JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.) Kongeligt aabent Brev, angaaende Bank- og Pengevæsenet i Kongerigerne Danmark og Norge. At give Pengevæsenet i Vore Riger og Lande mere Enhed, Orden og Fasthed; at tilsikkre den offentlige og private Formue stadigere Værd; ere Hovedformaalene for Vor Forordning ef 5te Januar d. A. og for den Fundats af samme Dato, ved hvilken Vi have skiftet Rigsbanken. Da Vi ingensinde tabe disse vigtige Formaal af State, for hvis Opnaaelse imidlertid sinere indtrufne, den Gang uforudseelige Omstændigheder have lagt nye Hindringer i Vien, saa have Vi været betænkt paa, hvorledes der til samme kunde fremvirkes ved flere og kraftigere Midler. Til den Ende have Vi taget følgende allerhøieste Beslutninger og Bestemmelser. 1) Rigsbanken skal gaae over til at blive privet, under et national Jnteressentskab, og sættes under dettes Forvaltning og Bestyrelse. Til at indtræde som Jnteressentere skulle alle de have Adgang, hvis Hæftelser til Bønken beløbe sig til 100 Rbdlr. og derover, saa og de, som, naar de skylde mindre, ville tillægge indtil 100 Rbdlr.; endvidere de, som ved flere mindre Summer ville forene sig til en saadan Sum; og endelig de som, uden at skylde, frivilligen ville indskyde indtil 100 Rbdlr. eller derover. 2) Beløbet af de 6 pCt., som for Rigsbanken ere heftede med 1ste Prioritets Ret i alle faste Eiendomme, og som forrentes til Banken med 6 1/2 pCt. aarlig, vedbliver at være Bankens Grundlond, men saaledes, at det, som enhver deraf skylder eller har betalt i Forhold til sin faste Eiendoms Værd, skal være og blive ham tilhørende, som hans Jndskud i Banken, af hvilket Jndskud han i Tiden kan vente sig Udbytte, naar Udbytte ved Siden af de Forpligtelser, som Banken paaligge, kan giøres muelig, og dette Udbytte da først mindre, siden fremgaaende større indtil 4 pCt. kan opnaaes, Videre Jndskud end bemeldte 6 pCt. af faste Eiendommes Værd eller hvad ellers frivilligen tilskydes, skal ikke kunne paalægges nogen i den Egenskab af Bank Jnteressent. 3) Rigsbanken, saaledes overgivet til Statens Grundeiere, som Hoved-Jnteressentere, og grundfæstet paa Statens faste Eiendomme, skal dele sig i 3de Hoved=Afdeelinger: den danske i Kiøbenhavn, den norske i Christionia, den slesvig-holsteenske i Kiel. De skulle staa hinanden fuldkommen ved Siden; enhver, paa Stedet, hvor de ere, have sine specielle Bestyrere, som paa eget Ansvar forvalte de enhver Bank-Afdeling anbetroede Midler, og forestaae de daglige Forretninger efter lige Regler; og for dem alle skal være een Overbestyrelse, som skal have almindeligt Oversyn over det Hele: Saavel de specielle Bestyrere Overbestyrere, skulle i den Orden, som nærmere bestemmes, vælges af Jnteressenterne, saasnart som det er opgiort for hvo meget enhver interesserer og Actierne derefter ere udstædte. Jmidlertid
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
vedbliver Rigsbankens nuværende Bestyrelse at forestaa og udføre de den paalagte forretninger, og dens Medlemmer aftræde siden efterhaanden, da de af Jnteressenterne valgte Bestyrere indtræde i deres Sted. 4) Rede Sølvmynt, som hvilken ogsaa kan ansees og antages Banksedler, der altid paa Anfordring kunne vexles med rede Sølvmynt, skal være Grundbetalingsmiddel, og saasnart det er mueligt blive eneste lovbestemte Betalingsmiddel, i samtlige Vore Riger og Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Rigsbanken skal igiennem alle dens 3 Afdelinger medvirke til at dette Øiemeed kan fremmes, og til den Ende søge at anskaffe og modtage Sølv og Mynt, hvorpaa ken udstædes og hvormed paa Anfordring kan vexles de Sedler, som den paa Sølv har udstædt. 