JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Paa St. Domingo ere 8000 Mand Trop. per, og paa de øvrige vestindiske Øer 4000 Mand, for at virke til Decreternes Fuldbyrdelse. Ministeren for Søevæsenet ønskede at kunde give en beroeligende Efterretning om Officierer. nes borgerlige Sinddeelag, der ere ansatte paa de ved Colonierne stationerede Skibe, men hidindtil et deres Sindeelag ham ubekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Ved Terreneuve vare 3 Fregatter og 2 Paketbaade til Tieneste for vore Søefarende, og Beskyttelse for vore Fiskerier paa Bankerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Vore Etablissements i Asien, som foruroelige des af politiske Storme og Rænker, beskyttes ved 3 Fregatter. Ved Capenne beviiste en Fregatte, et Flotskib og en Paketbaad denne Colonie, der snart vil svinge sig op til en glimren de og lykkelig Tilstand, al den Hielp, som den i Henseende til dens lange Afstand fra Urolig hedens Sæde og misundelige Magter kan forlange.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Fire Paketbaade overbragde til Colonierne Beslutningerne af 10de August, og Ministeren for Søevæsenet har allerede udgivet Ordre til at sende derhen den første Act af National-Conventet, hvorved besluttedes at Regieringsformen skulde være republikansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
I Havnen ved Brest laae et Skib paa 110 Canoner færdig til at modtage Ordre. J Nordsøen beskyttedes den franske Handel ved 2 Corvetter. Tvende Fregatter, som ere bestemte til at krydse i Canalen for at hielpe de Skibe, der komme tilbage fra lange Reiser, kunde i Nødsfald støde til dem paa de flanderske og hollandske Kyster. Adskillige smaa Skibe krydsede bestandig uden for vore Havne og langs med vore Kyster for at hindre Snighandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
En kort Jgientagelse af Fortegnelsen paa vor ganske Søemagt viser, at det trefarvede Flag, forskjellige Have bestaaer af 103 Skibe, nemlig 21 Rangskibe, 50 Fregatter, 18 Corvet. ter, 24 bevæbnede Paketbaade, 2 Schalupper. og 10 Flotskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Foruden disse har Republiken i sine Havne 53 Rangskibe fuldbyggede, af hvilke 34 strax kunne udrustes, og 9 findes i den Stand, at de lade sig reparere. Af 7 Skibe, som staae under Bygning, ere 3bragte saa vidt, at de kunne løbe af Stabelen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Republiken har i fine Havne 41 fuldbyggede Fregatter, af hvilke 24 kunne strax sættes i Tieneste, og de andre 17 lade sig reparere. Paa Stabelen, ligge 6 Fregatter, af hvilke een kan ved dette Aars Ende afløbe. Herpaa giver Ministeren Efterretning omProvisionerne i adskillige Havne til Søemagtens Brug, og farer sort saaledes: Havnene ere tilstrækkelig forsynede med Master fra Norden til Tienesten for Aaret 1793. Havnene i Brest, L'Orient og Rochefort have tilstrækkeligt Forraad af Hamp og Tougværk for at tiltale alle Skibene til Tieneste i det løbende Aar. Havnens Tilstand, i Coulon er ikke saa tilfredsstillende. Saasnart Ministeren erfarede dette, gav han Be saling til Ordonnateuren at slutte Kiøb om Hamp til Flaadens Tieneste, hvortil udfordre des omtrent 18000 Centner. Med Beeg ere Havnene, efter al Anseende, meere end tilstrækkelig forsynede til Tienesten for indeværende Aar, de have deraf omtrent 8000 Centner meere, end der nu behøves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Værkerne i Havnen ved Cherbourg ere anbetroede til en Commission, som skal forelegge National=Conventet Resultatet af dens Foretagender. Bekostningerne paa disse Arbeider og Søemagten beløbe sig til 7,450,000 Livres. Til at udruste alle Republikens Skibe behøves 10,250 Kanoner af forskiellig Caliber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
