JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
No 162. Fredagen den 5 October. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Nyheder fra Udlandet. Fra Zürich skrives under 24de Septbr.: Nogle Blade bringe den Efterretning, at Ludvig Napoleon, vil forlade Schweitz. Fra velunderrettede Personer bliver det nu virkelig forsikkret os, at han har erholdt Passe til England. Det kommer nu an paa, om han ved sin Afreise vil give Afkald paa den schweigerske Borgerret, og i hvilket Maal overhovedet Spændingen mellem Frankrig og Schweiz derved vil ophøre. Mindst ville de lade sig rokke fra deres Sted, som fra Begyndelsen af, uden at lade sig lede af noget Hensyn til Ludvig Napoleons Personlighed, vare bestemte paa at forsvare deres Nationalitet, saasnart denne var truet. - Krigsdepartementet i Bern har ladet Tøihusets Tilstand undersøge og fundet Alt i den fortræffeligste Stand. To Mill. Patroner, 11000 overtallige Flinte i den bedste Stand, og to for tre Dage siden ankomne Batterier af meget skjønne i Aarau støbte Kanoner ere beredte til at modtage Fjenden. – I Gens derimod synes den militære Jver at afkjøles. Kuglerne blive allerede støbte noget lang sommere og den regelmæssige Budvexling, som Patrioterne havde oprettet langs med Grændsen, skal i det mindste have havt den Nytte, at de have lært at indsee, at der paa hiin Side af Grændsen ikke hand ledes om blotte Knalskud, men om bittert Alvor. Allerede bliver Garnisonen i Lyon betydelig forstærket og Troppebevægelser imod Grændsefæstningerne finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Fra Livorno meddeles under 9de Septbr.: Fra Alexandria have vi meget nye og interessante Efterretninger. Mehemed Alt vedbliver med sine Uafhængigheds=Planer og synes ei at ville lade sig lede vildt ved nogetsomhelst i Verden. Da for nylig en de anseet Diplomat i en Audients hos Vicekongen hen viste til det mellem Porten og England og Frankrig afsluttede Handelsforliig, og kun i det Fjerne vilde antyde den Skade, som deraf vilde udspringe for ham og det Mislige i hans Stilling, hvis det kom til Fredsbrud, erholdt han af Mehemed det Svar, at han aldeles ikke frygtede for England, saalænge kun Frankrig ikke ubetinget vilde gjøre fælleds Sag med England. England kunde i det høieste kun blokere Havnene i Alexandria og Syrien, hvorved hans Marsch imod Constantinopel ikke vilde blive forhindret, og der vilde han finde rigelig Erstatning for Blokadens Skade. Men selv ogsaa, om Frankrig forbandt sig med England til hans Undergang, var han langt fra at fortvivle, da vilde vel sandsynligviis et Armeecorps blive indskibet til Ægypten; men dette kunde dog aldrig blive saa stort, at hans Midler ikke skulde strække til, for at yde samme Modstand og tillige at bekrige Porten i Asien, hvor han var fuldkommen sikker paa at finde mange Tilhængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Fra London meldes under 28de Septbr.: VedPaketskibet Linnet ere Efterretninger overbragte til Falmouth fra Vera-Cruz af 30te Juli, Tampico af 6te August og Havanna af 23de August. Det havde 1 Mill. Piastre og 130 Seroner Cochenille ombord Blokaden blev endnu paa det Strængeste fortsat af Franskmændene, og det var ikke lykkedes noget Skib at skuffe den; kun to engelske Skibe vare blevne henviste til Sakrificios. Man troede ellers, at de Franske, saasnart Nordenvindene traadte ind, vilde see sig nødsagede til at opgive noget af deres Strænghed. Vera Cruz heed det almindelig, at Oberst Almonte var bleven afsendt med Instruxer til den mexicanske Gesandt i Paris, for at udjævne de Uenigheder, som vare opstaaede med Frankrig. Jmidlertid blev den overalt paa Kysten truffet de virksomste Anstalter til Modstand. Udenfor Havnen Tuzpan, hvor en mexcansk Skonnert forsøgte at løbe ind, kom det til en Træfning med Franskmændene; en Brig af de Sidstes kunde, formedelst Mangel paa tilstrækkeligt Vand, ikke følge Skonnerten ind paa Rheden, og skikkede derfor en Baad ud, ved hvis nærmelse det mexicanske Skib satte paa Grund. De Franske fyrede paa det, og fra Kysten af besvarede flere Soldater Jlden. ToMexicanere bleve dræbte og fire saarede; paa fransk Side bleve den commanderende Officeer og tre Mand dræbte. Dette var den første Art af aabenbare Fjendtligheder, og vil give Frankrig Anledning til paa ny at fordre Skadesløsholdelse. Hidtil havde Franskmændene tilladt Paketbaadene at bringe Qviksølv til Minernes Bearbeidelse i Land; men kort før den sidste Paketbaads Ankomst tilkjendegav den franske Befalingsmand, at han ikke længere vilde tilstaae, dette. Paa den brittiske Consuls, Hr. Ashburnhams, Forestilling, at der heraf vilde opstaae stor Skade for de brittiske Jnteresser, tog han imidlertid sin befaling tilbage, indtil han fra sin Regjering kunde faae nye Jnstruxer. J Mexico heed det, at Regjeringen vilde ganske forbyde al Udførsel af rede Penge, fordi Forbudet imod at indføre Qviksølv vilde have den Følge, at man ikke længere vilde kunne bearbeide Minerne, og at det rede Forraad derved let kunde udtømmes. Der var neppe endnu 500 Centner Qviksølv, tilbage i Forraad, og Centneret blev betalt med 130 Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Beretningerne fra Lima naae til Enden af Mai Den 24de Mai skulde de tre Forbundstaters Congres have forsamlet sig i Arequpa, for at revidere Forbundsacterne af Taena. Den peruanske General Brown var seierriig trængt ind i det Jndre af la Plata=Staterne. Provindserne Salta og Jugui havde ansøgt ham om at vorde indlemmede i Provindsen Bolivia. Paa Forespørgsel hos General Santa Crumeddeelte denne ham den befaling, at han skulde trække sig tilbage og gaae defensivt tilværks. En chillenesisk Expedition med 6000 Mand Landtroppevar bestemt til Peru. Men her var Alt beredt til deres Modtagelse, og 13000 Mand under Generalerne Miller, Neto og Cerdanna vare opstillede paa forskjellige Punkter af Kysten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Ifølge Efterretninger fra Bairut af 26de August, har Jbrahim Pascha ladet alle Drusernes fangne Høvedsmænd halshugge, uagtet han havde tilsagt dem Amnestie. Mehemed Alt var afreist til Kahira, efterat han havde erholdt den Efterretning, at Kampen med Druserne var endt. - Mustapha Pascha af Kandie skal nu overtage Maroniternes Organisation og derfor forblive i Syrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Fra Smyrna skrives under 8de Septbr.: Kapudan Pascha har iforgaars forladt Øerne Vurlafor at fortsætte sin Fart til Tichesme og Chios.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Den ottomaniske Fregat Gheivan, ankom samme Dag fra Vurla her, for at forblive stationeret paa den herværende Rhed. Om Tirsdagen var en Deel af Sir Robert Stopfords Escadre, bestaaende af 4 Linieskibe og 1 Fregat indtruffen i Vurla. Prindsesse Charlotte, denne Admirals Flagskib, og Briggen Wasp skulle være sete i Farvandene ved Tenedos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Fra Preussen meddeles under 26de September: De Personer, som udelukkende beskjæftige sig dermed at iagttage og afveie de store Magters gjensidige Forhold, have, siden nogle Maaneder, havt Leilighed til at bemærke vigtige Forandringer. Dertil hører den Omstændighed, at Rusland i dette Øieblik staaer i langt fortroligere Forhold med Frankrig end med England. Hine Personer paastaae, at det Indtryk, som Lord Durhams Mission har frembragt i Petersborg, var saare forbigaaende; Baron v. Ba rante derimod staaer der i høi Anseelse. Aarsagerne, som Rusland kan have til ikke at billige det engelske Cabinets Skridt, ligge meget nær. Englands Krigserklæring imod Shahen af Persien, som staaer i et venskabeligt Forhold til Rusland, hvorved de derværende Jnsurgentere faae den mægtigste Understøttelse, lader frygte for, om man endog ikke vil see hen til Følgerne allerede i Henseende til Principet, at det Forsæt at afholde Vicekongen af Ægypten fra at erklære sig uafhængig, ikke er saa alvorlig meent som det ved det første Blik synes. Ogsaa vare Mehemed Alis Svar paa Frankrigs Forespørgsel, med Hensyn til Englands Mening, saa tvetydige, at de just ikke vare meget egnede til at hæve hine Tvivl. Hvorledes kan og vil England billige Frankrigs Colonisering