Berlingske Tidende, 1831-09-12
London, den 3die Septbr. Ministerialbladet The Courier indeholdt i Gaar Følgende Vi ere i Stand til at berette, at H. M. Keiseren af Rusland, har givet Cabinetterne i London og Paris Grund til at haabe, at Høistsamme vil garantere den Constitution, som Keiser Alexander tilsagde Polen. Denne Forsikkring, der allerede blev giver vort Cabinet længe for det Franske begyndte at mægle, indskrænker sig dog blot til det forrige Storhertugdømme Warschau. Det brittiske Colonialsystem staaer paa Nippet til at undergaae store Forandringer. De Vestindiske Øer ere kjede af Ministeriets og Parlamentets idelige Indblanding i deres Rettigheder, især angaaende Besiddelsen af Slaver, og true nu offentligen med at ville gjøre sig uafhængige af England. Bladet JamaicaChroniele af 15de Juli indeholder en Resolution, fattet i Districter, Trelawing den 11te Juli, om at ansøge Gouverneuren GrevBelmore, tilligemed Repræsentanterne om at indgive en Adresse til Kongen, af det Jndhold: "at Colonierne, da de holdes uværdige til at nyde lige Rettigheder med Hs. Majestæts øvrige Undersaatter, maatte vorde løste fra deres Troskabsted, og erholde Tilladelse til at søge den Beskyttelse andetsteds, som Moderlanden saa uretfærdigen og grusomt nægter dem - Paa Montagobugtens Kystland besluttedes den 13de Juli, at "Colonierne, efterdi Regjeringen vilde paanøde denne og de andre Colonier sine Planen, om Besiddelsen af Slaver, og truede dem med trykkende Afgiftet af deres Producter, vare nødte til at bede Kongen om, at løs dem fra deres Eed, for at de hos en anden Magt kunde søge fredelig Besiddelse af deres Eiendom og beskyttelse; at denne Forsamling beklager Adskillelsen fra Moderlandet o. s. v." - Hr. Lufhington havde sagt i Parlamentet, at Mulatterne vilde forsvare Regjeringen mod de Blanke. Dette har fortørnet Mulatterne i den Grad, at de forsamlede sig i St. Ann den 12te Juli og erklærede: "at de aldrig vilde krænke deres Fødelands Rettigheder, og aldrig give Slip paa deres Eiendom af Slaver uden imod fuldkommen Skadeserstatning." - Bladet Free Press, der udkommer paa Grenada, siger: "Allerede for længe siden hav vi underkastet os vore Fjenders og en følesløs Stedmoders undturlige befalinger. Men der gives et Tidspunkt i det menneskelige Liv, hvor en saadan Underkastelse vorder Forbrydelse. England fordrer, at vi skulde bringe det vor Eiendom og Liv til Offer, for at tilfredsstille dets ubarmhiertige Lune, til vor Fordærvelse, uagtet det derved berøver sig sine bedste Besiddelser. Skulle vi blindthen adlyde? Dersom vi gielde saa lidet i Moderlandets Øine, som man offentligen paastaaer, dersom v. kun ere til Byrde, hvi giver det ikke Slip paa os, Det mister sine Rettigheder mod os, naar det nægter os sin Beskyttelse, og bør altsaa fritage os for den Lydighed, vi hidtil have viist. Vi fordre Retfærdighed; England sønderriver vor Forbindelse og vimaae søge Beskyttelse, hvor vi kunne finde den." Tidligen eller sildigen ville de Vestindiske Colonier maaskee forene sig med de Nordamerikanske Fristater, der kunne forsyne dem med deres Fornødenheder langt billigere og bedre end England formaaer; thi deres Produkter kan Europa dog ikke undvære. Tabet af de Nordamericanske Colonier, som Lord Chatham (Pitts Fader, holdt for Englands Ruin, blev omsider en stor Fordeel for dette, udvidede i høi Grad dets Handel og forøgede Afsætningen af dets Manufacturer. Vestindiens Tab kunde maaske have lignende gavnlige Følger. Den sidste Post fra Øerne under Vinden bringer fornyede Trudsler fra Colonisterne, om at opsige England al Hørighed og Lydighed; ja Rygtet forsikkrer endog at de allerede hemmeligen have henvendt sig til Cabinettet i Washington.