JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Natten imellem den 19de og 20de Octbr. gik den Keiserlige Armee ved Coblenz over Rhinen, hvor man alt Dagen efter ventede de Franske. De i Chrenbreitstein, liggende Keiserlige, skal endog have faaet befaling er at skyde paa dem. Der er udnævnt en Deputation i Coblenz, som skal gaae Franskmændene i Møde, og bringe dem Stadsnøglerne. Clairfaits store Armee, trækker sig ind i det Nassauiske. Venio, Grave og Heusden synes lige stærk truede skiønt ingen Beleiringanstalter endnu er begyndt. Heusden er egentlig Nøglen til Provindsen Holland og da den nu værende Gouverneur der, General Kretschmaar er syg, saa er General Horn udnævnt til hans Efterfølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Herzogenbuschs Overgivelse ved Landgreven af Hessen, Philiphsthal, skal nu virkelig ved en Krigsret undersøges, hvori Prindsen af Nassau=Ussingen har Forsædet. Landgreven er ikke som før blev sagt ankommen til Haag, men skal med sin Garnison være marscheret til Arnheim, hvorfra han har begivet sig til Tydskland. Endeel af Publikum er ei ganske fornøiet med hans Forsvar og Folket skal endog i Gorcum have anholdt hans Eqvipage. Af Emigranterne som han ei ved Capitulationen har kundet redde, blandede en Deel sig imellem Garnisonen, men blev ved Udmarschen kiendt og jammerlig nedhuggede. En af dem har viist en tapper, men frugtesløs Modstand, og med sit Sidegevæhr nedlagt 4 Franskmænd førend man kunde bemægtige sig ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Mastricht bliver nu beskudt af de Franske, som har deres Hovedqvarteer i Rüremonde. Ved Kessel er de gaaet over Maatz og staaer med 12000 Mand ved Staden, Geldern hvor de den 16de October er indrykket med 500 Mand Cavallerie. Alt den 15de havde den franske General Compere fra Byen Straalen i Nærheden, af Geldern, ladet udgaae en Proclamation til Jndvaanerne i Staden Geldern, hvori han erklærede: at de Franske Tropper ingen fiendtlige Hensigter havde mod Jndvaanerne, men bekrigede blot Regieringen og dens Tropper. De respecterede politiske og religiense Meeninger, Sæder, Skikke, Præster og Gudstienesten i de Egne som de trak igiennem; Jndvaanerne skulle derfor være roelige uden Bekymring og Skræk, da den beste Orden og Disciplin skulde iagttages under hans Tropper. Alle fra Meierierne ved Herzogenbubortflygtede Personer, er af Franskmændene kaldte tilb. under deres Formues Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Den 10 October rykkede Polakkerne virkelig ind Staden Thorns Gebet, besadt alle Landsbyer og Stad godset Preysteck, tog meget Brændevin, Øll, Ko- og Qvæg bort, og rykkede næsten lige ind til Stad nogle kom endog saa nær, at de med Pistoler kunde sk. mod Stadsporten, hvorved mange af dem fra Skri hullerne, paa Stadmuren bleve dræbte. De vare og trent 2000 Mand stærk, og Generalerne MadalinskiDombrowsky skal have været ved dem. Men, da berst Ladewary lod sit Korps fremrykke, veeg de sti tilbage, og tog med sig alt hvad de kunne opkomme. Den russiske General Denisow har gan slaaet et polsk Korps. Man siger endog at We schau skal alt være overgaaet til Russerne. GeneByern, er uden at have seet nogen Fiende indrykt i Bromberg, Efter Officialberetning fra Jtalien af 6te Ober, har de Franske ved Savonna, Vado og Finale med Forskandsninger besadt Tilgangene fra de ApennisBierge til Søekysterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Frankrig. Den 9de October var Jacobiner Dødsdag i Conventet. Næsten alle Pariser Section, det Pariser Departement og Tribunalerne viste sig Masse, gjorde Conventens antijacobinske Adresse til de franske Folk, til deres Troesbekiendelse, og besvoer same. Denne af Cambaceres i Conventen oplæste Adr. til det franske Folk, er af Velfærds-Sikkerheds Lovgivnings Udskuddet opsadt, og indeholder egentConventens milde Grundsætninger. Conventen bevilget dem til Jacobinernes Skræk, under overordent, Glæde og gientagne Frydeskrig, Republiken lev Conventen leve! Da de nye Lemmer af Velfærd og Sikkerheds Udskuddet formelig erklærede sig in det forrige Skrækkesystem, blev besluttet, at sende det ne Adresse til alle Stæder, Landsbyer, Armeer og keselskaber, at oversætte den i alle Sprog, og at leden forelæse i alle Forsamlinger og Skoler, da den in holder en Oplysning over alle nu værende Bevæget i Republiken. Conventen erindrer Folket der: At blot skal forene sig med den, ikke bekymre sig om Partier som nu bliver tilintetgjorte, lade Lovene ha deres Gang, og ikke ved unødvendige Uroligheder i bagesætte Revolutionens sig nærmende Ende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