5) I Hertugdommene, hvor Sølvmynt er i Omløb, og hvorfra gientagne Ønsker ere yttrede om at det der maatte blive eneste lovbestemte Betalingsmiddel, skal dette være tilstaaet og ved nærmere Anordning ufortøvet vorde bestemt. 6) J Rigerne, hvor samme Øiemeed tilsigtes, men ikke lige hastigen kan opnaaes, skulle imidlertid, efter Forordningen af 5te Januari d. A., alle histil i Omløb, værende Kourantsedler indløses med de i bemeldte Forordning nævnte Rigsbanksedler, hvis Værd hviler paa bankens Fand i de faste Eiendomme; men disse Rigsbanksedler, ligesom de Courantsedler i hvis Sted de indtræde, skulle i Tiden inddrages efterhaanden med rede Sølv, eller med Sedler, som vexles med rede Sølv paa Anfordring. 7) Jndtil den Tid kommer, at rede Sølvmynt og Banksedler, som paa Anfordring kunne vexles med rede Sølv, blive eneste Betalingsmiddel i Rigerne, som Hertugdommene, vedblive alle de i Rigerne til Omløb autoriserede Betalingsmidler at gaa og gielde i alle Betalinger som Rigsbankpenge, deels efter Sølv=Værdie og deels efter Navne Værdie, ifølge de i Forordningen af 5te Januar d. A. fastsatte Bestemmelser. 8) Den Kours, som Rigsbanken sætter for Rigerne til de tvende bestemte Tider og Aaret, er egentlig Regel for de Betalinger, som Forordningen af 5te Januar, d. A. har bestemt i Sølv-Værdie, men ligesom det efter bemeldte Forordning staaer enhver frit for ogsaa at contrahere og afslutte Pengehandeler i Almindelighed efter Navneværdie, saa henføres denne sidstnævnte Betalings maade især til den daglige Handel og Vandel, hvor sælges og kiøbes imod contant Betaling, samt i saadanne Betalinger, som betinges dagviis, ugeviis og maanedsviis. Sedlernes Sølv-Værdie er Forandring underkastet efter Koursen, men deres Navneværdie staaer altil uforandret, saaledes som bestemt ved Forordningen af 5te Januar d. A., at nemlig en Rigsbankseddel gaaer og gielder i Navneværdie efter Summen, hvo paa den lyder, og danske og norske Courantsedler alle Slags, for 6 Rdlr. Kourant mod een Rigsbankdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
9) Hvorledes de i Rigerne cirkulerende Pengesedler og de i Hertugdommene endnu i Omløb værende Skatkammerbeviser og Laane=Jn litutssedler kunne blive modtagne i Afbetalinger paa den i faste Eiendomme hæftende Gield til Banken, dette er fra Rigsbanken i Bekiendtgiørelse af Dags Dato bragt til hver Mands Kundskab. De nøiere og udførligere Bestemmelser skulle i Octor, og Reglement for Rigsbanken og dens 3 Afdelinger, samt i andre derhen hørende Anordninger nærmere og saa snart mueligt vorde kundgjort. Givet paa Vort Kongelige Slot, Frederiksberg, den 30te Juli 1813. Frederik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Hs. Durchl. General Prinds Frederik af Hessen, der kommanderer det danske Auxiliar-Korps, har sit Hovedqvarteer i Wandsbeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
