JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
J Politievennen giøres det reelle Ønske: at Folk engang maatte blive befrilde fra den Mængde Nytaarsønster, hvi Ønsker svie til deres Punge, som de giøres til, og ere en and Byrde for Huusfaderen, der vorer hvert Aar, medens Levemaaden bliver dyrere, som en indbildt Æresskat, der vel ikke endnu kan udpantes, men ofte nok indkræves med Grovhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
J samme Blad fremsættes den Jdee, at opbygge Christiansborg Slot af uforbrændelige Materialier, ligesom man alt i Engelland opfører Bygninger med Loftsbielker og Forskalingslofter af Jern, der sammensættes ved Skruer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Den 15de Decbr. kom Fregatten Frederiksværn fra Post som Vagtskib Sundet paa Kbhvns Red og lagde den 18de ind igjennem Bommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Den ved sine botaniske Værker berømte Prof. Vahl i Kiøbenhavn er død den 24 f. M. Kirkebetienterne ved Nikolai Kirke er tillagt Pensioner, hvoriblant Hr. Pavels imed 1650 Rd., Klokkeren 1080 Rd. og Overgraveren 972 Rd. aarlig, til hvis Udredelse ogsaa Kirkebetienterne ved de Kirker, som ved Nikolai Menigheds Fordeling faae Tillæg, skulle bidrage, Frue Kirke 300 Rd. og de 4 andre Hovedkirker hver 400 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Ved kongelig Resolution af 19de d. M. er det allernaadigst bevilget, at Branddirecteurerne paa Landet i Danmark og Hertugdømmerne herefter maae bære to Epauletter paa den for dem reglementerede Uniform, ligesom Politiemesterne i Danmark og Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Det er paalagt vedkommende Embedsmænd, strax at indgive Beretning til Sundheds-Kollegiet, saasnart nogen Sygdom skulde paa et eller andet Sted i Dannemark eller Norge vise sig med saadanne Symptomer, at den kunde ansees at være Lægerne mindre bekiendt, og fornemmeligen, om nogen Sygdom maatte vise sig med hastig Kraftesløshed, guul Farve, store Brængstelser, sort Brækning og hastig Dødelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Udi afvigte Kirkeaar fra Dom. 1ste Adv. 1803 til Dom. 1ste Adr. 1804 ere udi Stiftet Fyen og Langeland med Al og Ærøe: Copulerede af Mandkjøn 2302. Hvoriblant 24 Par Tøil= = 1252 Par Føddet af Qvindekjøn 2183. linger; og 2de Koner født, hertil uægte 312. Trillinger. er 4797.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
død. saf Mandkjøn 1640. af Qvindekjøn 1480. er 3120. 1677 flere Fødde end Døde. af Mandkjøn 103. Dødfødde af Qvindekjen 93. er 201.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
J en Alder under 10 Aar ere bortdøde = = 1130 Usædvanlig hei Alder have opnaaet: 427 en Alder fra 70 til 80. 253 en Alder fra 80 til 90. 45 en Alder fra 90 til 100, og 2 en Alder over 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Pludselige Dødsfald: En aftakket Soldat funden det paa Gaden; 3 Mænd og en Dreng paa 13 Aar fundne døde paa Marken; en Pige falden død til Jorden; en Mand faldes af en Slæde og strax død; en Mand funden død ved Strandkanten; en Kone funden død i Nyborg Slotsgrave; et Barn død i Kirken for Daaben; en Mand død af Kræft; en Kone død i Barnsnød; en Kone og Barn døde, formedelst slette Gjordemoder-Anstalter. Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 21 ere druknede; en Dreng knust Hoved og Bryst under Hjulene paa en Vogn; en Mand døb under et Kornlæs; et Drengebarn faldet i en Kiedel fogende Vand og døde Dagen efter; en Dreng ihjelslaaet ved løbske Heste; en Pige væltet med en Vogn og slaaet sig ihiel; en Mand knust Hovedet, ved at styrtrafen Vogn; en Mand falden i en Dør og knækket Halsbent; en Mand ihjelslaget ved at fælde Træe i Skoven; en Mandhjelslaaet ved at sprænge Steen med Krudt, et Drengebarn god Dagen efter at have skaaldet sig; en Dreng omkommen i en Leergrav. Dræbte: En sog Mand skaaren ihiel i sin Sæng af en morderisk Tov en Mand bod efter nogle ham af en anden Mand tilføiede Slag, i Hovedet; et nysødt Barn dræbt af sin Moder; et Barn kastel af sin vanvittige Moder fra 2den Etage ned paa en Stenebroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Selvmord: 5 bængt sig, hvoraf 2 i Sinds Forvirrelse; 6 druknet sig, og deraf de 3 Vildelse: en Kone skaaret sig i Halsen; en Maad skaaren sig i Vildelse med en Ragekniv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Odense Kiøbsted. Copulerede = = = = = = 62 Par. af Mandkjøn 102. Fødde 5 af Qvindekjøn 93. i hertil uægte 39. er 234. af Mandkiøn 97.