J Begyndelsen af denne ganske mod Jacobinerne stil Adresse, hedder det: Midt under eders Seire og RoFransoser, søger nogle fordærvede Mennesker at grave ede Grav. Tier vi, saaforraadte vilder. Det er vor Plaat underrette eder derom. Eders farligste Fiender er de udvortes Herskere, men det er Arvingerne af Fobryderen Robespierre, der paa alle Maader giør i umage for at ødelægge Republikken. Under mange lige Larver forstukken, udbasine de Grundsætningerne, og vil dog kun føre eder under Tyranniet. De taler bestandig om Folkets Ret, men allene for udelukkende at tilegne sig samme. Republikken var nær ved sit Fald; raaber, Conventen leve! og Republikken er reddet. Dette veed de, som vil deele eder, men J maae ei glemt ne, at Fastheden i et stort Folks Friehed beroer paa dets Forening med Regieringen. Conventen vil paa sin Side gaae sin Vei standhaftig fremad, og haandthøve den Regiering som har reddet Republiken, men vil og rense den for alt som kan giøre den uretfærdig og unyttig. Ja vi sværger, at vi vil blive paa vores Poster, indtil den seirende Republik nyder Fred. Conventen vil ikke forglemme, at den skylder Folket Regnskab for sin Fuldmagt. Standhaftig og viis vil den anhøre alle retfærdige Ansøgninger, men ikke taale at den hæver sig Stemmer som er stærkere end Conventens. Franskmænd, anseer dem for eders Fiender, som søger et formaae eder til at glemme disse hellige Grundsatninger. Flye disse, som idelig taler om Blod, Død og Retterstæder, blot for ved Anarchie at undgaae deres retfærdige Straf. Skienk derimod arbeidsom ne, gode og retskafne Mennesker, der i Gierningen beskieftiger sig med eders Vel, eders Agtelse. Republiken er grundet, nu maae Rolighed fuldende den. See paa eders tapre Brødre de fegte for eders Friehed, hvis Ære det er at seire og at underkaste sig Lovene. Hvad Frankrig giør ved Armeerne, vil det og giøre i det Jndvortes. Republikens Skib nærmer sig nu Strandbredden, tag eder i Agt, at J ikke igien støder det tilbage i Havets Bølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
J Conventssamlingen den 10de October bevidnede adskillige Medlemmer deres Utilfredshed med ovenmeldte Adresse, og foreslog at opsætte en Adresse derlimod, men nogle andre forestillede dem dette SkritsFarlighed, og det blev derved. Utilfreds med alle Conventens nye Jndretninger, klagede man tillige over det nye Revolutionsudskud og førte til Exempel, paa deres ringe Sansculottisme an, at næsten alle Medlemmerne i en af deres Forsamlinger havde sorte Kiøler og Parykker paa; men den almindelige Stemme, ler gandske imod dem og deres Declamationer, og deres Rige er forhie. Bourdon de Oise har opfordret al Strenghed imod dem og deres Lige. Han sagde den 9de i Conventen. At der d. 8de om Aftenen havdet forsamlet sig Anarchister i Musæum og der prædiket onventens Ophævelse, samt erklæret: At Conventen var kun oprettet, for at dømme Kongen og indrette Constitutionen, den maatte nu ritirere sig. Convensten bevidnede sin Forskrækkelse derover. Den helbredede Talien raabte: Det er vist at der gives Skielmer som vil tilintetgiøre Conventen og Frieheden, disse maae man arrestere hvor man finder dem. Conhenten decreterede: at Udskuddene skulle angive Forholdsregler imod alle Spitsbuber og Rænkemagere. Følgende Ansøgning blev overleveret Conventen af en Directeur ved Kiørevæsenet: Jeg er formedelst min Kone i Fængsel, min Kone er i Fængsel formedelst hendes Fader, hendes Fader og hans hele