JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Blandinger. General Sarazin som i Aaret 1810 forlod den franske Kystarmee og gik til England, og som i det følgende Aar blev ved en Krigsret, dømt til Døden, som fraværende, sidder nu arresteret i Force og tiltaltes af 3 Koner, som alle tilegne sig ham. 1799 giftede han sig nemlig i Livorno, 1813 i London og 1817 i Bordeaux. Af begge de sidste Ægteskaber ere Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Da Keiser Alexander nyelig reiste fra Paris til Sedan, sprang en Bondedreng op paa Monarkens Vogn, formenende at den hørte til Følget. Paa Keiserens Spørgsmaal, hvad han vilde der svarede Drengen; Jeg vil til Sedvn, for at see Keiseren, som er saa god og ynder os Franskmænd saa godt. Nu velt, saa betragt mig, jeg er Alexander. Den stakkels Dreng, blev saa forlegen at han gav sig til at græde og skyndte sig ned af Vognen; men Keiseren befoel ham at stige op igien, spurgte ham, om han ikke ville følge med ham til Rusland, og da Drengen svarte: Jo! Saa lovede Keiseren ham: "Fordi Forsynet har tilført Dig mig, vil jeg ogsaa sørge for din Fremtid. Paa den sydlige Halvkugle af Jorden fremtræder et nyt Fastland af det Mørke, som har hvilet over det siden Jordklodens første Beboelse af Mennesket, nemlig Nyeholland, et Land der er næsten ligesaa stort, som Europa, som hidtil har lagt hen aldeles ubeboet og ubekiendt, og som staaer aabent for Europæerne at nedsætte sig paa og tage i Besiddelse, naar deres egen Verdensdeel bliver dem for trang. Jntet Land paa Jorden har en besynderligere Beskaffenhed af Naturen en Nyeholland. Dets Kyster have et saa øde, vilde og virkeligt frygteligt Udseende, at enhver maae ræddes for at komme dem nær. Seiladsen dertil er overmaade. farlig, fordi Kysten er paa mange Stæder omgivet af blinde Skiær, og kommer man endelig til Kysterne, saa findes der paa meget faa Steder færsk Vand, ingen spiselige Producter blot høie Fielde, tykke Skove og nogle afskylige og grusomme vilde Menneskeer, der ere sorte som Negere, have meget tynde Arme, Laar og Been, modbydelige abeagtige Ansigtstræk, en tyk Mund der gaaer ud som en Snude, Øinene ligge langt ind i Hovedet og forraade en dyb Ondskab. Dyrene og Planterne paa dette Land, ere saa forskiellige fra de hidtil bekiendte, at man ikke nok kan forundre sig derover; der gives f. Ex, en Odder der har Andenæb, Dyr med Punge til at gjemme deres Unger i med mangehaande andre Slags; og man har seet Spør i Sandet af Menneskefødder, som have opvakt Forhavselse ved deres Størrelse, kort sagt intet Land kan tænkes meere forunderlige end Nyeholland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
En Søeslange har atter viist sig ved de nordamerikanske Kyster. Man antog dens Længde for 200 Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Capitain Bourwel paa Skibet Fatige blev den først vaer og havde det Mod at sætte sig i en Baad og roe allene ud for at skyde paa den med Rifler, af hvilke han tog fem ladte med sig. Uhyret nærmede sig. Uagtet det tilbageblevne Skibsmandskab advarer ham, roer han dog imod Slangen, som i en 15 Fods Afstand ligger med opspillet Gab. Bourwell tager en Riffel, lægger an paa Reilingen af Baaden og skyder Uhyret, og 5 Fods Afstand, lige ind i Svælget. Uhyret udstøder et græsseligt Brøl og dukker sig ned i Vandet, som rundtom farves af Blod. Forinden Bourwell kan drage sig tilbage er det kommet frem igien, raser omkring i Havet, og slaaer saaledes med sin uhyre Krop omkring sig, at der kommer Bølger frem som i en Storm. Atter dukker det; Trykket