JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-14
Bøger. Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768. udgangne Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer-Resolutioner og Placater, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Data, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et Alphabetiske og Cronologiske Register, kan endnu hos Autor paa Adresse-Contoiret bekommes, begge Hæftene paa Trykpapir for 5 Ort 8 s. paa groft Skrivpapir 5 Ort 20 sk. paa fint Skrivpapir 6 Ort. 8 s. og fint Fransk Median Papiir 6 Ort 20 sk. Saa kan og sammestæds faaes bemelte Autors Tractatus Philosophico juridicus de juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, for 12 Skilling, samt Comoedien Jomfrue Pecunia, et Original Stykke, i 3 Acter for 12 sk. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-14
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: J. F. Budde Institutiones Theologiæ moralis for 1 Rigsdaler. Institutiones Philosophiæ Wolfian, 2 Ort 16 s. Den Danske Proteus, 1 Rdlr. Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling, samt en Tambaks Kaarde for billig Priis. Den Første, Anden og Tredie Tomme af Den alminlige Natur-Historie, i Form af et Dictionaire etc. oversat, forøget og forbedret af Hr. Professor Hans von Aphelen, for1 Rdr. 2 Ort pr. Tome, faaes tilkiøbs hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-14
Tienestsøgende. Hvo, som maatte behøve en Stue=Pige, som søger Condition enten paa Landet eller i Byen, kan samme herfra Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-14
Bortkomne Sager. Den 10de hujus er tabt en Papiir Snuus tobaks=Daase paa Laaget forgyldt, med et Par sorte Tre-Pantelokkers Agattes Ørenringer udi Guld indfattet. Hvem samme nu maatte have fundet ombedes, at melde sig paa Adresse-Cantoiret, da den kan vente sig en raisonabel Findeløn; men i Mangel deraf, naar det siden maatte befindes at de skulde fordølges, bliver samme efter Loven anseet og søgt som Tyv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
En Historie og Givtermaal.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Det berettes af Petrarca de obedientia & fide Uoria paa. 601. at der i Piemont skal have været en riig og mægtig Marg-Greve, ved Navn Gualterus, som havde besluttet, ikke at ville givte sig; men da hans høye Paarørende anholdte sterkt. hos ham, at han til sit adelige Huuses Fortplantelse dog skulde indlade sig. i Ægtestand, besluttede han endelig at føye dem, dog med de Vilkaar, at han efter sit eget Behag vilde udsøge sig en Ægtefelle, med hvilken de alle skulde være fornøyede, og erkiende for hans Gemahlinde og deres Frue. Fag Uger derefter fastsatte han sin Bryllups Dag, uden at nogen vidste hvem Bruden skulde bære. Da Bryllups Giesterne vare samlede, og der endnu ingen Brud var, reed Gualterus med nogle faae Betientere need til et Hyrde Huus, hvor Hyrden havde en eeneste Datter, hvis Skabning var smuk, og hvis Tugt og Ærbarhed var Marg-Greven bekiendt. Han lod udkalde Faderen Janicula, og spurgte ham, om han vilde give ham sin Datter til Brud, Ligeledes spurgte han Datteren Griseldis, om hun vilde være hans Gemahlinde. Da nu begge med høyeste Forundring svarede Ja blev Griseldis iført kostbare Klæder, og Vielsen gik for sig med megen Pragt. Men i Forveien havde Gualterus betinget sig, at Griseldis maatte føye hans Villie i alle Ting, og ikke være ham imod i nogen Ting, som hun og høytidelig lovede. Efter et Aars Forløb kom hun i Barselseng med en velskabt Datter, og da vilde Gualterus forsøge, om hun vilde holde sit givne Løvte; hvorfor han vendte sig til hende med et alvorligt Ansigt, og sagde, at da hans Venner og Undersaatter. ikke vilde erkiende de Børn, som vare ablede med en fattig Hyrde-Datter for Adelige, saa var det raadeligt, at man skaffede dette Barn af Veyen, og lod det ombringe, gav derpaa befalning til en af hans Tienere, at iverksette samme i næste Skov. Griseldes talede ikke et Ord derimod, men kyste Barnet, og leverede det villig fra sig til Tieneren, som efter Gualterii hemmelige befaling bragte det hen til Benonien, nonien, for standsmessig der at blive opdraget. Aaret efter kom Griseldis atter i Barselseng med en Søn, hvil ren Gualterns ligesom paa forbemelte Maade lod befale at ombringe, med Foregivende, at ingen af hans Paarørende. vilde erkiende ham for at være af Ret adelig Fødsel. Denne Søn blev ligeledes bragt til Benonien, hvor Søsteren, blev opdragen, og Griseldis talede ikke et eneste Ord imod, at hendes Børn blev hende fratagne, men i alle Tine underkastede sig sin Herres Villie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Efter 12 Aars Forløb lod Gualterus sig forlyde med, at han havde udvirket Tilladelse ved den pavelige Stoel, at Egte. han maatte indlade sig i et nyt skab med en Brud, som var af hans Stand, til hvilken Ende han befalede. Griseldes, at aflegge sine kostbare Klæder, iføre sig sine gamle Pialter, igien, og gaae hiem til sin Fader. Hun gjorde det altsammen uden ringeste Beklagelse eller Uvillighed. Jmidlertid kom Gualter Svoger fra Benonien, og bragte med sig en delig ung adelig Prindsesse, som en formeentlig Brud, samt en ung vakker Herre. Da alting paa det prægtigste var tilladet til det nye Bryllup, blev Griseldis hentet, som i hendes fattige Pialter maatte giøre Opvartning. Endelig spurgte Gualterus hende, hvorledes denne hans unge Brud hovede hende? Griseldis røste hende overmaade høyt; saa at Gualterus blev rørt derover, faldt sin Gemahlinde og Halsen, og aabenbarede hende, at det var hendes egen Datter, og den anden unge Herre, hendes Søn. Hun kom derpaa i sin Herlighed igien, og Glæden blev større end den forhen havde været. Chronologiske Anecdote, samlede af en Engelænder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
J Aaret 1208, fik Staden London den første Kongel. Friehed til at udvælge sig sin egen Øvrighed. 1212. blev den Londonske Broe bygt af Steen. 1234. blev endnu brugt Straa i Kongens Seng. 1246. vare de fleste Huuse i London endnu med Strag tækkede. 1266. bleve Stæderne og Landsbyerne først i Parlementet repræsenterede. 1299. blev Briller og Vind-Møller opfundne. 1300. vare Kaminer endnu ikke brugelige, men enhver Familie sad omkring en Jldeholder i Midten af et røgende Huus. Viin blev paa den Tiid allene kiøbt af Apothekerne, som en Hierte-Styrkning. Huusene vare alle af Træe, og det blev anseet som noget stort at kiøre paa en Karre med 2 Hiul. 1312. blev Søe-Compasset opfunden, hvorved en Reyse, som forhen medtog 3 Aar. kunde da fuldendes i 3 Maaneder. 1340. bestod den Parlementariske Bevilgelse for Kongen i adskillige Slags Vahre, og i dette Aar blev 30000 Sække Uld forarbeydet. 1344. blev først Guld myntet i Engelland. 1351. vare 4re og 2de Penge-Stykker de største Sølv=Penge. 1357. blev først Steenkul ført fra Reucastle til London. 1365. vare Stæderne i Lankaschire saa arme, at de ikke formaaede at sende Deputerede til Parlementet. 1390. blev i Kendal det første grove Klæde forfærdiget. 1391. blev i Frankrig til Kongens Fornøyelse Kortspil opfunden. 1405, blev ved Beleyringen for Bervik de første store Kanoner i Engelland brugte. 1407. blev opfunden, funden at giøre Papiir af Klude. 1494. blev Algebra først i Europa bekiendt. 1505. blev den 1ste Skilling myntet i Engeland. 1509. var endnu intet Sallat i Engeland; og Roer, Rødder, og Kaal blev indført fra Rederlandene. 1543, bleve de første Knappenaale gjorte i Engeland, da Fruentimmerne forhen betiente sig af Træenaale. 1547. blev af Kongen af Frankerig baaren de første Silkestrømper. 1561. bar Dronning Elisabeth i Engelland de første Silkestrømper. 1577, blev først Lomme-Uhrer fra Tydskland til Engeland indført.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
4 Søndag efter Paaske prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Hr. Bang. Dom-K. Hr. Thode. Mr. Hartmann. Frue=K. . . .
