Københavns Adresseavis, 1778-07-07
Fortsettelse af Landhuusholdnings=Selskabets Priis. materier og Premier. (See No. 105.) 8. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift i Rigerne, har paa mange Steder sin Grund i Land=Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til deres Jord=Behandlings ønskelige Forbedring. J Følge heraf vedbliver Selskabet endnu at udsætte følgende Premier, For den beste, ordentligste, tydeligste, og efter Land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrknings=Katekismus for Dannemark. En saadan Katekismus maatte forfattes i Spørsmaal og Gjensvar, og være saaledes skreven, at man med Vished kan haabe, at dens Jndhold vil blive underrettende for Bondestanden. Den maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte afhandle. J Henseende til Eng maatte saavel naturlige som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrknings=Maade, samt den fordeelagtigste Vanding, hvor Beliggenheden tillader det, de beste Planter, man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst og Høebjering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulle udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskjellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings=Maade, det vigtigste og Gjødnings Tilveiebringelse og om Gjødskningen selv, om Plønning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Indhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, at plante levende Gjerder, samt anden Jndhegning, maatte ei heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renselse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, m.v. Tilden fordeelagtigste Tørvesker maatte og meddeles fornøden Anviisning, men den Materie og Qvæg=Avlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme. Efterdi der ved adskillige Leiligheder møder en betydelig Forskiel imellem Agerdyrknings=Maaden i og uden for Felledskabet, og det beste Agerbrug ei kan finde Sted i Felledskab, saa maatte til Slutning de tjenligste Raad imod Felledskabets Ubeqvemmeligheder fremsættes, til Befordring af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Plan til Udførsel egentlig alene kan foreskrives Enemmerker. Denne Ager=Katekismus bør for Hensigtens Skyld ei være for vitlaftig, og derfor ei udgjøre mere end sex til syv Ark i det høieste af Selskabets sædvanlige Tryk. For den beste og tjenligste Ager=Katekismus, giver Selskabet sin større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. og for den nest beste Selskabets større SølvMedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne gives Tid med til October Maaneds Udgang 1778. 9. For en tydelig og fuldstændig Afhandling og Hørs og Hamp heele og beste Dyrknings=Maade og videre Behandling grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets mindre Guld=Medalje eller 50 Rdlr. I denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring, om følgende: 1) Hvorvit Hørs og Hamps Nedsænk ning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe, samme maae vare, og hvad derved er at lagttage? 2) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid muelig at tørre Hør og Hampi Solen og Luften? eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre=Huse eller Ovne, J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være, Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørre Huus eller en Hør=Ovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug? Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, for færdigede efter en tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1 November 1778. Dersom nogen Forfatter maatte behage alene at udarbeide den Materie om Tørre=Huusets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet. modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 10. Da Selskabet med Fornøielse har erfaret, at Humle=Avlen paa endeel Steder her i Riget tager merkeligen til, men det derimod i Almindelighed endnu fattes paa den fornødne Kundskab i ret at bevare, Humlen; saa udsættes den større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr.; For en tydelig og fuldstændig paa Erfaringer, grundet Underviisning om de beste Maader at tørre, pakke og bevare Humlen, hvorved den heele Omgang, fra Humlens Jndavling indtil den vorder forbrugt eller til Kjøbmanden bortsolgt, maatte forklares. Afhandlingen indsendes inden 1 November 1778. 11. Da Landmanden ei kan ventes at dyrke nogen Plante, hvor fordeelagtig den end er, forinden han bliver fuldkommen underrettet om alt hvad der ved sammes Avl, samt videre Behandlings=Maade og Brug er at lagttage, saa troer Selskabet det at være meget nyttigt, om Jndsigter og Erfarenhed vilde lade sig opmuntre til at udarbeide slige Afhandlinger og enkelte Planter. J Overrensstemmelse hermed udsætter Selskabet for det første en Premie af 50 Rdlr. eller den mindre Guld=Medalje For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling og Krap=Rodens heele og beste Dyrknings=Maade, Tørring, Maling og Jndpakning med videre. J Fald Forfatteren har gjort sig bekiendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger f. Ex, de af du Hammel, d'Ambournai- og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingen indsendes inden 1 October 1779. 12. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om TobaksPlanten heele og beste Dyrknings=Maade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, giver Selskabet sin større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden October Maaned Begyndelse, 1778. 