Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-12-24
Jule=Tanker. Jmmannel! tillad mig dig at skue, J Afmagt klæd, i pialtet Klude=Dragt, J Stalden fød, og i en Krybbe lagt! Alt, kun for mig, af Elskovs reene Lue, Mig, som til Død for evig skyldig var, Og intet got dig at gienyde har. Fornuften kan sig heri ikke finde, Din Majestæt kan Øiet ikke see, En evig Gud i syndig Skikkelse, Det overgaaer min Sands, og vil mig blinde, Her er et Dyb, jeg daane færdig er, Og ei forstaaer saa store Hændelser. Hvad Under, da en Englene begribe, Hvorledes Gud kan elske Verden saa At den i ham kan Fred og Frelse faae, Sin egen Søn et Menneske lod blive Det lyster dem i dette Dyb at see Forundringsfuld og med Tilbedelse. Her aabner sig min Troes svaae Øie, Et Naade=Glimt bestraaler Siæl og Sands, At jeg, skiønt mørkt, kan see den Klarheds Glands, Som dalede paa Jorden fra det Høie, Henrykket jeg nu paa din Komme seer, Almægtige, til mig i dette Leer. Jeg seer et Barn, som dog er Gud tillige, Den Evige i Tiden bliver fød, Og Skaberen i Armod og i Nød, Alene for at kunde mig berige. Ol Under for min Troe, men Engle=Bud Forsikrer mig, mod al mit Hoved=Brud. Og hvad jeg ei er mægtig at udgrunde, Ja det, som jeg at fatte ei formaaer, Det ville du mig som ved Krybben staaer Ved Aandens Kraft forklare nogenlunde; At smages maa din store Kiærlighed, Og Munden til din Lov faae Dristighed. Lad denne Fest paa mig og alle Hierter, Ret helliges ved Ordet: At du komFor mig ved dig at kunde giøre from. Løs alles Baand, formild du vore Smerter, Din Jule=Fryd indtage Sind og Siæl! Og lad os troe, du er Jmmanuel! Saa skal dit Folk dig villigt Offer bringe, De Gamle med de Unge skal fremgaae At yde dig, alt hvad vi kan formaae. Halleluja med Englene skal klinge, For dig vor Gud i Allerhøieste! Nu er der Fred, og Lyst til Syndere. Dechant Tuckers i Gloucester, hans Tanker overden i Engelland herskende Bekymring for en fiendtlig Landgang. Man truer os nu med et fiendtligt Overfald; men, efter al menneskelig Anseelse og under det guddommelige Forsyns Beskyttelse, have vi saa lidet at frygte for fra denne Kant, som nogen Nation i Verden. Dette troer ieg vist, dette paastaaer jeg frit; og Læsere, i hvo du er, er du ellers en retskaffen Mand, saa vægrer du dig ikke ved, at anhøre mine Grunde upartisk, hvilke ieg nu vil fremsette. - Alle fiendtlige Jndfald, hvorved Stor Brittaniens og Jrlands Jndvaanere nogensinde kunne foruroliges, kan betragtes fra 4re Syns Punkter; - De til denne Landgang bestemte Troppers Jndskibning, baade de til Hest og til Fod, deres Artillerie og Munitioner, Vogne, Tøi=Heste, Telter, Bagage o. s. v. - Og naar nu alt dette er indskibet, en saadan forfærdelig Flodes Afseiling med dens Bedækning, enten paa eengang, eller i smaae Divisioner; - efter en lykkelig Fart deres Udskibning eller Landgang paa vore Kyster; - og endelig, deres March til Lands, for enten at undertvinge sig vores Land, eller at forvandle det til en Congres Regiering, som i Amerika, under Frankerigs og Spaniens Beskyttelse og Garantie. - Først Troppernes Jndskibning: - En Armee, som blev indskibet fra Frankerig eller Spanien, for at erobre Stor=Brittannien eller Jrland, maatte i det ringeste bestaae af 30000 af de beste og meest øvede KrigsFolk, som Frankerig og Spanien nogensinde kunde tilveiebringe. Den burde billig være to Gange saa sterk, paa det der dog kunde være nogen fornuftig Grad af Sandsynlighed, til et lykkeligt Udfald af dette Foretagende. Denne Armee maatte nu medbringe saa megen Provision, baade for sig selv og dens Heste, at den dermed kunde behielpe sig en Maaned efter sin Landgang; thi det var ei rimeligt, at Engelænderne strax skulde bringe alting til Torv for deres Fiender, og tilføre dem Levnets Midler, saasnart de vare landede. Meget meere kunde de slutte saavel af det Kongel. nyelig udstædte Proclama, som af Sagens Beskaffenhed i sig selv, at de overalt, hvor de landede, vilde forefinde Landet blottet fra alle Slags Provisioner, fra Heste, Fæe, Vogne og alt det de kunde bruge. – J denne Proclamation blev der vel et meldet noget om Vognene, men det var en Forseelse, som formodentlig snart vil blive endret; men nu udfordrer denne Omstændighed, at den fiendtlige Armee virkelig var forsynet med en saa forfærdelig Mængde af Tøy Heste, Proviant v. s. v., foruden deres øvrige Bagaae, en