Politivennen, 1809-01-01
Tanker anledigede ved Sprogøbeltets for nærværende Tid af Jsen vanskeliggjorte Overfart. Beltoverfarten er for Staten til alle Tider af højeste Vigtighed. Naar man undlager de Vanskeligheder, som Storme kunne for Timer eller højst Dage læge i Vejen fer samme kunne vi kun tænke os to Hindringer, den ene en blokerende overtallig Søjsende og den anden Vinterens Js. Den første af disse er det ikke Anmælderens Sag her at omtale. Ver nyfødte Sømagt har allerede noksom viist, at, naar den efterhaanden kommer til større Førlighed, vil selv hin umaadelige Røversømagt, som nu har væltet sig ind paa os, ikke uden i liden Grad kunne afskære Samfærselen. Fredrik den sjette blev den første Danske Konge, der siden Esbern Snares og Absallons Tider indsaae Vigtigheden af Roflotiller paa de Danske Strømme, og han lader det ikke blive ved at indsee det. Han gjenfremtryller hint Dannebrog, der vajede paa Valdemer Sejrs frygtelige Roflaader; dengang skuedes det med Skjælven af hedenske Sørøvere: nu er det selv paa laven Baad en Skræmsel for den kristne Sørøverstats store flydende Borge. Den anden Hindring, Jsen, er saameget fortrædeligere, som den indtræffer netop paa den Tid, vor Fjende rømmer Pladsen. Dersom Beltet lagde sig fast til fra Land til Land, som Sundet saa ofte plejer, da vilde Vanskelighederne ved Overfarten ikke være betydelige. Men yderst sjældent er dette Tilfældet. Jsen lægger sig og bryder op, driver snart nord snart syd ligesom Strømmen skifter, og ved hver Kentring af denne fremstaaer en Sammenstuvning eller Skruen, som man kalder det, der ved saadan Js Vandfart er noget af det Værste der kan møde. Hældigen har Naturen lagt i Midten af Sprogøbeltet, den lille Holm, eller Sandplet, hvoraf det har sit Navn. Ved gode Foranstaltninger var her sørget for Husly, Varme, Senge og Føde for de Rejsende og Søfolk, der glade over at have overvundet det halve Belt her atter traade paa Landford, og hentede nyt Mod og nye Kræfter, eller oppebiede Lejligheden til at bekæmpe den anden Hælvt. - Vor skamløse Fjende vidste meget vel, at ofte nogle hundrede Mennesker her i flere Dage maatte noture. Enhver Fjende, der ikke var Englænder, vilde skaanet et Hus, der havde samme Adlinst dertil som ethvert Sygeeller Plejehus. Men engelske Søkrigere kunne rane Kirkesolv, hvi skulde de blues ved at forstyrre Sorog gaarden? Dette have de gjort. Dog vort utrættelige Gen. Post imt har allerede truffet og vil endnu træffe Foranstaltninger til at gjøre Sprogs saa velkommen i den Vinterrejsendes Øje, og Opholdet der saa vederkvæggende for hans udstrabadserede Legeme, som Menneske lighed fordrer og Omstændighederne tillade. Det maa tilstaaes, at Jsbaade ere ved mangen Overgang særdeles vel skikkede. Man seer imidlertid, at det ikke fjelden indtræffer, at man, uagtet man er forsynet med disse, ikke finder det raadeligt at vove Turen. Medens det derfor er uomgængelig nødvendigt, at vedbeholde Jndretningen med Jsbaade, torde det efter Jndsenderens uforgribelige Tanker fortjene et Forsøg, at anskaffe ved Beltet et vist Antal, 20 til 30, Baade af en ganske modsat Natur. Herved menes, at medens der ved Jsbaadene er seet paa Styrke, skulde ved disse sees paa Lethed. Saaledes opnaaedes betydelige Fordele ved alle de Lejligheder, naar Jsbaadefarten er mindst fordelagtig, eller naar Jsen er saa svag og dog saa stærk, saa usammenhængende og dog saa sammenhængende, at Jsbaadene ofte brække igjennem og ofte maae trækkes op. Det er unægteligt, at jo kortere Tid man kan fuldende Turen i, jo mere er der vundet, om endog Strabadsen er iøvrigt lige stor. Thi da Vinterdagene kun ere korte, tabes megen Tid, naar man f. Ex. har naaet Sprogø, har endnu nogle Timer af Dagen, men skjønner, at de ere for saa til deri at tilbagelægge den anden Halvvej. Nu kan det vel ikke nægtes, at den lettere Baad hurtigere kunde fores frem paa Jsen, færre Gange vilde bryde Jsen, var hurtigere at roe igjennem de aabne Steder, lettere at undvige flydende Jsstykker med, og bragtes langt