JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Ved sidste Lotterie-Trækning i Frankfurt am Main tilfaldt en Gevinst paa 120,000 Gylden en Mand, der faa Timer iforveien var indsat i Gjedsfængselet, som han neppe havde haabet saasnart igjen at forlade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
J Kirken i Münchaldorf (Schweiz havde Sognepræsten sidste Paaskedag begyndt Bønnen uden Sang. Pludsel, raabte en Deel af Menigheden med høi Stemme: "Aba mit em, ava mit em! da Vicari uffal aba mit em." (Ned med ham, Vicaren op!) Sognepræsten maatte abs, Vicaren uffa Alle de Levninger man har fundet af de ved Krudterplosionen udenfor München omkomne 9 Mennesker, ere blevne lagte i een Kiste, imellem hverandre, Morderens blandet med hans Offres, og begravede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
En Broder til Corporal Hagemann, som havde Vagt i Krudttaarnet da Ulykken skeete, var just kommet tilreisende for at besøge ham, da han underveis mødtes af Udbruddet, der tilkastede ham en Haand, som han paa en Signetring kjendte at være - Broderens En lille halv Time for Explosionen var Himlen blevet overtrukken med mørke Skyer, og det havde begyndt at regne stærkt. Denne Omstændighed skylde vistnok mange Mennesker deres Redning; thi Løverdag Eftermiddag benyttes meget af Spadserelystne til at besøge Rymphenburg og Kugelfang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
J Sachsen er Udsalget af det Slags chemiske Svovlstikker, som tændes ved Gidning, forbuden under en Pengemulct.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Blandt de senest til Hamborg ankomne Reisende befinde sig, Fyrsterne Gallitzin og Cernitscheff, russisk Krigsminister General Forbes, Grevinderne Resselrode og Chreptowitz, samt Generaladjutant Chaprowitzky, Alle fra St. Petersborg. Rabbineren ved den isralitiske Menighed i Altona og Præses i den isralitiske Ret, Rabbi Eliva Werthheimer, er den 20de Mai afgaaet ved Døden, i en Alder af 57 Aar. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Undertegnede tillader sig at give Fuldblodets enthusiastiske Forsvarere følgende jydske Hasselnødder at knække: 1. Hvad Beviis har man for Fuldblodets Ægthed, Stammeregisterne? Men hvad Sikkerhed har man saa igjen for disses samvittighedsfulde Førelse? Hingsten Godolphin, med hvem alle Engellands meest udmærkede Veddeløbere ere bestægtede, havde intet Stamtræ at fremvise. Den var, som bekjendt, en Tidlang brugt som Karrehest i Paris. 2. Er den jydske Bondehest modtagelig for Jndblandingen af østerlandsk Fuldblod? 3. Eller gjorde man ikke klogt i, at følge Generalkrigscommissair Neergaards Raad, og lade Hingste komme fra Mecklenburg og Hannover, istedetfor fra Engelland? 4. Er den Paastand tilstrækkeligt gjendreven, som offentligt har været fremsat, at Mange af de kostbare Fuldblodsheste, trods deres pralende Stamregistre, ei ere Andet end Engellands vragede Udskud? 5. Ere vore Veddeløb en ubedragelig Prøvesteen paa en Hests Fortrinlighed? Have vi ikke kjendt adskillige Seier vindere fra Rendebanen, som ikke have duet til Andet end til at løbe, Usle Skrog, feilfulde, spattede, uduelige, ja fordærvelige til Avl, C. Grootjohan Naar Man, rimeligviis for at Læserne skal beklage den stakkels Geistlighed, i denne og derefter i de fleste andre danske Tidender, anfører det som en Mærkelighed, at en Geistlig, som for 42 Aar siden absolverede sin Embedsexamen, endnu ikke er Andet end Capellan, da vilde Man tillade Jndsenderen, hvem det, ved Hielp af den givne Oplysning er lykkedes, at opdage Manden, at modlige det anførte Factum ikke i og for sig selv, men kun for saavidt det skal tjene til at godtgjøre en Stagnation i de Geistliges Befordring. Man vil formodentlig give Jnds. Ret naar man hører, hvad er Capellanie, som det Paapegede, kan indbringe, nemlig: J Korntiende over 304 Tdr. Byg, som Yderne, efter Capellanens Paaviisning, ere pligtige at levere i halvtredie Miils Distance fra deres Hjem; Fra forskjellige Steder over 30 Tdr. Byg