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Død af Qvindekjøn 97. er 194. 40 flere Fødde end Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
(Befordringerne indføres i næste Avis.) Beltpassage fra den 23de til 29de December. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
General Adjutant Rantzau, Artellerie Kadet N. F. GraveKiøbmd. Beck, Student Beck, Hører Hee til Fyen. Doctor Med. Roll med Kone, Skipper H. J. Lyboe, Styrm. H. H. Fock, Skipp. J. Hausen Kommissionær Linnemann, Kapitain Singhalsen, Kiøbm. J. N. Beck. J. Jepsen, Preussisk Konsul F. C. Keller, Skipper J. Kommeler, J. Schuck, P. Petersen til Holsteen. Ritmester Christensen, Student G. Fibiger, Kjunker Major. N. Juel v. Reetz, Skipper C. Kehlet, Mad. Seeberg, Pastor Bertelsen til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 27 Decbr.: H. Jepsens Datter, Ane Kierstine, Fadd. Md. Michelsen, Md. Erichsen, Student S. F. Schonberg, Uhrmager Hanstrøm, Skriverkarl Schaldemoese og Farversvend Rønning. S. D.: Fahnsmed H. Krops Datter, Lovise, Fadd. Md. Møller, M. Theisen, Hattemager Holm, Skrædermester Hunderup og Student C. Bagger. Den 28de: Smaahandler N. Pedersens Søn, Peder, Fadd. Md. Ørnstrup, Md. Patermann, Vertshuusholderne R. Jørgensen, L. Nielsen, P. Andreassen, P. Hansen og A. Hansen, Slagtermester J Hansen, Skoemagermesterne A. Nielsen og A. Wattersdorph. S. D.: Skipper J. Anderschous Datter, Karen Sophie, Fadd. Skipperne Henrik og Karl Anderschous Koner, Skipperne Henrik og Karl Anderschou og H. Nielsen, Vertshuusholder H. Nielsen og Skoemagermester C. Møller. Den 29de: Vertshuusholder A. Thomassens Datter, Kirstine Dorthea, Fadd. Jfr. Knudsen, Jfr. Thorsen Gaardmand M. Nielsen, Pottemagersvend A. Christiansen og T. Pedersen. S. D. Smeddesvend P. Knudsens Datter, Cathrine Wilhelmine, Fadd. Rd. Tydsk, Karen Rasch, Bødker S. Kok, Blikkenslager Dendler Kleinsmed E. Hansen, Maler Hør lin, Grovsmed N. Løngreen og Handskemagersvend H. Jørgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Kopulerede. Den 29 Decbe.: Kleinsmed J. Petersen, og Jfr. B. M. Svendsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Begravede. Den 29 Decbr.: Vertshuusholder A. Tho massens Kone Anne Cathrine Andersdatter, 25 Aar. S.D.: C. Hieronym. Enke, 84 Aar. retærer over.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
AVERTISSEMENTS. Den 23 Decbr. behagede det Gud at bortkalde min gamle 73 Aars kiære Kone, Ursa Wiacher, født Trane, efter 30 Aars og 5 Maaneders Egteskab efter en langvarende Sygdom paa fiide Aar, fra dette Jordiske til det Evige i en stille og rolig Død med sund Forstand til sidste Aandedræt, hvilket jeg sørgeligst, bekiendtgiør for Slægt og Venner i mit 67 Aar Johan Winchler, Felbereder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Den 8de Januarii næstkommende, om Tirsdagen Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Forlangende, holdt offentlig Auction i Gammel dams Skole ved Wissenberg Kirke over endeel paa Roden staaende Bøgetræer. Odense Herreds Contoir den 31te Decembr. 1804. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
