JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-01-31
Nærværende Sag har i første Jnstants været anlagt. af Hovedappellanten, Proprietair Bahnson til Tanrupgaard, imod Contraappellanten, Th. Rønning til Rønninggaard, angaaende Fiskeretten i Qvols haab, Rorskjæret udenfor Engen Qvolskjær, samt et lidet Engstykke, af hvilke samtlige Eiendele Contraapellanten, som Eier af Ørregaard, nu for Tiden formeentlig uberettiget er i Besiddelse.) Dom: "Contraappellanten, Thomas Rønning, bør som Eier af Ørtegaard være uberettiget til Fiskerie i den under denne Sag omhandlede Vig i Limfjorden, Qvolshaab kaldet, samt til den ligeledes under Sagen omhandlede Norskjæring uden for Qvolskjær. Saa bor han og erstatte Hovedappellanten, Proprietair Bahnson, Aftavnet af bemeldte Fiskerie og Nørskjæring fra den 28de Febr. 1835, at regne efter uvillige af Retten udmeldte Mænds Skjøn; men iøvrigt bør Contraappellanten for Hovedappellantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Ved Fiends Nørlyng Herreders Ret den 8de Marts 1836 er af Kammerjunker Herredsfoged Bülow dømt saaledes: "Jndstævnte, Thomas Rønning til Rønninggaard, bør være uberettiget til Besiddelsen, Nytten og Brugen af den under denne Sag omhandlede Englod, betegnet paa det fremlagte Kort med og som ligger Vesten for Fistbek Aar, hvorimod samme Englod bør tilhøre Citanten, Proprietair Bahnson, som hans lovlige Eiendom, saa bør Jndstævnte efter uvillige paa hans egen Bekostning udmeldte Mænds Skjøn, erstatte Citanten Afsavnet af denne Englod fra 11te Marts 1835 indtil Overlevering skeer, men iøvrigt bør Jndstævnte for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. Saa bør Jndstævnte Rønning, inden 14 Dage at foranstalte Attesten af 11te Jan. d. A., der i Retten under 19de f. M. er produceret, omskrevet paa behørig stemplet Papiir. At efterkommes iøvrigt inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-01-31
J Sagen No. 135. Ldsoprykt. Otterstrøm som Actor, contra: Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard, Defenfor for Arrestanten Gaardmand Poul Larsen Nortjerre. (Der tiltales for forskjellige af ham begaaede Tyverier.) Dom: "Arrestanten Poul Larsen Nortjerre, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar. J Henseende til Erstatningen og Actionens Omkostninger, hvorunder Actor ved Overretten, Prok. Otterstrøm, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, bør Byetingsdommen ved Magt at stande. Den idømte Erstatning udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-01-31
Ved Hjørring Kjøbstæds Extraret den 25de April 1836 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Kor foed og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "Arrestanten Gaardmand Poul Larsen Nørtjerre bør stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide hans Livstid. Saa bør han og betale Erstatning til Huusmand Svend Jensen af Lorslev Hede 76 Rbd. 5 Mk., samt udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, derunder indbefattet Salair til Actor, Prok: Westerbye, 4 Rbd. og Defensor, Prok. Juul, 3 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-01-31
J Sagen No. 168.
Viborger Samler, 1837-01-31
Ldsovepkt. Juul som Actor, contra: Ldsoprykt. Lykke, Defensort for Arrestanten Rasmus Nielsen. (Der tiltales for begaaet Tyverie.) Dom: "Arrestanten Rasmus Nielsen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage samt udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Actor for Underretten 3 Rbd., til Defenfor sammesteds 2 Rbd. og til Actor for Overretten, Prok. Juul, 5 Rbd., Alt Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-01-31
Ved Hads Ring Herreders Extraret den 15de Juni 1836 er af Cancillieraad Herredsfoged Lanng dømt saaledes: "Tiltalte, Fæstehuusmand Rasmus Nielsen af Morsholt bør for 2den Gang begaaet Tyverie hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, samt betale de af hans Action og Arrest lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt til Actor, Prok. Jensen, 3 Rbd. og til Defenfor, Prok. Schmidt, 2 Rbd., tilsammen 5 Rbd. Sølv. Omkostningerne udredes i Tilfælde af Uformuenhed hos Tiltalte efter Overøvrighedens nærmere Foranstaltning. At efterkommes under Adfærd efter Loven. (Affægte den 1ste August.)¬
Viborger Samler, 1837-01-31
J Sagen No. 86.