og 7 til 8 Tdr. Rug, Af en Mølle 8 Tdr. Rugmeel aarlig, samt fri Maling og Transport til og fra Møllen af alle de Kornsorter der forbruges i Capellanens Huus; Af nogen Jord 16 Rbd. 3 Mk. i Afgift, samt Rente af et Par Legater, og flere Emolumenter; I Høitidsoffer og Accidentser omtrent 600 Rbd. Sølv, Da man nu synes, ret at være kommen i Gang med at beregne Geistlighedens Jndtægter, vilde vel ogsaa dette Capellanies, selv i et ugunstigt Aar, lade sig udbringe til halvandet Tusinde Rigsbankdaler, og Jnds, skulde meget feile, om ikke den ældste Lieutenant i Landet vilde opgive alle sine Fordringer paa, engang i Tidens Længde at blive Oberst, naar han blot havde det Halve deraf. Men det faaer en Lieutenant aldrig. De, den 16de Mai 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
En Sagkyndig har i d. T. leveret et ikke uvigtigt Bidrag til Bedømmelse af den danske Geistligheds oekonomiske Vilkaar. Kun synes det Jnds, mindre heldigt, at han, som Autoritæt for nogle af sine Paastande, anfører sal. Amtsprovst Kroges Haandbog for Præster. Krog var vistnok en meget kundskabsrig og retsindig Mand, men Logik og Stiil vare ikke hans stærkeste Sider, og med stor Vaersomhed bør han derfor paaberaabes som videnskabelig Hjemmelsmand. Saaledes fortæller han f. Ex, i bemeldte Haandbog: at mange Tjenestefolk avle endeel nøgne og uforsørgede Børn; at Præsten skal holde Forhør over dødfødte Børn; at Køer let kunne falde, naar de gaae paa Jis at en Landsbypræst bør være paa stemplet Papir til 12 s. hvis det er en Pige, og til 27 s. hvis det er en Karl at Kakkelovnsvarmen pleier at aftage i Mai - Maaned; at tøiret Qvæg ikke maa gaae løst; at de faste Brylluper paa Landet gjerne forefalde i October; at Vinteren for Landsbypræsten har den Bestemmelse, at torske paa Loen og læse med Confirmanderne; at ved et Hønsehuus forstaaes et saadant Huus, hvori Høns have deres Beqvemmeligheder; at der i Vognremisser undertiden findes Plads for en Tjærekande. Skriftet er rigt paa deslige Curiosa, det er desuden 3 Aar, gammelt, og kan ikke meere være en Norm for dem, det er bestemt for
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem der ere Debitorer til Aarhuus Stifts offentlige Midler bekjendtgjøres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa følgende Dage, nemlig: Mandagen den 15de, Onsdagen den 17de, Løverdagen den 20de, Mandagen den 22de, Onsdagen den 24de og Løverdagen den 27de dennes, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 35. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over denne Tid, samt til at bevise, at Skatter af Panterne ere betalte, bringes i Erindring, og i Særdeleshed bemærkes, at det er af Vigtighed at Capitalafdragene indløbe om muligt i de første Dage af Terminen, da der ellers foraarsages Rentetab, hvis de ikke igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 5te Juni 1835. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Forpagtnings Auction. Tirsdagen den 14de Juli dette Aar, om Formiddagen Kl. 11, vil Hovedgaarden Rosenholms Avling og de Stamhuset Rosenholm tilhørende Tiender, forsaavidt samme oppebæres in natura, ved offentlig Auction, som afholdes her paa Gaarden, blive opraabt til Bortforpagtning i 10 Aar, regnet fra 1ste Mai 1836. Hovedgaarden Rosenholm er beliggende 2 1/2 Miil fra Aarhuus og 3 Miil fra Randers, og dens Jorder, som ere matriculerede for 51 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn Hovedgaardstaxt, have et Areal af 574 Tdr. Land Ager, fordeelt paa 10 Vange, og 309 Tdr. Land Eng, geometrisk Maal. Den aarlige Udsæd har været: 80 a 90 Tdr. Rug, 400 a 50 Tdr. Byg og 80 a 100 Tdr. Havre, og af Gaardens Enge er, efter et Middeltal, i den sidste Forpagtningstid aarlig indbjerget 800 Læs Høe, Korn og Qvægtienden af 924 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, som kan oppebæres in natura, følger med i Forpagtningen. - Paa Gaarden holdes aarlig en Besætning af 180 Stkr. Fækreaturer og Sommeren, og 300 Stkr. dito om Vinteren, samt 