JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-12
Gaarden Matr. Nr. 32, tillige med den dertil hørende saakaldte Smedegades Mølle, som er beliggende udenfor Stagelse Kiøbstæds Smedegades Port og tilhører Møller Johan Friedrich Sachmanns til Skifterettens Behandling opgivne Boe bliver ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Stedet, stillet til absolut Bortsælgelse: 1ste Gang Onsdagen den 4de Februar 1824. 2den Gang Onsdagen den 18de Februar 1824 og 3die Gang Onsdagen den 3die Martii 1824. hver Dags Middag Kl. 12.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-12
Denne Eiendom, som i Brandkassen er assureret for 9250 Rbd. Sølv bestaaer af: a) et Forhuus paa 16 Fag, som afgiver en beqvem og behagelig Boepæl. b) 3de Udhuse paa 18, 16 og 11 Fag. Samtlige Bygninger ere opførte af Muur- og Ege Bindingsværk, og ere saavelsom Møllen i god og meget vel vedligeholdt Stand. c) en Stubveirmølle indrettet med hollandsk Værk til Sigt- og Grubbe-Maling, 3 Lofter høi, og har 2de Qværne. Til Gaarden hører, foruden Haugen, og en Jordlod, i Byens Mark af omtrent 3 Tdr. 3 Skpr. Lands Størrelse, en ved Møllen beliggende Eiendomslod, stor circa 21 Tdr. Land geometrisk Maal. Conditionerne for denne Eiendoms Salg ville 8 Dage forinden første Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 4de Januar 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-12
Gaarden Matr. Nr. 31, som er beliggende paa Slagelse. Kiøbstæds Smedegade og tilhører Slagter Peter Krøllstil Skifterettens Behandling opgivne Boe, bliver ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Stedet, stillet til absolut Bortsælgelse. 1ste Gang, Onsdagen den 4de Februari 1824. 2den Gang, Onsdagen den 18de Februari 1824 og 3die Gang, Onsdagen den 3die Martii 1824, hver af de nævnte Dage om Formiddagen Klokken 11. Gaarden som overalt er opført af Muur- og Egebindingsværk og i Brandkassen er assureret for 1300 Rbdlr. Sølv, bestaaer. a) af et Forhuus paa 9 Fag til Gaden, indrettet til Beboelse for 2de Familier, og b) et Udhuus paa 8 Fag. Til Gaarden ligger en god Urtehauge og i Byens Mark en Jordlod som har Areal circa 1 Td. 3 Skpr. Land geometrisk Maal. Conditionerne for Gaardens Salg ville være til Efter vn paa Undertegnedes Contoir 8 Dage forinden første Auctions Afholdelse. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning i Overeersstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 4de Januari 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-12
Da der ved den d. 17de f. M. afholdte 3die Auction over Gaarden Matr. No. 115, som er beliggende paa Slagelse Kiøbstæds Bredegade, og tilhører afgangne Kiøbmand J. J. Krahls Stervboe, ikke er gjort antageligt Bud, saa bliver denne Eiendom med Tilliggende saaredes som samme er beskreven i den Vest-Siællandske Avis No. 85, 86 og 87 for forrige Aar, stillet til 4de og sidste Auction, som afholdes paa Stedet Onsdagen den 21de denne Maaned Formiddag Kl. 11. Slagelse den 4de Januar 1824. Bude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-12
Da der ved den d. 17de f. M. afholdte 3die Auction over den Jordlod, som er beliggende i denne Kiøbstæds Mark, stor 41 Tdr. Land og som staaer for Hartkorn 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., hvilken Lod tilhører afgangne Kiøbmand J. J Krahls Stervboe, ikke er gjort antageligt Bud, saa bliver bemeldte Jordlod stillet til 4de og sidste Auction Onsdagen d. 21de denne Maaned Middag Kl. 12. Auctionen afholdes i Stervboets Gaard her i Byen. Stagelse den 4de Januari 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-12
