JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-17
Den 30 dito om Morgenen Kl. 7 passerede Kullen, havde adskillige medgaaende Skibe hos dem. Samme Dags Formiddag Klokken 10 satte Flag til paa Mesanstoppen og strøg Bramseil for Kronborg, seilede samme saanær som mueligt var, og, da de paa denne hele Reise ikke havde erfaret det mindste som kunde være til Hinder i sammes Befordring, saa meget mindre som Fyrene paa Anholt og Gilleleie vare i Brand, de blev de, da Vinden var føielig, at seile hid op efter. Klokken 12 om Middagen passerede paa Høiden af Torbek en Flaade af Engelske Skibe, som laae til Ankers omtrent 1/2 Miil i Læ af dem, blandt hvilke var en Todækker som skjød; de vedbleve at seile deres Kurs tæt ved den danske Kyst, uden enten at vide eller have mindste Tanke om, at der var Ufred; thi i saa Fald, formodede de enten at være blevne stoppede eller advarede ved Kronborg. Strax derefter passerede dem en Dansk Jølle med 3 Mand, hvilke de spurgte, hvad den Skyden vel skulle betyde, og om der var Ufred imellem Dannemark og Engelland? De gave dem til Svar, at de frit kunne seile til Kiøbenhavn uden nogen Hindring; de holdt derfor ind efter under den Danske Kyst. Strax efterat de vare passerede Skovshoved, kom en Engelsk Frydser, som skjød 2 skarpe Skud til Comporenternes Skib, og i det samme udsatte en Chalouppe med 8 Mand bemandet, hvilke bevæbnede kom ombord til dem inden for Skovshoved, omtrent en halv Miil fra Batteriet Tretroner, De toge strax Commandoen fra dem, og begyndte at krydse, for at komme op til Flaaden igjen, men da Vind og Strøm var imod, var det ikke mueligt, og som de vare i Frygt for at drive med Skibet for nær ind til Batteriet, gik de til Ankers Kl. 5 om Eftermiddagen paa en halv Mis Distance nær Batteriet, hvor de faae til neste Dags Morgen Kl. omtrent 7, da de lettede Ankeret og krydsede Skibet. op til Flaaden og lagde det der til Ankers, uden at de fra den Tid Skibet saaledes blev anholdt og overmandet, kunne faae nogen Hielp til at frelse Skib og Ladning af deste Vold uagtet deres Flag valede den hele Tid. Toppen. Da den Engelske Overmanding havde bragt deres Skib til Flaaden, bleve de samtlige bragte ombord paa den Engelske Krydser og Skipper Bergmann frataget alle hans Skibs= og Ladnings Dorumenter. Den 3 Novbr. bleve Comparenterne satte i Land paa Hveen, hvorfra de den 8 Dito ankom her til Kjøbenhavn, derimod Styrmanden Peder Jensen og Matros Hans Olsen forbleve tilbage i Skibet. At det passerede, sig saaledes i Sandhed forholder, og at det den som forklaret er, ved Overmagt af de Engelske fratagen deres Skib og Ladning er skeet uden nogen paa Skibet værendes Forseelse, lovede samtlige Comparentere med deres forporlig Eed at kunne og ville bekræfte hvor og naar det af dem maatte blive forlangt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-17
J Kraft heraf protesterede Skipper forene Anderes Bergmann imod alt An= og Tilsvar for det ham saaledes med Vold fratagne fornævnte hans førte Skib og der værende Ladning, saavel som den des formedelst har vende Tab, Skade og Bekostning, og forbeholdt sig sin egen, saavel som Skib og Ladningens Eieres samt alle Vedkommendes Ret, til at erholde Erstatning for samme af hvem det maatte vedkomme at erstatte, lide og bære. At forbenævnte Capitain Lorenz Andersen Bergmann, tillige med hans Skibsmandskab agtede i Dag for den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret at bedige forestaaende Forklaring, blev ved mig Natario efter hans Forlangende i Gaar skrivelig bekjendtgjort, Hr. Mægler Wessely. derne præsente reste Joh. Chr. Liisbrich. kiønninGud attestor Anno et die at unten. C. F. Olsen, Bor Lud(L. S.) Fremlagt i 2det Vidnekammer ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stads=Red i Kjøbenhavn, den 11 Nov. 1807. Presshan,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-17