20 Heste, og der har i de senere Aar været holdt Meierie, bestaaende af 150 Køer, hvortil her ved Gaarden er beqvem Jndretning. Hovedgaarden drives ved complet Hoverie af 75 Gaarde; men det bemærkes: at Forpagtningen vil blive opraabt alternativ med fuldt Hoveri og med modereret Hoveri, saaledes at Bønderne kun skulle forrette omtrent 1/3 af det i den oprindelige Hoveriforening bestemte Arbeide. Conditionerne, hvorefter Forpagtningen attraaes overdraget, ville fra den 15de Juni førstkommende være til Eftersyn i Kjøbenhavn Nykongensgade No. 232, 1ste Sal, paa Postgaarden i Odense, hos Hr. Gjæstgiver Lassen i Veile, hos Hr. Gjæstgiver Petersen i Haderslev, hos Hr. Gjæstgiver Brünes i Aalborg, hos Hr. Gjæstgiver Fulling i Aarhuus, hos Hr. Gjæstgiver Rydell i Randers, og her paa Gaarden, hvor Eiendommen forevises. Rosenholm, den 27de Mai 1835. H. H. Rosenkrantz Jfølge Reqvisition fra Støvring, Norhald og Galthen Herreders Overformynderi, grundet paa foregaaet Udlæg, bliver det Skomager Christen Larsen Lyngberg tilhørende Sted, No. 128 i Slotsstrædet her i Byen, bestaaende af 5 Fag Huus til Gaden, et Baghuus og Gaardsplads, opraabt til Bortsalg ved Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Mandagen den 6te Juli, 20de dito, og 3die August førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod den tredie afholdes i selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Randers, den 29de Mai 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Da Broen ved Frederiksdal, paa Veien imellem Aarhuus og Odder, den 31te f. M. er bortskyllet saa henvises de Veifarende enten til Veien gjennen Fulden Bye eller til Veien forbi Vilhelmsborgs Hovedgaard, indtil en ny Broe kan blive opført. Vilhelmsborgs Birkecontoir, den 2den Juni 1835. C. Rasmussen. At Veien forbi Labing Mølle nu er passabel, bekjendtgjøres herved. Hasle &c. Herreders Contoir, den 5te Juni 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Skivestydning foretages ved Østrup Skovhuus ved Randers den 14de Juni paa 8 Gevinster af nyt forfærdiget Kobberarbeide, af Værdi 71 Rbd. Ethver Lod betales med 1 Rbd., og Conditionerne som sædvanlig: glat Bøsse paa 100 Alens og ordinaire Rifler paa 150 Alens Distance. Randers, den 29de Mai 1835. J. Appelt. F. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Undertegnede, der nylig er kommet hjem fra Kjøbenhavn, anbefaler sig med moderne Damepynt, saasom Hatte, Kapper, Blomster, a. samt den nu meget brugelige fine Krusning. Aarhuus, den 27de Mai 1835. Louise Dændtler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Undertegnede er i disse Dage retourneret. fra Hamburg med et betydeligt Partie af Mode og Manufactur-Vare. Jeg haaber i mit Indkjöb at have været saa heldig, at jeg kan forelægge dem der ville beære mig med deres Besøg et Udvalg af de nyeste og moderneste Artikler, som saavel med Hensyn til Priserne som og Mynstre og Bonitet kunne gjöre Fordring paa Bifald i Almindelighed. Vitus Jugerslev, boende paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Stedet No. 118 paa Middelgade er formedelst anden Bestemmelse og paa billige Vilkaar at faae tilkjøbs. Man akkorderer med Eieren Niels Hansen. ATRONOM.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Kjøberne af min Oversættelse af Hecht om den skjønne Halley kunne hos mig uden Betaling faae tilføiet nogle Tal paa Kobberne til samme, f. Ex. 1800 ved Aphelium, da Kometen var 35 Gange saalangt fra Solen, som vor Jord; 1828 udenfor og 1829 indenfor Urans Bane, ved høire Side af Ellipsen, hvilket skal vise: at Uran paa den Tid var gaaet forbi Halley, og opholdt Kometen nogle Dage ved at tvinge den til at gjøre en Bue ind efter sig. – 1756 udenfor og 1757 indenfor Saturns Bane: Derved erindres, at Madam Lepante og Prof. Clairant 1758 beregnede at Saturn havde tilbageholdt Halley 100 Dage. – 1757 og 1834 udenfor, 1758 og 1835 indenfor Jupiters Bane: Af de forhen Nævnte var beregnet at Jupiter vilde opholde Halley ved sidste Besøg 500 Dage. Jaar