JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Da det nu lakker af Foraaret, synes det ikke at være af Veien, at advare Haugedyrkere mod saakaldte omstreifende Konstgartnere, der mueligen kunne falde paa at hjemsøge os i Aar. J Fjor bleve ikke Faa, som havde kjøbt af saadanne Udlændinger, der opholdt sig her, skuffede i deres Forventning. Det Blomsterfrøe, de solgte dem, blev langt fra ikke til det, de udgav det for, ligesaalidet de unge Træstammer, som de lode sig godt betale og gave saa store Løvter om. Mange indbildte disse Vindhase, at de af deres Stikkelsbær træer skulde faae Stikkelsbær af Kuklekufarve, saa store som Diræg; og af deres Kirsebærstammer Bær, hvoraf 4 veiede et Fjerdingpund; men alle disse store Løvter blev der intet af. Anmelderen kjender en Mand, som havde kjøbt Nollikefrø hos dem, hvoraf der skulde komme Nelliker af de sjeldneste og forskjelligste Farver, men da det kom til Stykket, bleve Nellikerne alle eensfarvede og af en ganske almindelig rød Couleur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 577, a vista 689. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 25 Rbdlr. Spec. 390. - Specier solgtes til 35 Rbmk. 6 s. a 35 Rbmk. 8 s., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Sedler 24 1/2 Svenske Sedler 10 Mk. 14 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Tryksfeil. J forrige Numer, første Sides første Pille Lin. 11, staaer, 80,000 Rdlr. D. C., men skal være: 800,000 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
(Jndsendt.) Hændernes Sprog. (En Oversættelse af die Handesprache, uddraget af die Biene, et Maanedsskrift af A. v. Kotzebue, 2den Aargangs 12te Hefte 1809.) lere have gjort den Bemerkning - om den er sand maa Physiologerne bestemme - at, ligesom Overeensstemmelse i Gemytterne drager eet Hjerte til det andet, saaledes føler ogsaa et Lem af Legemet størst Trang til at berøre det Lem, paa et andet Legem, hvormed det har Liighed; Øiet møder helst Øiet, Haanden omfatter helst Haanden, Munden berører helst Munden o. s. v. Denne Jagttagelse torde blive frugtbringende paa endnu skjulte Resultater, ja vil maaskee engang kunne lede til Bestemmelsen af Love for Sympathie og Antipathie, her skal den lede til Udviklingen af Hændernes Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Det er noksom bekjendt at Kjerlighed let overdriver enhver Ting, gjør ethvert Ord til en Hemmelighed, enhver lille Forsikring til en Eed, enhver lille Ufandhed til en Meneed. Den sædvanlige Tale fores kun ved at aabne Munden, bevæge Tungen og Læderne, Kierligheds Sprog føres derimod stundom med Øinene, Panden, hele Ansigtet, ja endog med Hænderne. Den frygtsomme Elsker, der endnu ikke har aabnet Munden, har allerede ved et ømt Haandtryk forraadet sit Hjerte for den Elskede, trækker hun Handsken af og en skjøn, rund, hvid Haand kommer tilsyne, da taler denne Haand til Fordeel for alle de Yndigheder, som dens Eierinde skjuler. Ligesaa lydeligt taler en maaer, hæslig Haand, idet den opvækker Ligegyldighed og prædiker, imod enhver sømmelig Frihed. Hænderne afgive ei heller sielden baade gode og slette Vidnesbyrd om deres Eieres Caracteer og Tænkemaade. Ligesom dristige Hænder, for Exempel, dereret tydeligt tale til en smuk Pige, forkynde heftige Lidenskaber, saaledes lægger Pigens smukke Haand, ved at give de dristige Hænders Eier et Øresigen, Dyd og Ærbarhed for Dagen Lader Elskeren, ved den første Sammenkomst, sine Hænder