af dets Krop foraarsager et Hvirvelsvælg, som drager Baaden ned med til det vrede saarede Dyr, som man, fra Skibet af, tydelig kunde see staae opreist med aabent Svælg for at sluge sin kjække Fiende. Baaden med Capit. Bourwell, Aarer, Rifler og Tilbehør, foer ned i det gyselige Gab og Havet lukkede sig over denne rædsomme Schene. Det torden slagne Mandskab udbryder i et Forfærdelsesskrig og vil, da Skibet kun er 7 engelske Mile fra Bostons Havn, vende om og indberette den skrækkelige Begivenhed. Reppe er Beslutningen iværksat, før Skibsdrengen raaber: "Der er Slangen. igien, Alt styrter nu til, og seer Uhyret hæve sig langsomt opad imod Siden af Skibet, det giør voldsomme Krampebevægelser, saa at man tydelig kan see at det lider. Dets Vridninger ere undertiden saa stærke at Skibet gaaer op og ned derved. Pludselig aabner Slangen sit Gab under et rædsomt Brøl, og som en Pil farer Capitainen og Baad ud i Havet, og reddes af Skibets anden Baad. Han var heel og holden kun giennemblødt af Uhyrets Blod, og havde ikkun mistet sin 6 trekantede Hat i Uhyrets Svælg. Slangen foer nu aft sted uden at foretage sig videre med Skibet, hvor en Fest høitideligholdt det lykkelige Udfald af en Begivenhed, der i Begyndelsen tegnede saaskrækkelig. (Uddraget af Skibs=Protocollen, underskrevet af Capit. og Mandskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Jndenlandske Efterretninger. Corsøer, den 27de Decbr. J Tirsdags Aftes ankom hertil den nye Kongelige Postlagt som i Efteraaret er bygget i Svendborg isteden for den gamle som blev kasseret, den overfører i Dag for første Gang den Kongel. Brevpost til Nyborg. Anden Jnsedags Morgen hendtes i Hulbye Mølle den græsselige Ulykke, at Mølleren Hans Nielsen skiød sin Kone, ihiel. Sagen forholder sig saaledes, Manden havde nogle Dage forveien kiøbt en gl. Hest til at skyde Ræve i, til denne havde nogle Hunde faaet Vane at gaae til og æde om Natten, om Morgenen tidlig erfarer Mølleren at Hundene ere kommet igien, og uden at tænke videre derover gaaer ud af Døren med sit Gevær, han seer noget røre sig ligefor, troer det er en Hund, brænder løs og skyder sin egen Kone, som i en Ærinde er gaaet udenfor Huset, Skuddet traf i den ene Side, og hun døde et var Timer efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
En Landboer, som i flere Aar har med taaleligt Held gjort Veirbemærkninger forud, har i Dagen forelagt Publikum følgende sine Forvantninger for Aaret 1819, uden iøvrigt at ville have dem anseet for andet end rimelige Gisninger: " Januar, ustadig, saarere vaad (hvorved for Vintermaanederne forstaaes Snee eller Regn end tør; Februar: i Slutningen ustadig og da snarere vaad end tør; Marts i Midten ligedan; April i Slutningen ligedan; Mai, i Begyndelsen og Slutningen ligedan; Juni i Midten ligedan Julii, i første Halvdeel ligedan; August: i Begyndelsen, ligedan; September, som Januar; October og November: i Begyndelsen og Slutningen ustadige, og da snarere vaade end tørre; December, som Januar og September. Den Tid af Maanederne, der ei her findes bemærket, vil venteligen blive af mere tør end vaad Karacteer. I det Hile tager torde vel Aaret blive af de meer vaade, men vel og frugthart. En ret smuk Paaske, en maadelig Pintse og den ikke allerbehageligste Dyrehaugetid kunne de ærede Kiøbenhavnere efter al Rimelighed vente. Midlertid, det tør blive bedre end Bogen spaaer, siger det gamle Ordsprog, og dermed ville vi trøste hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