paa Afrikas Kyst, Blokaden af Mexico er endelig en Begivenhed, der ikke mindre forstyrrende griber ind i Englands skjønne Drøm om Eneherredømmet paa Verdenshavet. At den franske og engelske Regjering ere i den bedste Forstaaelse med Hensyn til Orienten, sluttede man sig fornemmelig til af Admiralerne Stopfords og Gallis Flaaders Forening. Men der gives Folk, som ikke kunne vænne sig til denne Forstaaelse, og som udlægge denne Forening som en gjensidig beqvem Jagttagelse. Men ogsaa dette Forhold har i Midten af den forrige Maaned forandret sig, da, strax efterat Efterretningen om Englands Krigserklæring imod Shahen af Persien blev officiel, Admiral Stopford med den største Deel af sin Flaade er afseilet til Dardanellerne, medens Admiral Gallois ventes i Toulon. - Alle disse Kjendsgierninger give Jagttageren vistnok Støttepunkter i at følge Verdensbegivenhedernes Gang, og deres Forbindelse løfter lidt det Slør, som Public sternes Fingertegn ikke formaae ganske at hæve Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Khvn, den 27de Septbr. Ifølge Efterretninger fra Wien, har Hs. K. H. Prinds Christian af Danmark forladt denne Hovedstad den 20de ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
- Dennegang synes det at skulle vorde Alvor med Opfyldelsen af det Ønske, som Saamange have udtalt og Flere i Stilhed næret, at det i saamange vigtige Forhold indgribende Spørgsmaal om Sognebaandets Løsning, om Samvittighedsfrihed for Præster og Menigheder, maa komme under Debat i Stænderforsamlingen. Hr. Magister Lindberg, som har den Ære, at være denne Friheds djærveste Talsmand, er i dette Ærinde i Roeskilde; men Mange synes at ville slutte sig til ham med Petitioner i dette Anliggende, der i sig forener Alt, hvad der kan anbefale det til en saa liberal Forsamlings Opmærksomhed. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Om Jfr. Grahns Fremtræden paa Hamburger Stadt Theater hedder, det i Neue Zeit. af 28de Septbr.: "Dem. Grahn dandsede her (den 27de Septbr.), saaledes som hun alt har gjort i Paris, i Taglionis Partie, nemlig som 30lev i Operaen: Brama og Bajaderen, og den almeennyndede spanske Nationaldands laa Cachucha. Omendskjøndt Dem. Grahn havde en svær Opgave at løse, idet hun optraadte efter sin verdensberømte Forgængerinde Taglioni, og det var at vente, at vi Hamborgere, der nu engang ikke blive saa let enthusiasmerede, ved denne Omstændighed strax vilde anstille Sammenligning og at denne Paralelliseren skulde bevirke, at Dandserinden modtoges noget koldere, saa jublede dog, da hun neppe havde begyndt sin sylpheagtige Dands det lydeligste bifald hende imøde og tildeeltes hende fremdeles i stedse stigende Grad, saa at det ofte maatte kaldes en sand Bifaldstorm. Denne yttrede sig saa levende, at Dem. Grahn allerede efter Operaens 1ste Act maatte udføre et Dandsepartie 2de Gange, og da hun efter Operaens Slutning, fremkaldt med lignende Hæftighed, traadte frem, atter maatte gjentage cachucha og derefter endelig for tredie Gang vise sig under almindeligt Bravoraab. Men i Sandhed, denne kjøbenhavnske Taglionis Præstationer maa ogsaa henrive til Enthusiasme. Denne Lethed og Sikkerhed, forbundne med den høieste Gratie det livlige, velgjennemtænkte Mimespil og det yndige Smiil, der selv under de vanskeligste Pas og Attituder, som fordre den største Anstrængelse og Kraftanvendelse, svæver om hendes Læber og faaer os tilat troe, at det Alt kun er hende et let Spil. Alt dette saavelsom endelig hendes elskelige Udvortes i det Hele taget henriver os med uimodstaaelig Magt. (Berl. Tid.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Thorvaldsen saaes i Aftes i Comedien, og hans ædle, imponerende Personlighed tildrog sig Alles Øine. Det var, som om en Fyrste var tilstede og det var der jo ogsaa, skjøndt det Rige, hvori han hersker, ikke er af denne Verden. (Meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Romerselskabet i Kjøbenhavn gav i Tirsdags til Ære for Thorvaldsen en Fete i Vildmanden, paa Østergade. Justitsraad Fick og Professor Abrahams forestode denne festlige Sammenkomst. - Thorvaldsens Fronton til Frue=Kirke kan man vente at see opstillet i Vinter under Mesterens egen Veiledning; man har begyndt at reise Stilladsen. Han agter ligeledes at fuldføre sin Christussigur, der er bestemt til Slotskirken. (Berl. Tid.