tilkiøbs, Mørk meleret Klæde kan bekommes bes. daletmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Til Salg. Min for Kiøbmandshandel vel indrettet og særdeles got bebygget rummelig iboende Gaard paa Middelgade, er, formedelst Bortflyttelse og anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkiøbs og kan tiltrædes til næste 1ste Maj. Og skulde ingen Handel underhaanden blive gjort forinden, da bliver bemeldte Gaard stillet til offentlig Auktion Onsdagen, den 12te April næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, som holdes i selve Gaarden, og da uden flere Auktioners Holdelse, bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud skeer. Conditionerne vil blive meget billige for Kiøberen. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Torsdagen den 13de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, lader Guldsmed Hans Lund udi hans iboende Vaaning paa Vestergade, ved Auktion bortsælge endeel Meubler og Effekter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, en indlagt Dragkiste, Sengeklæder, Kobber, Tin, Messing, Jernfang og Træevare m.m. De Lysthavende ville behage bemeldte Tid og Sted at give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Mandagen den 17de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet og følgende Dage bliver efter afdøde Herredsfoged Kier paa Kiersholm holdet offentlig Auktion over Ind= og Udboe og Besætning, bestaaende af Borde, Stole, Senge, Sengeklæder, Kakkelovne, mahognie Hiørneskabe, Linnet, Dækketøi, Skabe, Speile, Skilderier, omtrent 170 Lod forarbeidet Sølv, Tin, Kobber, hvoriblandt en Gruekiedel paa 1 1/2 Td. Rum, Kar Ballier og andre Træevahre, en holsteensk Vogn og andre Reise- og Arbeids=Vogne, Ploug, Harver, Hestetøi, Tømmer og Avlsredskaber, 4 Heste, 16 Stk. Stude, 11 Køer af holsteensk Rase, nogle Faar af spansk Rase og 7 gode Sviin. Tillige bortsælges et Engskifte Seiers Eng kaldet beliggende i Wedsles Sogn paa Grumstrup Byes Mark og 100 til 150 Tdr. to og sex radet Byg. De Lysthavende i ville behage at tage Møde ovenmældte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 25de Marts 1815. I Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
En mig tilhørende Gaard i Dougaard Sogn og Bye, Bierre Herred, Wøile Amt, der staaer for Hartkorn i Ager og Eng 8 Tdr. 4 Skp. 1 1/4 Alb. Skovskyld 2 Skpr. 3 Fkr. 1/3/5 Alb. agter undertegnede Eier at lade bortsælge ved en eeneste Auction, som holdes i Gaarden selv, Onsdagen den 19de April næstkommende Formiddag Kl. 10. Gaarden der af Kiøberen kan tiltrædes 1ste Mai næst, ligger 2 Miil fra Horsens og 2 Miil fra Weile, 1/4 Miil fra Weile Fiord; den er fortrinlig velbygget. Vaaningshuset af Grundmuur, eg indrettet for en Familie af Stand, har 92 Tdr. særdeles god Agerland, 28 Tdr. Skovgrund, derpaa betydelig Skov af Eeg, Bøg og Elle, avler aarlig 20 gode Læs Høe som meget kan forøges. Conditionerne kan, 8 Dage før Auctionen, erfares i Trykt hos A. F. Emau. hos Undertegnede, som ogsaa lader Eiendommen foreThyrsbeck ved Weile, den 20de Marts 1815. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Løverdagen den 22de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver, efter vedkommende Ej ers Begjering, ved en eneste Auktion, som afholdes paa Raadhuset, bortsolgt Gaarden No. 378, beliggende paa denne Byes Nørregade, og hvilken Gaard bestaaer af 11 Fag grundmuret Forhuus til Gaden, 2 Loft høi, med 7 gibsede Værelser, Kielder og Port 10 Fag Sidehuus vesten i Gaarden 2 Loft høi, samt 9 Fag Halvtag og et Brændeskuer, 10 Fag Bagh. i Gaarden 2 Loft høi, og 4 Fag Halvtag østen i Gaarden; i Gaarden er en Brønd med Pumpe=Redskaber, samt til Gaarden en betydelig og smuk Hauge. Conditionerne skulle paa Auktionsstedet vorde bekiendtgjorte, og kunne forinden erfares hos Undertegnede. Thi indbydes Liebhaverne at møde bemeldte Sted og Tid. H. F. Carøe, Auktionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Tirsdagen den 25de April førstkommende og følgende Dage bliver paa Hovedgaarden Østergaard i Ning Herred ved Aarhuus bortsolgt ved offentlig Auktion