Avisgaarden Oldengaard kaldet, som er beliggende i den frugtbare Egn, mellem Kiøbstæderne Ringsted og Sorøe, i Nærheden af Hovedlandeveien, og som i en Række af 25 Aar ikke har skiftet besidder, agtes nu, formedelst Eierens Dødsfald, underhaanden bortsolgt. Med denne Eiendom, som er forsynet med udmærket gode, vel indrettede og vel vedligeholdte Bygninger til en talrig Familie udenfor Bondestanden, og som til et Hartkorn Jordskyld 16 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/4 83 Alb. har et Areal af 155 Tdr. Land geometrisk Maal. kan, om det maatte enskes, følge Besætning, Inventarium og Avlsredskaber. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Enkens Laugværge, Forvalter Povelsen i Sorøe, af hvem de yderligere Oplysninger og denne Eiendoms Beskaffenhed og Viekaarene for Afhændelsen, ville blive meddeelte De som ønske Træer beskaarne og lagt Misbænke ville behage at henvende sig til Undertegnede, som ligeledes agter, om forlanges, at paatage sig Hauge-Arbeide i tilkommende Sommer. Godsche, Handels-Gartner. i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Den Vest-Siællandske Avis, eller: REGIIII. Ugeblad. Slagelse. de n. landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. røde Aarg.) gen d. 16. Januar 1824. 10 de Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Fredagen d. 15. Januar 274. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Parlamentet i Qvebek i Canada er bleven aabnet den 25de November f. A. Statholderen melder deri, at denne Provins opblomstrer i en Grad, som langt overgaaer de Forestillinger, som man i Almindelighed giør sig derom: en nye Canal er næsten fuldført og Landveiene ere blevne forbedrede. – Paa de Vestindiske Øer er Tilstanden bestandig meget uroelig, som har to Aarsager: for det første, at Planteurerne forarmes, siden Colonialproducternes Cultur er saameget tiltaget i de sydlige Provinser af Nordamerika, Brasilien og Ostindien; og for det andet, at Negerslaverne, hvoraf allerne i Jamaica opholde sig 350,000, vise sig stedse meere uroelige paa alle Øerne; da de have deres Landsmænds Befrielse paa Øen Domingo for Øinene. Planteurer. ne give Methodisterne Skyld for at de udbrede Friheds-Jdeer imellem Negerne; hvorfor de ogsaa blive meget forfulgte. – Jfølge Breve fra Rio de Janeiro er ikke allene Lord Cochrane, som Admiral af Brasilien bleven adlet; men ogsaa et stort Antal af Officerer have erholdet Ridderkors. Capt. Crosby er bleven Commodore. Lord Cachrane har indsendt Beretninger om sine Operationer i Maranhav og Perg. Han fortæller deri, at han et meget langt Stykke havde forfulgt den Portugisiske Flaade, som var afseilet fra Bahia; men da han var allene og ikke stærk nok til at betvinge den saa havde han opgivet at forfølge den og vilde hellere foretage sig andre Ting, som ere fordeelagtigere for Brasiliens Jnterresse. Han meddeler derved udførlig Regnskab om de Contributioner, som han har hævet, og omden Maade, hvorpaa han har organiseret den nye Regiering og sørget for Landets Forsvar og den vedvarende Hengivenhed for Keiseren og slutter med at anmelde: at han snart kommer tilbage til Riøde Janeiro.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Nyeste Post=Efterretninger. Jfølge Forsikkringer af Reisende var Hr. von Minziaky endnu ikke den 21 December ankommen til Bucharest; ogsaa hedder det at Paschaen af Scutari skal have lidt et stort Tab ved Missolonghi, og være kommen tilbage til sit Paschalik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Jfølge sikkre Efterretninger fra Grækenland har Lord Byron besluttet at opfylde den Græske Hielpecommittees Ønske, at tage de Philhellener, som opholde sig i Grækenland under sin Beskyttelse, regelmæssig understøtte dem og organisere dem i Compagnier. – De for nogen Tid siden til Corfunankomne Deputerede af den Græske Congres A. Luriotis, Orlandos og Ludovistis, ere nu videre afreiste til London; af den gunstige Maade hvorpaa de ere overalt blevne optagne troer man, at deres Mission maae være den Engelske Regiering behagelig og vil faae et heldigt Udfald. – Ogsaa i Philladelphia er bleven holden en Forsamling for at samle Understøttelser til Grækerne, og i Congressen i Vashingthon har Hr. Vedster andraget paa at udnævne en Agent eller Commissair til Grækenland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Af den Nordamerikanske Præsidents mærkværdige Budskab ere meere end 30,000 Exemplare blevne aftrykte og circulere i de forenede Stater Hvormeget Culturen tager til i disse Stater kan sees af følgende Beretning: der studere i dem for nærværende Tid paa Universiteterne 