JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-11-21
Mandagen den 24 d. M. Kl. 10 Formiddag foretages offentlig Auction over afgangne Præsteenke Mad. Aalums Efterladenskaber udi hendes fradøde og eiende Huus i Sønderharritzlev Bye, saasom Sølv, En Kaabber, Mæssing, Jernfang, Træ Boeskab, Borde og Stole, Canopee, Chatol med Skab, Dragkister, og andre Kister, Sengestæder og gode Sengklæder, Lagner og andet Linnet, Speile og Steentøi, et StueUhr og Kakkelovn, Kiøkkenredskab m.m. Og Form dentlig bliver den Afdødes eiende Huus, om antageligt Bud skeer, samme Dag bortsolgt til den høystbydende, hvilket herved bekjendtgiøres til Kiøberes Underretning. Kunberg Præstegaard den 3die November 1800. C. Mønnich. N. V. Torsdagen den 27 dennes holpes en Skiftesamling efter forrige Sognepræst i Hiørring Hr. Lessor udi Kiøbmand Hr. Høegsteds Huus i bemelte Hiørring Kl. 10 om Formiddagen, hvilket, til Efterretning for alle Vedkommende, som har noget at erindre og afgiøre, samt at fordre og i nogen navnlig Maade at betale, herved eengang for alle i de Aalborgske Aviser tilkiendegives. Runberg Præstegaard den 4de November 1800. C. Mønnich. Over den Gaard her i Sæbye, som forrige Feldberes. afg. Jens Haslund forhen eiede, og som igien er meget beqvem for en anden Feldbereder, bliver Fredagen den 28 November om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi bemeldte Gaard foretaget og holdet 1ste Auction, Løverdagen næst efter 2den Auction, og Mandagen den i December ligeledes Kl. 10 3die og sidste Auction, hvorefter tillige samme Dag bortsælges en Deel Feldbereder Redskaber, samt nogle Sængekleder og anden Boehave, hvilket hermed tilkiendegives. Brorson, Auctions Directeur.
Jyske Efterretninger, 1800-11-21
En brun stiernet Hest, som sidste Hobroe Makket blev solgt til en Hestekiøber (hvis Navn ikke vides) er Natten imellem den 4 og 5 October kommen til sin forrige Eier Adam Sørrensen, Udflytter af Waarst i Gunderup Sogn, Grevskabet Lindenborgs Gods, hvor den imod dette Avertissements Bekostning kande holdes, saalænge Hesten er nyder Forder, men i saa Fald da for billig Betaling, efter uvillige Mænds Skiøn. Endnu erindres til ydermere Oplysning for Vedkommende, at paa venstre Læn er klippet et N. Den i disse Efterretninger No. 86, 87 og 89 ommeldte, Hr. Oberstlieutenant og Kommandant v. Gortz tilhørende Gaard i Jomfrue Annæ Gade her i Aalborg, bliver stillet til 2den Auction den 22 November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Aalborg den 17 November 1800. J. Lange.
Jyske Efterretninger, 1800-11-21
I Henhold til mit sidste Avertissement udi Aalborg ind ske Efterretninger No. 68 lader jeg min iboende og paa Nyetorv i Aalborg beliggende Gaard lige over for Hovedvagten stille til offentlig Auction Tirsdagen den 25 Novb. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 og om antagelig Bud skeer, den Høistbydende Tilslagen uden flere AuctionsHoldelser, alt paa de Conditioner som paa Auctionsstædet skal vorde fremlagt. Aalborg den 5 November 1800. Søren Hvidberg. N. B. Tirsdagen den 25 November førstkommende vorder ved offentlig Auction hos Niels Jacobsen i How Bye ved Hals, bortsolgt: 5 Fade og 2 Sække Caffet. 9 Stkr. Cattuner af diverse Couleurer. 12 Stkr. blaae Bomulds Tørklæder, i hver 14 enkelte. 14 Stkr. røde og sorte dito, i hver 15 a 16 enkelte. og endelig 28 Tønder Rug og 17 Tønder Malt. Som alt er ilandbierget af Skonnerten Mercurius, fort at Capitain Henrich Schulz, der paa sin Reise fra Kiøbenhavn til Trondhiem destineret indstrandede her for How Bye Natten imellem den 22 og 23 September sidstleden. Til ovenmeldte Vare, der alle ere tørre og vel conditionerede, invitteres Liebhabere ved Auctionen bemeldte Dag og Sted om Formiddagen Kl. 10 Slet at tage Møde. How Bye ved Halse den 2 November 1800. Frants Ubersax.