derimod vil Jupiter ved at gaae frem og tilbage i Tyren og Tvillingerne snarere fremskynde end sinke Halleys Ankomst. – 1759 og 1835. ved Jordbanen: Forrige Gang fremskyndte Jorden Hal ley 16 Dage, iaar vil noget lignende skee. Aarhuus, den 6te Juni 1835. J. V. Bruun, For de ærede Kunder der godhedsfuld forundte min afdøde Mand deres Arbeide, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, at jeg ved en duelig Svends Hjel fortsætter Skræder=Professionen, og skal det stedse være min Bestræbelse, at tilfredsstille Enhver, der vil anbetroe mig Deres Arbeide. Aarhuus, d. 5 Juni 1835. M. S. sal. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Natten mellem den 5te og 6te Juni er fra min Mark bortgaaet eller bortstiaalet en bruun stjernet 3 Aars Hest, for hvis Tilbageskaffelse udloves en passende Douceur af Eieren. Peder Andersen, paa Snærild Mark i Odder Sogn. Den averterede Huuslærerplade, er besat. 8 a 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende Farhuus Løverdagen den 6te Juni 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Om Handelsfrihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Om faa Ting hører man fældes saa modsigende Domme, som om det Æmne: Er Handelsfrihed, gavnlig eller skadelig for Nationalvelstanden. Meest paafaldende er det, at utallige Stemmer, som, for faa Aar siden, erklærede det, formedelst sin indskrænkende Virkning paa Handel og Vandel, saa berygtede Continentalsystem for det skrækkeligste Misfoster af et despotisk Overmod, nu anprise dets Forskrifter som et Palladium for Friheden. Afgjort er det, at alle Nationer vilde være lykkeligst, naar Enhver uden at indskrænke Andre i deres Jndustrie og Handel, anvendte den største Flid og Skarpsindighed paa sine egne Arbeider, og naar derhos Tuskhandelen var uindskrænket blandt Alle. Endnu har der nemlig aldrig været noget Land, som besad Capital nok til, at drive alle Jndustrie grene til den højstmulige Grad af Fuldkommenhed, saa at det ei alene frembragte alle de Produkter, dets Jordbund kunde yde, men ogsaa tilbørligt forarbeidede dem og bragte dem i Verdenshandelen. Enkelte Folkefærd have i visse Jndustriegrene tilvundet sig Fortrin for Andre, anvende de, fortrinsviis paa dem, deres Flid og deres Capital, de ville da ikke forfeile den storstmulige Vinding. Kunne derimod visse Vare fra Udlandet erholdes billigere, end vi ere istand til at forfærdige dem, da lønner det, at kjøbe dem. Hele Stater forholde sig, i denne Henseende, som enkelte Privatmænd. Skræderen finder det ikke fordeelagtigt, selv at forfærdige sine Skoe; hellere afkjøber han Skomageren dem, idet han opoffrer en Deel af sin Flids Udbytte, thi han veed, at han saa faaer dem baade bedre og billigere. Ligesaalidet kunne hele Stater, uden eget Tab give sig af med at frembringe Ting, som priis billigere kunne erholdes udenlandsfra. Handelsfrihed maa, af alle Regjeringer, ophøies til en Forvaltningsgrundsætning, som de maa stræbe at nærme sig og kun i Nødsfald tør afvige fra. Hovedgrundlaget for en fornuftig Handelspolitik maa stedse være - Frihed. Alt, hvad der begunstiger denne, ophielper Handelen, og Alt, hvad der indskrænker den, har en modsat Virkning. Jsærdeleshed maa Regjeringen vogte sig for enhver Jndblanding i Kjøbmandens Foretagender. Det maa være Den nok, at Handel og Vandel har sin Gang, uden at medføre Ulempe for Almeenvellet. Derfor var det, at Kjøbmændene i en betydelig brittisk Handelstad gave Ministeren, som spurgte, hvad han, efter deres Mening, bedst kunne tjene dem med, det sindrige Svar: "Hans Herlighed kunde ikke gjøre dem nogen større Tjeneste, end naar han aldeles ikke bekymrede sig om dem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Om Handel og Jndustrie. Agent Jensens nysudkomne Skrift: "Ueber Handel und Gewerbe" indeholder følgende Forslag: I. At stille Indførselstolden saa lavt, at Smugleriet bliver saa lidet indbringende, og derfor saa lidet fristende som muligt; 11. At sætte Transittolden, een Gang for Alle, til 