JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-11
J Ribe Stifts Avis har Hr. Distrikts Chirurgus Rønne i Lemvig bekiendtgjort, at et Rygte var udspredt, at han urigtig skulle have behandlet min nu afdøde Broders Amtsprovst Lunds Sygdom, og til sin Retfærdiggiørelse har han ladet indrykke Sundheds=Collegiets Erdagtning, der aldeles frikiender ham for nogen Forseelse, ved den anvendte Cuur. Jmod denne Bekiendtgiørelse. kan ingen have at indvende. Men naar Hr. Rønne derefter i sterke Udtryk ivrer imod en Guds Tiener, som uden Følelse kan see den ene efter den anden at bortdøe af dem, som have lagt under samme Hierte m.v. og advarer ham, ei at kaste Haan paa Lægens Stand, da kunde disse Udeladelser muligen hentydes paa Undertegnede; thi baade er jeg den Afdødes eneste Broder, her i Provindsen, og efter en almindelig Tallebrug, hvis Rigtighed her ei er Sted at undersøge, pleier man at kalde Medlemmerne af den Stand, til hvilken jeg har den Ære at høre, Guds Tiener. Derfor troer jeg, at skylde mig selv følgende Erklæring. Ligesom jeg aldrig har havt mindste Formodning om, at min Broders Død er foranlediget, ved hans Læges urigtige Behandling u Sygdommen, er jeg mig ogsaa bevidst, ingensinde til noget Menneske at have yttret en saa fornærmende Beskyldning, jeg tør i den Henseende opfordre saavel enhver anden, som især de tvende i Lemvig, med hvilke jeg efter Dødsfaldet har Brevverlet, til at erklære, om jeg har givet den fierneste Anledning til et saadan Rygtes Udbredelse. Om jeg med følesløs Ligegyldighed hørte Tidenden om dette uventede Dødsfald, derom kunde, hvis det var nødvendigt, saavel mine strax efter Dødsfaldet til Lemvig skrevne Breve, som ogsaa den Hædersmand her i Amtet vidne, der bragte mig denne overraskende Efterretning, nogle Timer før jeg fra selve Døds stedet underrettedes derom. Hr. Rønne, som jeg aldrig har seet, vilde i denne Bekiendtgiørelse, den jeg ugjerne nedskrev, blot see en Retfærdiggiørelse for mig selv; og at jeg ikke indlader mig i nogen videre Avisfeide om denne Sag paa en Tid da mit Hierte har lidt saa meget ved Tabet af den kiereste af mine Slegtninge, vil enhver billigtænkende blandt mine Medborgere uden Tvivt finde rigtig. Starup, den 1ste Febr. 1814. L. M. Lund, Sognepræst til Starup og Nebel ved Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-11
Jkke bør vi undlade offentlig at aflægge vores Tag gelse, til den virksomme og ædelmodige Hr. Pastor og Ridder Hjerrild i Øse fordi han, uanmodet har indsamlet i hans Meenighed, tilligemed hans eget Bidrag 4 Tdr. Rug og 4 Td. Boghvede, til Understøttelse for os i Ol god Sogn, der, ved det stærke Uveir den 20de Julii 1813. leed saa betydeligt Tab paa vores Korn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-11
Som fundne Sager er paa Politiekammeret indleveres et sølvbeslaget Spanskrør og en Fruentimmer Lomme med 6 et Kridthuus, en Skindpung og en Nøgle udi; hvilke Sager Eierne kan faae udleveret imod behørig Legitimation og og paagaaende Omkostninger. Ribe, den 8de Februar 1814. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-11
Fra sin Eier er for en 14ten Dage siden paa en Mands i Forstue her i Byen imod hans Vidende fra ham bortstiaalet et Par ganske nye Skøyter med nye Remmer og nye Messing Ringe. Hvo som kan give Oplysning om i hvor disse Skovter nu kunne være at finde loves en passende Douceur som anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-11
Tirsdagen den 1ste Februari er forlagt et Guld LommeUhr her i Byen, men hvor kan ikke bestemt angivsUhret viste Dato, havde een Guld Kasse og een SkildpadesaKasse, samt mærket paa Stolpen med N. p. hvo som kan give Oplysning om dette Uhr kan vente en god Dusør, naar det meldes her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-11
