JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
En Aften i forrige Uge vaktes Beboerne i et Huus i Kjøbenhavn af en overordentlig stærk Ringning paa Gadedørsklokken. En af Beboerne gik ned, for at see, hvad der var paafærde; men da han havde lukket Gadedøren op, og saae, at der Jngen stod udenfor, lukkede han den igjen i den Mening, at en Nattefugl havde forlystet sig med paa saadan Maade at forstyrre Folk i deres rolige Søvn. Men ikke saasnart var han kommen op, for Ringningen gjentoges endnu heftigere end forhen. Han saae ud af Vinduet; men Gaden var aldeles tom for Mennesker. Alle Huus beboerne forsamlede sig nu, for at holde Raad; de kunde ikke begribe, hvad denne uophørlige Ringning, frembragt ved en usynlig Haand, havde at betyde, Nogle vare fuldt og fast af den Mening, at der var Spøgeri med i Spillet, og Skrækken malede sig paa de blege, søvndrukne Ansigter. Endelig vovede En sig udenfor, – han gik hen til Klokkestrengen, og tog fat i Haandgrebet; men hvo skildrer hans Overraskelse, da han fik fat i en levende Kat, som ved Forbenene var bunden til Strengen. Nu var den gaadefulde Ringning forklaret, og den arme Kat blev befriet af sin Knibe, hvori nogle kaade Spøgefugle formodentlig havde bragt den. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Diamantbrylluppet, som i Torsdags høitideligholdtes i Nyboder, skal ret have været en Fest for de gamle Ægtefolk. Jkke alene bleve de besøgte af flere Veldædige, som rakte dem en mild Gave til Understøttelse i deres høie Alderdom, men flere skjulte Velgjørere grebe ogsaa denne Leilighed til at gjøre Godt i Stilhed, ligesom der ogsaa fra høitstaaende Personer tilsendtes dem rundelige Gaver. Ogsaa fra Admiralitetet skal der være tilsendt den gamle Qvarteer mand Tilsagn om Forhøielse af hans Pension. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
En ægte Vagabonds Bedrifter fortælles i Kjøbenhavns Aftenblad saaledes: Arrestanten Lars Knudsen, mellem 15 og 16 Aar gammel, havde, allerede forinden han opnaaede criminel Lavalder, bestiaalet sine Pleieforældre, bl. A. 40 Rbd. i Penge, der befandtes i en Træsparebøsse, paa hvilken han skar Hul og udtog Pengene. Efter at være confirmeret løb han flere Gange af sin Lære, og saaledes tilsidst i afvigte Septbr. fra en Smedemester i Khvn. Han drev nu omkring paa Landet, hvor han paa een Dag begik følgende Tyverier: Han var nemlig først paa et Lyststed ved Strandveien gaaet ind i Havestuen, og havde borttaget et paa Bordet staaende tillaaset Sy skrin, var med dette gaaet ud i Haven, hvor han havde opbrudt det og udtaget forskjellige Smaating af Sølv, men bortkastet Skrinet, hvorefter han igjen var gaaet bort. Senere var han kommen til et andet Sted ved Strandveien, og da han her havde seet et Vindue aabent, havde han rakt Haanden ind og borttaget en Spanskrørstok og et Par Beenklæder. Derefter var han i et Portnerhuus til et Lyststed ved Strandveien gaaet ind og havde borttaget et i et Vindue hængende Sølvlommeuhr med Kjæde, og senere var han krøben ind af Vinduet paa et til Veien liggende Lysthuus og havde fra et Bord borttaget noget Sytøi, hvoraf han havde tillavet et Stykke til et Halstørklæde for sig, men bortkastet Resten. Efter derpaa at have under et falsk Foregivende forskaffet sig Nattelogi hos en Bonde i Lyngby, stial han Morgenen efter et Par Beenklæder, og krøb derefter ind af Vinduet til et Værelse, hvor en Snedker logerede, og skal nogle Fødemidler. For alt Dette er han nu af Criminal- og Politiretten bleven idømt 3 Aars Forbedringshuusstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Det er høist interessant, naar en Mand ved egne Kræfter og forholdsviis smaae Ressourcer kan opnaae et endnu heldigere Resultat, end en med næsten uudtømmelige Hjælpekilder forsynet kongelig Fabrik. Dette have vi havt Leilighed til at bemærke ved en Reise i det nordostlige Sjælland, hvor en ung driftig Mand, Gaardeer Rundin ved Helsinge By, hiinsides Frederiksborg, har fundet i sin Jord en udmærket Sort Leer, hvoraf han i en Ovn, han paa egen Bekostning har opført, brænder nydeligt formede