Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-12
Jndenlandske Efterretninger. J "Lyna" læses nu en med 237 Underskrifter forsynet og under 24de Juli til Kongen indsendt Protest Petition imod den haderslevenner Latinskoles Omdannelse til en dansk lærd Skole. Disse 237 (ifølge "Dannevirkes Paastand ved 4 Ugers Anstrængelser, Overtalelser, Trudsler og Konster erhvervede Navne, som "Lyna ikke har fundet sig foranlediget til at meddele, og som, forsaavidt de ere af Borgerclassen, ingen Betydning have under det lærde, uborgerlige Document) beraabe sig der paa: at Haderslev lærde Skole har siden dens Oprettelse i Aaret 1567 af Stadens uforglemmelige Velgjører, Hertug Hans bestandig været tydsk, at det i dens ældste, paa kongelig Befaling forfattede og endnu forhaanden værende, Skole love udtrykkelig hedder: "Lærerne skulle aldrig tale Dansk med Børnene, fordi det er en tydsk Skole, og det latinske og græske Sprog skal læres ved Hjælp af det tydske, og at de stole paa, at Hs. Majestæt vil beskytte og opretholde den haderslevske Skole i Overeensstemmelse med dens retlig bestaaende Fundation, eftersom Allerhøistsamme gjentagen har givet den Forsikkring, at han vil beskytte Hertugdømmet Slesvigs bestaaende Rettigheder. Fratages dem den tydske lærde Skole i Haderslev, saa maae de for Størstedelen sende deres Sønner langt Syd paa i tydske Skoler, for ei at blive løsrevne fra den sydlige Deel af deres Fædreland, i Henseende til deres helligste Jnteresser. Lang fra at nære det Ønske, at Underviisningen i det danske Sprog skulde udelukkes af Skolens Læreplan, miskjende de tvertimod ikke, at det er trængende nødvendigt at drive denne Underviisningsgjenstand med al mulig Omhu; men selv hidtil er dette ikke skeet uden Held, da ikke saa af Skolens Elever umiddelbart derfra have kunne blive dimitterede til Universitetet i Kjøbenhavn, og ligeledes ikke saa geistlige Embedsmænd i det haderslevske Provsti, dannede paa Haderslev lærde Skole, nu forrette deres Kald flydende og correet paa Dansk, til deres Menigheds fuldkomne Tilfredshed. Skulde desuden En eller Anden fole Tilbøielighed og Lyst til, at lade sin Søn erholde en dansk Dannelse, saa staaer det ham jo frit for at seende ham til de nære Skoler i Ribe eller Kolding, hvor han i denne Henseende kan finde Alt hvad han maatte ønske. Dannevirke, der kalder denne Opsats et slet skjult Blændværk, beregnet paa at vildlede Kongen i sin Gierning udtaler sig bl. A. saaledes om samme: Kong Christian den Ottende, som siden 1840 har bestræbt sig for, i Overtensstemmelse med Retfærdighedens og Folkets inderlige Ynske, fuldstændig at indføre dansk Retsprog i Nordsles- og, har, da disse Bestræbelser tildeels ere strandede paa flere kongelige Embedsmænds og bestaltede Advocaters dygtighed i det danske Sprog, endelig resolveret sig til at læge Skaden fra Grunden af, ved at give Landets forleerie lærde Skole en hensigtsmæssig Jndretning. Denne kongelige Daad, som lover, at Kong Christian den Otlende for stedse vil blive velsignet i Slesvig, vil man forAndre ved at henvise til nogle mugne Anordninger fra inddertiden, medens man ofte næppe vil indrømme de lernyeste kgl. Anordninger, f. Ex. Sprogrescriptet af 14de Pai 1840, det kgl. aabne Brev af 8de Juli 1846, nogen Gyldighed! Bor disse forkeerte Menneskers Stemme ikke ansees for den meest ugyldige i Landet? Den Paastand, at Underviisningen i Dansk paa Haderslev Skole er tilfredsstillende, erklærer "Danner." baade for urimelig og usand; thi dersom der virkelig gives Præster, som have gaaet paa Haderslev Latinskole og som paa en meere og mindre taalelig Maade udføre deres Embedsforretninger paa Dansk, da have de ingenlunde Latinskolen at takke for denne Færdighed, men deres private Studium og fornemmelig deres tilbragte Aar i den dansktalende By Haderslev og andre nordslesvigske Egne, hvor de tildeels ogsaa ere fødte, hvor altsaa Dansk er deres Modersmaal Latinskolen har mindst nogen Fortjeneste deraf, og det er forbansende, hvorledes man har turdet lade Borgerne beraabe sig derpaa.