JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
J den kjøbenhavnske Jndustrieforenings sidste Repræsentantmøde foretoges Valget af Udstillings-Committeen, der kommer til at bestaae af: Selskabets Formand, der ogsaa bliver Formand for Committeen; tvende Medlemmer til at besørge Modtagelsen og Opstillingen: Dhrr. Prof. Hetsch og Ursin, tvende for Bortlodningen: Dhrr. Etatsra Garlieb og Francke; 7 til Formænd forde forskjellige Bedømmelses-Committeer: a) for Maskiner, Værktøi, Redskaber og lignende Arbeider: Prof. Dyssel; b) for Metalarbeider, ved hvilke den skjønne Form er væsentlig: Hofguldsmed Dalhoff; c) for Snedkerarbeide o.s.v.; Etatsraad Koch; d) for Dreierarbeider: Hof kunstdreier Schwartz; c) for Manufacturarbeider: Fabrikeur Grove; f) for musikalske Jnstrumenter: Etatsr. Johnsen; d) for chemiske Arbeider, Prof. Forchhammer. Denne Udstillings-Committee udnævner selv en Secretair og en Kasserer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Jfølge Lollands Falsters Stiftst. er der ved Sortse i Nærheden af Stubbekjøbing foretaget en Jnddæmning, hvorved et Areal af over 50 Tdr. Land fortrinlig Engbund, er indvundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Den 16 og 17de passerede gjennem Aalborg 4 til 500 Faar af forædlet Race fra slesvig-augustenborgske Schæferier til adskillige Gaarde i Vensyssel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
J Christiania er paa Dahls Forlag udkommet et Udtog af Munchs "Norges, Sverrigs og Danmarks Historie." Berl. Tid, gjør opmærksom paa, at Forf. feilagtigen har opgivet Danmarks Statsgjæld til 150 Millioner Rdr. (Rbd.), skjøndt det er notorisk bekjendt, at den kun er 125 1/2 Millioner Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
- Den af Teglmester Calle Petersen i Herrisle ved Flensborg anlagte Beenmølle har, formedelst Eierens Død, staaet stille i nogen Tid; men drives nu igjen af Sønnen, Peter Petersen. Da Benene, formedelst den vedvarende Udførsel til Engelland og Skotland, stedse blive dyrere, saa kunne 100 Pund Beenmeel nu ikke leveres fra Petersens Mølle under 4 Mk. 8 s. Cour., foruden Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Aarhuus Avis beretter, at Albech Gaard og Godser af Hr. Grosserer Bock solgt til Hr. Forvalter Holbech, for 51,500 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Jfølge Jyllandsposten vil Diligence-Befordringen, i Jylland, som til 1 April n. A. vil tage sin Begyndelse, dog kun een Gang ugentlig, blive alene indrettet for 6 Diligencen paa Personer paa 3de tosædige Sæder. Øerne og den fra Jylland vil sammentræffe i Hadersleben, fra hvilket Foreningspunkt Passagererne da samlede kunne afgaae med Diligencen til Hamborg. Med temmelig Vished kan Man vel forudsætte, at Diligencen i Jylland, i Tilfælde at den bliver hyppig afbenyttet, snart vil blive indrettet til 11 Personer, ligesom de andre, der bedre svare Regning. Samme Blad beretter, at den videnskabelige Realskole i Aarhuus, som tog sin Begyndelse først i denne Maaned, tæller hidindtil kun en Snees Elever, hvilke, med faa Undtagelser, ere Sømmer af bosatte Familier i Bete Aarhuus. At denne hensigtsmæssige Skoleindretning imidlertid inden føie Tid vil indtage sin rette Plads i Provindsen og vil blive afbenyttet selv af dens længst bortfjernede Byer, dette lader sig neppe betvivle, da dens Savn saa længe og saa haardt har været