JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
En Tøimager i Paris, ved Navn Weib ler, har forfærdiget af den Silke, hvori Edderkopperne lægge deres Æg, et Par Strømper. Til den Ende holdt han i et særdeles Værelse over otte Hundrede Hauge-Edderkopper. Det øverste Loft af samme var korsviis overtrukket med Seglgarn, hvori Edderkopperne befæstede deres Væv. De vare saa tamme, at de, naar han traadte med en Tallerken fuld af døde Fluer ind i Værelset, for at give dem Føde, Een efter den Anden kom ned, for at hente sin Portion, og igjen trak sig i Veiret med sit Bytte. Traadte han uden Tallerken ind i Værelset, saa kom de ligeledes ned, for at see paa hans Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
Den for ikke længe siden opdagede vidunderlige Blomst, Rafflesia Tittan, den største blandt alle bekiendte Blomster, træffes i det Indere af Sumatras Skove. Den voxer som Snylteplante, paa de nedre Stængeler og Nødder af Circus angustifolia. Knoppen har, førend den blomstrer frem, naaet 3 Fod i Gjennemsnit, og er af en dunkel, smudsig rød Farve. Men Blomsten, naar den har aabnet sig, har en Brede af næsten 3 Fod. Blomsterkronens Bund kan indbefatte 12 Pinter Vædske, og hele Blomstens Vægt er 12 til 15 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
Ogsaa i Berlin er nu anlagt en Anstalt for konstige Mineralvande ved Dr. Strupe fra Dresden. Entrepreneuren har til den Ende indrettet to smukke Hauger, hvor en 250 Fod lang bedækket Gang tjener Brøndgjæsterne til Spadseren. Anstalten vil blive aabnet midt i Juni Maaned. Vandet udstrømmer fra Brønde, forsynede med Haner, ligesom i Carlsbad. Dr. Struve anlægger, i Forening med Apotheker Hr. Sottmann, ogsaa i London og Paris en saadan Anstalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
J en Hauge i Berlin har et i fri Luft staaende Viintræ, der danner et heelt Lysthuus, i Aaret 1819 baaret 2361 ypperlige Drueklaser, der gave er fortræffelig Viin, og i Aaret 1822 endog 2700.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
Blandt Hr. Blades beundringsværdige Glasarbeider, som nyligen vare udstillede i London, saaes en for Kongen af Persien bestemt Lysekrone, der kostede 400 Pd. St. J et af Londons store Værksteder for JernStaalarbeider, bliver nu en Dampmaskine, snart fuldendt, hvormed Jis forfærdiges i det Store. Den er bestemt for Ostindien, hvor Climatet udfordrer en stor Forbrug af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
J Nyyork har en Kjøbmand ladet bygge et velbevæbnet Dampskib paa 700 Tønder, der gaaer mellem Nyyork og Charleston i Sydcarolina, hvorfra det styrer til Havannah, og paa Tilbageveien igjen skal berøre Charleston. Jmellem Nyyork og Liverpool, og imellem Engelland og Frankrig gaae nu Dampskibe. Et smukt, stort Fartøi ligger seilfærdigt paa Themsen, og skal i Fremtiden besørge Posten mellem Engelland, Corunna, Lissabon og Cadix. Man har i Sinde at oprette en Dampskibsfart mellem London og Alexandrien, der skal besørge Posten til hele Orienten. Hvorledes store Hoveder i Livet kunne blive miskjendte, derpaa kan blandt andre den udødelige Linde tjene til Beviis. Jkke allene blev han i sin Barndom sat i Skomagerlære, fordi hans pedantiske Lærer troede, at han ikke duede til Bogen, men selv, da han allerede var optraadt med sit System, skrev en da berømt Botaniker (formodentlig den nu glemte John Hill) til Collinson: "Jeg har meget omhyggeligen undersøgt Dr. Linneus's Species Plantarum, og finder dette at være det meest skjødesløse af hans Arbeider; og i det hele Værk igjennem synes han saa forfængelig, at han indbilder sig at kunne give hele Verden Forskrifter. Den paafaldende Forvirring af