JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-02-19
En Begjæring fra Vorde Sogn om Henstand til næste Aar med Grundforbedringsarbeide paa Sognets Biveie, blev henlagt. Nr. 69 C. - 1848. Formanden underrettede Raadet om, at han paa Grund af Sagens Uopsættelighed havde bemyndiget Politimesteren til paa Sognets Regning at lade opføre en nedstyrtet Broe paa Biveien Nr. 4 i Grønning Sogn med Forbehold af Sogets Regres til Lybye Mølles Eier, forsaavidt han maatte kjendes pligtig til at bære Udgiften. Nr. 72 C. - 1848. Fremlagt blev en Klage fra Proprietair Jürgensen til Vindumovergaard over Biveienes Ufremkommelighed i Vindum Sogn, samt Herredsfogdens og Sogneforstander skabets herover indhentede Erklæring. Raadet formeente, at der fra sammes Side intet videre kunne foretages end hvad Formanden allerede har foranstaltet, hvorhos man formeente at Proprietair Jürgensen maatte være at underrette om Sagens Status. Nr. 74 C. - 1848. Fremlagt blev Veiinspecteurens Rapport betræffende Skjern Broes brøstfældige Tilstand og de af ham efter Amtets Opfordring føiede interimistiske Foranstaltninger. I Henhold hertil og til Raadets Beslutning ved sidste Møde bestemte det gjentagende at udbede sig meddeelt Resultatet af Nivellementet over Nørre Aaen, i alt Fald forsaavidt dette maatte indflyde paa Ombygningen af Skjern Bro; derhos bestemte man at tilstille Veiinspecteuren det tidligere modtagne Project over Broens Ombygning til Undersøgelse og nærmere indsendende Betænkning og Overslag. Nr. 76 C. - 1848.
Viborger Samler, 1849-02-19
Veiinspecteurens Regninger for Expresse i Veitjenesten til Beløb 4 Rbd. 58 tz. blev approberet til Anviisning. Nr. 77 C. - 1848. Sammes Jndstilling om at lade Vium=Kjærsgaardsholms=Veien paaføre 160 Cubikfavne Gruus paa frossen, Veibane efter afholdende Licitationsforretning blev bifaldt og Formanden anmodet om efter Omstændighederne at aprobere eller forkaste de eventuelle Licitationsbud. Nr. 78 C. - 1848.
Viborger Samler, 1849-02-19
De af Veiinspecteuren indsendte Taxationsforretninger over tilføiet Skade ved Veiarbeiderne pro 1848 blev afgivet til Veicomiteens Betænkning. Nr. 79 C. - 1848. Fremlagt blev Veiinspecteurens Regning for Udgifter i Anledning af Afstikningen af den ny Linie for Viborg Hobroe Veien til Onsild Kiær til Beløb 16 Rbd. 84 Sk.,der blev approberet til Anviisning.
Viborger Samler, 1849-02-19
Blandede Sager. Nr. 52 D. - 1844. Fremlagt blev det kongl. Rentekammers Skrivelse af 16de Septbr. 1848 indeholdende Approbation paa Regulativet for Fribefordringsvæsenet i Viborg Amt, hvilket Regulativ Raadet bestemte at lade trykke og fordeele til alle Sognefogder og Sogneforstanderskaber i Amtet. Med Hensyn til de skeete Opsigelser af enkelte Contracter om Afløsning af Fribefordring samt med Hensyn til de Forandringer med Embedsmænd, som i adskillige Embeder er foregaaet, besluttede Raadet at tilstaae: Assessor Eberlin som Herredsfoged i Middelsom Sønderlyng Herreder samme Godtgjørelse som han i Egenskab af Herredsfoged for Fiends og Nørlyng 200 Rbd. Herreder havde, nemlig aarlig . Herredsfoged Borgen i sidstnævnte Herre reder samme Godtgjørelse aarlig . . Districtsprovst Møller inclusive Godtgjørelse for hans Reiser til og fra Amtsraadsmøderne aarlig . . . . . Branddirecteur Bahnsen aarlig . . . Birkedommer Kampmann aarlig . .Med samtlige ovennævnte Embedsmænd blev Formanden anmodet om at indgaae de fornødne Contracter og at indsende disse til vedkommende høiere Approbation. Skulde slige Accorder ikke opnaaes, da vil der blive at forholde efter Regulativet for Befordring in natura En Opsigelse fra Provst Wulff af den med ham i sin Tid indgaaede Accord kunde Amtsraadet efter Accordens udtrykkelige Bestemmelse ikke antage som forsildigt indgivet. Nr. 22 D. - 1847. Politimesteren i Middelsom og Sønderlyng Herreder, blev anmodet om at indkomme med Tegning og detailleret Overslag over Bekostningerne ved det projecterede Ting og Arresthuses Opførelse i Jurisdictionen. Nr. 38 D. - 1847.
