Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-19
Politiske Nyheder. Spanien Madrider-Vazette af 30te ecbr. indeholder 2 vigtige officielle Bekjendtgjørelser; den Første tilkjendegiver, at Repulikken Mexicos overordentlige Gesandt Dom Mi mel Santa Maria har officiel tilkjendegivet den spanske Regjering, at alle den mexicanske Repusiks Havne fra 29de Decbr. af ere aabnede for det spanske Flag og Handel, og den anden bekjendtgjørelse tilstaaer de mexicanske Skibe en samme Frihed i de spanske Havne. Disse ublicationer indeholde vel ikke den definitive Afslutning af Udsoningen mellem begge Stater, gen tilkjendegive dog, at Underhandlingerne re vidt fremrykkede. De øvrige Efteretninger melde intet vigtigt, de Cortes vedbliat antage Modificationerne i Constitutionen 1812, og vist er det, at denne har tabt dens sentligste Eiendommelighed. Regentinden skal med Bestemthed have nægtet, ifølge de Cortes slutning at fremlægge en Opdragelsesplan, hendes Datter. J Madrid ville man vi at General Sarsfield har berettet fra Pamlona, at han tænker at støde til Espartero ad 13 Batailloner, for at udføre et stort Coup3d Carlisterne. De Sidstes Hovedqvarteer sy imidlertid ikke at have været bleven foruroliget, pralende Dagsbefaling fra Espartero til ns Soldater, takker dem for deres udførte eltegierninger. Man erfarer imidlertid nu, at det er paa Engelændernes Tilskyndelse, at en directe Bevægelse blev foretaget til Bilbaos Undsætning. Esparter havde i et Krigsraad besluttet, at tage en Omvei og forsøge paa en saadan usikker Maade at naae Bilbao; men da Lord Hay og Captain Lapinge erfore denne Beslutning, erklærede de Generalen, at hvis han gjorde dette, ville Lorden øieblikkelig forlade Nervionfloden med alle Skibe, Baade, Officerer og Mandskab, som hørte til Hs. Storbrittaniske Majestæts Tjeneste. Denne energiske Trudsel bragte Generalen til Besindelse, og han begyndte nu igjen at tænke paa den Plan at gaae over Floden og angribe de carlistiske Positioner, og da Spanierne imidlertid angav som en uoverstigelig hindring, at en 24 Pundinger var opstillet paa Luchhanabroen, og et Batterie længere hen af Carlisterne var anlagt, saa tilintetgjorde Major Colquhoun snart denne Hindring ved at bringe Kanonen til Taushed, og indtage Batteriet; herved enthusiasteredes saaledes en spansk Gardebataillon, at den erklærede, at hvis den ikke fik Befaling til Angreb, saa marscherede den selv løs paa Fienden; Espartero benyttede nu sine Troppers kjekke Stemning, og rykkede med Mod frem mod de carlistiske Batterier; ved den befæstede Position Las Baandoras fandt han en heftig Modstand, Carlistchefen Egn ia stod selv med Fanen i Spidsen for 7000 Md., saa at begge de fjendtlige Anførere næsten kom i Haandgemæng med hinanden. Først ved tredie Angreb formaaede Espartero at sætte sig i Besiddelse af Positionen, og den omtalte Gardebataillon havde ved denne Leilighed i Døde og Saarede 17 Officerer og 400 Soldater, og Generalstaben havde 11 døde og saarede Officerer. Saavel Officerer, som Soldater vare da de rykkede ind i Bilbao, saa bedækkede med Snee og Snavs, at man troede det var Carlister, og havde nær skudt paa dem. Da Espartero havde naaet Stadens fornemste Torv, blev han omringet af en Mængde Fruentimmer, der absolut ville omfavne og kysse ham, men han henvendte dem til de engelske Matroser, og sagde: "J maae omfavne disse, thi de have viist mig Veien til Eder, og aabnet den Blandt de Fangne befinder sig to Compagnier Deserteurer af den franske Fremmed=Legion, som var tappert anført af en engelsk Torry Lord Ranelagt, denne var undkommen. Garnisonens Tab i Bilbao under Beleiringen anslaaes til 1000 a 1200 Md., efter andre Beretninger skal de Beleirede have tabt 1700 Md. Beleirerne derimod 1000 Md.