JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Fra Mainegnen, d. 15 Juli. Besætningen i Strasburg regnes at være 12,000 Mand stærk, Et Skyebrud har i det Hildesheimske den 29 Juni anrettet megen Skade. Paa Reisen til Aix igiennem Bayern var Keiserinde Marie Louise meget syg. Ogsaa Schweitz sender Deputerede til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Rom, d. 30 Junii. Hans Helligheds Velbefindende er desværre ikke saa vel som man burde ønske. - Franske Boghandlere, som her have nedsat sig, maa nu indgive Fortegnelser over deres Bøger, paa det at man deraf kan see, hvilke af disse kunne tillades.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Preussen. Jblandt vore Stæder har Halle i de sidste Aar i Særdeleshed lidt meget. Fra 16 Juni 1813 til Enden af Marts 1814 blev der indqvarteret over 950,000 Mand. Uagtet det bekjendtgjordes offentligen, at Halle formedelst sin Fattigdom ikke skulde være nogen Jndqvarterings stad, husede den i Maj 31,840 og i Juni 27, 160 Mand. Mange Jndvaanere ere derved ganske forarmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Frankfurt, d. 9 Juli. Resten af det Schille ske Corps, som i 5 Aar har været i fransk Krigs fangenskab, kom i Gaar her tilbage. De bleve her af en ædel Frue forsynede med 120 Skjorter, 36 Par Beenklæder og 120 Par Skoe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Aachen, d. 12 Juli. J Nedre- og Middel Rhin-Departementet er Brugen af den Napoleon, ske Katekismus paa det strængeste vorden forbuden, Petersborg, den 29 Junii. Afvigte Fredaden 24de dennes vare vi Vidne til et for hver ædel Russers Hjerte yderst henrykkende Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Det fra Feldttoget tilbagekomne Petersborgske Landeværn marscherede nemlig høitideligen ind i denne Residents. For to Aar siden paa selv samme Dag dristede Fienden sig til at betræde Ruslands velsignede Jordbund, og paa selv samme Dag kom de russiske Krigere nu tilbage for at udhvile paa de Laurbær, som de have indhøstet. En Miil fra Staden gjorde de Holt, og Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Wartemberg overtog den høieste Command. De havde den Lykke ved Petersdorff af defilere forbi Keiserinde Moderens Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Paris, d. 12 Juli. Marqvis v. Bonnayforhen Officier i Garde du Corps, Medlem af den constituerende Forsamling, er udnævnt til vor Gesandt ved det Kongelige Hoff i Kjøbenhavn. Den kjække General en Chef, Baron v. Sacken, der var russisk Gouverneur i Paris, har ædelmodigen ved sin Afreise skjænket store Summer til de Fan tige i Hovedstaden. Den 3die dennes blev i Versailles i Overværelse af Øvrigheden og mange andre Personer vundet et synderligt Væddemaal. En Mand havde nemlig forbundet sig til at holde et Maaltid under Vandet, uden at blive vaad. en Luftglobus dykkede han virkelig tre Gange under, spiste og drak paa Kongens Velbefindende og vandt sit Væddemaal. - Cambaceres kommer sjelden til Hove. Til Engelland er sendt Ordre at indkjøbe Napoleonsdor, for at lade dem omsmelte og ompræge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hoved Frede Ellevte Aargang. No. 61. Udgivet og fort og af Borhandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Juli 1814. Naturens Søn. Hvor Aftenradens Smil at varvar breder paa Vaarens favre, nys udsprungne Lund, og, som en Skytsaand Hiertet kierlig leder til eenlig Andagts Gud