Viborger Samler, 1849-02-19
I Anledning af endeel Spørgsmaal fra Herredsfogden for Middelsom og Sønderlyng Herreder om hvorledes endeel Functioner ved og udenfor Herredstinget skal bestrides naar et Retsbud ikke maa antages og lønnes af Repartitionsfonden, besluttede Raadet at svare, at man aldeles maatte overlade de opkastede Spørgsmaales Besvarelse til hans egen Afgjørelse, ikkun at intet fast Rets bud maatte antages for Fondens Regning, da det ligger udenfor Raadets Competence at etablere ny Functions- og Bestillingsmænd, hvorimod man er villig til at tilstaae, Herredsfogden af Fonden en Sum af 10 Rbd. aarlig til Bestridelse af alle de Udgifter der staae i Forbindelse med de omspurgte Biforretninger, om hvilken Sums Refusion, af Jurisdictionen der vil blive gjort Jndstilling til vedkommende Ministerium. Nr. 77 D. - 1847.
Viborger Samler, 1849-02-19
Sagen betræffende formeentlig begaaet Formfeil ved Bekjendtgjørelsen af Valgmødet i Vorde Pastorat til Udnævnelse af Medlemmer af Forstanderskabet blev foretaget og afgjort derhen, at da Klagerne selv erkjende at have givet Møde ved Valghandlingen uden at de dog ved denne ere fremkomne med nogen Jndsigelse, men endog ligefrem vedgaae at de vælgere, som havde Jnteresse ved at fremkomme med en saadan, ogsaa vare mødte, saa fandt Raadet at det skeete Valg maae staae ved Magt. Nr. 84 D. - 1847. En opstaaet og Amtsraadet forelagt Dissents mellem Forstanderskabet for Vestervelling og Skiern Sogne og Aa-Jnspecteuren for Nørreaaen om hvilken af disse Autoriter det efter de vedtagne Bestemmelser for Aaens Rensning m.v. paaligger at controllere Arbeidets rigtige Udførelse, bestemte Raadet at afgive til Etatsraad Holms Betænkning Nr. 25 D. - 1848.