Jyske Efterretninger, 1800-11-21
Samtlige Debitorer i Stervboet efter afg. Kiøbmand og Overformynder Jacob Michelsen i Schagen, indkaldes herved at møde ved en Skiftesamling, som foretages i Stervboegaarden den 27 d. M., for dersteds deres Gield til Stervboen at tilsvare og udrede. Schagen den 8 Nov. Tetens.
Jyske Efterretninger, 1800-11-21
Rettelser: i Avisen No. 92, 3 Side, 1 Spalte, 10 Linie fra neden, tilføies: af Videnskaber. 2 Spalte, 15 Linie fra oven, læs Ridicule.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Trykkes og udgives 2 s.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Tydskland. Desværre, haves denne Postdag den ligesaa urentede som sikre, fra adskillige Egne bekræftede Efterretning, at Underhandlingerne mellem Frankrig og Østerrig ere ganske afbrudte, og at Grev Cobenzl har begivet sig paa Hiemrelsen til Wien, samt at General Angereau allerede den 9de November har opsagt Vaabenstilstanden i Aschaffenburg, og sat sin Armee i fuld Bevægelse. At det samme jo og er skeet ved Hovedarmeen i Spa ben, hvorom endnu ingen Efterretning kunne haves, er vel uden for al Tvil, især da General Morcauhver Dag var ivente fra Paris, og alting ved Armeen bebudede Krig. Denne Opsigelse hører blandt de ubegribelige Begivenheder i denne Krig. Medens man ventede Freden fra Paris og Luneville, og fik de trøsteligste Forjettelser derom, skeer det meest opfaldende Modsatte. Eften har Østerrig ikke kundet antage de franske Betingelser til en Separatfred, eller det sit ikke vil underhandle uden England eller maaske Toskana egentlig er Anstødstenen. J Jtalien var man paa keiserl. Side meere beredt paa et nyt Udbrud Den hele keiserl. Armee rykkede tilfærdig frem og skulde den 5te November tage fast Fod mellem Verona og Mantua. - De erobrede Lande i Svaben, Bayern, og Franken ere af General Morean paalagte, at betale maanedlig stre Milioner og 100000 Franker til den franske Armees Kasse, og om Krigen bryder ud skal der anlegges Reserve Magasiner paa 2 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Frankrig. Den 5 Novbr. afreiste Grev Cobenil fra Paris, man troede til - Luneville, hvorhen og Joseph Bonaparte Dagen efter afgik. Jmidlertid anseer man det for intet godt Tegn, at Gene F. Wandall. ralerne Moreau, Lecourde, Lahorie og Dumas nesten med det samme begave sig tilbage til Armeen. - Grev Cobenil havde ellers ladet sig forlyde med, at han blot var kommen til Paris for at see og besøge den første Konsul; hans egentlige Bestemmelse var til Lüneville. - Lucien Bonaparte er den 10 Nov. afreist fra Paris i et Erende af yderste Vigtig, hed, man paastaaer til Wien. - Om Grev Cobenzls Afreise siger Moniteuren blot, at Fiendtlighederne i Jtalien havde just skullet begynde, da Gen. Brunne, erfarede Cobenzls Ankomst til Lüneville. Han kom derpaa overeens med Gen. Bellegarde om 10 Dages Opsigelse, og at Østerrigerne imidlertid skulde beholde den besatte Deel af det Ferrariske, omenskjøndt imod Konventionen i Marengo, og de Franske derimod det Toskanske. - Den 8 blev den preusiske Gesandt, Luchesini, ved Minister Talleyrand den første Konsul forestillet, og overgav sit Kreditiv. - Bonaparte har frabedet sig den i Wien værende neapolit. Gesandt, Gallos Nærværelse i Lüneville.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
