JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Jagten Prindsesse Augusta skal føre Hertugen af York fra Greenwich til Stade, og meenes at afgaae endnu i næste Uge. Hertugens Stutterie blev i Mandags solgt for Ge4160 Pund og 1 Shelling ved offentlig Auction. - sandten Evart havde i Forgaars Afskedsaudience hos Kongen og tiltraadde i Gaar sin Reyse til Berlin. Siden den 29de Martii, da Debatterne i begge Huusene begyndte over det Kongelige Budskab om Udrustningen, har Ministeren stedse maattet holde sin Pluralitet i Underhuuset samlet her i Staden, for at afslaae de igientagne Angreb, som han kunde vente af Oppositionen. Og endda truer denne, at den ikke vil hvile, førend Ministeren giver den forlangte Oplysning om den sande Grund til de store krigerske Anstalter. J den sidste Debatte i Fredags sagde Hr. For, at der i politisk Forstand ikke er nogen Forskiæl imellem Kriig og bevæbnet Mægling; da begge Dele have de samme Aarsager. Han dadlede atter Ministeren, fordi han paa Nationens Bekostning førde en bevæbnet Negotiation, uden i mindste Maade at betroe den hvorfor, "Dersom Underhuuset, blev Hr. For ved skulde lade sig forlede til at samtykke i en Kriig, uden at undersøge dens Bevæggrunde, saa vilde det i samme Øyeblik fornedre sig til en Forsamling, der blot registrerede Kronens Edicter, og følgeligen gjorde langt klogere i at den aldrig kom sammen, siden Landet dog ingen Nytte, havde deraf. Man anpriiste lydeligen denne den nye franske Constitutions Grundsætning: "En Kriig maa aldrig uden yderste Nødvendighed begyndes, og Hr. For afmalede paa den ham saa egne Maade Contrasten imellem den franske Frieheds skiønne Morgenrøde og den glimrende Elendighed under Ludvig den Fjortende. – Hr. Pitt forsikkrede nok eengang, at han vilde blive en Forræder imod Kongen og Landet, dersom han gav de fordrede Oplysninger; at Landets Vel ey kunde interessere noget Menneske i hele Engeland saameget som ham, at Underhuuset, havde Ret i at nægte Krigsomkostningerne, naar det ikke samtykkede i Kriigen, og at Underhandlingernes hele Gang skulde blive det forelagt til Eftersyn, saasnart Kriigen virkeligen skal begyndes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Man nævner 37 Grevskaber, som have givet deres Repræsentante i Parlementet Ordre til at stemme imod Ministeriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Paris, den 22 April. Kongen og Dronningen vare den 18de om Middagen virkeligen allerede stegen til Vogns, for at reyse til St. Cloud; Nationalgarden var opmarcheret paa Slotspladsen; Fayette og Bailly løb omkring med et Decret i Haanden, hvorefter det var Kongen tilladt at reyse, men det i talrig Mængde forsamlede Folk vilde ikke tillade det. En vis Hof Cavalleer, som, imedens formeldte foregik, var sprunget op for at stige noget til Dronningen, blev nedrevet af en Nationaljæger. Fayette truede med at tage sin Afskeed, naar man ikke vilde lade Kongen reyse. Kongen selv spurgde: "om det da ikke stod enhver fransk Borger frit for, at reyse til sit Landgabs Tilsidst kom Fayette med blot Hoved til Vognen, og erklærede, at alle Stemmer vare imod Reysen, og at Folket had Hs. Majestæt, at forblive i Hovedstaden med videre. Velan, jeg vil da blive! sagde Kongen, i det han steeg ud; og et lydeligt Haandklap med et skingrende Raab: "Kongen leve, fulgte ham tilbage til Slottet. Den følgende Dag mødte Kongen, ledsaget af en stor Deel Hoffolk, i Nationalforsamlingen, og holdt en Tale, for at beroelige Folket. Men man troer endda, at der har været anlagt paa Kongens Flugt, og man vil for vist vide, at Versailles, St. Cloud, Seves, Montreul o. s. v. vrimlede af ubekiendte Personer, med hvide Kokarder, for at bortføre Kongen; ligesom der og paa hele Routen til Compigne skal have staaet Heste i Beredskab. – J Forgaars hedde det atter, at Kongen vilde bort, og Thuillerierne vare strax omringede af meere end 3000 Borgere. De Herrer Fayette og Bally have ved denne Leylighed tabt meget af Folkets Tillid og Kierlighed, og vilde ogsaa strax have havt deres Afsked, men den blev dem ey tilstaaet. – J Gaar begiærte Fayette det samme; men alle Bataillonerne trak med flyvende Faner for hans Hotel, og formaaede ham til at vedblive Commanden indtil videre, hvilket han maatte love.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
