Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-03
Nu ville Ministerne ufortøvet aabne et nyt Laan, for at betale Banken 7 Mill. Pd. til Afdrag paa en Fordring, som den har til Regieringen; men der siges at Ministerne ikke komme ud ved alt dette, men ville paa nye komme til at tage deres Tilflugt til Banken. - Ministeren foreslog endelig de 24 Jun, som den Dag, indtil hvilken Banken skulde ophøre med at betale i Penge. Dette antages. For forkyndte imidlertid, at han vilde foreslaae, at Banken ogsaa, hverken skulde forstrække Regieringen med Banknoter eller Penge lige til den 24de Juni, for at Regieringens Gield til Banken ikke skulde blive større. Et Forslag om at undersøge det skrækkelige og farlige Antal af saavel emigrerte, som krigsfangne Franzoser i Engelland, blev antaget. Statssekretair Dundas maatte selv tilstaae: "Fangernes Formerelse vilde i visse Maader blive en Ulykke for Engelland; men man kunde dog ikke forhindre det brittiske Mod fra at kapre til Søes a. a. Hvad der blant andet er meest foruroligende, er, at Ministrene d. 21 atter skikkede en Koureer til Windsor og bade Kongen, at komme til Hovedstaden, hvorpaa Hs. Maj. ogsaa virkelig i største Skynding ankom endnu om Aftenen Kl. 10. Da denne Jndbydelse af Ministrene til Kongen. skeete umiddelbar efter en Koureers Ank. fra Jrland, hvorpaa de strax traadte sammen i et overord. Statsraad, saa tro mange, at Hs. Majs hastige og vigtige Ank. haver havt de irlandske Anligg. til Gienstand; men nu forsikre forskiellige Morgen, og Aften Blade (Oppositions=Tidender). at den er foranlediget ved en ank. Erklæring fra det Viener Hof, hvori Keiseren giver sin bestemte Beslutning tilkiende at han maae være betænkt paa en umiddelbar Fred med den franske Republik, at fastere Forbindelser mell. Kongen af Preussen og Frankerig tvang ham til, at han maatte frabede sig alle Penge understøttelser for Fremtiden a. a. Tiden vil lære hvad disse ikke meget sandsynlige Rygtet fortiene at holdes for. Jtalien. Den krigerske Middelalders republ. Aand synes at vaagne hos Jtalierne igien. J det Venetianske er, førend man ventede det, skeet en stor Forandring. De fornemmeste Stæder, paa det faste Land i den veurtianske Stat, Verona, Brescia, Bergammo, Vicenza, Fæstningen Crema (som tilhøbe med deres Gebeeter udgiøre en Folkemængde af meere end 200,000 Jndvaanere, have givet sig under fransk Skyts og ville slaae sig til den lombardiske Republik. Alle venetianske Autoritæter ere i disse Stæder ophørte Tropperne afvæbnes og gives Afskeed, der oprettes Municipalitæter; Borgerne ile med at aflægge Eeden, alt vrimler af franske Kokarder a. c. Og saa de pavel. Stæder Ravenna, Gubbio o. s. v. og det ganske Hertugd. Urbino ere nu for Alvorlighed sysselsatte med deres Forening med den eispadanske Republik. Denne - som, dersom Romagna skulde blive forenet med den, allene vilde tælle 1 Mill. 100,000 Jndvaanere - har nu bragt sin Konstitution istand og forelagt Folket samme til Antagelse. Man finder ogsaa her (ligesom i Frankrig og Holland, 2 Raade af 60 og 30 og 1 Direktorium af 3 Medl., 10 Departementer a. Det ganske Mayllandske og Mantuaske er ikke med indsluttet i disse Departements. Buonaparte foreskriver imidl. endnu for det meste Love, J Ankona har han udnævnt flere Jøder til Raadsherrer. J det pavel. Fort Leo har han sat alle under Stats= og Religions Jnqvisition siddende Fanger i Frihed. De keis. Lehner i det gennesiske Gebeet har han atter paalagt betydelige Kontributioner, saa man regner, at han, med de Penge, som Paven nu betaler, har paa nye hævet 350 Mill. Livres i Penge og Fornødenheder af Jtalien. De fortreffelige Heste af det neapol. Kavallerie, som han endelig har ladet fare hiem, har han kjøbt og dermed remonteret et ganske Regiment. I Livorno ere ogsaa atter indrykkede 900 Franz., og der anskaffes Proviant paa 4 Maaneder for en Armee paa 5,000 Md.