J Kyn slog Lynilden den 26de Juli ned i Giis lev Præstegaard. Den tørnede mod Kiøkkenskorstenen, lovenfor Taget, sønderslog og adsplittede Krandsen og den ene Side, foer derfra ned med forfærdelig Buldet igjennem Skorstenen, slog en Revne i en Jerngryde, som stod paa Arnestedet, uden at røre en anden, der stod ved Siden; opfyldte derpaa hele Kiøkkenet med en tyk, kulsort, uigiennemskuelig Røg og Damp; op sprængte 3 Vinduer og - forsvandt, uden at tænde eller anrette videre Skade. - Præstens høiftuatiommelige Kone, de to mindste af deres Børn, og en Tienestepige vare alle fire i Kiøkkenet, da denne Begivenhed indtraf, Moderen med det mindste Barn ved Siden, stod ved Kiøkkenbordet imellem Skorstenen og det ene Vindue, hvis Distene fra hinanden er neppe 2 Alen, Lynstraalen maa altsaa være faret dem tæt forbi og rimeligviis over deres Hoveder; dog bleve de begge, saavelsom Pigen og det andet Barn, allesammen frelste og - Skrækken fraregnet - aldeles ubeskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Den 20de Juli var det et skrækkeligt Øieblik for endeel af Holbeks Borgere paa deres Marker, ved en stærk Torden ledsaget med stor Hagel og Jis, efter at have ligget over om Natten var det frossen - opad Dagen derpaa vare de endog saa store som Duræg; hvilket tilintetgjordte deres Haab af den nær forestaaende skiønne Høst, saa at Foder for Kreature, Saaesæd, fødesæd for tilkommende Aar i saa Minuter paa denne Maade ynkeligen blev dem berøvet. Her i Jylland (i Egnen af Warde) kom selvsamme Dag et skrækkeligt og rædselfuldt Tordenveir, ledsaget med en heftig Storm, og saadan Mængde Hagel, eller rettere Jisstykker, at det nedhug og ødelagde alt Korn paa Marken og slog Vinduerne i Stykker, ja endog ødelagde Kløveren paa den Strækning hvor det kom, end- og Fugle fandtes, deels dræbte og deels qvæstede; det begyndt omtrent ved Hedehusene i Ølgad Sogn, og gik ind i Sydvest over Lindberggaards Mark og videre over en Deel af Hiedding, Westkler og at GammelgaardsMark, samt det nederste af Thistrup Sogn, hvorved Mange har mistet næsten deres hele Avl, som før stod meget godt. Haalene vare giennemsigtig klar Jis, at Størrelse som Lærke= og Duræg, og af forskellige Skikkelser: flide. trinde, lange, Halvkugler og en stor Deel besat med Piker rundt omkring, og faldt i saadan Mængde, uagtet det var meget varmt, at man om anden Dagen kunde optage store sommenfrosne Klumper af samme. Sam ne Dan dræbte Lynilden 2 Køer ogsaa i Ølgad Sogn, og afbrændte et Salshuus i Stømmesbøll i Aadum Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Ogsaa i Omegnen af Aarhuus har man i de senere Dage havt adskillige frygtelige Uveir. Mange Kirker, Huse og Møller ere blevne beskadigede. Adskillige lavt liggende Byer ere som oversvømmede. Ved Skanderborg har Lynilden afbrændt en Gaard og dræbt tvende Børn. J Bondebyen Tonning har den ihielslaget tvende Bæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
(Forlangt Jndrykkelse) J Anledning af det i sidste Aviser No. 91 og 92. imod Jøderne indrykte: See See Seel Hr. Hm Hm!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Bekiendtgiørelser. Skuespil. Til Bedste for Byens Fattige og det dramatiske Selskabs ædle Fond, giver Familien Veltheim Onsdagen den 3die August om Aftenen Kl. 7. Endramatisk Forestilling. med Pantomine og Dands, paa det forenede dramatiske Selskabs Theater. Billetter hertil ere at erholde hos Hr. Viinhandler Fulling for 5 Rbmk. Sykket. Indgangen aabnes Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Søndagen den 8de Juli om Aftenen Kl. 7, gives til Fordeel for Jomfruerne Weltheim, den sidste dramatiske Forestilling. med Pantomme og Dands, paa det forenede dramatiske Selskabs Theater Jndholden bliver ved Plakater bekiendtgjort. De som vil beære denne Benefice-Forestilling med deres Nærværelse, ombedes at henvende sig til Jomfruerne Veltheim selv, boende paa Broberg No. 334, hos Snedker Blichfeldt. Ved denne Leilighed finder undertegnede sig forpligtet til at aflægge sin varmeste Tak for det bifald og den Velvillie, hvormed Aarhuus vakre Jndvaanere beærede ham, og anbefaler sin Familie deres gunstige Erindring. Fr. Veltheim.