Københavns Adresseavis, 1790-05-07
Ved Ballet paa Giethuset er bortkommet en Sølv Spiseskee af massiv riftet Arbeide, Kiøbenhavns Prove og mrk. M. R. en dito Theeskee med C. R. og Krone over udprikke; skul disse falbydes, bedes Falbyderne anholdet, og ere de alleredkjøbte eller pantsatte, betaler Leverandeuren paa Giethuse, det derfore udlagte igien, tilligemed en Douceur af 2 Rdlr. til Opdageren. Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aa ket 1790. Disse Premier udsættes og for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stiftlæsker allene med Huusmænd og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. Med Attester og Æsknings=Tiden forholdes som ved næstfølgende Premier bliver meldet. Af de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre, regnes to lige med et, som de haver hiemme, d. Skjønt Selskabet saaledes har udsat Premier for alle Stifter, udsætter det dog særskilt Premier for de Biestader, som efter denne Listes Bekiendtgjørelse ere tillagte paa de jydske Lyngheder i Særdeleshed, og anseer dem til Premie værdige, ligesom de samlet udgjorde et særskilt Stift, og det ydermere med Fortrin at kunne æske Premier for halve Mængder imod andre. 2.) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt. 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. for ikke mindre end 20 Biestader. 100 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. 5 Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader. Folk af Bondestanden kan vinde disse Premier i Kap med andre for 15, 10, 5 og 3 Stader. I de fornødne tilforladelige Attester, som indsendes med Premie=Æstninger saavel fra Dannemark som Norge, og som maae være nøie indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt og Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagte, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vil blive tagne i Betragtning. De, som indsender Æsk ninger for Magazin=Stader maae bevise, at Kuberne ere fuldbyggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premien æskes inden December Maaneds Udgang 1790, dog maae Attesterne og Synet over Bierne være taget i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne, til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Tal, for at kunne skilles fra Sverme, skjøndt Æskningen derfor ikke behøves at indsendes førend ved December Maaneds Udgang. Glemmes eller forbigaaes den Omstændighed i Attesteen og Biernes Overfødning, bliver der paa den hele Æskning ikke agtet. De, som engang herfor haver faaet Premie eller Belønning, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de bistader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forhen belønnede Antal altid bliver at fradrage. 48. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bieavls aarlige Fremvext her i Rigerne, saa vil det og opmuntre Saaning og Plantning af saadanne Træer og Vexter, som til forskjellige Aarets Tider kan give Bierne Materie til Bie=Verket, og udsætter derfor følgende Premier, For den, som i eller ved sin Bie=Have planter de fleste Træer eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække ei allene tidlig om Vaaren, men endog om Sommere og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. De Træer og Planter, som Selskabet dertil vilde anbefale, ere: For Foraaret: Hassel, Ene, Tørste bær, Corniol, Birk, Asp, Kastanier, Vidier, Ribs, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krokus, eller den saa kaldede Vinter=Gjek, Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: Lindetræer, Dverg Mandel=Træet eller Amygdalus Nang og det siberiske Erte=Træe, Klever, Esparsætte, Luserne, Erter, Vikker, Hør og Hamp, Boghvede, Van, hvilken sidste er saa meget merkeligere, som den desuden er en nyttig Farve Plante, m.v. For Efteraaret: Timian, Salvie, Vinter=Merian, Soelblommer, m.v. Disse Premier æskes i December 1792, og Attesterne maatte oplyse, hvilke Planter og Træer der haver været dyrkede, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføie Efterretning, hvorvidt Bie=Verket over det sædvanlige derved er forøget, da Selskabet for Eftertiden agter at lægge Merke til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre. 49. Det er bekjendt nok, hvor slet Tørvemoser ne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten bliver de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke for Vandet kan opskeres. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelt Landmand, som i trende paa følgende Aar, og altsaa indtil Mikkelsdag 1793 paa den ordentligste Maade behandler sin Tørvemose, den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den, som herudi kommer nærmest, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den næste Flid, og Orden herudi, den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. For den nærmeste herved igien, den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Ved den ordentligste Behandling af Tørvemosen forstaaer Selskabet, at Gravene føres aarligen parallele og i lige Linie tvers over heele Mosen, saavidt mueligt være kan; at Vandet enten afledes ved Gravning, Øsning eller nogen Maskine, at hver Grav nyttes i Dybden paa en Tørv nær, at Grønsværen, Affald og Smulinger af Tørven igjen nedkastes i Graven, naar den gandske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og nye Tørve=Jords Tilvext i Tiden, m.v. Ved Attesterne maae Omgangsmaaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den op skaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller og man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at samæske med enkelt Mand, og Bye med Bye. Æskningen maae indsendes i December 1793. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen særskilt, og færskilt for de øvrige Øer. 50 I Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller megen liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskjer betragtede. Selskabet. udsætter i denne Henseende følgende Premier: Forbesaaningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle, Vidier eller andre i fugtig Grund voxende Busk= og Træe=Sorter, efter Bekjendtgjørelsen af dette, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moset derefter, den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. For de derefter, den tredie Sølv=Medaille eller Rdlr. Disse Premier kan ei æskes for December 1794 og Attesterne maatte forklare, at Besaaeningen er skeet 1790 i det seeneste, og at de unge Planter i August eller September 1794 befandtes i god Stand, Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige færskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skulde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaaening, da vil det efter Omstændighederne forhøie disse Premier. 51. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Forvande fangen og i lukt Fartøi strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden sidste December 1791. og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes 5 Fjerdinger. Attesterne maae ey allene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fanget i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøi, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fisket ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøiets Størrelse og beskaffenhed, samt og hvor, og hvor langt fra Kysten Fangsten er skeet. 52. For den største Mængde best røgede Sild beviisligen fra et Silde=Røgerie i Norge, inden eller udenrigsk afsat, giver Selskabet sin tredie Guld, Medaille. For den næste Mængde derefter, den første Sølv=Medaille, For den næst paa følgende, den anden Sølv=Medaille. Mængderne lader Selskabet. til videre ubestemt. Premierne, som astes til Udgangen af Aaret 1791 udsættes kun for Stæderne og deres Borgere, og maae ikke ved noget andet Selskab være æstet Premie for samme Sild. Prøver i det mindste af 100 Stykker nedsendes med Attester om deres Lighed til Resten. Dersom der med Æskningen følger Efterretning om den Jndpakningsmaade, som man har anseet at være den beste, og Oplysning om, hvorvidt man kunde kjende og ved Erfaring have prøvet Forskellen imellem den holsteenske Silde Røgningsmaade, den Parmouthste, som det Bergenske nyttige Selskab har bekjendtgjort, og den hollandste, vil saadant være Selskabet behageligt, og, naar Resten er lige, ved Premie=Til kjendelsen finde sin Priis. 