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Den nys i Rio Janeiro afdøde Grev v. Raben, En af Danmarks rigeste Privatmænd, var tillige en høist mærkværdig Personlighed. Han havde studeret ved Sorø=Akademie, og gjaldt i sin Ungdom som et Mønster paa en fuldendt Adelsmand. Jsær havde han dyrket Physik og Mathematik, og i ridderlige Øvelser, saavelsom i legemlige Kræfter fandt han neppe sin Mage. Endnu som midaldrende Mand, aflagde han de meest forbansende Prøver paa Smidighed og Styrke. Man saae ham gjennemfare store Landstrækninger tilfods, med en stor Stok i Haanden, i utrolig kort Tid, springende over Gjerder, Grøfter, Ager, kort, over Alt, hvad der vilde standse ham; man saae ham skyde Fuglen i Luften med en Bue, som Andre ei engang formaaede at spænde; han svømmede med utrolig Færdighed, og det var en Øienslyst at see ham fægte. Ogsaa de skjønne Videnskaber dyrkede han, og alle Holberg's Vittighedsarbeider, kunde han udenad. Skjøndt han var i Besiddelse af En af Danmark skjønneste Borge - Christiansholm – drev det ham dog stedse ud i Verden paa nye Undersøgelser og Opdagelser. Snart vandrede han mellem Nordens Jisfielde, snart under Sydens brændende bælte, og Naturvidenskaben skylder ham mangen Berigelse. Meddeelt.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
- Det store Sognekald i Høiby, Ods Herred, der søgtes af Mangfoldige, hvoriblandt flere jydske og sjællandske Provster, er givet til Pastor Mathiesen i Rye ved Roeskilde (Cand. land. f. 1805).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
J Frederiksberg Slotshaves Kanal er fundet et ubekjendt druknet Fruentimmer, c. 25 Aar gammel, sorte Haar, blaa Øine, rundt Ansigt, osv. Hun var iført en grøn Sirtses Kjole, hvidt Skjørt, rødt Shawl, Boe, sorte Handsker, hvide Bomuldstrømper, blegrød Silkehat, Guldørenringe med lange Guldberlokker, Guldfingerring, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
- J Commissionstidenden tilbyder En at ville give, een Gang for alle, 800 Rbd. for et Levebrød, paa 500, helst henhørende under Contoirfaget, f. Ex, som Fyrbøder. J s. Bl. anerkjender Hr. Waldt sig som Oversætter af de fleste engelske Romaner, som hans Svigersøn Hr. Reiersen har oversat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Jfølge Politivennen skal der i Hovedstaden have dannet sig en Forening, som har sat sig til Formaal, strængt at paasee, at Frue= og Frøkentitelen, ikke tildeeles andre end dem de tilkomme efter Rangforordningen. Mangen khvnsk Frøken - saaledes slutter Artiklen – vil vist blive lang i Ansigtet ved at see sig nødt til at optage sin Jomfrudom paany Ligesom Sundpassagen for iaar oversteeg ved næstforrige Uges Udgang hele Antallet for 1835, saaledes viser sig ved forrige Uges Udgang samme Forhold til Aaret 1834, hvori i Alt 10,605 Skibe passerede Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
(Hels. Avis.) Slagelse, den 28de Septbr. Skuespildirecteur Müller, med et Personale af 10 Personer, ender paa Søndag sine Forestillinger her paa Stedet, og agter sig førstk. Tirsdag til Kallundborg, hvor Selskabet vil blive forøget med en udmærket Musikdirecteur og 4 gode routinerede Skuespillere. Efter at have givet 8 Forestillinger i Kallundborg, gaaer Selskabet directe til Randers og derfra til Aalborg. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Odense. Af Privatbrev erfares, at Generalpostdirectionen, hvem den Reisende alt skylder saamange hensigtsmæssige Forbedringer med Hensyn til hurtig og behagelig Befordring, har for de Roeskildske Deputerede indrettet en Diligence, som hver Løverdag Eftermiddag Kl. 3 skal afgaae til Kjøbenhavn og atter og Mandag Morgen Kl. 7 vende tilbage til Roeskilde. De indvendige Pladser betales med 8 Mk. og udvendige med 5 Mk. pro Persona. Kan Diligenen ikke rumme alle de Jndskrevne, tages Wienervogne og Offenbachere tilhielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Ved Tallotteriets 1342de Trækning i Altona udkom: No. 42. 