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Det blev min sørgelige Lod efter 18 Aars kierligt Ægteskab, efter det alvise Forsyns randsagelige Raad, at bortfalde fra mig og eeneste Søn, til et bedre Liden 25de Juli om Morgenen Kl. 2 1/2 slet, min inderlig elskede eregode retskafne Mand Knud Christian Wemenhøi, Skovridet ved Grevskabet Scheel hvor han har opholdt sig i 39 Aar. J sit Alders 66 Aar mindre 2 Maaneder. Dette Bekiendtgiøres for vore fælleds langt bortfraverende Familie, Charlotte Lovise, sal. Wemenhøi, fød Aagaard. Efter et Fierdingaars Svaghed og tilsidst 8te Dages hæftig Sygdom, hensov vores elskte Søn CatsperEenst, Oicipel i Aarhuus lærde Skole, i hans 19de Aar. Med utrættet Lærelyt, sædelig Ungdomsvande, og blid og føyelig udfærd vandt han fine Foresattet og alles Yndet der kiendte ham, og fortiente sine Forældres ømmeste Kiærlighed, der deslomere beklaget hans tidlige Bortgang. Saxild, den 1ste August 1813. F. A. Jngerslev. Nito Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
For Opdagelsen eller Angivelsen af den som har opbrudt Blokken ved den hellige Kilde, udloves 50 Rdlr. d. K., og Navnet fortiet om forlanges. Hampe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Formedelst indløbne Forhindringer, udsættes den berammede Auktion over Blyet af Wrigsted Kirke til Fredagen den 13 August førstkommende om Formiddagen Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Forpagtnings-Auktion over: Taarupgaard. Da Forpagtningen af Taarupgaard og Tiender udløber til Majdag 1814, saa bliver samme i førstkommende September Maaned (Dagen skal nærmere vorde bekiendtgjort) stillet til Bortforpagtning ved offentlig Auktion, og kan endeel Hoverie tillige følge. Liebhaverne behage foreløbig at besee Eiendommen. Taarupgaard, den 24de Juli 1813. Müller. Dandse - Jnformation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Da jeg med høie Øvrigheds Tilladelse agter at begynde den i disse Aviser forhen anmeldte Dandse-Jnformation i Aarhuus i Begyndelsen af August Maaned, saa ville de som endnu ønske at deeltage deri, inden denne Maaneds Udgang behage at tegne deres Navne paa de hos Hr. Boghander Elmquist og MusikusHachenberg henlagte Planer, da jeg i Tilfælde af, inden bemeldte Tid ikke at erholde et nogenlunde Antal Elever, nødsages at forandre min Bestemmelse. For vinde Maaneders Jnformation, som dagligen gives paa Raadstuesølen i Aarhuus fra Kl. 5 til 8, er Betalingen for hver Eleve 5 Rbdlr. Horsens, den 13de Juli 1813. T. P. Poulsen, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
En god Kiøbmandsgaard i en af Jyllands Söe-Kiöbstæderiönskes tilkjöbs. Vedkommende. som maatte have en saadan at sælge ville behage i et forseglet Brev med Udskrift: til Kiøbmanden, under Convolut til Bog, trykker Hyphoff i Ribe, at angive sammes locale Beskaffenhed, Eiendommens Priis med videre nødvendige Oplysninger, for at man strax derom kunne entrere i Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Hos Præsen Kragballe paa Hiørnet af Studsgade og Graven ere nogle meublerede Værelser at faae til Leie for Logerende; ligeledes er ogsaa det ved Siden deraf paa Studsgade liggende lidet Sted, at erholdenten tilkjøbs eller til Leie. Om Pengevæsenet. (uddraget af J. K. Høsts Fortrindring, til Lueders nyligen udkomne Skrift om Jødernes Forædling.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