følt. Meget vil sikkerlig den Omstændighed bidrage til, at Realskolen efterhaanden vil finde fortjent og udbredt Afbenyttelse, at det aarlige Skolecontingent kun udgjør den yderst billige Sum 30 Rbd., som, naar hensees til det fortrinlige Udvalg af Lærere og de Kræfter, hvormed her virkes, staaer i intet Forhold til de i Byerne almindeligviis existerende private Jnstituter, som, hvorvel enkelte af disse ere ret gode, dog i aarlige Skolepenge omtrentlig koste det samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie Den 1 Decbr. 1838 er Landfoged i Jsland, S. Gunløgsen, beskikket til Byfoged i Reikjavig. Den 9 Novbr. d. A. er Cand. theol. P. M. O. S. Thestrup beskikket til personel Capellan hos Sognepræsten for Høyelse og Lellinge Menigheder i Sjælland; Cand. theol. C. C. Lund til personel Capellan hos Sognepræsten for Slagslunde og Gandløse Menigheder i Sjælland. Den 16de er karakteriseret Reservechirurg og Underchirurg i SøEtaten, F. G. Veith, udnævnt til Distriktschirurg i Nykjøbing med tilhørende Distrikt paa Morsøe; Distriktschirurg i Holstebroe, H. F. Kiær, til Distriktschirurg i Ribe med Distrikt. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Under Rentekammeret: Den 9 Octbr. 1838 er hidtilværende Landfoged i Jsland og Byfoged i Reikjavig, Kammerraad M. H. Tvede, udnævnt til Sysselmand for Kjose samt Herreds dommer og Sysselmand for Guldbringe Syssel, og hidtilvSysselmand og Herredsdommer sammesteds, S. Gunløgsen, til Landfoged i Jsland. - Under General-Toldkammer- og Commerce=Collegiet: Den 5 Novbr. er Toldcontrolleur V.F. Müller i Flensborg udnævnt til 1ste Toldcontrolleur sammesteds; Toldcontrolleur H. Petersen i Sønderborg til 2den; Ritmester og Toldcontrolleur i Flensborg, C. F. Holtermann, til 3die Toldcontrolleur i Flensborg, E. A. Lassen, til 4de, og Toldassistent H. F. S. Rædel i Kiel til 5te Toldcontrolleur, samtlige i Flensborg. Den 19de, Premierlieutenant ved 2det Jydske Jnfanterie=Regiment, P. A. Thomsen, til Toldcontrolleur i Sønderborg. Giensvar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
J No. 203 af denne Tidende har en høist agtværdig Jndsender angrebet mig paa en Maade, der, Gud være lovet, er meget sjelden, hvor dansk Tunge lyder. For dem, der kunne sammenligne min Artikel i Kjøbenhavnsposten med det her antydede Angreb, behøvede jeg ikke at sige Noget til mit Forsvar; men da vistnok mange af den fyenske Stiftstidendes talrige Læsere ikke tillige have det nævnte Blad ved Haanden, saa seer jeg mig nødsaget til at anføre et Par Sætninger af min Artikel foruden det, som allerede findes i denne Tidendes Nr. 191. Efter at have anført den Alsinger Bondes Brev, begynder jeg mine Anmærkninger saaledes: "Jeg hører nu Mange, Landet rundt, lægge mig det til Last, at jeg, som de ville sige, hjelper til at angribe enkelt navngiven Mand; men dem beder jeg at betænke, at det ingenlunde er Mandens private Forhold, jeg drager frem, men kun en offentlig Handling, jeg omtaler. Aldrig, om endog mine Modstandere ved deres Adfærd mod mig opfordrede mig nok saa meget dertil, aldrig skal jeg ved personlige Angreb vanhellige Privat- og Familielivets Helligdom; men Enhver, der ved en offentlig Handling, griber ind i en offentlig Sag, maa finde sig i, at denne hans Handling bliver gjort til Gjenstand for offentlig Omtale. - Jeg kan have begaaet en Feil i at følge Bondens Opfordring. og