Efterat bemeldte Rotarial-Jnstrument for fornævnte Capitain Lorenz Andersen Bergmann og Skibsfolk var oplæst, svor og bekræftede de hver for sig med corporlig Eed og oprakte Fingre efter Loven, samt alle eenstemmigen udsagde og forklarede, at det sig i alle Maader i Guds Sandhed saaledes forholder og virkelig er tilgaaet og passeret som meerbemeldte Notarialstrument indeholder og omformelder. Mægler Wessel mødte ikke, ei heller nogen paa hans Vegne. De Mo dende bleve demitterede, hvorefter Reqvirenten begjere de sig det Passerede beskreven meddeelt, og som en lovformelig Vidneget udstædt, som Retten bevilgede. Preschau, Saaledes passeret, bekræftes under Rettens Sal. og Justits=Secretairens Underskrivt. Justits=Contoiret i den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og StadsRet i Kjøbenhavn, den 12 Nov. 1807. (L. S.) hans
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Nyeste kilderie af Ni har at Den har beske Femte Aargang. No. 12. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 21 November, 1807. Breve til en Ven paa Landet. lig mig, bedste Ven, hvad er det for en Engelsk Efterretning om Kjøbenhavns Beleiring, Bombardement og Capitulation, som har foranlediget gjentagne Opfordringer, Denunciationer, Recensioner a. Med dette Spørgsmaal endte De Deres sidste Brev. Det gjør mig ondt, at de ikke er det Engelske Sprog mægtig, thi da havde jeg sendt Dem Pjecen, og været fritagen for at tale om de ubetydeligste Ubetydeligheder. Jeg havde allerede for længe siden besvaret Deres Spørgsmaal, dersom jeg ikke havde ønsket at lade den hele litteraire Cavalcade passere forbi, for at kunne levere Dem nærværende Bidrag til vort Recensentvæsens Uvæsen saa fuldstændigt som mueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Oversættelse. Account af the Siege &c. og Copenhagen, by F. L. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Efterretning om Kjøbenhavns Beleiring, Bombardement og Capitulation, ved F. L. Sommer. Københavns Beleiring og Bombardement ved de Engelske er een af de mærkeligste Begivenheder i de nyere Tider. Saa forsvarsløse og uforberedte som vi vare, var de brittiske Vaabens tilsigtede Udfald ikke tvivlsomt. Saa frygtelig og uventet en Magt, som den de Engelske bragte imod os, maatte nødvendigen overvinde et folk uden forsvar, der grundede sin hele J Remlig Sjællænderne. Storhed og Hæder paa den lykkelige Nydelse af en ærefuld Fred. Det var vor Øes og vor Hovedstads Guldalder. Ubekymrede for mere, indskrænkede vi vore Ønsker til vor Fødestavn og de lovlige Fordele, som vor Handel og den meest upartiske Neutralitet kunde yde os. Vore Bestræbelser velsignedes af Forsynet, og vor Lykke havde naaet sin høieste Pynt, da de Engelske truede vore Kyster. Vi satte aldrig Tro til det lydelige Rygte, at en stor Engelsk Expedition var bestemt imod Øen Sjælland og vort Riges Hovedstad. Tillidsfulde til Dannemarks retfærdige Sag, ventede vi aldrig nogen Fiendtlighed fra den Kant. Saaledes var vor Forfatning, da vi pludseligen erfarede, at Søndagen den 2. Augusti Admiral Gambiers Flaade, bestaaende af 14 Linieskibe