JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-29
Den Reichenbachske Sikkerhedsprop har unegteliligen, hvis den uden Uleilighed kunde anvendes, det Fortrin for Sikkerhedsventilen, at hiin virker ved den for høie Varmegrad, denne ene ved den for høie Spændkraft. Staaer Dampen over Vandet og dette ler tilstede i tilstrækkelig Mængde, er Dampens høie Varmegrad stedse forenet med en høi Spændkraft: thi Dampen optager da efterhaanden, jo hedere den bliver, en desto større Mængde Vand og Spændkraften stiger da betydeligt Men, er ikke en behørig Mængde Vand tilstede, hvormed Dampen kan, saa at sige, mættes, stiger dens Spændkraft kun i en ringe Grad, selv om Varmen betydelig forøges Det er først, naar Vand træder til, at Spændkraften opnaaer sin fulde Høide og altsaa kan afsted, komme Sprængning. J flere af de Tilfælde, hvor Dampkjedler ere sprængte, synes dette at være indtruffet. De fleste Dampkjedler, især de, som findes i Dampskibene, have indvendige Jldgange, som opdentligviis paa alle Sider ere dækkede af Vand, eller ligge under Vandfladen inden i Kjedlen. Dam pen kommer altsaa ingensinde i umiddelbar Berøring med Jldgangene og kan altsaa ikke optage høiere Hede end Vandet, over hvilket den staaer. Fyres altsaa stærkt, ophedes Vandet og Dampen kun efter haanden; dens Spændkraft tiltager ligeledes kun efterhaanden, og, bliver samme for høi, undvige, Damp i behørig Mængde gjennem Sikkerhedsventilen, hvorved Alt holdes i Orden. Men er lidet eller intet Vand i Kjedlen, og Jldgangene ligge blottede, ville de, naar der fyres raskt, blive gloende og den over samme svævende Damp vil opnaae en høi Varmegrad, som ikke opdages, naar den letsmeltende Sikkerhedsprop ikke er tilstede, eller Maskinisten ikke iagttager Thermometret. Dampen er da ingenlunde mættet med Vand; men er stærkt udspillet, saa at Maskinen har en ofte kun død Gang, og Sikkerhedsventilen forbliver nede. Træder nu pludseligen Vand til, vil Dampen optage dette og mættes, den faaer sin fulde Spændkraft paa engang. Sikker, hedsventillerne aabnes vel; men disse ere ikke tilstrækkelige til at udlade den overflødige Damp, og Kjedlen vil da sprænges. Der ere Forholde, under hvilke dette kan indtræffe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-29
Dampmaskinen har det Eiendommelige ved sig, at den, næsten som et levende Væsen, er selvvirksom ved Maskinens Bevægelse pumpes Vand ind i Kjedlen, og denne forsynes saaledes; men, er nu til fældigviis dette Forsynings=Apparat i Uorden, Pumpen f. Ex. forstoppet, vil Kjedlen ved den bortgaaende Damp efterhaanden tømmes, og Jldgangene, altsaa blive fri, hæves nu Feilen ved Forsyningsapparatet pludseligen, maaske tilfældigen og Maskinisten uafvidende, vil Vandet pludseligen styrte i Kjedlen over de opheddede Jldgange, Dampen mættes med Vand, faaer en umaadelig Spændkraft og Kjedlen sprænges. Man maatte langt oftere befrygte dette Tilfælde hvis ikke flere Midler tjente til at vise til enhver Tid Vandets Høide i Kjedlen. Man har bragt i Forslag at indsætte et bøiet Glasrør i Kjedlens Forside, hvis ene Ende naaede under Vandet, medens den anden Ende sluttede til Damprummet; dog oftereller vel stedse ere to Prøvehaner anbragte, een over Vandspeilet, een under samme; hiin skal, naar den aabnes, give Vand, denne Damp. Maskinistenundersøger saaledes jævnligen, om Vandet staaer behørigen høit i Kjedlen. Paa en tydeligere Maade viser Svømmeren dette; denne er en huul Kobberkasse, som flyder paa Vandet, og som, ved en dermed forbundet Viser, der