JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Blandinger. J Maribo Avis læses Følgende: "Høivandet ved Kramnidse og Rødby, Natten til den 1ste Dennes, var frygteligere og meere vidt omgribende end man troede ved første Fortælling. Først henad Morgenstunden, omtrent imellem Kl. 3 og 4, da Stormen havde lagt sig, bemærkede enkelte Beboere i Rødby, at Vandet begyndte at stige ualmindelig hurtig. Jnden en Time viste det sig i Gaderne og ligesaa hurtig omflød det Byens nordre Side saa aldeles, at det gik over Landeveien Østen for Samme. Nu trængte det ind i Byen saavel fra Nord som Øst. J den søndre Deel, især ved Vester= og Frue Gade, hvor Byen er lavest, stod Værelserne under Vand, og gamle Folk og Børn maatte, for at undgaae den dem truende Livsfare (thi indtil Kl. 7 om Morgenen vedblev Vandet at stige), transporteres paa Vogne til mindre farlige Steder. Adskillige bleve først vækkede af deres Søvn, da Vandet indfandt sig i Sengene. Endnu manglende Dagens Lys, syntes Faren saameget større, og da Menneskers Raaben, om Hjælp og Creaturernes Hylen i Staldene, hvor Vandet stod meget højt, blandede sig imellem hinanden, steeg Angesten end mere. Ved Daggry, omtrent Kl. 7, var Vandet paa sit høieste Punct, og saavidt Øiet, da Dagen indfandt sig, kunde skue, saaes henud over Kramnidse næsten intet andet end Vand, da dette ganske havde overskyllet Øen Lids, naar undtages den paa samme værende Bygning. Ogsaa Øen Lang leed betydeligt. Skjønt ingen Mennesker eller Kreaturer forulykkedes i Rødby, ere Beboerne dog at beklage, da flere Brønde og samtlige Vandsteder for Kreature bleve fyldte med Saltvand, foruden at Byens Jorder ogsaa overskylledes af dette; men fremfor alle led Eieren af Øen Lids saa betydeligt, at han vist fortjener Landsfaderens, vor allernaadigste Konges Opmærksomhed. - Vandet, der var circa 4 Alen over det sædvanlige Flodemaal, stod en heel Dag saa højt paa bemeldte Ø, at Skipper Adam der var stationeret ved Kramnidse, gik om Formiddagen Kl. 10 med en Baad, som fører 30 Tønder Korn, lige over Øen, gik derefter Norden om Rødbye og til Alles Forundring kastede sit Anker ved denne Byes østre Port, hvor en Seiler vist aldrig har været seet før. Om Eftermiddagen (thi Vandet sank meget langsomt) seilede Adam, med fuld Last i Baaden, samme Vei tilbage. - Ogsaa i den øvrige sydlige Deel af Lolland, sporedes bemeldte rædsomme Høivand. Vesten for Rødby, i Byerne Gjerringe, Viet og Thiersted, under Grevskabet Christianssæde, gik Vandet ikke allene over betydelige Strækninger Agerland; men endog ind i flere Bygninger; og Østen for Rødby, til henimod Nysted, leed Beboerne, i større eller mindre Grad paa samme Maade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
2de eenlig boende gamle Folk ved Bjernisse, bleve først reddede, da Vandet stod 2 Alen højt i deres Værelse. J samme By skal 4 Heste være druknede. - En Jagt ladet med Byg, hjemmehørende paa Femmern, og ført af en Skipper Lythmann, laae hiin rædsomme Nat for Anker ikke langt fra Kramnidse. Den drev ind paa dette Land, hvor den endnu ligger. - Ved Toldstedet Bandholm, vorde Vandet bemeldte Morgen 6 Fod over det sædvanlige Flodmaal. Naar undtages, at nogle Pramme og Baade dreve løse, og nogle af Knuhtenborgs Marker bestrøges af Vandet, anrettede det ingen Skade der.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Skibsefterretninger. Lissabon 17de Novbr. Jndkom Briggen Carolina, Capt. N. Anthonisen fra Aalborg. Liste over de til Hals indkomne og afseilede Skibe. Den 12te December. Jndk., M. Jversen af Nibe fra Kjøbenhavn med Tøndestaver og Tjære m.m. N. Nissen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Stykgods. J. Hanefeldt af Nibe fra Kjøbenhavn med Tøndestaver, Tjære og Stykgods. - Vinden S. O. Den 13de. Jndk., J. A. Rauberg af Aalborg fra Udbyhøi, med en Ladning Jern og Spiger, fra den der indstrandede Jagt Skipper Jensen af Aalborg - Afs., P. Jensen af Boderne til Kjøbenhavn med saltede Sild. N. Hansen af og til Helsingøer med saltede Sild og saltet Kjød m. m. - Vinden S. Den 14de. Afs., A. C. Smidt af Aalborg til England med Byg. - Vinden S. Beliggende ved Hals for contra Vind. Skipperne Otzen, Staugaard, Andreasen, Hjelm, Serritzlev, Nisted, Th. Clausen og C. Pank, m. fl. Smaaefartøier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 16de December. Jndcl. N. Steffensen fra Helsingøer, med Frugt, Hvedemeel, Boghvedegryn og Kartofler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Aalborg Kirker. 4de Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schierup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Gad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Ægteviede. Den 3die December, Ungkarl Fisker S.A. Schou og Pigen J. Sørensdatter. Den 16de, Styrmand J. Bech og Pigen M. Andersdatter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Døbte. Den 16de December, Sergeant S. J. Maarup's Datter, Jngeborg Kirstine Sophie, Fadd. Frue Koefoed, Jfr. Bøggild, Capitainerne v. Hegermann og v. Vosse Collecteur Bech, Kjøbmand Holst. - Den 18de, Toldbetjent P. J. Møllers Datter, Anne Kirstine, Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Meyer, Toldbetjenterne Schou og Aagaard. - Naalemagermester Chr. Østergaards Søn, Ludvig; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Meyer, Brændeviinsbrænder Svendsen, Bagermester Handrup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Begravede. Den 2den December, Skrædermester J. Stands Datter, Henriette Christiane, 7 Uger. Christen Molses Enke af Løkken, Johanne Petersdatter, 70 Aar. - Den 3die, Skipper A. Holms Søn, Søren, 11 Dage. - Den 10de, Skomagermester Jens Hansen, 73 Aar. - Den 12te, Reebstagermester Thomas Holst, 50 Aar. Slagter Lars Sørensen, Grindsteds Søn, Jens Peter, 8 Dage. - Den 15de, Tømmersvend Jens Nielsen Møllers Enke, Johanne Pedersdatter, 70 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Ved Tallotteriets 1252de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 90. 21. 25. 67. 45.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Bekiendtgjørelser. J den saakaldte Memhauges Gaard paa Algaden, er til billige Priser at faae bedste Gravenstener og Madæbler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Hollandsk Klæde. fiin sort og dito mørkblaat til særdeles billig Priis, er mig indleveret til Udsalg. N. W. Assens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
En gaarig sorthjelmet Stud, mærket M. paa venstre Horn og Lænd, er for 3 Uger siden bortløben. For Tilvejebringelsen faaes en Douceur og Udgifternes Erstatning, af Joh. Møller paa Bangsbo.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Den afdøde Landmaaler Hald forhen tilhørende Gaard i N. Sundbye, der nu eies af Skipper Larsen, og som i forrige Sommer af nye er opbygt og velindrettet til Gjæstgiverie, samt tilliggende Jordeiendom med nedlagt Vintersæd, og et complet Brændeviinstøi, tilligemed et Gaarden vedliggende Leiehuus, er underhaanden at erholde tilkjøbs paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt at Eiendommen kan tiltrædes næste 1ste Mai 1826, og en Deel af Kjøbesummen blive indestaaende i samme. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes behagelige Underretning, ligesom og at Accordt kan skee med Undertegnede, som har Salget i Commission. Aalborg, den 10de December 1825. N. Dannisøe. Procurator. Rybsahm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Friske Appelsiner faaes hos Hollandsk Genever a 2 Mk. 4 sk. pr. Pot faaes hos Rybsahm. Almanakker for 1826 a 100de 9 Rbd. 3 Mk. hos Rottbøll Sadolin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Auctioner. Onsdagen den 21de Dennes og følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver paa Thorup Strand i VesterhanHerred holden offentlig Auction, over circa 60 Skippund, i større og mindre Grad havereret Hamp, samt Takkelage, bestaaende af gode Seil, Touge og Ankere m.v., bjerget fra det sammesteds den 4de Dennes indstrandede Fregatskib Alleri kaldet, ført af Capitain Penny fra Petershead i Skotland, paa de Conditioner som paa Auctionsstædet vorder bekjendtgjort, hvoriblandt vil blive som Hovedbetingelse at Kjøberne, betaler enten contant ved Hammerslaget eller naar paafordres, eller og in specie ved Varenes Udlevering. Lysthavende indbydes at give Møde. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 14de December 1825. Kjer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Onsdagen næstkommende 21de December Formiddag Kl. 10, bliver paa Hovedgaarden Leerbek foretaget offentlig Auction over en stor Deel Sejt og Tougværk, 48 Tdr. fiin Tjære P. Potaske, Jernbolter, Trævare, 1 Kobber=Kamin, endeelt Kjøkkentøj, saltet Kjød i Tdr. og andet Proviant, alt ilandbjerget fra en ved Apholmen her ved Byen indstrandet Brig, Christine den 1ste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-17
Den paafølgende 23de December Formiddag Kl. 9, bliver ved Kandestederne i Raaberg Sogn ligeledes afholdt og fentlig Auction over Taqvelagen af en der indstrandet Brig, Fama, bestaaende af 1 Ankertoug, 5 Stkr. af et kappet dito, 1 Kabbeltoug, 3 Skibsankere, 19 forskjellige Seil, staaende og løbende Redskaber, 2 Skibsbaade og Skibsvraget. Formodentlig bliver den 20de i samme Maaned forauctioneret Taqvelagen af Briggen Neptunus, hvis samme inden de Tid kan blive overbragt fra Hirtzholmen her til Byen. Frederikshavn den 14de December 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Sverrig. Den forhen omtalte usædvanlig store og skjønne Vase, som Hans Majestæt har ladet forfærdige ved Elfdals Porbhyr=Værk, er nu ankommen til Stockholm. Den er forfærdiget efter en af Professor Westin til Fuldkommenhed udarbeidet Tegning, i Lighed med en Vase fra Herculanem. Den holder 9 Fod i Høiden og 12 Fod i Breden fra den ene Rand til den anden, Ørene uberegnede, hvilke indnu ikke ere paasatte. Vasens Cavitet rummer 107. os Ovenske Kander. Foden og den underste Deel af Samme ere rislede, og omkring dens øverste Rand løber en Krands iff Løvverk. Da Hans Majestæt havde befluttet, at den kulde forfærdiges, søgte man længe efter en passende Blok, tig man fandt endeligen en, veiende 800 Skpd. og liggende 1 Miil fra Porphyr=Værket. At føre denne frem til st=Værket, kostede stor Møje. J Mai Maaned 1823 benesyndte man at arbeide paa den, og i de sidste Dage af Ocbber d. A. blev man færdig dermed under Porphyr=Værkets Forstander Forsgrens Opsigt. Vasen veier, saadan du den nu er, 55 Skpd. Denne Tyngde har gjort transporten fra Elfdal til Stockholm, 48 3/4 Mile, yderst besværlig; den er bleven ført snart tilvands snart tillands under de største ja næsten uovervindelige Vanskeligheder. til at føre frem Tougværk, Bjælker, Bræder og o. s. v., 2 om vare nødvendige til dens Transport, udfordredes er ejort Antal Heste, men Vasen selv blev for det Meste trukiden af Mandskab, overalt af 120 Mand, men paa nogle richteder og i Bakkerne af 200. For at gjøre Toget noget huntet, havde Hr. Forsgren taget med sig fra Elfdal 2de pillenend, som gik forud tilligemed Trommeslagere. rielmuen i Dalene kappedes om frivilligen at deeltage i ito Transparen, og overalt strømmede Folket til som til en udhøitid. For at gjøre sig et Begreb om Besværligheden af enne Tansport, maa man vide, at allene imellem Tundes og Gignbroe passeredes 21 Broer, som næsten alle haatte bygges og understøttes med Bjælker og Bræder. farten per store Tuna-Broen var i Særdeleshed høist erlig; hi denne Broe er lang, gammel og brøstfældig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Ved Farten fra Smedjebacken til Strømsholm passeredes 25 Sluser. Jagten, som førte den fra Strømsholm, kunde ikke formedelst Rulningen have Seil oppe, men bogseredes frem til Stockholm af et Damp=Fartøi. Passagen igjennem Quick-Sund var saare vanskelig formedelst den usædvanlig stærke Strøm. Den 12te November ankom den til Stockholm saa lykkeligen, at ikke den ringeste, for noget Øje mærkelig Skade har truffet denne collossale Pjeces mange Partier. Man er i dette Øjeblik beskæftiget med at føre denne Vase ud til Hans Majestæts Lyst=Pavillon Rosendal, hvor den kommer til at placeres paa en Piedestal af velhuggen Granit. Gøra-Canal-Directionens Beretning er indgivet til Revisionen for Stats=, Banco= og Rigsgjeldsværket om de i Aaret 1823. 1824 og 1825 foretagne Arbeider ved Canalen. Som Resultat af samme kan nu en uafbrudt Seilads skee fra Roxens østlige Kyster til Vennernes Kyster, paa hvilket Strøg nu 43 Sluser ere færdige, foruden en Mængde andre Bygninger og Anlæg. Vandet er til 9 Fods Dybde indledet i de færdige Canaler, som sammenbinde Søerne Vettern, Boxen og Roxen, paa hvilken Strækning Slusernes Antal er 22. Denne Seilads blev aabnet den 8de October, og udgjør en Strækning af noget over 15 Mile. Vel ere enkelte Anlæg, saasom Sjøtorps Havbygning o. m. ej færdige, men det hindrer ikke, at jo en uafbrudt Fart fra Vesterhavet indtil 1 1/2 Miil nær Østersøen kan skee paa en Vanddybde, som vel endnu i Rødesund kun er 7 til 8 Fod, men dog overstigende det for Trolhætten bestemte. - Canal-Afgivternes Beløb af saadanne Varer og Fartøjer, som ej tilhøre Canalværket, har udgjort 13509 Rd. Banco indtil September Maaneds Udgang. Guatimala.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Der berettes fra Guatimala i Middel=Amerika, at mani denne Provinds og i San Salvador har i de sidste to Aar plantet over to Millioner Cactustræer til CochenilleAvlen; at Jndigo=Høsten indbragte i Aar i San Salvador over 2 Millioner Plastere; at Bjergvæsenet kommer ligeledes i Drift, og at man i 10 Maaneder har myntet over 1000 Mark Guld. – Guatimala er en af de smukkeste og rigeste af de nye Stater i Amerika; den er 260 gro grafiske Mile lang, hvor den er bredest 180, og hvor den er smallest 60 Mile bred. Jordbunden er overordentlig frugtbar, og rig paa ædle Metaller, og de Vulcaner, som have gjæret i Landet, synes nu at have udbrændt (hele den lange andiske Bjergkjæde, som strækker sig igjennem det vestlige Amerika er besat med lutter Skorstene for den underjordiske Jld) derimod ere Jordskjælv hyppige. Hovedstaden Guatimala har 30000 Jndvaanere og hele Republiken 1800000 Jndvaanere. Da Staten blev under den sydamerikanske Revolution forskaanet for indvortes Uroligheder, saa ere mange Mennesker indvandrede i de sidste Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Blandinger. Den 21de November afsagdes Dommen over de fangne Carbonarer i Rom. Angelo Targhini og Leoneda Montanari bleve dømte til Døden, Luigi Spadoni og PompeoGarofalini til Galeistraf paa Livstid, Ludovico Gasbarone og Sebastiano Rice til tiaarig Galeistraf. Den 23de November bleve herpaa de to første halshugne med Guillotinen paa Piaza deel Popolo. Targhini skreg endnu nedfra Skafottet, at han døde som en god Carbonajo.