Viborger Samler, 1837-01-31
Ldsovrykt. Juul mødte for Consumtionsbetjentene Krüger og Christensen af Varde, contra: Ldsoprykt. Otterstrøm mødte for Selveiergaardmand Hans Friis i Aulinggaard.
Viborger Samler, 1837-01-31
(Citanterne, Consumtionsbetjentene Krüger og Christensen, paaanke under nærværende Sag en inden Varde Kjøbstæds Politiret den 30te Novbr. f. A. afsagt Dom i en Sag anlagt imod dem af Jndstævnte, Gaarmand Hans Friis, for mod denne udviste reelle Jnjurier.) Dom: "Naar Citanten, Consumtionsbetjent L. Christensen, efter foregaaende lovlig Stævning inden sit Værneting med sin corporligt Eed bekræfter, at han ikke ved den under nærværende Sag omhandlede Leilighed har revet Jndstævnte, Selveiergaardmand Hans Friis, af Hesten og slaaet ham i Ansigtet eller for Brystet, bør han for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være og Processens Omkostninger for begge Retter mellem bemeldte tvende Parter i dette Tilfælde være ophævede. Trøster fornævnte L. Christensen sig derimod ikke til i det Hele at aflægge denne Eed bør han bode 5 Rbd. Sølv til Varde Byes Fattigkasse, samt for sit Vedkommende betale Jndstævnte Processens Omkostninger for begge Retter med 15 Rbd. Sølv. Citanten, Consumtionsbetjent Krüger, bør bøde 5 Rbd. Sølv til Varde Byes Fattigkasse samt for sit Vedkommende betale Jndstævnte Processens Omkostninger for begge Retter med 15 Rbd. Sølv. Jøvrigt bør Citanterne for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie at være. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-01-31
Ved Varde Kjøbstæds Politiret den 30te Novbr. 1835 er af Kammerjunker Bye og Herredsfoged Wedel, Heinen dømt saaledes: "Jndklagede Consumtionsbetjente Krüger og Christensen bør efter Forordning af 4de Octbr. 1833. 1 og 25, Een for Begge og Begge for En, at bøde 10 Rbd. Sølv til Varde Kjødstæds Fattigkasse, saa bør de og efter samme Forordnings 28de, at betale de Udgifter, som Klagerens Helbredelse beviisliggen har foraarsaget, saa og efter uvillige af Retten udmeldte Mænds Skjøn det Næringstab, der maatte være bleven en Følge af den ham tilføiede Beskadigelse, fremdeles en passende Godtgjørelse for de Lidelser der ere ham paaførte, endeligen bør de at betale denne Sags Omkostninger skadesløs efter Regning, hvilken Regnings Billighed i Tilfælde af Tvist bliver af Fogden at paakiende. Det Jdømte at udredes inden 3de Solemærker, efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen iovrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 169. Ldsoprykt. Møller som Actor, contra: Ldsoprykt. Juul, Defensor for Arrestanten Mathias Laursen Ringkloster eller som han og kaldes Mathias Vedler Laursen. (Der under nærværende Sag tiltales for at have solgt en Dyne, i hvilken der var gjort Udpantning for en Mulct af 2 Rbd., uden forinden at have betalt denne Mulct.) Dom: "Arrestanten Mathias Laursen Ringkloster, eller som han og kaldes Mathias Vedler Laursen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Dage. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder endvidere Actor for Overretten, Procurator Møller, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, bor Herredstingsdommen ved Magt at stande. –At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved Thyrsting Vrads Herreders Extraret den 11te Juni 1836 er af Cancellieraad Herredsfoged Wittusen dømt saaledes: "Arrestanten Mathias Laursen Ringkloster eller som han og kaldes Mathias Vedler Laursen bør hensættes til Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage og betale i Erstatning til Skanderborg, Amts Landmilicesession 2 Rbd. Sølv. Saa udreder han og alle af hans Arrest og Forpleining samt af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder Salarium til Actor, Procurator Lindenpalm, 3 Rbd. S. og ligesaameget til Defensor, Procurator Warthoe. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-01-31