J vore Havne findes 9, 147, der fattes altsaa 1,103. Vi behøve 781,000 Kugler og have 524,000, der mangler altsaa endnu 257,000. Vi behøve 15,000 Musketer, 8000 ere tilstæde, og 7000 fattes. Vi behøve 8, 700 Pistoler; vi have 8,100; der fattes 600. Vi behøve 8,700 korte Sabler, 5,400 haves, og 3,300 mangle. Vi behøve 47, 800 Centner. Krudt, de 29,100 haves, men 18,700fattes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
J Følge de udgivne befalinger have Arsenalerne, til at bevæbne National-Garden, i Departementerne, og til at forsvare Paris, udleveret 216 Metal=Canoner, 266 Jern=Canoner med Tilbehør, 35, 4000 Kugler, 19, 200 Musketer, 1,100 Par Pistoller, og 1, 4000 korte Sabler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Kanonstøberierne i Indret, Ruelle, Forgeneuve og La Mothe have stedse været beskæftigede med Arbeide for Søemagten. Af den sidste Efterretning om deres Tilstand erfares, at de have over 180 Canoner af forskiellig Caliber færdige til at prøves, hvilke alt saa strax kunne afsendes til Havnene, naar det behøves. Naar man undersøger den Tilstand, hvori Republikens Havne, Skibe, Arsenaler og Ammunition befindes, saa vil man erfare, at vor Søemagt, i Henseende til Rangskibe og Fregatter, ikke er i Aftagelse, men at der udfordres saare meget Provision til Tienesten for tilkommende Aar. Vi have ingen Aarsag til at formode, at den vil blive vanskelig at anskaffe, der vil ikke møde os nogen anden Uleilighed, end at vi maa betale den noget dyrere. Ministeren, Hr. Monge, beder Conventet om Tilladelse at opsætte Beretningen om Colonierne, hvis Forfatning bliver stedse meere beroeligende, og og Republikens Forbindelse med de barbariske Stater, hvilke Nærværelsen af Hr. Truguets Escadre formodentlig vil bringe paa bedre Tanker, og lover endelig at indgive med det første en Beregning over Bekostningerne for Aaret 1793, og en Efterretning om Capitalierne under hans Departement Dødsfald. Boltinggaard i Fyen den 18de Decbr. Frue Generalinde Regitza Sophia Kaas, fød Gyldenkrone, 82 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Roeskilde den 23de December Hr. Cancellieraad Peder Atke, Kirkeskriver i Siellands Stift, samt Forstander over Duebrødre=Kloster og Roskilde Domkirkes Værge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
J Ribe ere i det sidste Qvartal af Aaret, 1792 i Domkirkens Meenighed Fødte 6, Døde 9. I St. Catharinæ Meenighed Fødte 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Døde 7; Copulerede 1 Par.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
H. Warde ere i afvigte Kirkeaar Fødte af Mandkiøn 23, af Qvindekiøn 18, tilsammen 41. Døde af Mandkiøn 13, af Qvindekiøn 11, tilsammen 24; saaledes 17 flere fødte end døde. Copulerede ere 7 Par. Jblandt de Fødte ere 2 Par Tvillinger; iblandt de Døde 2. unge Mandspersoner druknede,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
J Fridericia ere i afvigte Aar i Trinitatis Meenighed Fødte af Mandkiøn 42, af Qvindekiøn 29, tilsammen 71. Døde af Mandkiøn, 18, af Qvindekiøn 21, tilsammen 39. Copulerede 26 Par. J Michaelis Meenighed Fødte af Mandkiøn 20, af Qvindekiøn 27, til sammen 47. Døde af Mandkiøn 18, af Qvindekiøn 15, tilsammen 33. Copulerede 15 Par.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
