Berlingske Tidende, 1808-04-11
Madrid, den 21de Marts. J de sidste 6 Maaneder havde alle her levet i største Bekymring. Nogle paastode, at Fredeførsten og Dronningen vilde ombringe Kronprindsen; andre, at denne havde en Parti og vilde afsætte Kongen. Alle Raadets og Criminal Commissionens Beslutninger og Straffe forøgede kun Uroligheden. Uagtet de franske Armeer alt vare ved Ebro altsaa kuns 40 Lieues fra Madrid, standsede de deres Marsch, hvilket tilligemed den stærke Coureergang forøge de Uvisheden. Vore Tropper i Portugal fik Ordre, at vende i Jilmarscher tilbage til Hovedstaden. Hoffet syn tes uenigt og raadvild. Den 15de udbredtes det Rygte, at Kongen, i Følge en Beslutning i et stort Cabinetsraad. vilde reise fra Aranjues til Sevilla, men at Dronningen og Fredsførsten vare derimod og vilde selv reise bort, samt at Kronprindsen og hans Broder vilde blive. Snart er farede man, at Tropperne skulde forlade Hovedstaden, Ængsteligheden tog Overhaand, men dæmpedes noget den 16de ved en Proclamation fra Kongen, der takkede Folket for dets Deeltagelse og erklærede, at de franske Tropper blot havde i Sinde, at marschere til de af Engelland truede Punkter, samt at Kongen ikke vilde giøre nogen Reise. Den 17de erfarede man, at Garden var marscheret til Aranjues og at de alt længe forhadte Schweizerregimenter ene bleve tilbage. Nu tilede alle ud paa Veien til Aranjues. Man sagde til Soldaterne: Spaniere, ville I svigte Fædrelandet, ville J dække en Førstes Flugt, der opofrer sit Folk og vil bringe Uro i vore Colonier, Skulle vi være lige saa upatriotiske som Lissabonerne? - Nogle Ministre, der vare imod Afreisen, udstrøede Sedler i Landsbyerne om Sagen og om Landets Fare. Natten til den 18de var alt i største Forvirring. Fredsførstens Pallads bevogtedes af hans Garde, der havde sit eget Feldtraab, forskjelligt fra det kongelige. Den 18de om Morgenen Kl. 4 strømmede Folket til Førsten Pallads, men blev stødt tilbage af hans Garde. Livvagten slog sig paa Folkets Side og angreb Førstens Garde, Portene bleve opbrækkede, og Værelserne plyndrede. Fredsførstens Gemalinde løb ud paa Trappen og blevtedsaget til Slottet med al Agtelse for hendes høie Fødsel. sel. Fredsførsten blev arresteret i et Loftværelse i sit Huus, hvor han havde siddet i 36 Timer. Hans Broder, Don Diego Godoi blev arresteret at Fredsførstens Garde, hvis Chef han selv var. Den franske Ambassadeur kom til Madrid om Morgenen Kl. 3.5 og begav sig strax til Deres Majestæter. Kongen udstedte en Proclamation, hvori han erklærede, at han afsatte Fredsførsten fra alle Embeder og vilde selv commandere sin Armee. Ved denne Nyhed bestormede og ødelagde Pobelen Fredsførstens, Finantsministerens, Directeur Esquiscoas og flere Ministres samt Fredsførstens Paarørende: Huse og brændte Meublerne paa Torvene. Jngen mod satte sig. Schweizerne holdt sig rolige i deres Kaserne. Den 19de udstedte Kongen en Proclamation, hvori han erklærede, at hans Svaghed satte ham ud af Stand til at bære Regieringens Byrde, som han derfor overdrog til Kronprindsen, der fra nu af var Konge. Den 20de udstedtes en Proclamation i Kong Ferdinand den Syvendes Navn, hvori bekiendtgjordes, at Fredsførstens Eiendomme vare confiskerede, at Kongen vilde lade sig hylde i Madrid, naar Staden, var bleven rolig, og at han vilde giengielde alle dem, der havde liidt for hans Skyld. - Mængden af Jndbyggerne i Madrid har været rolig og Uordenerne have, som det gierne gaaer, været nogle faa Menneskers Værk. -