bevæger sig udvendigen paa Kjedlen, nøie angiver Vandhøiden. Maskinisten eller Enhver, f. Ex. Capitainen paa Dampskibet, kan altsaa, ved blot at kaste et Øie paa denne Viser, overtyde sig om, hvorvidt Vandet staaer behørigen høit i Kjedlen. Paa nogle Dampmaskiner, Landmaskinerne, der bruges til at drive Mølleværk o. s. v. bevirket Svømmerens Synken, at Kjedlen af sig selv efter fyldes med Vand. Det er altsaa kun den høieste Grad af Skjødesløshed, der kan bevirke Kjedlens Sprængning; thi Rechanikeren har udtænkt disse virksomme Midler til at advare Maskinisten og hver, der har med Dampmaskinen at gjøre. Disse Midler kunne endvidere forøges; man har saaledes forslaaet at lade et Rø gaae ned under Vandspeilet og lade samme med den anden Ende række høit op over Kjeddelen, og i denne Ende at anbringe en Fløite, som, saasnart den yder 1ste Ende blottedes for Vand, vilde begynde at lyde og herved advare Maskinmesteren, at Fare var paa Færde; man har paatænkt at lade Kjedlens Udviden, som den forhøiede Varme vilde bevirke, sætte llen Klokke i Bevægelse o. s. v. Men skjøndt det stedse maa ansees rigtigt, at Varselsmidlerne forøges, bliver dog det vigtigste Forebyggelsesmiddel at anvende ogsaa her den Omhu, som vi kræve i ethvert Anliggende i Livet. Vi betroe jo intet Bryggeri, Brænderi, Lysestøberi, hvorved Jldsfare er tilstede, uden til prøvede og erfarne Folk, vi betroe Skibet. ligeledes kun til en erfaren Fører, som af Staten, underkastes en Exammen, og desuden, ved at være Borger, faaer en forhøiet Jnteresse for sit Kald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-29
Paa lignende Maade bør vi forsikkre os Maskinistens Paalidelighed. Det var neppe for meget forlangt, at han examineredes, hvorvidt han kjender det Vigtigste af Dampmaskinens Theori og tillige havde den fornødne practiske Jndsigt i at behandle den vel; at endvidere, forsaavidt Valg kan gjøres, han kun antages, naar han, ved at tjene i flere Aar som Undermaskinist eller Fyrpasser, havde viist sig som en i enhver Henseende paalidelig Mand; krævede vi nu tillige af Dampskibsføreren den Jndsigt i Dampmaskinevæsenet, at han kunde paasee, at Maskinisten, der staaer under hans Commando, opfylder sin Pligt, da have vi vel anvendt de sikkreste og aldeles billige Betryggelsesmidler mod en Begivenhed, der kan have og som oftest har, de rædsomste Følger. Men selv nu, hvor disse Fordringer ikke gjøres til Dampskibets Fører og dets Maskinist, er Faren dog langt ringere, end man ofte mener, ringere end som vi begive os paa Seilfartøiet, ja neppe saa stor som den, vi udsætte os for, ved at bestige den sædvanlige Reisevogn. Man siger vel ofte, at paa Dampskibet ere to Elementer frygtelige, baade Jlden og Vandet; men Jlden er saaledes omgiven af Vand, at fra selve Jldstedet ingen Fare kan opstaae og vi kjende kun faa Exempler paa, at Dampskibe ere opbrændte, og ved disse vide vi, at kun høi Skjødesløshed i Omgang med Jld har fremkaldt Ulykken. Jlden i Forening med Vandet fremkalder vel Dampkjedlens Sprængning; vi have oplyst i det Foregaaende, hvorledes denne kan opstaae; men selv denne, som stedse maa tilskrives den meest uforsvarlige Skjødesløshed, er sielden, naar vi tage Hensyn til Mængden af de Dampskibe, der ideligen ere i Gang, og den langt større Mængde Dampmaskiner, der bruges i Fabrikvæsenet. Faren af Havet og Stormen er langt ringere, end ved Seilskibet; thi Dampskibet tilendebringer i kortere Tid sin Reise og har i sin Dampmaskine et vigtigt og virksomt Middel til at trodse Storme eller i Nødstilfælde ty til Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-29
