JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Paa Weilegaard er den 1ste December pludselig ved Døden afgaaet den der hidtil værende Informator Georg Wilhelm Dedenroth, som efterlader sig en Kone og 4 uopfødte Børn i den ynkværdigste Forfatning. - Hans ringe Efterladenskab er strax taget under Registering og Vurdering til videre paafølgende Skifte efter Loven; men da det formodes, at den Afdøde, en ten kan være noget bortskyldig eller have noget tilgode; saa indkaldes saavel Credi, som Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel, til at møde i Stervboen den 12te Januarii og 23de Februarii 1795 hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, da Skiftet igien vorder foretaget og om muelig tilendebragt, de første for at gotgiøre deres Fordring med lovlig Beviser og egenhændige Haandskrifter, og de sidste for at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige. – J lige Maade indkaldes de, som af benævnte Afdøde maattet have haandfaaet Pandt dermed at melde dem, da de ellers kan vente, at der desangaaende paa anden lovlig Maade bliver omgaaet. Weilegaard, den 4de Decbr. 1794. Paa Skifteforvalterens Høivelbaarne Hr. Kammerherre Fabritius Tengnagels Vegne, E. Møller, Fuldmægt.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Et Eiendomsted, beliggende i Horslunde Bye, Lollands Nørre Herred, bestaaende af 12 Fag Stuehuus af Bindingsværk (meget beqvemt indrettet for en honet Familie, med Dagligstue, Storstue, 2de Giestkamre, Sengekammer, Kiøkken, Spisekammer m.v., samt et Staldhuus lig ledes af Bindingsværk bestaaende af 12 Fag, med tilliggende Frugt og Kiøkke uhauge, samt et Stykke frie Jord af omtrent en halv Tde. Lands Størrelse, beliggende tæt op mod Haven og for sig selv indhegnet, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar de Lysthavende inden Januarii Maaneds Udgang, derom behager at melde sig hos Eieren som beboer Stedet. Dette Sted er især beqvemt for en Enke, da ved samme ogsaa er den Beqvemmeighed, at det ligger tæt ved Kirken. Ligeledes meldes til Efterretning, at Stedet er asseureret i Brandcassen for 334 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Da Arvingerne efter afg. Christen Krag, Skoleholder i Lille Værløse paa Kiøbenhavns Amt, ikke endnu have meldes sig efter Jndkaldelse i de Berlingske Tidender for Julii Maaned d. A., og tilforladelig Efterretning er givet, at afg. Christen Krag havde en Søster, som var giit med Hr. Severin Brasch, Past. emeritus til Tiim og Madum i Hind Herred i Riber Stift, hun er død, men har efterladt 4 Børn, nemlig: 1) en Søn Christen Brasch, Degn i Thve, 2) en Søn Hans Brasch, Degn til Tiim og Madum, 3) en Søn Lars Brasch, Forvalter paa en Herregaard i Jylland, og 4) en Datter Elisabeth Brasch, som skal opholde sig hos en Bonde i Egnen ved Tiim, blive fornævnte Personer, som rette Arvinger efter deres Morbroder afg. Christen Krag, herved igien indkaldte til at legitimere sig og iagttage deres Tarv ved Skiftet, enten personlig eller ved given Fuldmagt til en her værende Bekiendte, hvilket sidste ansees best, da den ubetydelige Arv ikke betaler en lang og bekostelig Reyse, Enkens Omstændigheder taaler ikke, at Skiftets Slutning henstaaer længere end til Begyndelsen af Martii Maaned 1795. thi vilde Arvingerne melde sig det snareste mueligt, i manglende Fald sluttes Skiftet, og Arvelodderne bevares til Affordring. imod lovlig Afkald hos Skifte=Forvalteren. Brøndbye Vester Præstegaard. H. Becher, den 18de Decbr. 1794. Provst i Smørum Herred.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Ved et Politieforhør, som holdtes her paa Nordfeld, Onsdagen den 3die December, blev beviist, at en paa Græsning bortkommen sortslukket Koe var bortstiaalet af Huusmand Christen Moensen af Østermarke, under Nordfelds Gods; bemeldte Christen Moensen er, da dette rygtedes, bortrømt Madagen den 1ste December. Ved Undvigelsen var han iklædt en hviid Vadmelstrøye, Støvler paa Beenene, temmelig høy, Breedskuldret og stærk af Been; er formodentlig reist paa sit Pas, som han dette Aar har faaet Afskeedspas, thi efterlyses han, om nogle skulde treffe saadan en Karl, eller om han skulde have erholdet Tieneste, de da vilde anholde ham og melde mig samme, som jeg da skal indestaae for alle paa hans Angribelse medgaaende Omkostninger. Nordfeld paa Møen, den 6te December 1794. Ørbech, Forvalter ved Godset.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