53. Da megen fremmed Ost baade Hollandsk og Engelsk, ei at tale om andre, kunde holdes ude, naar den saa kaldede Tyboe=Ost var i Mængde at erholde i Kjøbenhavn, hvor den af mange begierligen søges, men slet ikke er at faae, saa udsætter Selskabet, for om mueligt at føre denne Næringsgreeni den Gang den fortiener hos os, og tildeels haver blandt Fremmede, følgende Premier, For Jndførsel til Forhandling i Kjøbenhavn af bemeldte Tyboe=Ost i Aaret 1790 ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Skippund den anden Sølv Medaille, eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 1/2 Skippund den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Selskabet. er af Formening, at Oste paa 10 til 12 Pund vilde være meest afsætlige. Æskningen vil indsendes inden Udgangen af Aaret 1790 og troeværdige Attester medfølge og Jndførselens Rigtighed. 54. Da Selskabet med Fornøielse har erfaret, at Drivgarn nu med Fordeel er bleven brugt i Jseforden; saa udsætter det atter for Fiskerierne der, drevne paa samme Maade, følgende Premier, nemlig: For den eller dem, som inden Aarets Udgang 1790 gotgiør, med Drivgarn at have gjort den største Fangst af Sild eller andre der faldende Fiske Sorter, 30 Rdlr. For næste Mængde 200 Rdlr., for den den derefter 10 Rdlr. og for den den derpaa 5 Rdlr. Selskabet lader med Villie Mængder ne ubestemte. Premierne æskes til hvert Aars Udgang, og vil blive oftere udsat. Den første Premie kan af en og samme Person ikke vindes meere end en Gang, og til de ringere Premier kan man et sam æske uden med større Mængder af Værdie, end dem, hvorfor Premie før er vunden. De Æskende maae et allene tilføre deres Æstninger den fangede Mængde, men og Prisen Fistene ere solgte for, samt Stedet, de især ere solgte paa 55. Skjønt der skal falde en temmelig Mængde af den saa kaldede Springer eller paa norsk Makrel Størse, men egentlig paa dansk Tantere, Scomber Tnynuus Linner, i Søen ved Helsingøer især; saa skal det dog kun være sjelden og ved en Hendelse, at der bliver fanget een, hvilken da som en Rarhed sendes til det Kongelige Kjøkken. Aarsagen hertil skal være gangstens Fare og Vanskelighed. Men da Selskabet er underrettet om, at den uden Fare lader sig fange paa den Maade, som strax bliver anført; saa udsætter det til Befordring af denne Fangst følgende Premier, For den Fister, som imellem Kjøbenhavn og Helsingøer giør den lykkeligste Fangst af den paa dette sidste Sted saa kaldede Springer eller Makrel=Større, 30 Rdlr. For den dernæst lykkeligste Fangst 20 Rdlr., og for den derpaa 10 Rdlr. J Tilfælde der æskes Premie for lige Mængde beholder den Fortrinet, som har gjorden første Fangst. Maaden denne Fisk kan sænges paa er ved Krog, gjort i Skikkelse som en End, ibunden en 12 Garns Linie paa 60 til 80 Favne med en Tønde i Enden. Saasnart man merker, at den har slugt Krogen, lader man den dermed gaae sin Kaas, firer Linien ud og tilsidst Tønden, og lader den derved løbe sig mat eller til døde, imens man bereder sig til at forfølge sit Bytte, hvilket alt kan skee uden mindste Fare. Æstningen indsendes inden Udgangen af Aaret 1791. Med samme maae følge troeværdige Attester og Sagens Rigtighed. J Tilfælde Fisken sendes til Kjøbenhavn, ønsker Selskabet sig derom underrettet. 56. Svartfuglen 5) fanges i Almindelighed i Jsland og paa Færøerne paa en Maade, som gjerne er sammenføiet med megen og ofte med Livsfare. Omkring Drangøe i Skagefjorden i Jsland fanges den derimod paa en Maade, som er ikke mindre end farlig, hvilken Maade det kongelige Rentekammer, ved en trykt Afhandling i det danske Sprog har ladet bekjendtgjøre paa Færøerne, for der at efterfølges. Da denne af Hr. Lektor Oladsen beskrevne Maade er meget sikker, og kan blive enhver, som bruger denne Jagt, til merkelig Tjeneste, og Svart fuglen er ikke en ubetydelig Nærings Green der paa Øerne, saa udsætter Selskabet til Befordring af det Høilovlige Rentekammers priselige Hensigt følgende Premier, For den, som omkring Færøerne lykkeligst betjener sig af den drangøeske Maade at fange Svart fuglen paa, 30 Kroner. For den, som dernest gjor den lykkeligste Fangst, 20 Kroner. For den derefter, 10 Kroner. Dersom lige Fangst anmeldes, faaer den Fortrinet, som først har betjent sig af det bekjendtgjorte Middel. Æskningen, som maae geledes af troeværdige Attester og Sagens Rigtighed, og anføre baade Fugenes Mængde og Tiden de ere fangede udi, indsendes inden Udgangen af Aaret 1791 og udsættes bemeldte Premier i det mindste endnu for 3 Aar. 57. At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmede i den Kønst at giøre Most, det kan saa meget mindre tvivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaarverlelig findes, især om Mostens