J Holland har Stormen den 9de ogsaa gjort stor Skade. Den strak sig endog til Manheim, hvorden rev den flyvende Rhenbroe itu. Ligeledes har den raset i Wesel, hvor 3 Skibe sank.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Jtalien. Staden Arezos Bestormelse var gyselig. Man regner Tallet paa Aretinerne, som der enten bleve dræbte eller fangne, til 7000. Det var Gen. Moniers Division, der udførte denne blodige Erobring. Generalen selv var den første, som beste Murene, under en Regn af Kugler og Stene. - J Livorno fandt de franske (efter Monitøren) 500000 Centner Hvede og 150000 Centner Rug. Blandt de 206 Skibe, der laae i Havnen, var der 46 fiendtlige, som bleve erklærede for gode Priser. - De Franske marschere mod Kirkestaten, for at drive Neapolitanerne ud deraf. Paa de neapolitanske Grændser fordobles Forsvarsanstalterne, og i Rom er man meget bekymret. Til Civitawechia er et engelsk Krigsskib ankommet, for at tage Kongen af Sardinien ombord. - Paven har udnævnt Kronprinsen af Spanien til Kardinal.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
England. Søndagen, den 9 November rasede i London og i andre Enlands Egne en orkanmessig Storm, hvis Heftighed gik over al Beskrivelse. og ved London bleve derved mange Huse og Træer, omrevne, Tage og Skorstene nedkastede og Vindver sønderknusede. Blytaget paa en Kirke sammenrulledes som et Klæde. J St. James Kirke holdt Præsten Bøn til Gud, om at lindre Stormen. Kort: faa Huse i London ere blevne forskaanede. Hver Gade ligger fuld af Steenhobe, Endnu sørgeligere lyde Tidenderne fra Søehavnene. J Portsmouth, Deal, Harwich, Dover, Ramsgatte og i andre Havne mistede en Mængde Skibe, endog Krigskibe, deres Ankere, Master og Touge, andre strandede eller ginge under og mange Mennesker mistede Livet. J Margate har Linieskibet, Romney, og 2 Fregatter, især liidt. Skaden i det Hele er meget stor. En Lykke dog, at den store Kanalflaade var løben ind til Torbay, ellers havde den været stor Ulykke underkastet. Nu har den ikke liidt meget - Den 11te begav Kongen sig til Overhuset og aabnede Parlamentet med en Tale fra Tronen. Den gik ud paa Dyrt dens Afhielpning, de indvordes Uroligheders Dæmpning, Fredsunderhandlingerne med Frankrig, som tilintetgiøres ved Fiendens Beslutning, kun at indgaae Separatfred, og endelig de fornødne Summer til Fortsettelsen af saa retfærdig Krig, indtil det nye forenede Parlament beqvemmeligen kan sammenkaldes. – J Londons Magistratsforsamling den 4de bebatteredes stærkt over den Qvæsting, om man kunde sige sin Mening over Kongens naadige Svar paa Staden Londons Addresse. Aldermann Hibbert meente jog thi alt hvad Kongen, gjorde, var Ministerens Værk, som derfor ogsaa maatte staae til Ansvar. Kongen kunde intet vide om Folkets Nød uden igjennem Ministrene, som maatte have dulgt Landets sande Forfatning for ham. Et ganske andet Svar gav Kongen, dengang Londons Magistrat lovede ham Hielp til Krigens Fortsættelse. Da sagde han: "Disse Løfter af den tro Stad London kunde ikke andet end være ham høistbehagelige Slutningen blev, at Kongens Svar skulde protokolleres i Magistratens Dagbog. - Waithmann gik dernæst meget hidsig løs paa Udskuddet, der nu i 9 Maaneder havde sat paa Raadhuset for at undersøge, Aarsagerne til Dyrtiden, og istedet for dristig at søge dem i Krigen, i de store Leveranter til Armee og Flaade, i de uhyre Skatter og i den Syndflod af Papiirspenge, endelig havde funden den hos - Spekhøkerne. - Han spurgte og om, hvad der vilde blive af Sukkerhandelen, saalænge de vestindiske Kiøbmænd kunde faa Understyttelse af Parlamentet, forat kunde holde Sukkeret i dobbelt Priis, uagtet deres Pakhuse vare saa propfulde deraf, at Mure og Vægge revnede.