intet andet foretage end omdreie Hatten, da er det et Beviis paa Frygtsomhed og Ængstelighed; lægges Hænderne aldeles i Skjødet er det et Kiendemerke paa Ladhed. Trykker Elskeren ret hjerteligt sin Elskedes Haand, da behøvedes en heel Bog til at opskrive Alt hvad Hænderne i dette Øieblik samtale; Hjerterne yttre sig i Fingrene og hver Finger forvandles til Tunge og Taleredskab. To Venner sige hinanden paa denne Maade de hjerteligste Ting; hvorfor det gamle ærlige Haandtryk ogsaa endnu stedste holdes i Agt hos os. Tidt naar to Elskede pludselig afbrydes i en kjer Samtale ved en streng Moders eller Fremmeds Ankomst, stiæle de sig til at give hinanden Haanden og denne tilhvisker strax den anden; det er ret ilde at vi ikke forbleve allene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-25
Det af Digterne saa ofte anpriste Øiensprog har vel ogsaa sine Fordele, men staaer langt tilbage for Hændernes; hiint er i Mørke slet ikke anvendeligt. Jhvorvel det ingen Støi foraarsager, høres det dog af en Døv og kun for den Blinde bliver det altid uforstaaeligt, naar det derimod saare let forstaaes af den Halvblinde (Skelende. Naar Elskeren første Gang vover at trykke Pigens Haand, trækker hun den enten tilbage, hvilket betyder, jeg har ingen Tilbøielighed for dig, eller hun tilsteder Haandtrykket, og det betyder: hvo som jeg tillader at røre min Haand, han tør haabe, ogsaa at røre mit Hjerte. J smaae Tvistigheder, som opkomme imellem to Elskende, tilhagetrækkes vel ogsaa undertiden Haanden, til Tegn paa Uvillie, men udstrækkes ligesaa hurtigen igjen til Forsoning. Hvor uendelig meget taler ikke en Haand idet den fører en anden til Munden, for der at kysses, hvad enten det skeer langsomt eller hastigt, ængsteligt eller dristigt, udtrykkes derved enten Høflighed eller Ærefrygt, Taknemlighed eller Kierlighed. Med sammenfoldede Hænder bedes. Utaalmodighed udtrykkes ved Hændernes Gnidning. Ofte behøves ikke hele Haanden, for ved dette Sprog at gjøre sig forstaaelig, nogle Fingre, undertiden en eneste, er tilstrækkelig dertil. Den opløftede Pe gelinger truer, den krummede vinker, den udstrakte forklarer. Slaaes med de to Fingre et saakaldet Knips, vises Ringeagt; tre Fingre velsigne. Haanden giver, Haanden modtager. J begge Tilfælde tales høit, saavel fra den ædle glade Givers, som fra den rørte taknemlige Modtagers Haand. Haanden dadler naar den skyder noget fra sig. En Finger, lagt paa Munden, tilraader Forsigtighed. J denne Stilling afmalede de Gamle Tausheds Gud. Hvorledes deres Venusbillede fremstilles, veed Enhver; Gudindens Hænder sige: jeg er bluefærdig. Grazierne holde hinanden i Hænderne, ligesom de vilde sige: vi ere adskillelige. To Hænder fast indsluttede i hinanden ere Troskabs Symbol - den knyttede Haand udtrykker Raserie og Hevngierrighed - den krummede beder om Almisse - Haanden paa Hjertet sværger Haanden paa Panden tænker - Haanden bag Øret yttrer Betænksomhed - Pegefingeren af den ene, strøget over Pegefingeren af den anden Haand, taler haant og spottende endelig at knipse en Anden paa Næsen med to Fingre er den allerdybeste Foragt. Kort, der er ingen Yttring eller Fornemmelse, som Haanden ikke formaaer at udtrykke; ja den kan sættes i Mundens Sted, ikke allene til at tale; men endog, skjøndt, noget ufuldkomnere, til at kysse; thi naar Munden ikke kan komme til at berøre den Elskedes, saa kaster Haanden hende dog Kys til Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Jndsendt fra Bornholm.)