Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-07-06
J Anledning af en opkommen Strid om blind Troe yttredes i disse Tidender No. 75 et Sandhedsord, uden at fornærme Nogen. Tiden har lært, at Anmelderens Frygt for at de overhaandtagende Sekterere atter her vilde søge Næring for Forkjettrelsesygen, ikke var ugrundet; thi Anonymiteten har nu tvende Gange gjort Jndvendinger derimod, især harmfuld over, at Man ikke antager Hr. Grundtvigs Udsagt for Troes-Artikler. Tilsidst bruges nogle saa synderlig Sving, at Man snart maatte blive bange, var Man meget red. Den ubekjendte snakker blandt andet om, at der er viist Ringeagt for en Fest, formodenlig Reformationsfesteen. Jndsenderen har ikke omtalt den, men paaskjønner Luthers store Fortjeneste af Menneskeheden, da han løsrev os fra Papisteriet og giengav os, i evangelisk Christendom, Jesu sande Lære. Alle Rettænkende takke Forsynet for denne Velgjerning, der har og vil have velsignet Jndflydelse paa vor Slægt indtil sildigste Tid; men skal dette opnaaes, da er den Pligt for Enhver, som mere end blot bivaanede Festen 1817. at vaage over, at intet Munkevæsen paalister os Mørkete Lænker; derfor sagde Luther: "Hør mig du Pavst, jeg være vil din Pestilent &c. At den nymodens Troe (Man tillægge den længe nok Prædikatet gammel) ikke er christelig men altid paafærde med et korsfæst, lærer den assenske Skjændegjæst i Avisen No. 94. Dette Væsen synes virkelig opblæst af blind Troe, men Kjerlighed, Religionens første Bud, er ham ganske fremmed, hvorfor han i zelotisk Uhændighed vil fornærme ved at fordreie Ord, udledelvrange Slutninger og spye Ondskab. Forsaavidt er det Jndsenderen kjært, da alle redelig Tænkende maae erkjende, at H. S. har i sit Forhold fuldkommen stadfæstet Sandheden af det Sagte: at blind Troe (den støtte sig paa hvilkensomhelst af vor Tids selvbagte Profetter) er vederstyggelig og forfører Menneskene til at blive Æreskjændere og nedrige Kalumniantere *). Den Anonymes Trudsel skrækker Jnds. slet ikke, thi vi leve under en viis og billig Regjering, som aldrig vil opfylde vore Troesheeltes Ønske: at oprette Baal og Jnqvisition; her vilde den ubekjendte være et brugbart Instrument, dersom hans Forpus svarer til Hjertet! Folk, der saa mesterlig forstaae at kaste Andre Sand i Øinene, er det for Resten spildt Umage at oplyse om, at saalænge det ingen Brøde er at være Katholik, er der heller aldrig tænkt paa at haane eller fornærme Nogen, ved at sige han yttrede Hang til Katholicisme, eller vel endog efter sin Overbeviisning antog en Troe, der er saa udbredt. Jblandflere er Stolbergs Exempel jo i frisk Minde, og fordi Man selv ikke troer paa Alkoranen, fordømmer Man dog ikke den Tilhængere. Saavel i dette som hans Udfald paa Anonymireten forrykker den Ubekjendte Synspunktet. Langt fra at 2) (Matth. 1, 21.) cord. 1. a 10) 2) (Matth. 1, 21.) cord. 1. a 10) være farlig, vilde Anonymiteten oftest være gavnlig, naar det gjelder om at drøfte videnskabelige Materier; men ikke, naar Man, paa Usling=Viis, misbruger den til grove Personligheder. Dette var sikkert ogsaa Regjeringens Bevæggrund, da den saae sig nødsaget til dens Ophævelse. Til Slutning vil Indsenderen give den drabelige Bagvasker det velmeente Raad, at nævne sig ved fuldt Navn; muligt at Vatikanet da tilkjender ham et feedt Præbende, hvor han kan gjøre Anvendelse af et Pund, der altid bliver Kontreband i et levangelisk christeligt Land.