J den reformeerte Meenighed Fødte af Mandkiøn 6, af Qvindekiøn 5, tilsammen 11. Døde af Mandkiøn 5, af Qvindekiøn 2, tilsammen 7. Copulerede 2 Par. I den catholske Meenighed Fødte 2, Død 1. J den jødiske Meenighed Fødte af Mandkiøn 4, af Qvindekiøn 2. Døde af Mandkiøn 3, af Qvindek. 2. J samtlige Meenigheder ere 137 Fødte, 85 Døde, og 43 Par Copulerede; altsaa 52 fleere Fødte end Døde. J Warde og Fridericia ere saaledes over en Trediedeel fleere Fødte end Døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
J afvigte Aar 1792 ere igjennem det lille Belte passerede af ind- og udgaaende ialt 800 Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Bekiendtgiørelser. et har behaget det alvise Forsyn, ved en rolig Død igaar at bortkalde min eiegode Kone Marie Elisabeth Birch, efterat Hun een Time tilforn var bleven forløst med en Søn; Syv Børn, hvoraf den ældste er 7 Aar gammel, vil i Hende savne en from og kierlig Moder, skiøndt de endnu ikke kan indsee deres Tab, men desmeere føles det af deres Fader. Dette giver jeg mig herved den Ære, at tilmelde mine Velyndere og Paarørende, om hvis oprigtige Deeltagelse i min tunge Skiebne, jeg er forvisset. Colding d. 31 December 1792. H. Biechmann. Raadmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
De som hos mig haver Pandter staaende vilde inden 8 Dage fra Dato, samme indløse, i anden Fald stilles samme til offentlig Auction, og for det da resterende forbeholder jeg mig min lovlige Ret. Fridericia d, 4 Januarii 1793. C. C. Sünckenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg unO derskrevne at sælge min iboende Gaard, beliggende i Prindsesinde=Gaden, bestaaende af 18 Fag Brandmuur til bemelte Gade= og 8 Fag Leie=Huus. Egebindings=Værk ved Siden i bemelte Gade; Jndkiørsel fra denne Gade og igiennem Gaarden til Gothers=Gade, hvor der er 7 Fag Egebindingsværk, til Bagerstue og Bryggerhuus, Stald a.; 6 Fag Halvtag, godt Vand, en rummelig GaardsPlads, en god Frugt=Hauge, alt i god Stand sat, til hvad honet Familie der vil beboe samme; DeusJstandsettelse svarer for sig selv, og behøver ei at toles. Den er forsikret i Brandkassen for 3040 Rigsdaler. Jligemaade et Dito Huus i bemeldte Gaade 12 Fag Egebindings=Værk, indrettet til 4 Leie, Værelser og hver Kiøkken for sig selv, og Hauge=Jord ogsaa, og Hr. Fenger svarer aarlig 1 Rdlr. 3 Mrk, at hans Tobaks=Huus, som staaer paa samme Grund. Et Dito Leie=Huus i Bleg gaden 12 Fag Egebindingsværk, afdeelt i 3de Leie Værelser. Liebhabere vilde henvende dem til Fridericia d. 5 Januarii. Jens Matzen. Bager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-04
Fredagen den 15 Februarii nestkommende om Formiddagen Kl. 10 sk., bliver paa Friderici a Raadstue holdet offentlig Licitation over 510 Tdr. Rug, som behøves til Kongelig Tieneste, og som skal leveres paa Proviani, Gaarden i Fridericia, hvor det af Amtsforvalter From modtages. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Licitations=Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia den 3 Januarii 1793. Buhl. Herredsfoged. ctor en habil Skriver=Karl, som derom kan forevise troeværdige Attester, er en Condition strax at tiltræde paa Bye= og Herredsskriver-Contoiret i Fridericia. Helst ønskes en, som forhen er ovet i deslige Contoir=Forretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Udtog af de nyeste Efterretninger om adskillige Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Frankerig. Endskiønt Kongens Sagførere, havde forestillet for National-Conventet, at