bekjendtgjøre hans Brev, og dersom der var noget Falske og Urigtigt i hans eller min Fremstilling, da havde man Ret til alvorligen at bebreide mig dette og strengt at foreholde mig Sandheden; hvilken Ret har derimod en høist agtværdig Mand, til at overøse mig med Grovheder, som jeg ingensinde har gjort mig skyldig i, og som egne sig til retlig Paatale, saasom: nedrig Tænkemaade &c. Hvor har jeg i den tilsigtede eller i nogen af mine Artikler brugt saadanne Uqvemsord? Dog det er maaskee et Beviis paa denne høist agtværdige Mands Dannelse, at han tillægger mig en nedrig Tænkemaade, kalder mig en ubehuggen Bondesøn, Bagtaler, Skumler, Demagog &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
At Hr. Steffens androg paa, at tydsk Sprogunderviisning Se maatte blive indført i de danske Skoler paa Als, det har jeg fundet ganske i sin Orden og har ikke sagt et Ord derimod. Jeg har meget mere i den omtalte Artikel, der har vakt saa megen Forargelse, uforbeholden yttret: Havde Petitionen udtalt det i Slesvig temmelig almindelige Ønske, at der i enhver Skole kunde meddeles de viderekomne Børn Underviisning i Tydsk, da vilde jeg allermindst tale imod et saadant Foretagende. Det er ikke det tydske Sprog i Slesvig, jeg ivrer imod, thi Jntet vilde være mig kjærere, end om det grundigen blev lært i enhver Skole, efterat Modersmaalet, først tilstrækkeligen havdes inde; men det er det tydske Sprogs Enevælde og Herredømme, jeg stedse skal ivre imod, saa god jeg formaaer og forstaaer. J denne Henseende er jeg altsaa fuldkommen enig baade med Hr. Steffens og hans høist agtværdige Ven, det andet Punkt derimod, som den Sidste netop har fortiet, er just Hovedsagen i min Artikel, at nemlig Hr. Steffens ikke har skammet sig ved at formaae danske Bønder til at ansøge om at beholde tydsk Rets- og Embedsprog, som efter min Overbeviisning ingen Bonde med fuld Bevidsthed, om det for ham Gavnlige kan have ønsket. Det Udtryk i Bondens Brev, man forarger sig saa meget over, ansaae jeg mig ikke for berettiget til at ændre, og kan nu kun trøste Hr. Steffens's høist agtværdige Ven med de bekjendte Ord: Hvem Herren elsker, den revser han Kan denne min høist agtværdige Modstander nægte, at den omtalte i sin ene Halvdeel saa forkastelige Petition udgik fra Hr. Steffens og at det var hans Afsending, der drog fra By til By for at forelæse samme og samle Underskrifter, Om Herren selv kommet, eller sender een af sine Tjenere, falder vel omtrent ud paa Eet. Dersom jeg nu virkelig var besjælet af den nedrige Tænkemaade, som min høist agtværdige Modpart beskylder mig for, saa kunde jeg overøse Hr. Steffens, hvis private Liv jeg kjender meget nøie, med lignende ublue Grovheder, som jeg har maattet taale; men dertil agter jeg baade Hr. Steffens, Publicum og min egen ringe Person for høit. Hvad jeg ovenfor og ofte har lovet, aldrig at vanhellige Privat- og Familielivets Helligdom ved uvedkommende Personligheder, det skal jeg ubrodeligen holde. Jeg har aldrig stræbt efter politisk Betydning, hvortil det mangler mig baade paa Aandsevner og Kundskaber; men jeg drives af en glødende Jver til at virke for den Stands Oplysning og Emancipation, af hvis Midte jeg er udgaaet, og som jeg endnu hænger ved med Liv og Siæll. Til hiint Øiemeds Opnaaelse er Modersmaalet det vigtigste Middel. Jeg skal derfor ufortrøden vedblive at tale de danske Slesvigeres Sag, i denne Retning, indtil deres Modersmaal er indsat i sine naturlige Rettigheder, eller Døden for stedse binder min Tunge; og jeg vil med modig Fatning søge at bære de Krænkelser og Forhaanelser, der maatte blive min Løn for disse Bestræbelser. Kjøbenhavn den 21 Novbr. 