Viborger Samler, 1849-02-19
Efter indkommen Klage over for lidet Offer af Gaardmand Esper Gudiksen af Otting bestemte Raadet hans Offer til Præsten til hver af de store Høitider til 24 Sk. og til Kirkesangeren 12 Sk. Nr. 29 D. - 1848. Justitsraad Føns og Proprietair Kall fremlagde deres Betænkning over Sagen betræffende Kirkens Reorganisation, hvortil de henholdt sig. Provst Møller, henholdt sig til sin som Provst til Biskoppen indgivne Betænkning. De øvrige 4 Medlemmer af Amtsraadet dristede sig ikke til at yttre nogen bestemt Mening om hvorvidt en Reorganisation som den paatænkte er nødvendig, men i ethvert Tilfælde formene de ikke Tidspunctet nu egnet dertil men at man derimod maatte oppebie en bestemtere Ordning af vor indre politiske Forfatning, end den forhaandenværende. Men bliver en Kirkeforsamling til Reorganisation som foreslaaet sammenkaldt, da finder disse 4 Medlemmer intet væsentligt at erindre mod Forslaget om Sammensætningen, og hvad Valgmaaden angaaer, da stemme de for indirecte Valg. Formanden maatte for sit Vedkommende aldeles fraraade den paatænkte Foranstaltning til Kirkens Reorganisation, som efter hans Formening kun vil føre til dens Desorganisation og Omstyrtning - og under den nuværende ophidsede politiske Tilstand til alle de Ulykker som religieus og politisk Fanatisme, især i Forening, føre med sig. Skal imidlertid en Kirkeforsamling sammentræde, da tiltræder han de 4 sidstnævnte Medlemmers Mening om Valg maaden. Nr. 41 D. - 1848. J Anledning af en Forespørgsel fra Sognepræsten for Bjerring og Mammen Sogne om Lovligheden af en Forstanderskabs Forhandling der er ført udenfor Protocollen men senere tilført denne og af de samme Medlemmer erratiberet og underskrevet i Protocollen som have undertegnet Forretningen paa det løse Papir, bestemte Raadet at tilmelde Spørgeren, at denne Fremgangsmaade er aldeles lovlig. Nr. 42 D. - 1848. Boghandler Kabells Regning for et til Amtsraadet leveret Kort over Nørre-Jylland bles approberet til Anviisning. Nr. 43 D. - 1848. J Anledning af en Forespørgsel fra Sognefogden for Lime Sogn, om hvorvidt han er fritaget for at forrette Kjørsler til Fattigvæsenet i Omgang med Sognets øvrige kjørepligtige Beboere, besluttede Raadet at yttre, at saadan Fritagelse ikke formenes hjemlet i Lovgivningen. Nr. 44 D. - 1848. I Anledning af en Forespørgsel fra Pastor Broch om hvorledes der bliver at forholde med Valget af Formand for Rødding Sogneforstanderskab med Hensyn til at Proprietair Nissen, der var Formand, ved Døden er afgaaet, besluttede Raadet at tilmelde Spørgeren, at det eren Selvfølge at han fungerer som Formand indtil en anden er udvalgt og at der med Valget bliver at forholde aldeles efter Fong. 13de Aug. 1841 § 11. Nr. 48. D. - 1848. En Regning stor 19 Rbd. 1 Mk. fra Politimesteren i Salling for Transport af Fanger og Fattiglemmer blev fremlagt og anviist.
Viborger Samler, 1849-02-19
Jøvrigt maatte man henlede Politimesterens Opmærksomhed paa, at slige Personer skulle gaae, naar dette er muligt. Nr. 53 D. - 1848.
Viborger Samler, 1849-02-19
Med Hensyn til den Amtsraadet af Viborg Stifts øvrighed affordrede Betænkning over Ordningen af Sagen betræffende det af afdøde Proprietair Nissen til HesteAvlens Fremme i Salling skjænkede Legat, bestemte Raadet at udnævne en Comitee, bestaaende af Proprietairerne Møller og Jensen, til Sagens foreløbige Behandling, og blev Sagen leveret til Proprietair Møller. Nr. 54 D. - 1848. Formanden underrettede Raadet om, at han, paa sammes Vegne, havde anviist forskudsviis af Repartitionsfonden 23 Rbd. 53 Sk. for Estafetter med Valg regulativer til Rigsdagen, i Forventning af at en almindelig Foranstaltning vilde træffes til Refusion af alle Udgifter i Anledning af Valghandlingen. Nr. 57–80 I. - 1848. Formanden underrettede Raadet om, at han, paa sammes Vegne, havde anviist for Hestebeslag af de frivillig leverede Heste for Viborg Amt 19 Rbd. 5 Mk. 4 Sk., da gjentagen Begjæring herom fremkom fra Depot-Che sen i Aarhuus og Sagen ikke taalte Opsættelse. Nr. 178 F. - 1848. Gaardeier Zogas Udnævnelse af Forstanderskabet for Lysgaard Sogn til Vandsynsmand, blev af Amtsraadet approberet. Nr. 46 O. - 1848. Fremlagt til Amtsraadets Betænkning blev en Sag betræffende en Omdeling af Amtets Jordemoderdistricter samt Pensioneringen af Jordemoderen for 4de District. Raadet yttrede sig for den af Justitsraad Lind udtalte Formening samt for en Pension af 10 Rbd. aarlig af Repartitionsfonden til bemeldte Jordemoder. Nr. 390 A. - 1848.