London, den 23 April. En til den her residerende Russisk Keyserl. Gesandt ankommen Coureer har bragt den Tidende, at 18000 Mand Russer ere først i denne Maaned ved Jsaccia gaaet over Donau, og have angrebet et tyrkiske Corps af 8000 Mand saaledes, at 2500 Tyrker bleve døde paa Valpladsen. Desuden skal General Ribas have ved Brailow deels opbrændt deels sænket henved 40 tyrkiske Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Det her udspredte Rygte om en i Constantinopel ved et stort Oprør opkommer skrækkelig Jldsvaade, hvorved over 1000 Huuse vare lagte i Aske, og Sultanen tilligemed nogle af Gesandtene havde seet sig nødt til at tage Flugten, fortiener, uagtet sin Omstændelighed, ey endnu at troes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Altona, den 29 April. Private Breve fra London melde, at Lorderne Auckland og St. Helens Fitherbert ere ved Courerer kaldte tilbage fra Haag og Madrid, saasnart Hertugen af Leeds den 21de var afskediget. Tillige gik der i London det Rygte, at det geheime Raads Præsident, Lord Camen, ogsaa vilde takke af. Angaaende den til Petersburg beordrede Hr. Fackeners Reyse vil man vide, at den er af besynderlig Vigtighed, og at han skal tilendebringe Negotiationerne om en Definitivfred. – Da de Londonske Kiøbmænd naturligviis ikke tør vove at seende deres Ladninger under Engelske Flag til Østersøen, og det Hollandske ey heller dertil kan bruges, saa have de taget deres Tilflugt til Hamborgernes og, som man for 10 Aar siden vilde anseet for utroeligt, Nordamericanernes. Saaledes ere fra den 18de til den 22de hujus sex americanske Skibe fragtede fra London til Østersøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Kiøbenhavn, den 6 Maji. i Tallotteriets 499de Trækning i Altona, den 28de April, udkom følgende Nummere: Staden udkom J Tallotteriets 6te Trækning her Tirsdags følgende Numere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer Interessentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgiøres herved, at en General Forsamling skal holdes paa Compagniet Onsdagen den 11te Maji förstkommende; Thi anmodes de Herrer Interessentere, som ikke allerede have qvalificeret sig til Stemme Rettighed, og ønske at kaldes til General-Forsamlingen, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus hos Justits-Directeuren hver Mandag og Onsdag Formiddag fra 10 til 12 Slet, for at aflægge den af Interessenterne vedtagne Eed; tillige bringes Conventionens 6 Cap. 22 & 289. i behagelig Erindring for de af Compagniets Interessentere, som ikke hidtil have behaget at qualificere sig til Möde og Stemme i General-Forsamlingen; endeligen anmodes de Herrer Interessentere at gjemme Convocations-Billetten til fornøden Brug i General-Forsamlingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-06
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved at Onsdagen den 1ste Junii ved 9 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel Rester samt efterstaaende Chinesiske og Ostindiske Vahre, som alt 14 Dage forinden Auctioner i Compagniets Pakhuse kan tages i Opesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Kiøbenhavns Aar. muur, nen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Post-Tidender. lave gl. Mandagen, den 9 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Constantinopel, den 28 Martii. 