Den nøiagtige mercantilske Beregning har ogsaa udfundet dette. Assurance-Præmierne ere mindre forde Varer, der føres med Dampskibe, flere af de en gelske Livsassurance-Selskaber, som ikke betale, hvis Livet tilsættes paa en Sø=Reise, gjøre ingen Undtagelse, hvis Reisen foretages med et Dampskib. Begive vi os paa Vognen, da true Vognens Sønder bryden og Væltning, løbske Heste a. os jo med Fare, der er vel Jngen, der har reist meget, uden han jo een eller flere Gang har væltet; men det ansees som en saa jævnligen indtræffende Begivenhed, at den omtales kun naar Liv og Lemmer tilsættes og da kun som Ting, der skee. Jngen frygter, om han end har hørt, at en Time i Forveien en Vogn er væltet, for at bestige Reisevognen; men vistnok endnu mindre Grund havde Passagererne, indskrevne til de andre Dampskibe i Hull, til ikke at betjene sig af samme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-29
Omtrent for 50 Aar siden kom et Dousin af Spleen (Tungsindighed) plagede engelske Gentlemen: paa det Jndfald at oprette en Spleen=Klub i London. Mange meldte sig til Optagelse i Samme: men Stifterne havde foreskrevet saa strænge Betingelser, at Klubben aldrig kom til at bestaae af flere end 30 Medlemmer. Man fordrede nemlig af Candidaterne, at de skulde godtgjøre: at de besad en glimrende Stilling i Livet, og havde paadraget sig deres Spleen alene ved fornem Kjedsomhed og en til Overmættelse grændsende blind Lykke i alle deres Foretagender. Et meget høit Jndskud maatte desuden, gjøres i Klubkassen. J eet af Klubbens første overordentlige Møder blev besluttet at udsætte betydelige Priis=Belønninger for de bedste Afhandlinger overSpleenen, samt for Opfindelsen af de virksomste Midler til denne maaske rædsomste af alle Sygdommes Helbredelse. Læger og Philosopher søgte forgiæves at vinde dem; Spleenen blev ikke overvunden. J en senere Generalforsamling besluttede derfor Selskabet, at vedtage, at eftersom Spleenen er incurabel, skulde Selvmord være Klubbens Medlemmer tilladt; dog maatte der ikke skee flere end 2 om Aaret, eet hvert Halvaar, og efterat Generalforsamlingen blandt de herom indkomne Ansøgninger dertil havde bestemt de to meest værdige Candidater. Jngen af Klubmedlemmerne døde uden Mod. Selskabets Hemmelighed var imidlertid ikke bleven Publicum ubekjendt. Man gav det Navn af Selvmorder=Klubben; men den stod derfor ikke i mindre Anseelse. Efter 12 Aars Forløb var der ikke flere end 5 Medlemmer tilbage, og da 14 af de Forudgangne havde testamenteret i Klubben deres betydelige Formue, besad disse Fem en umaadelig Rigdom. Fire af dem toge endnu i de følgende 2 Aar Livet af sig. Den femte og sidste af de Tredive blev derimod helbredet for sin Spleen; men da optraadte Publicum som hans Dommer, og allevegne, hvor han viste sig, forfulgte man i ham med Forhaanelser, for at tirre ham til Tvekamp eller drive ham til Selvmord. Han besluttede derfor at begive sig med sine arvede Millioner til Fastlandet. En Aprilmorgen gik han ombord i Do mer; men underveis reiste sig en frygtelig Storm, hvori Skibet gik under, og med det Spleen=Klubbens sidste Medlem med hans hele enorme Formue. Hvor gutrolig denne Beretning end synes, skal den dog indeholde den rene Sandhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Ries Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af Dø