og 6 Fregatter, lod sig see i Sundet. Næste Morgen ankrede den paa Helsingøers Rhed, og lagde sig i Slaglinie, men uden at røbe nogen fiendtlig Hensigt. Da denne Flaade første Gang lod sig see ved Cronborg, blev Fæstningens Commandant spurgt: om det var tilladt at Flaaden maatte passere Sundet. Han svarede, at han havde befaling, ikke at gjøre noget Slags Modstand. Prindsen af Wales, Admiral Gambiers Flagskib, salterede Fæstningen, hvilket denne igjen besvarede. Almuen var meget hoslig mod de Engelske Flagskibets Saluteren og den Engelske Flaades venskabelige Optagelse i vor Havn, tilintetgjorde hver Tanke om fiendtlige Hensigter. De Engelske bleve forsynede med Levnedsmidler og Fornøden, heder i Helsingøer, og bleve behandlede som Venner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Uagtet man nu almindelig formodede, at de Engelske Tropper ombord paa Transportskibene, agtede at tage vor Øe i Besiddelse, var dog hidtil intet Skridt, gjort imod et saadant Foretagende. Da H. K. H. Kronprindsen var med Armeen i Holsteen, vare vi aldeles uforberedte paa at gjøre Modstand. Tailor, som var bestemt til afløse den Engelske Minister ved det Danske Hof, ankom den 1ste August til Kjøbenhavn. Det hedte almindelig, at Hr. Garlick skulde gaae i et Statsærinde til det Preussiske Hof. Paa samme Tid afsendtes en Efterretning om den Engelske Flaades Ankomst, til H. K. H. Kronprindsen i Kiel. D. 6 Aug. ankom Jackson til Kjøbenhavn, og afreiste strax til H. K. H. Kronprindsen i Kiel, for at meddele ham Gienstanden for Expeditionen, som var de Danske Linieskibes Bortførelse til een af Kongen af Engellands Havne, som et Pant paa vor Neutralitet. Jackson ankom d. 8de til Kiel, men da hans Ærinde var frugtesløst, forlod han dette Sted igjen d. 10de. D. 8de forlod H. K. H. Kiel, og ankom d. 100de paa Holmen, for at anspore Arbeidsfolkene, og fremskynde Forsvarsanstalterne. H. K. H. havde reist to Dage og to Nætter uden Ophold. Kammerherre Steen Bille, som havde udmærket sig i Slaget mod Tripolis, og som nyder Prindsens hele Fortrolighed, udnævntes til Anfører for Søforsvaret. General-Major Peimann udnævntes til commanderende General over Siælland; General=Major bilefeld til Næstcommanderende. Studenterne, som i Aaret 180, havde ladet sig indskrive til Fædrenelandets Tjeneste, grebe til Vaaben i Følge denne Jndbydelse. (Her følger Kronprindsens Opfordring til Studenterne, oversat efter Driginalen. Intet Menneske kunde under disse Omstændigheder gjøre mere end Prindsen gjorde. Da han havde ordnet alting til Forsvar for Sjælland og Hovedstaden, vendt H. K. H. den 12te tilbage fra Kjøbenhavn til Kiel; men førend han forlod Hovedstaden, lod han udgaae følgende Bekjendtgjørelse. (Her følger H. K. Hs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Bekjendtgjørelse af 12te Aug. Stemningen blandt Hovedstadens Jndbyggere var ædel og fortræffelig. Alle vare beredte til at opoffre deres Liv og Blod for deres Konges og Fædrenelands Sag. Men vore Bestræbelser vare frugtesløse. Vor hele Magt af regulaire Tropper i Hovedstaden bestod kun af 3,000 Mand, de øvrige bestode af Borgerligt Militair, Landværn s.; men vort Søforsvar overgik denne Magt i høi Grad. (Her opregnes Soforsvaret. Men saa stærk som disse Forsvarsmidler vare, kunde de dog langt fra ikke sammenlignes med den Magt, som de Engelske bragte imod os, saavel til Vands som til Lands. (Her anføres i en Note den fiendtlige Styrke efter offrerelle Beretninger.) Uagtet vi gjorde