Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-06
Udenlandske Efterretninger. Engeland. Følgende Udtog af et Brev i New York Gazetten kan maaskee tjene til at kaste Lys ver Rømningen af Navn Jsland. Vi vare", hedder det, i flere Dage opfyldte af de bedste Forhaabninger, formedelst den Hjælp, som dagligen bragtes os igien dem New-York fra Ontariosøen, imedens ikke en Ene re af Fienden vovede at vise sig paa denne Kant. Men ved General Scotts Ankomst fik Sagerne en anden Vending. Pludselig og uventet tog denne Gene al Britternes Partie, udsatte Skildvagter langs Floden Niagara, afskar os al Tilførsel, hvorved vor Stilling blev meget fortvivlet. For det første staaer Mad ligeoverfor paa den modsatte Bred med en Magt, der i det mindste er os dobbelt overlegen i An sal, hvad dog ikke vil sige meget, da Enhver af os er en Cæsar imod disse brittiske Feige, naar vi kun havde Baade til at komme dem paa Livet med. Paa den anden Bred (den amerikanske) maae vi falde, om end- og General Scott lader os fri Passage, i Hænderne paa Fristaternes Øvrighed, der nok vil vide at bringe os i sikker Forvaring, og for det 3die er vor Skraa gaaet i Løbet. Der bliver da ingen anden Vei til Tilbagetog for os end over Niagara. Major Downing har givet vor General dette Raad." - Udbrudet, af en Krig med Birmannerne bliver mere og mer sandsynlig. De Forholdsregler, som den unge Konge træffet, tyde øinsynligen hen herpaa. Saaledes har han forlagt sin Residents fra Rangoen til Tongoo, samlet betydelige Stridskræfter i Nærheden af denne Bye, befalet sin Overfeldtherre at give ham en nøiagtig Beretning om Styrken af sin Armees hele Effertivtilstand. Desforuden har han gjort alt for at lægge Hindringer i Veien for Englændernes Handel over Maulmain; ja han skal have tilstillet den engelske Generalgouvernør en Skrivelse, hvori han paa en høist anmassende Maade tilbagekræver de ved Fredslutningen. til Vaudabu i Aaret 1826 til Compagniet afstaaede Provindser. Man tilskriver almindelig disse Kongens Skridt Chinas Jndflydelse, da dette Land siden den sidste birmanniske Krig seer Compagniets Magt at nærme sig sine Grændser. Generalgouvernørens Ultimatum er bleven tilstillet den engelske Resident i AvaOberst Burney, for af denne at overleveres den unge Konge. - Standard meddeler under Overskrift en Fruentimmerrevolte" en Beretning om en af Damer, i Byen Elland afholdt Forsamling, i hvilken der toges Beslutninger imod Fattiglovgivningen. En Susanne Fearnlev førte Forsædet; hun aabnede Forhandlingerne med en Opmuntring til de forsamlede Damer til i en Sag som den, der nu skulde forhandles, ikke at forlade sig paa Andres Bestræbelser, allermindst paa Underhusets, men at gjøre deres Kjøns Værdighed og Rets lighed gjældende, og da det første Embede i Landet beklædtes af en Dame, da for denne at fremkomme ærefrygtsfuld med deres Besværinger. Skulde disse ikke blive afhjulpne, saa var der ikke andet tilbage end med Magt, ja selv med Fare for Døden, at modarbeide hun grusomme Lov. En anden Dame, Grasby, onskede, at Ophavsmændene til Fattigloven, ligesom Napoleon, maatte blive sendte til St. Helena og blive der saalænge indtil deres Legemer af Himmelens Dug vare blevne tilstrækkeligen blødgjorte og deres Haa saa lange som Ørnefiedre. Addressen til Dronningen blev derpaa undertegnet af samtlige tilstedeværende Damer. Scenen endtes med Votering af Taksigelser, for Modstanderne af Fattigloven, Stanhope og Fjel den, for Præsidentinden og et Par andre Damer; endelig istemtes 3 Haanraab for Whiggerne og for alle Fattiglovens Tilhængere.