1/2 pCt., og ei at lade den stige maanedsviis, III. Under visse Betingelser at give vore egne Skibe, saavelsom begunstigede Nationers, Vederlag for Sund- og Strømtolden; IV. At ophæve Indførselsforbudenne og de næsten under samme Kategorie hørende høie Afgifter mellem Danmark og Hertugdømmerne: V. At sætte alle Skibsafgifter saa lavt som muligt: VI. Kun at understøtte de for og passende Haandteringer og Fabriker, denne Understøttelse maatte bestaae deri: 1. at det forarbeidede Produkt aldrig betyngedes med høiere Udførselstold, end det raae, men at dette, naar det gandske fortrinligt egner sig for os til Fabrikation, og altsaa, som forædlet Produkt, til Afsætning i det Store, underkastedes en passende Udførsels told; 2, at det raae, fra sit udenlandske Produktionssted directe indførte Produkt belagdes med ringere Told end det forarbeidede, og at de fremmede, for vore Fabriker uundværlige raae Stof, overhovedet betyngedes saalidet som muligt; 3, at man ikke gjorde det vanskeligt, men saa let som muligt, fra Udlandet at forskaffe de til alle Jndustriegrene fornødne Materialier, og Redskaber, saafremt de der kunde faaes bedre og billigere; 3, at de fornødne Midler sattes i Bevægelse, for snarest muligt at ophæve Toldlinien mellem Danmark og Hertugdømmerne, hvorved Begges Jndustrie vilde komme til at konkurrere. VII. At skjærpe Toldkontrollen; VIII. At oprette Handelskamre, og IX. At oprette Filialbanker i Landets betydeligste Stæder. Hvorved kan Handelen gjenoplives. Svaret paa dette vigtige Spørgsmaal ligger i de indholdsrige Ord, som nys læstes i det Kielske Correspondentblad. "Moderat Told - saa faa Toldofficianter, som muligt, men godt lønnede - streng "Straf ved Opdagelsen af Contraventioner, som, de lave Toldansættelser til Trods, end"da maatte skee!" Disse Grundsætninger ville forøge Statskassens Jndtægt, oplive Handelen, vinde den offentlige Mening for Tolden, modvirke Folkets Demoralisation, og hæderkrone den Fyrste og det Folk, som bringe dette frie System i Udførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-06
Jndsendt. Til hvilken Art af Jagtret ere Præsterne berettigede? Da der i dette Blad oftere har været Tale om Præsternes Jagtret, uden at denne Gjenstand, som det synes, hidtil har været tilfredsstillende drøftet, skal Jndsenderen heraf bestræbe sig for at besvare det ovenanførte, ingenlunde gandske paa det Rene bragte, Spørgsmaal, saaledes som det rimeligviis bør afgjøres i Medhold af vor Lovgivning og dennes ypperste Fortolkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
No. 91. den 9. Junii. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Tarhuus Vises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Ved Hoffet i Madrid skal herske stor Bestyrtelse, og med ængstelig Forventning imødesaaes Svaret fra Engelland og Frankrig. Skulde det blive afslaaende, befrygter man en karlistisk Reaction. Jnfantinden D. Luisa Carlota (D. Franciskos Gemalinde skal have erklæret, at hvis hun kun havde Kronen i 14 Dage, saa vilde hun vide at undertrykke Carlisterne uden at behøve nogen fremmed Hjelp. Det hedte, at Valdez var bleven hjemkaldt fra Armeen, hvis Overkommando han saa storpralende havde paataget sig. Andre Beretninger sige, at han ligger syg af Hals betændelse. Dronningens Tropper vedblive at trække sig tilbage. Vittoria blokeres af 12,000 Md. En Efterretning melder, at 25 Batailloner vare rykkede ud herfra og marscheret til Biscaia, for at undsætte Bil bar. Jfølge en anden Beretning havde Officeerkorpset i Vittoria erklæret, at Garnisonen ikke vilde slaaes mere førend den faaer Hjelp. Zumala-Carreaux (Carlisternes Overgeneral) stod den 20de Mai ved Pampelona med 10,000 Md. Garnisonen havde gjort et Udfald herfra, men var bleven slaget tilbage med Tab. "Skulde Vittoria - hedder det i en Beretning: falde i Prætendentens Hænder, da vil Merino og Moreno kunne forene sig med D. Carlos, og da vil Burgos samt hele Mancha snart følge efter. Saaledes omsværmet af Gueriller vil Dronningens