Viborger Samler, 1849-02-19
Da samtlige Retsbetjente og Delegerede fra Forstanderskaberne efter Conference ere enige i at de for indeværende Aar valgte Retsvidner vedblive Functionen næste Aar, alene med Undtagelse af at Herredsfogden for Salling finder Omvalg hensigtsmæssig, besluttede Raadet at stadfæste samtlige fortiden valgte Retsvidner i deres Function undtagen de for Salling Herreder, hvor Sagen bliver at fremme til nyt Valg og blev Formanden anmodet om paa Raadets Vegne definitivt at afgjøre den. For Rinds Herred blev Sagen overladt til Aalborg, Amtsraad. Nr. 60 D. - 1848. En fra Bogtrykker Wissing indgiven Regning for endeel trykte Bekjendtgjørelser tildeels med Hensyn til Krigs urolighederne til Beløb 47 Rbd. 4 Mk. blev approberet til Anviisning. Regnskabs=Commiteen anmeldte følgende Regnskaber som tilbagestaaende pro 1847, nemlig fra: 1) Rødding, Løvel og Pederstrup for Skolevæsenet. 2) Sammesteds for Skolevæsenet. 3) Vellev for Commune-Udgifter efter § 22 i Fong. 13de Aug. 1842. 4) Østre Provsti Skolelærer Hjælpekasse-Regnskab. Mødet hævet.
Viborger Samler, 1849-02-20
Viborg Stifts=Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Tirsdagen den 20 Februar 1849. Nr. 30. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-02-20
Udenlandske Efterretninger. Belgien. Brüssel, den 13de Febr. Marquis de Ricci, Sir H. Ellis og de Lagrene ankom hertil igaar, og hilsede paa den belgiske Udenrigsminister. J Rue Ducale arbeides med Jver paa de Salons, der skulle stilles til Kongresmedlemmernes Disposition under Conferencerne, og som sikkert ville være færdige, saasnart Kongresmedlemmerne ere beredte til at begynde Forhandlingerne. Den østerrigske Gesandt, Grev Colloredo, ventes daglig. Kongeriget Preussen. Det almindelige Resultat, af Valgene til Deputerede for det andet Kammer viser sig gunstigt for det moderate Parti, i det en nøiagtig Sammenstilling af de Deputerede, efter deres Partifarve, viser 195 Conservative og 155 Democrater, hvoriblandt dog kun enkelte Republikanere. Pluraliteten af det preussiske Folk er følgelig stemt for den moderate Retning. Valgene til det første Kammer ere næsten allesammen conservative eller, som de nu kaldes, reactionaire. Ogsaa Hæren vil blive stærkt repræsenteret i det første Kammer. Foruden Greven af Brandenburg og Oberst Griesheim, ere Generalmajorerne Radowitz, Brandt og Schack – alle tre dygtige Militaire - valgte til Medlemmer af det første Kammer.
