Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-26
Jndsendt fra Verax. uprast beklagte sig ynkværdig for sin Mave, lod som alle Ting der var reent af Lave, sammel Kierling kom, som sligt hee vel forstoed, Thi Manden dødde, men hans Sygdom ham forlod; Hvor Fanden altsaa selv sig ikke kan indfinde, under han udi sit Sted en gammel Qvinde. At dette Vers ikke er Original, men oversat af det Tydske, troer man sig forbunden at giøre Publico Regnskab for. Luskerie, det være i Videnskaber, Kunster, eller Handværker, er, og har, til alle Tider, været for det Almindelige, høyst skadelig. Verden vil narres, beder det i Ordsproget og hvad Under da? at mange holde sig til Fuskeren, for at spare. Men saavel Fuskeren, som Mesteren, maa leve af deres Arbeid, og det er altsaa naturligt og let at begribe, at hvad man vinder ved det bedre Kiøb som den første giver, det taber man igien, og maaskee dobbelt, i Arbeidets Uforsvarlighed. Og dette er ikke den eeneste Ulykke, men Mesteren, den duelige Kunstner og brave Arbeider, maa ofte desformedels savne Brødet og det nødtørftige, til Underholdning, for sig og sine. Men i Besynderlighed i Videnskaberne er Fuskeren farlig, og allermeest i Læge-Kunsten, hvor det som oftest gielder Livet selv, og dog er det desværre at beklage, at just i denne vigtige Videnskab er Fuskeries Antal allerstørst. Det var derfor et sindrigt Jndfald af den lystige Gonelle, ved Hertugens af Ferrara Hof, at han paa Tilspørsel af sin Herre, af hvilket Facultet, Videnskab, Kunst eller Handværk der fandtes størst Antal i Staden, svarede: af Læger; og da man paalagde ham at beviise det, gik uden for Slots=Porten, satte sig paa en Steen og klagede snart over dette, snart et andet Onde, da enhver forbigaaende strax standsede og gav ham Raad. Om Menneske-Kiærlighed og Medynk over andres Lidelser, blot er Drive-Fiæren for Folks Beredvillighed, i dette Fald, vil jeg ikke undersøge, da det ikke egentlig er dette Slags Fuskere, Jeg meener, desse ikke heller ere de allerfarligste. Og saa ugiørligt det er at opregne alle de mange og forskiællige Slags Fuskere i denne Videnskab, og det Onde hver af dem anrette, med mindre jeg hermed vilde opfylde mange Blade, saa utroeligt er det ogsaa, hvad Skade Qvaksalvere og selvgjordte Læger, af begge Kiøn, foraarsage, i sær hos den lettroende og taabelige Almue. Dersom man enten havde Mangel paa privilegerede Læger, eller og disse vare Henseende til Betalingen saa høyst ubillige, kunde man dog nogenledes begribe, hvorfore saa mange tage deres Tilflugt til Fuskere, uagtet det endda var undturligt at sætte Liv og Helbred i Vove, for at svare nogle Skillinge. Nu derimod da man veed det modsatte, da nogle af vore Læger, endog ved offent Sigtgiørelser, have tilbudet de, attige deres Hielp, uden Betaling, aa de ved alle Leiligheder vise, at de giøre sig dette til Samvittigheds Pligt, er Aarsagen for mig ligesaa vanskelig at udfinde, som de Viises Steen. Ja var Aarsagen end at spare, saa er det at mærke, at de fleeste, i Stædet for at naae sin Hensigt, meget meere som oftest sætte sig i dobbelt Bekostning, thi naar Patienten først af Ukyndige er fordærvet, maa han dog endelig søge den privilegerede Læge, som da, om ei al Redning er umuelig, maa anvende til dobbelt Møye og Bekostning. Dog for saavidt at de fleeste, ventelig forme deels Fuskerie eller forsømt Hielp, befordres for Tiden ind i Evigheden, tilstaaer jeg endelig, at saavel Medicamenter, som Læge-Løn, for Eftertiden spares; Men dette er dog vel ikke Hensigten, naar man betroer sit Liv i Fuskerens Hænder. Jntet var derfor billigere, end at saavel denne, som og de der betjene sig af ham, burde paa det eftertrykkeligste straffes; thi omendskiøndt hver staaer sin egen Fare, saa lærer dog saavel Guds, som de menneskelige Love, at vi ikke raade for vort Liv, og at betroe dette til Qvaksalveren, kan næsten ansees for et Slags Selv=Mord. Jeg vil herover denne Gang ey udbrede mig vidtløftigere, men oprigtig ønske, at dette Blad maatte frembringe den forønskede Virkning, hvorhos jeg maa forsikkre, at jeg hverken er, eller nogen Tid agter at blive Læge, hvilket jeg har holdt fornøden at tilføye, paa det man ikke skal mistænke mig for Partiskhed, eller det de Tydske kalde Brod=Neide. 2 gr. i Anledning af Koppe Podningen. Deres Antal, som have ført sig dette menneskekiærlige Tilbud til Nytte, ønskede man sig underrettet om.