At Hr. Jørgen Caspar Bøgelund, der opholder sig paa Osebakken ved Porsgrund under Gierpen Tinglang i BambleSorenskriverie under Bradsberg Amt, har opgivet sit Boe til sine Creditorers Betaling, og at samme af mig som dets competente Behandler er den 7de d. M. registeret til paafølgenhed i en Classe med grove Forbrydelser. Skulle Folk, som et ubetænksomt Øieblik bruge et usømmeligt Udtryk derfor ligesom Forrædere og Misdædere være skyldige til Døden Theelwal talte ofte i Forsamlingerne fra en Forhøyning til nogle Tusende Personer. Hvoraf kom det, at kan to Spioner, som vare udsendte, hørte saadant, naar deres Vidnesbyrd ikke bekræftes af en eeneste af de øvrige Tilhørere, Har han ikke ofte erklært at Sandhed og Fornuft vare de eneste Vaaben, ved hvilke man maatte udvirke en Reform? Har han ikke den Roes at have været en fredelig Mand, som altid raadede til Fred. Hardy var aabenbar den første Opfinder af den Tanke, at en Convention skulde holdes i Engeland, efterat den skotske i Edimborg var forstyrret. Denne Hardy er frikiendt, og Thelwall, som kun fulgte ham, skal være skyldig? Lad være, at han undertiden har udstødt nogle uforsigtige Ord; hvor er den Mand, som ikke feiler i noget Ord, som ikke undertiden taler mod Gud, som har dyrker; mod den Regiering, som han agter høit, mod Venner, som han elsker, Den som giør Fordringer paa saadanne feilfrie Fuldkommenheder, han træde frem, jeg er ikke den Mand. Kun den Alvidende kan der være vor høyeste Dommer, saasom han veed vort Hiertes hemmeligste Hensigter og Tilbøyeligheder. Men de uforsigtige Udtryk, som min Client er skyldig i, ere endnu intet Forræderie. Derfor have ogsaa hans Anklagere ikke anført den Omstændighed som et Beviis, at han paa et Ølkruus har afskaaret Knappen med en Kniv, og sagt." Saaledes ønsker jeg at gjøre ved alle Konger At han er en Euthusiastisk Forfægter af den franske Revolution, en Republikansk findet, og har yttret denne Tænkemaade i et Brev til America, kan ikke legges ham til Last. En ægte Britter, som ærer sin Constitution over alt, kan alligevel sige sin Dom over en anden Regieringsform, og holde en Lovtale over en Republik, og jeg haaber at den Tid er ikke meer langt borte, da den franske Revolution ved en fastsat Organisationsplanfortiener denne Lovtale. Naar han sagde, at man i America endnu havde for megen Agtelse for Eiendom, saa forstod han det uden Tvivl saaledes, at man for meget smigrede de Rige, uden at see paa deres Siæls og Hiertes Egenskaber. Hr. Erskine vendte sig tilsidst i en særdeles Tale til Jurien, og besvor den at afsige en retfærdig Kiendelse for alle, som aandede engelsk Luft.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Maynz, den 14de December. J Forgaars var Feltmarskal von Mollendorf her, og bivaanede en Conference som varede langt ud paa Natten. - Formodentlig gaae de Tydske snart over Rhinen, for at forskaffe os Rolighed. Man er bleven vaer, at de Franske havde i et Batterie af 10 Skydehuller ikkun en Kanon, og at de i Stedet for Kanoner havde lagt Tømmer.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Nederrhinen, den 14de December. De Franske siges, at giøre sig stort Haab om en streng Vinter, paa det de kunne komme til at passere Floderne og de oversvømmede Egne. De skulle tillave mange Bræder, som de ville lægge paa Jsen, for med desto mindre Fare at kunne bringe Kanonerne over. De lade ogsaa forfærdige et Slags Jiebrodder, som Jnfanteriet skal binde under Fødderne, paa det samme kan staae fast paa den glatteste Jis.