10 og Fra de Africanske Regieringer vente vi endeel Krigs fartøyer til vor Flaades Forstærkning, saaog, efter nogles Meening, 12 Engelske Linieskibe, hvorom dog den her residerende Engelske Gesandt ey endnu veed det allerringeste. Dennegang lader det, som vor Flaades Plan ikke er at opsøge den Russiske Flaade ved den Krimmske Kyst, men den Flottille, som commanderes af General von Ri bas. – Alle de Pillegrime, som paa 16 Skibe vilde gaaet til Mecca, henved 4000 i Tallet, siges i en stærk Storm at være druknede. – Med den Pohlske Gesandts Underhandlinger gaae det overmaade langsomt, og den med Pohlen sluttede Alliance- og Commerce-Tractat finder flere Vanskeligheder, end man i Førstningen formodede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Rom, den 15 April. Cardinal Bernis, som ogsaa fra Kongen af Spanien faaer en aarlig Pension af 12000 Studi, har afleveret alle til hans forrige Gesandtskab henhørende Papirer til hans Jnterims-Eftermand, og allerede ophørt med de offentlige Conversationer, han forhen som Gesandt var vant at give i sit Palais. Endnu ere de Franske Prindsesser, ikke her ankomne. – Man veed ikke, om den nu dømte Cagliostro skal forblive paa Engelsburg eller transporteres til Cittadellet St. Leo; men hans Gemalinde skal, saalænge hun lever, indspærres i et Kloster. At den Orden, han har stiftet, og for hvilken han var Stormester, skulde have havt over en Million Medlemmer, anseer man med Rette for overdrevene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Jassy, den 20 April. Om Russernes nyeste Fordeele over Tyrkerne har man nu følgende tilforladelige Efterretning: "Da Mazyn var erobret, marcherede Generallieutenant Fyrste Gallizin igiennem Halvøen Kuncephan, og naaede sammes Odde, ligeoverfor Brailow. Han forefandt der Flotillen under Commando af Generalmajor von Ribas, som havde lagt sig for Bratlow, og fundet Leylighed til under Oberst von Ribas at sætte to Batailloner Grenaderer i Land paa Kuncephany. Denne Bevægelse tvang Tyrkerne til at forlade den befæstede Skandse paa benævnte Odde, og at kaste deres fleste Kanoner i Donau. De toge kun tvende med sig til den ligeoverfor liggende Øe, stak Redouten i Brand, og toge deres Tilflugt til et Retranchement, som var forsynet med 20 Kanoner og en Pacha med 1900 Jnitscharer. General Ribbas detacherede nogle Fartøyer, af hvilke endeel passerede om Natten, men Resten var udsat for Jlden fra de tyrkiske Batterier. Uagtet disse Hindringer satte dog begge Grenadeer=Bataillonerne i 10 Fartøye fra Kuncephan over Donau til den modsatte Strandbredde, hvor de tyrkiske Fæstningsværker vare anlagte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Jmidlertid ankom Fyrste Gallizin, som detacherede til Batailloner Infanterie og nogle Hundrede Kosakker i Fods med Brigadeer Lezzano, for at undsætte Oberst R. bas, og lod opkaste et Batterie paa Kuncephan Kyste ligefor den fiendtlige Fæstning. Alle disse Anstalter ble gjorte Natten til den 10de April. Den 11te begyndte Batteriet at spille, og Brigadeer Lezzano angreb de under Braillows Kanoner og de tyrkiske Fartøyer liggende Fæstningsværker, som de russiske Tropper inden tre Qvarteers Forløb havde med stormende Haand bemægtiget sig. De tyrkiske Skibe bleve deels skudte i Grund, deels saaledes tilreedte, at de ey længer kunne giøre Tieneste. Pachaen og de i Retranchementet værende fiendtlige Tropper bleve enten nedsablede eller druknede i Donau. Neppe 15 Mand fik, ved at svømme, reddet sig til Brailow. De russiske Tropper forbleve der i to Dage, indtil Fæstningsværkerne vare aldeles sløifede. De gjorde 17 Kanoner til Bytte; tre havde Tyrkerne faaet kastet i Søen, da de ey længer havde noget Haab om at holde sig. Efter fuldendet Expedition, i hvilken Russernes Forliis var meget ubetydeligt, begave de sig tilbage til deres Postering, efter i alt at have taget 9000 Cartoucher af forskiælligt Calibre, 26 Kanoner, 27 Faner og endeel andre Sejerstegn til Bytte. En Pacha af tre Hestehaler, een Samsondgi-Bachi, een Deli-Bachi og henved 100 Officerer og Gemene bleve gjorte til Fanger. Tyrkernes Forliis af Dræbte og Druknede beløber sig over 4000 Mand. Man har desuden ruineret 4 Bombarderere, 11 Kanoneerchalupper og mange mindre Fartøyer, og 183 christne Familier bleve bragte over til denne Side af Donau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Warschau, den 22 April. Den 14de og 18de i denne Maaned vil for mere end en Million Mennesker og deres talrige Efterkommere blive uforglemmelig; thi fra begge bemeldte Dage daterer Borgerstanden i Pohlen med Rette baade sin Lykke og sin politiske Existence. Under Stanislaus Augustus, vor kronede Menneskevens, vise Regiering skulde de i samme stadfæstede Love giøre Epoche, og