en Tid af 14 Dage var alt for kort til at giennemgaae de mangfoldige til denne Sag henhørende Documenter, saa have de dog ikke kundet erholde nogen længere Udsættelse, men den 26 December var bestemt til den Dag, da Ludvig den 16de skulde anden Gang møde for N.C., og tillige indgive sit Forsvar. De Herrer, Lamoignon, Malesherbes og Tronchet, af hvilke den første ved Ludvig den 16des Regierings Begyndelse var Jnstits=Minister, men fik Afskeed i et Slags Ungade, ere egentlig at ansee som Kongens Consulenter; thi Hr. de Sege, en berømt Advocat ved det forrige paa risiske Parlement, er med National Conventets Bevilling antaget til offentlig at tale Kongens Sag. - Jblandt N. C. nyeste Beslutninger vare ellers 3de især mærkelige, hvoriblandt eet bestemmer de franske Troppers Forhold i de Lande, som de besætte, hvilket den liden Lyst til Revolution, som paa adskillige Steder er sporet, synes at have foranlediget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Det andet fastsætter Dødstraf for den, som taler om at foreene noget af den franske Republiks Lande med udenlandske Stater. Det 3die befalede, at Lemmerne af den Bourbonske Familie, de undtagne, som vare indslutte de i Temple, inden 3 Dage skulde forlade Departementet af Paris, og inden 10 Dage Republikens Grund; men der reiste sig strax Tvilstigheder, om Hr. Egalite (Hertugen af Orleans), som Lem af N. C., herunder kunde indbefattes; og Besværinger herover af hans talrige Anhang i Paris samt Frygt for nye Uroelighed, hvortil man legger Folkets udmærkede Yndest for Hertuginden af Bourbon, og Printsen af Conty, nødte N. C. til at kalde dette Decret tilbage. -De 3 franske Armeers Operationer imod Tydskland under Generalerne Dumonrier, Custine og Bournonville ere nu standsede mestendeels af de samme Uheld, nemlig Mangel paa Levnetsmidler og Sygdom, hvorved deres Fiender forhen ligeledes nødtes til at vige. Du mourier har efterat have inddrevet en betydelig Brandskat af det preussiske Geldern, Grevskabet Moeurs og nogle Stæder i Hertugdommet Cleve, trukket sine Tropper tilbage, og fordeelt samme i Vinterqvarteer, deels i det Lüttichske, deels i Nederlandene. Hans talrige Armee skal ved Sygdom og de idelige Trefninger være bleven meget formindsket, og han skal selv formedelst sin foregivne svækkede Helbred være findet at nedlegge Commanden. Bournonvilles igientagne Forsøg paa at trænge ind i det Trierske ere stedse mislykkede; i sine Breve til N. C. tilskriver han dette fornemmelig den iblandt sine Tropper grasserende Sygdom og Mangel, og udbeder sig Commissarier, til at undersøge Sandheden af denne Jndberetning. Custine synes formedelst samme Uheld og Fiendernes tilverende Magt neppe at kunde holde sig, Vinteren over, paa den anden Side af Rhinstrømmen; saa at de Bebreidelser, som giordes de allierede Armeers Anfore re ved deres Retirade af Frankerig, nemlig at have smigret sig med et ugrundet Haab om ubetydelig Modstand, og i Forveien hverken at have anstillet de nødvendige Recognosceringer, eller taget Himmelegnens og Fødens Forandring. i nogen Betragtning, synes nu næsten med lige Ret at falde tilbage paa de franske Generaler. - Den nye Anfører over den franske Armee, Savojen, General Kellermann, var sammesteds ankommen, men ellers intet Merk værdigt ved de franske Tropper i Jtalien for refaldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Tydskland. De østerrigske Tropper, som i tilkommende Foraar skulde stride imod Frankerig, beregnes allene til 174000 Mand foruden Friccorps