Forsøg til en almeenforstaaelig Oversættelse af Pauli mindre Breve og Jacobs Brev; af Doctor, Frost, Sognepræst til Waarbasse ved Colding, er færdig fra Pressen og faaes i Aalborg hos Hr. Boghandler Sadolin, i Wiborg hos Hr. Kammerraad Just, i Randers hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff, i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Elmquist, i Horsens hos Hr. Bogbinder Holst, i Coldinat hos Hr. Bogbinder Meel bye, i Odense hos Hr. Bogbinde; F. Milo, i Ringkiøbing hos Hr. Fuldmægtig Kølbye og her i Ribe hos Giestgiver Hr. Captain Ramsing for 4 Rbmist. Navneværdie. NB. J Fortalen paa sidste Side, maae, istedetfor bet læses halv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Jndenlandske Efterretninger. (Af fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Det er Vore troe Undersaatter og hele Europa beFendt, hvor redeligen og uafladeligen Vi, først som Tronarving og derefter som Konge, have ønsket og bestræbt Os for, at vedligeholde Fred for Vore Riger og Lande, og ved Fredens Velsignelser at fremme deres Velstand og Lykke. Medens Krigen, siden 1792, rystede alle andre Europas Stater, lykkedes det i fulde 15 Aar, at afvende dens Forstyrrelser og Farer fra disse Riger og Lande. Jkkuns da fremkaldtes til Vaaben, naar det gialdt om at værge for Fædrenelandets Rettigheder, og at opretholde dets Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
J Aaret 1806 nærmede de krigende Magters kjæmpende Hære sig til Statens Grændse, mod Fastlandet. Vore sammendragne Tropper holdtes da der, for at fikkre mod saadanne Boldsomheder, som Grændseprovindser, blottede for væbnet Forsvar, i en saadan Tid maatte være og vare udsatte for. Vore Hensigter vare rene og aabne. Vort Folk og Europas Fyrster erkiendte dem som saadanne. Alle Forbundene med fremmede Magter vare fornyede og bekræftede. Med ærlig Troskab opfyldte Vi Pligterne, som de paalagde Os. Ingen Paastand yttredes fra Vor Side, som kunde opvække Tvivl og Hensigt til Trette med nogensomhelst Magt, mindre endnu fremkalde til Angreb eller Overfald. Alle Nationers Skibe søgte Sikkerhed i danske og norske Havne, og fandt den der ligefor Alle. Vi nærede da roligen det Haab, at enhver vilde indsee, at det fra Vor Side saaledes fulgte politiske System vilde være i alle Henseender ufornærmende og det eneste, som, efter Vor Stats Beliggenhed, stemmede med dens Jnteresse, og med det øvrige nordlige Europas tillige. Men dette Vort retmæssige Haab blev pludseligen skuffet. Sielland og med den Hovedstaden overfaldtes baade til Lands og til Vands af en meer end almindelig Overmagt, og Flaaden faldt de Angribende i Hænde. Jmidlertid opbragtes de talrige danske og norske Skibe, som i Tillid til Statens Fred, before alle Havne. og de, med deres Ladninger, Nationens kostbare Eiendom, gjordes til Bytte. Et saa overordentligt Angreb fremkaldte til Modstand, som fandt almindeligt og lydeligt bifald, ogsaa hos de største Kontinental=Magter, og som ledte til nøiere Forening med Frankerige, der tilsagde Forbund og Understøttelse. Men ved denne Understøttelse selv forøgedes kun Statens Byrder, uden at Diemmedet blev opnaaet. For en Tid forstærkedes vel Forsvaret til Lands, men uden at derved kunde udrettes noget mod Magten paa Søen. Jmidlertid rystedes Folket, i den foregaaende Fredstid erhvervede, Velstand ved Krigens Udbrud, og ved dens Fortsættelse. Kilderne til denne Velstand svækkedes meer og meer. Statens Jndtægter og sammes Beløb i Værd maatte aftage i lige Grad, som dens uundværlige Fornødenheder, og med dem dens Udgivter, tiltage. Nationens vigtigste Erhverv ved Skibsfart og Handel afbrødes, og endelig indførtes et System, som umiddelbar virkede imod al Samfærsel til Søes imellem Nationer og Stater, og tilintetgjorde for vore Riger og Lande den sidste Levning af den Søehandel, som endnu havde lindret Krigens Onde, uden at før nærmere til det angivne Øiemmed: Freden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