¬ De i Kjøbenhavns nyeste Skilderie for indeværende Aar No. 16 indeholdte Brudstykker af vor Tids Diætetik for Damer, ere her læste af Flere med den Opmærksomhed, som de fortiene. Ogsaa her paa dette ifolerede Land nære alt for mange af vore Fruentimmer den taabelige Formening, at kunne, ved Blanchetter og Snørlive, skabe skjønnere Tailler end de af Naturen dannede. Vi see her neppe nogen ung Pige, som vil tælles blandt dannede Damer, uden ved et, med Blanchet forsynet, Snørliv, at have Brystet og Underlivet saaledes indpræssede, at man, ikke bedre underrettet, maatte troe hun var indsluttet i et Harnisk. Jndsenderne af disse Linier, som derfor og stedse have ønsket, at Afskaffelsen af Blanchetters og Snørlives Brug ei maatte agtes at være en uværdig Gienstand for det saa fortiente Kongelige Sundheds-Collegii Opmærksomhed, troe at burde bidrage deres Skjerv til endvidere at oplyse det Skadelige og Uforstandige i Brugen af de nævnte Jnstrumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Saaledes kan et Fruentimmer, indpræsset i hint, Sundheden ødelæggende, Harnisk, saare let blot ved et Feiltrin for stedse tabe sin Helbred; ved dets blotte Brug faae Kræft i Brystet; og er desuden hjemme mindre skikket til de huuslige qvindelige Sysler. Den Skade, Blanchetters Brug af faldne Piger, for at skiule deres Svangerskab, har foraarsaget, er vist saare stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Det er overalt mere forunderligt, at et fornuftigt Fruentimmer kan søge at erhverve sig en indbildt Forskjønnelse ved Afbenyttelsen af en saa skadelig Skilsmissepæk, som en Blauchet, end at see et vildt Fruentimmer gaae med Ring i Næsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
- Et stærktsnøret Fruentimmers Gorge ligner omtrent Stævnen paa en Hollandsk Smak. - Vel indvende vore Damer, at naar man ikke snører sig for fast er Brugen af et med Blanchet forsynet Snørlig uskadeligt. - Men da det ikke kan omtvivles, at ethvert Fruentimmer, som bærer et saadant Snørliv, gjør det i den Tanke, derved at blive skjønnere, da dets Brug ellers vilde være, aldeles hensigtsløs, saa kan man med Sikkerhed, antage, at det stedse bruges til en, Sundheden, skadelig, Jndpræsning. Hvormeget var det ikke at ønske, at enhver Husfader og Husmoder ikke vilde taale, at noget Fruentimmer, som hørte til deres Huuskreds, har Blanchet eller Snørliv, at enhver Huusmoder i denne Henseende vilde foregaae med Exempel; samt at enhver Læge, ved given Leilighed, vilde gjøre opmærksom paa Skadeligheden af disse Jnstrumenters Brug. - Ogsaa vilde det være gavnligt, om overalt enhver Yngling paa Baller vilde forbigaae, at engagere til Dands de i øinefaldende med Blanchetter og Snørlive bepræssede Damer, samt om enhver Elsker vilde gjøre sin tilkommende Hustrue opmærksom paa de huuslige Uheld, som Brugen af saadanne, Naturen vanskabende Ting, sandsynligen vilde have for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Jndenlandske Efterretninger. Ved den hæderværdige og almindelige savnede Hr. Pastor Garnæs's høitidelige Jordefærd i Colding, den 21 Febr. d. A., (anmeldt i Skilderiets No. 19.), blev følgende Choral, forfattet af Hr. Amtsprovst Købke i Egtved, afsjunget: For Talen. Rinder Taarer fra vort Øie! - Hjertet saarede den Høie, Da Din Hyrdestav Han brød; Du, som tolked os Guds Ære, Reen i Vandel, som i Lære: Dybt vi sørge ved Din Død! Græd, Du forgbetyngte