Anstalter til at modsætte os ethvert Slags Fiendtlighed, gave vi dog ikke de Engelske Leilighed til at miskjende vor Fremgangsmaade. De Engelske Tropper, der endnu behandledes som Venner, bleve indtil d. 14de forsynede med Levnedsmidler i Helsingøer. De Engelske Krigs= og Transportskibe bedækkede Kjøbenhavns Rhed som en Skov. De vilde have undt os det skjønneste Syn af Verden, dersom vi ulykkeligviis ikke vare blevne underrettede om, at disse prægtige Mindemærker af britisk Vælde, vare bestemte til at ødelægge vor Hovedstad og tilintetgjøre vor gamle Sømagt. D. 16de om Morgenen omtrent Kl. 4 landede adskillige Engelske Tropper ved Vedbek, uden nogen Modstand; thi det syntes at have været den Danske Regjerings første Grundsætning, ikke at være den angribende Part (Agressor (Her følger Gambiers og Cathearts Proclamation til Sjællænderne. Kongen af Dannemarks Bekjendtgjørelse i Glückstad d. 16de Aug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
General Peimanns Proclamation af 22 Aug. Den commanderen General sendte nu Lieutenant Cederfeldt til den Engelske General, for at begjere et Pas til H. H. Prinds Ferdinand, som strax blev tilstaaet, og bragt af en Engelsk Officier, som tillige havde befaling at opfordre Hovedstaden, erklærende, at de Engelske havde en større Magt end de Danske troe, men at de gjerne vilde spare en Hovedstad, som er det første Sæde for Videnskaberne og Handelen, og den første Stad i Riget. - Der blev svaret, at Hovedstaden vil forsvare sig af yderste Kræfter, og at enhver Dansk er beredt til at opoffre sit Liv og Blod for sit Fødeland. Den Engelske Officier begav sig igjen til Hovedqvarteret, ledsaget af adskillige Danske Adjutanter. Alle Portene bleve lukkede, paa Castels porter nær. (her følger Gener, Peimanns Proclamation af 2 Augusti
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Den 29 Aug, angrebe 4 til 5000 Engelske det Sjællandske, Lollandsk og Møenske Landværn, i Nærheden af Kjøge, under Gen. Castenskjolds Anførsel. Men da en stor Deel af disse Bønder manglede regulaire Vaaben, saavelsom Artillerie, og næsten var nexerceret, saa maatte Følgerne være meget uheldige for os Danske. 150 Mand blev saarede, General Or holm, 56 Officerer af forskjellig Rang, og 14 til 1500 Mand bleve tagne til Fange. Men den hele Fægtning kan ikke betragtes som noget regulairt Slag. (Her følger General Peimanns Bekjendtgjørelse af 3 Aug. angaaende Fægtningen i Classens Hauge a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Sammes Erklæring til Kjøbenhavns Indbyggere d. 1 Sept.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
J næste Numer skal jeg levere Beskrivelsen, over Bombardementet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Da ingen Seilads endnu har Sikkerhed fra Fyen til Kjøbenhavn, har en Fyensk Jordegodseier, der ved mangen ædel patriotisk Handling saa ofte har udmærket sig, solgt sit Smør af 400 Køer, til Naboelaugets Kjøbmænd, for 50 Rdlr. Tønden, paa de Vilkaar, at de ærligen vilde overlade det Kjøbenhavnerne for saa mange Rigsdaler mindre, som dette er under den Priis, de have faaet det for af andre. 150 Tønder Rug har denne Hædersmand desuden sendt til Uddelelse blandt Kjøbenhavns Brandlidte. Steekul ere nu stegne saa meget i Prisen, at nogle Handlende begjere 70 Rdlr. for Læsten, uagtet den neppe har kostet dem 30 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