J en saa fortvivlet Stilling, som en langvarig Forsvarskrig, og tilsidst den almindelige, alt fortærende Krigslue, som har udbredt sig over hele Europa, har fremkaldt, og som Vor nidkiære Omhue for Vore troe Undersaatters Velfærd ikke, under saa overordentlige Uheld, har været istand til at afværge, have Vi maattet gribe til det eneste Middel, der nu frembød sig, for at redde Norge fra at forkomme af Hunger, medens Danmark, kjæmpende mod ulige Kraft, ene bar Stridens Byrder, og udsattes for dens Følger. Vi have, under alle disse sammenstødende haarde Uheld, maattet aftræde, til den svenske Krone, de Rettigheder til Kongeriget Norge, som Vi arvede fra Vore Forfædre. Vi afholde Os fra at skildre de sørgelige Følelser, som Sønderrivelsen af Baandet mellem begge Riger, foraarsager Os. Enhver Dansk, enhver Nordmand vil letteligen slutte sig dertil af hvad han selv føler. Staternes Skjebne staaer i Forsynets Haand, Vi have intet forsømt i de 7 Aar, medens Kampen har varet, for at vedligeholde det Baand, som flere Aarhundrede og Nordmændenes urokkelige Troskab gjorde ætværdigt. Det første Brud derpaa fandt Sted da Staten berøvedes sin Flaade, og derved Midlerne til fælleds Undsætning fra det ene Rige til det andet. Alle omgivende Magters Forening imod Monarkiet har fremskyndet den voldsomme Sønderrivelse. Jmidlertid have Vi sørget for, at under den Regiering, der træder ind i vores Sted, enhver Norges Jnd bygger, efter sin Stand og sin Stilling, skal nyde og beholde de Rettigheder og Friheder, som han er i Besiddelse af Aldrig kunne, aldrig ville Vi glemme den Troskab og Hengivenhed for Os og Vores Stamme, hvilken det ædle norske Folk i alle Tider og Tilfælde har givet saa rørende Beviser paa. Saalænge Troskab blandt Folkeslægterne agtes som en Dyd, ville Nordmændene nævnes som de, der stode ved Siden af, eller overgik ethvert andet Folk i denne Dyds Udøvelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Vi og Vore Forfædre have stedse faderligen regieret over det norske Rige. Villigen ydede Danmark i disse sidste Nødens Aar det Korn, som de Norske Brødre, trængte til. Vort oprigtige Ønske er, at Lykke og Held maa til den seneste Tid blive det tappre og ædle norske Folks Lod. Middelfart, den 18de Januar 1814. tim i Fierdie reiske R.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Statstidenden anmelder Kongens Tilbagekomst med følgende Ord; "Kiøbenhavn den 7de Februar. Jaftes Kl. 9 1/2 ankom Hs. Majestæt Kongen igien her til Hovedstaden."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
General=Postdirectionen undlader ikke herved at bringe til de Korresponderendes Kundskab at 2 Post baade, indehavende de tvende Brevposter mellem den 13 og 24 Januar for Jylland og de trende mellem 13de og 26 Januar for Fyen ere efter Sandsynlighed, uagtet al muelig anvendt Bestræbelse for deres Biergning, forliste paa Overfarten over det store Belt, da de af Postmandskabet og medfølgende Reisende maatte forlades efter flere Dages Fastsidden i Jsen, uden at det var disse mueligt, formedelst den haarde Frost og Udmattelse, at bierge Postsækkene. General=Postdirectionen, den 7de Februar 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
General=Postdirectionen har bekiendtgjort, at Brevetil Norge og Sverrig i Fremtiden modtages paa det Helsingøerske Postkontoir i Hovedstaden tvende Gange ugentlig, og at den under Krigen etablerede Paketfart imellem Danmark og Norge over Fladstrand fra nu af ophører, samt at ogsaa den ifølge Krigen anordnede Læsning af Breve til og fra Sverrig og Engelland fra nu af er ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Under 15de f. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Chefen for det jydske Regiment lette Dragoner, Hr. Niels v. Engelsted, Ridder af Dannebrog, til Kommandeur af samme Orden. Den 27de December 1813 faldt under Glückstads Belering paa Batteriet Holstein sammesteds, truffet af en fiendtlig Kugle, Søe=Kapitain Stephan Didrich Kruse, Chef for det glückstadske Søeværn samt derværende Eqvipage, og Ridder af Dannebrogen. "Hans bedrøvede Efterladte - hedder det i Anmeldelsen - finde deres eneste Trøst i, at han midt i et lyksaligt Liv blev rammet af den skiønne Død, han altid selv havde ønsket sig, for sin Konge og sit Fædreneland, og som han først i denne Fægtning paa en høist forunderlig Maade, synes at have anet, hvorvel han af alle de Officerer, Fæstningen indsluttede, var udkaaret til et forgiæves Offer for deres ærefulde Bestræbelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Aalborg Stifts Capitelstaxt for 1813. a) for Vensyssel og Hanherreder. Rug Tønden 28 Rbd., Byg 14 Rbd., Havre 8 Rbd. b) for Thy og Morsøe, Rug Tønden 34 Rbd., Byg 16 Rbd., Havre 9 Rbd. Kapitelstaxt for 1813 Aars Afgrøde i Siellands Stift: Rug 21 Rbd. 66 s., Byg 12 Rbd. 29 s., Havre 7 Rbd. 24 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Viborg Stifts Kapitelstaxt for Aar 1813 Rug 1 Td. 28 Rbd. 4 Mk. 4 s., Byg 1 Td. 13 Rbd. 2 Mk. 8 s., Havre 1 Td. 7 Rbd. 3 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Udenlandske Efterretninger. (Af Statstidenden Mariboe og f. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Basel, den 22 Jan. De 3 Monarcher havernu samtlig forladt Basel; deres Ministre følge efter i disse Dage. Mangelen paa Heste og Qvarterer i de smaae franske Stæder forvolde at Reisen kun kan gaae langsom fremDen allierede Armee staaer nu allerede Halvveien mellem Basel og Paris. Fyrst Schwarzenberg og Feldmarschal Blücher kunne række sig Haanden naar de ville Nogle formene at det ved Chalons-sur=Marne snart vi komme til et Slag, ifald ikke Freden forinden undertegnes, J Frankrig er publiceret: "Keiseren har med Fordinand den Syvende sluttet Fred, Soult og Suchet komme med deres Armeer i Jilmarscher for at forene sig med Keiseren, og at slaae de Allierede ud af Landet." - Meni opfangede Breve hedder der, man veed hvad det betyder, naar man her ankyndiger 30000, hist 100,000 Mand o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
J dette Øieblik erfares at Schwarzenberg og Blücher, allerede ere forenede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
München, 22de Jan. Gen. Gr. Wrede havde sit Hovedqvarteer mellem Chattenoy, Neuschateau og St. Cristoff, men er nu forenet baade med Blücher og Schwartgenberg. Ravn Estape var den 11te besat af Oberst Schebler, som gjorde der en Capitain og flere Mand til Fanger, Baron Gravenreuth gjorde med sin Esceston en Patrouille til Lüneville, og blev ikke allene af Jndvaanerne modtaget med kiendelig Glæde, men erfarede ogsaa at Fienden havde rømt Nancy Natten til den 14de, samt at den anordnede Folkebevæbning i Meurthe Departementet overalt fandt lige saa lidet Jndgang der som nogen andensteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
De nu forenede samtlige Armeer danne en frygtelig Linie imod Paris. Keiser Napoleon opbyder derimod alle sine Stridskræfter, hvortil ogsaa er draget Marmonts og Victors Corpser. Men derved værende tydske Tropper, endog fødte Elsasser, desertere stærk med Heste og Vaaben til de Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
(Af samme Blade.) Pariser Blade berette som en høist vigtig og interes, fant Nyhed; at Hs. Maj. Kongen af Rom (som i næste Maaned fylder sit 3de Aar) har allereda ved Re vierne gaaet længe omkring imellem Tropperne i Uniform.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Keiser Napoleon har, efter alle Reisendes Udsigende den 16de Jan. i Spidsen for sin Garde virkelig forladt Paris, og havde mellem Chalons og Metz samlet en stor Hær, men som for største Deelen bestod af Nationalgardens Kohorter. Nyeconscriberte, samt, som for meldt, Mortiers og Victors Corpser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
En Coureer, som Natten mellem 16de og 17de passerede Basel, har der udspredt den Efterretning at den franske Hovedmagt skulle af de Allierede være aldeles slagen. Længere hen ville man endog vide Omstændighederne, og paastod at der var gjort en stor Mængde Fanger, Men overgivet og det hele Franske Artillerie falden i de Allieredes Hænder. Ogsaa i Duffeldorff havde man i de sidste Dage af Januar samme Rygte, og i Mannheim sagde man, at de Allierede stode nogle Mile hiinsides Møtz. Lignende Rygter gik ogsaa den 26de i Frankfurt og 29de i Amsterdam. midlertid er dog ikke sandsynligt, at noget Afgiørende kunne være foretaget at de Allierede førend den 21de; da de 3 Monarker først den Dag forlode Basel, for at drage til Hovedqvarteret. Udvandrende fra Hamburg sige, at paa sammes Gade hiørner er opslaaet befaling: at da nu allerede een Maaned er forløben siden Provianteringen, skulle Jndvaanerne levere de 4 Maaneders Forraad i Magasinerne. Resten for een Maaned maatte de beholde selv, og naar denne var optæret maae de forlade Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Den 18de Jan. ankom det ved Magdeburg brugte Beleiringscorps for Hamburg. Det for Torgau staaer derimod nu for Magdeburg. 50 Vogne med Stormstiger &c. ere ogsaa ankommen for Hamburg. Walmodens Corps staaer ogsaa for Hamburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
