Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Breve fra Lissabon have meldt hertil, at den derværende danske Gesandt, Grev Luckner, havde nylig duelleret paa Pistoler med en Attache ved den engelske Legation, Hr. Bonar, og at de bleve Begge let saarede. Grunden hertil er ikke angivet. (Md.)– Een af de ældste, om ikke den ældste, af Rigets juridiske Embedsmænd, Herredsfoged i Lunde, Scham og Schouby Herreder, Etatsraad Knudsen, i Odense, skal nu, efter ikke mindre end 60 Aars Embedsførelse, have indgivet Ansøgning til i Regjeringen om Entledigelse fra dette sit Embede, som han har beklædt i en Række af 42 Aar. (Hp. Av.)- Den 21de Marts d. A. omtalte vi det af de borgerlige Revisorer opdagede Bedrageri, der er begaaet under Magistraten af de Embedsmænd, hvem Brolægningsvæsenet har været betroet. Vi bemærkede: den Overdrivelse kan Bedrageriet anslaaes, til over 10,000 8 aarlig; hvor langt det gaaer tilbage i Tiden, vides ikke og kan maaskee ikke opdages, men det er sandsynligt, at det har fundet Sted i omtrent en Snees Aar, saa det er en ganske ordentlig Sum Penge, Communens Borgere, have maattet betale, fordi deres Anliggender vare betroede til Statsembedsmænd, der controllerede og reviderede uforsvarligt." To af de vedkommende Embedsmænd, nemlig Etatsraad Mundt og Conferentsraad Schæffer, have desangaaende udtalt sig i den "Berlingske Tidende" af 5te April og 7de Mai, vi vente nu, at den vedk. Contoirchef, som dengang sorterede under Rentekammeret, og som saavidt vi vide, var specielt aflagt for Revisionen af Brolægnings=Negnskabet, ogsaa vil lade høre fra sig, og vi haabe for ham, at hans Forsvar vil blive mere fyldestgiørende end de 2 andre Herrers. Sagen er tilvisse ogsaa noget vanskelig. Der er opdaget Underslæb ved Brolægningen; Jnspecteuren og hans Fuldmægtig ere døde meget pludselig, en tredie derved ansat Embedsmand er suspenderet; det har i lang Tid været en Gaade, hvorledes Brolægningsembedsmænd kunde aarlig udgive idetmindste ligesaa mange Tusinder 18, som de havde Hundreder i Gage, og alle Folk meente, at der maatte være Noget galt; men de af Staten indsatte Controlleurer og Revisorer fandt Alt saare vel. Da der kommer andre Folk til at revidere, opdages endelig Bedrageriet, og nu skulle Embedsmændene, under hvilke Bedragerierne ere foregaaede, men som Jntet have opdaget ved deres Control og Revision, forsvare sig. Forsvaret kan naturligviis kun blive maadeligt, som f. Ex.: Jeg troede Jnspecteuren, der nød almindelig Tillid, nu seer jeg nok, at jeg har været omgiven af en Clique af uredelige Embedsmænd, 20 Gange 10,000 ; er 200,000 4, men man veed slet ikke, om Bedrageriet beløb sig til 10,000 28 eller om det har varet i 20 Aar. Fuldkommen rigtigt, man veed det ikke, og, som vi strax have yttret i vor ovenfor citerede Artikel, det kan maaskee ikke opdages efter saa mange Aars Forløb, især da nu Døden har befriet de Skyldige fra at give Forklaringer og Oplysninger; men for det Aar, hvor man var i Stand til at opdage det, har man virkelig oplyst, at der har fundet Bedrageri Sted, nu have de vedkommende Embedsmænd, der, uden at føle sig generede af deres Overordnedes Control og Revision, have begaaet de opdagede Bedragerier, ogsaa i de foregaaende Aar levet langt over deres Evne, udgivet Tusinder, medens de kun vare berettigede til at indtage Hundreder, holdt Eqvipage osv.; man slutter derfor temmelig logisk: af Jntet kommer Jntet; et Sted have de taget det fra, som de have udgivet over deres lovlige Jndtægter, formodentlig sammestedsfra som i de Aar, for hvilke Bedrageriet er opdaget, da Controllen i disse var ligesaa slap som i de foregaaende. Enten de have snydt og bedraget Communens Borgere for 9000 eller 11,000 21, det er forsaavidt ligegyldigt, og har kun ringe Jndflydelse paa den Bebreidelse, man med Grund kan gjøre Controllen og Revisionen. Hovedsagen er, at denne har været af en saadan Beskaffenhed, at Embedsmændene kunde bedrage den for mange Tusinde Rigsdaler aarlig, og den synes ikke at kunne tilregne sig det som Fortjeneste, at Bedragerne et enkelt Aar have gjort det 1000 2 mindre grovt, Noget, hvortil man snarere maa søge Grunden i den Omstændighed, at Bedragerne tilfældigviis ikke have havt Brug for mere, thi hvis saa havde været, vilde de ligesaa godt kunne have narret Controlleurerne og Revisorerne for det 1000 2 mere, som for alle de øvrige. Dersom Borgerrepræsentationens Forhandlinger havde været offentlige, vilde Borgerne allerede for længere Tid siden have erfaret, om den nedsatte Comitee har foreslaaet, at der skulde henstilles til Cancelliet, om de Vedkommende i Magistraten skulde sættes under Tiltale, og om Borgerrepræsentationen har billiget dette Forslag. (Fædrel.)- Vi kunne forsikkre vore Læsere om, at Jfr. Grahn, ifølge hendes egen Skrivelse til en Slægtning her i Landet, virkeligen har, saaledes som vi tidligere berettede, sidstafvigte Juleaften forladt Paris, og over Berlin begivet sig til St. Petersborg, hvortil hun ankom efter 3 Ugers Reise. Vor Landsmandindes Skrivelse meddeler fremdeles vor tidligere Beretning om hendes Fremtrædet i Griselda" og om det kostbare Diamantkors, de keiserlige Majestæter, skjænkede hende; hun følte sig glad og lykkelig ved den Ære og Lykke, hun havde opnaaet, og over at hun atter havde kunne betræde den elskede Kunstner bane. Efter hendes ovennævnte første Fremtrædelse havde hun modtaget flere Jndbydelser til fornemme Familier, men en paa et saadant Familiebal paa dragen Forkjølelse havde atter forstørret hendes Jn disposition for Climaet (af hvilken ogsaa Moderen leed); hun havde faaet en stærk Hoste og spyttet Blod, hvorfor der af den keiserlige Livlæge var ordineret hende 16 Jgler. Hun var dog dengang endnu ved godt Mod, og vel tilfreds med sine Jndtægter, skjøndt Opholdet i St. Petersborg var meget dyrt; som Beviis herfor anførte hun t. Ex., at hver Jgle havde kostet 1 18 i danske Penge, og at hun maanedligen maatte give sin Tjener 40 I. Der er nu omtrent 2 Maaneder forløbne, siden hendes ovenmeldte Skrivelse, og vi have ikke kunne erholde Underretning om, at der senere er indløben nogen Efterretning om hende hertil Staden. Det Værste staaer derfor fremdeles til at befrygte, (Dan.)