3000 Studentere og 2700 i Seminarierne; der gives i dem 10,000 Læger, 6000 Jurister, 5000 Geistlige og 9000 Kirker og Kapeller. Der bliver aarligen uddeelt 4500 Patenter for nye Opdagelser og Opfindelser; der bliver publiceret aarligen Bøger for 2 til 3 Millioner Dollars. Der udkomme 1000 Aviser, og meere end 100 Dampbaade ere bestandigen i Virksomhed. J det heele taget seile de Amerikanske Skibe 1/2 Deel hurtigere end de Engelske, 5000 Postamter ere i Virksomhed og Post veie af 80,000 Engelske Miles Strækning ere færdige. – Culturen paa Øen Jamaica er ogsaa steget overordentlig. J Aaret 1675 havde Øen kun 7868, hvide Jndvaanere og 9504 Slaver; men for nærværende Tid har Jamaika 350,000 Slaver. Der produceres 60,000 Oxehoveder Rom, 1,800,000 Pund Kaffe og 130,000 Toppe Sukker. Englænderne indføre nu Manufacturvarer til Jamarca for 2 Mill. Pd. Sterling om Aaret, og modtager igien for 5 Mill. af Øens Producter. Sukkerfabrikationen har imidlertid betydelig aftoget, derimod har man lagt sig mere efter at dyrke Jngefær, Peber og Kaffe. - Hvor uhyre og uerstatterlig Spaniens Tab vil blive ved at miste Mexico kan sees af følgende: Fra Aarene 1690 til 1810 blev udført fra Mexico til Spanien Sølv for 1488 Millioner Dollars Værdie, og Guld for 53 Millioner. Den fiineste Cochenille bliver produceret der i Landet, og der blev udført deraf for over 1 Million Dollars aarligen. Alle disse og mange andre kostbare Artikler erholdt Spanien aarligen for Jndførselen, af sine egne Produkter og andre Landes, som det først tilkiøbte sig. – Det samme Forhold fandt Sted imellem Portugal og dets rige Brasilien. Man klager derfor ogsaa over en overordentlig Pengemangel i Portugal siden al Forbindelse erer bleven afbrudt imellem disse to Stater, og troer at Regieringen vil blive nødt til at udskrive ertvunget Laan. Man er derfor ogsaa høist forbittret i Lissabon over Brasiliens Løsrivelse fra Portugal, og de Portugisiske Skribentere kalde det: det phantastiske Keiserdømme Brasilien og sige: at Frimurene ere Skyld i dets Oprettelse. Greven af Rio Major er imidlertid kommen tilbage til Lissabon og har medbragt den Efterretning, at Brasilien vil slet ikke indlade sig i nogen Underhandling med Portugal, førend dette først har erkiendt Brasiliens fuldkomne Uafhængighed. Man har forresten havt det Rygte i Madrid at der har været Uroelig beder i Lissabon og at Dronningen selv er bleven faaet derved. – Man er endnu ikke fulkommen vis paa om Castellet i Puerto Cabello er blevet indtaget eller det er blot Staden, som er erobret. Dette berettes og at Seiervinderne havde bemægtiget sig alle smaae Skibe i Havnen og opbrændt Fregatten Baylen, som tiente som et Blokskib, men det er dog rimeligt at Castellet har capituleret den 8de November da man vidste at Commandanten var i stor Nød og havde indladt sig i Underhandlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
1000 Mand Columbiske Tropper ere afseilede fra Carthagena, for over Jordtungen ved Panama at støde til Bolivars Armee i Lima. – J medens de Sydamerikanske Nationer rive sig løs fra Spaniens Herredømme, saa vedblive de Franske og Engelske Blade at disputere og dette vigtige Anliggende. Hine ere misfornøiede med, at der tilstaaes de Sydamerikanske Stater en ubetinget Uafhængighed, men disse forsvare det. Bladet Coureren siger: at det er meget klogere og sikkere for Englænderne at laane disse Stater deres Capitaler end de Europæiske Magter. – Jturbide er ankommen til London. Man skriver derfra at han ikke har nogen anden Hensigt dermed end at ville besee Landet. Mange troer dog, at han maae være hemmelig kaldet dertil af det Engelske Ministerium; da han viser sig saa ligegyldig ved at have overtraadt den Mexikanske Regierings Beslutning: at naar han forlader Jtalien saa skal han miste sin Pension. Han besidder megen militairisk Frimodighed, og selskabelig Talent, Han tilskriver ikke Folkets Masse sit Fald; men blot Armeens Chefer og nogle Fornemmes Jndflydelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Det nye Amnestie-Dekret i Spanien er ikke udkommet, men der arbeides paa det. De Rygter, som man har udbredet om dets Jndhold, fortiene ingen Tillid. Det hedder at den Franske Armee skal forlade Spanien den 1ste Januar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