(Ved Avisens Slutning manglede Kiøbenhavns Post. Elis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Söndagen den 20de Februar bliver Bal i Ribe forenede Klub. Ballet begynder Kl. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
J Grønnegade No. 285 i Ribe bekommes : Lysguul Candis. Brun Puddersukker. Destilleret Kornbrændeviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Norsk Kommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Norske Brædder af forskiellige Slags. Svenske 5 Tom Søm. Spansk Salt. i større og mindre Partier til meget billige Priser hos Endvoldsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Heglet Hør tages tilkiøbs hos Spandet i Nørregade. Et Exemplar af Holbergs Comoedie, er for nyelig udlaant; men da man ikke bestemt veed til hvem, saa anmodes Laaneren herved, snarest mueligt at tilbagelevere Bogen her til Adresse Contoiret. Paa Titelbladet staaer Navnet O. Kalhauge. Skildringer af Nutidsfeltherrer og deres Levnet ved J. K. Høst, 1ste Hefte er udlaant uden at Vedkommende kan erindre til hvem. Hobolt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Hos undertegnede kan antages 2 Pigebørn af honette Forældre i Kost og Logie, samt nyde Underviisning i Linnedsyning og Strikning om forlanges. A. C. Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Hvor et vel indrettet Huus faaes tilkjøbs erfares hos Ribe, den 15de Febr. 1814. M. C. F. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Da det er mig ubekiendt hvor min fraskildte Mand, afskediget Underofficeer Lars Christensen opholder sig, saa har jeg ikke kunnet opfylde det Kongelige danske Cancellies naadige Resolution, efter hvilke vi for Overøvrigheden skulde forsøge Forliig til Egteskabets Forsættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-15
Jfølge høibemeldte Collegiums senere Skrivelse bliver altsaa herved bemeldte afskediget Underofficeer Lars Christensen, i disse Aviser 3de Gange indkaldet med 6 Ugers Varsel, til at møde med mig for Overøvrigheden inden denne Tids Forløb, for at forsøge benævnte Forliig. J Mangel af hans Udeblivelse eller Tilkiendegivelse af Ophold, agter jeg allerunderdanigst at ansøge om Egteskabets aldeles Ophævelse. Colding, den 12te Februar 1814. Else Jacobsdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Udenlandske Efterretninger. (Af Lybekker Correspondent og f. Aviser.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Jtalien. Det stadfæstes nu fra flere Sider, at Kongen af Nappel har afgivet sin befinitive Erklæring, hvorved ogsaa denne Fyrste tiltræder Forbundet mod Frankrig og stiller en Armee, paa 40,000 Mand. De neapolitanske Tropper, have allerede rømmet Bologna. - Vicekongen, var den 12te Januar endnu i Verona; af den Omstændighed, at der ikke nyelig var skeet noget Angreb, vil Nogle udlede, at der underhandledes, hvilket dog er uvist Vicekongen saavelsom hans Gemahlinde skal befinde sig i en meget vanskelig Situation. Fra Frankrig forsikres, at hans Armee udgjør 60,000 Mand, foruden en Reserve af 24000 ved Alexandria, og at alle de italienske Festninger ere got forsynede. Det hedder ellers at engelske Tropper fra Sicilien ville giøre Landgang ved Genun. - Festningerne Cattaro i Dalmatien og Grado i Jstrien have overgivet sig til østerrigske Tropper den 8 og 18de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Tydskland. Kronprindsen af Sverrig er den 2den Febr. ankommet til Hanopeer; man veed ikke hvorlænge han bliver der. Han har aflagt et Besøg hos Hertugen af Cambridge, som denne har giengieldt De svenske Tropper trække nu igiennem det Hannoverske til