Kar til forskjelligt Brug. Allerede nu - skjøndt uden at have bragt disse Sager i Handelen - beskjæftiger han en Mængde Arbeidere, og vi tør sige, at de brune Kar, han har forarbeidet, og som forhaabentlig om føie Tid, naar han har samlet et ordentligt Forraad, ville komme i Handelen, i enhver Henseende kunne staae ved Siden af de Carlsbader-Sager, og i mange Henseender over disse, baade hvad Former og Styrke angaaer. Ligeledes brænder han, af forskrevne Masse, Porcellain, der baade i Hvidhed og Klarhed overgaaer det fra den kongelige Porcellainsfabrik leverede Porcellain, og han vil endda kunne levere sit billigere end denne meget begunstigede Fabrik. Gid han maa have Kraft og Evne og møde Deeltagelse nok til at kunne fortsætte og udvide dette saa fortrinligt begyndte Foretagende, - den eneste saavidt os bekjendt - privare Fabrik af den Slags i Danmark. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Ved at anmelde den nye Opfindelse ang. Mølle væsenet, hvorved der vil foregaae en total Forandring i hele Møllesystemet, tilføier den Brig. Td., at det ogsaa nu var paa den høieste Tid at Øvrigheden henvender særlig Opmærksomhed paa Møllevæsenet, her (i Kjøbenhavn) og at paalægge Møllerlauget at indføre de tidsvarende Forbedringer, eller, i Mangel af Villie hertil hos Laugsinteressenterne, aabner en fri Concurrence. Vi have ofte klaget over Bagernes høie Hvedebrødspriser i Kjøbenhavn, men Klagen vedkommer tildeels ogsaa Møllerne, fordi disse med deres forældede Mølleindretninger ikke af en Tønde Hvede kunne levere saameget af de finere Sorter Meel, som man ved en forbedret Jndretning vilde see sig i Stand, at udbringe deraf. Forskjellen er altfor stor til at hengaae upaatalt; og hele Møllevæsenet hos os trænger til en radical Forandring. Vi have ogsaa erfaret, at nogle for Tiden sig i Kjøbenhavn opholdende franske Møllere skulle have godtgjort, at man kan faae et langt bedre Resultat af dansk Hvede end det sædvanlige, hvilket ogsaa allerede er Tilfældet med Ham broes Mølle paa Christianshavn. Paa en Tid som den nuværende, da Prisen paa Rug staaer saa høit, burde man, som en midlertidig Foranstaltning, opgive Principet med Hensyn til fremmed Meel, eller med det, som males paa Hambroes Mølle, og tillade Jndførsel imod sædvanlig Consumtion. Tidernes Priser kræve sandelig enhver mulig Lettelse, og vi haabe derfor, at man vil skjænke denne Sag tilbørlig Opmærksomhed:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
J "Lollandsposten læses Følgende fra Maribo "Forleden Aften sad Hr. Cancelliraad Birkedommer Trap med Familie omkring et Bord i sin Stue, da et Gevær foredes af udenfra gjennem Vinduet og en Kugle i samme Nu prællede over de Brængstedes Hoveder ind i Væggen, dog uden at gjøre videre Skade. Forbryderen, en Bondekarl, er paagreben og har tilstaaet, dog med den bemærkning, at det var skeet for Spøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Kjøbmændene i Maribo ere blevne enige om, at ophøre med Handel hver Søndag Formiddag Kl. 9, naar Kjøbstæderne Rødby, Nysted og Saxkjøbings Kjøbmænd indgaae paa det Samme, i Følge hvilket der sigtes til, at see den hidtil førende Handel fra Søndag Eftermiddag Kl. 4 afskaffet. - En Deel Kjøbmænd, fra Nakskov havde i Søndags en Samling i Maribo med Kjøbmændene hersteds, sigtende til at træffe Overeenskomst om, at ingen Handlende maatte gjøre Opkjøb paa Bondens Bopæl m.v. dertil hørende; men herom bleve de ikke dennegang enige. (L. P.)J Onsdags afholdtes i Saxkjøbing en Forsamling af alle Stiftets Borgerrepræsentanter, hvori toges den Beslutning, at indgaae til den viborgske Stænderforsamling og til Kongen med en Petition, som skal gaae ud paa, at denne Forsamling vil tilraade og Hs. Majestæt anordne, at Kjøbstædernes unge Mænd, som efter Lovudkastet og almindelig Værnepligt skulle være Udskrivning til Hæren underkastede, maae blive fritagne for Garnisonstjeneste, og derimod gjennemgaae en Exerceerskole enten i Kjøbstæderne, hvor de have Ophold, eller samlede for flere Byer eller et Stift i en af hvert Stifts Kjøbstæder, og forøvrigt aftjene deres Værnepligt paa samme Vilkaar, som Kjøbenhavnerne ; dog med nogle Lettelser, passende efter Omstændighederne. Fremdeles vedtoges, at alle Repræsentanterne for Stiftets Kjøbstæder skulde samles een Gang aarlig, for at afhandle Gjenstande og tage Beslutning i Sager, som maatte være af almindelig Jnteresse for disse Communer. (Loll. F. St. Td.) Tyverier og Jndbrud forøves, hedder det i Fl. Zeit." af 9de de, daglig i Flensborg og Omegn. J forrige Uge bleve saaledes flere frække Tyverier atter begaaede. Fra en Arbeidsmand bortstial man et levende Sviin, men da Dyret bortførtes, blev det uroligt og vækkede derved Eieren, der strax sprang ud af Sengen og løb efter sin Eiendom, som det endelig lykkedes ham at fratage Tyvene, hvilke lode Svinet løbe og smurte Haser. Paa et andet Sted i Nærheden, slagtede Tyvene en Malkeko paa Marken, men lode dog Huden og Talgen blive tilbage. J flere Kirker skulle ligeledes forskjellige Jndbrud have fundet Sted. Det Flensborger St. Knuds Skyttegilde lød, som bekjendt, i sin Tid sin Grundeiendom overføre paa Advocat Bremers Navn, for at denne kunde være valgbar til Stænderforsamlingen. Da Gildets Medlemmer den 2den ds., efter dertil given Anledning af Valgdirecteuren, holdt en Forsamling, for at beraadslaae om Hr. Bremer fremdeles, ogsaa ved det forestaaende Sexenniums-Valg, skulde vedblive at betragtes som dets Repræsentant, blev dette næsten eenstemmig besvaret benægtende – et ret betegnende Re(B. a. S.) sultat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
J Staden Slesvig havde i Torsdags Aftes udbredt sig det Rygte, at Commissarius vilde Dagen efter tilkjendegive den slesvigske Stænderforsamling, at de kongl. Propositioner skulle gaae foran de private, og at, paa Grund deraf, Etatsraad Esmarchs Proposition (om Adskillelsen af Hertugdømmernes Administration a.), der stod for Touren, vilde blive tilsidesat. Man ventede i denne Anledning, at det vilde komme til en alvorlig Discussion, i Særdeleshed mellem Commissarius og Præsidenten. (Hr. Corresp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Undersøgelsen angaaende den Neumünsterske Folkeforsamling er begyndt igjen paany. Den lange Henstand kom deraf, at corpus delicti, den i den holsteenske Stænderforsamlings Archiv forvarede Originaladresse, først nu er bleven udleveret til Overcriminalretten. Th. Olshausen, Advoc. Hedde og Dr. Lorentzen ere i Anledning heraf blevne indstævnede til at møde for Undersøgelsescommissionen i Neumün(Hr. C.) ster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Fra Haderslev læses i sidste Ne af Dannevirke: "J Fredags opførte her det Titchenske Selskab, Kong Rens Datter." Huset var propfuldt, og Publicum fulgte Stykkets Gang med spændt Jnteresse. Jolanthes Rolle gaves af Jomfru Adam med en Naturlighed og Sikkerhed, der hos Kunstdommeren ikke kunde lade Noget tilovers at ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Borgerrepræsentanterne i Ribe have hidtil vægret sig ved at foretage nyt Valg paa en Raadmand, deels af Frygt for, ikke dertil at finde Nogen tilstrækkelig dygtig, deels for at vinde Erfaring for, om ikke denne Post aldeles burde gaae ind. Det kgl. D. Cancelli har nu stillet Borgerne det Alternativ, at vælge en ny Raadmand, eller vente at Regjeringen vil inddrage Posten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Om Epidemien i Skagen see vi os fremdeles istand til at meddele følgende nærmere Oplysninger: J den sidste Halvdeel af Octbr. Maaned ere 10 Syge tilkomne. J ovenanførte Tidsrum er Jngen død af Sygdommen. Ved Maanedens Ende var de Syges (Aalb Av.) Antal 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