en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, complet Meierie=Redskaber til et Hollænderie paa omtrent 50 Køer, endeel Kiøkkentøi, Sengeklæder, 2de nye holsteenske Vogne 6 a 7 Arbeidsvogne, Plouge, Harver, og andre Arbeyds=Redskaber, en betydelig, Deel ophugget Vogn og Gavningstræ, 2de Sæt Bring tøi med Messingbeslag, foruden andet Køre= og Ridetøi, saa og levende Creaturer, nemlig 50 dygtige Hollænderie Køer, 9 Bæster 2 Søer med Grise foruden andre Sviin Faar og 1 spansk Væder, over 60 Jernebindseler til Køer, en stor Deel Haandværktøi med meget mere. Auctionen fremmes paa billige Vilkaar formeldte Dag Klokken 9 Formiddag. Lysthavende indbydes. Østergaard den 28de Marts 1815. Schmidt. Fydstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Onsdagen den 26de April førstkommende ved Kl. 10 Slet, Formiddag, bliver holdt offentlig Auction her i Gaarden over følgende Ind= og Udboe : 2 Skatoller, 4 Dragkister, 4 Sængesteder, nogle Sengeklæder og Mandsklæder, Speile, Borde, en betrukken Canaper med Stole, og andre Stole, et 8te Dages Stueuhr, noget Kaaber, Tin, Steentøi, Malkebotter, Bryggerkar og andet Kiøkken og Brygredskaber, nogle Kiøer og Unghøveder m.m. Øster Keilstrup den 5te April 1819. H. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-17
Et ungt Menneske, der kan fremvise de bedste Vidnesbyrd og Anbefalinger; ønsker sig Emploi 1ste Mai d. A. som Avlingsforvalter paa en Herregaard i Jylland. Nærmere Oplysning giver Hr. Sagfører og Contoirist Rasmussen i Aarhuus. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Følgeblad. til. Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Vor unge Digter Jngemanns nye dramatiske i Arbeider, især Sørgespillet Masaniello er optaget med fortient og udmærket bifald. Dette Stykke er i prydet med følgende Prolog, der fuldkommen bærer: Digterens skiønne Stempel. Med Sang gik Troubabouren om fra Borg til lave Hytte: Guds Fred, han nynned, hvor han kom, og Fredens Engel syntes ham beskytte; selv her i Konstens lyse Helligdom, Han som en venlig Kreds til fine Toner lytte; Guds Fred, de bød ham fuldt igien, og rørt, med Tak han sank for Altret hen. Den Strængeleeg, ham blev paa Jorden givet, til Himlens Priis hans Længsel kun har rørt. men Tonen, som gaaer dybest gjennem Livet, han aldrig greb, skiøndt fiernt han den har hørt: den toner gjennem Bierget, gjennem Sivet ; dens Gienlyd har selv mindste Fugl henført. til Sangens store Tempel i Naturen. Did vover ogsaa bly sig Troubadouren. I Tempelhallen blussende han staaer, imens hans Toner imod Altret lyde : han følet dybt sit lykkelige Kaar, og vover ei sin Stiernes Smiil at tyde; O kan hans Qvad de høie Siele fryde, forgieves ei paa Jord han Harpen slaaer ; Dog aldrig skal han i sin Fryd forglemme, at her han nynner kun med dæmpet Stemme, Trykt hos A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Jndsendt.) Simpelt og probat Middel til at bringe Rodvinss. a. Pletter ud af Bordlinned. Man dyppe, dog saa snart som mueligt, det Uren af Linnedet i koghedt Melk, gnider det lidt dermed, og vasker det derpaa sagtelig ud i reent Vand. - At smøre Sæbe paa saadanne Pletter, eller strøe Sal derpaa, er gandske imod dette Middels gode Virkning: Havnen og a 24 s. a 2 a 3 82.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Bekiendtgiørelser. Hos Undertegnede kan bekommes god Øl-Edike i Potteviis, tørrede Kirsebær, tilligemed alle Slags nyelig hiemkomne Gevurts=Vahre, med meget mere, alt til den billigste Priis. Aarhuus, den 5te Mai 1815. Thøger Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Fra Lyngsbechgaard ved Cheltoft er imellem den 15de og 17de Maji bortgaaet eller bortreden en gammel sort Hest, mager og noget stiv paa det ene Been. For Tilveiebringelsen af denne loves 10 Rbdlr. N. V.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Mandagen den 19de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, (formedelst indtrufne Forhindringer er Auctionens bestemte Afholdelse udsat til bemeldte Dag) lader Hr. Proprietair Secher til Schaarup, gaard udi Todberg Sogn og Bye i Øster=Liisberg, Herred, ved offentlig Auktion bortsælge et ham sammesteds tilhørende Huus med tillagde Jorder som ere af god Bonitet og hvortil den aarlige Udsæd er Rug 1 Tde, Byg 3 Tdr., Ærter 4 Skpr., Havre 5, Tdr. og Hør Afgrøden 16 til 20 Læster; Stedet haves og godt og overflødig Tørvejord. De Lysthavende ville behagelig henvende sig til Eieren, for at blive Eiendommen foreviist til Eftersyn, og de billige Conditioner hvorefter Salget skeer skal nærmere blive Vedkommende paa Auktionsstedet bekiendtgjorte. Randers den 26de Mai 1815. Stadfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-27