For en habil Apelstarl med paalidelige Skudsmaal anvises en Tieneste til 1ste Maj fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Jfølge Kongel. allernaadigst Bevilling af 15de Decbr. indeværende Aar indkaldes herved, sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Jørgen Andersens OpbudsBoe her i Assens, dermed at fremkomme, og vedbørligen bevise inden bemeldte Tids Forløb, for underskrevne Skifteforvalter. Assens den 26de Decbr. 180. R. L. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Jfald Posten gaaer uden Postfører, da skal Postmesteren med egen Haand nedlægge de afsendende Breve og Pakket med Vancosedler i Laden og selv tillukke denne, samt omhyggelig gjemme Nøglen dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Ved Udleveringen af de med Posten ankomne Preve og Pakker med Paucosedler, skulle vedkommende Postbetiente i Overrensstemmelse med Pakkeposttarten af 23 Febr. 1788 Side 19 lagte tage, at samme ikke afleveres, uden imod fyldestgiørende Qvittering, og har Modtageren, forinden han udstæder denne, at aabne og eftersee Brevet eller Pakken, enten paa Post comtoiret eller i Overbringerens Paasyn. saafremt denne Forsigtighed forsømmes, saa kan ingenlunde tages Heulvn til, om siden skulle føres Anke over en eller anden befunden Mangel. Desuden har Modtageren ved Aabning af saadanne Breve eller Pakker at lagttage, at han saameget mueligt lader Seglene ubeskadigede, paa det at disses Tilstand i mødende Tilfælde nøiagtig kan oplyses. 4. Den Postmester eller Postfører som ikke iagttager og efterkommer enhver af disse Forskrivter, der fra næstkommende Nyeaar af træde i Kraft, har ei allene at vente Straf efter General-Postamtets Eragtning, men skal ogsaa, hans Ret dog mod alle Vedkommende forbeholden, være pligtig at erstatte de Bancosedler, som maatte mangle i et Brev eller er Patte, for saavidt Postvæsenet selv derfor staaer til Ansvar. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning og Jagttagelse herved bekiendtgiøres. Navnet paa den nye Gaard som et udflyttet fra Aarscougaarde i Aunslev Sogn beliggende ved Aunslev Kirke, er Enlekiærsgaard. Eierens Navn er Jens Nielsen. En Sahl med et Kammer og Kjøkken i anden Etage, samt fornøden Loftrum, og reel Oxgang til Værelserne er at faae til Leie førstkommende Paaske Fløttetid 1805 hos Hattemager J. Dørch i Frue Kirkestræde. Et velbygget Selveiendoms Sted for en C. C. S. Vondesamilie med 30 Tdr. Land god Jordtrepaa samme meere end fornøden Gierselskov af Hartkorn om- ognt 14 Skp. er at faae tilkjøbs i Veilbye Sogn HindsgauAmt; Liebhavere vil derom henvende sig til Christen Christensen Schytte, boende i Veilbye Bye, som anviser Eiendommer kan der faae meere fornødent at vide. Fibel eller Bogstav, og Stave=Tabel til Brug i de danske Skoler, af Provst M. T. Bresdorff, andet Oplag aftrykt paa stærkt hvidt Skrivpapir og foruden det danske og latinske Alfavet, simple Enstavelsesord til at vise de selvlydende Bogstavers forskellige Udtale og hele Tal, forøget med Skrivt-Alfabetet, Skilletegn og bendne Tal - faaes herpaa Adressekomtoiret for 4s. Expl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-02
Hos Bogtrykker Faber faaes: Det fortryllede Slot eller Grev Tungers Historie af Baron Knigge, oversat af Rabbek, indb. 1 Rd. Carlta og Polydor, af Barthelemi, ved Brun nich, h. 28 s. Talismanen, eller Trylleringen mod Kredsomhed, anden Samling, 4 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
En egentlig Krigserklæring er endnu ikke udstædt af det spanske Hof; men vel en befaling til dets Gesandtskab i Engelland at forlade samme, da den spanske Krones Ære og Værdighed ikke længer kan tilstæde det at blive der, siden Engellænderne fortsætte deres Fjendtligheder imod Spanien, og den Storbrittanniske Regjering har kaldet sin Charge d'Affaires tilbage fra Madrid. Engellænderne have paa nye taget 3 spanske Skibe ved Gibraltar, hvilke kom fra Havannah med kostbare Ladninger. Ved en Neapolitansk Koureer skal den Efterretning være bragt til Vien, at franske Tropper have nærmet sig Staden Neapel, og at Kongen har maattet lukke sine Havne for Engellænderne. Man angiver den Østerrigske Kordon, som opstilles ved den Jtalienske Grændse, for at være 40000 Md. stærk, og troer at Feldtmarskal Mack er afreist for at mønstre