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Amsterdam, den 16de December. Blandt de franske Tropper paa vore Grændser herske mange Bevægelser, hvis Hensigt endnu ikke er bekiendt General Pichegri er i forrige Uge ankommen til Herzogenbusch. Fra Breda meldes, at en stor Deel af de franske Tropper trækker sig derfra til Antwerpen, hvorhen ogsaa over 60 svære Kanoner ere blevne førte; men dette behøver Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Frankfurt, den 16de December. Det lader nu til, at Roligheden for Maynz vil ikke blive af lang Varighed. Fiendens Beleirings=Artillerie er ankommen, og de Franske, som igien begynde deres Streiferier, have om Natten til den 14de søgt at borttage en keiserlig Piquet ved Weissenau, hvilket dog ikke lykkedes dem. - Mange keiserlige og preussiske Batailloner trække sig nærmere til Maynz, og Garnisonen bliver endnu daglig forstærket. De Franske skulle forgiæves have søgt at gaae over Rhinen ved Bingen.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Haag, den 16de December. Den 13de om Aftenen kom Prinds Frederich af Oraniens Adjutant, Grev von Bentink, hertil, og overbragte nærmere Beretning om det Forsøg, som de Franske gjorde den 11te hujus, for ved Landsbyen Ghent, tæt ved Pandern, at gaae over Waal. Dette forsøg skede omtrent med 1000 Mand, som bleve satte over i 30 Fartøier og paa nogle Flaader. De Franske vare allerede landede paa Øen, paa hvilken Fortet Pandern ligger, havde demonteret og indtaget et hannoverske Batterie, og stillede Kanonerne med Hannoveranerne. Den hannoverske Major von Backmeister kom den af fiendtlig Overmagt tilbagedrevne Piket til Hielp med nye Tropper, greb 2 Gange frugtesløst an og mistede derved Livet. Herpaa rykke General von dem Busche frem med 4 hannoverske Batailloner, fordrev Fienden med største Tapperhed fra Batteriet, og nødte ham til at begive sig i største Hast tilbage over Waal, hvorved mange Franske druknede, og mange af deres Skibe bleve skudte i Grund. Et lige Forsøg paa at gaae over Waal gjorde de Franske tillige ved det bolandske Waart tat ved Schenkenschanz; men Østerrigerne dreve dem tilbage, endnu førend de satte over Floden, i det de borede en god Deel af deres 40 Skibe i Gund, som de vilde bruge til denne Expedition. - Det tredie og Hovedangrebet, - thi alle vore Poster ved Waal bleve den 11te angrebne af de Franske, - skede mod Bommelar=Waart, hvor vore Tropper bleve commandette af Generallieutenanten, Prindsen af Hessen Darmstadt. Fiendernes Forehavende, at gaae over Maas ved Crevecoeur, blev ogsaa her gjort til intet, hvorpaa han den hele øvrige Dag kanonerte paa vore Tropper. Ved denne Leilighed blev Commandanten i Fortet St. Andre, Oberste Hellimer, og ikke den hannoverske General Hammerstein, stærkt saaret. - Hannoveranernes Forliis den 11te bestaaer af omtrent 50 Mand Døde og Saarede, hvoriblant 4 Officerer. Strax, efterat General von dem Busche havde faaet et dødeligt Saar af en Kartæskkugle, hvoraf han strax derpaa døde, paatog General Hammerstein sig Commandoen over Tropperne. Vort Forliig bestaaer omtrent i 4 Døde og 30 Saarede. - Det var vel at vente, at de Franske ikke lode det blive ved ommildte Forsøg, da de nu lide Mangel paa Levnetsmidler, og ville giøre deres Vintergvarterer sikre. I Gaar Aftes er ogsaa indløbet hertil den Efterretning, at de Franske have i Forgaars Morgen den 14de fornyet deres Forsøg ved Ghent, men ligeledes uden lykkeligt Udfald. De synes imidlertid at ikke ville være rolige, førend de have udført deres nye foretagender.