og Jægere. Keiseren har gjort en Foræring af en Maaneds Gage til de under Fyrsten af Hohenlohe og General Clairfaistaaende Tropper, fra Generalen af indtil den gemeene Soldat, som et Tegn paa sin Tilfredshed med deres brave Forhold. - J Wien har man opdaget nogle Jacobiner=Clubbe, der arbeidede paa at stifte Uroligheder, og mange, som ere, eller ansees for at være deelagtige herudi, ere arresterede. – Den Brandskat, som de franske Tropper have udperset af de preussiske Lande i Westphalen ansættes til800000 Gylden. De skal desuden have tvunget Jndvaanerne til at modtage franske Assignate, og borttaget adskillige billeder af Jomfrue Maria og andre Helgene. Formedelst dette Jndfald blev Hr. Fayette og de øvrige franske Officerer, der holdtes fangne i Wesel, bortførte til Magdeburg. - Det Rygte, at de Franske vare trængte ind i det Maylandske vil man i Wien vide at være ugrundet. Derimod frygtede man sammesteds for et nær forestaaende Fredsbrud imellem Porten og Rusland. Jmidlertid er Cochzim med tilliggende District endnu i østerrigske Hænder. - Den første Division af de østerrigske Regimenter, der skulde forstærke Tropperne ved Rhinstrømmen, var allerede ankommen paa sit bestemte Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Storbrittannien. Over den Tale, hvormed Kongen aabnede Parlementernes Forsamling, gjordes adskillige skarpe Anmærkninger af Oppositonspartiet baade i Over= og Underhuset. Dette Partie var heller ikke fornøiet med Jndholdet af den foreslagne Taksigelse til Kongen, men vilde, at der skulde giøres endeel Forandringer, som dog ikke fandt bifald. - Krigsrustningerne, især til Søes, fortsættes, og man bestemde Lord Hood til Anfører over den Flaade, som skulde krydse i Canalen; dog have de man endnu ikke tabt alt Haab om Fredens Vedvarelse. Den franske Minister for det udenlandske Departement, Hr. Lebruun, angav i National-Conventet disse Aarsager til de brittiske Rustninger, nemlig: 1. Scheldens Aabning. 2. Dekretet af 19 November, som lover alle Nationer Hielp til at erhverve sig Frihed, og 3. Frankerigs formodende Hensigter paa Holland. Til at giendrive disse Poster, har han erindret, at den første er grundet i Natur= og Folkeretten, og at det Londonske Hof havde været ganske tans under Schelde Stridigheden imellem Keiser Joseph den 2den og Holland i Aaret 1785. Den anden var allene at forstaae om de Lande, hvis Regentere vare indviklede i Krig mod Frankerig, og hvad Holland angik, var det at ønske, at det brittiske Ministerium ikke blandede sig meere i Hollands indvortes Regiering, end den franske Republik har i Sinde at blande sig deri. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
at det brittiske Ministerium, til hvem den franske Gesandt havde Ordre at levere en saadan Besvarelse paa de anførte Klagepunkter, dermed vil finde sig tilfredsstillet, er neppe troeligt, allermindst naar den geleides med Trusel om at indstevne samme, som Krigens Stifter, for det brittiske Folks Domstoel, ifald Fredsbrud indtreffer. Jmidlertid nøder denne Uvished, den franske Republik til ogsaa at for- oge sine Søerustninger. - Man sagde, at til at afbetale Printsen af Walligts Gield, vilde Kongen, hans Fader, i 5 Aar skienke 20000 Pund Sterling aarligen, hvilken Summa tilligemed de i Hs. K. Høiheds Hofhuusholding foretagne Besvarelser, vilde være tilstrækkelige til i benævnte Tid at afbetale Gielden, der beregnedes til 400000 Pund Sterling; thi Printsens mindre Gield af 60000 Pund var allerede afbetalt. - Jblant Parlementernes udgivne