13. Da det noksom er bekjendt, at det samme Stykke Jord kan bringe meget ulige Fordeele for en Ejermand efter de adskillige Planters og Vexters ulige Beskaffenhed og Fornødenhed, som af saadant et Stykke Land kan avles, og Erfarenhed haver lært, at den danske Landmand, især Bonden ikke nøie nok gjør denne Sammenligning, men almindelig uden synderlig Overlæg bliver ved at avle Korn, og saa got som det alene, uagtet de i alle Lande meget kostbare, saa kaldede, Handels= og Manufactur=Planter ere paa deres Maade ligesaa fornødne for Mennesket og Borgeren som Korn=Varene, og endskiønt disse dog altid heelt dyrt til Fremmede maae betales: saa fremsætter Selskabet. blandt andre Midler, som det nu eller herefter agter at bruge til Befordring af slige Planters oftere og bedre Dyrkning hos os end hidindtil brugeligt, efterfølgende Premie, For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøiagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgiør en eller fleere Handels Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krap, Vald, Vau, Sufran, m.v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne, For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets større, Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For nest beste Selskabets mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Premien æskes inden 1 October 1778. 14. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyr=Riget, ere i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af Plante=Riget, ligesom det paa den anden Side og er bekiendt, at al god Agerbrug maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning og fra Beregningen over Gjødningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strekning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nyeligmeldte Maade viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hiemme voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urtes Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg=Avlen, i Ligning med den sædvanlige Korn=Avl. F. Ex. Fordeelen af Qvæg Avlen, af Kjør, Faar og Heste, tillagde ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de GræsArter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faare græs (Festuca ovina) m. v. sammenlignet mod de Fordeele, som Avlen af Korn=Sorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets større SølvMedalje eller 20 Rdlr. For den neste derefter dets mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vin ten Foering. F. Ex, af gule Rødder, Pastinakel, den engegre Turnip (Brassica rapa) m.v. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Korn=Priis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at sælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning og slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte: saa ønsker det at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen indsendes inden 1 Oktøber 1778. 15. Da Selskabet indseer, at det tilFædriftens Forbedring er, især i disse Lande, meget vigtigt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Foer, og det tillige har Aarsag at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekjendte; saa udsætter det sin mindre Medalje i Guld, For den beste og fuldstændigste Afhandling og alle Slags Midler og Maader at fødde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribenter, maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arter nes Dyrknings=Maade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Fødde. Hvad Natur=Produkter der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systemmatiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed. Ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det og en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priisskrifterne indsendes inden 1 October 1778. 16. Det er bekjendt, at der i Norge voxer en stor Mængde vilde Bær, saasom Blaabær, Hindbær, Tranebær, Tyttebær, Multebær a hvilke i Almindelighed ikke anvendes saavel, som de kunde og burde. J Betragtning heraf udsætter Selskabet sin større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om disse Bærs enten alles eller visse Sorters beste Anvendelse, det være sig til Vine, Safter eller anden ekonomisk eller medisinsk Brug. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen indsendes inden 1 November, 1778. Enkelte Afhandlinger om en vis Sort af slig Bær vil Selskabet ogsaa modtage og efter sin Værdie belønne. 27. For den nøiagtigste Beskrivelse over de Planter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tjener til at afværge den fede JordsBortskyling, og til at befordre Marsk Landets Tilvext, samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet sin større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1 October 1778. 18. Da adskillige Strandbredder og Kysterne uden for samme kan fortjene omhyggelige Patrioters Eftertanke, til slige Kysters bedre Anvendelse end almindelig skeer; saa udsærter Selskabet sin større Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den beste Afhandling om de saa kaldede Veilers Jnddigning. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortjener en Jnddigning, saa bør Forfatteren til saadan en Afhandling forudvise, hvorledes dette af Grundens Moenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Inddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trekkes nærmere indad tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Slikgrunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Profil efter de forskellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført, hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde gjøres vandtæt, naar paa en vis Strekning forefand. tes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig=Arbeides Beskrivelse bør være geleidet med nøjagtige udførte Plan= og Profil Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jord=Eyeren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vandte til dette Slags Arbeide, og derfor indeholde alt hvad som er at lagttage ved at opgrave Jorden, ved samme at rense: hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, som og deres Kjendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skubkarre, og paa det heele anføre spesialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning, alt i Overeensstemmelse med de forskjellige indtreffende Omstændigheder. I Henseende til Digets Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hielpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første gang som derefter, stedse befries af det indelukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger.