Berlingske Tidende, 1831-10-17
Alexandria, den 25de August. Allerede i noffe Maaneder opvakte Paschaens Rustninger Publicums Opmærksomhed; en Expedition af 15,000 Mand Infanterie og 8000 Mand Cavallerie stod færdig til at bryde op til Syrien men ved Efterretningen om Paschaen af Scutaris mislykkede Forehavende standsedes disse Rustninger, og Paschaen syntes nu at være betænkt paa sit eget Forsvar. For omtrent 40 Dage siden fornyedes imidlertid pludseligt og ganske uventet Forberedelserne til denne Expedition med megen Virksomhed. Jbrahim Pascha der skulde commandere samme, var allerede reist til Kairo, og havde udnævnt sin Generalstab. Den 30te Juni fandt under Kanonernes Toben en her hidtil ukjendt Ceremonie Sted, som overalt vakte sig Opmærksomhed; Marinen maatte nemlig aflægge Troskabserd; Sofolkene maatte sværge deres Officerer ubetinget Lydighed, og disse igjen Chefen o. s. v. De Europæiske Officerer i Paschaens Tjeneste forpligtede sig skriftligen til at forsvare hans Flag indtil den Yverste. Mulei Bei, Flaadens Admiral, staaer under Generalen Osman Beis Befaling, der er ombord i en af Fregatterne. Eskadren krydser allerede i to Maaneder langs med Ægyptens Kyst; før Afreisen udbetaltes Matroserne og Officererne deres tilgodehavende Lønning, hvilket før aldrig har været Tilfældet. Flaaden er sat aldeles paa Krigsfod; aldrig har den været saa godt bevæbnet og bemandet; den fører endog Congrewske Raketter, som Paschaen fik fra England. I Øvrigt opvækker denne Paschaens tvetydige Adfærd den almindelige Formodning, at Misforstaaelse er opstaaet mellem ham og Porten. Ovenmeldte Militairexpedition skulde bryde op den 10de Aucgust, men Choler a har gjort Paschjen en Streg i Regningen. - Siden nogle Dage leve vi nemlig her i den største Bestyrtelse. Cholera er udbrudt her og i Kairo. Allerede for nogle Uger siden modtog vi Efterretning om, at Sygdommen ved tilbagevendende Pillegrimme er bragt fra Mecca, hiske den har bortrevet mange Tu finde Mennesker, til Sutz og Kosseir ved det røde Hav. Vor Regjering anordnede strax Forsigtighedsregler mod dens videre Udbredelse, men de bleve desværre uden Nytte; allerede den 16de August døde adskillige Personer i Kairo af Sygdommen, og ifølge de i Dag modtagne Telegraph-Efterretninger falde nu dagligen 5,00 Offere. Strax ved den første Efterretning om dens Udbrud i Kairo, anmodede Paschaen de herværende Europæisk Consuler om at danne en Sundheds=Commission, og føje alle i Europa brugelige Foranstaltninger, for at betrygge Alexandria mod dette Onde. Portene lukkedes; man slog to militaire Cordons o. s. v., men det var for sildigt; Sygdommen var allerede indenfor vore Mure, i Gaar, og i Dag døde mange Soldater og Arbeidere i Arsenalet; man talte i Gaar 77 Døde, Ogsaa ombord i ni Europæiske Skibe ere Cholerapatienter. De Europæiske Familier ere derfor i den største Bestyrtelse, mange ere flygtede til Skibene, andre reiste bort, og de tilbageblevne indelukkede sig strængt i deres Boliger. Paschaen og Stadens Gouverneur have begivet sig ombord i Fregatterne, der krydse foran Havnen. Alle Forretninger standse; alle Udfællinger ophøre, Handelen er for en lang Tid ødelagt. Da Araberne i Ægypten aldeles ingen Forsigtighed bruge, men blive i uafbrudt Berørelse med hverandre og Jntet ville vide af Præservativer eller Lægemidler, og stor Elændighed og Ureenlighed hersker baade blandt dem og blandt Jøderne, saa maae vi frygte, at Sygdommen vil forvolde strækkelige Ødelæggelser i Ægypten.