J Sagen No. 112. Ldsoppir. Juul som Actor, contraLdsopper. Møller, Desenfor for Christen Carlsen af Holstebroe Arrest. (er tiltales for begaaet Betlerie og Løsgjængerie.) Dom: "Arrestanten Christen Carlsen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. Saa bør han og udrede alle af Sagen lovligen flydende Omkostninger, og deriblandt i Salair til Actor for Overretten, Prit. Juul, 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-01-31
Ved Holstebroe Kjøbstæds Politiret den 7de April 1836 er af Cancelliesecretair Bye- og Herredsfoged Nellemann dømt saaledes: "Arrestanten Christen Carlsen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 6 Aar, hvorhos han vil have at udrede alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-01-31
J Sagen No. 161. Ldsovpkr. Nyboe som Actor, contra: Ldsopper. Otterstrøm, Defensor for Anders Christensen Uglkiær, og Gjortler Christen Christensen Sønderbye. (Der under nærværende Sag er tiltalt for begaaet Hælerie.) Dom: "Byetingsdommen bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Actor for Overretten Prit. Nyeboe, tillægges i Salair 5 Rbd. Sølv, som udredes af de Tiltalte, Anders Christensen Ugl kjær og Gjortler Christen Christensen Sønderbye, een for begge og begge for een. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-01-31
Ved Ringkjøbing Kjøbstæds Extraret den 26de Mai 1836 er af Cancelliesecretair Bye- og Herredsfoged Finsen dømt saaledes: "De Tiltalte Poul Mellvang og Anders Christensen Uglkjær bør hver for sig paa egen Bekostning hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Tiltalte Christen Christensen Sønderbye bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Saa bør Tiltalte Poul Meilvang ogsaa betale de af hans Arrest flydende Omkostninger, og samtlige Tiltalte een for alle og alle for een Sagens øvrige Omkostninger, og deriblandt i Salarier til Actor, Søekrigscommissair Prkt. Bagge, 4 Rbd. og til Defensor, Prit. Guldager, 3 Rbd., Alt Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-02-02
65 Aargang. det 12 No. 14. Kongelig allernaadigst alene privilegerede min Viborger Amler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 2 Februar 1837. Redigeret af E. Nerenst trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-02-02
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Jfølge Frifindelsen i Strasburg, skal man den 21de Jan, i Statsraadet have forhandlet det Spørgsmaal, hvad man nu skulde foretage sig mod Bruyant, den til Døden dømte Chef for Jnsurrectionsforsøget i Vendöme. Det hedder, at Majoriteten havde erklæret sig for en Formildelse af Naadens Vei, og at denne Beslutning strax var bleven afsendt til Tours. Af den i Strasburg udkommende Zeitung des Ober- und Nieder-Rheins" seer man, med hvilken Glæde Frikiendelsen er modtagen i Strasburg og hele Elsas, den lammenterer over, at man har ledsaget de frikiendte Anklagede i Triumph fra Justitspalladset til deres Vaaninger, at Strasburg anseeligste Borgere dagligen have givet dem Festmaaltider, at flere Serenader ere bragte Medlemmerne af Juri o. s. v. - Den 20de Jan. om Formiddagen Kl. 11 forefaldt en Duel paa en af Rhinøerne mellem Oberst Taillandier og Escadronschefen Parquin. Man havde trukket Lod og Valget af Vaaben, og Kampen fandt Sted med Kaarder. Hr. Parquin blev saaret.