Familie er i Fængsel, fordi Robespierre engang har boet hos dem. Vedvarer dette System, saa maae de Conventdeputerete, hvor de saa henkomme, sove under frie Himmel, naar deres Fald skal have saadanne Følger for deres Vert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Engeland. Hollands meget betænkelige Forfatning var den fornemste Gienstand i den sidste Cabinets forsamling her, som blev bievaanet af Krigssecretair Windham og den i Ærinde fra Haag hidkomne Baron Davids, som begge to strax derpaa, reiste igien tilbagetil Haag. Baron Davids Ærende skal have været, at foreslaae vort Hof, om det ikke var fordeelagtigt, at Republiken i sin nærværende betænkelige Forfatning, da man ikke saae sig i Stand til at kunne byde Franskmændenne Spidsen, sluttede en separat Fred med Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Herved forsikrer man, at en Plan er paa Tapetet, som skal have en almindelig Fred til Hensigt. Fra America er indløben ubehagelige Efterretninger. Den americanske Staatssecretair Randolph har indgivet Besværinger over den engelske Gouverneur Simcoe i Over canada tillige er der og indløben officiel Beretning at det virkelig der imellem den americanske General Wayne og den brittiske Landmilitz, der var blandet med Jndianer, er kommen til blodig Strid, i Anledning af Grændsetvistigheder, hvori 17ten Mand af Militzen, og 50 Jndianer mistede Livet. Denne Beretning er saa meget ubehageligere, som flere saadanne blodige Optrin kan have Sted, inden man, formedelst den lange Fraliggenhed, kan træsse fredelige Underhandlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Den store Criminairet i Oldballey over de for Høi forrædderie beskyldte Staatsfanger, begyndte den 27de Octbr. J den vidtløftige Anklage, staaer der blant andet: "At de Anklagede, som Undersaatter af Kongen, ikke havde havt Gudsfrygt for Øine, havde forglemt deres Pligter imod deres retmæssige Souverain, og ladet sig af Dievelen forføre til den Beslutning, at afsætte Kongen, forstyrre den offentlige Rolighed, tilintetgiøre den lovgivende Magt og her indrettede Regiering, ja endog den 1ste Maii 1793 tragtet Kongen efter Livet, i hvilken Hensigt de alle havde holdt oprørske Forsamlinger, udstrøet trykte Sedler iblant Folket, øvet sig hemmelig i Vaaben og anskaffet sig ganske nye Arter af samme". J Grevskabet Connaught i Jrland, har mange Landfolk og Forpagtere besluttet at udvandre til Kentucki i Nordamerika, og at nogle af de Velhavneste strax skal antræde Reisen derhen, for ved Bredden af Ohis at indkiøbe Jordegods, hvorefter de øvrige skal følge. Man befrygter derfore i den Deel af Jrland stor Folkemangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Adskilligt. Efter en Skrivelse fra Regensburg. er man paa Rigsdagen den 20de Octbr. bleven eenig om, at træde i Underhandling med Frankrig, om en Vaabenstilstand for Keiseren og Riget. Coadjutoren af Maynz, Herr von Dahlberg, skal under 2de neutrale Magters Mægling, arbeide der paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Den i forrige Avis omnævnte Resolution fra Staa terne i Friesland, er af følgende væsentlige Jndhold: At anerkiende den franske Republik; at giøre sig Umage for at faae Fred med den; at bevilge, at Constitutionen maae forandres efter den franske Republiks Forlangende; at slutte en Allianz med samme; at ophæve Alliancen med Engeland og Preussen; at opofraStatholderens og hans Families særskilte Jnteresse for den almindelige Jnteresse og at tilbagekalde alle Emigrerte samt give dem Gotgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