den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Mellem den liguriske Republik og Frankerig er den 20 Octbr. sluttet en Konvention, hvis væsentlige Jndhold skal være: at Keiser Napoleon lover at skaffe Ligurien Fred med de barbariske Magter og Tilladelse til at indføre alle liguriske Varer i Piemont, Parma og Piacenza, imod at den liguriske Regjering forbinder sig til, at overlade Frankerig 6000 Søefolk og Havnen med Arsenalet til frie Disposition i denne Krig, saaledes at der kan bygges 10 Linieskibe for Frankerig. Et nybygt Linieskib, en Fregat og to Korvetter, som ere blevne færdige paa Genuas Skibsværft, overdrages ligeledes til Frankerig. Den Petersburger Hoftidende meddeler nu en nye Ofsicial beretning om Resultatet af Fyrst Zizianows Strøifetog imod Perserne, hvoraf sees, at de russiske Tropper den 17 Julii begyndte at bombardere Fæstningen Erivan. Den slagne persiske Fyrste Abas Zirsa, som imidlertid at sin Fader Baba Chan var bleven forstærket med 15000 Md., angreb derpaa de russiske Beleringstropper, og de Belejrede gjorde til samme Tid et stort Udfald; men den russiske Tapperhed beholdt efter en meget haardnakken Fægtning Overhaanden over en ti Gange stærkere Fjende. Major Nolde forsvarede med 500 Mk. og en Kanon sin Redoute imod et stort Antal Perser. Ved Udfaldet af Fæstningen mistede de Sidste over 4000 Md. 30 Perser, som havde posteret sig i en Hytte, forretrak Døden for den tilbudne Pardon, og overgave sig ikke. Baba Chan selv mistede 1500 Md., hvoriblant 250 Officerer; men besluttede derpaa, efter adskillige lige uheldige Angreb, at ødelægge al Markens Grøde omkring Staden, for at berøve de russiske Tropper Levnetsmidler. Denne Omstændighed og Tidenden om Uroligheder imellem Folkestammerne i Caucasus Klippeegne, som vare ophidsede af Fjenden, bevægede Fyrst Zizianow til den 16 Septbr. at ophæve Belejringen til en beleiligere Tid, og at vende tilbage til Grusinien i Vinterqvarteer. Russerne have efter deres egen Angivelse, i dette hele Feldttog mistet 15 Officerer og 300 Gemene, Fjenden derimod over 5000 Md., meget Artillerie og en rig Leir m.m. - Endskiønt Sejren saaledes ei blev kronet med hiin vigtige Fæstnings Jndtagelse, saa er dog, uagtet de besværlige Krigsoperationer mod en ti Gange stærkere Fjende og paa et vanskeligt Terrain, Havedøjemedet: ikke at lade Baba Chan trænge ind i Grustnien, fuldkommen opnaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Dagen efter Kronningen tilskrev Keiseren samtlige Biskopper i Riget, om at lade synge Te Deum i alle Kirker, for at Gud vilde forunde ham Viisdom som en Souverains første Dyd og bevare hans Folk i Fred og Roe. Ved de mange Glædesyttringer paa Kronningsbagen - siger Hs. Majestæt - har Forsynet givet Mig nye Kræfter til at bære den Krones Vægt, som det har sat paa mit Hoved. - Emnet for den Tale, hvormed Præfekten Frochot modtog Keiseren paa Raadhuset ved den store Fest den 16de f. M., var detgjenfundne Paris. Sire- sagde han - dette Folk, denne Forsamling, disse Magistratspersoner, disse Mure, Alt tilraaber den: Paris er gjenfunden. Ja Sire, Paris er gjenfunden, og det ey blet som i fordums Dage, blindt elskende og af Vanen troe, men elskende og troe af Taknemmelighed - . . . det er Nutidens Athen, hvor selv Gratierne forskjønne sig ved Konsternes Lurus; det er den poleerte Verdens Hovedstad; det er Rom billede . .J Dag Sire, sværger Paris selv, hele Paris Dem Lydighed og Troskab. Gid at det til Minde om denne Fest prægede Metal forgaae for disse Forpligtelser o. s. v. Den 20 Decbr. forsamlede Tribunatet sig, og fik da af Senatet 5 Budskaber, hvori blant andet tilmeldes det: at Senateurerne Lenoir=Laroche, Boissyd'Anglas, Emery, Abrial, Vernier, Sers og Vimar ere udnævnte til Lemmer af Kommissionen for den personlige Frihed, og Garat, Jaucour, Rødderer, Demounier, Chasset, Porcher og Davons til Lemmer af Pressefrihedens Kommission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Følgende er endnu nogle Træk