J Skilderiet spørges hvorfor Almanakken endnu stedse koster en Mark (i Kiøbenhavn, og om den ikke, da Man indtil Aaret 1807 har kunne sælge den for 2 a 3 s. nu i det mindste kunde sælges for 8 a 12 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Odense. Jgaar indtraf her den ulykkelige Hændelse, at en aldrende Kone, ved at falde af en Vogn, brød og knuste saaledes det høire Been og Fod, at der endog fandtes Stykker af Bener i Vognen, da hun var hiemkiørt. Ved Distrikschirurgens Hr. Dr. Hellwegs gode Foranstaltning blev hun strax bragt til Hospitalet. Tilfældet er saa meget beklageligere, som det ramte en fattig stræbsom Familie, og Manden, Vævermester Mogens Agerøe, boende i Dandse strædet, baade er uden synderlig Fortieneste og, som gammel og skrøbelig Mand, nu berøver daglig Pleie og Tilsyn, uden Menneskevenners deeltagende Hielp, maa sukke under Byrden af den nogne Armod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Aarhuus. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand agter at indtræffe her til Byen næstkommende Fredag den 1ste Januar for at modtage Høisammes Regiment, som Dagen efter her forventes. Hs. Høihed vil i nogle Dage glæde Byen med Sin Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Aalborg. I Løverdags kom hertil 185 russiske Skibs Soldater tilligemed 7 Officerer, som paa Hiemre, sen fra Spanien have havt det Uheld at forlise ved Skagen. Chefen, Hr. von Rodmanow er Captain af første Classe i den Russiske Sø Etat og Ridder af adskillige Ordener. De opholde sig nu i Aalborg. Slesvig, den 20de Decbr. Med glad Følelse af Tak imod Forsynet, som i afvigte Sommer reddede Hans høifyrstelige Durchlauchtighed, Landgreve Carl til Hessen fra en svær Sygdom, og bragte ham lykkeligen tilbage til os fra Restitutionsreisen til Tydskland, høitideligholdt vi ogsaa dette Aar den 19de Decbr., som vor inderlig elskede Fyrstes Fødselsdag. Aftenen for Festen gav Selskabet Harmonien en Concert, i hvilken det behagede Deres Durchlanchtigheder, den fra Frankerig tilbagekomne Prinds Friderich og Hertugen af Holsteen Beck tilligemed hans Frue Gemalinde at tage Deel. Det meget talrige Selskab vilde just begive sig til Bord, da den ærværdige Fyrste=Nestor traad ind og forherligede Festen med sin Nærværelse. Rørt og fuld af Glæde hilsede Selskaber den høivigtige Dag, i det det udbragte Hans Høifyrstelige Durchlauchtigheds Sundhed, som Høistsamme besvarede med en Togst for de gode Slesvigere. Den almindelige Glæde forvandlede Concertsalen pludseligen til en Dandsesal, og imedens de øvrige Durchlantige Herskaber oplivede Festen i de Dandsendes Rækker, saae den ærværdige Olding endnu en Tiidlang paa Forlystelserne, og yttrede i de hulrigste Udtryk sin Tilfredshed. Den inderlige Deeltagelse i Dagens Glæde forlængede Festen til langt ud paa Morgenstunden. Nyt Middel til at anstryge Bygninger med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Det har især i de senere Tider ikke været ualmindeligt at man har anstrøget det Udvendige af Bygningerne med Oliefarve, hvilket baade er behageligere for Øiet og tillige fordeelagtigere for Muren, som derved beskyttes for Fugtighed. J Frankrig er man nu gaaet et Skridt, videre, i Stedet for Oliefarven lader man nemlig saavel det Udvendige af Murene, som og undertiden de indvendige Vægge i Værelserne overtrække med et af Chemikeren Thenard opfunden Cement, som nøie forbinder sig med Muurstenene, giver Væggen et smukt Udseende, gjør den meere varig, og især holder al Fugtighed, hørte. Thenard har opgivet følgende Tilberedelse af dette Cemment: Man blander 93 Dele pulveriseret Muursteen med 7 Dele