Synonymer viser hans Mangel paa Kundskab, og at han anvender dem i mange Tilfælde paa forskjellige Planter er et Beviis paa hans Mangel paa Opmærksomhed. - En anden Samtidig, Dillenius, dømte imidlertid allerede den Gang noget mildere, i en Skrivelse til Richardson. "En ny Botaniker, skriver han, er opstaaet i Norden, Stifter af en ny Methode, grundet paa Støvtraadene og Pistillerne (Frugtbørene, hvis Navn er Linnee. Han besidder en fuldkommen Jndsigt i Botanniken, men jeg frygter for, at hans Methode vil ikke holde Stand." J et Brev til Linnee selv, siger han, efter min Mening gjør ethvert Schema af Classification Vold paa Naturen. Men alt dette uagtet, roser jeg Dem for, og lykønsker Dem i høieste Grad til, at have bragt Deres utidige Foster til saadan Fuldkommenhed. De har udført store Ting, og for at gaae videre frem og blive end heldigere, maa jeg paaminde Dem om, at undersøge flere og flere Species. Jeg tvivler ikke paa, at De engang selv vil kuldkaste Deres eget System. (Denne Spaadom var nær gaaet i Opfyldelse, da Linne, med stigende Alder, stedse satte ringere Værd paa sit Sexualsystem, og alt mere og mere henvendte sit Studium paa Planternes naturlige Slægtskab. (Jvf. Recens. over A Selection of the correspondence of Linneus &c. i Gött. Anz. 92 St., 1823.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
J det interessante Skrift: Mes voyages auenvirons de Paris, par J. Delort, 1821, fortælles, at hvor gavmilde end mange store Herrer, have været med Kysse, har dog ingen været det i den Grad, som Henrik IV., der ikke skrev til noget Fruentimmer, uden at tilføie en Million Kysse. Efter samme Skrift skal Glasmaleriet være blevet opfundet i Frankrig, i Slutningen af det 10de Aarhundrede. - Condorcet døde i sit Fængsel i Bourg-la-Reine den 28de Marts 1794, sandsynligviis af Gift, som han har i et Elphenbeens Æg ved sit Uhr og hidrørte fra Lægen Barthez. - Det synes, som Pariserne nu anvende store Bekostninger paa deres Gravmæler. Visse, temmelig obscure Personer, siger Forf., lade til at ville kappes med de gamle ægyptiske Konger, glemmende, at Romerne dreve Pragten med Gravsteder saa vidt, at Cæsar troede sig forpligtet til at sætte Skranker derfor ved en udtrykkelig Lov. J Forbigaaende anmærkes, at Jndskrifterne paa nyere Gravmæler snart blive ulæselige, medens de paa de græske have holdt sig over 2000 Aar, og der opkastes det Spørgsmaal, om Skylden maa tilskrives vort Veirligt eller vore Stene, Skylden ligger nok i Veiret, da de gamle Mindemærker ere saa meget mindre forvittrede, som Luften er reenere og meere tør, f. Ex. mindre i Armenien end i Grækenland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
En indfødt Jtaliener der nyligen er ankommen her til Hovedstaden, tilbyder sig at give grundig Undervisning i det italienske Sprog for en billig Betaling. Hr. Conditor Pedrin, paa Nytorv Nr. 89, meddeler nøiere Underretning. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-27
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 Bom- Tyvende Aargang. No. 104. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 December 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
J Anledning af de i Politievennen No. 41. mod Classelotteriet fremsatte Ankeposter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