Viborger Samler, 1849-02-20
Om General Wrangel fortælles der, at han for nogle Dage siden gav en Officier, der spurgte ham om Beleiringstilstanden ikke snart skulde ophøre, følgende Svar: Det er vel muligt, at den nuværende Beleiringstilstand, med Glacehandsker vil ophøre, men da vil maaskee en Beleiringstilstand uden Glacehandsker indtræde. – Om det da skal være Handsker af dansk Læder, tilføier Zeit. Halle. Den baierske Gesandt i Berlin er afreist til Mun chen og en baiersk General er i en overordentlig Mission ankommen til Berlin fra München. Da General Wrangel rykkede i Spidsen for Tropperne ind i Berlin forsvandt de Hobe af Proletariere, der i 9 Maaneder havde tjent de democratiske Demonstrationer deels til Avantgarde deels til Reserve, og de mange, vilde eventyrlige Gestalter, der især om Nætterne bivoakerede unter den Linden forsvandt som ved et Trylleslag. Men efter Valgene til det andet Kammer støder man atter paa enkelte af hine Mørkets Aander; man bliver mere høirøstet paa Torvene; hine frygtelige Skikkelser snige sig omkring paa Gaderne, og dog ere Fængslerne fyldte med Vagabonder og andre for den offentlige Sikkerhed farlige Subjecter. Under disse Forhold høres ofte Vægternes Piber, og Militairet rivaliserer med de retsindede Borgere i at ile Nattevægterne til Hjælp.
Viborger Samler, 1849-02-20
Den preussiske Gesandt ved Londonerhoffet, Geheimeraad Bunsen, vil, efter hvad man hører, ufortøvet vende tilbage til London med nye Jnstructioner i det slesvigholstenske Spørgsmaal.
Viborger Samler, 1849-02-20
Keiserdommet Østerrig. Wienerzeit, modsiger Efterretningen og Fyrsten af Windischaratzs omtalte Udnævnelse til Hertug af Friedland.
Viborger Samler, 1849-02-20
Samme Tidende leverer en officiel Beretning om de sidste Scener i Grätz, der ere blevne Gjenstand for en alvorlig Undersøgelse, efterat en Deel af Befolkningen i denne Stad havde truet med alvorlige Demonstrationer: Den 7de Febr. om Aftenen tildrog det sig i Gräz, at nogle Menige af Fyrsten af Windischgräz's Chevaur=Le gers-Regiment begave sig ind i Hr. Gretschniges Bolig, der som Redacteur for det brutal radicale Blad. "Die Volkszeitung" skjeldte, smeldede og haanede Regjeringen og Militairet, og der i det nyeste Numer af dette Smudsblad havde tilladt sig de meest oprørende Udfald imod Feltmarschallen. For blot nogenlunde at belyse denne Mands og hans Parties Tendentser, maa det endnu anføres, at Exemplarer af hiint Blad sendtes under Couvert ind i Casernen, ja at man uddeelte dem gratis i Provindserne, saaat Jndvaanerne i Leoben, hvor Jngen holdt dette Blad, offentlig protesterede i Grätzertidenderne imod disse Forsendelser. De forbittrede Chevaurlegers tracterede Redacteuren med Næsestyvere, og da han satte sig til Modværge med en Kniv, ogsaa med Sablen, saaledes at han omsider, endskjøndt ingenlunde farlig saaret, styrtede uden Bevidsthed til Jorden. Under denne Execution omringede over 20 Menige Redacteurens Bopæl."
Viborger Samler, 1849-02-20
Frankfurt, den 13de Febr. De nyeste Efterretninger fra Hanover optages her paa samme Maade som den østerrigske Note af 4de Febr. og Meddelelserne fra München. Alle tre bære Præget af en hos Regjeringerne i disse Stater fremherskende, om just ikke egennyttig og particularistisk, saa dog høist eensidig Opfattelse af de almindelige Forhold. - Østerrigerne af alle Fractioner i Frankfurt have nu fattet den fælleds Beslutning at forblive paa deres Sæder, saalænge som Rigsforsamlingen ikke udelukker dem fra Deeltagelse i Forhandlingerne. Hvad Østerrigerne af den venstre Side angaaer, saa ere de beredte til at opoffre Staten Østerrig for hele Tydskland, medens de mange østerrigske Deputerede, der høre til den høire Side, kun have Østerrigs Jntegritet for Øiet. - Alle de østerrigske Deputerede i Frankfurt afholdt den 12te et Møde i Hotellet Schrøder en Forsamling, angaaende en Omformen af Forfatningen for at komme til en Overeenskomst med Østerrig. Man blev enig om at nedsætte en Comite i dette Anliggende. Men det gjelder fornemmelig om at vinde alle Fractionerne af venstre Side for Coalitionen, og Underhandlingerne i dette Anliggende drives stærkt. Hvad Spørgsmaalet og Rigets Overhoved angaaer, da vil Østerrig fornemmelig søge at drive et Directorium igjennem. Den venstre Side forlanger derimod Østerrigs Medvirkning med Hensyn til en Formindskelse af Militairmagten. Den fordrer ogsaa Afskaffelsen af To=Kammersystemet og Forkastelse af Rigsraadet.