Brug blev erke agtet Ved Svartfuglen forstaaes under et almindelige Navn, de 4 Arter, (i Almindelighed saa kaldede Alter) som efter Professor Bronniches Navngivelse i hans Ornith boreal, kaldes : Hica Torda, R. unitulette, og Uria Lomvi, og Troille, egentlig 2 Arter af Akker og 3 Arter af Lompierhos ham. See Glavsens og Povelsens Re sk. 1 D. C. 527. S. 355. for ringe for vore Borde. For derfor at see denne Hemres bragt i Erindring, og Vedkommende, som tillegner sig den, belønnede, udsætter Selskabet folgende Premier: For den beste Most af Æbler eller Pærer, samt Ribsviin, frembragt i Dannemark af dette Aars Frugter, giver Selskabet sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For næst beste derefter, den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Selskabet vil for det første ikke see saa meget paa Mængden som paa Godheden. En 4 Flasker, vel forkede, og forsynede med Harpix, vil indsendes til Selskabet til fornøden Prøve, og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dannemark gjort og af indenlandsk Frugter allene. Æsk ningen skeer inden Udgangen af Aaret 1791 og Premierne udsættes for flere Aar. 58. For den Borger, som fra en af de danske Kjøbstæder, uden for Kjøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1790, tilsender Selskadet den besle Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Øl=Sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Øl maae og være brygget, for offentligen at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guld=Medaille. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guld=Medaille. For den derefter, den første Sølv=Medaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Gjer. Malt=Spiren maae ei heller være anvendt ved Øllet hverken ved Maltet, da det derfra bør renses, ei heller derefter for at give det en bruun Koleur, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne som kan brygges bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest og Godheden at gjøre, og udsættes Premierne for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, vel forkede, eller med Staaltraad forsynede og nummerede Flasker, som desuden geledes af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hjemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øller kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke onvendt, og omklaret dermed, naar Øllerne ere af de sterkeste Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. I Anmeldelsen maae tillige tilfores, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. For dem som ellers matte have Lyst at lære Bryggerkunsten, fra Grunden af og blant andet indsee Fornødenheden, af Thermometerets Brug saavel ved Maltgiøren som ved Brygning anmerker, at et Skrift under Titel: The Theorv and Pactice of Breving by Michael Com brune, Brever, trykt til London 1762, i Qvart og siden i Octav, forhen anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føje kan sætte høieste Priis paa Hr. Bergraad F. V. Heun har og især betjent sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsatzen, zu branen, 1ster Th. 8vo, som faaes paa vore Boglader. 59. For det beste Jnstrument med Beskrivning og Anvendelse, hvorved ethvert Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Det vigtigste som hidtil i denne Materte er gjort, kan Forfatteren, finde i de svenste Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770; ligesom in den Braunschw. Anz. v. J. 1761, og in Leipz. Samml. 1761. Denne Premie æskes til Oktober Maaneds Udgang 1790. 60. Da det er bekjendt at Holland for Handelens Skyld paa Ostindien aarligen gjor anseelige Leverancer til Dannemark og Norge af Jenever=Brændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde, saa udsætter Selskabet. For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Colleur liig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i Aaret 1790, frem sendes til Selskabet, sin tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den næst beste Sort, ikke mindre end Tønder, Selskabets første Sølv=Medaille elled 20 Rdlr. Med Prøverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske eller norste Produkter. 61. For beste Sødmelks=Oste gjorte i Danne mark efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guld= Medaille eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. (Fortsættelsen følger.