1839. Nis Hanssen. Audiatur et altern pars:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Jndsenderen, der nu formodentlig blues over sit Jnserat, træder vel neppe frem af sit Skjul. Jmidlertid gjør det os ondt, at hans Juserat har fundet Plads i et agtet og meget udbredt Blad. Men overbeviist om, at den ærede Redacteur af Fyens Stiftstidende redeligen vil holde sit Ord og altsaa ikke spærre, men tvertimod med al Redebonhed aabne Adgangen til den størst mulige Offentlighed, hvor det gjelder om at afvise personlige Angreb og lidenskabelige Invectiver, tør vi ogsaa med Grund haabe, at Foranførte maa finde Plads i det Blad, hvori det høist krænkende, personlige og lidenskabelige Angreb mod Hr. studiosus theol. Nis Hanssen nu er læst og bemærket af mange Medborgere, der ikke kjende Fyens posten. (Fyensp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
AVERTISSEMENTS. At min inderlig elskede Mand, mine tvende Børns kjærlige Fader, Spisevært Lars Jørgensen, efter længere Tids Svagelighed og 8 Dages Sygeleie, ved Døden afgik Tirsdagen den 19 dennes, i en Alder af 39 Aar, efterladende mig i smaalige Omstændigheder, er det Sorgens Budskab jeg herved anmelder for fraværende Familie og deeltagende Venner. - J 9 Aar var han min trofaste Ægtefælle. Odense den 23 Novbr. 1839. Ane sal. Jørgensen, fød Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Ægte vandtæt Tøi til Regnfrakker faaes hos H. C. Nielsen & Paulsen. De Nye og smukke Selskabs=Spil, som faaes paa S. Hempels Boglade; Naturbilder, 2 Mk. 8 s.; Neue Jlluminirenebungen, 3 Mk.; Das Echo, 3 Mk.; Die Fischen im Meere, 1 Rbd.; Das Kloster, 4 Mk. 8 s.; Der Schmetterling, 3 Mk. 8 s.; Das Vogel bauer, 3 Mk.; Die verwandelten Edellente, 4 Mk. 8 s.; Das Blumenspiel, 3 Mk. 12 s.; Die Schulstrafen, 3 Mk.; Die gemischte Gesellschaft, 1 Rbd.; Das Strandrecht, 3 Mk.; Das deutsche Rosenfest, 5 Mk.; Die Jagd, 5 Mk. 1s.; Die Krone, 3 Mk. 8 s.; Die Kranzflechterin, 3 Mk. 8 s.; Das Fabelspiel, 10 Mk. 8 s.; Metamorphoses, 1 Rbd.; Der Gold=Ritter, 1 Rbd. 12 s.; Die Brücken von Paris, 1 Rbd.; Silhouetten-Cabinet, 4 Mk. 8 s.; Schachspiel, 1 Rbd.; Die Schattencomodie, 5 Mk. 4 s.; Das Götterspiel, 1 Rbd.; Wie der Zufall will, over Zeitungsnachrichten, 4 Mk. 8 s., Der Augenpunkt, 7 Mk.; DieBrautleute, 2 Mk.; Die Wemlese, 2 Mk.; Robinson Crusoe, 2 Mk.; Das Seereisenspiel, 3 Mk. 8 s.; Reues Gansespiel, 2 Mk.; Neuestes Frage und Antwort-Spiel, 1 Rbd.; Elegantes Damen=Toilette, 10 Mk. 8 s.; Der Olymp, 1 Rbd. 12 s.; Thier scenen, 3 Mk. 8 s.; Die alten Rømer, 1 Rbd.; Die Monumeente v. Paris, 1 Rbd.; Les Contrastes, 9 Mk.; Typomimographie, 13 Mk. 8 s.; Orientalische Blumenmalere, 12 Mk. 8 s.; Die Reisenden, 3 Mk.; Die bunte Gesellschaft, 1 Rbd. 12 s.; Eisenbahn Actienspiel, 5 Mk. 4 s.; Grapsiplasticen, 1 Rbd. 125.