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Sverrig. De pommerske Landstænder have til budet at betale ny aarlig Skat af 20000 Rd. til Beviis paa deres Kierlighed for Konden. - Boghandler Silferstolpe er, saavel i Henseende til svenske Skrifters Tryk, som udenlandske lærde Produkters Salg, herefter bleven sat under en speciel Censur i det kongel. Cancellie. Baron Chrensward gaar til London, for at ansøge om Reparation for det ved Barsellona, forefaldne.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Efterretninger fra Søen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Lord Keith melder, at han, efter Angrebets Opgivelse paa Kadix, er seilet tilbage til Tetnan, for at tage frisk Vand ind. Men en Storm havde adspredt Flaaden, og mange Skibe forliiste Anker og Toug. Siden blev den samlet igien ved Kap Spatel. Paa Flaaden herskede Skiørbug af Mangel paa friske Levnedsmidler og Grønt. - Flaaden i Parmouth skal løbe ud, man troer den er bestemt til Holland. - Englænderne have atter taget 8 Skibe i Maastrømmen. De skikkede endeel af Besætningen til Holland paa et Skib, men dette gik under med Mand og Muus. - Den 26de Okt. jagede 4 engelske Linieskibe og 6 lette Fartøier efter en fransk Konvei, som kom fra Bourdeaux, hvorved en smuk engelsk Fregat, som trødsede det stormende Veer, løb paa Strand, og gik under. Kon veien undkom.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Blandede Efterretninger. General Moreau skal i Stilhed have givt sig med en Dame i Paris, som i henseende til legemlig Ynde lader intet tilovers at ønske. Hun skal, ligesom den første Konsule Gemalinde, være født paa St. DominEnglænderne have modtaget deres Helt, Lord Nelson, kongeligt. Det var Smaatting, at Folket spændte sig som Heste for hans Kareth, og raabte: Lord Nelson leve, men noget andet, da han i Guildhall under en Triumfhue modtog Staden Londons Tal og det prægtige Sværd, den havde ladet forfærdige til ham, formedelst hans Seir ved Abukir Skatmester Clarke holdt en Tale, hvori han hentydede paa Sesostriel's Heltegierninger og den persiske Søemagts Forstyrrelse af Grækerne ved den samme Strandbred, og Leonidas maatte selv have ønsket, at være en Britte paa hiin stolte Dag. Oppositionspart er vare ikke tilstæde ved Høitideligheden. Damerne svingede deres Tørklæder ud af Vindverne til Ære for ham, da han foer til Guildhall, og den ene Haand, han endnu har, maatte han række ud af Kareten, for at Pøbelen kunde kysse den.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Storbeierens Armee i Syrien skal fornærværende kun bestaae af 15000 Mand. General Menou har indlemmet sin franske Armee 10000 Græker og Kopter, og nogle Beyer, som have slaaet sig paa hans Side, disciplinere henimod 30000 Mand til hans Understyttelse.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Marquis Salisbury har overleveret den engelske Konge en Bog, som var trykt paa Straapapiir, eller Papir gjort af Halm, istedet for Klude. Hvor ønskeligt, om denne Opfindelse var probat, for derved at nedstemme den urimelige Priis paa Kludepapir.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
En fransk emigreret Præst i London blev nylig angreben af en Røver, som, ikke tilfreds med de faae Skillinger, Præsten havde hos sig, forlangte at bytte Kiole med ham. Dette skeede, men Præsten passede Leiligheden, for at redde sig i Røverens Klæder. Denne løb efter ham og raabte han skulde staae stille, uden dog at kunne indhente ham. Da Præsten var kommen i Behold, greb han i Lommen paa sin nye Dragt, og fandt Aarsagen til Røverens Forfølgelse, neml. 50 Pund i Banksedler.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