Republiken selv lægge en nye Grundsteen til dens Magt og dens indvortes Storhed, ved ey allene at tilbagegive Borgeren sine gamle Rettigheder, men ogsaa tilstaae ham nye Fordeele. Allerede forde uldnan og da og næ længesiden var den Materie bragt i Forslag, den blev understøttet af den bedste Konge, og den oplyste Deel af Rigsdagens Stænder indsaae, hvor billigt det var at komme den fortrængte Borger til Hielp, og høre hans igientagne velgrundede Bønner; men længe, meget længe døvede Fordomme, ilde fortolket Egennytte, og fremmede skadelige Indflydelser Retfærdighedens Stemme, og hindrede den fra at erklære sig lydeligen for den Svage, indtil endelig begge disse Dage gjorde en lykkelig Ende paa Sagen. Den 14de blev nemlig denne vigtige Materie igien foretaget for Alvor, og den forsamlede Rigsdag fandt det værd at tage den under formelig Overveielse. Naturligviis opkom derover hæftige Debatter; man bestreed og forsvarede Borgene frygtede allerede, at deres Kongelige Beskytters overtalende Stemme vilde faae ondt ved at foreene Gemytterne, eller og at den dem saa magtpaaliggende Sag vilde atter komme i Langdrag, da Hs. Excellence Hr. Sucharzewsky, Landbud fra Calitz, der som Taler, ægte Patriot og sand Menneskeven er lige berømt og elsket traadde frem med et Project, hvis fortræffelige Udarbeydelse bedst kiendes deraf, at det uden nogen synderlig Forandring gik igiennem, og blev eensstemmigen antaget. Dette Projects af 18 Puncter bestaaende Grundlag blev af Stænderne overdraget til en særskilt Deputations nærmere Behandling, med det udtrykkelige Vilkaar, at den derefter skulde forelægge Rigsdagen det til virkelig lovmæssig Sanction. Dette skeede den 18de hujus. Og nu er da Borgeren igien vis paa sin Eiendom og sin Lykke, nu seer han med glade Blik de kommende Velsignelser imode, nu omarmer ham fuld af Erkiendtlighed Adelen, hvis Høymodighed kaldte ham til sig, og nu kommer Nationen Haand i Haand med uddeelt Kraft sin Velstand dagligen nærmere og nær J Forgaars ydede vort glade Borgerskab den mere. Almægtige sin Tak for denne lykkelige Begivenhed, ved at afsynge et høytideligt Te Deum i Stadens Hovedkirker, og derfra gik Toget til Slottet til Kongen. Landsfaderen var over al Maade naadig og nedladende, og gav de fleste sin Haand at kysse. Vil man vel fremdeles elske mig spurgde han en ham nærmest staaende Borger. For evig, evig, svarede Manden, ude af sig selv af Glæde, og omfavnede Kongens Knæe. Nu føler jeg mig dobbelt som Konge, sagde Stanislaus, i det han vendte sig til een af sit Følge, Et lydeligt Vivat hørtes derpaa fra alle Kanter, og saaledes endtes denne rørende Scene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Stockholm, den 26 April. J de sidste aatte Dage ere Anstalterne her blevne meget alvorlige, og der er for det første givet Ordre til 7 Linie skibes og 6 Fregatters tilfærdige Udrustning, ligesom ogsaa den hele Skjærflaade skal udrustes. Allene her ere 15 Galeyer og meere end 60 Kanoneerchalupper, Cuttere og Chebequer allerede tagne i Arbeyde. J Dag er det offentligen blevet bekiendtgjort, at ingen Uvedkommende maa lade sig finde ved Skibsholmen, og at Søeartilleriet antager enhver, der er tienstdygtig. Vor Coffardiefart bliver ved denne Leylighed paa nye forstyrret, og Handels huusene ere i Uvished, enten de skulle contrahere om Fragter eller ikke. Ogsaa ved heele Armeen sættes alting i marchfærdig Stand, og alle fraværende Officerer og Permitteerte ere kaldte tilbage til deres Regimenter, For eller imod hvilken Magt disse Udrustninger giøres, er endnu en Hemmelighed. Kongen skal saavel fra Rusland, som fra de allierede Magter have havt fordeelagtige Tilbud. J Cronstadt ligge 26 og i Reval 12 Russiske Linieskibe fuldkommen udrustede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Wien, den 27 April. dis dømt Efter en nøyagtig Beregning har Østerrige i Tyrkekrigen, fra den 9de Februarii 1788 til den 27de Julii 1790, mistet henved 130000 Mand, hvoriblandt 600 Officerer og 13 Generaler, som deels ere døde paa Valdpladsen, deels af deres Blessorer, og deels af Sygdom. - Krigsomkostningerne beregnes til 256 Million Gylden. 