Mage! Korte Glæder, tunge Dage. Dybt nedbøie maae Din Aand! Elske Slægt. - Hans Held allene Frugtbart Viintræ. - Oliegrene Falme nu ved kolde Haand! Rind, o Taare let den Smerte, Smerten af et saaret Hjerte - Ved en elsket Faders Grav. Alt for tidlig gik fra Eder Eders Ungdoms tro Veileder; Sørger, klager ved hans Grav. Vi, som sukke, ved den Qvide, Under den de Kiere lide, Ære høit den Tabtes Færd! Væde skal en Vemodstaare. Krandsen, slynget om Hans Baare, Til et Minde om Hans Værd. Efter Talen. Stand, Taare, i forgrædte Øie! Husk: Gravens Skygge skienker Fred; Af Jordens Lidelser og Møie Den Sovende der Jntet veed. Ak! dyrt Du kjøbte Roe, vor Ven! Dog - Livets Pinsler endte den. Stand, Taare, i forgrædte Øie! Thi - aldrig Sine glemmer Gud - Han sender, prøver, kjender nøie Den Sorgens Kalk, vi tømme ud. Gud gav, Gud tog Hans Godheds Væld Din prøvet Taalmod skienke Held, Stand, Taare, i forgrædte Øie! Til Evighed vi modnes her: Vor blide Fader i det Høie, Os kierligen vil samle der. Did staae vort Hu, - og did igjen Vi favne Dig, vor tabte Ven! Committeesedler som allerede stode i henved 95, ere igjen dalede til 93 1/2, hvilket man tilskriver den følelige Pengemangel. Norske Sedler, som allerede have været i henved 26, ere gaaede ned til 24. Asiatiske Actier, som havde hævet sig til 365, ere gaaede ned til 285. Den svenske Cours synes ogsaa at ville dale; Rigsg. Sedlerne, som nyligen stode i 11 Mk., kunne igien faaes til 10 Mk. 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Hr. Justitsraad J. C. Dræby har ladet bekjendtgjøre, at d. 27 d. M. afgik ved Døden Jomfr. Benthe Cathr. Hansen, der med sjelden og udmærket Redelighed og Troskab har tjent hans afdøde Morfader, hans Fader og ham i 63 Aar. Hun blev 69 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Udtog af et Brev fra Holsteen, af 26 Marts 1817. Vi begynde nu at see Foraarets Nærmelse imøde, og vente snart at det vil indfinde sig. Jkkun en Uleilighed medfører den Tidspunct, da Vinteren begynder at forsvinde, nemlig de paa mange Steder ufremkommelige Veie. Jsær er det i Marskegnene, hvor man sporer denne Ubehagelighed i sin fulde Omfang. - Ved Sommerens Nærmelse belave sig nu mange virkelige og indbildte Syge paa, at besøge inden og udenlandske Sundhedsbrønde og Bade. For omtrent 10 Aar siden havde den i flere Blade omtalte Sundhedsbrønd, i Bramstedt megen Søgning. Fra alle Kanter strømmede Gjæster derhen, og deres Antal beløb sig til nogle Hundrede. Alle vare enige i, at rose Vandets Virkninger; man fortalte endog, at en Person, som leed af Gigt, lod hente noget af det Sand, som fandtes tæt ved Kilden, og blev fuldkommen helbredet ved at lægge det om sine forhen ganske contracte Lemmer. Om nu dette Brøndvand har tabt sin Kraft, eller om en anden Aarsag foranlediger, at Brønden i de senere Aar næsten slet ikke mere besøges, kan ikke siges med Bestemthed. De ved samme forhen opførte Bygninger ere nu ogsaa solgte ved Auction og nedbrudte. Derimod lover man sig megen Virkning af Badet i Oldesloe, hvilket i de senere Aar bliver meget besøgt, og hvis Virkninger roses meget af Badegjæsterne. Der skulle ved samme nu være foranstaltet hensigtsmæssige Indretninger, til Gjæsternes Beqvemmelighed. Dette Bad vil sikkert ogsaa i denne Sommer blive meget besøgt af flere fornemme Herskaber fra Omegnen, ja vel og fra Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Mariboe, den 24de Martii. Efterat vi i nogle Dage