Førstkommende Tirsdag den 27 Juni, Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Marselisborg Tingstue foretaget offentlig Licitation over Jstandsættelsen af Spørring Broe paa Randers Landevei, og en Steenkistes Opførselse af nye paa Nye=Veien, beliggende paa HasleMark, efter de Conditioner og Overslag der paa Licitationsstedet skal vorde bekiendtgjorte, og som forinden kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede; thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted behage at møde Aarhuus, den 5te Junii 1815. Svitzer. Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Følgeblad. til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. Lo Lo No. 13 og 14. Hanmarks Frederik omflynget af Herthas skiønneste Baarkrands, fine trofaste og taknemmelige Danskes, fullende, paa tusindhaande Maader sig yttrende og brydende Giensynsfryd, bestunge vore Skialde fra alle Kanter. Og - naar vendte vel ogsaa nogen Skjoldung tilbage til sit Kongesæde fra et Danner færd, der gav ham helligere, høiere Krav paa hver skiønsom Danneborgers erkiendtlige Huldskab? Naar kaldte vigtigere og vanskeligere Hverv ham bort fra sin Hiemstavn, Vel hviler endnu ikke blot et ugiennemlængeligt Mørke over det som vil komme, men det laster endog sine Skygger hen paa det Nærværende, ja dermere tilbage paa meget af det, der syntes tilende; sel er, i det Øieblik, da det lange blodige Sørgespil syntes sin Opløsning nær, ved den meest uformedede af alle Lykkevendinger, en Forknytning begyndt, hvis fordiske Knude, kun den Alvise veed, om, og naar, lig hvorledes Sværdet kan løse; end ikke det meest lidviede Øie kan med Sikkerhed vove i dette Øieblik et afgiøre: det er, og hvormeget mindre da sige, saa kal det være. Men at der, hvor han var, Danner ligets, som fast hele Europas vigtigste og væsenligste Anliggender veiedes; at han i den Vægt, hvor Rigets Bee og Vel laae i den ene Skaal, lagde den moralske Værdighed i den anden, det har Udlandets upartiske Røst lydeligen forkyndet, og tilføiet, at dette Lod, om han lagde i Skaalen, mellem alle de Kroner og hværd og Overflodshorn, der samveiedes deri, alminbligen erkiendtes af særdeles og hæderlig Vægt; at om et sandelig ikke for Danmark, eller Dannerigets enliggender partisk Blad har udtrykt sig, Kongens brsonlige Nærværelse i Henseende til Dannettigets uliggender har været af stor Nytte. Derfor Saa være Lønnen for hans Kongehierte. Der glad for Danmark Tarv opofred sig, For hvert et ædelt Fyrsteord, kan talte For Danneriget og dets gode Sag, Hvert Sandheds Luctræk, hvormed han matte Sit redelige Skjoldungsfindelag, Hver Dyd og Retsinds Stik, der lod ham vinde. Monarkers Venskab, alles Kierlighed. Derfor lader os Jyder, ogsaa vi slette Frederiks ham loe Hengivne, om vi end ingen Vaarkrands kan hinde ham, fryde os ved Duften af de skiønne Blomster som man rakte ham til Velkomst, og glæde os ved den Tank: at ogsaa vi i Hierterne ikke staae tilbage naar det gielder Kierlighed og Hengivenhed for vor Konge Næst det Baggesenske og Guldbergske Dannerqvad, som dette Blad allerede forhen har meddeelt, tilkommer Rangen upaatvivleligen følgende af Grundtvig. Velkommen tilbage, Du Konge saa prud! Velkommen tilbage. Velsigne Dig Gud! Velkommen tilbage, Fra fremmede Land! Velkommen tilbage, Til Dannemarks Strand Til Østersalts Vove, Til Dannemarks Skove. Til Skjoldungens Konningebr. Med flygtende Sommer Du foer over Sund; Nu hilser Skiærsommer Dig atter i Lund, Nu grønnes de Vange. Du gule forlod; Og Bygblade prange. Hvor Stubbene stod; Nu leger Skiærsommer. Med duftende Blommer, Og Fuglene fløite i Lund. Den Herre vi prise. Som vilde i Lund Et Varsel os vise. For store Miskund; Thi blomstrende Dage