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Spanien. Om Baron de Meers tidligere omtalte Seir over Carlisterne har en Coureer, som afgik den 14de fra Zaragossa, end ydermere bragt den Efterretning, at han, efter et hæftigt Angreb paa hele Linien, havde forfulgt Fjenden i alle Retninger indtil Kl. 8 om Aftenen og at Terrainet var bedækket med de Flygtendes Vaaben og Bagage. Dette kunde synes at betyde Noget, men de seneste Telegraph Depeschers Jndhold gjøre det klart, at Christinerne, som man ogsaa nok kunde befrygte, ikke have benyttet de tilkæmpede Fordeele. En Depesche af 18de om Aftenen beretter, at man den 16de i Zeo=DUrgel ikke vidste noget Paalideligt om den carlistiske Armees Stillinger. En anden Depesche beretter, at Baron de Meer atter den 12te skal have havt Fordeele over Fjenden. General Pastors skal den 12te være afgaaet fra Barcellona med 3000 Mand, i den Hensigt, at forene sig med en anden Colonne og derpaa angribe Carlistgeneralen Tristany, som med 3000 Mand og lidt Cavalleri havde taget en Position ved San Boy. Den 14de stod Pastors med 5000 Mand ved St. Felix og Tristanyved San=Clemont.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
En Telegraph=Depesche fra Marseille af 20de Juni, sildig som Aftenen, vil endog berette, at Baron de Meer har slaaet Jnfanten Sebastians Armee totalt og at Don Carlos i Spidsen af 4000 Mand har taget Flugten. Derimod berettes fra Narbonne, samme 20de Juni Kl. 7 om Morgenen, at Tristani nærmer sig Barcellona, hvor denne Omstændighed ikke vakte liden Uro. Saa forvirrede og modsigende ere Beretningerne, og den rimeligste Slutning, man deraf kan drage, er den, at der intet Afgjørende er forefaldet. At General Oroa i Egnen af Cala=Taynd skulde være slagen af Cabrera og saaret, henhører blandt de mangfoldige Rygter om den forvierede Tilstand i Spanien, som gjennemkrydse hinanden i det sydlige Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Den kongelige Familie har bivaanet 2 store Fester i Anledning af Formælingen, nemlig den 19de Festen, som Municipalitetet i Paris havde foranstaltet og som alle Journaler ere enige i at sammenligne, med Hensyn til dens pragtfulde Udstyr, med Beskrivelserne af Tryllefesterne af Tusind i og een Nat, og den 22de et Bal, som Nationalgarden havde foranstaltet. Dette Bal sluttede Formælings=Høitidelighederne og den kongelige Familie gaaer nu tilbage til Neuilly, - Med hvilke Følelser. - Derom vil man kunne dømme, naar man erfarer, at den korte Ro allerede synes at være tilende. Den 22de begyndte man at tale om Fængslinger, der vare Følger af nye opdagede Complotter. Foruroligende Rygter krydsede paany hinanden og een af Journalerne berettede, at der, allerede for 8 Dage siden, var skeet Angivelser og Sammensværgelser i Tuillerierne, til Ministrene, og til Politiet, nogle endog, efter hvad man paastaaer, fra Udlandet; man synes imidlertid ikke at have ændset disse Angivelser og havde, idet mindste ved den kongelige Families Besøg paa Raadhuset, endnu ikke anseet det fornødent at træffe Forsigtigheds-Forholdsregler. Men - i de paafølgende Dage vandt Rygterne om et nyt Complot mod Kongen meer og mere Tiltro; Regjeringen, som allerede den Dag og Aften, da Municipalitetets Fest blev givet, havde foranstaltet Huus-Undersøgelser, kunde ikke længere fordølge den Kjendsgierning, at man, paa et Par Underofficerers Angivelse, havde arresteret 6 Personer i et Huus, hvor man tillige fandt et Forraad af Vaaben og Patroner, tilligemed en Liste paa en Deel flere Deeltagere og et Brev, som godtgjorde, at man havde søgt at faae Kundskab om den Aand, som hersker