indviete Stund. Ol følg mig did, du som med Mismods Klage, borttager Held og Fryd fra dine Dage, Stue Dalens Pragt. Ste Godheds Unders Primmelnedknæl med mig i Lundens stille Favn, trindt om vort Øie præger Almagts Himmel med lyse Træk den Evighøied Navn. Ol fold fra Blomstrets Smil til Verdens Hære bod han hver enkelt Deel sin Folk at være. Den taler til din Siel i Havets Brusen, den griber dig i Tordnens høie Brag, den bæres frem i Vestenvindens Susen, den jubler dig i Majens første Dag; den seer du grant en Almagt at forkynde i Vintrens Mørke, som i Vaarens Ynde. Kun den forstaaer at satte Livets Lykkesom hviler ved Naturens Moderbarm; ham Jordens usle Sorger aldrig trykke, ham Fredens Engel leder ved sin Arm han siner fro, med Uskylds hele Styrke, det lyse Haab, som Viisdoms Sønner dyrke. Han skuer tryg, af Tillid varm – i Møde det høie Maal, som han skal eengang naae; til dette Jordlivs stille Aftenrøde det smiler his fra Svighedens Blaar Som Kampens Søn, fra den bestegne Tinde han Jordens Mulm for Lyset seer at svinde. Men, at, Hans Barm er ogsaa fuld af Varme for alt, hvad aander her paa denne Jord. Opløst i Kierlighed er Livets Harme, Som Fredens Engel i hans Siel den boer. Med den omfatter han den hele Klode, medynker Lasten – elsker varmt den Gode Med hellig Fryd han hører Barnet stamme fra Vuggens stille Favn den første Lyd; af Andagt fuld, med Kierlighedens Flamme han rørt indvier det til Livets Fryd. Profetisk han forjetter ham et Eden, naar uskylds Aand ledsager ham herneden. Jal held med dig, som søger kun din Lykke der, hvor den blomstrer frem i Dydens Smil
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
og som Fredens Bud, dens Lon skal eengang trykke i Afskedstimens Blund, dit Øie til.Da skal dens Himmel over dig sig hvælve, og du skal leve der – naar andre skiælve. Da skal over yndig Vaar, hvori dit Hierte, mod Evighedens Sommer hæved sig, hvor i Naturens Bog dit Kald du lærte, med sød Erindring atter trylle dig, og 2 mod dit Livs, den stille Aftenrøde skal Evighedens lyse Morgen glede. med Eviggrønt en venlig Blomsterkaabe, skal slynge sig omkring det sidste Blik. Fra Jordens Have den dit Fied skal lede til Ham, af hvem sin skiønne Pragt den fik, og 4 brandset omt af den, du tryg skal hæve dig mod dit Paradis – naar andre hæve. Ja, hellige Natur i dig, som jeg skuer tilbedende, at smile trindt mit Fied; du i hvis Jld mit rørte Hierte luer med Følelsen af sin Lyksalighed! Din er den Harpe, som jeg henrykt skommer, den Harne, for hvis Lyd jeg Kummer glemmer. Jeg greb den ret i Barndoms Morgenrøde, da hver en Plet paa Jorden trylled mig. Paa Strengens Guld jeg faae en Himmel gløde; thi denne Jord var mig en Himmel liig. Jeg kiendte Kummer er – min Harpes Tons ved Glæden over hver en Sorg at throne. Min Barndom vandt – en Syglings Rosenmorgen mig ledte hen i Vaarens grønne FavJeg svor, hver Plet var Eviggodheds Borgen, da jubled jeg med Fryd min Skabers Navn. Jeg laae en skiøn Natur vor Jord at signe og - satte – teen som den, dens Daad da høye Da greb Begristring mit det fulde Hierte, da, lod min Sang mod Himlens hvalte Blaae. Jeg følte mig at lindre Brødres Smerte; fremskabt ved mig Lyksalighed jeg saae. Da lød min Sang om Dyd og Fromheds Glæder, og - Digtekunsten gav mig Saligheder. Min Harve – var mit Skjold mod Jordens Kumme Mildt fank den troffet hen i Strængens Guld. Dend Gienlyd toned selv omkring min Slummer, og rakte mig en Fremtids Held saa huld. Med Vaarens Grønt den hød mig Vintren klæde, og Sorgens Nat, med Stor af Haabets Glæde. Ja, bellige Natur i for dig mit Hierte skal evig slaae – dig tolke skal min Gang. J dine Smil en Himmels Røst mig lærte at rosenstrøe mit svundne Livets Gang. Din er min Harve – og dens Lod forkynde saa lange og er til – det kempel nyde. Brink Seidelin. udsendt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
