Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-12-29
J Storthingets Møde den 1ste Decbr. besluttedes, i Anledning af Hs. Majestæts naadigste Proposition, betræffende Kongsbergs Sølvværk, eenstemmig: 1) Den Sum af 12,000 Specier, eller en dermed i Landets gangbare Pengesort liggjeldende Sum, som i Kongens naadigste Proposition af 25 September forlanges, bevilges saaledes, at en Tredieddeel aarligen af denne Sum i tre paa hinanden følgende Aar udbetales af Statskassen; 2) det overdrages de tre bergkyndige Mænd, som forenes med den faste Lov=Committee, at udkaste en Plan til Kongsbergs Sølvverks fremtidige Benyttelse, og at forelægge denne til næste Storthings Bedømmelse og videre Afgjørelse, o. s. v. - Ved Storthingets Møde d. 2den Decbr. blev, overeensstemmende med Landsdommer Nansens Forslag og 7de Committes Jndstilling om Samme, eenstemmig tagen følgende Beslutning: "Ligesom det overordentlige Storthing under 17de Novbr. 1814 har beslutikt, at Deres KalH. Kronprindsen, indtil næste Storthing nærmere maatte bestemme Forholdet, skal i Kongens Sygdom føre Regjeringen med samme Ret, som det tilkommer Kongen efter Grundloven, saaledes fastsættes det herved nærmere, at Hs. Kgl. H. Kronprinds Carl Johan, i Tilfælde af Hs. M. Kongens Sygdom fremdeles skal være bemyndiget at føre Regjeringen med al den Ret, som efter Norges Grundlov tilkommer Kongen." Rigs=Act, oprettet imellem Norges Riges Storthing og Sverriges Riges Stænder, indeholdende Bestemmelse af de imellem begge Riger opkomne constitutionelle Forhold. Vi Carl a. a.; Gjøre vitterligt: At efterdi Norges Riges Storthing og Sveriges Riges Stænder, i Overeensstemmelse med Vore naadigste Propositioner, ere komne overeens om og have besluttet, til Bestemmelse af de imellem Norge og Sverige opkomne constitutionelle Forhold, at oprette en særskildt Rigs=Act, aldeles saaledes, som den Ord for Ord herefter følger: Vi efterskrevne Norges Riges Repræsentanter, her i Christiania til et ordentligt Storthing forsamlede, og Vi Sverriges Riges Stænder, Grever, Friherrer, Biskopper, Ridderskab og Adel, Præsteskab, Borgerskab, og menige Almue, som nu her i Stockholm til overorgentlig Rigsdag forsamlede ere, Gjøre vitterligt: At, efterdi ved Forsynets mægtige Bistand imellem Scandinaviens Folk et Foreningsbaand lykkelig er blevet nyttet, som, ei ved Vaaben men ved fri Overbeviisning tilveiebragt, alene bør og skal fastholdes ved indbyrdes Erkjendelse af Folkenes lovlige Rettigheder, til Værn om deres fælleds Throner, og da Vi underskrevne Sveriges Riges Stænder, i Anledning af Hs. Kale. Majestæts naadigste Proposition af 12 April sidstleden omde nye constitutionelle Forhold, som ved Foreningen, imellem Norge og Sverrige ere opkomne, have erkjendt og med Vort eenstemmige Samtykke bekræftet de i Henseende til disse constitutionelle Forhold i Norges Riges Grundlov af 4de Novbr. 1814 indførte Bestemmelser, hvilke, under Forbehold af vor constitutionelle Ret i de Dele, som stulle medføre Forandring eller Modification i Sverriges Riges Regjeringsform, af Vor allernaadigste Konge og Herre under 10de derpaa følgende November ere blevne antagne og besvorne: saa have Vi, som lovlige Fuldmægtige for Norges og Sveriges Jndbyggere, ei troet at kunne, paa en værdigere og høitidligere Maade, for kommende Tider befæste Vilkaarene for den imellem Norge og Sverrig trufne For ning under en fælleds Konge, men med særskilt Rigs Act, at indbefatte og indføre bemeldte Vilkaar aldeles saaledes, som de Ord til Ord her nedenfor følge: c. 1. Kongeriget Norge skal være et frit, selvstændigt, udeleligt og uafhængigt Rige, forenet med Sverige under en Konge. Dets Regjeringsform er indskrænket og arvelig monarchisk. F. 2. Arvefølgen skal være ret nedstigende og agnatisk, saaledes, som den findes bestemt i den af Sveriges Rige Stænder besluttede og af Kongen antagne Successions=Orden af 26 Septbr. 1810. Blandt Arvberettigede regnes ogsaa den Ufødte, der strax indtager sit Sted i Arvelinien, naar han, efter Faderens Død, fødes til Verden.