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Den i Vien nylig afdøde Hertug af Lothringen, som i Frankrig førte Titel af Prinds af Lambese, var kongelig Fransk Over-Staldmester, saa at der nu ved hans Afgang er blevet et stort Embede ledigt ved Frankrigs Hof.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Fra Rio de Janeiro vil man vide, at Handelstractater med Frankrig og Østerrig ere allerede sluttede, men skulde først kundgjøres efter Uafhængighedserklæringens Ratification indtræffer fra Lissabon.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Keiseren af Portugal er upasselig og kan ikke give fremmede Ministre Audients. Den Spanske Minister GrevCasaflores har derfor ikke endnu kunnet komme til at overrække sit Befuldmægtigelsesbrev.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Kongen af Frankrig har befundet sig noget upasselig i denne Tid og har maattet høre Messen i sine Gemakker, men har dog imidlertid kunnet give Privat Audientser. Mexicos aarlige Statsindtægt opgives at udgjøre 12377000 Piaster og Udgiften 102920000, saa at der kommer et godt Overskud. Statsgjælden er 2400000 Pund Sterling til 3 Procent aarlig Rente og 3178500 Pund til 6 Procento.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Den forrige Spanske Premierminister Zea Bermudas afgaaer som Minister til Dresden og det hedder, at Kongen skal have paalagt ham at skynde sig saameget muligt med Afreisen. Det lader altsaa som etslags Forviisning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
J England er efter Sigende opfundet en HørspindningsMaskine, som lover en overordentlig stor Omvæltning i denne Vindskibelighedsgren. Man skal dermed kunne trække 200 Alen Garn af et Pund almindelig Hør uden at denne behøver først at brydes. Garn af den Finhed koster ved Valenciennes 1200 Franker (200 Specier) Pundet og forarbeides til de fineste Kniplinger. Jstedetfor Brydning anvender Opfinderen Hr. Kay et Fluidum, hvormed han opløser det slimagtige Stof, hvorved Basten er hæftet til Stænglen, og bringer derved en Finhed af Garn tilveje, som ikke har været at opnaae ved nogen forhen kjendt Fremgangsmaade. Han har erhvervet et Patent paa denne Opfindelse, og har faaet meget betydelige Summer af adskillige Manufacturister i Preston for Tilladelse til at bruge den af ham opfundne Maade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Ved den frygtelige Skovbrand i Ny-Brunsvig er ikke blot Alting over Jorden fortæret, men selv Jorden med paa sine Steder til en Dybde af 1 til 2 Alen. Efter nyeste Beretninger fra Batavia har Raah af Soela angrebet paa Veien fra Batavia til Souraba et Nederlandsk Detachement af 40 Soldater, som ledsagede en Pengeførsel af 200000 Sølv Rupier (omtrent saamange Rigsbankdaler) og taget alle Pengene. Jkke en eneste Mand af Bedækningen reddede sig derfra.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Følgende er det Væsentlige af de Efterretninger, som Courier meddeler om den bekjendte Bergami: "Han opholder sig i Rusland, i det mindste vil den Engelske Captain Price have seet ham der som Gods- og Jurisdictions herre. Han har sin Kone, der omtrent er 60 Aar gammel, og sin Datter, der med en stor Skjønhed foreener mange behagelige Talenter. Han lever paa en stor Fod, har tolv Tjenere, som han behandler meget haardt, en prægtig og stærkt besat Stald, kort Alt, hvad der tilkjendegiver Rigdom. Han bærer den Russiske Uniform med en