JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Det er et Særsyn, som fortjener at bemærkes, at et af den tydske Litteraturs skjønneste Kløverblade: Klopstock – Claudius og Gerstenberg - have alle tre levet i de Danske Stater, og at de herligste Frugter af deres store Aand, saa at sige, ere avlede paa Dansk Bund og ved Dannerkongens Opmuntring. Gerstenberg, næsten den sidste Spire af det forrige Aarhundredes Digterstamme i Tydskland, agter nu i sit 80de Aar at udgive sine blandede Skrifter, samlede af ham selv, og med Forbedringer og Tilsætninger forøgede, i 3 Bind. Der er ingen Tvivl om, at denne, desværre, sidste Gave fra denne store Digters Haand, vil være mange af vore Landsmænd kjerkomne, og det synes, af den Grund, ikke at være upassende, at bringe nogle Træk af Digterens Liv i Erindring, og at hidsætte her en Prøve af hans utrykte Arbeider, der noksom viser, at han endnu i sin Alders Vinter synger som den forigste Yngling i sine Dages skjønneste Vaar. Henrik Wilhelm v. Gerstenberg er født d. 3die Januarii 1737 i Tendern, hvor hans Fader havde i Dansk Militairtjeneste sit Standqvarteer. Fra Gymnastet i Altona kom den unge G. til Universitetet i Jena, hvor han medbragte Kjerlighed til Digtekonsten. Her blev han Medlem af det Tydske Selskab. Derpaa gjorde han Bekjendtskab med Gellert, som snart opdagede hans Genie, og tillod ham, at sende ham nogle Satirer til Bedømmelse. Han sendte ham derpaa ogsaa sit Sørgespil Turnus, men Sellert henviste han til Weise, som en mere konstforstandig Dommer, og derfra reiste sig hans Bekjendtskab med den sidste. Weise ærede siden sin yngre Vens Domme og Bemærkninger i den Grad, at han, som han i sin Selvbiographie siger, sendte Gerstenberg og Eckhoff alle sine dramatiske Arbeider til Bedømmelse, førend han gav dem i Trykken. Turnus blev, Weises fordeelagtige Dom uagtet, lagt til Side, og Gerstenberg udarbeidede nu sine "Tandeleren, der bleve udgivne af hans Ven Weise og gjorde megen Opsigt. Kort Tid efter at G. havde forladt Universitetet, udbrød Misforstaaelserne imellem Danmark og Rusland; han traadte i Krigstjeneste og bivaanede Feldttoget, i Aaret 1763, som de ved General=Qvarteermester staben under Feldtmarschal Greve v. St. Germain. Paa den Tid skrev han, "Kriegslieder eines Da nischen Grenadiers", og hans "Handbuch for Renter, under det paatagne Navn af Ole Madsen. Efter endt Feldttog gik G. til Kjøbenhavn, den Gang en Samlingsplads for udmærkede Hoveder, saasom J. A. Cramer, Resewitz, H. Schlegel, Klopstock, Stur, Basedow. Her skrev han sin "Ariadne auf Naxos", sit Gedicht eines Skalden. Tidligere havde han begyndt at udgive det yndede holsteenske Ugeblad. Hypochondristen. 176667 udgav han, Briese aber Merkvurdigketen der Litteratur, der ere i samme Smag som de Lessingske Litteraturbreve. G. forenede sig derpaa med nogle af hans Danske Venner om at udgive 1765 et critisk periodisk Blad under Titel: Samling af adskillige Skrifter til de skjønne Videnskabers og det Danske Sprogs Opkomst og Fremtarv, som ogsaa ofte kaldes: critisk Journal, og som foranledigede en Mængde Stridsskrifter. J den Periode han tog Dansk Krigstjeneste, skrev han sit berømte Sørgespil Ugolino. (Sluttes i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Forordning, hvorved Plakaten af 9de Aug. 1810 angaaende Bestemmelsen af en Told linie ophæves. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c., &c., Giøre vitterligt, at da den Hensigt, Vi have havt ved at udgive Plakaten af 9de Aug. 1810 angaaende Bestemmelsen af en Toldlinie, over hvilken intet Product af ikkeeuropæisk Frembringelse, maae føres, kan opnaaes ved at anvende de Forskrifter, som indeholdes i Vor allerhøieste Forordning af 23de Mai f. A., angaaende skjærpede Forholdsregler, mod forbuden Handel, saa bliver benævnte Plakat, som og de dermed i Forbindelse staaende ældre Anordninger, herved aldeles ophavet; hvorimod Forordningen af 23de Mai f. A. overalt i Hertugdommene og følgelig ogsaa i de Districter, som have henhørt til anden Toldlinie, skal anvendes. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 22de Marts 1813. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Jgiennem det Kgl. Danske Cancellie er, under d. 20 Martii d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har, under 6te d. M., behaget allernaadigst at fastsætte: at det Spørgsmaal, om og hvorvidt Allerhøistsammes Territorialhøiheds Grændse ved nogensomhelst Opbringelse er krænket, skal for Fremtiden henhøre til Paakiendelse under den ordinaire Domstoel eller Søeretten paa det Sted, hvor det opbragte Skib henføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Ligeledes er igjennem bemeldte Cancellie, under d. 22 Martii d. A., udfærdiget en Placat for Danmark og Norge af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, paa det Kongelige Finants Collegii derom gjorte Forestilling, behaget allernaadigst at resolvere: "at ingen indenlandske eller udenlandske Vexler, lydende paa Sølv= eller Navneværdie, maae trækkes eller honoreres uden anvista, under den ved Forordningen af 26de September 1811 fastsatte Straf, dog at der fra dette Forbud undtages 1) de Vexler, hvilke norske Handlende, i Overeensstemmelse med Placaten af 23de October f. A., trække paa Danmark for at erholde Kornvarer; 2) de Vexler, som for de Kongelige Undersaatters egen Regning trasseres fra ethvert Sted i Kongerigerne, og fra de Steder i Hertugdommene, der ikke ligge sydligere end Kadersleben og Tøndern; hvilke det skal være tilladt, ligesom hidindtil, at trassere og acceptere paa 8 Dages Sigt; 3) alle saavel indenlandske som udenlandske Vexler, naar de lyde paa rede Sølv, hvilke kunne trækkes paa lang eller kort Sigt, og skal i saadant Tilfælde Betalingen skee enten med SølvRigsbankdalere, eller med Sølv-Barrer, beregnede til 18 1/2 Rigsbankdaler pr. Marken fiin. Endvidere er igjennem bemeldte Cancellie, under d. 23 Martii d. A., udfærdiget en Placat for Danmark og Norge af følgende Jndhold: "Hs. Maj. Kongen har, under 16de d. M., allernaadigst befalet: at der, for den ved Forordningen af 5 Januarii 1813, §. 24 bestemte Jndførelse i Pantebøgerne af de paa tinglæste Documenter skeete Paategninger, skal erlægges i Retsgebyhr 8 Sk. Rbpenge for de første 1000 Rigsbankdaler, 16 Sk. Rbpenge for Capitaler fra 1000 til 6000 Rigsbankdaler inclusive, og 24 Sk. Rbpenge for dem, der overstige denne Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Rigsbanken. Endskjønt den af Rigsbanken under 27 Febr. d. A. bekjendtgjorte Priisbestemmelse er en Gjen nemsnitspriis, og, som en Selvfølge heraf, kun kan gielde for Mynterne af de forskjellige Fiinheder, naar et Partie af blandet Slags leveres, saa har man dog erfaret, at nogle have misforstaaet dette, ved at indlevere Mynter af enkelt Slags i den Formening, at Gjennemsnitsprisen ligeledes skulde gielde for dem. For at forebygge denne Misforstaaelse, bekjendtgjør Rigsbanken endvidere i Continuation af sin forrige Anmeldelse, at de grovere Kroner af 1660 til 1771, naar de allene leveres, kun kan antages til - 10 Lod 13 Gren fiin de nye 8 s.) 4 lødige. de nye 4 s.) og nye 1 s. Stk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Rigsbanken, den 23 Martii 1813. Møsting. Rosenstand Goiske. v. Schmidt Phiseldek. Schønheyder. Lind. Thomsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Den agtværdige Familie Veltheim agter Løverdagen d. 3 April at give sin anden og sidste dramatiske Forestilling paa det Kongel. Hoftheater, af følgende Jndhold: Drømmen, eller: Ægte stands Begjæring i Adresbladet, Comedie i 1 Act, med Sang af Vinter og Mozart. Greven af Burgund, af Kotzebue, 1 Act. Cupido og Gartnerpigerne, pantommisk Divertissement, og til Slutning: en dramatisk Epilog af N. Fürst. Billetter til denne Forestilling faaes i Laxegaden No. 202. Man bør formode, at denne Families sidste Konstforestilling endnu er i frisk Minde. Det Bifald, som Kiendere have ydet dem, borettiger til den Forventning, at denne sidste Forestilling vil krones med det Held, som enhver Konstven sikkerligen ønsker denne vakkre Konstnerfamilie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Aarhuus, d. 16 Martii. Skipper Hans Jversen, førende Jagten Cecilia, hiemmehørende i Sønderborg, blev den 10de dennes paa sin Hiemreise fra Norge taget under Skagen af den engelske Kaperkutter Howche, besat med en Priis mester og 2 Matroser. Haardt Veir paakom, som temmelig ruinerede Fartøiet, hvorved Engelskmændene tabte Modet og overgave det til den ombord værende Skipper og Dreng for dog at redde deres Liv, hvilket disse ikke lode sig sige to Gange, men førte Skib, Ladning og Engelskmænd lykkeligen ind paa Aarhuus Rhed hvor de ankom den 14 d. M. - Da de fik Anholts Fyr i Sigte ville Engelsk mændene vel igien have Commanden, men Skipperens Snildhed ved at angive og giøre dem troende at det var Læssøe, reddede dem ogsaa fra denne Fare. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Mariboe d. 22 Martii. J nogle Dage har et behageligt Foraarsveir smillet os imøde. Veiene blive nu bedre og bedre, endog den imellem Saxkøbing og Mariboe, som i Vinter stundom skal have været et non plus ultra. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Postefterretninger. Berlin d. 6te Martii. Dagsavisen indeholder følgende: De Franske Troppers Afmarsch herfra paafulgte Natten imellem d. 3die og 4de. Om Morgenen Kl. 5 fulgte dem den Keiserlig Russiske Generaladjutant, Commandeur for et Corps Cavallerie og Ridder af flere Ordener, Hr. v. Tschernichef, og indrykkede i Berlin. Under hans Befaling saae vi først i Staden Obersterne Eftemof, Dolon og Wlasow den 3die, Major Grev Mussin Pueskin. Nogle Timer sildigere henimod Kl. 10, kom Hs. Ex. Fyrst Repnin, Keis. Russisk General og Commandeur for et Avantkorps, Keis. Russisk Generalmajor v. Diebitsch, Generalmajor v. Benckendorff og Cosakgeneral Rodionof den 2den ligeledes hertil. Den fulgte endnu nogle Pulks Co sakker, et Husar- og Dragonregiment. Om Middagen Klokken mellem 12 og 1 rykkede ogsaa Jnfanterie og Artillerie ind. Jndtoget skedte i fredelig Orden, under stort Tilløb af Folk, og de Keis. Russiske Tropper modtoges med Velvillie og Gjæst venskab. Nogle af dem, fornemmelig Cosakker, ilte strax efter de Franske, og det kom i de nærliggende Landsteder, iblandt andre i Steglitz, til smaa Træfninger, hvori Russerne gjorde nogle Fanger. Endeel af det i Gaar ankomne Armeekorps har allerede i Dag tidlig fortsat sin Marsch, og vil forfølge sine Operationer videre. - J Gaar Aftes Kl. 7 forkyndte os de paa vor Horizont opstigende Røgskyer Spandaus Forstæders og Omegns Afbrændelse. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Berlin d. 11te Martii. Fyrst Witgenstein. er i Dag indrykket her i Spidsen af 18,000 M. Tropper. Vi ere ikke istand til at beskrive den Jubel, hvormed den værdige Chef og de skjønne Tropper modtoges. (S. Bl.)(Efter Hamb. Corr.) Hamborg Correspondent, som nu igjen er forsynet med sit gamle Vaaben, indeholder en Bekjendtgjørelse til Hamborgerne fra den Russiske Baron v. Tettenborn, hvori det hedder, at de endnu førend Russernes Ankomst paa deres Grund have opløst de under den Franske Regjering bestaaende Authoriteter, og indført de gamle Øvrigheder; han roser den Jubel, de have yttret ved Russernes Jndrykkelse, og opfordrer dem til at gribe til Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Den Bekjendtgjørelse fra Keiser Alexander. hvori alle Jndbyggere i de forrige Polske, men nu Russiske Provindser, loves fuldkommen Amnestie, er dat. Wilna d. 12 Dec. 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Stockholm d. 10 Martii. Forskjellige Courerer ankomme og afgaae uafbrudt over Finland til Rusland. Foruden Russiske, Sicilianske, Engelske, Portugisiske, Spanske og andre Courerer, passerede Greve Løwenhielm, Gener. Adjut. hos Kongen, herigjennem d. 18 Febr. til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Curhaven d. 19 Martii. Efterat de Franske Tropper d. 16 Martii havde forladt Slottet ved Ritzebyttel, samt de Batterier, der beherske Cuxhavens Havn, fornaalet Canonerne, brændt Lavet terne, og deels sænket, deels boret i Grund 20 Canonchalouper, der laae i Havnen, have 2 engel ste Brigger, under Len. Banks Befaling, lagt sig lige over for Havnen, og d. 17de sat et Detachement af 30 Mand i Land, som endnu et andet Detachement af 100 M. skulle følge; man venter om nogle Dage endnu flere Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Hamborg d. 10 (22) Martii. Gener. Blücher, commanderer den Preussiske Armee i Schlesien, og hans Avantgarde er d. 16de Martii rykket ind i Sachsen. - Den store Russiske Armee, der udbreder sig fra Castrin til Glogau, er i Begreb med at gaae over Oder. 55,000 M. Jnfanterie og 22,000 M. Cavallerie, som Erstatnings=Mandskab for den store Russiske Armee, er d. 16de d. M. ankommen til Weichsel, og ville, efter nogle Dages Hvile, sætte sig i Marsch til de Russiske Corps, hvortil de høre. - Gener. Yorks Corps er d. 17de Martii rykket ind i Berlin. - Gener. York er af H. M., i Henseende til den af ham i Tanroggen med den Russ. Keis. Gen. Diebitsch sluttede Convention, ikke allene erklæret for fuldkommen angerløs, men ogsaa, som Beviis paa sin sær deres Tilfredshed, overdraget Overcommanden over General Bülows Corps. General York forener til den Ende 40,000 Mand under sin Commando, - Fra Berlin allene have over 10,000 unge Folk meldt sig som Frivillige, og for størstedelen equiperet sig selv. General Wittensteins Armee, der allerede har betydelige Corps staaende ved Elben, vil om føie Tid sætte sig i Bevægelse mod denne Flod. – De Svenske ere landede i Svensk Pommern, og have besat Stralsund; man venter om faa Dage et betydeligt Corps, som allerede er blevet indskibet i Carlscrone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Fra det Østerrigske d. 27de Febr. De til Observationsarmeen bestemte Tropper ere saavel i Ungern som i Østerrige i fuld Marsch til Bøhmen, hvor deres Samlingsplads er. Armeen skal være 80,000 Mand stærk, hvo der skal commandere den, er endnu ikke bestemt, det forrige Schwarzenberg, ske Hjelpecorps skal have sit Hovedqvarteer i Lemberg. - Endnu er det ikke bestemt, hvad Tid Fyrsten af Schwarzenberg forlader Wien for at reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Frankrige. J Amsterdam er opdaget en Konspiration af en Capit. Maas, en Kjøbmand Verschux, en Læge Lemon (en Jøde, en vis Jongh, Valentin, Jhle, Fallne, o. fl., som gik ud paa at forstyrre den offentlige Rolighed og bevirke en Regjeringsforandring. Maas, var Formanden; man søgte at vinde nogle af Gardens Officierer, udspeidede om Soldaterne vare forsynede med Patroner, o. s. v. Verschur holdt oprørske Taler, og gav Anviisning paa 2 Personer, der vare Huset Oranien hengivne og kunde stilles i Spidsen for en Committee. Oprøret var aftalt at skulle udbryde d. 12 Febr., og Signalet være Laanehusets Antændelse. Men det Hele opdagedes, og en Militaircommission har d. 22de fældet Dom over de Skyldige. Maas og Jongh ere dømte til Livs og Godses Fortabelse, de øvrige til forskjellig Fængsels- og Pengestraf, Fallne frikiendtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Kjøbenhavns Vexelcours den 26de Martii. a vista 330.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Som Tiende Aargang. No. 26. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 30 Martii 1813. Om Rosesygen. Alt har sin Tid, har Salomon allerede for Aartusinde sagt, og enhver virkelig Sandhed kan vel imellemstunder trænge til en ny Kjole, men i sig selv bliver den dog aldrig gammel. Alting i Verden beroer paa Tiden, hvori det skeer. Hvad der i Menneskenes Øine betragtes som den største Last i det ene Aarhundrede, det er i det andet en anagelos Dyd. En Hundrededeel af den Frimodighed, som forskaffede Voltaire et stort Navn, bragte Johannes Huss paa Baalet. Jeg kunde anføre tusinde Exempler paa, hvor forskjellige de Synspuncter ere, som Menneskene i de forskjellige Tider betragte Tingene fra. Man har havt Mænd, der have maattet lægge deres Hoved paa Blokken, fordi de handlede efter Grundsætninger, som man en Tid derefter almindelig hyldede. Det synes ordentlig at være med Sandheder, som med Blomster. De spire, blomstre og viisne til deres bestemte Tid, og Tiden virker her i Almindelighed saa mægtig, at en Blomstersvibel, uden engang at sættes Jorden eller i Vandet, begynder at spire af sig selv, naar dens Blomstretid nærmer sig. Som den kloge Landmand bør man derfor lægge Mærke til Veirliget. Aldrig vil denne saae i Januarii eller høste i Maji. Hvad var det, der beredte den haarde, men mandige og efter sin Tids Cultur virkelig oplyste Christian den Andens Fald, Jntet uden det, at han gik for meget forud for sin Tid, som endnu var for umoden til at lempe sig efter hans store Jdeer. Hvad var det, der styrtede Griffenfeldt, Heller intet uden uforsigtig Stræden efter at gjøre sin Tidsalder til mere end den virkelig taalte at være. Men man vil maaskee indvende her, skal da Menneskehedens vigtigste Anliggender bestandig være en Slave af Tiden, Skal man da evig sige med Salomon: "Alle Ting have sin Tid, og alt det, som man tager sig fore under Himmelen, haver sin Stund, at nedbryde og at bygge, at tage i Favn og at være langt fra at tage i Favn, at sønderrive og sye tilsammen, at tie og at tale, at elske og hade, at stride og holde Fred, – Til hvilke Elendigheder, til hvilke Uretfærdigheder vilde en saadan Grundsætning ikke lede Menneskeslægten." - Man vilde miskjende Forfatteren af disse Betragtninger alt for meget, om man nogensinde kunde troe, at han er af den Mening, at det bør saa være. Han anseer tvertimod dette Godes og Sandes Slaviske Afhængighed af Tiden for een af Menneskehedens største Ulykker. Men den menneskelige Svaghed er Aarsag i, at det nu eengang ikke kan være anderledes. Det største Antal Mennesker er næsten til alle Tider blevne regieret af tre Dæmoner: Egenfordeel, Forfængelighed og Aandsladhed. Af Egenfordeel, forikke at sige Egennytte, forledes man til at rose, hvad man i Hjertet laster, og til at laste, hvad man under andre Omstændigheder vilde rose. Man seer de fornuftigste Mænd handle og tale imod deres Overbeviisning, naar deres Egennytte kommer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 27. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 3 April 1813. En Vandring i Angeln. October 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
Fragment af en dansk Reisendes Dagbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
J Selskab med en ung, rask Sømand, født i Slesvig, forlod jeg denne By i Onsdags Morges Kl. 8. Professor Niemann i Kiel og Hr. Otte vare vore Veivisere (dog ikke personlig, men ved deres Skrifter.) Ret fro var mit Sind, thi skiøndt Nattefrostens Virkninger alt vare kiendelige, hvorved jeg kom til at tænke paa A. Phillips bekiendte poetiske Epistel, skrevet i Kiøbenhavn just for 100 Aar siden til Hertugen af Dorset, hvad han siger om chrystalliserede Bær, m.m., saa frembød Naturen dog mangfoldige Glæder, som jeg nød med Taknemmelighed. Maaskee bør jeg lægge til, at de Følelser og Tanker, som Anglig parva opvakte, ogsaa bidroge deres til at stemme mit Sind paa en Maade, som jeg kun meget slet vilde udtrykke ved at beskrive den. Selve Begyndelsen af Angeln danner en paafaldende Contrast, ei allene med Nabolavet, men ogsaa med andre fortrinlige Egne af Holsteen, i det mindste de, jeg hidtil har seet. Jnddelingen af Markerne, Omhegningen, tvangløse Veie, Studepløining - skulde man ikke fristes til at sige, at alt dette forkynder, at man nærmer sig det Land, som England skylder sit Navn, og hvis Jndbyggeres Bistand i aldgamle Tider (hvis Historien er sanddru blev søgt af Britter. Maaskee er det ei upassende, her at erindre, at dette af Naturen rigt udstyrede Land er blevet desværre kun alt for meget hindret i dets Opkomst; hvortil Adels=Dumhed, Stolthed og Umenneskelighed have været de nærmeste Aarsager. Saaledes skete det, at medens Anglernes Afkom tilegnede sigen stedse