J sidste Nummer af Skilderiet findes at ny et Brev til en Ven i Holsteen fra Ma210, hvor denne, foranlediget af Svaret paa han første Epistet, paa en ham i Sandhed meget om ærende Maade, udssor al sin Galde mod det tvalSkuespiller Selskab. Uden her at drøfte, hvi vidt det nan vigtigt af Selskabet selv, at saa paa et Angreb af den Natur, som Hr. Brevskifverens første, troer Jndsenderen heraf, at skyl Sandheden følgende Bemærkninger ved hans sen ste temmelig plumpe Angreb J Begyndelsen betjener han sig, ligesom hans første Brev, af et Magtsprog, i det begrunder sin Doms Apartiskhed paa: "at det er deenmenteret med Vidnesbyrd af enhver, der har nog Sands for Skuespil og Dramaturgie." Det mi nok været samme Sands som han hær for sligt Herefter harmer han sig over notrykker Kans tere, der maa jeg spørge, og det med For fortjene ikke Dhr. Giron, Alvensleben, Walter og Suckmann nok saa godt dette Navn, som DhrJordhøi, Wildt, Eilertzen og Poulsen, Skulde maaskee Jomfruerne Walter og Hinge, samt Mad. Giron, hver i sit Fag, vel ikke kunne kaldes Kunstnerinder, saa godt som Jomfrue Guldberg, Jfr. Abildgaard og Mad. Hammeleff Jkke troer jeg den bedste af disse kunne skamme sig ved at staae i Sammenligning med hine. Man bemærke tillige herved, at i dette hans andet Brev skjæres det hele Selskab og deres Spil over een Kam, da derimod ikke saa faa Undtagelser fandt Sted i det første, hvilket formodentlig maa reise sig af den forandrede Sindstemning, han har været i, da han skrev det seneste Brev. Til Beviis for Sandheden heraf, gjennemlæse man hans første og derpaa hans sidste Brev og Forskjellen bliver strax kjendelig. At ogsaa noget, saa temmeligt ligt usle Gjøglerier, kan finde Sted paa den Kongelige danske Skueplads, beviser iblandt flere nyere Producter, Unispil og Crispins Forvandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Sammenligningen imellem Mester JackelsDukker, som han ogsaa omtaler i sit første Brev en god Ting kan vist nok ikke siges for ofte,) og de tydske Skuespillere, er paafaldende urimelig. Beskeden er dog Hr. Brevskriveren, det maa man lade ham, siden han ikke tør kalde sin simple Bedømmelse (?) en Kritik eller sig selv en Kunst dømmer. Den lange Relation om den politiske Kandestøber, maa jeg lade staae ved sit Værd, da jeg ikke har seet dette Stykke. Læst har jeg det, saavelsom flere af vor Holbergs bedste Lystspil, saaledes omkalfatrede paa Tydsk, at man knap kan kjende dem igien, og finder rigtig nok dette noget nær værst medtaget, saa at jeg gjerne vil troe, det kan være blevet optaget, og det efter Fortjeneste, saaledes som han fortæller, om saa meget mere, siden de daarligste Subjecter, Hr. Frank sen og Mad. Roppke havde Hovedpartierne. Men hvad beviser det? Man skulde troe, at paa vor Skuespil aldrig gaves lignende Optrin. Jo desværre, ikke for saa lang Tid siden, har man havt tilstrækkelige Prøver derpaa. Slutningsperioden røber aldeles den plumpe Dadler, der ikke skyer