J Genua skal den mindre Adel have forenet sig med Folket, og gjort Opstand, bemægtiget sig Forterne og Tøihusene, valgt sig Overhoveder og sendt en Deputation til Senatet med den Erklæring: At Folkets Ønske var, at den democratiske Regieringsform blev indført isteden for den hidtil brugte oligargiske, hvortil Senatet fik 8te Dages Betænkningstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Landgreven af Hessen Phillipsthals Gemahlinde redde de ved hendes Udtog af Herzogenbusch 2 fornemme Emigrantere af den beontiske Legion, ved at tage den ene som Cavalier med sig i Vognen, og den anden sad som Kudsk paa Bukken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Arvestatholderen har givet den nu saa nødvendige Patriotisme et skiønt Exempel, ved at lade sit Guld= og Sølv-Service, til paa 36 Couverts, bringe til Mynd ten i Dortrecht, og bestemt denne Jndtægt til et Lands laan, uden Procenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
J Conventen angives de Keiserliges Tab den 2den Octbr. ved Jüllich for 5000 Mand og 800 Fangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
J Frankrig bærer Damerne nu Halsbaand, hvorpaa Rhinen, samt alle Stæder paa den venstre Bredde er aftegnet, og Holland rager frem i Midten af Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Bekiendtgiørelser. 3 Kiør. En hvid blathielmet, en sortbroget og en sort Koe, alle 3 klippet med M. A. paa den venstre Side, er i Torsdags 8te Dage bortkommen fra Søren Andersen, Skolemæster i Scheibye; hvem som kan give ham underretning om disse Kiør, og enten mundtlig eller skriftlig vil tilmælde ham det, loves en god Douceur, Hvor en Capital stor 1200 Rdr. Centen samlet eller separat) og en Ditto 7000 Rdr. er til Laans at bekomme i næste Wiborg Omslags Termin, imod antagelig Sikkerhed og lovlig Rente, derom giver Kiøbmand Henrich Langballe paa Vestergade Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Fineste Hvedemeel til 9 Mk. Lpd. er at bekomme i Henrich Langballe paa Middelgade. En nye Vaanings= eller Stuehuuslængde paa 21 s. af Muur og Bindingsværk, skal næstkommende Sommer bygges i Gammelbye Præstegaard; Thi bliver efter alle høieste og høie befaling og Foranstaltning over sam Bygnings Opførelse tilligemed Materialiernes Anskaffe holdet offentlig Licitation førstkommende 20de Novemom Formiddagen Kl. 10 i bemeldte Gammelbye Pro gaard, hvor de, som ville paatage sig Arbeidet, da begelig ville Møde. Og ere Conditionerne 14 Dage forat eftersee hos Hr. Herreds Foged Borch paa Boller, mig undertegnede Herreds Provst, og hos Præsten Momme selv Gammelbye, hvor tillige forevises fuldste dig Tegning over Bygningen og dens Indretning, tillimed det derover giorde Overslag, ligesom han og om giver fornøden Underretning. Raarup Præstegaard i 25de October 1794. H. F. Plesner. Hiermislevgaard i Wensyssel, dens HovedgaaAvling med tilhørende betydelige Enge, bliver til Be forpagtning paa 6 efter hinanden følgende Aar, udi 5 Viinhandler Hansens Huus i Aalborg, ved offentlig Aution opraabt den 6te November og Formiddagen Kl. slæt, og om antagelig Bud skeer, til Høistbydende hos forpagtet, paa de Conditioner, som paa Auctions S. det, skal blive bekiendtgjort, og forinden til Eftersyn erholde hos Hr. Viinhandler Hansen i Aalborg, samt Birchelse og Hiermislevgaard. Hovedgaardens Mark, foruden derunder brugen Aadersgaards Jord, der for sig selv er matriculeret i 11 Tdr. Hartkorn, ere inddeelt i 6 Vange eller Jndteter, voraf 3 bruges og de 3 udlægges til Hville, disse Aars Brug, bestaaer af en Kierv Rug, 1 Kierv By og 1 Kierv havre, og er ethvert Aars Grøde omtrent inddeelt paa 50 til 60 Tønder Bygs Udsæd; til Gaardens avles fra 6 til 700 Læs Høe, og derover. Forderes og Vinteren 150 til 160 Fæehoveder, 100 Faar, 20 a Bester, og om Sommeren græsses et langt større Ante formedelst den betydelige Græsning i Vildmoesen. Bede Korn og Fedevare afsettes med god Fordeel til Aalbo- og Handelstæderne Lyken eller Blochhuusene. Ved Gaaden kan anlægges et godt Hollænderie, der med god Fo deel kan drives. Liebhaberne ville til bemeldte Tid hage at indfinde dem, da Conditionerne nærmere i meldt, paa Auctions Stædet skal blive bekiendtgjort. Hiermislevgaard den 15de October 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-01