En Bonde og hans Kone, døde nylig efterat have spist noget af en stegt Gaas. Aftenen for havde Konen sat den pluftede Gaas ned i Kielderen, men om Natten var en Skrubtudse krøben ind i Gaasen og kom saaledes med paa Spiddet. Et Barn var ikke at formaae til at spise af Gaasen, da det paastod, at have hørt Gaasen endnu at skrige paa Spiddet.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Indenlandske Efterretninger. I Kiøbenhavn blev nylig stillet til Auction følgende hiembragte grønlandske Varer: 8137 Sælskind, 772 Ræbeskind, 66 Biørneskind, 2 Reensdyrskind, 181 Hareskind, foruden noget Edderdun, Fuglester a. - hvoraf man kan giøre sig et Begreb om Grønlands Produkter, er at tale om Hvalsiskene.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Den 15 Novbr. blev, til Bedste for Skuespillerinden, Jomf. Winther, for 25 Aars Tieneste, paa det Kongelige Theater opført: De pudseerlige Arvinger, en ny Komedie af N. T. Bruun.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Etatsraad Brun i Kiøbenhavn giendriver offentlig det udspredte Rygte, at han skulde have opkjøbt en svær Mængde Kartofler, for derved at giøre Levnedsmidlerne endnu dyrere, og udsætter en Præmie af 1000 Rdr. for den, som kan overbevise ham saa nedrig en Handling. En Kone sammesteds har givet 2 Rdr. til Almindelig Hospital, for at Gud har hinspen hende af med en Ægteskabsdiævel, som har sat saa meget Ondt i hendes Huus og imellem hende og hendes gode Mand.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
En Jomfrue Gad i Odense vil i denne Vinter, uden Fordeel, lave rumfordsk Suppe, naar Byens Jndvaanere dertil vilde sammenskyde et Fond.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
J Odense bager man nu ogsaa Brod af Erte og Havre=Blandkorn.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Freden med Tunis, som nu er sauctioneret af Kongen, har opvakt almindelig Glæde blant Kiøbenhavns Handlende, som nu kan giøre Regning paa en sikker Handel i Middelhavet.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Amtmanden over Romsdalen i Norge, afg. Hr. Entatsraad Hammers Lig blev baaret til Graven af lutter Embedsmænd, og Hr. Steenbach, Sognepræster Molde hædrede den Afdøde ved en smuk Gravtale, som findes indført i Minerva. Som Amtmand lagde Hammer Grunden, til den romsdalske Bondestands Opkomst, og forsvarede den (saa hedder det) imod Undertrykkelsens RørfugleHan stiftede det romsdalske Landhuusholdnings Selskab, den romsdalske Undsætningskaffe for Enker og Faderløst at Mænd, som omkom paa Havet m.m. Hammers Liv væren Klæde af Fortienester.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Aalborg den 25 November.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Den particulaire Efterretning er hertil indløben, at Keiseren af Rusland skal atter have givet Ordre til, at lægge Beslag paaalle engelske Skibe i russiske Havne, og det hedder, at allerede ved 200 Skibe vare anholdte.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Koppe-Epidemien griber her stærkt om sig, og bortriver mange Forældre deres Glæde og Trøst, og Staten mange tilkommende, haabefulde Borgere. Smitten skal være bragt hertil fra Hamborg, og ikke, som Ordet gaaer, afstedkommet ved Hastværket med Jndpodningen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