J Febr. Maaned 1809 solgte mange i en vis Formodning deres Banko til Bankkentoiret. Dette kom derved i Besiddelse af saa meget Banko, at det kunde dække endeel af sine indgangne Forbindtligheder, Hvid man ventede skete ikke, og man søgte igjen at anskaffe sig Banko. - Trangen var stor, men intet kunde faaes. Mangelen herskede fremfor nogensinde fra Marts til October 1809. Bankkontoiret kiøbte imidlertid intet synderligt, men hielp sig tildeels ved Omsætning. Hamborgske og altonaiske Handlende begyndte i dette Tidsløat spekulere paa vor Kourses Forbedring, og ikke ubetydelige Summer omsattes fra Banko til dansk Kourant. Nogle vare komne paa den Tanke, at Danmark, nødsaget til at giøre Fred med England, snart vilde faae et bedre Pengevæsen. Men deres Mening blev skuffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Alle de, som havde spekuleret, især paa vore Banksedler, solgt dem til hver Priis, og Koursen stod nu i October 1809 paa 350.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
J Midten af 1812 faldt Repræsentativerne betydelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
J tredie Qvartal afgaves meget lidet Banko og tilsidst næsten Jntet. J August betaltes 800 til 1000. - Otte Handelshule traadte nu sammen og afgave, under Jndskrænkning, Banko paa 3 Maaneder. Koursen opsattes et Par 100 Procent af Gangen og ved Slutningen af 1812 flod den paa 1800. Regieringen bovde imidlertid faaet af nogle udenlandske saavelsom kiøbenhavnske Handelshuse et ikke ubetydeligt Laan, og endeel Banko kom til Syne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Et nyt Tidsløb aabnedes med Forordn. af 5te Jan. 1813. Denne Lovgivnings velgiørende Hensigt og vise Bestemmelser kiende vi jo Alle. Men ulykkeligviis indtraf der paa samme Tid en politisk Forvirring. Nogle befrygtede at en, Andre at en anden Deel af Staten stod i Fare for at bortrives. Naturligviis maatte ifølge deraf, da Banken er funderet paa faste Eiendomme, Coursen falde. Men da nu vort politiske System sees at have Fasthed, da vor Konges redelige Statsklogskab har vidst at hævde og sikke Monarkiets Selvstændighed og Heelhed, saa følger deraf at Sommes Ængstelighed var overilet og utidig. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Resultatet af denne upartisk historiske Fremstilling, er, at Pengevæsenets Forværrelse maa tilskrives det engelske Overfold og de deraf flydende naturlige Følger; at uhyre Summer rede Penge ere gaaede ud af Landet for udenlandske fornødenheder, og at vore Herrer og Damer i Henseende til disse Fornødenheder ikke lagttage den Tarpelighres=Regel, der under saadanne Omstændigheder ere saa høilig nødvendig. O lader os Alle som Ey, med alvorlig Villie igten hylde vore Fædres Troe: Troen paa Tarvelighed og Sparsommelighed. Kun et Aars Fornægtelse af al udenlandsk Kram, og - Tusinder af Agio tører, af Aagerkarle, af Skakrere, af Pugere, af Spakulanetre, skal ikke kunne afværg, at Tingen jo maae faae et andet Udseende,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Bekiendtgiørelser. Paa Grund af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling under 9de Juni sidstleden, bliver herved sub poen præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle dem som formene at have noget at fordre i afdøde Anne Elisabeth Larsens og efter. levende Mand Kiøbmand Niels Hvilds fælleds Boe her i Aarhuus