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Det lover og spaaer, At Kongen tilbage. Nu kommer i Aar. Mens Eegene skyde, Og Lunden lyde Af Sang fra den blommede Bøg. Ja blomstrende Dage
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Det lover og spaaer At end kom tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
En Fædrenevaar, Med Kongen den komme : Tilbage i Aar, En lislig Skiærsommer Den lover og spaaer; Ja Fædrenes Dage De komme tilbage. Og Konge, de komme med Dig. Lad Verden kun haane Vort Fædreneland, Kierminderne blaane, For Skiold og for Dan, Og Skjoldungen finder. Sit Dannemark troe, Saalænge Kiærminder. I Skovene groe, Ja glade vi flette Kong Fredrik den Siette En Krands af Kiærminderne blaa Som Lykke og Seier. Som blæsende Vind, Saa vender og dreier, Sig Daarernes Sind; J Dag de ophøie En Herre til Skye, J Morgen med Møie De unde ham Ly Men trofast i Nøden Ja troe indtil Døden. Er Danmark den Stund, det er dansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
J en Folkesang som Bladet Dagen meddeler fra en Ubenævnt, findes især følgende vakre Strofer: - Gud! - hvilken Lyd! - Basuner - Trommer - Raaben - Hestes Trampen! Vi vente jo et Brødre hjem fra Kampen, Tys! - det sig nærmer - var det Ham - o Fryd! Seer, Danske. - Ham er det - O styrter frem, ofler, Hurra! - Hist er Han! - Seer. - Vor Fredrik mod os smiller: Ogsaa af Hr. N. Søtoft haves et, der ei heller kortiener at staae tilbage: Høit synger J Skialde i Danias Lunde, Og slaae paa den Guldstræng saa huld; Thi Folket skal synge med tusinde Munde Til Tonen fra bølgende Guld; Ei bloddækte Hielme, ei seirende Hære J prise. J stande i høiere Sphære! Thi Fred kan neddale til vældige Krige, Da spændes det hvælvede Telt!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Da heries det blomstrende yndige Rige: Da synger vel Skialden om Helt; Dog! - sprænges hans Harpe af Brødrenes Blod Paa Blodet nedruller hans Taareflod! Han vender sit Øie fra Heltens Blodstierne, Cometens det blodrøde Riis, Det mildere Skin paa det himmelske Fierne Langt heller han yder sin Priis. Da toner hans Harpe i Menneskets Sind, Lig Vaarens den stille oplivende Vind. O fredsæle Danmark, lad Harperne runge, Din Drot er det mildere Skin! Ei Blodspær, men Skjold var din gode Skjoldung, Som triner paa ny til dig ind. Han værned, ei Slægter i Blod han nedslog Dog! - end vaier høit Dannebrog. Udrul det i Luften, du oldgamle Dane, Dit bølgende Flag! Seel Korset det hvide, som staaer paa din Fan Ei peger paa Blod eller Slag! Udrul det i Himlen: i Himlen den blaae Velsignende over din Konge det staae, Velsignende over din Konge det stande, Som holder et Spær i sin Haand, Om hvilket vi alle af Hiertet maa sande Det Spir er en Rosenvaand Saa bling ham en Krands, som ei kiøbes fra Sy Men vindes af nordiske Hiertensfryd! Du lislige, veenlige, fredlige Straale, Mit Fædrelands Stierne saa blid! See, Stammen bær Blomster, lig Offerskaal, Du Blomsten fremlokker saa blid. Men, Blomsten blier Frugt for vort Fædreneland, Det ældgamle, herlige Dan J Nyborg hilsedes Hs. Maj. ved følgende i lomsterstrøende Ungmøer afsiungne Sang, der hi r. Translat. Jørgensen til Forfatter: Velkommen, vor Konge! vor Fader, igien Vi knæle for Kongen, men hilse vor Ven. For os drog Du bort og opofrede Alt Da det om dit Riges Selvstændighed gialdt. Held være Dig Konge! Dig Fader, Dig Ven! Saa glade vi see Dig her blandt os igjen. Hver Byens Jndvaaner sig føler saa glad, Og medens de Fædre igiennem vor Stad, Dig vove at kjøre - hver Pige og Møe Saa fro Dig omringe, for Blomster at strøe. Hver Torn vi bortfierne, kuns Blomster saa smaae Skal lette den Vel, Du, vor Konge, skal gaae, Velkommen, vor Konge, vor Fader, vor Ven! Nu Himlen skee Tak! at vi har Dig igjen. Vi føelte Dit Savn - men nu føle vi her At Skilsmissen giorde Dig dobbelt saa kjær. Nu Alle udbryde - men Blomster vi strøe: For Frederik vi leve! - for Fredrik vi døe!!