Viborger Samler, 1837-02-02
Det sidst omtalte Angreb af J. des Deb paa det polske Regjeringsblad bedømmes høist forskjelligt af de uafhængige Journaler. Nogle ere godmodige nok til deri kun at see et Udbrud af J. des Deb. og dens Patroners, Ministrenes, sande Følelser angaaende Forholdene til Rusland og see deri en Bekjendelse at man har gjort Uret, i det man er gaaet for vidt i sine Concessioner til Rusland. le National seer skarpere. Den anseer saavel dette Skridt som det tidligere omtalte Udførselsforbud til Spanien som Bestræbelser for at sætte sig i Gunst hos England. Vor Ambassadeur ved det engelske Hof, Hr. Sebastiani - siger hiint Blad – har siden Kamrenes Aabning opholdt sig i Paris. J London har man nu anseet Throntalen, Opgivelsen af Spaniens Sag, Bruddet af Quadrupelalliancen og de 400,000 Mand, om hvilke, Hr. Mole talede, som Avancer, hvilke vort Cabinet har gjort det Russiske. Og da nu det engelske Parlament med det Første skal aabnes, saa har man troet at maatte spare Lord Palmerston nogle Jnterpellationer angaaende denne Materie, hvilke vilde kunne sætte ham i Forlegenhed. J denne Hensigt har nu Hr. Sebastiani henvendt sig til Le Journal des Debats, og anmodet samme om at skrive en Artikel mod Rusland, for at han ved sin Tilbagekomst til London kunde beraabe sig paa denne som et Beviis paa den franske Regjerings Hengivenhed for England og Utilbøielighed mod Rusland. Strax har J. des Deb. slaaet en Klo i den obscure DziennikPowszechni, optaget den henkastede Kosakhandske og brudt en Landse med det russiske Blad. Vi haabe imidlertid, at ikke engang Børspeculanterne ville lade sig bedaare af denne Skin fægtning. De bleve, som bekjendt, engang tidligere et Offer for Artiklerne i Debats mod Keiser Nicolaus's Tale i Warschau, der bleve fabrikerede til et lignende Formaal, men især i Faveur af en Børspeculation en gros. Hr. von Pahlen er formodentligen dragen med ind i Hemmeligheden og har maaskee drevet sin Føielighed saa vidt, at lade hiin Artikel i Diennik skrive af en af sine Secretairer og tilsende hiint Blad, for at J. des Deb kunde erholde et passende Stof til det for nødvendigt anseete og derfor aftalte Udfald mod Rusland. J vore Forhold til det øvrige Europa har aldeles Jntet forandret sig, selv ikke siden den Gang Hr. Mole nylig fra Tribunerne ivrede mod Absolutismen, efterat han tidligere engang i en tyk Bog har ivret for den. Verdensfreden vil ikke blive forstyrret ved Tourneringen mellem Warschauer- og Pariserbladet; derimod holder Hr. Mole, nu som før, fast ved den russiske Politik, medens Hr. de Talleyrand nu repræsenterer den østerrigske, og Hr. Thiers er den engelske Politik Vaabendrager. Der er kun en vacant Plads hos os nemlig for en Repræsentant for en i Sandhed national, fransk Politik.
Viborger Samler, 1837-02-02
Den 21de Jan. nægtede Præsterne i Paris at foretage Vielser. Derimod gav Operaen paa denne Dag sin første Maskerade. Kammeret holdt med Forsæt et Møde paa denne Dag. J Supplementarcredits-Commissionen var den Mening almindelig, at Marschal Clauzels Fremgangsmaade vilde blive underkastet den strængeste Pro velse; der skal være opdaget meget paafaldende Facta.
Viborger Samler, 1837-02-02
Blandet. Da Cholera nu antages at være ophørt i München, ere de baierske Stænder indkaldte til den 2den Febr. - The Shipping Gazette paastaaer at være i Besiddelse af et Document, der skal oplyse at den afdøde Dronning Caroline, Georg IV Gemalinde, endnu som Prindsesse af Wales har født en legitim Datter, der er hemmeligen opdragen i Bath under Navn af Edwardine af Kent. Denne skal nu være givt med en britisk Søofficier, og det skal være hende tilladt, at føre den kongelige Families Vaaben. – Jnstuenzaten udbreder sig over hele England, og især i Edinburg synes den ikke at skaane et eneste Huus. Dog yttrer den sig overalt paa en mere besværlig end farlig Maade. Jmidlertid er Dødeligheden i England meget stor og næsten anseeligere end i den værste Choleraperiode i 1832. 