10, 29. 37. 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kammerjunker, Baron v. Rosenkrantz og Lieutenant, Baron v. Rosenkrantz med Tjener og Eqvipage, Amtmand v. Lindholm, Kjøbm. Lange, Guldsmed Kabbel, A. Neergaard, Lieutenant v. Trepka med Tjener, Gjestgiver J. Larsen, Districtschirurg Gad, Portraitmaler Holm, Grev v. Ahlefeldt Laurvig, Kammerraad Amtsforvalter Aagaard, med Søn, Veterinair=Elev Keller. - Fra Samsøe til Kallundborg: Practicerende Læge Paludan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Førstkommende Søndag holder Hr. Pastor Gruner, Confirmation i Domkirken. J den Anledning prædiker Hr. Pastor Gruner til Høimesse og Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard til Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 1ste October d. A. berøvede Døden mig min elskede Mand, Pastor emmer. Michael Overgaard Asmussen, forhen Sognepræst i Them, næsten 84 Aar, gammel. J det jeg, selv gammel og svag, meddeler Familie og Venner dette Sørgebudskab, føler jeg mig forvisset om en kjærlig Erindring for den salig Afdøde, og deres ømme Deeltagelse i min dybe Sorg. Them Præstegaard, den 2den October 1838. C. B. Asmussen, født Schade. Med Deeltagelse ville fraværende Slægtninge og Venner modtage det Sorgens Budskab, at det behagede den Alvise, forrige Tirsdag, efter 10 Dages Sygdom ved en hastig men rolig Død at bortkalde min elskede Mand, Jørgen Bloch, i hans Alders 72de Aar. J 39 Aar var han Lønborg og Egvad Menigheders agtede Sognepræst, trofast deelte han med mig et saarigt Ægteskabs Glæder og Sorger; hans Tab begrædes med mig af Børn, for hvilke han var en kjærlig og omhyggelig Fader, tvende ere for ham dragne derhen, hvor de Gode efterhaanden samles for ei mere at adskilles. Lønborg Præstegaard, den 27de September 1838. G. Bloch, født Fog At vor kjære Søster og Tante, Enkemadame K. From født Wissing, i hendes 73de Aars Alder, indgik fra dette Liv til et bedre, bekjendtgjøres herved af hendes Søstre og Broderbørn. efterlevende Colding, den 28de Septbr. 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Onsdagen den 10de October, Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction paa Aarhuus Raadstue over adskillige Afdødes Efterladenskaber, hvoriblandt Toldbetjent Hoffs Enkes, Pigen Bernhardine Isagers, m. fl. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de October 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Mandagen den 8de d. M. foretages Licitation paa Birkets Tingsted paa Aarhuus Raadhuus over Opførelsen af 5 Stkr. Steenkister paa Veiene i Vilhelmsborg Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Birk. - Overslag og Conditioner ere forinden at erholde til Eftersyn her paa Contoiret. Vilhelmsborgs Birkecontoir, den 2den Octbr. 1838. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Debitorerne til Kjøbmand B. J. Værendsens Bo maae jeg herved opfordre til at betale efter de dem tilstillede Regninger, inden 8 Dage, da jeg ellers er nødt til at lade enhver især af dem indkalde. Aarhuus, den 3die October 1838. C. Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Hos Undertegnede er arriveret et Partie tærnede uldne Shawler, Halvklæde til Damekaaber, saa og et Partie smukke Flors= og Hattebaand. For Herrer, til Vinterfrakker svært Doffel, Siberienne, Calmuk, Conting, saa og Silke= og uldne Vestetøier, Brunels= og Silke=Halsbind, som faaes til de billigste W. I. A. Koch. Priser hos Aarhuus, den 5te Octbr. 1838. Kartofler kjøbes af J. P. B. Jensen i Aarhuus. Paquetten de 2de Søstre, Skipper J. K. Hansen, bliver seilfærdig til Kjøbenhavn Onsdagen den 10de October, og medtager Fragtgods og Passagerer. En Dame, som kan paatage sig grundigt at undervise tvende tydskalende Pigebørn i Tydsk, Fransk og øvrige for qvindelig Dannelse fornødne Discipliner, samt Pianoforte og Tegning, kan erholde en Gouvernante-Plads i een af Jyllands større Kjöbstæder. En indfødt tydsk Dame vil erholde Fortrinet. Gode Anbefalinger ere en Betingelse. Billet, mkt. I. C., bedes tilsendte dette Bl. Expedition. Til 1ste November d. A. søger en Contoirist Plads paa en Justits-Embedsmands Contoir. Herpaa Reflerterende ville behageligen paa dette Blads Contoir aflægge portofrie billetter, mrk. R."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