har havt særdeles smukt Veir med Soelskin, klar Luft og Nattefrost, begyndte det at snee i Gaar fra Morgenstunden af. Hist og her har man allerede begyndt at pløie til Ærter. Veiene forbedres Dag fra Dag. - Ved Kongelig Placat, gjennem Rentekammeret, af 14de Martii, er Jord=Afgivten at erlægge med 17 Gange og Tiende Afgivten med 11 Gange det oprindelige Beløb, for Aaret 1817, efterat Hans Majestæt, til Lettelse for Jordbrugerne, har nedsat det Korn Qvantum 306,000 Tønder Rug og Byg af hvert Slags, som ved disse Afgivter skulde betales, til 256,000 Tønder, ligesom fandt Sted for afvigte Aar 1816. De gamle Hartkorns Skatter bestemmes ved samme Placat til 27 Rbd. 48 s. pr. Tønde Korn. (Mariboe Av.)J Aaret 1816 vare i Nakskov omtrent 50 Handlende, hvoraf de 12 tillige ere Brændeviinsbrændere og Ølbryggere. Een Kiøbmand er gaaet bag af Dandsen og spillet Fallit. Skippere omtrent 22 og boesatte Matroser 14. Professionister 97. Konstdreier 1. Uhrmagere 3. Guldsmede 2. Viinkjælder I. Billardværter 2. - J denne Tid har Hr. Kjøbmand A. Hangaard kjøbt Madame salig N. Engels Jagt, for den Summa 9000 Rbd. N. V. - Paa Wintersborg Gaard har i denne Tid et Faar født et Lam, med to Kroppe, otte Been og et Hoved. Faaret er i god Stand, og lever; Lammet var dødfødt, men havde den fuldkomne Vext som et nyfødt Lam. (S. Bl.)J No. 24 af Mariboe Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: "Under Grevskabet Hardenberg, i Radsted Bye paa Lolland, er en ung Smede Enke, et godt Huus, en god Smede, og alt Smederedskab i god Stand, samt til Huset 3 Tønder Land af bedste Muul eller Hauge=Jord. Skulle i Stiftet være en duelig Smedesvend, som har Lyst at indtrade i Ægteskab med ovenmeldte Enke, da kan samme strax skee, og Huus, Smede og Jord tiltrædes fæstefrit. - Radsted, den 24de Martii 1817. - Paa Enkens Vegne: Claus Hansen, Sognefoged."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Odense, d. 25 Marts. Storken skal allerede have indfunden sig her i Fyen for mere end 8 Dage siden. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Aalborg. Søndagen den 16de Marti d. A. blev Aalborg Søndagsskolers Stiftelsesdag 12te Gang høitideligholdt paa Compagniehuset, i Overværelse af Stiftsøvrigheden, Skolernes Directeurer, med flere geistlige og verdslige Embedsmænd, samt en saa talrig Forsamling af begge Kjøn, af samtlige Borgerklasser, som det store Locale kunde rumme, hvilket afgav fornyet Vidne om den vedvarende almeen Deeltagelse og Yndest, denne gavnlige og blomstrende Underviisnings Anstalt nyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Af samtlige Elevers Tegninger, Regning og Skrivning, fandtes, som sædvanlig, Prøvestykker fremlagte; – og da de Tilstædeværende saavel deraf, som ved at sammenligne dem med de til Stiftelsesdagens Høitideligholdelse i det næst foregaaende Aar af samme Lærlinge forfattede og nu ligeledes tilstædeværende Provestykker, med Fornøielse havde overbeviist sig om de i det sidst tilbagelagte Skoleaar gjorte Fremskridt, fremstod Skolernes nidkjære og fortiente Bestyrer og Forstander S. T. Hr. Pastor Meden, Ridder af Dannebrogen, og i en skjøn kraftfuld hjertelig og populair Tale videre udviklede det forhen ved en lige Leilighed afhandlede almeene interessante Æmne: "Kjærlighed til Fædrenelandet, – og efter at han derunder havde opgivet de Midler, hvorved denne hellige Lue bedst næres, oplives og opflammes, samt med mange interessante Exempler af