stigende Velstand og det sande Livs Goder, trællede Stammefolket i Lænker for Andre, og betragtede et herefter kun som en Ende paa deres jordiske Lidelser, neppe som en sikker Udsigt til en lykkeligere Forfatning. Endnu for meget faa Aar siden blomstrede Livegenskabet her, og dets utallige Rædsler kuede Angelns Jndbyggere. at J dets Skiød indeholder Angeln en uudtømmelig Kilde til en stigende Forbedring, som nu er næsten almindeligen benyttet. Jeg sigter til Mergelen, som findes i stor Overflødighed. Vi havde ei vandret langt, førend jeg følte ret levende det Ønske, at De kunde have deeltaget i en Reise, som vist vilde have belønnet Deres Lyst, til gamle Sager, og som skulde have blevet den fortræffeligste anden Act til vor lystige Tour i Siælland. (i Vaaren 1810.) Utallige Gravhøie hævede sig i disse skiønne Egne. De indeholde sikkert mange Skatte, af hvilke nogle ere bragte for Lyset, og de øvrige - lod jeg være urørte. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
Anmeldelse af et nyt dansk norsk Forfatterlexikon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
Det wormske lærde Lexikon, hvoraf 1ste Deel udkom 1771 og den tredie 1784, er, som bekiendt, et af de Værker, Fædrenelandets Litteratur, har Ære af. Det er i sin Art klassisk, og det udmærker sig ved en Nøiagtighed og Fuldstændighed, i den Grad, som kun faa Værker af det Slags. Med hvilket uddeelt bifald det til sin Tid blev modtaget, vise de kritiske Bedømmelser deraf saavel i Badens Journal, som i den berlingske lærde Tidende. Det har ogsaa siden været en daglig Haandbog for hver Den, som sysselsætter sig med litteraire Arbeider; for Den, som ved et eller andet forekommende Skrift kan attraae at kjende Skribentens udvortes Kaar og borgerlige Stilling; nog endelig for Den, der vil, saa at sige med eet Blik, overskue vor hele Nationallitteratur i al sin rige Fylde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
For Enhver, der i et eller andet af slige Tilfælde raadførte sig med dette Værk, var det en, efter et Mellemrum af henved 30 Aar nu meget følelig og fra Tid til Tid stigende Ufuldkommenhed, at den nyere Litteratur og de Mænd, som fra 1784 af have betraadt Forfatterbanen, savnes. Det formodes følgelig med Grund, at det vil være en for hver Litterator som for hver fædrelandsksindet Mand kjær Tidende, at der skal raades Bod paa denne Ufuldkommenhed. Det ny Forfatterlexikon skal indbefatte de 7 hos Justitsraad Worm forekommende Bogstavrækker, saaledes sammensmeltede med den ny tilkommende, at man ved hver Artikel, man vil eftersee, har kun nødig at opslaae Bogen eengang. Uagtet Alt, hvad der kan anføres for Udgivelsen af blotte Supplementer til Worm, synes dog en Plan at burde foretrækkes, hvorved man, istedetfor at levere to ny Supplementer til de tvende forhenværende, lader det Hele blive støbt i een Form.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
Den gyldendalske Boghandling, som forlægger Verket, har overdraget Udarbeidelsen deraf til os Undertegnede, der, baade af Pligtfølelse og af den Jnteresse, vi selv nyde ved deslige Undersøgelser og Fremstillinger, vil anvende al vor Evne og Flid for at opnaae den høiestmulige Fuldstændighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-03
Alle vore Bestræbelser i saa Henseende ville dog vorde frugtesløse, og vi ikke kunne naae det tilsigtede Maal, saafremt vi ikke ere saa heldige, af Litteraturens og vore Venner at blive understøttede med passende Bidrag. Det, som især vil falde os vanskeligst at erholde tilstrækkelig Kundskab om, vil være: a) Hvad der er udkommen i Norge og i de danske Provindser. b) Forfatterne til anonyme og psendonyme Skrifter. Hvo der med didhenhørende Underretninger bidrager til Bogens destostørre Brugbarhed og Fuldkommenhed, vil hos Nutids og Fremtids Yndere af Litterairhistorien stifte sig et hædrende Minde, og enhver til Planen passende Notits, der ellers vilde have undgaaet vore Efterforskninger, modtages af os med inderlig Taknemmelighed.