J Gaar ankom her to Skibe fra Norge med Trælast og Salt. Underveis bleve de anholdte af Engelske Krigsfartøier, men da de vare forsynede med Passe fra Gambier, som de forhen havde forskaffet sig, fik de endelig Tilladelse til at seile til deres Bestemmelsested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Hs. Majestet har under d. 18 Sept. for at forebygge de Uleiligheder, som Mangel paa mindre Danske Courant Pengesorter under de nærværende Omstændigheder kunde frembringe i Norge, allernaadigst besluttet, at lade udfærdige Repræsentativ af Dansk Cour. under Navn af Assignations Beviser, lydende paa 1, 5 og 10 Rdlr. D. C. De besørges udstædte af den Norske Regjeringscommission med den vedtrykte Beskrivelse. De skulle validere lige med den Kiøbenhavnske Courantbanks Sedler og Sølv, samt Kobbermynt, og ombyttes mod D. C. i Rendsborg og Aalborg ved de derværende Kgl. Casser. En forholdsmæssig Summa Fireskillinger af 4 lødigt Sølv til 15 Rdlr. C. Marken fiin, skulle nu efter Kgl. Befaling af 25 Sept. udmyntes, for at afhielpe den ved de nærværende Omstændigheder foranledigede Mangel paa Smaamynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Stadskæmneriet i Altona har under d. 26 Aug. skrevet en meget patriotisk Adresse til H. K. H. Kronprindsen, hvori det tilbyder Fædrenelandet sin Understøttelse. En ligesaa patriotisk Adresse har Staden Tønningens Magistrat og Deputerede tilskrevet H. K. H. - Paa den Altonaiske Adresse svarede Prindsen under d. 31 Aug. Staden Altonas Borgerskab har altid i enhver vigtig Begivenhed for Fædrenelandet, lagt sand Borgeraand - Jeg og ægte Fædrenelandskjerlighed for Dagen. tvivlede derfor aldeles ikke paa, at Engellændernes voldsomme og uretfærdige Angreb vilde opvække hos dette veltænkende Borgerskab som hos enhver tro Undersaat den høieste Grad af Harme, forenet med den faste Beslutning, ikke at svare noget Offer, som kunde bidrage til det elskte Fædrenelands Forsvar og hævde dets Selvstændighed. Desuagtet har jeg følet største Tilfredshed ved at see min Overbeviisning om Staden Altonas uforanderlige gode Sindelav under nærværende tunge Tidsomstændigheder bestyrket ved Deres Skrivelse af 26 d. M. - Den er mig en meget behagelig Anledning til at gjentage min Forsikkring om min Tillid til og Velvellie for Staden Altona. Med H. K. H. Kronprindsens Samtykke ere følgende frivillige Corpser oprettede i Hertugdommene, i Kiel et Borgercorps under Hr. Thamsen, og et Jægercorps, bestaaende af Studerende, Seminarister og Handelsbetjenter, under Kammerjunker, v. Schacks Anførsel, i Oldenborg et Borgercorps under Borgermester Møller; i Fæsteberg oprettes ogsaa et BorgercorpsEfter Kgl. Resolution af 24 Aug, skal Gen. Vei-Commissionens Forretninger i Sjælland indtil videre besørges af Rentekamrer, Ogsaa Jndbyggerne i Søndre Ditmarsken ere blevne opfordrede at lade sig indskrive som Frivillige til Kystmilitsen. Det samme har været Tilfældet re med Herskabet Pinneberg. Maj. v. Gruner, Adjut, hos Kronprindsen, er i Altona indtraadt som Medlem af den til Udførelses Passers Uddeling nedsat Commission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