personlige Fornærmelser. Uden videre at omtale den, henviser jeg, for at bøsse Rigtigheden heraf, til sammes Gjennemlædning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Jfølge hans høitidelige Løvte, maa man nu haabe, at han ikke vil besvære sin Ven eller Publicum med et tredie Brev om denne Materie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Der behøves vistnok heller ikke flere til at blotte hans Tænkemaade, det sidste har været mere end tilstrækkeligt til fuldkommen at lægge den for Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
(Jndsendt.)¬ De to Familier, som havde det Uheld at vælte Søndagen d. 24de d. M. imellem Lyngbye og Sorgenfrie, takke paa det forbindtligste de ædle Ubekjendte, der saa menneskekierlig rakte hielpsom Haand til den Dame, som fik sin Arm af Leed, og især takkes S. T. Hr. Kammerherre v. Harboe, der strax omhyggelig sendte Bud efter Lægen og forskaffede et Værelse samt tillige de Hjelpemidler, som for Øieblikket kunde tilveiebringes, forsikkrende, at al Fare er overstaaet, (Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Til Giensvar paa det der er indført i Skilderiet af 19de d. M., Nr. 58, angaaende de paa min Fabrik forfærdigede Rullegardiner, nemlig Meget vilde det og bidrage til end mere at udmærke Hr. Grosserer H. J. Cantors Rullegardiner, No. 87, om der til deres Forskjønnelse valgtes smukkere Tegninger." Jeg er Autor meget forbunden for den gode Anbefaling der gives mine Fabrikata, i det der siges: at de udmærke sig. Dette er overeensstemmende med mit Ønske, for derved kan jeg vente Afsætning. Hvad det angaaer, at der raades mig til at vælge smukkere Tegninger, maa det tillades mig at anmærke: 1) Jeg har saavel i Aar som i Fjor efter S. T. Directionen for Kunstflids Udstillings Committeens Anmodning leveret Prøver til Udstillingen af mine Rullegardiner, med den mundtlige Betingelse fra min Side - ikke at sende andre end af dem jeg dagligen sælger, paa det at de Lysthavende kunde faae af dem som der vistes, som jeg fandt rigtigst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
2) J Cataloget ved No. 87. vil der ved Bekjendtgjørelsen, som og ved de af mig medfulgte trykte Sedler.) findes, at de efter Behag kunde bestilles, efter opgiven Desaans og Couleurer, følgeligen kan de og faaes med smukkere Tegninger, men det forstaaer sig af sig selv, at de efter den Tid og Arbeide der anvendes derpaa blev dyrere end de nu ere, og da jeg har fundet, at der hidtil ikke er klaget paa de valgte Tegninger, som ere mange og forskjellige til de billigste Priser, som nok er det Væsentligste for at befordre Afsætningen. - Jmidlertid glæder det mig, at der i øvrigt ikke er noget at udsætte paa Gardinerne, undtagen smukkere Tegninger, og dette skal jeg saa meget som muligt og billigt for Fremtiden sørge for. 3) Endeligt at Tegningerne gjør en heel anden Effect naar de hænge mod Dagen end mod flad Væg, som de der vises.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Dette Svar troer jeg at skylde mig selv, paa det, at det ikke skal mistydes, eller misforstaaes, som om der var nogen Feil paa mine malede Rullegardiner som kunde skade mig i Afsætningen. H. J. Cantor, senior, i Raadhuusstræde No. 43. *) Disse Sedler ere af følgende Jndhold: "Hos Grosserer H. J. Cantor, sen, i Hjørnegaarden, i Raadhuusstrædet Nr. 43, forfærdiges malede Rullegardiner, Vinduesschalousier Kakkelovnsskjærmer. Disse have det Fortrin for Andre, at de ikke ere malede med Liim eller saadanne Farver, som falmer, eller ved Brugen falder af, og brækker Tøiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