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Haag, den 23de December. J vore Anliggenders Tilstand er paa engang skeet en stor Forandring. J nogle Uger har man ikke været beskiftiget med andet end Krigens Fortsettelse, og de Fredtudsigter, som havde aabnet sig, vare igien forsvundne. Men paa engang faae vi igien Haab om en Privat Feed, i det mindste for vor Republik. Efterat der i Herzogenhusch ere foranstaltede Underhandlinger angaaende en Vaabenstilstand, har man her besluttet at lade aabne nogle angaaende Freden selv. Generalstaternes hemmelige Commission har derfor for et Par Dage siden fattet den Beslutning, at sende 2 Commissarter til Nymmegen, hvor den berømte General d'Arconbefinder sig, og derfra til Paris, hvilke have i Commission at aabne Fredsunderhandlinger. Vor forrige Ambassadeur i Paris. Hr. von Brandsen, og Hr. Reepelaer, Borgemester i Dordrecht, ere udnævnte til at være disse Commissarier, som i disse Dage Sulle afreise herfra. Man haaber at deres Sendelse skal lykkelig opnaae sit Øiemed og at samme vil føre til en gimindelig Fred, hvortil Holland da vil have lagt den første Grund. - Jmidlertid have Fiendlighederne siden Franskmændenes Angreb den 11te, vedvaret med fordoblet Virksomhed. Daglig ere Kanonader forefaldne ved Waal og Maat fra begge Sider, hvorved det var Franskmændenes Hensigt, at hindre de Allierte fra, igjen at istandsætte deres Batterier og Verker som den 11te vare blevne meget beskadigede. Den 17de hørte vi her igien en stærk Kanonade, og i Gaar Aftes fik vi den Efterretning, at Franskmændene igien havde gjort Forsøg paa at gaae over Maas, for at lande paa Dommelerwaart. Men vore Tropper som befinde sig paa denne Øe under Prindsen af Hessen Darmstadts Commando, skiøde de franske Skibe i Grund, saa at det ikke kom til nogen Landgang.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Helsingøer, den 29de December. Fra den 22de hujus til i Dag ere 49 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Kiøbenhavn, den 29de December. Ved Kongelig Resolution af 3die Decbr. d. A. er Candidatus Juris Peter Hoe udnævnt til Affessor ved den Slesvig Holsteenske Land=Commission.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
I Dag Mandagen den 29de blev paa Universitetets øverste Auditorium holdet Patentation over høistlig ArveprindsesSophie Frideriks af Universitets nuværende Rictor Hr. Professor Baden. For og efter Talenblev opført en Sørgemusik, hvortil Ordene vare satte af Hr. Haste, og Musiker, af Hr. Regimen evarteermester Widel. For og efter Parentationen blev ringet med Stadens samtlige Klokker. Fredagen den 2den Januarii 1795, om formiddagen Kl. 10, foretaget paa Rosenborg Slot den 5te Trækning af Annuiteterne til 3 pro Cent, i det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede Annaitets=Laan. Ved Tal=Lotteriets 533 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 51. 79, 8, 80, 95.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Barom. Theer, den. 22 Decbr. 28. 7. 8. 6 1/2 Kulde. O. S. O. 23 - - 28. 8. 6 2 3/4 - - S. O. 24 - - 28. 5 o. 5 - - O. 25 - - 28 1. 7. 4 - - S. O. 26 - - 28. 1. S. 6 1/2 - - S. O. 27 - - 28 3 3. 3 1/4 Kulde. H. 28 - - 28 4 7. 1 1/2 - - O. N. O. Avlig TIEMENT.
Berlingske Tidende, 1794-12-26
Fra den 22de til 27de December 1794 have Assenrance=Premierne for al Fare paa Danske Nørste og Holsteens Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn varet saaledes som følger, naar ellers sendeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
J Følge den mig forundte Kongel. allernaadigst Bevilling af 14de Novbr. d. A., indkaldes herved 3de Gange i Rad, sul pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, der formene sig at have noget at fordre efter min afgang ne Mand Doctor Theologi Niels Christian Clausson, Provst Eldboe Herred, og Sogne=Præst til Trinitatis Menighed i Fri deri og Annexet Weylbye i Riber Stift, det være sig enten Henseende til hans havde Embeder, eller i andre Maader, under hvad Navn nævnes kan, dermed inden bemelte Tids Forløb at fremkomme, og saadant deres Krav for mig beviisliggiøre. Fridericia, den 23de December 1794. Marte Stud Laugværge. sal. Claussons. H. Buhl. Til behagelig og fornøden Efterretning for alle Vedkommende E. giver jeg mig hermed den Ære at bekiendtgiøre: at jeg til min Handelsbetient Johan Henrich Schubothe, som i en Tid at 20 Aar har tient i min Boghandling paa Børsen No. 5., har overdraget bemelte Boghandling med alle de deri værende