J Sundet krydse to Engelske Cuttere, der forstyrre Farten meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Blandede Efterretninger om Staden, Throndhjem (fortsat). 1705 havde Staden allerede 2de Bedemænd, Guldsmed Jens Reimer fik kongelig Bekræftelse paa Magistratens Bestalling. Siden beskikkedes flere. Alexander Wigant, Stads=Musikant, fik 1702 kongelig Konfirmation J. Dan. Berlin beskikket 1737 til Stadsmusikant. Herman Berentssen blev 1689. beskikket til Mægler, samme Aar beskikket Reinholt Petersen som var tilforn konfirmeret af Kongen. 1734 gjorde Ole Leth Forslag til Artikle for Mæglerne i Throndhjem; samme Aar blev Carsten Henrichssen ene beskikket til Mægler, efter hans Død beskikkedes Jens Lund og Frid. Didrichssen, som 1747 fik kgl. Bekræftelse. Tilforn havde Staden, undertiden 3 Mæglere. Kongelig Ordre at Jens Munk, Veier og Maaler, skulde betale sin Formand Krep Bertelssen 200 Rdlr. aarlig; Sidstnævnte angav at Tjenesten var omtrent 800 Rdlr. Men Magistraten erklærede: at alle Omkostninger fradragne, var den, efter Aaret 1686 ikkun 385 Rdlr. Endnu 1731 beskikkede Throndhjems Magistrat Veier og Maaler i Forsen (nu Kristianssund) nemlig Jens Hersleb, og 1732 N. C. Bille til samme Embede i Molde, Kjøbstæd. 1690 beskikkede Magistraten Sagførere. 1712 blev deres Tal bestemt til 4 og visse Artikle samt en vis Taxt dem foreskrevet. 1735 og beskikket Sagførere; 175 og 1763 ligeledes. 680 blev Poul Blichmann beskikket til AuctionsForvalter i Throndhjem, Omegn, uden for Staden. 1738 den 9de Maji udgik et kongeligt Reskript i Følge af hvilket det forbødes de Geistlige at besatte sig med Auktioner i Norge, enten over faste Eiendomme eller Løsøre. Samme er og igjentaget den 10de April 1762. 1752 er en ordentlig, examineret og oplært Gjordemoder af Dr. Henrici forskreven fra Kjøbenhavn til Throndhjem; de andre da forbudne at befatte sig med den Forretning, undtagen den forrige, almindelig brugte Gjordemoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Af et af Kammerraad Hilmar Meincke stiftet Legat til Throndhjems Nytte er, af hans Arvinger, bestemt 50 Rdlr. til Gjordemoderens, aarlige, Løn. Joh. Fr. Fischer blev 1763 beskikket til Stads kirurg i Wasmuths Sted til hvem derfor givet 400 Rdlr. Stadsphysikus har nydt af Staden 200 Slettedalere aarlig eller 13 Rdlr. (Fortsættes
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Udenlandske Efterretninger. Portugal har d. 20 f. M. erklæret, at det forener sig med Frankrige og Spanien, og at dets Havn, skulle være lukkede for Engelske Krigs- og Coffardiefartøier fra d. 20 Oct. af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Naar de Engelske Avisskrivere sige, at deres Land, siden den Tid, Sachserne stiftede der en Regjering, ikke har havt Krig med Dannemark, saa kjende de ikke deres egen Historie. Retop i den Sachsiske Periode førtes Krig mod Dannemark. Men lader os forbigaae det 13de Aarhundredes Begivenheder, og kun holde os til det, som skede for et Aarhundrede siden. Under Wilhelm III. begyndte Engelland først, ret at agte paa den af Elisabeth betegnede Bane - Forbindelserne med Fastlandet: d. er af Politik eller Handels interesse ret at blande sig i alle Europæiske Stridigheder. Vel havde Dannemark kun saa saadanne Stridigheder; blot med Sverrig og HolsteenGottorp var det i Uenighed, og siden Freden 1720, hvor det erholdt Øresundstolden og Hertugdømmet Slesvig, har det aldeles ikke ført Krig. Der var altsaa sjelden Leilighed for Engelland til at blande sig i dets Anliggender eller indvikle det i Krig. Da Ludvig d. 14de 1689 søgte at vinde de nordiske Magter, blev Dannemark formaaet af Engelland, men dog uden aabenbar Magt, til at forlade Frankrige. Men da 1700 Carl d. 12te ængstets Kjøbenhavn til Lands og Vands, understørredes hans Søexpedition af en Engelsk og Hollandsk Flaade, som bombarderede den Danske Flaade. Og have Engellænderne da glemt deres Expedition mod