Viborger Samler, 1849-02-20
Ober-Post=A. Zeit. antyder Rigsministeriets Politik i følgende Hovedsætninger: "Rigsforsamlingen har viist, at den kan virke; at ignorere med Fornemhed Forfatningsværket, gaaer ikke an. Efterat Martsrevolutionerne have gjort sig gjældende i 11 Maaneder, er en simpel Revision af den gamle Forbundslovgivning ufyldestgiørende; man vil blive nødt til at anerkjende, at den Opgave, der skal løses, bestaaer i at bringe Forfatningsudkastet i Samklang med de af de gamle Tractater fremgaaende Retskrav, ligesom ogsaa med de enkelte Staters Ønsker, Fornødenheder og Fordringer. Vi ansee det for ubetinget nødvendigt at give sig ifærd med at løse denne store Opgave, og ikke at tage Anstød af den Modstand og Modsigelse, der vise, sig i Begyndelsen. Træde Mænd sammen, som med nøi, agtig Kundskab om Fortiden og Nutiden forbinde sand Fædrelandskjærlighed, politisk Takt og Forretningsdygtighed, saa turde det endnu lykkes at opføre Tydsklands nye Forfatningsværk uden at overhugge den gordiske Knude hvortil man hyppigere drives, mere ved Uerfarenhed og Mangel paa Indsigter end ved politisk Lidenskab eller Nødvendighed. – Af denne Anskuelse synes Rigsdagen at være gjennemtrængt; thi kun saaledes kan man forklare sig den dybe Rolighed, hvormed Rigsforsamlingen modtog den 12te Febr. Jndholdet af den østerrigske Note. - Paa samme Maade tage vi ei i Betænkning at forklare os den Tilbøielighed, Rigsministeriet lægger for Dagen med Hensyn til at betragte Noten af 4de Febr. som anachronistisk og til at oppebie Østerrigs definitive Svar. Efter at den udenlandske Artikel var sluttet, erholdt vi med Dagsposten "Børsenhalles Numer af 17de Febr., af hvilket vi udhæve Følgende: Fra Frankfurt meldes under 15de Febr., at en Forsamling af Pariser Hof (Welcker, Heckscher og n. A.), af en stor Deel østerrigske Deputerede og af den hele Venstre ikke har ført til noget Resultat.
Viborger Samler, 1849-02-20
Den nyeste Bulletin og Rigsforstanderen melder, at en mindre anstrengende Hoste har forstyrret Høisammes Nattesøvn.
Viborger Samler, 1849-02-20
De preussiske Kamre skulle aabnes d. 26de Febr.; men Kongen befinder sig ikke vel; man taler endog om et Feberanfald.
Viborger Samler, 1849-02-20
Deutsche Reform anfører nu Østerrigs Andragender, over hvis Tilbageviisning fra Preussens Side den østerrigske Note anker: "De mindre Stater skulde i militair Henseende tildeles Kongerigerne og for Fremtiden kun repræsenteres ved Kongerigerne; de skulle endog med Hensyn til den stænderiske Forfatning forenes med Kongerigerne. (Derfor ere Kongerigerne stemte for Østerrigs Note.)De 40000 Md., der skulde operere imod Frankfurt, skulde bestaae af 10,000 Bairere, 10,000 Würtembergere og 20,000 Preussere.