J Khvnsposten Nr. 264 for i Torsdags læses Følgende: "Efter det Rummer af den viborgste Stændertidende, hvori Proc. Jespersens bedrøvelige Tilbagetog var fremstillet, ere 11 Rummere udkomne, men de indeholde kun Vidnesbyrd om at Aanden er vegen fra Forsamlingen, og at den, som et Medlem udtrykte sig, er nærved at kunne ansees som en stor Amtsraadsforsamling. De liberale Medlemmer føle dette tydeligt nok, derfor tage de hvert Øieblik Anledning til at udstøde dybe Suk over deres egen Forsagthed, eller de komme med en grædende bemærkning over at Forsamlingen saaledes har opgivet Hovedsagen, den Gjenstand, hvis Magtpaaliggenhed de nu begynde at indsee. Men Jngen af dem har Ret til at beklage sig over nogen Anden meer end over sig selv; thi hvorfor tog ingen af dem Anledning af Hr. Jespersens og Præsidentens Resignation til at reise sig og erklære at han vilde gjøre den Førstnævntes Andragende til sit? Han vilde have erhvervet sig Folkets Høiagtelse og Eftertidens Taknemmelighed. Men i det Sted gik Forsamlingen strax efter Præsidentens Erklæring om at Forfatnings=Andragendet nu maatte ansees som tilbagetaget og Sagen dermed tilende, over til at behandle med en ubegribelig Ro et Andragende fra et Sogn i det vestlige Jylland, der vil separere sig fra et andet Sogn i communal Henseende formedelst Fattigbidraget. Ret som om man dog vilde have i Miniatur hvad man ikke har Mod til at behandle i den store Virkelighed. Man har rost Præsidenten for den viborgske Stænderforsamling, og seet en Heltegierning i hans Taler til Commissarius, hans Reservation og hans Henviisning til Høiesteretspræmisser; men man sammenligne ham blot med den slesvigske Præsident, Dr. Beseler. Da den slesvigske Commissarius fordrede, at det til Forhandling opslaaede Andragende af Gulich skulde tages tilbage, svarede Beseler kort og godt, at det allerede tilhørte Forsamlingen og ikke kunde tages tilbage, hvorhos han tilføiede, at han vel skulde vaage over at Forhandlingerne ikke overskrede Grændsen for det Lovlige. Hvor ganske anderledes lyde Hr. Høiesteretsassessor Bruuns lange Repliker paa Commissarii Trusler og Formaninger; de gaae kun ud paa at vække Tvivl og Hensyn, og deres Resultat bliver, at man først opsætter og derpaa efter at have truffet privat Overeenskomst tager Andragendet tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
J en af vore Provindsbyer hændte sig for ikke lang Tid siden et ganske pudsigt Smugleri. Efter at have været paa Jagt om Dagen, samledes et Selskab om Aftenen hos en Mand et Par Mile fra Byen, hvis Toldinspecteur ogsaa var i Selskabet. En af de Tilstedeværende yttrede, at han nok skulde faae et Dyr smuglet ind den Aften, uden at blive nappet; hvilket Toldinspecteuren benægtede paa det Bestemteste og indgik et Væddemaal om at give 12 Flasker Champagne, hvis det lykkedes ham. Han sendte strax hemmeligt Bud til Byen og befalede paa det Strængeste Eftersyn af enhver Vogn og Person, der kom ind af Porten. Jmidlertid havde hiin Herre givet sig et Ærinde ned i Gaarden, hvor han fik stukket Dyret ind bag i Told inspecteurens Wienervogn. Da Selskabet skulde bryde op, spurgte Jnspecteuren, og Jngen vilde kjøre med ham, han havde god Plads i sin Vogn, og blandt dem, der modtoge Tilbudet var ogsaa, til Jnspecteurens Glæde, den Herre, med hvem han havde indgaaet Væddemaalet. Ved Porten vare alle Vogne paa det Forfærdeligste blevne gjennemrodede, men da Jnspecteurens viste sig, bukkede man, og han kjørte rask forbi. da han kom til hiin Herres Huus, bad denne, at Jnspecteuren vilde være saa god at holde et Øieblik. "Jeg skal blot have mit Dyr ned af Vognen!" – og til Jnspecteurens Ærgrelse blev Dyret draget frem fra sit Skjul, og nogle Dage efter, da Jnspecteuren havde sendt sine 12 Flasker Champagne, blev han inviteret paa et Dyr og sin egen Champagne, ved hvilket Gilde naturligviis udbragtes Skaaler for det strænge og fif(Hjørring Av.) sige Toldvæsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Fra Politikammeret i Aalborg er under 15de ds. udstædt følgende Politiplacat: "Skal Politiet med Kraft kunne virke til Ordens Overholdelse, især paa Gaderne og Aftenen, saa maae navnlig Haandværks mestrene have Jndseende med deres Lærredrenge, saa at disse ikke tilstædes Spadseretoure, der give Anledning til Complotter og Gadenordener, eller Ophold paa Dandseboder og Værtshuse, da Haandværksmestrene i andet Fald ville efter Anordningerne blive dragne til Ansvar for, hvad der af Lærredrengene under saadanne Omstændigheder maatte forøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Aarhuus, den 18de Novbr. Tilskyndet deels ved egen Overbeviisning og deels ved gjentagende Opfordringer af et ikke ubetydeligt Antal af Aarhuus Jndvaanere, har Pluraliteten af denne Byes Borgerrepræsentanter indgivet et motiveret Andragende til Stænderforsamlingen i Viborg, hvori de anmode samme om, at fraraade Hs. Majestæt at det i Stænderne fremlagte Lovudkast om almindelig Værnepligt emanerer i dets nuværende Form. Der gives en Art af Anerkjendelse, som, nag tet sin simple Charakteer og den ringe Grad af offentlig Opmærksomhed, den gjør Fordring paa, har en eiendommelig dyb og skjøn Betydning. Herhen hører den Mande, hvorpaa den herværende Cathedralskoles Disciple have grundfæstet sig i Erindringen hos en kjær og agtet Lærer, som paa Grund af sin Alder har trukket sig tilbage fra sin Virksomhed ved Skolen, ved et paa egen Haand foranstaltet Sammenskud have de nemlig bekostet, og, ved en af deres egen Midte valgt Deputation, i Oldingens Hænder overgivet en Sølvpokal, med den unge Alders saa og simple Ord, men dybe, naturlige Følelse, Den resignerende Skolemand er Hr. Overlærer Edv. Fleischer, der i en Række af forretyve Aar med en utrættelig Flid og sjelden Humannitet har røgtet et ofte meget besværligt, stedse meget ansvarsfuldt Kald. Skole-Ungdommen har ved denne Leilighed, skjøndt ubevidst, sikkert været Tolk for en almindeligere Anerkjendelse, nemlig af alle Dem, der engang have kjendt eller endnu kjende den saavel i sit offentlige som private Liv elskelige og agtværdige Personlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Natten til den 14de de tildrog sig, under For næs, ved Greenaa, den Ulykke, at Skipper Rodtwirt, førende en Slup fra Porsgrund, af Stor bommen sloges overbord, og, uagtet Mandskabets Bestræbelser for at redde ham, fandt sin Død i Bølgerne. Sluppen førtes hertil af en saakaldet bekjendt Mand fra Ebeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Copulerede. J Aarhuus Domkirke den 13de Nov.; Sadelmagerm. J. Lund og Jfr. Kirstine Hansen. Den 17de Sadelmagerm. H. Holm og Jfr. A. Nielsen. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Kjøbenhavn, den 9de Novbr. 1846. Peter Chr. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Ved Veile Borgervæbnings sidstafholdte Mønstring, for Stiftamtmanden passerede det vistnok sjeldne Tilfælde, at endeel af Borgerne, uden Capitainens Tilladelse, strax efter Mønstringen forlode Fanen og Exerceerpladsen, og begare sig hjen, uden at ændse deres Foresattes Forbud. Man er nu meget spændt paa at erfare, hvilken Straf der venter disse saaledes uden Tilladelse sig bortfjernede N. N. Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Bekjendtgjørelser. Familie og Venner tilkjendegives herved sørgeligst, at det alvise Forsyn har bortkaldet min kjære Søn, Rasmus W. Schandorff, i hans Alder 18 Aar. Ringkjøbing, den 6te Novbr. 1846. Jpsen Schandorff. Harmonien. Generalforsamling Mandagen den 30te Novbr., Aften Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Tirsdagen den 24de November, Kl. 7 Aften, afholdes en extraordinair Generalforsamling paa Aarhuus Raadstue, af Læseforeningen for Aarhuus og Omegn. Da ved denne vil blive fremlagt et Forslag, sigtende til at skaffe Selskabet et større Locale, ønskes Forsamlingen saa talrig som muligt, og bemærkes det, at Forslaget med tilhørende Bilageer henlagt i Foreningens nuværende Locale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Mandagen den 23de November, Kl. 8 Aften, en extraordmair Generalforsamling i Haandværks svendenes Læseforening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Bekjendtgjørelse. De af undertegnede Valgdirecteur for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 3die Valgdistrict, Randers Kjøbstad, med tiltagne Medhjælpere, i Overeensstemmelse med Forordningen og Provindsialstændernes Indretning af 15de Mai 183 § 22 forfattede generelle Fortegnelser over de Valgbare og over de Valgberettigede i Districtet, henligge til almindeligt Eftersyn for alle Vedkommende paa Raadstuen i Randers fra den 21de dennes. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at motiverede Erindringer med Hensyn til om Nogen feilende skulde være opført paa eller udeladt af disse Lister, kunne fremsættes for Undertegnede, hvilket, hvad det Tilfælde angaaer, at Nogen troer sig forbigaaet uden tilstrækkelig Grund, bør skee inden bemeldte 14 Dage, da de ellers ikke komme i Betragtning ved det forestaaende Valg. Randers Amthuus, den 17de November 1846. W. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