Kjøbenhavn i Aaret 1801 De Engelske ministerielle Blade sige, dersom de Danske udøve den mindste Fiendlighed imod os, saa vil man definitiv bemægtige sig alle Danske Coffardieskibe, der hidtil (d. 29 Sept.) ere blevne anholdte i vore Havne, og deres Ladninger ville blive solgte til Fordeel for Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Helsingborg, d. 2 Nov. I Gaar, Hs. Majestæts Fødselsdag, var stor Dinde hos Kongen og Kl. 6 om Eftermiddagen Cour for Damer og Cavalierer. En paa Reden liggende Engelsk Fregat og mindre bevæbnet Fartøi saluterede Kl. 1 Eftermiddagen for at feire Dagens Høitidelighed. Staden var illumineret. Urndts Reisen en Schweden oversættes nu paa Svensk. Den første Deel er allerede udkommen. Ved at anføre den Efterretning, at Merry var sendt til Sverrig, anmærker Moniteuren, det er ikke sandt; han var virkelig sendt til Dannemark, men Kronprindsen har bortsendt ham paa samme Maade som han afviste Jackson. Prindsen har modtaget Engellands Forslag med største Foragt. Ligeledes er det gaaet Lord Paget i Constantinopel. Porten har svaret denne Gesandt: at sig den den har seet Bosphor angreben uden Krigserklæring, et Ottomansk Skib brændes og Hovedstaden beskjæmmes, kunde den ikke have meere nogen Tillid til denne Nation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
J Engelland er man enig om, at der aldrig er blevet undertegnet en for Britanien, mere beskjæmmende Convention end den Gen. Wheitelock har undertegnet i Buenos Ayras. Næsten alle de Saarede ere døde, og blandt Tropperne hersker Sygdom. Den Tenedos, som vexelviis er bleven ødelagt af Russer og Tyrker, befinder sig nu i en skrækkelig Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Den Russiske Enkekeiserindes Fødselsdag blev d. 3 Aug. høitideligholdt i Petersborg paa en Aal mindelig glimrende Maade. Til en fri Maskerade, paa det Keis. Palais uddeeltes 20,000 Billetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Den Keis. Hauge var paa det prægtigste illumineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Den Franske Gener, i Hamborg har ladet bekjendtgjøre, at en Underofficier eller Solat ikke tør forlange mere dagligen af den, han indqvarteres hos end 1/2 Pd. godt Kjød, 1 1/2 Pd. Brød; Grønt eller Riis; 1 Flaske Øl, et Glas Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Det Engelske Cabinet har nu forbudet al Handel med Skibe under Pappenburger, Kniphauser, Oldenborgsk og Mecklenborgsk Flag, saafremt de ere bestemte til andre Havne end Engelske. De som efter 6 Ugers Forløb (fra 19 Aug af træffes i Søen, condemmeres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
J Paris tales om en nøiere Forening mellem de christelige Religioner. Jsær skal der forestaae den jødiske Gudsdyrkelse en Forandring, og ved vise Love skulde de bevæges til at forlade dens gamle Former a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Kongen af Engelland er ved en Parlaments act bleven authoriseret, at suspendere Navigations acten, og tillade neutrale Skibe at føre Beeg, Tjære, Bygningstømmer, Hamp, Jern og hvert Slags Skibsfornødenheder til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Da Efterretningen om de Engelskes Angreb paa Sjælland ankom (d. 20 d. M.) til Bordeaux, lod Chefen for det derværende Bureaux maritimes give sig en Fortegnelse over alle der i Havnen liggende Danske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-21
Ministeren for Gudstienesten i Frankrige, Por talis, er død i sit 60de Aar.