mageligere op paa Jsen gjen, hvor dette var nødvendigt. Denne Vinding i Hurtighed turde ved Forsøg findes saa stor, at man med de lette Baade kunde lægge begge Halvparter tilbage, medens Jsbaadene kun overvandt den ene Hælvt, og i det Overblevne af Dagen ikke torde haabe at naae over den øvrige Hælvt. Hvis Jndsenderen tør vove sin Mening om de Forsøg, der med den lette Jsbaadfart kunde gjøres, da er den følgende: 1) At der skulde bygges Baade af yderst tyndt Jndtømmer og de tyndeste Bord der kunde haves, indtil 1/2 Tomme, eller endnu tyndere om muligt. Størrelsen skulde være til at bære 6 Mand mageligt med Rejling et Kvarter og et halvt over Vandet. Tyngden maatte være saa liden at to Mand magelig kunde løbe med den, og 1 Mand uden Nøje slæbe den paa en liden Træ Kielke, som man maatte have med, thi Baaden burde ingen Kjol have. Kun Rejlingen og Kjølbrettet af denne Baad burde være stærke, dog mere ved Udsøgthed, i Træmonnet end ved Tykkelse. Rejlingen skulde have en ualmindelig Brede, dels for at medhielpe til Styrke, og tjene til vissere Fodfæste, dels til derunder, langs inden i at have Blærer indenfor et Net. Hensigten af disse Blærer, der næsten ikke tyngede, er let at indsee. Disse Baade burde være ligedannede for og agter, og ej have fast Ror, men styres med Aarer fra hvilken Stevn Omstændighederne krævede, og Aarerne gaae i Ringe, saaledes, at med dem ligesaa let kunde roes den ene Vej som den anden. Om det var bedre at gjøre dem spidse ved Stevnene, eller, som Jndsenderen snarere troer, temmelig runde, maatte ved Forsøg erfares. Bunden skulde runde sig opad mod begge Stevne, saaledes som ved den Gregtheadske Redningsbaad, for baade desto lettere at snoe den og desto mageligere at sætte den paa Kielken, der ikke skulde være stort større end Smaadrengenes, og dens Meder ej staae videre end eet til to Kvarter fra hinanden. 2) Videre troer Jndsenderen, at man burde gjøre Forsøg med Skindbaade, der ere i saa høj Grad lettere end Baade af Træ, og langt bekvemmere imellem Js. Hvis Grønlændere boede paa begge Sider af Beltet, vilde den Jsgang, som der er, og som dog ikke kan paa nogen Maade komme i Betragtning mod Jsen paa Grønlands Kyster og Fjorde, aldrig afspærre Samkvemmet. M.. Konebaadene, der ere saa lette at slæbe over Js, og saa lette at roe, vilde man til alle Tider kunne komme igjennem. Maaskee vil man indvende, at vi af Mangel paa Sælskind ikke kunde frembringe Baade saa lette som Grønlændernes. Men om end dette maa tilstaaes, er det paa den anden Side, i Anledning af Forsøgene med Kajakfart bevist, at man ved at bruge Kohuder kan nærme sig, om ej ganske opnaae, Letheden af de Grønlandske Konebaade. Endelig troer Jndsenderen at burde henvende Tanken paa den store Nytte man synes under Jsgang at torde love sig ved et Sund som Beltet, der paa saa lang en Strækning har Kyst paa begger Sider, af Luftsejladsen; især efter den af Hr Colding gjorte Opfindelse, at kunne lade Balonen følge en horisontal Retning og bestemme dens Nedladelse. - Dersom denne Opfindelse ved Forsøg (og at det, hvad allerede er skeet, fordrer slige Forsøg gjorte, synes udenfor al Tvivl befindes fuldkommen rigtig og sikker, hvad kunde da hindre, at ej en Postsæk, eller idetmindste en Duplikat Postfæk oversendtes med Ballon? Ja hvad kan indvendes imod Muligheden af at have, ved Hielp af Ballon, paa Coldings Maade, overbragt til Sprogø, hvis man troede at 80 Mennesker befandt sig der i Mangel af Livets første Fornødenheder, dog noget af disse Fornødenheder. Det forstaaer sig, at Afsendelsen kun kunde skee fra den Kyst, der laae i Luvart, kun i et Vejrligt, der var af nogen Stadighed, og at det var bedre at sende flere Balloner med omtrent et Sentners Last for hver, end at gjøre store Balloner, og vove meget paa engang. - Maaskee vil Mangen lee over hvad her siges, men lad dem lee! at komme 80 Mennesker, ja var det endog eet eneste til Hielp, naar en Hungersdød truer, er for stor en Lykke, til at man ej derfor skulde torde udsætte sig for Daarens Latter.