fiinstødt Sølverglød, og giør dette Pulver med Linolie til en Deig af samme Fasthed som blødt Gips. Naar man vil stryge en Muur dermed saa maae først den Flade, som man anbringer det paa, nøie afpudses, renses og befries fra alle løse Dele. Saa raader Hermelin (der i London har faaet Patent paa en lignende Art Cemment) at overstryge Murene med kogt Linolie, paa det at ikke den Olie, som udgjør en Deel af Cemmentet, alt for hurtigt skal indsuges. Thenard fordrer derimod, at Væggen, istedetfor at stryges med varm Linolie, blot skal fugtes med en i Vand dyppet Svamp. Cementet selv lægges derefter paa, ligesom Gips. Dersom der, naar man er færdig, skulde vise sig Revner, saa blive de udbedrede paa samme Maade. I en Tid af 3 til 4 Dage er det almindeligviis tørt, og Massen saa haard, at man kan ride i Jern med den. De dermed belagte Bygninger erholde derved et Udseende, som er endnu skiønnere og regelmæssigere end hvis de vare opførte af store hugne Steen. Middel til at forbedre slet Viin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Det har allerede længe ikke været ubekiendt, at man kan forbedre slet Viin ved at sætte Sukker til den Dette Middel har istor en Franskmand benyttet sig af med megen Held. Han dog en Muid Viin af umodne frosne Druer og satte 8 a 9 Pund Cassonade Sukker dertil. Vinen gjærede fra Octbr. til Jam, og var da lig Viine fra gode Aar. Naar den blev aftappet og man satte 1. Lod Candissukker til hver Flaske, saa erholdt man en skummende Viin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Kiøbenhavns Børs=Cours, d. 29de Decbr. Hamb. 2 M. 241, a vista 247. Amsterdam 2 M. 224. London 2 M. 10 Rbdlr. Specier, 256, solgtes til 15 Rbmk. 5 sk. Committesedler (med. Rente fra 1 Jan. 1818) 101 enhalv pr. 100. Oblig. (ud. Renter fra 11 Decbr. d. A. ) 89. Norske Rigsbanksedler 20 a 20 enhalv. - Disconto 8 Pd. Svenske Sdl. 64 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Ved Tallotteriets 1131 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 45. 54. 83. 52. 24. ventss Enker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
At vor elskede Moder Sophie Venedigte Fos efter et Dagen Sygdom endte sit fordiske Liv første Jule, dag den 25de Decbr., bekiendtgiøres herved fraværende Venner og Bekiendtere. Hendes Alder bragte hun til det 71de Aar, og over et halvt Aarhundrede levede hun blandt et Folk, der stedse var hende hengiven, og hvis Yndest og Agtelse hun tilligemed sine Børns Velsignelse bringer med sig i Graven. Med et virkeligt følsømt og menneskekjærligt Hierte, forbandt hun en sielden Sinds Munterhed, der hverken i Gienvordigheds eller Alderdoms Dage forlod hende. Med Gud og næsten levede hun i Fred og døde i Fred. - Fred med hendes Støv. Hodde Præstegaard, den 28de Decbr. 1818. Paa egne og Sødskendes Vegne, os
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
J Følge vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver, ved offentlig Auction, bortsolgt den, Ditil f. Thuesen. torhen tilhørende i Eritzge Bye og Sogn, tæt ved Snog bør beliggende og nu af Søren Andersen besiddende Selveiergaard, der skylder af Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. enhalv Afhum. Første Auction afholdes Onsdagen den 3die Febr. 2den Auction Onsdagen, den 17de Febr., begge paa Fredericia Aaadhuus, Formiddag Kl. 10, hvorimod 3die Auction afholdes paa selpe Gaarden Torsdagen den 4de Marti indkommende Aar 1819. Lysthavende vilde behagelig give Møde, da Auctionsconditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Herredscontoiret i Fredericia, den 29de Decbr. 