Anordninger var een, der bestemde de Forsigtigheds Regler, som skulde lagttages imod de ankommende Franske, og en anden, som indskrænkede de franske Assignaters Modtagelse og Circulation. - Der gik et Rygte, at de 2de forrige franske Generaler, Bouille og Montesquion, vare ankomne til England. - I den Sag, som var anlagt imod den berømte Hr. Thomas Payne, Medlem af det franske National-Convent, formedelst visse Sætninger i den 2den Deel af hans Bog om Menneskets Rettigheder og i et lidet Skrift, almindelig Menneske=Forstand kaldet, er han kiendt strafskyldig, og kommer altsaa neppe meere til England, hvor Gabestokken, venter paa ham. I Lincoln og fleere Stæder, har Pøbelen brændt hans billede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Jtalien. Til Kirkestatens beskyttelse vil Paven lade sine Tropper forøge indtil 30000 Mand, en Krigsmagt, som neppe nogen at Hs. Helligheds Formænd paa egen Bekostning har sammenbragt. Men disse store Udgifter have ogsaa foraarsaget, at Hs. Hellighed i et Geheime=Consistorium har maattet forestille Cardinalerne, at de nærværende Omstændigheder gjorde det nødvendigt at gribe til den Nød skat, som Pave Sixtus den 5te havde henlagt i Slottet Engelsburg. Cardinallerne vare herudi enige med Hs. Hellighed, og den blev besluttet at tage i adskillige Terminer af denne Skat 500000 Scudi. Nogle af Cardinalerne tillgemed anseelige Embedsmænd have de derpaa gjort betydelige frivillige Bidrag til de Udgivter, som anvendes paa Krigsrust, ningerne. – J Turin sørgede man med lige Jver for at vedligeholde den indvortes Roelighed og for at tilbagedrive den indtrængende Fiende. Den franske Flaade var afseilet fra de gennesiske Kyster i 2de Afdeelinger, hvoraf den ene formodes at være afseilet til Corsica, og den anden til Toulon for at indtage Soldater. Man frygtede for et Angreb paa Sardinien, hvor man dog skal have sat sig i god Forsvarstand, ja endog forstærket Tropperne med 4000 frigivne Misdædere, endskiønt af dette Slags Folk ikke, under slige Omstændigheder, synes at kunde ventes troe og paalidelige Soldater. Nogle ville foregive, at de Franske og havde i Sinde at giøre et Angreb paa Trieste; men naar der udøves Fiendtligheder i det adriatiske Hav, vil Neutraliteten mod Frankerig fra Venedigs Side neppe kunde længer bestaae. - Den kongelige Sardiniske Familie er formeeret med en Printsesse, som Printsessen af Aoska fødte den 7 Decemb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Kongen af begge Sicilierne lader de ubeboede Øer, Lampedusa og Tremiti, af hvilke den første ligger i det middellandske Hav i lige Strækning med Malta, og den anden i det adriatiske Hav, besætte med Folk af samme Slags, som Storbrittannien har sendt til sine Colonier paa Botanybay, nemlig alle Slags Forbrydere af Mand= og Qvindekiøn. Begge ovenmeldte Øer skal have en meget frugthar Jordbund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Sverrig. Regenten var, efterat have holdet en Militair=Forsamling i Stokholm, noget sygelig, men blev strax restitueret. Paa denne Forsamling, hvortil alle Regiments=Chefer vare tilsagde at møde, skal være bragt i Forslag at giøre alle Officier=Pladse til personlig Eiendom, der kunde sælges, hvorved al Pension i den Militaire=Etat for Fremtiden, kunde svares. Men og Sverrig paa den Maade vilde faae duelige Officerer, og om heraf ikke vilde fødes megen Avind og Uenighed i Regimenterne, er et andet Spørgsmaal. Ved en Forordning er det forbudet herefter at tage Haandværksfolks Klæder og Værktøi til at