hos den arbeidende Classe i Lille og flere Stæder. Hiin Liste foranledigede da flere Fængslinger; man bemægtigede sig, blandt andre, en ung Chirurg, 2 medicinske Studenter, en Mand, der tidligere er traadt op som Vidne, i Luneviller-Sagen, og en gammel Soldat af det 51de Regiment. Disse ere Kjendsgierningerne, men om Complottets Hensigt og om, hvor udbredt det er, derom svæver man i Mørke. Jmidlertid vakte Foranstaltningerne ved National- gardeballet Opmærksomhed og vidnede om, at Tryghedens Dage allerede vare tilende. Fra om Morgenen tidlig havde Politiet bemægtiget sig alle Tilgangene til Operasalen, hvori Ballet blev givet. Dets Agenter fandtes i alle Caffehuse, og Ølhuse i Nærheden. Henimod Middag bleve National- gardere opstillede foran flere Huse, alle Hovedstadens Regimenter havde erholdt Ordre til at holde hvert een Bataillon, i Beredskab i 24 Timer til Udrykning og om Aftenen streifede Patrouiller af den beredne Nationalgade omkring i Gaderne og besatte alle Hjørner, som vende mod Boulevarden. Kort, der synes atter at være Anledning til en sørgmodig og ængstelig Stemning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Blandede Efterretninger. J Valenciennes, i denne vindskibelige og temmelig folkerige Stad, har man i denne Tid opdaget en af hine gruelige Begivenheder, som man ellers kun træffer i Ørkenen, eller, i Afstand fra alle deeltagende Medskabninger. Man har nemlig fundet tvende unge Piger, den ene 15, den anden 19 Aar gammel, i en halv vild Tilstand, og som, selv i det Qvarteer, hvori de boede, næsten vare fuldkommen ubekjendte, Deres Fader er en gammel Soldat, som for Øieblikket diver Fiskehaandværket, og hvis nomadiske Sæder ofte holde: ham flere Maaneder fjernet fra sit Huus, uden at han lader høre fra sig. Det lader til, at han ved sit frastødende, raa Væsen i den Grad har forknyttet sine Døttre, at dels have tabt Modet til at slaae Øinene op, ja til at gjøre den ringeste vilkaarlige Bevægelse. En Oprømning, som Husets Eier, i Faderens Fraværelse, foretog i Localet, hvor Familien boede, gav Anledning til Opdagelsen af disse ulykikkelige Skabninger. De sadde begge sammenkrøbne paa en jelendig Stol, næsten i samme ubevægelige Stilling som de indiske Bodfærdige, til hvilken Stilling de iøvrigt saaledes havde vendt sig, at de endnu bestandig, saasnart man lader tildem alene, synke tilbage i samme. Deres - endnu levende - Moder forraader Spor af Sindsvaghed, hvorved da Forbrydelsens Mulighed ogsaa bedre lader sig forklare, saavelsom at Forbrydelsen falder tilbage paa Faderen alene. Et Dievidne fortæller, at de ere store og velvoxne, paa det nær, at Ryggen har en liden Krumning. De have regelmæssige Træk, store Øine og en Ansigtsdannelse, der minder om Antikkerne. Men deres Øine ere altid sænkede og have noget Vildt, noget af Falkenes Blik, naar de slaae dem op. Ved den ringeste Larm zittre de over hele Legemet, naar man spørger dem om Noget, give de, kun modstræbende, sagte og korte Svar; man kan see, at de endnu staae under en unaturlig Ængsteligheds Herredømme. Deres Arme ere overordentlig magre, og deres Hænder saa svage, som fem eller sexaarige Børns. Det er mærkeligt nok, at disse svage, halvdøde Hænder kunne føre Blyanten og tegne nogle Figurer. Deres Fader, som i alt Andet lod dem forblive i en næsten fuldkommen Naturtilstand, synes at have bibragt dem Begyndelsesgrundene til Tegning, forsaavidt han selv forstod sig derpaa. Fra denne Side af haaber man ogsaa at kunne virke paa deres aandige Dannelse, idet man til Underviisning eller Selskab fører nogle unge Piger til ildem, der vel lidt efter lidt ville kunne formilde deres ængstelige Stemning og vænne dem til Larm og til Menneskenes Trin og Ord. Hospitals=Administrationen har antaget sig dem. Man søger nu efter Faderen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