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Dødsfald. Sr. Thodal Proprietair død den 15 April.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Madame Blomberg død den 14 April og Sr. Peter Christian Didrichsen død den 21 dito.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Copulerede. Procurator Sr. Frost og Madame Alberg copulerede den 19de April.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Ankomne Skibe. Skipper B. Huusfogd fra Flensborg med Kornvahre. J. Busch fra Rostok med Kornvahre. C. Makkenzie fra Jrland med Baglast. O. Lauritsøn fra Jylland med Korn vahrer. H. Ewart, P. Kemm, H. Jenssøn alle fra Rostok med Kornvahre. Cl. Smith, og J. Grønbeck fra Jylland med Kornvahre. C. Flien fra Lewerpool med Baglast. H. Cornnen fra Workenton med Baglast. T. Hanssen Beck fra Sælland med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Skipper Paul Greve til Amsterdam med Kaaber. R. Harløvson til Jrland med Bord. Søe=Skade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Natten til Langfredag den 24 Martii sidstleden havde Skipper Rolv Greve her af Byen, den Vandhæld: ved Jærm, øster paa Norge, at forliise sit førende Skib, men Folkene bleve alle biergede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Ulykkelig Hændelser. J Gaar paa Kirkeveien af Aftensang havde en gammel fattig Kone ved Navn Johanna Vaslien, den Vanhæld at blive overkiørt af en Hest, hvorved begge hendes Fødder bleve knusede og hendes Bryst paatraad af Hestens Knæer, saa at hun befinder sig i en ulidelig Smerte og haves neppe Haab om Livet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Auctioner. Mandagen den 11te Mai førstkommende bliver udi Christiania bortsolgt afgangne Asses for og Tolder Willemssens 12 Parter i det Friederichgaviske Kaaberverk, hvorhos tillige til Liebhabernes Efterretning meldes: at det paa disse Andeele faldende Kaaber fra dette Aars Begyndelse annammes, imod at dette Aars Jndskud bliver betalt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Paa Onsdag den 26de hujus Klokken 2 Eftermiddag, bliver Hr. Krigs=Raad Hiorts for nærværende Tiid iboende Gaard her i Tronhiem ved offentlig Auction opbuden, og om fornøyeligt Bud skeer, den Høystbydende tilslagen. Giøres hermed bekiendt, at Tirsdagen den 9de Maji førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver udi afgangne Daniel Stephenssøns Stervboets Huus her paa Molde paa offentlig Auction Tredie Gang opbuden og bortsolgt: En Trediedeel udi Hukkert=Skibet Gesine Catharine kaldet, med tilhørende Jnventarium, som nu paa Molde Havn er beliggende, og bemelte Stervboe tilhørende, efter de Conditioner, som paa Auction=Stedet skal blive bekiendtgjorte. Molde den 11 April 1769. P. Jalles.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Til Kiøbs. En Styr-Slæde med Overfæld i god Stand, falbydes og fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
anviises. En En Tambaks Kaarde med Nyemodens Greb for billig Priis, kan herfra Contoiret. anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Bøger. Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768. udgangne Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer=Resolutioner og Placater, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Dato, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et Alphabetiske og Cronologiske Register, kan endnu hos Autor paa Adresse-Contoiret bekommes, begge Hæftenpaa Trykpapir for 5 Ort 8 s. paa groft Skrivpapir 5 Ort 20 sk. paa fint Skrivpapir 6 Ort 8 s. og fint Fransk Median Papiir 6 Ort 20 sk. Saa kan og sammestæds faaes bemelte Autors Tractatus Philosophico juridicus de juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danco Norvagici considerato, for 12 Skilling, samt Comoedien Jomfrue Pecunia, et Original Stykke, i 3 Acter for 12 sk. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: En Atlas, bestaaende af 21 Land Korte for 1 Rigsdaler. Institutiones Philosophiæ Wolfianæ, 2 Ort 16 Stilling. Den Danske Proteus, 1 Rdlr. Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling, samt en Tambaks Kaarde for billig Priis. Den Første, Anden og Tredie Tomme af Den alminlige Natur=Historie, i Form af et Dictionaire etc. oversat, forøget og forbedret af Hr. Professor Hans von Aphelen, for1 Rdr. 2 Ort pr. Tome, saa og Kong Friderich den Andens 1) Haandfæstning, den 12te Augusti 1559. 2) Gaards-Rætt, 9de Maji 1562. 3) Søe-Ræt, 9de Maji 1561. Edition 1572. for 2 Ort 8 s. faaes tilkiøbs. hos Knud Juulstr. Winding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Bortkomne Sager. Den 10de hujus er tabt en Papiir Snuus tobaks=Daase paa Laaget forgyldt, med et Par sorte Tre=Pantelokkers Agates Ørenringer udi Guld indfattet. Hvem samme nu maatte have fundet ombedes, at melde sig paa Adresse-Cantoiret, da den kan vente sig en raisonabel Findeløn; men i Mangel deraf, naar det siden maatte befindes at de skulde fordølges, bliver samme efter Loven anseet og søgt som Tyv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
Adskillige Efterretninger. Stokholm. denne Stad i Sverrig har sit Navn af de ved Stoksunds Jndløb nedslagne Pæle, hvoraf og den vedliggende Øe kaldes, siden er Byen samlet af 5 Øer etc. Bræmmerholm (nu gammel Holm) har sit Navn af de Bræmiske Kiøbmand, som fordum der haver havt deres Tilhold med Pakhuus og deslige. Trompeter, Valthorn, Posthorne og deslige har deres Oprindelse fra de Horn andre Nationer, som og de Norske Folk har brugt ved Kongelige Hoffer af blæse deres Hofindersammen med, som og ved deres Offringer og Gudstieneste, samt og i Krigen, de hedenske Folk brugte dem og at blæse i, naar de skulde forsamles til at holde Ting og Ret. Jsraeliterne har og, da deres Regiering var i sin Velmagt brugt at blæse i Horn, som sees af 3 Mose B. 25, 9. Joh. 6, 5. Disse havde ellers et Slags af naturlige Horn, saasom: Bukke-Horne og Væder=Horne, som og et Slags af Sølv; Begge kaldes i Skriften deels Basuner og deels Trompeter. Ved Sabathens Jndblæseelse, i Krigen ved Seyervinding, ved Kongelige Salvelser etc. bleve disse Horn brugte, hver af sit Slags til hver sin Tiid.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-21
J Steden for disse, har man optænkt de nu i vore Tider brugelige Trompeter, Valthorn og deslige af Messing; Hyrderne her i Landet allene bruger endnu naturlige Horne til at blæse udi for Qvæget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Guldets og Sølvets Fortrin fremfor andre Metaller. Cblandt jordiske Corpora er Guld og Sølv ikke allene elskede og holdt i største Agt, fordi det saa har været Skik og Maneer fra Verdens Begyndelse, og fordi deraf findes den mindste Deel af alle Metaller; men og fordi de ere de allerædelste og uforanderligste i Dyd, der hverken kan skades af Jld, Vand, Jord, Luft eller Ælde; de ypperligste til Anseende; de beqvemmeste til Arbeide, de ere af uforanderlig og lige Godhed, enten de opgraves i Asia eller Africa, i America eller Europa, i heede eller kaalde, tørre eller fugtige Lande, og de tilveyebringes. med ubeskrivelig stor Umage, Arbeide og Møye. Saa stor Forskiel, som der er paa Viin, der maae podes, plantes, plukkes, presses, og med megen Umage beredes til Viin, og paa Vand, som man kan gaae lige til og finde Overflødighed af, uden Møye og Besværlighed; saa stor Forskiel har og af Begyndelsen været, og bliver ved indtil Verdens Ende, paa Guld og Sølv imod andre Metaller. Anbelangende Guldets Priis imod Sølvets, da findes vel, at Guldets Værdie har været ulige imod Sølvets Værdie, saasom