20 20 Berlin, den 30 April mig and Allene fra London er her i denne Uge ankommet 3 Courerer, og i Morges passerede en fra Breslau kommende Feldtjæger herigiennem til Potsdam, hvis Depecher formodentligen ere enten fra Constantinopel eller Czistove. Tyrkerne synes i eet og alt at forlade sig paa deres Allierede, og forlange, at disse skulle udrette alting for dem. Skulde dette modsatte Tilfælde engang indtræffe, at Tyrkerne skulde give dem Hielp, og de da ikke vilde gribe sig stærkere an, end i forrige Aar for dem selv, saa vilde man vel overhovedet ikke kunne giøre synderlig Regning paa denne Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Alle begyndte krigerske Foranstaltninger vedvare, og der kan ey endnu siges noget bestemt om Kriig eller Fred. Aarsagen, hvorfor man har ventet forgiæves paa det Russiske Hofs Svar, skal rigtig nok være, at det skarpe Engelske Ultimatum, som var afsendt til Petersburg, er blevet opholdt her, og at der først herfra blev sendt en nye ved Coureer til London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Den her værende tyrkiske Gesandt giør sig ret tilgode hos os, og man fortæller, at han forleden i et stort Selskab lod sig overtale til at drikke et Glas Champagne, dog med den Forsigtighed, at han først bandt et Tørklæde for Øynene. Formodentlig tager Mahomed det da ikke saa ilde op.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Amsterdam, den 3 Maji. Admiral Braam, som har faaet Commando over det til det Middellandske Hav bestemte Flaade, er allerede gaaet til Seyls med Krigskibene Geldern og Havhesten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Den i Morna nyeligen udbrudte Pest skal have grebet meget vidt om sig, og har allerede yttret sig i Corinth Patrasse og Napoli di Romagna.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
De Engelske Breve af 29de April ere udeblevne. Dog veed man med Vished, at der den 16de ey endnu var udnævne nogen udenlandsk Statssecretair i Hertugen af Leed Stæd, ligesom Hertugen ey heller for den nærværende eritiske Conjuncturers, men for sin svage Helbreds Skyld har begjært og faaet sin Afsked. Angaaende de nye Foligsforslage, som skulde sendes fra London til Petersburhar Gesandten Hr. Ewart, paa sin Reyse til Berlin, været i Conference med Regieringslemmerne i Haag, og dersom disse Forslage ogsaa finde det Berlinske Hofs bifald, saa er med det samme afgjort, at Fawkener skal gaae til Petersburg, hvorefter man da venter sig et lykkeligere Udfald af Underhandlingerne. Efter nogle Breve fra Haag, var Hr. Fawkener allerede passeret der igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Paa Børsen i Manchester have, efter foregaaende Jndkaldelse i Aviserne, alle Kiøbmændene, Manufacturisterne og Jndvaanerne den 19de April holdet en Forsamling, i hvilken blev taget endeet Beslutninger, som grunde sig paa Engelands ufordeelagtige Forfatning ved den forestaaende Kriig med Rusland, og beviise: at en Kriig ikkun bør begyndes efter Forsvars-Grundsætninger; at især et handlende, med svære Afgivter trykket, og saa dybt i Gield stikkende Land som Storbrittanien ikkun efter alleryderste Nødvendighed maatte indlade sig i Kriig, at det Paaskud, at soutenere Ligevægten i Europa, altid bliver en ubeviist og utilstrækkelig Grund til Fredsbrud, og at enhver Alliancetractat, hvis Hensigt eller Følge kan være, at indvikle Storbrittannien i Stridigheder paa det faste Land, er skadelig for Nationens Jnteresse. Vel har Kronen Ret til at erklære Kriig, men den skylder unægteligen Folket Regnskab for Aarsagerne dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Kiøbenhavn, den 9 Maji. Under 29de April d. A. er den ved det 1ste Jydske Jnfanterie-Regiment staaende Premier-Lieutenant von Lewerckhuusen benaadet med Capitains Caracter, og under samme Dato er Premier-Lieutenant von Selmer ved det Giellandske Jnfanterie=Regiment, allernaadigst udnævnt til Capitain a la suite ved den Norske Armee, og afgaaet fra bemeldte Regiment.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