33. Folk, der allerede i 1834 vare angrebne af la Grippe, blive iaar forskaanede. Mange Sygdomstilfælde finde Sted blandt Militairet, især i Woolwich, og Kirkerne staae næsten aldeles tomme. Den 17de Jan. vare flere Tribunaler lukkede. Alle offentlige og private Hospitaler ere overfyldte, og man maa afvise særdeles mange Syge. J det Jndre af England har en lignende Sygdom angrebet Hestene, og mange af disse ere døde deraf. J en Brochure fra 1643 finder man en Beskrivelse over en Sygdom, der ganske stemmer overeens med la Grippe. –
Viborger Samler, 1837-02-02
Jfølge Efterretninger fra Venedig er Erkehertug Carl den 14de Jan. og Kongen og Dronningen af begge Sicilierne, ledsagede af Greven af Syracus, den samme Dag om Aftenen Kl. 6 indtrufne dertil og stegne af i det kongelige Pallads, hvor de modtoges af Gouverneuren, Grev v. Spaur og Fæstningscommandanten, Feldtmarschallieutenant v. Steininger; Prindsen og Prindsessen af Salerno vare den foregaaende Dag indtrufne dertil. Den næste Dag overraskedes de høie Herskaber med et Besøg af Storhertugen af Toscana med Gemalinde. – L'Echo de Luxembourg indeholder følgende Artikel: "Man melder os et Factum af den høieste Vigtighed. Staden Luxemburgs Domaine-Administration har indgivet Klage mod Kjøberne af Skovstrækninger, der høre til Stadens Domainer, men ligge udenfor Fæstningens Rayons. Der er endog talt om at hindre Eierne af disse Skovstrækninger i at fælde Træ, naar de er i Forveien have betalt Træets Priis til den hollandske Regjering. Som det synes, have de luxemburgske Autoriteter andraget paa det tydske Forbunds Jntervention og anholdt om Tilsendelsen af nogle Detaschements preussiske Soldater, for at forhindre den fortsatte Bortsælgelse af Træet. Dette synes ogsaa at høre blandt de Aarsager, der have foranlediget Luxemburgs Militairgouvernement til at henvende sig til den tydste Forbundsforsamling, saaledes som vi idag fra andre Sider høre, er skeet. Jfølge Le Procurseur ere i de sidste Dage alle Vagter i Antwerpen forstærkede, og Soldaterne have erholdt skarpe Patroner. Aarsagen til denne Forsigtighedsforholdsregel synes ei at være bekjendt.
Viborger Samler, 1837-02-02
Jfølge en fransk Tidende ere i ni Aar 2,197,400 Mand, eller aarlig 244,155 Mand blevne et Offer for Napoleons Krige.
Viborger Samler, 1837-02-02
Vi have i denne Tidende omtalt de tvende Skakspilselskaber, som i London og Paris havde udfordret hinanden til et meget dyrt Parti. Kampen har varet i tre Aar og er først nu blevet afgjort. Franskmændene have vundet Partiet og Englænderne maae betale.
Viborger Samler, 1837-02-02
Krigs-Hofretten i Stockholm har i denne Tid dømt Chefen for de skaanske Husarer, Baron Stjerncrona, til to Maaneders Suspension for hans vilkaarlige Embedsiver med at ville tvinge to Underofficierer af Regimentet til at tage deres Afsked, fordi de vare noget corpulente og som saadanne efter hans Formening uskikkede til Exercits.
Viborger Samler, 1837-02-02
Efter at de svenske Blade i længere Tid have været tause om den nu aargamle lidbackske Sag, erfares nu blot af en gothenborgsk Avis, at Kongen ved Resolution af 16de Decbr. ikke har givet Fru Lidback Medhold i Henseende til hendes Anke mod Raadhuusrettens Beslutning af 27de Febr., hvorefter hun blev arresteret. Hvilken mægtig Handel, der drives med det americanske Nøddetræ, giver et Blad, der udkommer i Ny Brunsvig, et Exempel paa. Huset Pol lock, Gilmour & Comp. har næsten udelukkende bestemt sig for denne Handel og har oprettet 8 Commanditer. Huset udskiber aarlig 6 Mill. C. bikfod Nøddetræ, til hvis Fælding, Befordring og Tilhugning bestandig behøves 15000 Mennesker, tilligemed 500 Heste og Oxer. Antallet paa de Skibe, som dertil bruges, udgjør 21, tilsammen 12,000 Tons Drægtighed. Disse Skibe gjøre aarlig i det Mindste 2, mange endogsaa 3 Reiser.