I de sardiniske Stater er atter skeet endeel Arresteringer, som følge af, at det unge Europa, der nu har opslaaet sin Residents i Catalonien, har udsendt Emissairer til Frankrig og Jtalien, hvoraf nogle ere faldne i Hænderne paa det sardiniske Politi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Kongen af Grækenland har ikke modtaget en ham af Statsraadet tilbuden Forøgelse af Civillisten paa 300,000 Drachmer aarlig. Saalænge Landets Finantser ikke stode paa en bedre Fod, svarede han, vilde han ikke tillade, at hans Huusholdning skulde forøge Udgifterne. Hvad der imidlertid kommer den græske Hofholdning ret vel tilpas, er den patriarchalske Skik, at Eparchierne saavelsom enkelte Privatmænd bestandig sende det kgl. Kjøkken det Bedste af hvad Aarstiden frembringer; og det vilde blive anseet for en stor Krænkelse og Ydmygelse, om disse Gaver ikke modtoges. Keiseren af Østerrig er af Keiser Nicolaus indbuden til at bivaane de forestaaende store Cavalleri=Manoeuvrer, hvortil der sammendrages 45,000 Mand i Omegnen af Odessa Keiser Ferdinand kommer nu rigtignok ikke selv, men sender sin Oncle, Erkehertug Johann, med et glimrende militairt Følge. Ogsaa ere alle Officerer af den østerrigske Armee, der have Lyst og Evne dertil, givne Tilladelse til at bivaane denne militaire Festlighed, som Gjæster.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Om det, paa sidste Nytaarsdag, i Palærina stedfundne Jordskjælv haves endnu følgende, nærmere detaillerede Beretning: "Husene i Saphet og Omegn ligge i Ruiner; 2158 Mennesker omkom derved, nemlig 1507 Tyrker og Jøder og 651 Europæer, hvoriblandt 78 Franskmænd. Ligesaa ligger Tiberindes, med 17 af den afhængige Landsbyer, i Ruiner. Nazaretta har 126 Omkomne, Acri med Omegne 141, Onnini 614. Antallet af de i hiin Egn tildeels ødelagte Landsbyer beløber sig til 49. Staden Bairuth led ikke Noget; derimod blev der i Balla aldeles ødelagt 201. Huse og 630 meget beskadigede. Den til Mehemed Ali indsendte General-Oversigt angiver 1616 ødelagte og 1743, beskadigede Huse, samt 4106 omkomne og 35 qvæstede, Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
J Gent døde for kort Tid siden en fransk Officeer belgisk Tjeneste. Som hans Arvinger har der nu meldte sig 3 Koner paa een Gang, nemlig en fransk, en italienske og en tysk. Neder=Canada have ansøgt det brittiske Parlament om nogle Forandringer i Coloniens Forfatning, hvorved den erholdt større Selvstændighed; men Parlamentet afslog det Forlangte; hvilket skal have fremkaldt største Misfornøielse i Colonien. Jfølge canadiske Blade af 14de Mai skal der nu i en Folkeforsamling i St. Omer være tagen Beslutninger, der erindre om Nordamerikanernes Adfærd ved Begyndelsen af deres Uafhængighedskrig. J Samme frakjendes blandt Andet det engelske Parlament Ret til, imod Colonisternes Villie at udstede Lovbud, Coloniens videre Forhold vedkommende. Tillige blev besluttet, saa meget som muligt at afholde sig fra Forbrugen af alle fra Moderlandet; indførende Gienstande, især dem, hvoraf den høieste Told svares; saasom: Thee, Tobak, Viin, Rom a. Smugleriet, dermed vil man derimod paa alle mulige Maader begunstige. For at iværksætte disse Beslutninger skal der grundes en sig over hele Landet strækkende Association.