De indvortes Uroeligheder vedvare som sædvanlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
J Gibralter havde man det Rygte, at den Bonde, som havde taget Riego til Fange er bleven myrdet den 12te December. Den bekiendte General EvaristeSt. Miguel er bleven helbredet og bliver bragt Man har det Rygte, at til Frankerige. de to Spanske Jnfanter Don Carlos og Don Francisco ere komne i Strid med hinanden i Kongens Nærværelse og at den sidste vil med sin Familie begive sig til Neapel. – J Frankerige er man blot beskiæftiget med det nye Valg, de liberale Blade beskylde Ministeriet for, at det søger at forhindre at Personer af deres Partie skulle blive udvalgte. – Journal des Debats meddeler det som et Rygte: at Hs. Majestæt den Russiske Keiser forventes i April Maaned til Rom; saameget er vist, tilføier den, at Greven af Gottorps, den forrige Konge af Sverrigs Søn, med det første ankommer dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
J det sidste Aar har Storbrittanniens Jndkomster været 630,059 Pund mindre end i forrige Aar, som er en Følge af at Skatterne ere blevne endeel nedsatte. – Det er vist at Englænderne ere i Strid med Chineserne. Handelen var vel ifølge de sidste Efterretninger fra Canton endnu ikke forbudt, men de sidst ankomne Skibe havde dog af Forsigtighed lagt sig for Anker ved Macao for at oppebie Vicekongens nærmere Forholdsregler. - En Hr. Barlow i London har udfundet et mechanisk Apparat, for at udklække Kyllinger ved Dampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Nyeheder fra Australien og Afrika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Man læser i den Avis, som udkommer i Sidney, i Port Jackson i Nyeholland: at det er bleven tilbudt Skibe, som afgaae til fremmede Lande, at kiøbe Oranger for sex Pence Dusinet; dette viser denne Produktions Fremskridt; thi for faae Aar siden betaltes denne Priis for en eeneste af disse Frugter. For nogen Tid siden var et Antal af Biekuber indbragt til Sidney; Bierne havde ikke lidt noget underveis og de begynde at formere sig. – Man har begyndt at presse Viin og har sendt de første Prøver deraf til London. Den nye Gouverneur Sir Thomas Brisbane er bleven udvalgt til Præsident for den nye Commission, som er oprettet for at befordre Agerdyrkningen. Ved det første Giestebud bragte han en Collect sammen, som indbragte 1500 Pund Sterling. Enhver Streifetour ind i Landet bekræfter Jordens og Klimatets Fortreffelighed. – Den 3die Januar var man i Begreb med at opbygge et Observatorium paa Roschill ved Paramatra; og saa blev i Sidney opført en Bygning for at op servere Pendelen. Gouverneuren, som selv er en duelig Astronom, forestaaer dette Jnstitut og har en duelig Medhielper i Doctor Rumer, en Tyd ster. J December 1822 opdagede Lieut. Johnson i Botemans Bugten (som ligger jydlig for Sidney) en nye Flød; han seilede med sin Brig, The Sn pper 40 Engelske (eller 10 Danske Mile) ind i Landet og saavidt, som man kunde see, vedblev Floden dog endnu at være seilbar. - Udsigterne for Faareavlen i Van Diemens Land vedblive at være gunstige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Der meldes fra Sierra Leona under 13de September f. A.: At Efterretningen om den Dødelighed, som har fundet Sted der i Mai Maaned er meget overdreven; der er vel død flere Mennesker end sædvanlig; men dog ikke saamange, som man har sagt. Gouverneuren Sir Charles Mharty var uafladeligen beskiæftiget med at bære Omsorg forColoniens Vel; selv i August Maaned, som man ellers holder for meget skadelig for Sundheden havde han besøgt Stæderne Kissen og Wellington, hvilke Stæder ere anlagte af Soldater, som have faaet deres Afskeed. J September var han i Gloucester, Bathurst og Leopold. – De frygteligste Fiender, som Englænderne have paa Kysten af Afrika ere de Aschanthis og Sir Charles har været nødt til at gribe til Vaaben imod dem formedelst et græsseligt Mord, som skal være begaaet paa en Sergeant. Capitain Laing, som han fra Cap Coast har udsendt imod dem, har endnu ikke kunnet bringe dem til nogen Træfning; den 9de August stod han endnu i Leier ved Mansue. General Gouverneuren i Elmina, Oberstlieutenant Poolman skal være bleven forgivet af Jndvaanerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Det har kun lykkedes Englænderne fra Mai til August at bemægtige sig 5 Slaveskibe, nemlig et Fransk og fire Spanske. Man slutter sig til deraf at Slavehandelen aftager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