Viborger Samler, 1849-02-20
Som Rygte meldes fra Wien den 15de Februar, at Magvarerne skulle være rykkede ind i Kronstadt, og at Kossuth skulde være tagen tilfange.
Viborger Samler, 1849-02-20
Rigsdagen i Frankfurt har med 298 Stemmer imod 110 forkastet Künsbergs Andragende om at revidere Forfatningsudkastet og udsætte Discussionen om Forfatningsværket.
Viborger Samler, 1849-02-20
Den halvofficielle Pariserjournal La Patrie bekræfter, at den 8de Febr. er Republiken proclameret i Rom og Paven afsat. Samme Depesche melder, at Storhertugen, af Toscana ikke har forladt sit Land, men begivet sig til San Stefano.
Viborger Samler, 1849-02-20
Urolighederne i Neapel ere dæmpede.
Viborger Samler, 1849-02-20
Det engelske Ministerium har erholdt Tilladelse til at indbringe en ny Bill om Ophævelsen af Navigationslovene. Fonds faste.
Viborger Samler, 1849-02-20
Nationalforsamlingen i Paris har næsten eenstemmig besluttet, at Proudhon skal retlig forfølges, fordi han i Skrift og Tale har fornærmet Præsidenten. Fonds faste. Carlowitz i det østerrigske Banat er erklæret i Be ind; samme Skjebne forestaaer maaskee Grätz. Sidon, Medlem af Nationalforsamlingen i Kremster har givet en interessant Fremstilling af de Begunstigelser, Adelen, hidtil har nydt ved Besættelsen af høie geistlige og militaire Poster; vel høre nu for Tiden Ærkebiskopperne af Wien, Venedig, Görz og Zara til Borgerstanden, men de 5 forangaaende Wiener Erkebiskopper nedstammede fra høiadelige Familier, ligesaaledes have ogsaa kun Adelsmænd ligefra det 18de Aarhundredes Begyndelse, paa een Undtagelse nær, siddet paa de erkebiskoppelige Sæder i Prag, Olmutz og Salzburg. Ogsaa tilskrives en Forandring heri mere Adelens fremtrædende Tilbøielighed til Militair= og Civil-Tienesten end mere liberale Principer. Endnu mere afstikkende er Forholdet imellen Noblessen og Bourgesiet i Militairetaten. Jblandt det store Antal af Feltmarschaller, Felttøimestere og Generaler af Cavalleriet findes der ikke en eneste Borgerlig, iblandt de 103 i virkelig Tjeneste staaende Feltmarschal-Lieutenanter ere kun fire, og iblandt Legionen af Generalmajorer kun 10 Borgerlige.
Viborger Samler, 1849-02-20
Af Ministrene høre kun Justitsministeren, af Gouverneurerne kun Gouv. af Øvre-Østerrig til Borgerstanden, og iblandt Præsidenterne vilde man kun med Vanskelighed støde paa een af borgerlig Extraction.
Viborger Samler, 1849-02-20
Prindsen af Preussen sagde for kort Tid siden til en Deputation: "Havde vi til Fædrelandets Frelse villet betjene os af uredelige Midler, saa vilde Resultatet for Øieblikket vel have mere sikkret, men vore Børn og Børnebørn vilde da maaskee være komne til at bøde haardt. Naar vi bevare denne Redelighed vil det lykkes at udrive vort Fædreland af de det truende Farer."
Viborger Samler, 1849-02-20
Det er allerede anmeldt, at Læsningen af den om Forlængelsen af Habeascorpusactens Suspension af Ministeriet indbragte Bill fandt anden Gang Sted i Underhuset med en stor Majoritet. Vi tilføie hertil, at Sir Robert Peel kun stemmede for Billen fordi den efter hans Formening vilde forhindre Gjenudbrudet af Uroligheder; til Billens Ophav (Ministeriet) havde han ingen Tillid.