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Fra 20de Mai til 1ste Juni er der i Staden Neapel forekommen 940 Cholera-Tilfælde, hvoraf de 430 have havt Døden til følge. J og omkring Breslau grasserer denne gaadefulde Sygdom endnu i ikke mindre end 15 Sogne, dog uden just at være meget dødelig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Af et Privatbrev fra Hamborg, den 16de Juni, Alle 700 Banker i de nordamerikanske Fristater have erklæret, at de i 12 Maaneder ikke ville betale med rede Penge, (Specier eller Dollars, hvilket imidlertid ikke maa forstaaes, saaledes, at de have standset med Betaling. Af denne Forholdsregel lover man sig mere Fordeel end Skade. Her er, Alt endnu roligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Vexel=Cours. Hamborg, den 27de Mai. Bordeaux 188. Petersbo93. London 2 M. 13 Mk. 92 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madridse, 432. Cadir 45. Lissabon 45 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 55, k. S. 35, 30. Kjøbenhavn 200. Species 1/4 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 32 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Mandagen den 3die Julii om Eftermiddagen fra 5 til 6 begynder Hr. Prof. Ursin sine populaire Forelæsninger over e Astronomien, overeensstemmende med den udstedte Indbydelse, i Compagnihuussalen. Han vil ved denne første Fo 3 restilling have den Ære at træffe nærmere Overeenskomst med de tilstedeværende Tilhørere, om, hvorvidt der, med Henafsyn til Valget af Timen eller Dagene, efter Pluralitetens i Ønske kunde være noget at forandre, idet han attraaer at komme ethvert saadant Ønske imøde. Forsaavidt som de Deeltagende ere tegnede paa det omsendte Circulair, ville Billetter i disse Dage enten være eller blive dem tilstillede, for Dem, som muligt kunde ønske at deeltage, og som af een eller i anden Grund ei have havt Jndbydelsen, ere billetter henlagte hos Hr. Boghandler Lundt, hvor de mod Betaling af 2 Rbd. for det hele Cursus behageligst kunne erholdes.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Blandede Efterretninger. J forrige Maaned ere i den kongl. Landsoverret i Viborg afsagte følgende Domme: Mad. Broager i Ringkjøbing tilpligtet under Mulct at tilstede Præsteenke Mad. Brandt fri Vandafløb forbi hendes Huus igjennem en Vandrende. - Ane Jensdatter af Aalborg, tiltalt for falsk Vidnesbyrd for Retten, dømt at straffes paa sine 2 Fingre. Simon Poulsen, under Aars og Sleth Herreders Jurisdiction, sigtet for at have mishandlet en Ilaarig Dreng, som faa Dage derefter døde, frifunden for Justitiens Tiltale. - Hans Christensen Birch af Randers for Tyveri og mislig Omgang, med betroet Gods dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-01
Fra Cand. theol. Melbye læses nu i den Berlingske Tidende følgende Erklæring: "Uagtet det til enhver Tid har været og vil være en af mine skjønneste Pligter, i Ord- og i Gierning at lægge min Troskab som Undersaat, min Hengivenhed for min Konge for Dagen, og uagtet jeg er loverbeviist om, at mine Medborgere ere besjælede af et lignende Sindelag, saa skulde jeg dog ikke have følt Mod og Dristighed nok til, offentlig, i mit og mine Medborgeres Navn, at udtale en saadan Stemning, hvis jeg ikke var bleven anmodet derom af agtede og anseete Mænd. Endelig tillader jeg mig at tilføie, at mine Lykønskningsord til Hs. M. Kongen, uden nogensomhelst Anmodning fra min Side, ere blevne indrykkede i den Berlingske Tidende.