(Jndsendt.) Politievennen har i sit 414de Nummer klaget over, at Ambespillet ved det Kiøbenhavnske Classe=Lotterie vedvarer, og yttret det Ønske, at enhver Lodseddel maatte faae igien et eneste Nummer ved Trækningen, det er: at den gamle Trækningsmaade igien maatte indføres. Uagtet Forfatteren af disse bemærkninger over Lotteriet fandsynligviis meget vel kiender den gamle og den nyere Trækningsmaade, vil dog for en stor Deel af Læserne, Fortrinene af den ene eller anden Methode mere oplyses ved en kort Beskrivelse af Lotteriets forrige og nuværende Indretning. Ved den gamle Trækningsmaade lagdes, naar f. Ex. Lodsedlernes Antal var 39060, ligesaamange smaae Sedler, betegnede med Nummerne fra 1 til 39060, i et Lykkehiul, og af de 39060, smaae Sedler, betegnede med de forskiellige Gevinster eller Nitter, lagdes ved hver Classe de, der skulde udtrækkes i et andet Lykkehiul. Derefter trak man successiv hver Gang en Nummer seddel af det ene Lykkehiul og en Gevinstseddel af det andet Hjul, hvorved ethvert Lods Gevinst eller Tab blev bestemt. Disse Sedler, i alt 78120 Stykker, maatte til hvert Lotterie paa ny skrives, siden eftersees og paa de vedkommende Embedsmænds Ansvar nedlægges i Hiulene. Formedelst den store Mængde Nummere, medtog hvert Lotteries Trækning omtrent 26 Formiddage, hver paa 4 til 5 Timer, hvor da, fra hver Trækningsdag til den følgende, Hiulene forsegledes. Efter den nu brugelige Træknings maade derimod lægges 280 Pergamentsedler, af et Octavblads Størrelse, med Nummerne fra 1 til 280, efter at være foreviiste og opraabte for det tilstedeværende Publicum, hver sammenrullet i et særskilt Kapsel, i Lykkehiulet, og derefter trækkes det ved Planen bestemte Antal af Nummere, for i Aar f. Ex. 180, hvorved Amberne i deres Orden fremkomme og Gevinsterne efter Planen fordeeles. Dette hele Arbeide udføres paa en eneste Formiddag i en Tid af omtrent 4 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
At af denne Aarsag een eller anden Colleckeur ikke under den nuværende Trækningsmaade kan man begribe, derimod skulde man troe, at en sand Politieven maatte være fornøiet med de Forandringer, som sigte til at forebygge al Svig og Misbrug ved en offentlig Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Svar paa de i Skilderiets No. 101 og 102 gjorte bemærkninger imod hvad der i samme Blads No. 88 findes anført, i Anledning af Afhandlingen: Nok en Anskuelse m. v. Ugjerne griber Indsenderen af Svaret i dette Blads No. 88 imod Afhandlingen i sammes No. 8486, igjen til Pennen; hvad han i dette sit Svar har yttret mod hiin Afhandling er, efter hans fulde Overbeviisning, rigtigt; ei heller troer han, at noget deraf kan svækkes ved de Bemærkninger, som Afhandlingens ærede Forfatter i No. 101 imod samme har anført. Saaledes behøvedes vel intet videre Svar paa disse bemærkninger, men da nogle af dem ere fremsatte paa en Maade, der baade kunde lade formode, at Moderindringerne indeholdt ilde valgte Udtryk og urigtige Fremstillelser fra Modsigerens Side, saa føler denne sig derved opfordret til at tage til Gjenmæle, og altsaa kun for saavidt, indlader han sig i noget Giensvar. Først synes Forfatteren at ville gjøre sig tilgode med at fortolke det brugte allegoriske Udtryk, Flyvesand, som meent paa Statens faste Eiendomme, da dog hver tænkende Læser strax maatte skjønne, at denne Allegorie kun kunde have Hensyn paa Projectets Skrøbelighed, der, om det ogsaa kunde komme istand, dog om sidder maatte falde sammen af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Hvad den ærede Forfatter derpaa anfører om Bankens Sølv og om sammes Udførsel af Landet, ifald det kom i Roullance a., røber tydeligen, at han ikke er ret hjemme i den Materie, som han giver sig den Umage at afhandle Som bekjendt er Ind- og Udførslen af Landets Sølvmynt aldeles fri, og ugentligen gjøres større eller mindre Forsendelser deraf med Hamborger Agepost. Det er ogsaa langtfra at Sølvroullancen indskrænket sig til Indkjøb for Toldbodenne, næsten alle Varer i Partier sælges i rede Sølv, ja meget