Holland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Efter Skrivelse fra Cassel og Würsburg har den franske Keiser gjort adskillige Forsøg paa at faae aabnet Underhandlinger; det hedte endog, at en Fredscongresskulde holdes i Chatillon af hvilket Navn der gives flere Stæder ved Seine, Loire, Sane a.) men Krigsforetagenderne ere ikke ophørte, og Fredstilbudene skal være forkastede, fordi Frankrig ikke vil give den fordrede Garanti. Det forsikres nu endog for Vist, at Keiser Alerander skal have erklæret, at han kun i Paris vil undertegne Freden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Om de allerede Armeers Fremrykken i Frankrig give de tydske Blade fremdeles følgende fortsatte Efterretninger: Det 3die Corps af den forenede store Armee under Fyrsten af Schwarzenbergs Overcommando har den 17de indtaget Langres (i Champagne, Ø. for Orleans og omtr. 36 danske Mile fra Paris.) Denne Stad forsvaredes af 7 Garderegimenter under Hertugen af Treviso (Mortier, som vare komne fra Namuur, og derpaa trak sig til Joinville. General Wrede, som stod ved Neuschattel, er brudt op til Bourmont. Grev Bubaa søger at adsprede de enkelte Corps, som dannes i det sydlige Frankrig, for at dække Hovedarmeens venstre Flanke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Keiser Alerander er den 22de Jan. kommet til Langres, og den 25de er Keiser Frantz, Kongen. af Preussen og Lord Castlereagh indtruffet sammesteds. (Denne Stad kaldtes hidtil Jomfruen, fordi den aldrig havde seet nogen fiendtlig befalingsmand inden sine Mure. - Hertugen af Vicenta(Coulingcourt) var ankommen til Chatillon i en Sendelse til Keiser Alexander; da Grev Thurn, som forhen var indrykket sammesteds, spurgte hvad han havde at befale, svarede Hertugen: at kun Sejerherren tilkom det at befale. Krigsoperationerne ere dog ved denne Sammenkomst ikke standsede. General=Platows Forposter staae nær Chalons sur Marne. Stæderne Toul og Nany have overgivet sig; i denne sidste Stad befriedes adskillige fangne Spaniere, hvoraf nogle toge Tieneste mod de Franske. Østerrigske Tropper under Colloredo ere indrykkede i Dijon ( Bourgogne, S. for Langres, hvorhen ogsaa Schwarzenberg har begivet sig. Staden Bar bleve de Franske efter en hidsig Fegtning den 24de Jan. tvungne at forlade; adskillige Krudtkarrer sprang i Luften midt imellem Jnfanteriet; General Giulay fik en Hest skudt under sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Den 20de Januarii er Savoyens forrige HovedstadChambery besat af Østerrigerne; det hedder, at General Dupas med 400 Md. skal være blevet fanget deri Nærheden. Efter Privatbreve skal Grev Bubna samme Dag, ifølge en med Mairen afsluttet Capitulation være indrykket i Lyon. General Kleist er gaaet over Rhinen ved Neumied den 16 og 17 Jan. Det hedder, at Numur skal være taget ved en Overrumpling af Kosakkerne; og at Forsøg af de Franske, at tage Lyttich tilbage, (hvilken Stad General Winzingerode havde besat) skal være mislykket. - General Yorks Corpsblokerer Festningerne Saarlouis, Lutemburg, Thionville og Metz. Indbyggerne i de indtagne franske Provindser afvæbnes, en Mand, som var truffen med Vaaben i Haand, blev dømt tildøde, men dog benaadet da han var Fader, til 6 Børn. De Keiserlige Kasser tages under Beslag, af preussiske Intendanter, som Afdrag i de Contributioner, Preussen har maattet yde Frankrig. Adskillige Skatter saavelsom Tobaksmonopolet ere ophævede i disse Egne; derimod er der paalagt de overrhinske Departementer en Contribution. Ligesaa er Staden Bourg en Bressa paalagt Brandskat af 100,000 Franker, fordi Indbyggerne ved de østerrigske Troppers Jndrykning gave Jld paa disse, hvorved adskillige af Mandskabet og 2 Officerer faldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Jfølge de nyeste Efterretninger over Berlin af 8de Ferbruar var den combinerede Armee i Frankrig bestandig i Fremrykken. Blücher havde den 24de sit Hovedqvarteer i Vaucouleurs. Kongen af Preussen var den 29de i Chaumønt, og vilde den 1 Februarii være i Troyes. Efter den Leipziger Avis skal Kofakkerne endog streifet lige til Fontainebleau, 7 Mile fra Paris.