med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 18de Juli 1813. N. Hvild. Petersen. Hans Frederich Carøe i Horsens, Candidati juris, konstitueret Herredsfoged og Skriver i Woen- og Nim Herreder. Giør vitterligt: At for mig androg Prokurator Herschind i Horsens, hvorledes han af Stiftsøvrigheder, er befalet til, for Enken Mette Sindingsdatter af Sønde, Wissing, at erhverve Mortisikationsdom over en af hendes og afdøde Mand Christen Nielsen Bosted meden: han boede i Gantrup, til Peder Nielsen i Wols Ladegaard udstedt og betalt, men er i Pantebogen udslettet Pante=Obligation, af 11te Juni 1798, stor 31 Rdlr. 24 s. d. C., ifølge den hende dertil allernaadigst meddeelte Bevilling, der er saaledes lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, Giøre vitterligt: At efter som Christen Nielsen Bosteds Enke Mette Sindingsdatter af Sønder Wissing i Thyrsting Herred, under Aarhuus Amt udi Vort Land Nørre-Jylland, for os allerunderdanigst haver andraget, at der i vedkommende Pandtebog skal forefindes en af bemeldte hendes nu afdøde Mand den 11te Juni 1798, medens han boede i Gantrup til Peder Nielsen i Woer, Ladegaard, paa 31 Rdlr. 24 s. D. C., udstedt Panteobligation, som endnu ikke er udslettet, uagtet den allerede skal være betalt, saa have Vi, efter fornævnte Mette Sindingsdatters derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Stevning i levet kommende Underret, som skal læses ved Vor Lands Overret i Ny Kiøbstæd Wiborg, samt 3de Gange indføres i den danske Statstidende, den Altonaiske Merkur, samt Aarhuus Stifte Tidende, maa med Aar og DagVarsel indkalde alle dem som maatte formene sig at have nogen Ret til bemelte Panteobligation, dermed at fremkomme, og saadan deres Ret inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og bevisliggiøre: men om ingen inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maa der paa samme erholdes Moetisikationsdom, og den derefter af Pantebogen udslettes. Hvorefter enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn, den 28de Mai 1813. under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Efter Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling: Cold i Monrad. Osted. Berner: Lassen. Hinsen. Fischer. Christen Nielsen Bodsteds Enke Mette SindingsDræby. datter af Sønder Wissing Sogn i Thyesting Herred i Aarhuus Amt Bevilling til ved Stevning som indføres i Aviserne, at indkalde Jværdehaveren af en uudslettet Panteobligation, stor 31 Rdlr. 24 s. d. C. Thi bliver, paa Grund heraf og i Medhold af det Mette Sindingsdatter allernaadigst meddeelte Beneficium paupertatis af 19de Marts 1811, herved Jhændthaveren og enhver som formener sig at have nogen Ret til og Fordring efter fornævnte Panteobligation, med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden i Kiøbenhavns Statstidende, den Altonaiske Merkur og Aarhuus Stifts Tidende, indstævnet til at møde for Moer og Nim Herreders Ret paa Horsens Raadstue den sidste Tingsdag i September Maaned 1814, om Formiddagen Kl. 10 for med deres Paastand at fremkomme og beviisliggiøre. ellers at see Dokumenter fremlægge, hvorefter Actor vil forvente og paastaa, at bemeldte Panteobligation ved Dom skal velde mortificeret og af Pantebogen udslettet. Lasdag gives ikke, ifølge Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og Segl. Horsens, den 5te Juni 1813. H. F. Carøe. (L. S) Brodeer-Silke, Garn, Cheniller, med mere, samt Klaveer Strenge, er at lagt paa Middelgade No. 54.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