langt større Mængde af Transporter, end der ellers behøvedes. Ja naar viselv ville sammenligne Antallet af de ved denne Leilighed fornødue Transporter med de, som Engellands Frelser, den Høilovlige Prinds af Oranien brugte, saa skulle vi befinde, at 1000 Skibe ei vare tilstrækkelige. Gandske vist maatte her være langt fleere; thi Prindsen bragte i Forhold ei den Mængde Proviant og Tøy Heste med sig, som Franzoserne og Spanierne maatte medbringe; deels eftersom han havde en meget kortere Reise, end de, fornemmelig, hvis de have i Sinde at lande i Jrland; og deels fordi han vidste, at man vilde modtage ham med aabne Armee, i hvor han og landede. Af disse Aarsager maatte vore Fiender forsyne sig med en forfærdelig Mængde af Transport=Skibe, og med en stor Escadre, eller rettere saat med heele Escadrer af Fregatter, Skalupper og andre smaae Skibe, for at bedække deres Transport=Skibe for de Engelske Fregatter og Kaper Skibes Anfald; men efter al menneskelig Formodning, og naar man betænker den store Bekostning, som vore Fiender allerede have anvendt paa at udruste deres store Flode af Krigs= og Linie=Skibe, lader det sig umuelig giøre; men lad være, at dette var mueligt, saa maa man dog betænke, at en saadan Flode af Transport= og Convoy=Skibe, som her tales om kunde med Sikkerhed ikke samle sig i nogen anden Havn i Frankerige end maaskee i den ved Brest. Og da en saa stor Mængde, nødvendig maatte foraarsage stor Uorden, saa kunne de ei alle paa engang løbe derind, men maatte seile i adskillige Divisioner, med bedækning ved enhver Division. Ligesom nu denne Omstændighed nødvendig maatte fordeele deres Magt, saa maatte ogsaa derved de Engelske hurtig seilende Fregatter, Kapere, o. s. v., kunde erholde stor Fordeel over dem. Just dette samme vilde skee, hvis de seilede ud fra forskiellige Havne, og dette vilde desforuden foraarsage den Skade, at Escadrerne ei kunde være saa got i Stand til at agere samlede; og at Tropperne paa den ene Division maatte være i en større Uvished, om hvad der var hendt de andre paa deres Fart, hvor de skulde vente dem, eller naar de skulde støde til dem, For det andet: denne store Flodes Fart. - Lad nu være at de ovenmeldte Besværligheder paa en eller anden Maade vare hævede, saa maa vi dog nu betænke, hvad der naturligviis vilde følge deraf. - En forfærdelig stor Flode, i det mindste paa 1000 Transport=Skibe, er nu løbne af Havnen, med 50 til 60 Fregatter, Jagt=Skibe, Baade, o. s. v., og de ere nu under Seil. - Lad saa være. Og Jmidlertid de sætte Coursen til Engelland, saa holder den store Franske Flode den Engelske bestandig i Rolighed fra sig; eller og hiin slaaer denne, og seiler triumpherende paa de Engelske Søer. - Dette ville vi nu og en Tid lang antage, for at behandle vare Allarmmagere efter deres egen Viis; men nu have vi ogsaa Ret til at spørge, hvad det er for et Slags Søefolk, som vore Fiender rimeligviis skulle kunde tilveiebringe til at bringe Transporterne og bedækningerne over, efter at de allerede tilforn saa rigelig have dermed forsynet deres store Krigs=Skibe. Dette er en nye Knude, som maa opløses; thi de Franske og Spanske Søefolk ere ei engang erfarne nok paa deres egne Kyster, ei at tale om, at de skulde være det paa vore, og i dette Tilfælde er det rimeligt, at deres beste Søefolk allerede ere anbragte og Bord paa deres store Flode, saa at de, som ere blevne tilbage, maa være enten meget slette, eller aldeles uerfarne Søemænd; og alligevel skal en Flode af TransportSkibe, der er bemandet med saa ubetydelige Skabninger, som disse, gjøre Landgang paa det arme Engelland og Jrland, - ja skal endog erobre det. Endnu meere sælsomt er dette, at paa denne Flode, som er bemandet med ukyndige Søefolk, fuld af Søesyge=Soldater og Søesyge skye Heste, skal den ene ci blive kied af den anden, naar de Nat og Dag maa være sammen; deres Commandeurer skulle aldrig tage det ene Signal for det andet, eller begaae en væsentlig Feil. Dette er virkelig noget fremmet og særdeles, og Lige dertil findes ei i det heele menneskelige Kiøns Historie. - Naar nu videre denne talrige Flode befinder sig i den rumme Søe, saa behøves der i en anden Henseende en særdeles Duelighed og de færdeste Haandgreb og Kunster, Transporter af alle Slags ere en brugbare ved en Trefning; og jo meere beladte de ere, jo mindre ere de i Stand til at forsvare