De Landboere, der fra næste Assurance=Aars Begyndelse maatte attraae at tiltræde Foreningen, opfordres herved til, inden 1ste Januar 1847, at indsende Begjæringer, affattede overeensstemmende med Lovenes 87. Begjæringerne tilstilles vedkommende Districtsforstandere, og for de enkelte Egne, hvor ingen saadanne endnu haves, indsendes samme directe hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Dhrr. Districtsforstandere anmodes dernæst, som i Lovenes 8, 20 bestemt, behagelig med første Agepost Januar at indsende Directionen de til dem indkomne Begjæringer, med fornøden Oplysning angaaende Aspiranternes Stilling m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Det bemærkes, at Foreningen, efter Regnskaberne til 1ste Mai sidst, havde en løbende Risico af henimod 6 Millioner, med et Grundfond af over 56,000 3 Sølv, anbragt imod Prioriteter i Landeiendomme. J Directionen den 4de November 1846. H. la Cour. J. M. Budtz, F. Folsach. const. const. J. Brasch, Seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fattigvæsen foretages Licitation Tirsdagen den 24de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over Leverance, af 1 Skpd. Uld Brug i Fattiganstalten, efter Conditioner, som blive bekjendtgjorte ved Licitationen og forinden ere til Eftersyn hos Fattigvæsenets Kasserer og Regnskabsfører Procurator Brendstrup. Aarhuus, den 16de Novbr. 1846. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Ifølge Bestemmelse under Skiftebehandlingen af Møller Søren Poulsens og afdøde Hustrues Dorthea Elisabeth fød Hansens fælleds Bo, blive de Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: Vandmøllen Odder Overmølle kaldet, beliggende i Odder By, ansat for Mølleskylds Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., samt af nyt opførte Bygninger og tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Et Stykke Jord paa Snærrild Mark, Odder Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr., og Et Huus i Odder By med tilliggende Haugeplads, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Onsdagen den 16de og 30te December førstkommende, samt 13de Januar 1847, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner foretages paa Raadstuen i Aarhuus, men den tredie Auction afholdes i Stervbostedet i Odder, hvor tillige, naar Boets faste Eiendomme ere solgte, Boets Meubler og Effecter, Heste, Køer, Sviin og Faar, Vogne, Avlsredskaber, med mere, forauctioneres. Conditionerne erfares ved Auctionerne, og ere forinden, tilligemed Adkomstbrevene, til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir, den 17de Novbr. 1846. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Skov-Auction. Tirsdagen den 24de November førstkommende, Kl. 9. Formiddag, lader Eieren af den Deel af Winthen, Overskov, i Tamdrup Sogn, som forhen har hørt under Bygholm, ved Auction bortsælge circa 240 Rumere af Træer paa Roden, hvoraf omtrent 80 Ege, og Resten Bøge; deraf endeel tjenlige til Gavntræe. Modestedet er ved Jndkjørselen til Skoven ved Rasmus Jensens Huus. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 13de November 1846. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-18
Skov-Auction. Fredagen den 27de November førstkommende lader Hr. Proprietair Søltoft til Tyrrestrup i den ham tilhørende Hoved Østerskov paa Ørritzlev Mark ved Auction bortsælge circa 230 Rumere af Bøgetræer, paa Roden, i Særdeleshed tjenlige til Gavn- og Bødker træe, men dog ogsaa til Brændetræe. Auctionen begynder Klokken 9 Morgen. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 12te November 1846. Bernth.