En Dr. Ayres melder fra Regentstovn, som ligger ved Foden af et Bierg, omtrent 8 Mile fra Frectovn, Hovedstaden i Sierra Leona, og hvilken, Stad blev begyndt at bygges for 7 Aar siden og har nu 12 til 1400 Jndvaanere, som alle bestaaer af Negere, som man har frataget Slavehandlerne: at Christendommen er udbredet iblandt disse Sorte og frembringer der, som overalt, naar den er ægte de ypperligste Virkninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Jndenlandske Efterretninger. Fra den Kongelige General Postdirection er under 23de forrige Maaned udfærdiget følgende Placat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Hs. Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling ved allerhøieste Resolution af 19de d. M. allernaadigst bevilget:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
At Vognmandstaxten for Danmark maae for de næstfølgende 3 Maaneder Januari, Februari. og Marti vedblive uforandret saaledes som i indeværende Qvartal, nemlig for et Par Forspands-Heste eller stemplet Vogn med 2 Heste 5 Mk. og for en mindre Vogn med 2 Heste samt for en enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil; og derhos indtil videre allernaadigst bifaldet: At Leien af Voiturer nedsættes og bestemmes saaledes: for en Kareth eller Vogn med heelt Fordæk, 2 Mk. 8 s. Sølv pr. Miil for en Chaise, Wiener= eller Offenbakker Vogn, 1 – 14 - - for en dito med Ruf . 1 – 2 - – for en Calesche . . . 1 At Fragten for 100 Punds Overvægt bestemmes med Pakkeposten til 8 s., og med Extraposten til 10 s. Sølv pr. Miil. At Bestemmelsen, i Placaten af 10de Martii 1812 om Betaling. for fra forskiellige Steder i Kiøbenhavns Qvarterer at afhente Reisende, som fremdeles bliver Vognmændenes Pligt efter Forlangende, ganske bortfalder, naar Reisen gaaer til en Ponstation, men at dem derimod tilstaaes 12 s. Sølv for hver Person eller hans Gods, som afhentes efter det første Møde til Tourer paa Landet som er mindre end en Distance af 4 Mile; samt At det skal være Pligt for Vognmændene, naar en Stations Jndvaanere eller andre fra Steder forlange Befordring frem og tilbage til fra næste Station, at opholde sig efter ham, dog ikke længere end 24 Timer efter Ankomst tiden, og det uden nogen Godtgiørelse i de første 6 Timer, men for den øvrige Tid, at den Reisende giver Postkarken frit Logis og Fortæling, samt til Hestene Staldrum og fornødent Foder, alt imod rat mæssig Tourfragt, og den halve Deel deraf i Retourfragt, saavel for Befordring som for heele og halvlukte Vogne eller Kalescher, naar samme bruges. Hvilken allerhøiste Resolution herved kundgiøres. til Efterreling og allerunderdanigst Efterlevelse for enhver Vedkommende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Kiøbenhavn, den 12te Januar. Under 31te f. M. er ved en allerhøiest Placat bestemt: at Forpligtelsen til at møde personligen i ForligelsesCommissionen, maatte udvides til dem, der boe udenfor Commissionens District, men dog ikke længere end 4 Mile fra Sted, hvor Commissionen holdes, og at de, som ere i dette Tilfælde, saa lidet som de, der have hjemme indenfor Forligelses-Commissionens Grændser, skulle, om de endog have Forfald, være berettigede til at lade møde ved en Procurator, hvorimod dette blot maae være tilladt, hvor Porten boer udenfor Forligelses Commissionens Grændser, og tillige over 4 Mile fra det Sted, hvor samme holdes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Jgiennem det Kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium er under 24de f. M. emaneret