Bøger og Skrifter, saavelsom Forlags=Lager, inden og udenrigs m.v. hvilken Boghandling han ved næste Aars Begyndelse tiltræder, og for egen Regning, ene og allene bestyrer, uden at kammes Jndtægter eller Udgifter fra den Tid af i nogen Maade. vedkommer mig; samt at jeg tillige har overladt ham alle Boghandlingens for indeværende Aar udestaaende Regninger, hvilke han saaledes ene og allene er berettiget til at oppebære, alt for en imellem os bestemt Værdie og imod at han udbetaler alden beviisligge Gield, som jeg i Anledning af Boghandlingen enten inden eller udenrigs har paadraget mig, samt afregner, afdrager, betaler eller tilbageleverer alle de i Bogladen havende Commissions=Skrifter, efter de af mig udstædte Beviser, og hvad som mine Bøger ommælde; dog at saadanne Fordringer, eller Beviser ey ere ældre end 1ste Julii 1792, hvorfore alle de som jeg i disse Henseender, fra sidstberørte Tid af, maatte være noget skyldig, min Boghandling angaaende, behageligst vilde samme. - Hvad derimod Boghandlingens udestaaende Fordrinhenvende sig til Hr. Schubothe, der i Følge forestaaende afgiører ger til ult. December 1793 betreffer, da, siden samme ene og allene tilhører mig, blive de og at udbetale til mig selv, eller til den eller de, som jeg ved min Paategning paa Regningen dertil bemyndiger. J øvrigt anbefaler jeg paa det beste denne af mig deleshed til mine høye og respective Herrer Velyndere, som hid valgte Efterfølgere til det ganske ærede Publikum, men i Sær indtil have beviist mig den Ære at indlade sig i Handel med mig.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
Kiøbenhavn, den 27de December 1794. Andreas Nitschke. staaende Bekiendtgiørelse, giver jeg mig den Ære til behagelig I Henhold til Hr. Boghandler Andreas Nitichkes fore Efterretning for mine høye og respective Herrer Velyndere, herved udbeder mig, at tilkiendegivet at jeg fra næste Aars Be saavelsom og for alle Vedkommende, hvis Yndest og Godhed jeg gyndelse af, for egen Regning, uden at samme i nogen Maade vedkommer Hr. Nitschke, fortsætter Boghandlingen paa Børsen Nr. 5. og det indtil videre, indenlands, under det Firma den Nitschkeske Boghandling, samt at jeg erkiender mig pligtig til at afgiøre al den beviisligge Gield, som Hr. Nitschte, i Anledning af Boghandlingen fra den 1ste Julii 1792 har paadrafor indeværende Aar, behageligst vilde afgiøre samme med mig, get sig; hvorimod enhver som skylder noget til Boghandlingen som den der ene er berettiget til at oppebære det. At jeg med yderste Flid stedse vil bestræbe mig paa at betiene enhver til For her at forsikkre, da mit ganske Vel allene beroer derpaa. nøyelse, paa det redeligste og promteste, finder jeg unødvendig Kiøbenhavn, den 27de December 1794. J. H. Schubothe.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i det Hermed tilkiendegives: at Mandagen den 23de Februari. Kongelige Amthuus paa Bergstaden Kongsberg, til offentlig Licitation opbuden, og om antageligt Bud skeer den Mindstbybende tilslagen, paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation, efterskrevne til Sølvværkets Drift fornødne Materialier, at leveres i det Kongelige Materialhuus, nemlig: 300 Skpd. Bohr=Jern. 6 Stkr. Pik Underlaager. 100 Stkr. Hæb Armer. 100 Stkr. Puk Jern. Jtem hvad videre af Støbegods maatte fornødiges : 8000 Pd. Svogel. 400 Pd. barket Læder. 1000 Pd. Valroes=Læder. 35 Pd. Huder smurt Læder. 5 Chialder 5 Fods Slibestene. 400 Pd. Pundt Læder. 160 Tdr. Tiære. 10 Tdr. Tran. 400 Alen Seildug. 40 Riis Skyde Papiir. Til Blaaefarve=Værket at levere: 6 Skpd. Bohr Jern. 3 Skpd. Flat Jern. 92 Stkr. Puk Jern. 2 Stkr. Blad Tapper. 6 Stkr. Tap Underlaager. 900 Pd. Tællelys. i Chialder 4 Fods Slibesteen. Thi vilde de Lysthavende sig forbemeldte Tid og Sted indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Oberberg Amtet, den 19de December 1794.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