De 2000 Rbd. rede Sølv, som kunde anvises tillaans af Forvalter Budtz, ere nu udlaante.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Roeskilde Stændertidende. Abonnement paa Roeskilde Stændertidende modtages paa samtlige Kgl. Postcontoirer. Prisen er ansat til 3 1/2 s. pr. No.; men skulde et betydeligt Antal Abonnenter tegne sig, er der af Vedkommende truffet den Foranstaltning, at der kun vil blive regnet 3 eller 2 1/2 s. pr. No., i Forhold til Afsætningens Størrelse. – For hurtig at expedere Tidendens Trykning skeer denne i Roeskilde med Hurtigpresse, hvorefter Tidenden umiddelbart derefter afsendes med Posten i alle Retninger af Riget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Die bey Schuberth & Niemeyer erschienene Prachtausaaben in Taschenformat, der mit dem 1sten Januar 1839 für Schleswig & Holstein in Kraft tretenden, Zollverordning nedst samtliche Tarifen J Schematen. in welchen die Zollobgaben in Reichsbankgeld & Schleswig Holstein Courant ausgerechnet sin (en vollstandiges Abdruch der Copenhagener Ausgabe, ohne die geringste Auslassung) ist durch Buchhandler S. Warberg m. Aarhuus for 2 Mark 8 s. Reichsbankgeld zu erhalten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-05
Forsatteren til det under Mærket 1 indsendte Stykke: "Jo, dertil tie Præsterne, bedes at opgive sit Navn for Undertegnede, der i Hr. Overkrigscommissair Elmquists Fraværelse har paataget sig RedacGruner. tionen af Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
No 163. den 6te October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-eldende. Tarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Blandinger. J Chenou i Frankrig) fandt forleden en Jldsvaade Sted, som er høist mærkværdig formedelst de Omstændigheder, der ledsagede den. Durepaire, en ung Advocat, havde faaet den fire Jdee, at man forfulgte ham allevegne. Han besidder 30,000 Fr. Jndkomster, men er alligevel det ulykkeligste af alle Mennesker, thi i Enhver seer han en Forfølger, en Morder. For at sikkre sig mod disse Forfølgelser, reiste han til en Gaard, han eiede i Chenou. Men de samme frygtelige Phantasier forfulgte ham her. Alle, lige indtil Porthunden, anseer han for sine erklærede Fjender. For at tilintetgjøre dem, griber har en Brand, og antænder Gaarden paa tyve Steder. Man seer ham nøgen, med rasende Fagter, springe mellem Flammerne fra et Sted til et andet. En Arbeider vil holde ham, men den Vanvittige kaster han til Jorden, springer efter et Gevær, skyder og knuser hans Arm. Først efter at Jlden havde anrettet en Skade for 25000 Fr. lykkedes det Gensdarmerne at gribe ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Forleden fandt i Paris en Duel Sted af et eget Slags. Det var to Syjomfruer, som, for en Students Skyld, duellerede paa Pistoler. Efter at tvende Kugler vare vexlede uden Virkning, erklærte Vidnerne, at Vedk. Ære var reddet, men Duellanterne selv vare ei at bevæge til nogen Forsyning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Sidney døde for nogen Tid siden Sammel, Terry, som, formedelst sin umaadelige Rigdom var bekjendt der under Navn af Botanybays Rothschild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
Som ungt Menneske var han, formedelst Gaasetyverie, bleven deporteret til Ny-Sydwales, hvor han aabnede en Brændevii, kjænk og et Laanekontoir. Lidt efter lidt erhvervede han sig en saadan Formue at han tilsidst havde en aarlig Revenne af 60 til 70,000 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
J Metz dømtes nylig en Pige til Døden; syv Gange havde hun gjort sig skyldig i Barnemord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-06
En Engellænder, som i Fjor, ved uheldige Speculationer i Raps, tabte næsten hele sin Formue, har i Aar ved denne Handel vundet en halv Million Mk. Banco, Nogle sige en heel.