De ere malede med egne opfundne Transparent Farver, een paa begge Sider, og ere baade skjønne og durable; de ere forsynede forneden med et af det kongelige Land-Oeconomie- og CommerceCollegium authoriseret Fabrikstempel. De kunne bestilles efter opgiven Maal, Desseins og Colleur efter Behag, paa Fabriquens Oplag i samme Gaard i Compagniestrædet Nr. 43, som er aabent daglig fra 9 til 12 Formiddag, og fra 4 til 6 Eftermiddag. - Af bemeldte Gardiner a. findes stedse et Forraad færdig. Prisen er efter Størrelsen, Couleur og Desseins saa billig som muelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 28 Juli Kl. 12 helligholdt det Kjøbenhavnske Universitet en Sørgefest til høist salig Kong Christian den Syvendes Minde, hvor til Professer Thorlacius havde indbudet ved et Program, der i alcaiske Vers skildrede Dannerstatens Held under syvende Christians Regiering. De Jndbudne forsamledes hos Etatsraad Bugge for derfra tilligemed Professorerne at begive sig til Kirken. Saasnart den talrige Procession, bestaaende af Statsministrene, de fornemste Embedsmænd, fra alle Collegier foruden en Deel andre Videnskabsyndere og Lærere var kommen ind i Kirken, ophørte Klokkernes Ringen, og en Sørgemusik begyndte, forfattet af Professor Ridder Kungen og udført af det Kongel. Kapel. Efter at Kantaten var afsjunget af et Antallakademiske Borgere, fremtraadte Professor Thorlacius paa et med Sort behængt Katheder, der var bleven opreist i den midterste Gang paa Kirkegulvet, og udviklede for den store Forsamling i en latinsk Tale Rigets Skjebne under høistsalig Kongens lange Regiering, og de Jdeer, som i denne havde ledet Statstyrelsen. Efter Talen blev afsjunget et Chor, hvorpaa Processionen igjen vendte tilbage til det Sted, hvorden havde samlet sig. En paa J. Adresseavisen, læses følgende: sende Velkomstfest for vore, fra det engelske Fangenskab, hjemkomne Medborgere, haaber Undertegnede at stemme ligesaa meget med Publikums, som med hans egne Følelser; han vover da at indbydsine ærede Medborgere til en saadan Fest, hvorved dansk Fædrenelandssing og dansk Veldædighed vil faae saa umiddelbar Leilighed til at vise sig. Den er berammet Tirsdagen den 2den August, om Eftermiddagen Kl. 6, paa Nyeholm ved Batterie Sextus. Hr. Professor Oehlenschlagers Fædrenlandske Mæse har velvilligen lovet at bedre denne Fest ved sit ædle Qvad, og Provst, Ridder Gutfeld vil, ved en Tale, søge efter Evne at bidrage, til dens Høitidelighed. Hvo der har Følelse for en god Sag og Jnteresse for retskafne og ulykkelige Medborgere skjænke Festen sin brøderlige Nør værelse. – ærbødigst, H. C. Knudsen, Kongel Skuespiller og Dannebrogsmand. Brødrene Frobes fra Eckernførde previse med Kongel. allernaadigst Tilladelse i det Musikalske Academies Værelser paa gl. Torv Nr. 89, 3die Sal, hver Eftermiddag fra Kl. 2 til 5 og om Aftenen fra Kl. 7 til 9 mod 1 Rbdlr., et mechanisk Kunstværk kaldet Wolusborg, hvorved de, som de hedder i Anmeldelsen, til en skuffende Grad optere Naturen og efterligne Vindenes Luftning og Susen, saavelsom deraf følgende Skibenes Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