sig got. Følgelig, naar de skulle blive angrebne, saa maa de tage Flugten og lade de Fregatter, Skebekker o. s. v. fægte for sig, som vare bestemte til at føre, bevogte og beskytte dem; men ved saadanne Forvirrelses og Uordens Scener er det endog de meeste erfarne Søefolk og de koldsindigste Commandeurer ei vel andet mueligt, end at de maa begaae nogle meget skadelige Feil, hvis Floden endog kun bestod af 50 eller 60 almindelige Koffardie=Skibe. Man dømme altsaa selv, hvorledes det maa gaae til ved en Flode paa 1000 Transport Skibe, hvis Ladning bestaaer af Soldater og Heste, hvoraf hine ere blevne syge, og disse baade syge og skye, og hvor de Søefarende selv ere saa vidende og uerfarne, at de i Steden for at afhielpe, hellere formere den almindelige Forvirrelse. - Vel har det behaget nogle af vore patriotiske Avis=Skrivere og adskillige Forfattere af politiske Taler og Brochurer at sige os, at vore Fiender kunde undgaae, eller allerede havde undgaaet alle disse Besværligheder og Farligheder, der forefalde ved Krigsfolk, Proviants og Ammunitions Jndskibning, som de brugte til deres store Skibes Udrustning, hvilke vare bestemte til en Landgang paa Engelland eller Jrland; men alle saadanne Folk, som giøre sig en Forretning af at sætte andre i Frygt, og forestille alting i et falskt Lys, de maa vide dette, at et stort KrigsSkib, som bruges til Transport Skib, og lades med Soldater, Heste og Vogne, o. s.v., er ei meere i Stand til at bruge sit underste Laa Kanoner, eller at agere, som et stort KrigsSkib, og at følgelig en god Fregatte paa 30 eller 40 Kanoner er et Rang=Skib paa 70 eller 80 Kanoner i disse Omstændigheder meget overlegen. - Dette maa være nok sagt omdenne store til Landgang bestemte Flodes egentlige Fart. - For det tredie, denne store fiendtlige Armees Udskibning. - Vi maa nu antage, uagtet al den Urimelighed der er deri, at heele Floden eller i det ringeste den største Deel af samme er lykkelig ankommen paa vore Kyster, og foretager en Landgang. En Flode, som denne, maatte strax falde os i Øinene, naar den nærmer sig til Landet, hvis vi ikke allerede havde udsendt Baade, som bragte os en hastigere Underretning derom. Naar man nu bekommer dem i Sigte, saa maatte heele Landet naturligviis geraade i Uroe; man vilde da bringe alle Heste, alt Fær, al Proviant, alle Vogne, o. s. v., saa hastig som mueligt, nogle Miile indi Landet. Fra den Tiid, da vi først bleve dem vaer igiennem vores Kikkerter indtil den Tiid, da Transport= og Convoy=Skibene havde kastet Anker og lagt sig i den til Udskibning fornødne Orden, maatte i det ringeste 3 Dage gaae bort, og fra denne Tiid af til de havde fuldendet Udskibningen (Heste, Kanoner, Mørsere, Vogne, Ammunition, Bagage og Telte, med iberegnede) vilde i det ringeste forløbe 8, om ikke 14 Dage, og dette kun endda, naar vi ville sætte, at vore Skebekker, Fregatter og Kapere i Søen, og vore lette Tropper til Lands ei paa nogen Maade forstyrrede dem, men ansaae alle Ting, som ligegyldige Tilskuere; dette maatte og forudsættes, at Vind og Veirligt stedse maatte blive dem saa gunstige, som de kunde ønske det. Der gives endnu en særdeles Grund, hvorfore en Landgand paa den Engelske eller Jrlandsk Kyst vilde borttage langt længere Tiid, end paa andre Kyster, især i det Middellandske Hav eller Øster=Søen. Thi her stiger og falder Floden hver 12 Time saaledes, at der maatte anvendes meere end to trediedeel af den Tid, som ellers behøvedes til Udskibningen, paa al oppebie Ebbe og Floed. Dette er en stor Fordeel for os, naar vi endog kun vilde gaae defensive til Værks. - Naar nu Udskibningen er forbie, saa behøves der dog nogle Dage, førend Folk og Heste kunde komme sig saa meget af deres Søe=Sygdom og Strabase, at de kunde være i Stand til at marchere. Desforuden maatte de adskillige Slags Vogne, som ufeilbar maatte være blevne beskadigede eller brudte i Stykker, eller og vare blevne borte ved Ud= og Jndskibningen, de maatte igien enten giøres af nye eller sættes i Stand. Alt dette vilde i det ringeste borttage 6 Dage, og altsaa maatte fra den Tiid, da vi først bleve den fiendtlige Flode vaer ved vore Kyster, indtil den Tiid, da Tropperne vare marchfærdige, gaae 15 Dage bort; en Tiid, der uden Tvivl var lang nok til at sætte Engelland, og Jrland i behørig Forsvars=Stand, hvis vi kun i nogen Maade ville giøre vores Beste.