En ny beslagen Arbeidsvogn er at faae tilkiøbs hos Grovsmed Jakob Sørensen Bech,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborger Correspondent.) Medens Alt kraftig ruster sig, for med nye Strids stykke at tilkiempe Fastlands=Folkeslagene den velgiørende Fred, eller ved ærefrygtbydende Hæresmagt at give Underhandlingerne Eftertryk, synes dog Fredsforhaabningerne meere at stige end at synke. Maatte kun dette Haab, hvor grundet det end kunne være i Nationernes Trang dertil, ikke skuffe de glade Forventninger, der ligesom paa nye besiele det Almindelige med Mod til at opbyde de sidste Kræfter, der skulle anvendes til at bære den Byrde, for hvilken de om kort Tid sikkert maatte have lagt under. Maatte Menneskelighed og Fred dog seire over interesseret Politik, at ikke det fer slagne Haab skal volde endnu voldsommere Smerter end de nærværende, at ikke den nuværende Tid i Aarbøgerne maa brændemærkes med et Menneskeheden lidet hædrende Navn. - Det er Efterretningerne fra Prag der give os Aarsag til at haabe det bedste. Fredskongressen va, nu næsten samlet, og Underhandlingernes Aabning ventedes gieblikkeligen. Det østerrigik friserl. Kancelli ver ogsaa flyttet ind til Prag. alt syntes at være i stor Virksomhed. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-06
Paa Slottet Trachenberg i Schlesien fandt den virkeligen den 9de Julii en Sammenkomst Sted mellem Keiseren af Rusland, Kongen af Preusen og Kronprindsen af Sverrig. De opholdte sig sammesteds indtil den 13de, da den russiske Kriser igien tog til sit Hovedqvarteer i Peterswaldau, Kongen af Preusen til Berlin, og Kronprindsen af Sverrig ogsaa tilbage til sit Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-06
Paa den sterrigsk ungarske Grændse slaaes for Tiden en Skibbroe over Donau. Ved den nuværende Vaklen mellem Krig og Fred tilskrive Nogle denne Broes Anlæg, blot for at forkorte Veten for de hist og her i trækkende Tropper, andre holdt det for sandsynliger, at det ene og allene skeer i den Hensigt, for endnu at give Donaus sydlige Bredder en Forbindelse med de nordlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-06
Ved den russiske Armee har man maattet foretage flere Dislokationer, og en stor Deel er lagt tilbage til Warschau, Cracau og Censtochan, for des lettere at finde Subsistenz. - General Miloradowitsch, der opholdt sig ved Franzbrønden, er ved Stafette ufortøvet kaldet til Armeen. Over hele Sachsen er Rekrutudskrivningen fuldført. Ogsaa den gamle Biergfæstning Stolpen, nogle Mile fra Kønigsstrin, sættes i Forsvarsstand. Uafbrudt ankomme store Transporter af Tropper, Skyts og Krigsfornødenheder fra Rhinen. Hertugen af Dalmatten er igjen afgaaet til Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-06
Til Colberg var ankommen Klædningsstykker, Armatur og Munition for 20,000 Mand, samt 100 Stykker 6 og 12 pundige Kanoner med al Tilbehør, og en komplet Rustning for 1000 Kavallerister. Endnu skulde ver udlades Klæder, Armatur og Munition for 9000 Kavallerister og 50,000 Infanterister, en uhyre stor Mængde Krudt, og 150,000 Al. blaat og rødt Klæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-06
Den franske Keiserinde-Regentinde indtraf den 26de Juli i Maintz, hvor H. M. Keiseren ligeledes hvert Øieblik forventedes. - Den forhenværende franske Politieminister, Hertugen af Otranto (Fouche) er med sin Familie afreist fra Paris, for som det hedder, i den lyge Hertug af Abrantes Sted at overtage Generalgouvernementet af Jllyrien.