Efter den her i Byen ved Døden afgangne Præste Enke Mad. Lene Jde Müllers (hvis Boe er lovligen registeret, vurderet og dets Løsøre ved Auction bortsolgt) bliver holdt Skift Samling paa de Tider, Loven bestemmer; hvilket, 1 Frige Placaten af 26de October 1792, til behagelig Efterretning for Arvingerne, Credi= og Debitorerne herved bekiendtgiøres af Skifte=Forvalteren. Ribe, den 23de December 1704 L. Grundahl, Stifts=Provst.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
En for Tyverie i Storehedinge Arresthuus indsadt Delinqvent, navnlig els Andreas Wolang, har undet Leilighesidst afvigte 5te December, om Aftenen imellem 7 og 8, at lø beboet, formedelst Fangefogden havde taget ham ind i nu Stue; han er maadelig at Statur og Skuldre, har mørkeblaa Øyne sortebrune Haar, rødt Skiæg, skiulend Øyesyn, er sortalende, maver at Ansigt og smiler naar han taler. Ved Undvigelsen har han klagt i en rød og guulstribet Brystrug, en bruunstribet dito, hvorover han havde en blaae kort Vadmelstrøye med tvende Rader toppede Tinknapper i, desuden sorte Skindbuxer, bøgt med Klædes Klude, hvide uldne Strømper, og Skoe hvori er hvide Metal pænder, paa Hovedet havde han en hvid Bomuldshue med Hat over, og om Halsenet rødtærnet Tørklæde. Denne Person bliver, i Følge Hr. Kammerherre og Amtmand v. Bielkes Ordre af 13de dennes, herved efterlyst, med tienstskyldig Anmodning til alle og enhver, som forbemeldte Deelingernmaatte forekomme, at anholde ham, og om Paagrivelsen at give enten Hr. Amtmanden eller mig Efterretning, da de derpaa anvendte Omtonninger vedbørlig skal blive erstattet. Storehedinge, den 22de December 1794. A. C. v. Holstein, Herredsfoged i Stevns og Faxøe Herreder.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
Fredag Aften den 5te December sidstleden, er en MandsPerson, navnlig Niels Worland, som for Tyverie var arresteret i Storehedring Arrenhuus, udlukket af Arrest=Forvareren, og ved den Leylighed undvigte; han var klædt en blaa Stum Trøye med Metalknapper, en stribet Brystdug, sorte Skind, Buxer, hvide uldene Strømper og Skoe, Hat med Bomulds Hus under, af Skabning temmelig høy, lang og magerslagen samt bleg af Ansigt og lyst Haar; hvor han antræffes ombedes ham anholdt, og hans Paagridelse mig underrettet, som der efter strax skal erstatte Omkostningerne og lade ham afhente. J. Walther, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
Borgeren Jens Hansen Vægter i Schielskiør, er findet underhaanden at sælge sin iboende Gaard, bestaaende af 8 Fag Vaaningshuus til Gaden, 5 Fag Sidehuus og 8 Fag Bag huus, samt Gaardsrum og Hauge og et tet ved Haugen værende lidet Vænge. Stedet er i god og beboelig Stand, beqvem beliggende for Avlings Drift og anden borgerlig Handtering: med samme følger og Rettighed i Byens Overdrev, som ved nu forehavende Deeling formenes vil udgiøre 4 Tdr. Land geometrisk Maal. Om forlanges kan og med Gaarden faaes et kompletBrændeviinstøy, 2 Arbeidsvogne, 4 Heste, nogle gode Køer og Faar, samt 4 Tdr. nedlagt Vintersæd og endeel Jorder i Leie paa Skielskier Mark. De Lysthavende ville behage jo før jo heller at melde sig hos Eieren, da Stedet strax kan tiltrædes; men dersom det ikke forinden sælges, biver det stillet til offentlig Auction Onsdagen den 28de Januarii 1795 og da med mere, uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt. De som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter i Kiøge bortdøde Borger og Lærredshandler Daniel With, ville inden lovbefalet Tid og i Overeenstemmelse med erhverved Kongel. allernaadigst Bevilling, behage at anmelde deres beviislige Fordringer anden Skifte=Retten, eller for mig undertegnede Skifteforvalter Arff, Cancellieraad og Borgemester m.v. i Kiøge.
Berlingske Tidende, 1794-12-29
Til Efterretning for enhver, som haver Skatter og Afgivter m. m. paa Kiøbenhavns Amtstue at betale, bekiendtgiøres, i Følge det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 20de i d. M. at samme modtages af Fuldmægtig von Stocken, som derfor qviterer. Kiøbenhavns Amtstue, den 29de December 1794. Andersen, Amtsforvalter.