1818. Babbil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Efter Dom og lidlæg foretagen uction, 1ste Gang Torsdagen den 4de Febr. førstkommende over: 1) Stedet Frydendal paa Sandvad Mark i Hveisel Sogn ved Veile, der har tilhørt Christen Poulsen, sammesteds og staaer for Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr., enhalv Album. 2) En Gaard i Sandved Bye i bemeldte Sogn, der har tilhørt Christen Pedræsen sammesteds og staaer for Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 nietiendedeel Alb. 3) Et Huus i Hveisel Bye, i bemeldte Sogn, der har tilhort Poul Christensen sammesteds. Auctionen holdes paa Raadhuset i Veile om Formiddagen Kl. 10. Herredscontoiret i Veile, den 23de Decbr. 1818. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Efter Dom og idlæg foretages. Auction, 1ste Gang, Torsdagen den 4de Febr. førstkommende over den Selveter Hans Christiansen i Førsthalle i Norup Sogn, ved Veile tilhørende Gaard sammesteds af Hartkorn 1 Tde. 3 Fdkr. Auctionen holdes paa Raadhuset i Veile, om Formiddagen Kl. 10. Herredscontoiret i Veile, den 23de Decbr. 1818. Hersleb. I Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling under 17de Novbr. d. A. som er læst ved Hjerm Ginding Herreders Ret d. 27de s. M. og ved den Kongelige Lands=Overret i Viborg den 7de dennes, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclui et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa min afgangne Mand Etatsraad Mogens Christian Skows eller mit hans efterlevende Enkes Boe, af hvilkensomhelst Natur i navnlig Maade saadan Fordring end maatte være, eller paa hvilkensomhelst Anledning den maatte grunde sig, til samme for mig, boende her paa Gaarden, eller for min med underskrevne Laugværge Provst A. F. Skow i Hierum ved Holstebroe inden den fastsatte Tids Forløb vedbørlig at anmelde og beviisliggjore, da Enhver skal vederfares Ret. efter Loven. Wolstrup, den 18de December 1818. Øllgaard Sophie Skov Som Laugværge. fød Grub. A. F. Skow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Da afdøde Sognefoged Hans Christensen Juhlsi Ordrup, Toftiund Sogn, til Concours opgivne Gaarde, sammesteds, ved offentlig Auction skal bortsælges Mandagen den 11te Jan. næste Aar, og strax efter at Gaardene ere solgte, skal ogsaa hele Besætningen, samt Møbiliemassen, bortsælges; saa bekiendtgiøres dette herved til Liebhaberes Efterretning. Paa Gaardene avles 220 a 230 Læsser Høe, og i de sidste Aar er fødret 90 Stude, 10 Køer, 10 a 12 Heste, en 12 a 14 Faar. Udsæden bestaaer af 22 til 24 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 50 til 60 Tdr. Havre og 5 a 10 Tor. Boghvede. Til begge Gaardene findes det fornødne Brændsel og Mergel i Overflødighed. Bygningerne ere i god Stand. Toftlund udi Nør=Rangstrup Herredsfogderie, den 11te E. J. Clausen. Decbr. 1818.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-01
Udi et i Colding oprettet Jnstitut til unge Jomfruers Oplærelse udi de finere Fruentimmer Arbeider saavelsom udi det tydske og franske Sprog med mere, bliver nogle Pladser ledige til næstkommende 1ste April 1819, hvortil Elever kunne optages. De Forældre, som maatte attraa deres Døttre underviiste udi dette Jnstitut, ville behage saasnart mueligt at henvende dem til Mamsel Kompsti Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur, Hamb. Corresp. og Børsen halle.