Viborger Samler, 1837-02-02
Jndenlandske Efterretninger. Det mechaniske Voxsigur=Kabinet, Dhrr. George og Frechon i denne Tid forevise i Kbhvn, bliver temmelig talrigt besøgt, og fortjener uden Tvivl Opmærksomhed saavel ved flere af Figurernes fortrinlige Modellering, som i Særdeleshed ved den sindrige Mechanik, hvorved en Deel af dem naturtro udføre forskjellige Bevægelser og Gestus. Den døende Kriger i Gruppen, "Napoleon ved Monterond, Johannes den Døbers nys afhugne Hoved, den over sin Slavindes Utroskab opbragte Pascha o. fl. Gjenstande. vække endog i det første Øieblik Forbauselse ved deres Naturlighed. Foruden de nævnte Fremstillinger, der tildeels ere af en saa alvorlig Characteer, at Nogle endog (skjøndt, som det forekommer os, uden synderlig Føie) have meent, at et Par af dem, ved at afsøndres fra de øvrige, burde unddrages nerveuse Tilskuerinders Blik - findes her ogsaa flere morende. Saaledes seer man en lille Taskenspiller, der gjør sine Konster; og man savner hverken en dandsende Bondepige, eller et Barn, der baade kan sige Papar og "Mama. Disse sidste Figurers Antal agte Fremstillerne, som man erfarer, i disse Dage at forøge med nogle nye. J et særskilt Værelse sees endeel anatomiske Gjenstande, hvoriblandt Fieschis Hoved, der er pousseret i Paris efter en af Liget tagen Maske. Foruden Vorfigurerne forevises imidlertid ogsaa det tidligere i d. Bl. ommeldte overordentlige Mesterstykke i Uhrmagerkonsten, den mechaniske Elephant, eller Stor Mogulens Triumph. Dette mærkelige Konstværk er af Bronze og forgyldt Sølv, besat med Stene, og forfærdiget i London af Mechanikeren OMartinet fra Rheims, for at sendes som Præsent til en indisk Fyrste. Ved dennes Død kom det i London til offentlig Auction og sildigere i Hænderne paa de nuværende Eiere, som ved Foreviisningen af samme i Frankrig, Holland og Tydskland allerede skulle have erhvervet sig en ikke ubetydelig Sum. Ved en meget compliceret Mechanik sættes her en stor Mængde Gjenstande i Bevægelse, fra Stormogulen paa sit af Elephanten baarne Taarn til flere asiatiske Prospecter, Slanger, Jnsecter &c. paa den Klippe, hvorpaa Elephanten er placeret; man seer glimrende Pragtblomster springe ud og og lukke sig &c. J det Hele vil vist Jngen fortryde at have seet dette, i RosenborgSundhedsbrøndes rummelige Sals Locale opstillede Kabinet, der vistnok fortjener det bifald, det har vundet af Mange, som allerede have besøgt det, blandt hvilke Foreviserne nu ogsaa nævne Prinds Christian o. fl. Medlemmer af Kongehuset.
Viborger Samler, 1837-02-02
(Kbhvnsp.)¬
Viborger Samler, 1837-02-02
J de slesvig-holsteenske Prælaters og Ridderskabs sidste Pleuar=Møde raadsloges der angaaende Optagelsen af visse Familier, men, efter Forlydende, blev der ikke optaget nogen i Ridderskabets Corps. Der vides imidlertid ikke med Vished, om Ridderskabets Majoritet efter egen Overbeviisning har fundet en saadan Udvidelse af deres Privilegier upassende, eller om det muligen har bragt i Erfaring, at Regjeringen ikke var tilbøielig til at stadfæste disse Receptioner. (Kiel. C.)
Viborger Samler, 1837-02-02
Følgende Spørgsmaale ere indførte i den berlingske Tidende: 1) Er det ikke Mellempriserne af de Kornpriser, som Kornvarerne blive solgte for fra den 15de Septbr. til den 15de Januar, at Præsterne, hver i sit Pastorat, bør tage til Rettessor i deres Jndberetninger, hvorefter Capitelstaxten sættes; Naar en Præst indberetter til sin Provst høiere Kornpriser, end de høieste som saadanne ere solgte for i hans Pastorat, fra den 15de September indtil den 15de Januar, til Exempel, naar han anfører 19 Mk. 8 s. pr. Tde. Byg, og hverken nogen Bonde i Pastoratet eller Præsten selv, har naaet høiere Priis end 15 til 19 Mk., kan han da ikke drages, til Ansvar derfor, da det jo bliver langt overMiddelprisen.