afbetale resterende Skatter. - En Præst paa Gulland ved Navn Wideen, skrev et Brev fuldt af haarde Bebreidelser til Regenten, som dog ædelmodigen tilgav ham denne Driftighed, men da han derpaa prædikede Brevets Jndhold for sine Meenigheder, blev han, som vanvittig, sat i Daarekisten. - Forfatteren til det periodiske Skrift, Patrioten, var anklaget for at have deri yttret oprørske Sætninger. og blev friekiendt; men da han siden i et andet Skrift opfordrede Regenten til at stænke det svenske Folk en uindskrænket Friehed, og an prisede den republikanske Regieringsforms Lyksalighed, blev han sat i Arrest, og Bogen confiskeret. Hans Arrest har iblant Almuen i Stokholm opvakt nogen Urolighed, som endnu ikke lod til at være ganske stillet. Det skal og paa fleere Steder see uroeligt ud. - Sverrig søger ellers paa Grund af forrig Skik og Brug, at blive frie fra at sende noget Contingent til Rigsarmeen for sin Andeel af Pomern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
De nyeste Tidender melde om vort Fædreland, at fra dette Aars Begyndelse nye de Søe=Officiererne et anseeligt Tillæg til de res Gage, saa at Admiralen, som tilforn fik 2518 Rdlr. 72 Skl., faaer nu herefter aarlig2880 Rdlr. Vice=Admiralen tilforn 2085, Rdlr. 60 Skl. faaer nu 2388 Rdlr. Contre=Admiralen tilforn 1662 Rdlr. 48 Skl. faaer nu 2208, Rdlr. Virkelig Commandeur tilforn 1800 Rdlr. faaer nu 1848 Rdlr. Commandeur=Capitain tilforn 810 Rdlr. 30 Skl. faaer nu 960 Rdl. Capitain tilforn 790 Rdlr. faaer nu 800 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Capitain Lieutenant tilforn 285 Rdlr. faaer nu 400 Rdlr. Premier=Lieutenant foruden adskillige Douceurs tilforn 187 Rdlr. faaer nu 276 Rdlr. Second=Lieutenant tilforn 137 Rdlr. 90 Skl. faaer nu 192 Rdlr. Af denne Gage fradrages allene 5 Procenttil Pensions=Cassen. Officererne af Land-Etaten, fornemmelig Compagnie og Eskadrons=Cheferne, ere frietagne for alle Afgifter, som de hidtil maatte bære, der ofte udgjorde 100 Rdlr. og derover, og de erholde ligeledes deres fulde Gage fra 1 Januarii 1792. Fremdeles: at det endnu ikke var afgjort, om Danmark leverede sit Contingent til Rigsarmeen imod Frankerig in natura, eller med Penge, at det østersøiske og guineiske Compagnie er ophævet, og Handelen paa Guinea given frie, efterat Kongen har taget Fæstningerne og Logerne sammesteds til sig, at i det Kongsbergske Sølvbergværk i Norge, som ofte til sin Drift behøvede Tilskud af den kongelige Kasse, ere opdagede nye Aarer, hvorved det sættes i Stand til at underholde sig selv, at Geheimeraad og Marschal Bülov har frasagt sig de med hans nye Embede, som Ordens=Secretair, forbundne anseelige Jndkomster, og udbedet sig, at Hs. K. H. Kronprindsen selv vil uddeele samme til goddædige Hensigter: At Hs. K. H. Kronprindsen har, til ydermeere Beviis paa sin Naade, foræret de Præster i det Slesvigske, i hvis Huse det behagede Ham at opholde sig, medens Lystleiren varede i afvigte Sommer, en deel udarbeidet Sølvtøi af anseelig Vegt og Værdie, for derved at giøre den forundte Ære, uforglemmelig af dem og deres Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-01-11
Helsingøer d. 4 Januarii. J afvigte Aar ere her i Øresund passerede følgende Skibe, 1362. Danske, 4349 Engelske, 65 Russiske, 209 Danzigske, 142 Papenburgske, 40 Keiserlige, 737. Preussiske, 2134 Svenske, 2181 Hollandske, 188 Bremerske, 86 Lübeckske, 35 Oldenborgske, 83. Hamborgske, 338 Rostræske, 21 Curlandske, 11 Portugisiske, 25 Franske, 68 Americanske, 40 Spanske, i alt 12114 Skibe.