følgende Placat, Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark & &c. Giør vitterligt: at Vi, efter nærværnde Omstændigheder, have allernaadigst fundet for godt at sætte ud af Kraft saavel Placaten af 2den Juni d. A., hvorved Forordningen af 4de Mai 1803 igien blev sat i Kraft, og i Følge deraf Brugen af latinske Søepasse paa nye indført, som og den dermed i Forbindelse staaende Forordning af samme Dato, angaaende en nærmere Bestemmelse i Henseende til Bil breve med videre, og ville herefter, med Hensyn til Handel og Skibsfart, alene de Regler være at iagttage, som vare gieldende forinden bemeldte Anordninger udkom Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
En lignende Placat er under f. D. udkommet for Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Under 6te dennes melder Hr. Professor og Ridder Schumacher fra Altona, hvor han for nærværende Tid opholder sig, følgende: Den i Engelske offentlige Blade ommeldte Comet, har, formedelst det mørke Veierligt, hidindtil ikke kunnet iagttages fra Observatoriet i Altona. Morges lykkedes dog en Observation, hvorved Cometen fandtes omtrent i 250 lige Opstigning og 22 nordlig Declination ikke langt fra b i Hercules. Halen synes omtrent 40 lang, Kjernen er lydelig. Den kunde sees med blotte Øine, men taber stedse mere Lys, da den fierner sig fra Solen. Dens Retning er paa lidet nær nordlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Jfølge Efterretninger fra Bengalen, har det danske Skib Nymphen, ført af Capit. Kierul, bestemt fra Kiøbenhavn til Pondicherry, medens det laae for Anker, faaet et saa pludseligt og overhaandtagende Læk, at man maatte forlade det; Mandskabet og Passagererne ere blevne reddede ved et Lodsfartøi. Af flere strandede Skibe er Sluppen Opreisningen, Skpr. Larsen, og sjunken i Nærheden af Langfund; en Smak, tilhørende et Handelshuus i Aalborg, ligesaa en Miil østen for Risøer. Sluppen Haabets Anker, Skpr. Christensen, er strandet i Drammens Fiord, og Smakken Frau Christine, Skpr. Flor, den 18 Decbr. forliist i Nærheden af Kragerøe. Skibet kantrede og Ladningen er aldeles tabt. Den danske Jagt tre Brødre, Skpr. L. Andresen, bestemt fra Petersburg til Nakskov, er strandet ved Øen Malla, og Skibet Laurentius, Skpr. Ludvigsen, bestemt fra Kiøbenhavn til Jersy er siunket i Nordsøen den 17de Decbr. Mandskabet af dem begge er reddet. Fra Reval meldes under 6te December, at man kunde see et Brigskib med dansk Flag, som havde heiset Nødsignal. Fredagen den 12te December inddrev paa Klitmøller Strand, uden levende Menneskers Medfølge, et Slupskib med Kjølen iveiret, og slæbende efter sig et Stykke af Masten og det ene Anker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Helsingøer, den 3die Januari. J afvigte Aar 1823 ere følgende Nationers Skibe passerede Sundet: Fra Nordsøen, Fra Østersøen, Jalt. Engellændere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Hannoveraner Danske Svenske. Norske . . . . Preussere . . . 748. Russere. Hollænder. . . 216. Franske. . . . Meklenburgere. 244.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Hamburgere. Bremere . . . 20 Lübeckere . . .
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Oldenburgere. Amerikanere . . Portugisere. Den 3die d. M. ankom til Helsingøer DampSkibet Caledonia fra Kiøbenhavn, for at hielpe til at bringe de her nyeligen strandede Skibe af Grund, hvilket man haaber ogsaa vil lykkes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Det bemærkes, til Ære for Dampskibets Eier, Hr. Etatsraad Hvidt, at han selv fulgte med Skibet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-16
Schlesvig den 19de December. Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessens 80de Fødselsdag bleve her i Dag feiret med Gratulationskuur af alle geistlige, militaire og civile Embedsmænd, Magistraten og de deputerede Borgere. Om Med dagen var stort Gallataffel, om Aftenen var hele Byen illumineret, og et glimrende, muntert Bal gaves i Harmoniens Sal, hvilket Hs. Durchl. Prinds Frederich af Hessen og Hertugen af Holsten Beck beærede med deres Nærværelse.