Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-04-06
Blade. J Anledning af hvad "Kbhposten har anført omden Ulykkestilfælde, som nylig i Kjøbenhavn foraarsagedes ved et Par løbske Heste, tjener herved til Berigtigelse, at det ingenlunde var et Par nye Heste", som Kammeri v. Scholten første Gang skulde prøve", men at han allerede i over en Maaned har eiet samme og flere Gange kjørt med dem. Hestene bleve heller ikke løbske, fordi de ikke vare vante til at gaae sammen eller formedelst nogen Forsømmelighed fra den Kjørendes Side, men ikkun fordi Vognstangen var feilagtigt paasat, saa at Vognen strax ved de første Par Skridt af Hestene løb ind paa disse. – At det var mindre resolut" af Am. v. Scholten, da han mærkede Feilen ved Vognen, at han, førend Hestene endnu vare komne i Løb, rakte Tømmen til sin Sidemand og sprang af Vognen forat reddressere Feilen og holde Vognen fra at løbe ind paa Hestene, og at han, da disse ved atter at blive slaaede af Vognen bleve skye, greb fat i det ene Hjul og i Tømmen, for at standse dem, og saaledes lodsig slæbe gjennem et Stykke af Casernegaarden hen til Porten, indsee vi ikke. Siden "Kbhposten har villet givet et nøiagtigt Referat om bemeldte Tildragelse ved at berette alle dens Details, kunde den ogsaa, dersom det havde conveneret den, anført hvor overordentlig en forekommende, velvillig og gentlemanagtig Opførsel Km. v. Scholten har udviist mod den Afdødes Efterladte. (B. T.)J et Par af de seneste No. af Fædrelandet læses en Artikel, hvori det fra flere Sider opstaaede Spørgsmaal: "Skal Danmark ind under det tydske Forbund?" er besvaret med den krænkede National følelses gjennemtrængende Veltalenhed. Svaret bliver naturligviis: Danmark vil ikke, fordi dette vilde være dets Tilintetgjørelse som Nation. De Danskes Konge blev da ikke længere Herre i sit eget Land, men maatte lystre Forbundsdagens Villie, istedetfor Konge af Danmark blev han til en Strandbaron i det nordlige Tydskland, den danske Regjering til en Kredsregjering med en foreskreven Myndighed i visse den anviste Sager, vor Høiesteret til en Kredsret med Appel, maaskee til Witzlar. Danmark blev da Admiralitetsstat for Tydskland, og den tydske Flaade kom til at ligge i Kjøbenhavn; men Tydskland maatte være brav gal, om det betroede en saa kostbar Eiendom til en Provinds, hvis Troskab i det mindste i nogle Aarhundreder vilde være meget tvivlsom. Altsaa maatte Kjøbenhavn blive en tydsk Forbundsfæstning med tydsk Garnison. Commandanten i en saadan Fæstning er stedse en mægtig Person, især naar Fæstningen ligger i et fremmet Land, og den egentlige Herre i Kjøbenhavn blev da altsaa en tydsk Generallieutenant. Skulde nu den Ulykke engang indtræffe, at en Deel af Holmens Folk smurte nogle af de tydske Soldater, saa vilde Commandanten sikkert tage de vedbørlige Forholdsregler, og maatte gjøre saa, og blev der saa, under al den Misnøie, disse Forholdsregler maatte fremkalde, engang et Opløb, f. Ex., naar en eller anden meget anseet Borger, forat statuere et Exempel, skulde afstraffes paa Halmtorvet, fordi han ikke havde været høflig nok imod en tydsk Underofficier, saa vilde Commandanten tage yderligere Forholdsregler og maatte gjøre saa Bournonvilles nye Ballet er modtagen med overordentligt bifald. (O. T. A.)