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet : Sømme, uheftet og illumineret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Vice-Admiral Krieger har at Admiralitets Collegio faaet befaling nu at nedtage Adhiralslaget af sit Skib i Stilhed, for at undgaae de udvanlige Solenniteter derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Fregatterne Havfruen og Tritton skulle i disse Dage ansportere de Militaire af de Slesvigske og Holsteenske Regimenter, der have været paa Floden, tilbage i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
J Søndags blev efter Cancelliets Tilladelse i Kbhvns frue Kirke opført isteden for den sædvanlige Afkensang, en aandelig Choral=Concert ved Hielp af det Kongelige Kapel og den latinske Skole, hvorved Præ sen Thye holdt en Tale til Beste for Frue Sogns Pleiestalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Den Svenske Admiral, Grev Wachtmeister, har at for Konge faaet en blaae emailleret Gulddaase af 1200 Rdlrs. Værdie, med Hs. Majestæts Portrait en MeHaillon, tilligemed en forbindtlig Skrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Da en Officier af de lette Tropper ved sidste Manenbres havde det Uheld at tabe sin Bredtaske med endeel Boncosedler, lod Hs. K. H. Kronprindsen ham anden Dagen ved sin Adjutant Kirchhof, tilsende en langt brægtigere, hvori laae en Bancoseddel paa 500 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Conferentsraad Cordsen er bleven virkelig Justitiarii i Høieste Ret i Kammerherre Urnes Sted. Professor Kierult, bleven Directeur ved Skuespillene. Storm Sted. Person. Cap. Hr. Christian Wilhelm Lund i Grund ser, confirmeret til at være Sognepræst til Wester Belling og Schiern, Meenigheder i Wiborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Aarhuus. Den 29de October sidst var Ordination eller Præste Vielse i Aarhuus=Domkirke, hvor da af hans Høyærværdighed Hr. Biskoppen blev indviet til det hellige Lære-Embede: Hr. Jens Selmer, Capellan pro Persona hos Sognepræsten til Fruekirke i Aarhuus og Hr. Hannibal Brandt til Præst ved Hospitalet udi Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Hr. Biskoppens Ordinations Text var af 1ste Pet. 4, 11. Dersom nogen taler, han taler som Guds Ord. Talen handlede, om, at Christelige Læreres Foredrag bør være indrettet efter Guds Ord, det blev viist, at dette er en Nødvendighed og en Hovedsag; ligesom og hvorledes det samme retteligen kan skee, samt hvilken Indsigt, Duelighed og Tænkemaade dertil udfordres, at en Lærers Foredrag. kan blive som det var Guds Ord; hvorved han vist sikkerst vil kunde skaffe den største Nytte, og sig selv erhverve sand Fortieneste, Værdighed og Beroeligelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Af de Ordinerede prædikede Hr. Selmer over 1. Korinth. 1. v. 18. Korsets Ord er vel dem en Daarlighed som blive fortabte; men os, der blive salige, er det en Guds Kraft. Hvoraf bevistes: Hvorledes en Religions Lærer bør forkynde Lærdommen om Jesu forsønende Død som den rigtigste blandt Religionens Sandheder. 1. At han saavidt det staaer til ham, forebygger alt, hvad der kunde forarge den vankundige og ubefæstede. 2. At han ved denne Hoved=Religions Lærdom om Jesu forsynende Død søger at opmuntre Christne til Dyd og Gudsfrygt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Udpasserede. Kamerherre Urne med Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Den 2den November afseglede Smakskipperne: Jens Thurøe med Stude for J. Knudsen. L. Hansen. P. Rasmussen med Stude for Niels Ban og Christen Soede med Stude for C. Faurschou. Samme Dag afseglede Christen Fogh til Norge med Kornlast. Den 4de ankom her igien tilbage Smakskipperne Lars Hansen, Jes sen, Jens Thurøe og Christen Soede. Søren Michelsen, ligger nu for Børt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Skipper Ole Clausen agter midt i tilkommende Uge at afsegle herfra til Kiøbenhavn, han medtager Fragtgods og Passagerer. Ræstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke . Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Prædikanterne paa 20de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechman Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Hasle fra Beder. Hospitals Kirken. Hr. Hasle fra Beder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Udenlandsk. Krigen. Coblenz er den 23de October, efter at have udholdt en hæftig Kanonade, overgaaet til de Franske, som efter al Sandsynlighed vil tage deres Vinter qvarterer i Egnen af Cöln og Bonn. En Officialberetning fra det Preusiske Hovedqvarteer i Niederolm af 19de October, melder om 2de Angreb som de Franske den 16de og 17de skal have gjort ved Pfriem paa General Blücker og den 17de paa Arveprindsen af Hohenlohes hele Forpostkiede, men uagtet de vare 5 a 6000 Mand, bleve dog slagen tilbage. General Ruchelhavde ved Kreutnachs Rømning, en temmelig rask Affaire med 3 fiendtlige Colonner. Efter nyeste Beretninger, er det Preussiske Corps d'Armee under Møllendorf og Arveprindsen af Hohenlohe, som og det Keiserlige Benjowskyske Corps, formedelst de fra alle Sider med stor Magt fremrykkende fientlige Hære, den 21de October gaaet over Rhinen ved Ettvil- og Oppenheim. Den Keiserlige General v. Neu har paataget sig Gouvernementet i Maynz, efter at den Preussiske General Kalkstein offentlig paa Paraden havde taget en rørende Afskeed med de Churfyrstelige Tropper. 10,000 Mand Palziske og Darmstadske Tropper er indrykket der, men Besætningen skal bringes til 18,000 Mand. Nogle tusende Bønder maae arbeide paa de vidtomstrækkende Forskandsninger omkring Maynz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Den 21de og 22de October indrykkede 2de preussiske Batailloner i Frankfurt am Mayn. Den imellem Coblenz og Maynz liggende Hessiske Festning Rheisels har nu 6000 Mand Hesser til Besætning, og skal forsvares til det yderste. Feldtmarschal Møller dorf, har allerede den 14de October efter en CourieAnkomst fra Berlin, ved Parolen ladet bekiendtgiør At Subsidietractaten med Engeland i ke meer havde Sted, og at alt hvad der for 6 tertiden skeede var til Ære for deres egne VaabHs. Exellence lovede tillige Armeen god Vinterqv. teer og med første Fred. Fra Bern af 10 October, haves den vigtige Efterretning, at imelle Kongen af Preussen og den franske Republik er uHr. von Mareval paa Preussisk Side og 2de Fra ske Commissarier sluttet Fred. Man veed blot for big at Tractaten bestaaer af 6 Puncter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
Hollands Forfatning paa den gelderske Grændse, ved et blodigt Slag, som den 19de October blev hol imellem Engelænderne og de Franske ved Nymvegemeget forværret. Den i engelsk Sold staaende rohaske Legion og det 14de engelske Regiment har i Besynderlighed lidt meget; af det sidste skal kun 13 S. dater og 2 Officerer være kommen til den engelske Lei Efterretningerne om denne Fegtning, er alt for mod gende, da nogle angive det engelske Tab til 5000, at dre til 4 a 5000 Mand, men vist er det at en De af den engelske Armee er gaaet over Waal, og at He tugen af Yorch har forlagt hans Hovedqvarteer fra Nymvegen til Arnheim. General Walmoden med H. noveranerne, har han ladet blive tilbage i Nymvegeder siden den Tid bliver bombarderet af de Franske, som den 20de lode sig see paa den wichemske Heede, og de 21de ved den Teerscher Sluse. Denne sidste Affaihar foraarsaget stor Skræk blant Jndvaanerne i Ge dern, som flygter i Mængde, alt dybere ind i Landet Det heder at Hertugen af Brunswig paatager sig Conmandoen over Tropperne som skal forsvare Holland, Den 19de og Aftenen indrykkede med saadan Hastihed 400 franske Ryttere i Staden Cleve, at de tog i hanoverske Officerer til Fange, som var i et Ærind hos Borgmesteren der. De har fordret Contribution Levnetsmidler og Fourage, samt sendt Patrouiller i Cranenburg to Miil fra Nymvegen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-11-05
En troeværdig Privatskrivelse fra Amsterdam, ind holder, uagtet alle modsættende Rygter den sikkre Efte retning, at den 24de October blev Jnundationen ve Naarden, (Nøglen til Amsterdam) Munden, Grav land og til Anquevine paa Utrechts Gebeet sadt i Gan Denne Forholdsregel som man Dagen forhen i Amsterdam troede ikke saasnart at have nødig, ansaaes den som et Forbud paa at Nymvegen og Venlo vare i Frasosernes Hænder.