Fædrenelandets Aarbøger viist og oplyst, at vores Land, ikke mindre end andre cultiverede Lande, har havt og har Mænd i alle Stænder fra Kongeborgen til Stradehytten, som besjælede af denne hellige Flamme have virkeligen opofret deres Talenter, Kundskaber og Bestræbelser, ja deres Liv for det elskede Fædrenelands Tarv, Hæder og Frelse, uddeelte han de endeel af Eleverne for udviist vedholdende Flid, Sædelighed og udmærket Fremgang af Skolernes Direction tilkiendte Belønninger. (Aalborg Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
J Viborger Samler af 22 Marts læses følgende: "Næstkommende 3die og 4de April il ifald det bliver klart Veir, blive et smukt Syn at see om Aftenen, da Venus eller Aftenstjernen i disse ovennævnte Aftener bedækker Syvstiernen, ligesom den gjorde 1786 d. 31 Marts - 1793, 1ste April - 1801, d. 2den April 1809, d. 3die April – og vil nu atter skee 1817 d. 3die og 4de April, da Venus's Løb i Henseende til Solen og Jorden er ligedan hvert ottende Aar, eller efter fulde 8 Aar. - Løvel Skole, d. 14de Marts 1817. - Jacob Johannes Frisenberg. Randers. Ved den paa det Harmoniske Selskabs Theater d. 9de d. M. givne Forestilling, til Bedste for denne Byes Huusarme, indkom ved Generalprøven saavelsom Forestillingen ialt 707 Rbd. N. V., hvoraf, efter Udgivternes Afdrag, blev uddeelt 600 Rbd. - Endskjøndt det nu af visse Folk holdes for Kontrebande, at tale om Veirliget i Aviserne; skjøndt det er Ting man kan mindst bedrages ved, da det er aabenlyst og ligger for hver Mands Øine - bør det dog anmærkes, som een af de mange Forunderligheder ogsaa Veir ligget i denne Vinter er underkastet, at den gamle Frygt, at Frost Natten til 40 Ridderes Dag (9de Marts) skal volde 40 Nætters Frost det Foraar, om det saa skulle fryse St. Hansdags Nat, indtraf. Meningen er ikke, at det hver Nat skal fryse; men af og til, saa at det udgjør 40 Nætters Frost til St. Hansdag.) Nu kan det ikke mægtes, at det i Aar efter saamange Vinternætters Tøeveir, frøs ret alvorlig denne Riddernes Nat, ligesom det og i de fleste Dage og Nætter siden har været alvorlig Frost, der nu i de sidste Dage har givet endeel Snee ovenikjøbet. - Den tidlige Spirekraft, som baade Græsset og Træer og Havesagerne bebudede, er da for det første meget standset og det vil nu ikke komme an paa at spaae om Vaarens Veirligt; men at finde sig i hvad den vil give og haabe til det Bedste. Saameget er vist, at denne Kulde ovenpaa de forrige blidere Dage, er saavel for Helbredet, som for Foder til Kreaturene og det forsinkede Markarbeide, saare uvelkommen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Det gode Laxefiskerie i Februar, voldte at man i Aviserne omtalte det, som noget mærkeligt, da Priserne vare saa usædvanlig billige. Da dette gjentoges i alle Aviser, indløb imidlertid saamange Bestillinger andensteds fra, at Sælgerne kunde faae høiere Priis, ligesom og nu Fiskeriet siden aftog meget. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Viborg, den 24de Marts. J Dag ere de, som Forbud paa en streng Eftervinter, berygtede Skaller af Loldrup Søe falholdte her paa Torvet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 672, a vista 680. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 M. 26 Rbdlr. Spec. 686. - Specier solgtes til 36 Rbmk. 6 s. a 35 Rbmk. 8 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80 a 80 1/2. Norske Sedler 24. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Blandede Efterretninger. J Kongeriget Polen er udbrudt en smitsom Sygdom, der bortrykker Mennesker i en meget kort tid; men der er føjet de hensigtsmæssigste Anstalter til at standse Smittens videre Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-29