J Tallotteriets 4de Trækning i Wandsbeck, den 5te Maji, udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge, fra den 30te April til den 7de Maji ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 19 Par, Fødte Drenge 34, Piger 17. Tilsammen fødte 51. Døde Mænd 19) Qvinder 23) Drenge 21, Piger 25, af følgende Sygdomme: Alderdom 7 Apoplexie 1. Barselseng 3. Brystsyge 100. Feber 1. Forraadnelses=Feber 2. Friisler 1. Gicht 2. Hastig død 1. Jnflammation 1. Kopper 2. Mæslinger 32. Pleuris 1. Rørelse 1. Slags. Tænder 2. Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 8. Vattersoet 1. Tilsammen døde 88. Altsaa 37 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer Interessentere i det Asiatiske Compagne bekiendtgiøres herved, at en General-Forsamling skal heldes paa Compagniet Onsdagen den 11te Maji förstkommende; Thi anmodes de Herrer Interessentere, som ikke allerede have qualificerer sig til Stemme Rettighed, og ønske at kaldes til General-Forsamlingen, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus hos Justits-Directeuren hver Mandag og Onsdag Formiddag fra 10 til 12 Slet, for at aflægge den af Interessenterne vedtagne Eed; tillige bringes Conventionens 6 Cap. 22 a 28 s. i behagelig Erindring for de af Compagniets Jnteressentere, som ikke hidtil have behaget at qualificere sig til Möde og Stemme General-Forsamlingen; endeligen anmodes de Herrer Interessentere at gjemme Convocations-Billetten til fornöden Brug i General-Forsamlingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-09
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved at Onsdagen den 1ste Junii ved 9 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretager Auction over endeel Rester samt efterstaaende Chinesiske og Ostindiske Vahre, som alt 14 Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuse kan tages i Øyesyn. Kielderen under Gaarden No. 199, i Frederichsberggaden. tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er til førstkommende Paaske ledig, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-13
Kiøbenhavns Aar. No. nant. nu nu Post-Tidender. unt. Holstein. pitalsFredagen, den 13 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Van opsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-13
Smirna, den 20 Martii. Uordenen tiltager her stedse, og de udisciplinerte Tropper begaae ustraffet tusinde Slags Udsvævelser. Det er allerede saa vidt, at man neppe tør vove sig ud paa offentlig Gade, af Frygt for at blive overfaldet. Regieringen, som længe har været paa svage Fødder, taber efterhaanden gandske sin Anseelse. Gud see i Naade til os, thi, for at giøre vor Ulykke ret fuldkommen, hiemsøges vi endnu af en anden Landeplage, nemlig en Pest iblandt vore talrige Faarehjorde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-13
Madrit, den 8 April. J Sevillien, Cordug, Castilien, Murcia og Valencia er der nu paa paa tredie Maaned ikke faldet een Draabe Regn, til ubodelig Skade for Sæden og Viinstokken. Allerede dette kunde være nok til at bringe Landmanden i stor Forlegenhed. Men nu yttrer sig ogsaa en smitsom Syge iblandt Faarene i bemeldte Provindser, hvis fiine og fra alle Kanter søgte Uld var for Jndvaanerne en aarlig Rigdomskilde. Skulde ogsaa denne Plage tage Overhaand saa vil Tabet derved ikke saa hastig forvindes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-13
Fra den 20de til 28de Martii er der til Cadix ankommet 14 Skibe fra Honduras, Monteviden, Chartagena, Havanna, Vera-Crux og St. Domingo, med 241302 Piastre, en stor Deel forarbeydet Sølv, 70285 Arober Tobak, 41795 Arober Sukker, 1666 Arober Bomuld, 50087 raae Hunde, og 14505 Pund Caffe, foruden adskillige andre Varer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-13
Nantes, den 21 April. Endelig indløber nu, med et fra Port an Prince ankommet Skib, den Efterretning, at vore Krigskibe med Tropperne vare efter 25 Dages Reyse lykkeligen komne derhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-05-13
Wien, den 27 April. J Gaar Morges reyste Erkehertuginde Christine med sin Gemaal, Hertugen af Sachsen-Teschen, herfra til Dresden, hvorfra de, efter et kort Ophold sammestæds gaae videre til Hyldingen i Brüssel.