af Francois de Neuschateaus mærkværdige Tale til Keiseren: Et Folks virkelige Souverainetæt bestaaer i den Ret, at udtrykke sin Villie i Henseende til Fundamentallovene ved Stemmegivning. - J Aartusinder blev Monarkiet anseet for Mesterstykket af Regjeringsformer og som det menneskelige Kjøns eneste Havn. Men det fattedes endnu Frihedens Elementer sammensmeltet med Magtens Eenhed. Denne Forbedring i Regjeringskonsten er et Skridt, som Napoleon i dette Øjeblik lader Stats=Videnskaben gjøre." - Som et Argument imod de demokratiske Forfatninger anførte han Persernes Skik, som, hvergang en Regent døde, lod Folket leve i 5 Anarkiets Dage uden al Lov og Straf. Dette Experiment maatte naturligviis betage Folket al Lyst til saadan Frihed. Med disse fem saakaldte Frihedsdage sammenlignede Francois den franske Revolution. Hvor han taler om Umueligheden af reen Republik i Frankerig, som Bonaparte i andet Fald vilde have stiftet, udtrykker han sig saaledes: Bonaparte havde Kraft nok til at realisere Jdeen om samme, besad personlig Storhed nok, ejat trænge til noget Scepter, og var højmodig nok, til at opofre sin Jnteresse for Fædrelandets. Havde han end, som en andet Lykurg, maatte rømme den Fristat, han havde organiseret, han vilde ikke have taget det i Betænkning. Hans dybsindige Meditationer havde meer end eengang befattet sig med dette Problem, men selv for en Bonapartes Genie blev denne Knude uopløselig."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
J Paris var Frosten alt den 21 Decbr. saa haard, at man løb paa Skridtskoe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
De franske Handels-Agentere kaldes nu igien Konsuler i de offentlige Blade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Tribunen Carnot og Senateuren Admiral Villaret, bivaanede ikke Kronningen. Til Sieyes hører man slet Jntet. Man bemærket at Salvings-Cermonien, var denne Gang langt simplere end i Kongernes Tid, da de bleve salvede paa 9 Steder: Jssen, Mayen, mellem Skuldrene, paa begge Skuldrene, begge Armene og begge Hænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Keiserens Moder kom den 19 Decbr. til Paris og tog indi sin Søns Lucians Hotel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Paven har autoriseret Præsten ved Sulpice Kirken til, at love dem, som ville bede til Gud for Kirkens Beste, et Aflad for - et halvt Seculum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Jtalien. Den første Statsminister hos Enkedronningen af Etrurien, en Grev Edardo, er pludselig faldet i Ungade efter en Koureers Ankomst fra Madrid, og forviist Landet. Man formoder at han har havt Deel i en Sammensværgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
J Livorno skal det alt være Gammelt, at Graverne udplyndre Ligene alle Klæder og sælge dem igien til Andre, hvilket formodentlig ogsaa har givet den gule Feber god Næring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
En Spansk Koureer, som var bestemt til Neapel, og i Overitalien vilde giennembryde Cordonen for den gule Feber, er skudt af Soldaterne. Kotzebue, som saa aldeles urigtig blev udgivet for at være arretteret, har i det Kongelige Bibliothek i Neapel opdaget et interessant Manuskrivt med Titel: "Peter den Store og faaet Tilladelse at benytte det af Kongen. Tydskland. Den 31 Decbr. frøs det i Hamborg 16, Grader, og det endda med østlig Vind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
J Anledning af den Østerrigske Keiser=Arveligheds Antagelse er i Vien opstilt to nye prægtige Metal Statuer, forestillende den hellige Joseph og Leopold. En Engel viser den Første paa et udfoldet Blad hans Nedstammen fra Davids Kongehuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
