Almuevennen, 1843-11-08
J Fyens Stift, B. Bruun, C. P. Paludan Müller, Agent, i Assens, StænderdepuDr. phil. og Adjunct i Odense. teret. U. A. Plesner, Provst, Stænderdeputeret. Langeland og Taasinge. I Jylland. P. C. Adler, H. A. Fleischer, Adjunct i Ribe. Ribe= og Ring. Justitsraad og Borgemester. kjøbing Amt. Aarhuus- og Skanderborg-Amt. C. M. Jespersen, S. L. Koster, Overrets=Procurator, Aalborg Apotheker, Stænderdeputeret. og Viborg Amt. Randers Amt. L. C. Brink=Seidelin, J. P. With, Etatsraad og Amtsforvalter. Justitsraad og Herredsfoged, Hjørring- og Thisted Amt. Stænderdeputeret. Veile-Amt. *) Foreningen har førend den har tiltraadt sin Virksomhed, modtaget fra en fædrelandsksindet Mand foreløbigt Tilsagn, om en Capital af 10000 Rbd., hvis Rente skulde blive at anvende til danske Undervisningsanstalters Fremme i Slesvig. Til denne Forening sendte Comiteen for Marksubskriptionen 840 Rbd. som var Overskudet af det der var indkommet ved Subskriptionen, efter at der, foruden de i Nr. 42 anførte 1564 Rbd. tillige var tilstillet Forskjellige i Slesvig, til Dækning af havte Udgifter, 409 Rbd. De kjøbenhavnske Medlemmer af Foreningen har Tid efter anden offentliggjort, hvor meget der ifølge ovenstaaende Jndbydelse var indkommet, og efter den sidste af disse Beretninger, var der den 1ste Septbr., med det i Jndbydelsesplanen, anførte Bidrag af 10,000 Rbd., af 473 Vidragydende tegnet et Beløb af 20,158 Rbd. 48 s. En lignende Forening, med samme Formaal, dannede sig kort efter denne, i det Slesvigske selv, med Gaardmand og Sandemand Hans Nissen til Formand, Gaardmand og Sognefoged Nis Steffensen, til Casserer og Gaardmand Lauriz Peter Skau til Secretair. Denne Forening udstedte først en Jndbydelse til deres egne slesvigske Landsmænd hvori den lagde dem Sagen paa Hjerte, og viste at det kun var ved en høiere Oplysning og Dannelse at de danske Slesvigere kunde blive istand til at staae de dygtige og ivrige Tydskere imod, og hævde deres eget Sprog og Nationalitet; den henvendte sig ogsaa til dens tydske Brødre i Slesvig og Holsteen om Deeltagelse i deres Sag, idet de udtalte den Overbeviisning at der ogsaa blandt dem vilde findes Mange som med Kjerlighed vilde understøtte en aldeles retfærdig og god Sag, af hvilken Landets Rolighed og Tilfredshed tillige var afhængig. Nord-Slesvigerne have i Aarhundreder bidraget til at begrunde og vedligeholde de forhaandenværende tydske Dannelsesanstalter. De haabe, at deres tydske Brødre nu ogsaa vil hjælpe dem i, at nu ogsaa dens Folkelighed finder Beskyttelse. De ovennævnte Mænd henvendte sig ogsaa personligen om deres Anliggender til Kongen, da han i Sommer opholdt sig paa Fohr, og de have ved mange Leiligheder beviist, at de ere Mænd med den Djærvhed, Dygtighed og Ufortrødenhed som udfordres for at de kunne føre Sagen frem til endelig Seier. To Petitioner til Kongen bragtes istand, og fik en stor Mængde Underskrifter; den ene udtaler den Bøn, at et Lovforslag om Forligelses commissioners Oprettelse i Hertugdømmet Slesvig maa vorde forelagt den næste Stænderforsamling til Betænkning, og at de dernæst snarest mueligt maatte vorde indførte. J den anden bedes Kongen at forordne: "At det fremtidige Samlingsted for de slesvigske Stænderdeputerede skal være i Staden Flensborg thi den største og vigtigste Handelstad i Hertugdømmet, som ligger omtrent midt i samme, hvis Jndvaanere ere liberale og patriotiske, og hvor det danske og tydske Sprog fredeligen taales ved Siden af hinanden, var det mest passende og ønskeligste Forsamlingsted for de slesvigske Stænderdeputerede. Og da Stænderinstitutionen, i dens § 42, blot har bestemt Forsamlingstedet for de Deputerede for Hertugdømmet Slesvig i Staden Slesvig indtil videre, saa troe vi, at det beroer paa Deres kgl. Majestæts allerhøieste Godtbefindende, uden videre Raadførelse med Stænderne, at bestemme Samlingstedet for de Deputerede andetsteds, som og "At det danske Sprog skal have samme Ret til, baade mundtlig og skriftlig, at benyttes i Stændersalen som det tydske Sprog.