ofte ved Auctioner i mindre Deele, desforuden stipuleres og betales al Søeassurance, Brandassurance paa Varer og Effecter i Kjøbenhavn, samt mange andre Ting ene og allene i denne Valuta; man kunde endog tilføie, at al Omsætning i det Store ufravigelig vilde skee i rede Sølv, dersom vi ikke for Tiden nød Fordelene af en stadig Cours. Samme utilstrækkelige Kundskab om Tingene spores og, naar Forfatteren formener, at Toldintraderne i rede Sølv række til at dække Financernes Udgifter i samme Valuta. Dette er saare langt fra; af de indkomne Repræsentativer maa en meget stor Sum anvendes til Omsætning mod rede Sølv; var dette endog ikke Tilfældet og de indkomne Sedler bleve anvendte til Udbetalinger i Sølv, efter Qvartalscoursen, saa er det dog klart, at Regjeringen vilde komme i Forlegenhed, med Laaneinstitut=Sedlerne, naar disse, som upaatvivleligt maatte blive Tilfældet, vilde lide en Agio mod Bankens Sedler. Det eneste, hvad Forfatteren herimod kunde anføre, som han dog ikke har gjort, var, at efter hans Formening, ikke saadan Agio vilde finde Sted, i saa Fald behøvede jeg blot at henvise ham til de for et Par Aar siden indfriede Committeesedler. Vist nok havde disse Sedler ikkun Afløb i enkelte offentlige Casser, men de vare indløselige inden 5 Aar, hvert Aar med en Femtedeel, og til Sikkerhed for denne Bestemmelse var der henlagt et usvigteligt Jndløsningshypothek, derhos vare Sedlerne endnu rentebærende, som, til Lettelse for Circulationen, var bestemt til 1 s. daglig af hvert 100 Rbd., og dog tabte de en Tid i Agio mod Bankens Sedler over 40 pCt. først da, ligesom deres Tal hvert Aar ved Ud trækning blev forringet, steg deres Værd, men selv det sidste Aar stode de endnu ikke al Pari. Hvad Underretning skulde nu Modsigeren videre indhente hos Vedkommende om de paa Amt stuerne og for Kjøbstædsconsumptionen indkomne Sedler, – og hvad videre Gjendrivelse behøves vel til yderligere Forsvar for hvad der i No. 88. er sagt om disse nye Sedlers skadelige Jndflydelse paa Circulationen, og om de sørgelige Følger, som deraf maatte flyde endog for selve Laantagerne?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Den bemærkning, at Modsigeren ganske havde overseet det i Planen yttrede fortrinlige Ønske: at Banken maatte overtage dette ny Hypothek, i Forening med 6 pCt. Afgiften paa Eiendommene, imod at forøge sine egne Sedler med den Sum, Laaneinstitutets Fornødenheder krævede, var noget, der langtfra ikke blev overseet; men som Modsigeren, af Skaansel for Forfatteren, ikke vilde berøre, især da denne selv yttrede Tvivl om, at Banken vilde indlade sig derpaa. Nu derimod, da dette Forslag paa ny gjentages, ja endog, som fortrinligst gavnligt, anbefales, kan Replik derpaa ikke undgaaes, og see, her er den: Hvorledes er det mueligt at tænke sig, at Banken, der, med saa mange store Opoffrelser, har inddraget den overflødige Deel af sin Seddelmasse, nu skulde beqvemme sig til, paa ny at fabrikere en saadan Papirmasse, der i Størrelse endog overgik den, den havde inddraget, og hvorved alle de Ulykker, der frem avledes ved Coursfluctuationer, Agiotage og Lykkespil igjen paa ny vilde komme i Gang? Det hele Forslag kunde strax være blevet betegnet som uudførligt, allene af den Aarsag, at det stred aldeles imod den Banken allernaadigst givne Fundation, efter hvilken intetsomhelst ikke rentebærende Myntpapir maa kunne udstedes; men derved var hverken Forfatteren eller de, der blindt hen troede, i Forslaget at finde Frelse mod Nutidens Trængsler, bleven overbevist om Forslagets Uhensigtsmæssighed til det attraaede Øjemeds Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Endnu bør en bemærkning