Et americansk Skib har bragt fra China Stadfæstelse paa den Efterretning, at Lord Amhersts brittiske Gesandtskab virkeligen er blevet afviist der. Hovedaarsagen dertil skal være Krigen og Erobringerne i Nepaul. Den chinesiske Regjering vil ikke tillade, at Britterne skulle trænge ind paa Sydgrændsen af deres uhyre Rige, nemlig det hellige Thibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-01
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. som Fjortende Aargang. No. 26. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 April 1817. Om Venus og Syvstjernerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-01
Det kunde maaskee være Adskillige, der agte at betragte det d. 3 og 4 April forventede skjønne Syn, Syvstjernens Bedækning af Venus, interessant at erfare noget om disse Himmellegemer. Venus er den lyseste af de sex Stjerner, der, blandt Fixstjernerne, dagligen forandre deres Stilling. Men skjønt den blandt alle Stjerner har det fortræffeligste Lys, er dette dog ikke saa tindrende og zittrende som Fixstjernernes. Den følger Solen ved dens Nedgang i Vesten, og dens Opgang i Østen. Efter denne dens Stilling fører den Navn af Aftenstjerne og Morgenstjerne. J den graa Oldtid vidste man ikke, at det var een og samme Stjerne, og betragtede den som to forskjellige Stjerner. Den kommer aldrig længer bort fra Solen end 48 Grader, og naar den har naaet denne sin længste Afstand, vender den sig igjen imod Solen, og følger sin Kreds imellem denne og Jorden. Den vandrer omkring Solen i henved 223 Dage, og bevæger sig omkring sin egen Axel i 23 Timer, 20 Minuter. Efter Herschels Jagttagelse, er den noget større end vor Jordklode. Dens mindste Afstand fra den er 3060 Jorddiametre, og dens største 20940. Den er Solen nærmere end Jorden, og dens Bane omgives af Jordbanen. Af dens forskjellige Lysningsformer slutter man, at den er et dunkelt Verdenslegeme eller en Klode, der faaer sit Lys af Solen; at den har en kugle formet Dannelse, og at ikke Jorden, men Solen er dens Løbebanes Middelpunkt. Af de Pletter, man igjennem en Tubus seer paa dens Overflade, slutter man, at den bestaaer af forskjellige Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-01
De mørke Pletter antager man for flydende Legemer, som Skove, Moradser og dybe Huller i Jorden; de lyse derimod for faste Dele, som Land, Bjerge og Klipper. Ogsaa stadfæstes dette ved de Ujevnheder, man opdager paa denne Overflade. De la Hire har igjennem en Tubus, som forstørrede 90 Gange, opdaget, at hine Ujevnheder vare høiere end Maanebjergene. Efter al Sandsynlighed er denne Planet ogsaa omgiven af en Dunstkreds, ligesom vor Jordklode. Da den i Aaret 1761 gik foran forbi Solen, og viste sig i nogle Timer som en sort Plet paa Solens Skive, iagttog man, at den, naar den kom midt for Solen, var omgiven af en Ring. Denne havde et svagerLys end det, Solens øvrige Deele kastede fra sig. Man lagde ogsaa Mærke til, at den Deel af Solens Rand, hvor Venus traadte ud, var endnu dybere inde i en straalebrækkende Dunstkreds, end Solens næst derved liggende Dele, hvilke ikke vare blevne brækkede saa stærkt som hine Solrandens Dele, hvor Venus havde havt sin Udgang fra Solen.