De tydske Blade giøre sig ikke lidet til af al den udmærkede Ære, Kurerkekantsleren nyder i Paris, hvor han er at ansee som den Tydske Kirkes Overhoved. Efter den franske Geistligheds Viis gaaer han aldrig paa Komedie, men besøger undertiden imidlertid Frur Beauharnois, en Tante til Keiserinden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Preussen. Med dette Aars Begyndelse sættes 72. Officerer ved den Preussiske Armee i Pensionsstand; deres Pensioner udgiøre i alt 16760 Daler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Den saa høit berømte og yderst virksomme Boghandler og Bogtrykker, Professor Unger i Berlin, er død den 25 f. M. isit Alders 49 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Jmmanuel Kants Eftermand ved Universitetet, i Kønigsberg er Jmmanuel Krug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
J Berlin og Omegnen begynder de naturlige Menneske kopper nu at grassere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Sverrig. De Svenske Majestæter befinde sig vedvarende i Stralsund, hvor de leve meget indgetogent og uden nogen Glands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Indenlandske Efterretninger. To Hamborgske Poster ankom paa een Gang til Kiøbenhavn Natten imellem den 31 Decbr. og 1 Jan. Man har faaet den ubehagelige Efterretning, at det til Vestindien destinerede og af Kapt. Campbell førte Skib, ombord paa hvilket de Tilforordnede i den vestindiske Overret befandt sig, er total forliist under Læssøe. Lykkeligviis ere alle Passagererne og hele Mandskabet reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Nytaarsdag bivaanede de høikongelige Herskaber Gudstienesten til Høimesse i Garnisonskirken, hvor Hr. Biskop Balle holdt en til Dagens Anledning meget passende Prædiken. Hvor skadelig Uforsigtighed med Skydegevær kan være, har et i Hovedstaden nylig indtruffet sørgeligt Tilfælde viist, da et 12 Aars Barn fik et ladt Gevær i Hænderne og skiød det saa uheldig af, at det traf en Kone som i det samme gik forbi, saaledes at hun faldt død ned paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Den 31 Decbr. om Aftenen Kl. henimod 9, da Kiøbenhavns Jndbyggere maaskee mindst ventede at blive forstyrrede i de Betragtninger eller Sysler, hvormed de stode i Begreb at ende Aaret, hørte man pludselig raabe Brand og Enhver kom derved snart paa Benene. Til Lykke blev man snart beroliget, da man erfarede, at Jlden havde været paa Vesterbroe, men og strax var bleven slukt, hvorpaa Enhver vendte rolig tilbage til sit Hiem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Kammerherre og Amtmand v. Schilden i Jtzehoe er nylig afgaaet ved Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
Den sædvanlige Landevei imellem Haderslev og Apenrade udgiør 4 1/4 Miil, hvorefter ogsaa Fragten betales J senere Tider have Postillionerne begyndt at betiene sig af Veien over det saakaldte Dirmenbreng, hvorved den er bleven omtrent en god halv Miil kortere. Men da dette Bierg formedelst sin Steilhed er vanskeligt at passere, er man i Begreb met at jevne det, og det er derfor bleven anordnet, at der skal betales fuld Fragt for 4 1/4 Miil af de Reisende imellem Haderslev og Apenrade, indtil de Omkostninger ere erstattede, som medgaae til Veiens bedre Jndretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-04
J Nachskov indtraf den 5 Decbr. den sørgelige Hændelse, at en Dreng af den jødiske Nation, 10 Aar gl., som løb paa Skøiter paa Stranden, faldt igiennem Jsen, og hans Broder, som var et Aar ældre, havde samme Skiebne, da han vilde redde ham. Lodsen Michael Kroyer ilede strax til med en Stang og en Stige, men Jsen brast under ham, og de vore upaatvivlelig alle omkomne, dersom ikke en Søn af Prokurator Fugl, 16 Aar gl. og Discipel i den latinske Skole, havde havt Mod og Styrke nok til at holde Lodsens Hoved over Vandet, indtil Jsen blev brudt med Baade. Lodsen blev saaledes reddet tilligemed den yngste Jødedreng, men hans ældte Broder omkom. De lollandske Veie, hvorover man saa ofte har hørt klage, ere i det sidste Aar, ved den i alle Henseender aarvaagne Stiftamtmand Morgenstiernes Omhue, blevne betydelig bedre end før, og vil vist inden faa Aar ikke give andre Landes gode Veie noget efter.