J Løverdags hændtes her den Ulykke, at et Par en Kiøbmand tilhørende Bæster bleve løbske med et Læs Brænde, og i Løbet overfare en Bøndemand fra Sebber Sogn saaledes at han døde paa Stedet. Det ene af Bæsterne fik, ved at styrte om, sit Laar istykker, og maatte skydes.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Lotterie. J Tallotteriets 816 Trækning i Kiøbenhavn ere følgende Nummere udkomne: Til den forestaaende 817 Trækning i Kiøbenhavn kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Døde. Den 21 November paa Egholm, Lars Jensen Ladefogeds Hustrue Anne Marie Kieldsdatter. Her i Aalborg, Den 8 Nyvember Bager Christopher Bergs Enke Johanne Larsdatter, 66 Aar. Den 20 November i Vesterfattigshuus Karen Christensdatter, 65 Aar. S. D. Haarskjærer Gotfried Petersens ældste Datter Anne Cathrine, 7 Aar og 11 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Avertissements. Mandagen den 17 November sidstleden død i Uldsted, Præstegaard, S. T. Hr. Etatsraad Hans Genzenius, det jeg ikke vil undlade at bekiendtgiøre Høidmeldtes respekrive Stært og Vimmer. Udsted Præstegaard den 18 Novbr. N. T. Lund.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Løverdags Morgen den 22 November behagede det alvise Forsyn ved Døden at bortkalde vor elskte Søn, Niels Biørn Lassen, i hans Alders 14de Aar, efter 3 Dages Sygeleie af Børnekopper i Aalborg. Vor respektive Familie, Venner og Bekiendtere bekiendtgiøre vi sørgeligst dette for os smertelige Tab. Forsikrede om, at enhver, som kiendte ham, tager Deel i vor billige Sorg, frabede vi os enhver skrivelig Bevidnelse, som kun fornyer den smertelige Erindring om vort store Tab, det Fornuft, Religion og Tiden ene kan udslette. Nipstrup den 24 November 1800. Paa egne og Hustrues Vegne. Carsten Lassen, Ritmester. Viisdomsbog for den christelige Landmand; paa Dansk udgivet af D. F. Staal; Andet Oplag med en Forerindring af H. H. Hr. Biskop Balle, faaes hos Bogtrykker Wandall smukt indbunden for 3 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Enhver som staaer til Restance med Betaling for bekomne Brænde fra Oxholm, og for tilstillede Auctions Regninger, erindres herved at clarere forinden denne Maaneds Udgang, som den længste Tiid de kan forvente Credit. Aalborg den 22 Novb. 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Da Christen Sørensens Kone, Maren, fra Horsens i Vensyssel, ikke efter mange Anmodninger i trende Aar har indløst sit hos min sal. Farbroder Apotheker Rubner pantsatte Sølv, saa bekiendtgiøres hende herved, at saafremt hun ikke inden 3 Uger fra Dato indløser samme, bliver det ved offentlig Auction solgt med Reservation af min Ret for det der maatte mangle paa fuld Betaling. Aalborg den 24 November 1800. C. L. Rübner, Apoteker.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
En Person, som i dette Aar har erholdt dansk juridisk Examen, ønsker sig Condition som Forvalter ved et Jorde god til næstkommende 1ste Majdag. Nærmerr Efterretning giver Hr. Bogtrykket Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Jndsendt til Arbeidsanstalten den 19 Novbr., som Pigen Anne Marie Erlandsen har betalt i Mulet for sin Undvigelse af sin Tieneste 2 Rd., med Begiering at uddeeles til 4 meest Trængende Fattiglemmer, som er skeet og for samme paa disses Vegne skyldigst takkes. Aalborg den 20 Novbr. 1800. O. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Jeg Undertegnede bekiendtgiør herved for mine Venner og Velyndere, at jeg, tilligemed min Søn, Theater og Portrætmaler i Minateur, i Slesvig; er hertil Aalborg ankommet, og logerer hos Hr. Garver Møller ved Vesterport. Min Søn maler hvad man kalder Creion, og desuden ganske fiin paa Elfenbeen, som kan bæres i Ringe, Jeg selv forfærdiger de forhen alt bekiendte Skyggestykker. Enhver som vil under os deres Arbeide, behager at melde sig hos os. Rothermund, Schilhonetteur.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Et ungt Fruentimmer ønsker, saasnart Leilighed gives, at kunne erholde Tieneste i Middelstanden, for at gaae en Kone tilhaande i hvad der i en Huusholdning forefalder: ja og for at have Tilsyn med Børn, naar de bringes til og fra Læse, eller Syeskole. Vedkommende kunde herom henvende sig til Hr. Kiøbmand Nielsen i Aalborg. Hos Mathias Birch, boende ved Vandbroen paa Hjørnet af Peder Barkes Gyde, kan bekommes saavel Alterlys som andre guld Voxlys at forskjellig Størrelse, ligesom forlanges, naar samme forud hos ham betinges.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
For nogle Dage siden er glemt i min Gaard nogle comme Sække. Hvo samme rigtig tilhører, og kan sige hvad Navn de ere mærkede med, kan imod dette Avert ssements Bekostning og en billig Findeløn lade dem afhente hos Axel Sørrensen. Nørre Sundbye den 22 Novbr. 1800. Af fineste og beste Slags Grønkaal, er at faae hos Jens Pedersen boendes i Kattevadsgaden.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Efter Jndberetning fra vedkommende Herredsfoged, er paa Hansted Strand i Hillerslev Herred, Thisted, Amt, den 29de i forrige Maaned, inddreven med Kiølen i Veiret, et Skibsvrag, hvormed ingen levende Folk var eller derved skal være funden noget Kiendemærke, men det indehavde endeel Genever=Brændeviin, hvoraf den største Deel gik i Havet, og Resten som blev bierget, beløber 46 større og mindre Forstaa gier, hvorpaa vare følgende Mærker: paa de største, som efter Anseende kunde indeholde 9 a 10 Ankere, var ved Spundshullet revet i Træet A. med undertegnede Nummere, og i Bunden paa nogle indbrændt L., og paa een eneste IWCDK. Paa de mindre Foustagier, som omtrent kan indeholde 6 Ankere, var revet i Træet ved Spundshulet 1, og i Bunden paa nogle ligeledes indbrændt Desuden har jeg senere ved Undersøgelse befunden: at Skibsvraget var af Fuhr: at paa en fra Skibskroget bierget Dæksbielre var indbrændt 7 47 1/2 . og at det kiendelig kunde sees at Foustagierne for have været brugte, da nogle gl. Mærker derpaa vare udrevne og gjort ukiendelig. Skibspraget er strax bortsolgt ved offentlig Auction, efter min Foranstaltning, men Geneveret er derimod taget under sikker Bevaring indtil Eieren melder sig. Hvilket herved paa lovlig Maade bekjendtgiøren, og Eieren til forbemeldte strandet Gods indkaldes at leg timere sin Eiendomsret for mig inden den i Loven foreskrevne Tid. Thisted Amthuus den 14. November 1800. Ferslew, Amtmand.
Jyske Efterretninger, 1800-11-25
Over den Gaard her i Sæbye, som forrige Feldbereder, afg. Jens Haslund forhen eiede, og som igien er meget beqvem for en anden Feldbereder, bliver Fredagen den 28 November om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi bemeldte Gaard foretaget og holdet 1ste Auction, Løverdagen næst efter 2den Auction, og Mandagen den 1 December ligeledes Kl. 10 3de og sidste Auction, hvorefter tillige samme Dag bortsælges en Deel Feldbereder Redskaber, samt nogle Sængekleder og anden Boehave, hvilket hermed tilkiendegives. Brorson, Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1800-11-28
Trykkes og udgives 2.