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Fra Constantinopel skrives den 25de Novbr. lang Tid har man ikke hørt Kanonerne tordne i Constantinopel, som i denne Tid. Tre Dage i Rad have Artillerie=Salver forkyndet at Porten har faaet officiel Bekræftelse paa den af Jbrahim Pascha tilfegtede Seier, over Wechabitterne. Man anseer denne Seier baade apolitisk og religiøs vigtig, da ikke allene en talrig oprørst 1 Folkemasse er underkastet ved den, men Medina og Mekke, hine af Musselmændene saa helligholdte Steder, ere ogsaa gienvundne. Alle Batterier, Forskandsninger, samt 80 Stykker Skyts, faldt i Skierherrernes Hænder og 20,000 Rbeller, hvoriblandt flere Anførere, bleve nedsablede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Den nyendnævnte Hospodar af Walachiet, AlerSutzo, blev den 7de opkaldt til Porten og iført den den brugelige Kappe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
J Scutari udbrød Jldebrand den 12te dennes, ved hvilken blandt andet ogsaa brændte en Muselin=Fabrik med alle dens Maskiner og Forraad. Man vurderer, Skaden til 6 Millioner Piastre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Wien, den 23de Decbr. Hs. K. K. Apostol. Majestæt har behaget at benaade den franske Minister - og Statssecretair Hertugen af Richelien, med den Kongelige Ungarske St. Stephans Ordens Storkors. Den unge Forbryder (Grev Belecznay) som forrige Sommer myrdede sin Fader paa en oprørsk Maade, og saa arresteret i Pesth har, ved Hielp af Fangevogterens Søn fundet Leilighed til at undvige. Han gik lige til hans Faders, ikke langt fra Pesth beliggende Gods, aftvang under de græsseligste Trudfler, Forvalteren nogle Penge, og vendte derpaa tilhest og bevæbnet tilbage til Pesth. Her begav han sig til en Skiøges Huus, med hvem han tidligere havde havt Omgang, og da Øvrigheden opdagede hans Opholdsted, tillukte han Huset, værgede sig som en Fortvivlet, dræbte een af de udsendte Politiebetiente og overgav sig endelig under den Betingelse, at det skulle være ham tilladt at affyre 2 Pistoler i Luften forinden hans Overgivelse. Han sidder nu atter i Arrest, og venter sin velfortiente Straf. Den 31te Octbr. viste sig, i Egnen af Mehadia ikke langt fra Banats, Kl. 9 Aften, sydostlig paa Horisonten en ildrød, uregelmæssig Masse, hvilken sildigere antog en langagtig Form, opløste sig i mange til Jorden, faldende Funker uden lydelig Knald, og syntes at omgive den heele Egn i en lys, 5 Minuter vedvarende Jld. Man saae herpaa i længere Tid en lysende, næsten ildrod med nogle sorte Pletter forsynet langtig Masse, hvilken, efter at den ligesom dette sig i Midten, dannede 2 uregelmæssige, bestandig lysende Halvparteer, som efterhaanden bleve mindre og endelig forsvandt. Firmamentet var klart og stiernefuldt, og det var Vindstille, Thermometret, som om Morgenen Kl. 7 11 1/28. om Middagen 190, stod under Synet paa 1 11 Reaumur) Barometret 287. Sandsynlig var dette Luftsyn, som ogsaa saaes i nordlige Egne af Bonats, af electrisk Natur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Keiser Aleranders Afreise herfra er bestemt til idag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Den 18de og 19de fandt de store Maneuvrer og Krigsøvelser her i Prater og paa Sunmeringer Hede Sted. 20,000 Mand af alle Sorter Militair, vare tilstæde. Med nedlagt Sabel, førte Keiser Allexander selv det Jnfanterieregiment for hvilket han er Chef forbi vor Monark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Blandt de Keiseren af Rusland forestillede Personer, er ogsaa Hjeronimus Bonaparte. - Den af sine mangfoldige Krigsulykker bekiendte General Mack, gav Keiseren ligeledes naadig Andience. Madvid, d. 8de Decbr. Alle Personer, være sig Jndfødte eller Fremmede, som komme til