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Paa S. Hempels Boglade faaes: Trykte Schemata til Navnebogen, Dagbogen og Karakteerlisten, indrettede efter det sidste Reglement for den indbyrdes Underviisnings Methode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Fra Pressen er udkommen: Et Par Ord i Anledning af vores hellige Daabspagt, allerunderdanigst dediceret til Hans Majestæt Kongen af Ole Peter Holm Larsen i Skræppenborg, faaes hos Vog handler Milo i Odense, Busch i Nyborg, Møller i Faaborg, Höhling i Assens, Kjøbmand H. C. Brandt i Svendborg, Madame Larsen i Kjerteminde og Boghandler F. L. Wil hjelm i Rudkjøbing (3 1/2 Ark i Octav) for 12 Skilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Ved Jndbrud er Natten imellem den 18 og 19 dennes frastiaalen Gaardmand Niels Hansens Enke i Gamborg 2 Lpd. Uld, et Par næsten nye lyseblaae Beenklæder af Vadmel, et Par mørkeblaae mindre dito, et Par Halvstøvler, 6 Alen rød og blaastribet Hvergarn, 2 Hørlærreds Skjorter, den ene paa syet Bogstaverne H. N. S. og den anden Bogstavet H.; en rød Hue, en grøn Klædeskaskjet, en mørkeblaae dito, og en mørkegrøn Klædesvest, paa hvilken findes Bogstavet H. paasyet Drætten paa det ene Skulderstykke. Dette bekjendtgjøres herved, med tjenstligst Anmodning til Alle og Enhver, som antræffer enten et eller flere af de anførte Klædningsstykker, da derom at meddele mig Underretning, for derved om muligt at komme paa Spor efter Gierningsmanden eller Gierningsmændene. Wedellsborgs Birks Kontoir den 20 Novbr. 1839. H. H. Jeppesen. 300 Rbd. Sedler,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Umyndiges Midler under Hellerup Godses Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans i 11 Decbr. Termin førstkommende. Plesner. Hellerup den 19 Novbr. 1839. 130 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, udlaanes mod lovbefalet Sikkerhed af Forvalter Warberg paa Eensomhed pr. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
En Gaard i Skrillinge ved Middelfart paa circa 100 Tdr. Land er, formedelst Fæsterens hastige Død, at erholde tilkjøbs til første Mai. Det nærmere desangaaende kan erfares hos Hr. Kjøbmand Edsberg i Odense og Møller Rasmus Andersen i Causlunde Veirmølle ved Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Kirke=Reparation. Den foreløbig bekjendtgjorte Licitation over en betydelig Reparation paa Taget af St. Gjertruds Kirke heri Byen, er nu berammet at afholdes Løverdagen den 30 Novbr. førstk. Formiddag Kl. 12, paa Raadstuen. Conditioner og Overslag, ere til Eftersyn paa Auctionsdirecteurens Kontoir. Det bemærkes, at Tømmermaterialier efter disse ere ansatte til 551 Rbd., Muurmaterialier til 277 Rbd., Smedearbeide til 283, Rbd. og Arbeidsløn for Tømmer= og Muurarbeide 714 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-27
Korsøer Kirkeinspection den 17 Novbr. 1839. (Redigeret af Carl Bagger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
No 210 68 Aargang. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad. . Trykkes og udgives i Odense 28 November 1839. Torsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
J ndhjold. Politisk Oversigt: Storbrittannien, Frankerig, Spanien. Belgien, Orienten, Amerika. Uden¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
