Københavns Adresseavis, 1772-11-11
Den Kongelige Svenske Pardons Placat. Under Dato Stockholm den 26de Aug. 1772 har Hans Majestæt Kongen af Sverrig allernaadigst udgivet en Pardons Placat ved Hans Majestæts Kronnings Fæst den 29de Maji, som oversat Ord til andet lyder saaledes: Vi Gustav af Guds Naade, Konge til Sverrig, de Gothers og Venders, Arving til Norge, samt Hertug, til Schlesvig, Holsteen a. a. giøre vitterligt, at saasom det baade i de ældre og seenere Tider af de forrige Svenske Konger har været brugeligt, ved deres Kronninger at benaade og pardonere dem, som formedelst visse Forbrydelser og Misgierninger have taget Flugten, eller sidde Fængsel; saa have vi og ved denne vores og vor høystelskelige Gemahlindes Dronningens Kronnings Fæst, som den høyeste Gud har velsignet og gjort lykkelig, ligeledes med Naade og Pardon villet erindre og ihukomme saadanne Misgiernings Mænd, og som vi formedelst adskillige indløbne Omstændigheder hidtil ikke herom har kundet udstæde vor naadige Placat, saa ville vi nu og i Kraft af dette vort aabne Brev forunde dem, som ere undvigte af dette vort Rige og dets underliggende Provincer, Frihed og Tilladelse at komme igien ind i Riget, og dets under liggende Provinceer, enhver til sit Huus, Hiem og Næring; dog saa, at de ved deres Ankomst, om Forbrydelsen er af den Beskaffenhed, skulle forlige sig med Sagsøgeren, samt udi staae Kirke=Dise plin. Og ville vi under denne Forladelse og Parden just have dem indbegrebne, hvilke ere rømte fra Admivalitetet eller Regimenterne i Stæderne og paa Landet, dog saa, at de, som derfor ere i Arrest, eller opholde sig i Skil udi Riget, i Hast indfinde sig ved det Regiment eller Compagnie, hvorunder de høre, og det, hvad disse sidste angaaer, saa kjært det er dem at undgaae den Straf, som de ellers ved Paagribelsen burde udstaae, men de andre, som ere uden for Riget, blive fra deres forrige Krigs=Tieneste frietagne. Skulle og ellers nogle formedelst bedre Næring, eller af andre Aarsager være undvigte til udenrigs Stæder, eller opholde sig udi Skiul i vort Rige, for at undgaae Krigs Tieneste, og og vare saaledes efter vore Forordninger, ved Hiemkomsten dertil forbundne, saa ville vi just have dem herfra befriede, saafremt de inden et Aar fra denne Dag indfinde sig i Riget, eller, dersom det ey kan skee, melde sig hos vore ved udenrigs Hoffer værende Ministre. Dernæst skal og de, som for andre Misgierninger, hvilke her neden under ey undtages, eller paa visse Aar ere blevne dømte til Fængsel, Fæstnings eller andet Arbeyde, derfra løsgives, naar de have udstaaet den halve Deel af den tildømte Fængsels eller Arbeyds Tid; ligesom vi og, udi saadanne førend vor Kronning begangne Forbrydelses Sager, som ved Retterne ere gjorte anhængige, men endnu ikke ved Dom paakiendte, ville efter befundne Omstændigheder lade den Skyldige vederfares nogen Naade, naar underdanigst Ansøgning derom giøres, Sagsøgeren sin Ret. og Erstatnings Tiltale forbeholden, og dersom den Skyldige, foruden al anden Straf, bliver dømt til Fæstnings eller andet Arbeyde, skal han fra den halve Arbeyds Tid, hvortil han ellers har gjort sig skyldig, være forskaanet. Vi ville og bevise dem Naade, som udi den forbigangne Tid i een eller anden Maade have feyltaget og forløbet sig, naae vi erfare saadant at være skeet af Nidkierhed for os og Landets Vrl, samt at Riget ingen Skade derved er blevet tilføyet. - Men fra denne Forladelse og Parden skulle de, som uværdige til vor Kongelige Naade og Bevaagenhed, være udelukte, som have begaaet Bespottelse imod Gud, og Affald fra den reene Evangeliske Lærdom, eller for Vildfarelse derudi ere blevne forviste Landet, som have begaaet Forræderie, eller Forbrydelse imod Rigets Sikkerhed; de som ere dømte til ey at erlange Par den, eller have søgt vor Leyde, og derpaa have faaet Afslag de, som have talt fornærmeligen imod og gjort Mytterie og Oprør, Mordbrand, Tideelag, Mord og Nidingsværk, Drab, eller Slag paa Forældre, Barnemord, Ran og Røverie, Blodskam, Svig og Bedragerie imod Kronen eller Banqven og andre. Saa ville vi ey heller have nogen Tyv, af hvad Beskaffenhed Tyveriet end maatte være, under denne Parden indbegreben. Ligeledes maae ey heller de nyde Pardon, som ere dømte til Fængsel eller Arbeyde paa Livstid, for hvad Misgierning det være maae, ey heller saadanne, som, imedens de udi nogen Fæstning, eller andensteds have siddet i Fængsel, have begaaet nye Forbrydelse; og endelig ey heller de, som overbevises om at have været saa dristige, at de i Forventning af Kongelig Naade ved Kronnings=Tiden have begaaet nogen Misgierning. - Hvorefter enhver, som det vedkommer, i sær vor General=Gouverneur, Ober=Statholderen i Stockholm og Landshøvdingen i Riget, og dets underliggende Provincier underdanigst have at rette sig. Stock Gustaf. holms Slot den 26de Augusti 1772.