Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-06-29
Denne Fest høitideligholdtes først i Universitetets Solennitetssal, der var prydet med Emblemer, som havde Hensyn til Anledningen. Kl. 2 begyndte Festen med 1ste Deel af en Cantate, der udførtes af endeel Studenter og det kongl. Capel. – Derpaa holdt Professor Clausen en Tale, efter hvilken Cantatens anden Deel blev afsungen. J denne Fest deeltog Hs. kongl. Høihed Kronprindsen samt alle dertil indbudne saavel Civile som Militaire. Forsamlingen begav sig derpaa over i Consistoriums Forsamlingsværelse, hvor endeel mærkelige typographiske Arbeider vare udstillede og deriblandt ogsaa Exemplarer af de ældste Bøger, der ere trykte i Danmark. Denne Udstilling var Dagen efter tilgængelig for det større Publicum. - Kl. 5 samledes til et Festmaaltid paa Skydebanen 230 Personer, for Størstedelen Typographer, Universitetets og Kunstakademiets Professorer, Repræsentanter for Trykkefrihedsselskabet o. s. a. Her modtoges Thorvaldsen ved sin Ankomst af Typographerne med en af H. P. Holst forfattet Sang. – Efter Sangens Afsyngelse udvragte Universitidsogtrykker Seidelin et ske efter Længe leve for Kunstneren, hvilket Forsamlingen besvarede med et enthusiastisk Hurraraab. Under Maaltidet, ved hvilket dHrr. Bogtrykker Seidelin, Profesfor Madvig og Overlærer Olsen præsiderede, udbragtes endeel Skaaler, af hvilke vi bemærke følgende: For Kongen, efter Afsyngelsen af en af Overskou forfattet Sang, af Seidelin, for Gutenbergs Minde. af Madvig, efter en Sang af Jngemann, for Thorvaldsen af Olsen; for Pressens rette Brug af Prof. David og senere for Trykkefriheden af Cand. Lehmann, for Gotfred af Ghemen, Danmarks første Bogtrykker, udbragte Pastor Grundtvig en af megen Jubel afbrudt Skaal efter Afsyngelsen af en af ham selv forfattet Sang; for Bogtrykkerne af Professor Clausen; for Boghandlerne af Prof. Ursin, for Subskribenterne af Prof. Brøndsted; for Bogtrykkersværten af Assessor Algreen-Ussing; for Enighed mellem Forfatter og Forlægger af Brøndsted; for Forfatterne af Bogtrykker Berling. Efter flere andre udbragtes Skaaler for Præsidenterne og de Mænd, der havde arrangeret hele Festen, af Thorvaldsen og Typograph Steinhauer. Under megen Munterhed reiste derpaa Forsamlingen sig under en Skaal af Madvig for alle Dem, der ved deres Talent paa en eller anden Maade havde bidraget til at forherlige Festen. Af Talerne anføre vi Assessor Algreen-Ussings for Bogtrykkersværten. "Da Luther en Dag sad i sin lille Celle og arbeidede paa sit Kæmpevært Reformationen, stod pludselig for ham – den skinbarlige Satan. En Anden vilde have tabt sin Fatning, men den uforfærdede Luther betænkte sig ikke længe paa, hvad han skulde gjøre. Han tog sit fyldte Blækhorn og kastede den Onde det i Ansigtet, og et Nu var denne forsvunden. Han vidste nemlig af Erfaring, den snilde Mand, at af Alt i Verden er Fanden ikke saa bange for nogen Ting som for Blæk. Det er en ypperlig Lære, Luther der har givet Os, og saaledes er det i Sandhed. J gamle Dage forskrev man sig til Satan, nu derimod skriver man ham fra sig; dengang vilde han have Sort paa Hvidt, nu er der Jngenting han er meere bange, for end dette. Men til at uddrive det Onde vilde i vore Dage Blæk kun lidt forslaae. Man har derfor opfundet et andet kraftigere Middel, som hedder Bogtrykkersværte. Det er en Salve, som er god for Alting, den kan trække Edder og Bullenskab ud af Kroppen som den bedste Spanskeflue, og atter læge og hele som det kosteligste Universalmiddel; det er en sand Konge balsom. Det var derfor intet Under, at man gjorde den første Opfinder af dette store Middel – Dr. Faust eller hvad han hed – til en Troldmand og en Heremester. Han var ogsaa en Hexemester, men en af de Gode. Og derfor skal ham være Ære, han den første Opfinder af den simple, men virksomme, Kunst: at sætte Tryk imod Tryk, han den sande Sortekunstner, der med sin naturlige Magie har gjort det umuligt for de andre Taskenspillere ustraffet at gjøre deres Hocus Pocus og sætte Folk et J for et U; han den store Underdoktor, der har kunne lukke de Øine op, som intet andet Middel har været istand til at aabne, og faaet de Øren til at høre, som have været døve for enhver anden Røst: Opfinderen af Bogtrykker(Berl. Av.) sværten!