Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-12
bemærkninger over Kartoffelsygdommen. I Anledning af Hr. Professor Liebmanns til den polytechniske Læreanstalt indgivne Betænkning betræffende Kartoffel sygdommens Aarsag være det tilladt mig, der med utrættelig Jver iaar har søgt at følge Kartoffelsygdommen ved dens Fremtrædelse og dens gradvise Tiltagen her i Stiftet, at fremsætte mine Jagttagelser over en Gjenstand, der ei noksom kan belyses, da den har mere end fædrelandsk Jnteresse, idet Millioner Fattige sukke over at maatte undvære et Næringsmiddel, der af alle hidtil billigst kunde erholdes og i en lang Række af Aar har været et ligesaa sundt som nærende Fødemiddel, ved hvis Afsavn andre Erhvervsgrene desuden lide betydeligt. Det kan vel siges, at allerede Meget, endog formeget, er skrevet over denne Gjenstand, og at vel aldrig urimeligere Paastande ere blevne fremsatte, end om Aarsagerne til Kartoffelsygdommen og Midlerne til dens Forhindring; men uden at være arrogant, tør jeg nok paastaae, at iblandt alle de foreslaaede Midler intet har ledet til et Slags Resultat (idetmindste ikke her i Stiftet, uden den af mig foreslaaede Udplantning af Kartoffelspirer, hvormed Fremgangsmaaden nærmere blev fremsat i et lidet af mig i Foraaret udgivet Skrift. At udplantede Kartoffelspirer, ved Iagttagelsen af Valget af de i Bogen beskrevne Sorter og forøvrigt hensigtsmæssig Behandling, som oftest give et større Udbytte, end det, der erholdes efter Kartoffel lægning paa almindelig Maade, derom er jeg ved mangeaarig Erfaring bleven overbeviist. Dengang, da jeg udgav Bogen, ansaae jeg den som et sandsynligt Præservativ mod Kartoffelsygdommens Gjentagelse, og efterat have iagttaget Sygdommens Fremtræden i denne Sommer, nærer jeg endnu Haab om, at den vil blive det, saasnart Sygdommen ei længere fremkaldes ved udvortes atmosphæriske Jndvirkninger, hvilket i denne Sommer muligen ogsaa har været Tilfældet, og den tilbørlige Forsigtighed desuden iagttages, at Spireplanterne ei paa anden Maade modtage Smitten. Det viste sig ei her, som Professor Liebmann bemærker, at Symptomerne af Snyltesvampen først fremtraadte i de første 14 Dage af August Maaned, men derimod var det i høi Grad kjendeligt, at meget syge Læggekartofler gave Planter, der allerede vare angrebne af Sygdommen i Slutningen af Juni Maaned; den viste sig ei engang strax paa Toppen ved mørkladne Pletter, men ved en kjendelig Mangel paa Frodighed, sammenstrumpede Hjerteblade, og undersøgte man Planten i Jorden, saa fandtes Spirens Marv, især saalangt den var bedækket med Jord, sort og slimet, Kartofler, der ved Lægningen vare mindre angrebne, beholdt derimod deres friske Udseende i længere Tid, men at de smittedes af deres syge Naboer var umiskjendeligt. Dette Exempel viste sig paafaldende paa Ourupgaard, hvor 6 Rader hvide Kartofler, af en stærkt angreben Sort, laae imellem mindre angrebne røde Kartofler paa den ene Side, og udplantede Spirer af samme Sort røde Kartofler paa den anden Side. De Hvide bleve først syge, og Smitten udbredte sig kjendeligen til begge Sider. De samme Omstændigheder har jeg flere Steder havt Leilighed til at iagttage, og de lede til den meget rimelige Formodning, at den angrebne Knold har forplantet Epidemien, som den fremdeles vil gjøre, først paa Plante og senere paa Knoldene. Erfaringen har desuden stadfæstet det Resultat paa Steder, hvor Kartoffelsygdommen tidligere har grasseret, at angrebne Kartofler frembragte syge Planter og Knolde, og jeg kan derfor aldeles ikke være enig med Professor Liebmann om, at Tiden vil skaffe os af med Kartoffelsygdommen, ligesom den har bragt os den, men jeg er tvertimod af den Formening, at vi ei kunne gjøre formeget for at blive befriede for dette Onde, og ved forskjellige Forsøg, og Jagttagelsen af de forskjellige Resultater, søge, atter at komme i Besiddelse af sunde Læggekartofler, og endog anvende disse med stor Forsigtighed. Kartofler, der ved Lægningen vare aldeles friske, og der her iblandt de tidlige Sorter ei vare saa sjeldne, erholdt mørkladne Pletter paa Bladene i Slutningen af Juli og Begyndelsen af August, og samtidigen med disse, endog noget senere, bleve de fleste Steder først de udplantede Spirer angrebne; dog vare ved de Sidste den Forskjel, at de beholdt deres Vegetationskraft saaledes, at Knoldene, uagtet den stærk vedholdende Tørke, kunde udvikle sig og opnaae en antagelig Størrelse, der nogle Steder endnu synes at være aldeles sunde, hvorimod de andre Steder ere noget, skjøndt ikke stærkt angrebne. Spireplantningerne have saaledes her, og endnu mere i Lolland, paa Steder givet et efter Omstændighederne endog rigt Udbytte, der bestod af store velvoxne Knolde, selv paa meere end et halvt Punds Vægt, der ved Optagningen paa flere Steder syntes aldeles friske, hvorimod de samme Sorter, voxne paa samme Jordbund, paa de jævnsides liggende Agre, gave Knolde, der ikke vare større end Nodder, og for størstedelen, især paa Vinterkartoflerne, kjendelig bedærvede. Dette Exempel har viist sig mange Steder, især i Lolland, navnligen paa Grevskabet Christianssæde. Det kan overhovedet i det Hele taget nok skjønnes, at Kartoffel sygdommen i Lolland iaar er meere ondartet end her paa Falster, men Udbyttet er her tildeels ogsaa ringe.