Aalborg Stiftstidende, 1836-03-01
Hvor mange Familiefædre, som have lidt mere end de behøve til deres Udkomme, nedtrykkes dog ikke meget af Bekymring over, at de ikke, af deres lidet Overskud, uagtet al deres Sparsommelighed, kunne henlægge saameget, at deres Familie, hvis Døden river dem fra den, kan sikkres for Mangel og Savn, af det Fornødne? Et Middel, og maaske det eneste der findes, til at befrie en talrig Families Forsørgers for denne Bekymring, der ofte forkorter det Liv, som han blot for Sines Udkomme maatte ønske at kunne bevare endnu længere, end Naturen kan skjænke ham Kraft dertil, er Livsforsikkringskasserne. Fra det Øieblik, han har ladet sig indskrive i en saadan, betalt sit Jndskud og modtaget sin Police, har han sikkret sine Efterlevende en vis Sum Penge, der bliver dem udbetalt efter hans Død. Denne Sikkerhed, kunde han ikke have, dersom han satte det Lidet, hans kan undvære i en Sparekasse, i det Haab at samle sig 1000 Daler, thi hvo indestaaer ham for, at han lever indtil han faaer denne Sum bragt tilveie ved sine smaae Jndskud? Jmidlertid kunne Sparekasserne og Livsforsikkringskasserne godt række hverandre Haanden til det Gode, thi de første tilbyde en beqvem Leilighed for den, der vil lade sit Liv forsikkre, til at samle og opbevare de Penge, han Tid efter anden kan undvære, indtil Summen er saa stor at han dermed kan betale sin Police i Livsforsikkringskassen. Bidraget, som betales for Forsikkringen, kaldes Præmie og retter sig efter den Alder, som den der forsikkrer sig har, samt den Capital han vil have sine Efterlevende udbetalt. Jo yngre han er, jo mindre betaler han, og derfor er det fornuftigst ikke at udsætte Forsikkringen; man kan desuden let blive sygelig og kun den fuldkommen Friske kan blive indskrevet. Familieforsørgelse, og altsaa den huuslige Lyksaligheds Befordring er Hovedøiemedet for Livsforsikskring, som desuden kan anvendes paa mange Maader. Vi ville give nogle Exempler: Har man sat en Capital ind i et Foretagende, hvis heldige Gang kun er afhængig af en enkelt Mands Duelighed, da gjør man vel i at forsikkre hans Liv, for at hans Død ikke skal tilintetgjøre det fremtidige Udkomme. Har man en Pension eller en aarlig Understøttelse af en enkelt Mand, da er det rigtigt at anvende endeel deraf til at forsikkre hans Liv, for ikke ved hans Død at blive udsat for Mangel. Har en Mand en Grundleiendom eller et Fabrik, som han ønsker at efterlade til en enkelt af sine Arvinger og han indseer, at den Andeel, som denne ved hans Død vil faae, ikke er tilstrækkelig til at han kan overtage Eiendommen, da kan han sikkre ham den, ved at lade sig forsikkre, uden at han derved foruretter de andre Arvinger. Har en Mand saameget Gjæld til forskjellige Personer, at de ikke kunne haabe den betalt, medens han lever, da kunne de, ved at forsikkre hans Liv, idetmindste efter hans Død faae deres Fordringer tilfreds tilstillede. Hvor ofte kan denne Indretning endeligen ikke anvendes til et i Stilhed gjort Testament for en kjær Ven eller en troe Tjener derved, at man forsikkrer sig og skjænker ham Policen, eller - hvis man frygter, etat man derved vilde skabe en Utaknemmelig, som vilde længes efter sin Velgiørers Død - lægger den agt sit Gjemme med Udskrift til ham; Enhver, der vil lade sit Liv forsikkre, maa for Re nisten vel betænke, at det fastsatte Bidrag skal betales taarlig og til en bestemt Tid; hvis det ikke skeer, da ophører Forsikkringen. Derfor maa man nøie be bregne den Sum, der skal forsikkres, efter det Pengeribidrag, man aarlig kan afsee, men ikke efter hvad man dilblot for Øieblikket kan betale. Bliver Jndtægten n siden større, kan man jo tage nok en Forsikkringsle Police. - For Resten kan man ligesaa vel forsikkre sit Liv for visse Aar, som for den hele Levetid. . J Tyskland findes nu fire Livsforsikkringskasser: i 3, Gotha, Leipzig, Lübeck og Berlin. De to første ere ge saaledes indrettede, at Enhver, som indtræder deri, ved at forsikkre sig en vis Sum efter sin Død, tillige bliver Jnteressent i og Cautionist for Jndretningen, det vil sige: han faaer i visse Tidsrum udbetalt endeel af Kassens Gevinst i Forhold til Størtelsen af sit Jndskud, men maa derfor ogsaa med sin Eiendom indestaae for, at Udbetalingerne skee nøiagtigt. Fordelen af denne Indretning er, at naar Dødeligheden ikke er stor, da kunne idet mindste de, som ere Jnteressenter for Livstid, faae en Deel af deres Jndbetalinger tilbage. Saaledes gav Forsikkringskassen i Gotha allerede i 1823: 24 pCt. og i 1835. 22 pCt. af det aarlige Jndskud til Udbytte for sine Jnteressenter, hvorved deres Bidrag blev næsten en Fjerdedeel mindre. Men er Dødeligheden stor, dal maae de omvendt skyde Penge til, og da de skulle gjøre det En for Alle og Alle for En, saa kan det blive haardt nok for dem, der have noget at tabe, da man i Almindelighed kan vente, at en Trediedeelt ikke vil være istand til at gjøre Tilskud. Derfor har ogsaa een af de engelske Livsforsikkringskasser taget den Beslutning, at en Trediedeel af Udbyttet skal indeholdes til en Sikkerhedscapital, hvilket ogsaa Kassen i Gotha har vedtaget. Det i Berlin oprettede Livsforsikkringsselskab er ordnet paa en Maade, som fortjener stor Opmærksomhed hos dem, der herefter ville oprette saadanne Selskaber. Det er nemlig anlagt paa Actier, hvis Eiere skulle indestaae for rigtig Udbetaling, og derfor beholde den Trediedeel af Udbyttet for sig, hvorimod de to andre Trediedeele bliver fordeelte paa dem, der have ladet sig forsikkre, uden at de nogensinde behøver at gjøre Tilskud.