i Salomons Tider, da en Centner Guld skal være agtet imod 10 Centner Sølv. Hos de Romere 1 Pund Guld, en Tiid for 12, andre Tider for 13 og et halv til 14. Pund Sølv. Og i Prisen i Darii Tiid, 1 Talent Guld for 13 Tallent Sølv. Men da vi ikke har fuldkommen Underretning, om den Ligning er skeet, efter fuld Lødig Guld og Sølv, eller og efter Sølvets og Guldets Jndhold paa de Tider raae eller brutto; saa holdes for, at Plinii Beretning derom er den accurateste, som forklarer, at 1 Pund Guld agtedes for 15 Pund Sølv, og saaledes er det endnu. Settes Regn Vandets specifike, Tyngde eller Egen Tyngsel - 1000 Da bliver de specifike Tyngder af Det fineste Guld . . - 19640 Grine Guld = = 18888. Dukat Dukat Guld, Louis d'or Guld . . Det fineste Sølv. Sexten lødig Sølv. Femten lødig Sølv . - 10430 Naar et Støkke Guld eller Sølv, paa en accurat og subtil viisende Vægt. først veyes udi frie Luft, og siden naar det hænger udi Regn-Vand, kan heraf erfares om det er af den Værdie det udgives for. Thi de anførte forskiellige Slags Guld og Sølv, maae udi Regn-Vand tabe af den virkelige Tyngde, som følger: Det fineste Guld taber . af den virkelige Tyngde. Grine-Guld . . . Dukat Guld . . . Louis dor Guld : Det fineste Sølv Sexten lødig Sølv . Femten lødig Sølv .
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Efter Hydrostatikens Grundsætninger maae dette have sin Rigtighed, og uden Modsigelse er den accurateste Prove=Steen til at undersøge disse herlige Metallers Værdie. Et tilforladeligt Raad mod Bryst Bylder og andre Tilfælde i Qvinders Bryster. Tag en Pægel sød Fløde og lad den faae en god Opkogning, tag saa dertil en Skeefuld Hør= eller Liin Frø og lad det faae 2 eller 3 Opkaagninger i Fløden, kom saa en god Haandfuld Comille-Blomster, som ere afgniede og sældede igiennem et Dørslag, deri, og lad det et Par Gange opraage, men det maae ideligen røres, medens det raager, kom saa Havremeel, der saa meget, at det bliver som en tyk Grød, og begynder at løsnes fra Potten, og maae vel agtes, at Mee let er vel og fuldkommelig kaagt, og den Potte, hvor det raages, maae ikke være fortinnet, men maae bære en Leer=Potte eller en Jern Gryde: Derefter udhældes Grøden paa et reent Liinklæde, og legges saa den bare Grød paa det bare Brøst saa varm som den kan taales, og siden en varm Serviet te derover. Grøden maae legges overalt, hvor Brystet er rødt eller haardt, og skal saaledes omvexles hver Dag Morgen, Middag og Aften. Førend der gaaer Huul paa, kan den, som er paalagt om Morgenen, tages af, varmes op, legges den samme paa om Middagen, dog om Aftenen nye kaagt Grød; men naar der er gaaet Hull, da frisk kaagt Grød alle 3 Gange om Dagen, denne Grød maae saaledes bruges saa længe der er mindste Hul af Skaden paa Brystet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Dette Raad har ofte gjort ønskelig Virkning, naar intet af andre forordnede Medicamenter har kundet hielpe: Det har reddet en, som var færdig at lade sig Brystet afskiære, samt og een, i hvis Bryst en arrig Hund har bidt 9 Huller, hvilken Skade allerede i nogle Dage var bleven skrækkelig opsvuldet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Adskilligt Nyt. Anledning af Hr. Peder Lorents Herslebs dødelige Afgang prædiker Hr. Marcus Fr. Bang til Høymesse paa Søndag i Vor FrueKirke efter Hs. Høyædle Høiærværdigheds Hr. Biskop Gunnerii Foranstaltning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Med Hans Høyædle Høyærværdigheds Hr. Biskop Gunnerii Tilladelse prædiker Candidat Sr. Jens Holst i Tronhiems Tugthuus Christi Himmelfarts=Dag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