Regjering da nødsages til at forlade Madrid og drage til Sevilla. Frankrig. Næsten alle Efterretninger fra Paris angaae dennegang Jnterventionen i Spanien. Nogle paastaae, at Regjeringen havde endnu ikke taget nogen Beslutning. Rygterne sige, at den neapolitanske Prinds anvender paa sin Broders, Kongen af Neapels Vegne, al sin Jndflydelse for at afholde Kong Ludvig Philip fra at hielpe Dronningen af Spanien, endskjøndt hun er hans Søster. Den franske Regjering er sat i en slem Forlegenhed, thi en spansk Revolution vil virke ubehageligt i Frankrig, og en Jntervention kan have mange uforudseete Følger. J Antwerpen hed det, at den var besluttet, og at Marskal Clauzel, skulde rykke ind i Spanien med 50,000 Mand, men at Finantsministeren Humann havde som Følge deraf taget sin Afskeed. Tillige hed det, at den spanske Regjering vilde ikke have officiel forlangt Frankrigs og Engellands Hielp naar den ikke iforveien havde været vis derpaa. - Til Paris og London var kommet en officiel Note fra Divanet i Constantinopel med den vigtige Efterretning, at den af Frankrig og Engelland forlangte lige Rettighed med Rusland til fri Skibsfart paa det sorte Hav, er bleven afslaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
Engelland. Den herskende Uvished om Tilstanden i Spanien havde paany frembragt den største Bestyrtelse paa Børsen i London. Neppe havde Fonds eierne begyndt at fatte sig lidt efter den sidste paniske Skræk for pludseligen den 27de en ny Skræk greb Børsen, og styrtede Pengeomsætningen i en hidtil uhørt Tilstand. Al Credit, al offentlig Tillid syntes fuldkommen undergravet. Alle Stock-Børs=Kommitteens Forsøg paa at hæve Priserne paa Fond, havde kun endnu større Bestyrtelse til Følge. Man udbredte de eventyrligste Rygter fra Spanien, talte om de Franskes Konges forestaaende Aftakkelse, o. s. v. Endeligen viste det sig, at Bestyrtelsen ikke hidrørte fra virkelige Efterretninger fra Spanien, men at den høist sandsynligen var foranlediget af Stocks=Spekulanter, og den 29de lykkedes det nogenlunde at gjenopreise Crediten. Jmidlertid ere mange Hundrede, som hidtil vare rige, pludseligen blevne fattige, andre af Middelstanden, som hidtil glædede sig ved en taalelig Velstand, ere styrtede i den største Trang. Den sidste Uge i Mai afgav for Fremtiden en frygtelig Lærdom for Obligationseiere, og vil forhaabentligen unddrage mangfoldige Kapitalister og Personer fra en Handel, der er et formeligt Lykkespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
Tydskland. Nogle Skybrud har voldet stor Ulykke paa adskillige Steder i Rhinegnene; Klipper vare bortrevne, Viinbjerge fuldkastede, Huse og Mennesker bortskyllede, &c. Jsarfloden havde gjennembrudt sine Dæmninger, forladt sit gamle Leie og valgt sig et nyt Løb, ved hvilken Leilighed 20,000 Favne Brænde, som vare bestemte for München, svømmede ud i Donauen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
Fædrelandet. Rhvn, den 4de Junii. - Hs. Maj. Kongen har benaadet Ridder af Dannebrogen, forhenværende Sognepræst for Egitzlefmagle Menighed i Sjællands Stift, Provst Seyer Malling Beyer, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
Endvidere har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at udnævne Directeuren for det astronomiske Observatorium i Padug, Professor Santini, til Ridder af Dannebrogen; samt at benaade Skolelærer Anders Danielsen i Pjedsted under Veile, Amt med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-09
Det kongl. danske Cancellie har under 31te f. M. ladet samtlige Politiøvrigheder indskjærpe, nøie at undersøge de ankommende Fremmedes saavelsom de fra Udlandet tilbagevendende Jndfødtes Passe og øvrige medhavende Papirer, hvoraf Øiemedet af deres Ankomst kan sees, og ikke allene uden videre at tilbagevise saadanne Personer, om hvilke grundet Mistanke haves, men ogsaa at have et vaagent Øie med dem, hvis Papirer ere af den Beskaffenhed, at Reisen herigjennem Landet eller Ophold i samme ikke kan nægtes dem."(Khousp.)¬