besvares, nemlig den, der argumenterer imod hvad den saakaldte Modsiger i No. 88 har yttret om Eiendomsrettens Hellighed og dennes voldsomme Krænkelse i Forslagets Grundprinciper. - At Enkeltes Ret undertiden bør vige for hele Samfundets Vel, er sikkert rigtigt, uagtet den derved Lidende stedse beholder et billigt Krav til Samfundet paa en passende Godtgjørelse; – at efter forud bekiendte Love Eierne af Jord, Skibe og Kjøretøi, enten til Veie og Canalers Anlæg, eller i Krigs- og andre overordentlige Tilfælde, maa afgive samme, mod billig Erstatning, er noget, hver Mand forud har vidste men alt dette passer aldeles ikke som Lignelse til Forslagets Jndhold: her vil Forfatteren have borttaget en Deel af Formuen, uden mindste Godtgjørelse, og overalt, hvorledes kan der, efter Forslagets Jndhold, være Tale om Enkeltes Opoffrelse for det Hele, Ere hele Landets 1ste Prioritets-Eiere, tilligemed 70 a 80 Millioner Obligations-Eiere Enkelte, Kunde ikke snarere Sætningen vendes om, og med langt mere Føje siges, at Mange, efter Planen, vilde blive opoffrede for Faa, thi naar 4 a 5000 Jndividuer fik hver i Gjennemsnit ikkun 2000 Rbdlr., saa vare jo de 8 a 10 Millioner optagne, og hvad forslog disse Laaneres Tal imod deres, som skulde bidrage til Laanet? – Forfatterens øvrige Udladelser imod Capital-Ejerne ere vist nok ei heller passende. Hvorledes kan han f. Ex. sige, at Prioritetshaverne hidtil ere skaanede? Have ikke de, der ere slupne bedst, ved Omskrivningen tabt reent ud 37 1/2 pCt. af deres Capital, og de, med hvis Panter der skeete Omsætninger, fra 1801 til 1813, tabt gradviis indtil 87 1/2 pCt., ikke at tale om de Tryk og Ulemper, de lede ved Jndulten, – De gamle Eiere af Statspapirer i dansk Courant, hvortil alle offentlige Stiftelser og Overformynderiet henhørte, lede disse ikke ligeledes ved Forordningen af 5te Jan. først et positivt Tab af 37 1/2 pCt., og med Hensyn til Uopsigeligheden og den deraf følgende lavere Værdie, et end større Tab, saa at de, efter hvad de nu gielde, have tabt circa 60 pCt. af deres oprindelige Værdie, imidlertid indrømmes, at disse Tab ikkun have rammet dem, der 1807 havde deres Formue staaende i slige Obligationer, og at de, der senere have tilforhandlet sig samme, ikke henhøre til hines Tal. Men ere da disse betryggede mod Conjuncturernes uafværgelige Stød, Har ikke ogsaa Landmandens Stilling engang været anseet for misundelsesværdig: Maaskee var det ikke af Veien, her at nedskrive en Tanke, hvortil saavel det her Omhandlede, som hvad ellers ofte andensteds er anført, giver tilstrækkeligt Stof. Hvad Opmuntring vilde der blive for Arbeidsomhed, Sparsommelighed og en dermed forbunden fornuftig og lovmæssig Anvendelse af det til Alderdom og Efterladtes Forsørgelse møisommeligen Sammensparede, dersom ethvert Lem af Staten, der enten forskyldt eller uforskyldt lider under Tids omstændighedernes Tryk, kan troe sig berettiget til at kræve en Deel af hiint Erhverv, Mon ikke Lediggang, Ødselhed og Ligegyldighed forden tilkommende Tid vilde blive følgerne af slige Grundsætninger. Dette fortjener sikkert Fædrenelandsvennens rolige Eftertanke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Hvad de øvrige af Forfatteren gjorte Bemærkninger angaae, da maa Indsenderen af dette overlade det til den tænkende Læser, at dømme, hvorvidt det Anførte afbeviser, hvad der i No. 88 mod Forslaget er sagt, og om de paaberaabte Exempler, som f. Ex. det engelsk ostindiske Compagnies Administration, ere anvendelige paa det Afhandlede. Ved saaledes at veje Tingene mod hinanden vil Sandheden bedst opklares; her synes en videre Udvikling at være overflødig; formodentlig vilde den og kjede Læseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Til Slutning forsikkres Afhandlingens ærede Forfatter, at hvorvel adskilligt af det mod samme anførte kunde synes noget haardt, har det dog ingenlunde været Jndsenderens Mening, dermed at ville fornærme, tvertimod føler han sig overbevist om, at Forslaget er udtænkt og fremsat i en god Mening, hvilket Foredraget umiskjendeligt røber; kun Mangel paa tilstrækkelig Sagkundskab synes at have vildledet ham. Tillige forsikkres, at ingensomhelst Egennytte har foranlediget de gjorte Modsigelser; kun ene i det Øjemed blev Pennen greben, at betage den Ukyndige vrange Begreber om, at de Ulykker, der for Tiden trykke ham, kunde afhielpes ved slige Foranstaltninger, som de foreslagne. Er ved disse giensidige Fremstillelser en Materie, hvorom Flere forhen, under andre Former, have skrevet, til bedre Oplysning herved bleven drøftet, saa har Forfatteren virkeligen ikke ganske forfeilet sit Øjemed, at stifte Gavn. Vort Fædreneland lider for Tiden meget; disse Trængsler fremkomme deels ved Nutidens uheldige Conjuncturer, men fornemmeligen ere de endnu en Følge af Krigen og de Ulykker, som denne directe og indirecte medførte. Trykket maatte ramme den ene Borgerclasse efter den anden, og Flere af Gangen; dette var, efter Tingenes Gang, uundgaaeligt. Kun ved at bringe Udgivt med Indtægt i Ligevægt, og ikke omvendt, saavel i det Store som i det Smag, kan Orden tilveiebringes og Landet gradviis arbeide sig op til Velstand igjen. Alle Palliativer vilde medføre mere Ondt end Godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Det er bekjendt, at Hofkobberstikker S. L. Lahde i en Række af Aar har bestræbt sig for, ved forskjellige Værker at fremme Tegneundervisningen i Skolerne paa en hensigtssvarende Maade. Over disse Værker har Hr. Lahde nu leveret en raisonerende Fortegnelse paa 4 tæt trykte Qvartsider, hvor han udvikler sine Hensigter med hans Arbeider og giver en beskuelig Jdee om deres Plan og Jndretning. De bestaae af følgende Værker: 1) Alfabetisk ordnet Gjenstande til Tegneøvelser, sort 4 Mk., illumineret 1 Rbd. 2) Tegnebog for Ungdommen, 1–2 H., 8 Rbdlr. 3) Pomona, eller Blade og Frugter, efter Naturen, sort 2 Rbdlr., illum. 3 Rbdlr. 4) Elementarværk i Tegnekonsten, hvori Tegningen er inddeelt i 4 Hovedgjenstande: Linier - Mennesker – Dyr - Planter, ordnede med deres Bigrene, 3 Bind, hvert Bind indeholdende 4 Dele, hver Deel 3 Hefter, og hvert Hefte 4 Kobbere med Forklaringer. rammen i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
Kjøbenhavns Børs, d. 30 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1823) 79 1/2 a 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC. en Fasanemmer foran. Læs Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-30
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-01-02
Nyeste. ilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 1. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Januari 1824. kilderiet begynder i Dag sin een og tyvende Aargang. Mange, som gik i Ledebaand ved dets Fødsel, ere nu Mænd, mange, som da vare Mænd, nærme sig Oldingsalderen eller staae paa Gravens Bred. Tiderne have forandret sig, med dem tildeels Tænkemaaden og Grundsætningerne, men ingenlunde Sandheden. J sin evige Ungdom, med Uskylds uvisnelige Roser, om sin Tinde, staaer den, som hiin Colos ved Rhodus, urokket midt i Tidens hvinende Storme, uforandret i Hændelsernes brusende Hav. Den kan miskjendes og mistolkes, men dens Guddomsglands kan Jngen berøve den. Den kan, som Solen, skjules for en Tid af formørkende Skyer; men tidligen eller sildigen maa disse briste, og den Herlige fremtræder atter i sin fulde Klarhed.