landske Blandinger. Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Politisk Oversigt. Storbrittannien. Medens nogle Aviser berette, at Dronning Victoria med det Første vil sammenkalde hele sit Geheimeraad, for at underrette det om sin forestaaende Formæling med Prinds Albrecht af Sachsen-Koburg, ville andre velunderrettede Personer vide, at Forbindelsen er bleven udsat paa en ubestemt Tid. "Baronesse Lehzen - hedder det - Dronningens forrige Gouvernante, der ikke alene har stor Jndflydelse i Palladset, men ogsaa i Politikken, kan ikke overvinde Victorias Betænkeligheder. Dronningen er bange for at miste sin Autoritet; hun vil nok gifte sig, men ikke lade sig bortgifte Prinds Albrecht, der først blev godt modtaget, behandledes senest med Kulde. Slottet Windsor er omskabt til et Tempel for Tvedragtens Gudinde: Jntriger afvexle uophørligt med Usandfærdigheder, Forslag med Bagvaskelser; Man er deelt i to Partier, eet for og eet imod Koburgerne."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Den 21de hed det i London, at Hertugen af Wellington var livsfarligen syg, men den 22de sagdes, at han atter var saavidt helbredet, at han, saasnart Veiret blev mildt, agtede at reise til Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Frankerig. Den 15 ds. har Hertugen af Orleans under en uhyre Menneskemasses Jubelraab lagt Grundstenen til et nyt Slot i Marseille; alle Bladene omtale den overordentlige Enthusiasme, med hvilken han overalt bliver modtaget. Jmidlertid vedblive Journalerne i Paris at omtale den algierske Hærs slette Forfatning: ikke 1200, men 6 a 7000 Md. ere bestemte til at sendes derover, for at udfylde de ved Sygdom fremkomne Huller i Geledderne. Siden Algiers Erobring indtil 1 Juli 1835 ere, ifølge en Embedsmands Angivelse i Krigsministeriet, 25,508 Soldater omkomne. Kamrenes Sparsomhed synes ikke at være Skyld deri, saasom de i 3 Aar have bevilget 4,250,000 Fr. til Oprettelsen af militaire Bygninger. Hr. Berenger, den Deputerede for Dromedepartementet, var ogsaa En af de Lykkelige, som for nylig blev ophøiet til Pair, uden at Regjeringen iforveien havde underrettet sig om hans Ønsker i saa Henseende. Han har nu tilskrevet Marskal Soult, at han foretrækker at forblive Deputeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Spanien. For at modarbeide Jovellanisternes tilbagegaaende Planer har Madrids Provindsialdeputation, som staaer i Spidsen for det liberale Parti, forfattet en Petition, hvori der ansøges om en Forandring i Ministeriet og hvori der i Tilfælde af et Afslag trues med, at Man ikke vil betale Skatter. J Arragonien hersker der stor Enthusiasme blandt Befolkningen. General Leon, var nær bleven skudt af en 14aarig Dreng, der bag nogle Vinduesgardiner affyrede en Pistol paa ham. J Paris vilde Man den 23 ds. vide, at Cabrera var bleven slaaet i Arragonien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Kongen af Sardinien har nu vel atter tilladt Handelens Drift mellem sine Stater og Spanien, men har tillige erklæret, at han ikke vil anerkjende nogen anden Konge af Spanien, end Carl V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Belgien. Udførselen af Korn samt Meel er forbudt og dette Forbud bliver i Kraft til 30 Novbr. 18440.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Orienten. J Constantinopel venter Man med Længsel Risaat Beys Ankomst fra Wien, hvor han var tyrkisk Gesandt. J Begyndelsen har han nemlig bestandig tilraadet at antage Stormagternes Mægling, men senest har han, uden at Man kjender Grunden dertil, forandret sin Mening og raadet, at Porten skulde betragte Striden, med Mehemed som et Familieanliggende. Det synes som om den nye franske Gesandt, Grev Pontois, alt har sat sig i temmelig Respekt hos Porten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Amerika. Bankerne i Nyorleans have nu ogsaa standset deres Udbetalinger; de i Nyyork holdt sig endnu den 30 f. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Udenlandske Blandinger. Nederlandene. J Weert, i det hollandske Limburg, har Man i en Kirke fundet den 1568 tilligemed Grev Egmont i Brussel halshugne Grev Horne. Kisten var forraadnet og Hovedet laae paa Skelettets Bryst; ved Siden stod en lukket Urne, hvori hans Hjerte var opbevaret, Østerrig. J Wien er Hertugen af Blacas ved Døden afgaaet; han havde troligen fulgt Carl X i hans Ulykkesperiode og var meget elsket af hele den forviiste Kongefamilie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Belgien. Herfra skrives Følgende om et nyt Spiritusstof, "J St. Hubert i det Luxemburgske er oprettet en stor Fabrik til Fabrikation af Viin, Brændeviin og Æddike af Frugten af vaccinium myrtillus (BlaabærBusken), som hidtil ansaaes for ganske unyttig og ubrugelig. Jfjor ere over 60 Stykfade blevne destillerede og lykkedes fuldkomment. Baade den svenske og nordamerikanske Gesandt i Brussel have varmt anbefalet deres respektive Regjeringer denne Opfindelse, da den ommeldte Plante findes i Mængde i Sverrig og Nordamerika." Ogsaa i Danmark, især i Jylland, findes Blaabærbusken, i stort Antal, hiin Opfindelse maa derfor have Jnteresse for os Danske og bør sikkert anbefales Jndsigtsfulde til nærmere Overveielse og Undersøgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Jfølge Cancellie-Placat af 19de har det allernaadigst behaget Hs. Neder 838 Maj. Kongen at bifalde, at de Bestemmelser, som indeholdes i den allerhøieste Resolution af 9 Juli 1812, kundgjort ved Cancellie-Placat af 26 f. M. og i den allerhøieste Resolution af 24 Februar 1817, kundgjort ved Cancellie Placat af 25 Juli s. A., angaaende de Vilkaar, under hvilke Tilladelse til at nedsætte sig som Brændeviinsbrænder kan meddeles, skulle være ophævede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-28
Under 20 f. M. har Hs. Maj. Kongen resolveret, saaledes: "Ved Afskedigelsen af Underofficerer, for at tilveiebringe det befalede Antal vacante Nummere, finde Vi, at det saa meget som muligt bør overlades Regimentet eller Corpset, om det foretrækker at afskedige en Underofficeer, som ansees for mindre duelig, uanseet at han endnu ikke har udtjent, og derimod beholde en, der allerede har udtjent, naar han selv ønsker at vedblive at tjene og Regimentet eller Corpset anseer ham som et fortrinligt Subject, hvem det derfor ugjerne vilde miste." For at have mishandlet sit eget 5 Aars Barn er et Fruentimmer i Kjøbenhavn i Slutningen af f. M. dømt til 20 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Foruden at denne Moder med særdeles Strænghed har tugtet sit Barn, har hun ogsaa vedgaaet, at Barnet maatte en Deel af Vinteren henligge paa noget smudsket Linned i en Kiste, hvis Laag var tillukket saaledes, at en anden Person havde sit Leie derovenpaa, og Barnet ikkun fik Luft derved, at nogle Muursteen eller en Klods blev lagt mellem Kisten og dens Laag, samt at et Stykke af Brædderne for Kistens ene Ende, under Leddiken, var udtaget. J den øvrige Deel af Vinteren har Barnet, oftere endog ganske nogent, været henlagt i et lidet Rum under Vinduet, kun med noget Halm og en gammel Bastmaatte under sig, eller ikkun bedækket af et Klædningsstykke eller en Sæk.