Berlingske Tidende, 1750-01-09
May. Den 3die blev i Brygge et Jubilæum for det saakaldede hellige Blod celebreret. Paven publicerede paa samme Tid sin Bulla, angaaende det hellige Aar, og de Caraqves rebellerede imod det Biscayiske Compagnie. Den 8de blev i London det prægtige Fyrværkerie for Fredens Slutning afbrændt. Udi Haag skeede adskillige Propositioner til at hielpe Financerne paa Fode igien, og blev en delig det Middel, at samle en Collect, vedtagen. Den 22de blev Regieringen i Almaer forandret; Den 23de skeede det samme i Hoorn; den 24de i Medenblick, den 27de i Enkhusen, og den 28de i Edam; men i Mønnikendam blev den uforandret. Den 25de gik Hans Kongel. Majestet, vor Allernaadigste Monark, til Skibs fra Fladstrand over til sit Kongerige Norge. Junius. Den 8de reyste Hertugen af Modena fra London til Jtalien. Den 11te blev i heele Holland holdt en extraordinaire stor Taksigelses= og Bede-Dag for Fredens Restitution. Den 13de blev udi Haag for samme Freds skyld et prægtigt Fyrverkerie afbrændt, og udi heele Landet faaes mange Glædes=Beviisninger. Den 16de skeede udi samme Lande en stor Collect for Bergen og Zoom og andre ved Krigen forarmede Steder. Den 21de blev det store Krud-Taarn i Breslau ved Lynild sprenget i Luften, og den derved foraarsagede Skade var overmaade stor. Samme Dag arriverede Græven af Saxen til Dresden. Den 24de gjorde Hans Majestet, Kongen af Store=Britannien, som sædvanligt, ved en Tale af Thronen, Ende paa dem extraordinaire lange Parlamentets Session. J Portugal blev den alt for store Stads udi Klæde=Dragt ved en Kongel. Forordning indskrænket. Julius. Den 3die blev i Bern en Sammenrottelse opdaget; tre af Hovedmændene bleve halshugne, og de øvrige bleve Landet forviiste. J Malta blev ved samme Tid en forskrækkelig Conspiration røbet, hvor Bassen af Rh. dus var Oppermand, og hvorudi næsten alle Tyrke-Slaver fandtes implicerede. Den 12te creerede Hans Kongelige Majestet af Store-Britannien 6 nye Riddere af Hosebaandet. Den 13de kom vores Allernaad. Konge fra sin Norske Reyse lykkelig tilbage igien til Helsingør. Den 26de blev af General=Staterne en Placat til de indenlandske Manufacturers bedre Opkomst publiceret, og derhos resolveret, at præge ny Guld=Mynt. Augustus, Arve=Statholderen i de forenede Nederlande forærede en Frieslandsk Kiøbmand, navnlig Joost de Holvert, en Guld-Medaille, fordi han havde forholdt sig ret patriotisk udi et Oprør. Den 4de foretog Hans Kongel. Høyhed, Thronfølgeren i Sverrig, en Reyse til de Søndre Provinzer af samme Rige. Den 7de udkom i Stokholm en Declaration paa Hans Kongel. Høyheds Vegne, hvorudi Høystsamme bevidnede, at han aldrig havde havt i Sinde, at forandre Sverriges Riges Regierings=Form. Den Tripolitanske Ambassadeur i Holland, tog sin Afskeed, og reyste hiem igien, just da man var kied af ham. Den 13de kom Hertugen af Modena tilbage til sine Stater, og den falske Prinz af Modena blev fra Cadix ført fangen over til Ceuta. September Ved denne Tid giorde Græshopperne i Østerrige, Bayern og Franken stor Skade. Den 7de døde Enke=Fyrstinden af Ost=Friesland, Sophia Wilhelmina. Den 24de reducerede General-Staterne 12580 Mand af deres Tropper. Jmellem Danmark og Sverrig, blev den 15 Aars Defensiv=Alliance, som var expireret, fornyet paa 15 Aar igien. Jligemaade blev ogsaa Subsidie-Tractaten imellem Danmark og Frankrige fornyet. October. Den 1ste blev Hendes Kongel. Høyhed, Princesse Louise, paa Hirschholms Slot formælet med Hans Durchl. Hertugen af Saxen-Hildburghausen. Den 9de lode General-Staterne en alvorlig Publication udgaae, hvorudi enhver blev erindret om sin Pligt til at bære Landets Onera, og at beqvemme sig til de forestaaende Collecter, derudi var ogsaa en General=Amnestie befattet. Den 23de gik 1100 Mand Spanske Tropper fra Cadix Seyl til Caraqves. Den 28de og følgende Dage blev overalt udi Hans Kongel. Majestets Riger og Lande den Almindelige Jubel=Fest for den Høy-Kongel. Oldenborgske Stammes 300 Aars Regiering med største Glæde helligholdt.