Spanien ere paalagte at betale 10 Fr. for Pas. Alle Fremmede, kunne reise paa de af deres Gesandt eller deres i Hovedstaden residerende Consul udstædte Passer, men de maae erlægge ovenmeldte 10 Frankr. Hensigten af deres Reise maae være anført i Passet. I la Mancha og Andalusien er det farligt at reise uden Militair=Bedækning, i sidste Provinds maae Courerer ledsages af 30 Mand. For nogle Dage siden viste sig en talrig Bande ved Oronoco, kun 10 Mile fra Madrid, fordrede Contribution og udøvede store Ryggesløsheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Paris, d. 23de Decbr. Politieretten har dømt Cantillon, som er beskyldt for at have skudt paa Hert. af Wellingtons Vogn, at stilles for den Kl. Ret, tilligemed hans Medskyldige, Martinet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
I Chateaudun er en Deel af de over Staden hængende Klipper nedstyrtet. Flere Jndvaanere havde bygget deres Huse tæt under dem og indhugget deres Kieldere i selve Klipperne. 4 saadanne Huuse ere begravede under dem og 7 Mennesker hvoraf 6 ere fundne døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Et stort Antal Franskmænd ere i denne Tid paa videnskabelige Reiser. Man nævner, især Capitain Fredeiner, som er afseilet til den sydlige Halvkugle med Corbetten Urania. Han er overdraget nærmere at bestemme Jordens Skikkelse, anstille Undersøgelser over Magnetens Afvigelser og over Jnsiteten af magnetisk. Kraft, samle meterologiske og physikaliske Jagttagelsen og endelig naturhistoriske, med Hensyn til Dyrene. Efter ham nævner man Directeuren for den Kongl. Have i Pondichery, Leschenault la Tour, som paa Regieringens Bekostning, gjør en Reise til det Indre af Ostindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Fra Naltimore skrives: At 18 Handelshuse, skal i kort Tid have fortient uhyre Summer, (man regner 200 Millioner Dollars) ved at forskaffe sig Kaperbreve af Jnsurgent=Chefen Artigas og udruste Kapere under hans Flag, ved hvilke hidtil er taget et stort Antal rigtladte Portugisiske og Spanske Skibe. Jnsurgent Kapernes Røverier ere nu langt videre udstrakte end Barbareskernes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Blandinger. I Leipzig har en Registrator bestiaalet Kredsdeputationskassen for flere Tusinde Rigsdaler, han har angivet sig selv og er arresteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Senatet i Turin har med Hensyn til de mange især grove Forbrydelser, som i dette Aar og især i November Maaned, ere begaaede i Alepandrien, tilstaaet enhver Angiver 200 Livres, og den Skyldige som angiver sin Medskyldige, Friehed for Straf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Den 9de Decbr. Kl. 8 om Aftenen, sporede man i Parma flere heftige Jordrystelser. J Nærheden af Staden styrtede en Kirke ned og i Byen selv faldt flere Skorstene ned paa Gaderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-01-05
Efter Præsten i St. Gallen, i Schweitz, Hr. Zollikofers Skrift: "Den østlige Deel af mit Fædreneland c., havde Canton St. Gallen (som 1809 omtrent talte en Befolkning af 135,000 Siele paa 40 Qvadratmile) i Aaret 1817. - 749 Ægtevielser, 3905 Fødte, 8067 Døde, en Folkeformindskelse af 4512 Jndividuer, eller 12 af Befolkningen; dets Antal Fattige beløb sig til 26,000 Kanton Appenzell omtrent en Befolkning af 50,000 Siele paa 8 Qvadratmile, havde samme Aar 149 Ægtevielser, 1384 Fødte, 4514 Døde, en Folkeformindskelse af 3130 Jndividuer eller 1 og 18,000 Fattige. J begge Kantoner Fødte 5289 og 12,581 Døde, altsaa 7291 eller 1/2 flere Døde end Fødte.