5 Søndag efter Paaske prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K Hr. Thode. Hr. Angel. Frue=K Hr. Bang. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Dødsfald. Hr. Peder Lorenz Herslev Sogne-Præst til vor Vor Frue-Kirke i Tronhiem død den 27de April i sin Alders 52 Aar. Lauriz Møller Bygmester død i sin Alders 99 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Ankomne Skibe. Skipper A. Green fra Weithæven med Baglast. A. Pettersøn fra Fyhn med Kornvahre. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Skipper Jens Rasmussen til Christiania med Sild og Qvernsteen. J. Weitseit til Jrland med Bord. E. Busch til Rostok eller Østersøen med Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Bekiendtgiørelse. Hos Hr. Agent Lassen er nu igien Lodsedler i det Kongelige Stats-Lotterie at faae tilkiøbs. Saa kan og forhaabentlig om 14ten Dage faaes hos velbemelte Hr. Agenten Lodder, i det Hr. Oberste Lowzow paa hans Gaard i Rensborg bevilgede Lotterie, efter den i de Kiøbenhavnske Danske Aviser averterede Plan, a 10 Skilling per Lod.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Da vi ved sidste Post er vorden forsynet med endeel Lod-Sedler udi det Høy=Kongel. Altonaiske Stads=Lotterie, saa ville Liebhaberne, som dermed ønsker sig forsynet, behage at melde sig hos os Niesee & Thomsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lade bekiendtgiøre: at førstkommende 6te Maji Klokken 3 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Madame Kierstina Sophia Lind, Monsr. Diderich Hesses Hustrue, foretaget udi Stervboe-Huuset her i Byen. bemelte 6te Maji Klokken 4 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Fisker Elias Bendixsen, foretaget udi hans sidste Logemente hos hans Søn Lars Eliasen paa Lykken her i Byen. Hr. Cancellie-Raad og Sorenskriver Thyr holm, lader herved bekiendtgiøre: at Skiftene efter afg. Madame Randulf og Frue Schielderup. bliver igien foretagne den 11te Maji førstkommende paa Gaarden Meelhuus.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-04-28
Proclama. Jacob Winstrup, constitueret Sorenskriver over Saltens Fogderie i Nordlands Amt, giør herved bekiendt: at omendskiønt forrige Sorenskriver over Saltens Fogderie, Claus Ursin Schønning, hans efterladte EnkeMadame Else Sophia Aagom, ved min første Berammelse til at tage Stervboet under lovlig Skifte=Behandling den 14de Novembr. afvigte Aar, lod da strax Forretningen tilføre, at Hun efter Hendes Laugværge Høyædle og Høyærværdige Hr. Biskop Friises Raad havde indsendt allerunderdanigst Ansøgning om at blive siddende i uskift Boe med Hendes eeneste liden Datter, og til den Ende imidlertid overleverede Høybemelte Hr. Bisk. Friises CautionsSkrift Skrift for Stervboets Eiendeele; Saa har Hun dog siden maattet erfare Vanskeligheden, om end den ansøgte Kongel. Despensation allernaadigst var bleven bevilget, da Hendes Sal. Mands Stervboe med endeel vidtløftig Giæld er behæftet; Desformedelst haver velbemelte Madame Schønning ved skriftlig Reqvisition. til mig været Skiftets lovlige Foretagelse og Behandling efter bemelte Hendes afdøde Mand. Sorenskriver Schønning begiærende, hvorefter jeg og den 20de Februarii sidstleden tog Stervboet under Registration og Vurdering. til paafølgende lovlig Skifte og Rigtighed for Creditorerne. Thi indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden bemelte afgangne Sorenskriver Claus Ursin Schønnings efterladte Stervboes Debi og Creditorer, de første med hvad de ere skyldige, og de sidste at indkomme med deres Fordringer, saa lovlig legitimerede og beviislige, som efter død Mand udkræves, alle inden den Tiid Loven foreskriver, da enhver kan vente at skee Ræt efter Forordningernes Beskaffenhed og Stervboets Tilstand, som giver Formodning om, at ingen retmæssig Creditor taber, noget. Bertnes i Saltens Fogderie, den 4de Martii 1769. J. Winstrup.