J Dagen læses følgende: Endelig har jeg den Fornøielse, at meddele de ædle Mænd, som have sammenskudt til et Minde over afdøde Professor og Rektor P. Woldike, at dette nu er reist ham i St. Michels Kirke her i Byen, i Choret paa venstre Side af Jndgangen til Skrifteskolen. Det bestaaer i en marmorlignende, blank afsleben, rød Steen, 2 Alen lang og 6 Qvarteer bred, hvilende paa 2 Klodse af Sandsteen, med en smukt poleret Gesims af graat Marmør, øverst paa hvilken i Medaillon er anbragt en Sommerfugl af hvidt Marmor, ligesom nederst paa hver af de, Mindetavlens Sider indsluttende, i samme ind hugne Piller 2 Rosetter, ligeledes af hvidt Marmor ere arbragte. Jndskriften er: Peter Wøldike, Professor og Rector. ved Slagelses lærde Skole, født d. 18. Mai 174 død d. 23. Novbr. 1811. ham, den gode, kloge, lærde, satte. erkjendtlige Disciple, og høitskattende Venner, dette Minde. Neppe ventes nogen Undskyldning for, at det først nu er opreist; den vil ligge aabenbar for Enhver i Tiderne, og i den Pengevæsenets Forandring, som indtraf snart efter, at Afkord om Arbeidets Forfærdigelse i August 1812 var sluttet. Kunstneren fandt, at han kun med Tab kunde fuldbringe det for den ham tilsagte Betaling, og skyede dog, reent at frasige sig, hvad han havde lovet. Hele 1813 hengik med Underhandlinger, som jeg, formedelst Fraværelsen fra Hovedstaden, var nødt til at føre deels ved Andre, deels skriftligen, indtil i Begyndelsen af 1814 en Overeenskomst blev truffen, ifølge hvilken Mindet, mod fordobblet Betaling, skulde fuldbringes. Af Regnskabet for de modtagne Bidrag, og Udgifterne, hvilket i næste Maaned vil ligge til Eftersyn i Kiøbenhavn hos S. T. Hr. Dr. og Prof. Møller, i Faaborg hos S. T. Hr. Pastor P. R. Woldike, i Aarhuus hos S. T. Hr. Cantor Rosenkilde og i Slagelse hos Undertegnede – vil erfares, at mit Udlæg kun ved et lige saa stort Efterskud af samtlige Bidragende vil kunne erstattes mig; ligesom jeg haaber, at det af samme behageligst vil skjønnes, at Jntet af mig er forsømt, for bedst mueligst at udføre det, mig ligesaa hædrende, som kjære Hverv, at forhielpe saa ædle Følelser til at opnaae det værdige Maal, Forlængelsen af en fortjent Mands Erindring. - Slagelse, den 20de Juli 1814. T. C. C. Vithusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Odense, den 26de Juli. Grev Dohng gaaer til Kjøbenhavn som Kongelig Preussisk Gesandt, (J St. Knuds Kirke her i Odense findes endnu et Monument, nogle hundrede Aar gammel, efter en Greve af samme Navn.) (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Odense, d. 26 Juli. J den Sørgetale, som holdtes i Odense St. Knuds Kirke i Søndags, hædrede vor Tetens syvende Christians Minde være digst ved et skjønt Omrids af de mange priselige og velgjørende Indretninger, som til sildigste Tid ville udmærke denne Konges blide og faderlige Regjering, og sluttede med en Opmuntring til stedse at frygte Gud, ære Kongen og elske Fædrelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Fredagen den 29 Juli om Formiddagen Kl. 10, holdtes offentlig Licitation paa Raadhuset i Ribe, over en Leverance af 110,000 Pd. Kjød i levende Slagteqvæg, til Forsyning for de i Holsteen, værende russiske Tropper, hvilken Leverance maa præsteres i Jtzehoe den 13 August næstkommende. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Onsdagen den 3die August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Weile Raadstue, foretaget offentlig Licitation over en Leverance af 110,000 Pd. Kjød i levende Slagteqvæg til at leveres i Jtzehoe den 20de næstefter. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Fra den 12te til den 23de d. M. Kl. 4 om Eftermiddagen ere 361 Skibe klarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 13 til indenrigske Stæder. Cand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Kjøbenhavns Børs den 29de Juli. Cours. Hamb. 2 M. 550, a vista 558 1/2. Amsterdam 2 M. 5167. Spec. 660. - Specier solgtes til 34 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 624 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
(Af Handels-Tidenden.) Archangel, d. 6 Junii. Jsen i Dvina-Floden brød den 24de f. M. Dette er den seneste Jisgang man kjender. Denne saa overordentligen sildige Jisgang foraarsagede, at den indtraf ved meget lavt Vande, hvilket afstedkom en almindelig Bekymring for de Barker, som ventedes hertil med Varer og Levnetsmidler. Men lykkeligviis have de strax derpaa indfaldende heftige Søvindebefordret Vandets Stigen, saa at Bekymringen er formindsket og et stort Antal Barker ere alt ankomne. Tilførselen af Varer fra det Jndere vil efter alle Beretninger blive meget betydelig, især af Hamp, Hør, Talg, Rug, Meel, Hørfrø, Matter og Tjære, men de desangaaende detaillerede Angivelser ere saa forskjellige og upaalidelige, saa man ikke kan rette sig derefter. Endnu ere ingen Skibe ankomne hertil, det hvide Hav skal være for fuld af Driviis. J Handelen er endnu ingen Rørelse. Paa Hamborg noteres 9 1/2 s. Banco pr. Rubl., paa London 14 3/4, paa Amsterdam 11. Liebau, d. 25 Juni (7 Juli. Udskibningen især af Rug men ogsaa af Byg til Holland, Hamborg a. vedbliver. Tilførselen er kun ringe og den nye Høst ventes seent; da desuden Skibe ere ankomne fra Holsteen og det øvrige Danmark efter Rug, saa ere Priserne stegne for Rug indtil 61 Rdlr. Alb., Byg 42 pr. Læst og holdes endnu høiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Hvede og Havre søges ikke, det første noteres til 96 a 114 Rd. Alb., det sidste til 27 a 30 Rd. Alb. pr. Læst. Forraadene af Hamp og Hør ere ikkun ringe, skjøndt disse Artikler ikke søges; 4 Brand Hør er senest solgt til 32 a 30 Rd. Alb., Hamp til 19 a 20 Rd. Alb. pr. Skpd.; Sæde hørfrø 5 3/4 a 6 1/2 Rd.; Frø til Olie 4 1/2 a 5 Rd. pr. Td.; Ukraine Bladetobak 18 a 20 Rd. Alb. pr. Skpd.; Kornbrændeviin 20 a 21 Rd. Alb. pr. Oxehoved. Paa Salt er der ingen synderlig Afsætning, og da de gamle Forraad ere temmelig betydelige, saa maa de ny ankomne Partier oplægges, da der ingen Kjøbere ere. St. Udes Salt a 60 Rd., Liverpool 56 Rd. pr. Læst. Sild er solgt fra 7 til 12 Rd. Alb. pr. Td.; i disse Dage er ankommen en liden Ladning fra Aalborg af omtrent 840 Tdr. De seneste Fragter have været paa Stockholm a 12 Rd. Sp. 1 Rd. Capl.; paa Lybek a 10 Lyb. Crt. 10 Proc., paa Hamborg af 12 Rd. Hamb. Banco 15 PC.; paa London af L. St. 6 1/2, 16 PC.; paa Holland Gl. 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Handelen med Colonialvarer er ganske stille. Det mangler paa Remittentere og Coursen er nominel, da alt sendes til Riga og Kønigsberg. Hertil ere ankomne følgende danske Skibe: Martha Catharina, Capt. J. Schmidt fra Flensborg; Louise, Capt. P. Petersen fra Rostock, der jung Johannes, Capt. H. Manlache fra Lybeck, bestemt til Flensborg, Fru Vrundin, Capt. J. H. Bremer fra Rendsborg, bestemt til Hamborg; Friderica Augusta, Capt. Holm fra Kiel; Pegasus, Capt. H. Thomsen fra Cappeln til Rendsborg, alle lade Rug.