Decoration, og hvad hans Alder betræffer, saa synes han ikke at være 40 Aar. Han har antaget Navn af en Greve v. Leonwich, og udgiver sig for en Ungersk Adelsmand. Det Gods, han beboer, er i Wolski, en Landsby, der ligger 60 Werster fra St. Petersborg. Kaptain Price, som Forretninger førte derhen, sagde til den Kjøbmand, med hvem han stod i Forbindelse, at han ønskede at sælge en god Engelsk Hest, hvorpaa han var redet derhen. Kjøbmanden svarede, at han kjendte en Adelsmand, til hvem han maaskee godt kunde sælge den, og førte ham til Greven af Leonwich, i hvem Captainen gjenkjendte Bergami, med hvem han engang i Triest havde staaet i fortrolige Forhold. Han tiltalte ham i Begyndelsen paa Jtaliensk, som Bergam lod som han ei forstod; men da hans ubeleilige Gjæst bestormede ham med Spørgsmaal, kunde han ikke længer bevare sit Jncognito og bad ham kun at bevare hans Hemmelighed, fordi Enhver i Rusland virkeligen holdt ham for en ungersk Adelsmand. Bergami har solgt sit berømte Baroni i Mayland, for at kjøbe det Gods, som han nu beboer, og den med samme forbundne Grevetitel. Man træffer hos ham i stor Mængde Jagt= og Fiskeri=Redskaber, og Alt hvad der hører til Ridekunsten. Paa en Steenpille, nær ved hans Slot, seer man den russiske Fane vaje, hvilket antyder, at Eieren af Slottet har den lavere Jurisdiction. Vi ere, slutter Coureren, meget glade over, og det vil ogsaa være vore Læsere behageligt at erfare, at Bergami er Adelsmand og Jurisdictionsherre, og omendskjøndt han har bedet om ikke at forraade denne pludselige Glands for Verden, vilde vi dog ansee det for strafværdigt, om vi vilde fortie endog de mindste Omstændigheder, der angaae denne vigtige Person.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Astronomen Fischer i Vien ansees nu almindeligen for een af de bedste Veirprofeter. Endeel af hans Forudsigelser angaaende indeværende Aar, ere allerede gaaede i Opfyldelse, og den af ham bebudede Hede og Tørke i Julii ere ikke udeblevne. Efter hans Paastand hidrørte dette Aars store Hede derfra, at Solen denne Gang ingen Pletter har.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Af de Pilgrime, som Jubelaaret har samlet i Rom, have omtrent 150 ladet sig omvende til Katholicismen. Formodentlig ere de gangne derhen med det Forsæt, Tyskeren, Brentano skal vise megen Omvendelses-Jver. J Jubelaaret er man ogsaa kommen efter den Afskyelighed, at en Fader havde indmuret sin Datter i 10 Aar, for at arve en hende tilkommende Formue, og det første, dette gode Barn sagde da man befriede hende var: tilføi min Fader, intet Ondt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Under sit Ophold i Taganrog har Keiseren af Rusland udnævnt en ny Mufti, (muhamedansk Biskop) i Orenburg, med en Løn af 2000 Rubler. Herscheel rettede engang sit store Teloskop paa et Sted, af Melkeveien, og lagttog med Nøiagtighed, hvormange Fixstjerner der trak forbi, i et Tidsrum af 41 Minutter. Teloskopets Synskreds omfattede 15 Minutter. Rummet, som i 41 Minutter gjennemløb samme, beløb sig derfor til 5 1/2 Qvadratgrad, eller ligesaa meget Rum som 30 Fuldmaaner vilde indtage. Efter en omtrentlig Bedømmelse befandtes paa dette Rum 258981 Stjerner, Da nu den hele Melkeves omtrent indtager saa stort Rum, som 6000 Fuldmaaner, saa følger deraf, at samme (258981 multipliceret med 200) vil kunne indeholde indtil 50 Millioner Stjerner. Turde man antage, at hver af samme, ligesom vor Sol, havde 5000 Bistjerner, at Planter, Drabanter og Kometer (man anslaaer Antallet af de til vor Sol hørende Kometer omtrent til 5000, (saamange have nemlig Plads, uden at forstyrre hinanden, saa maatte man i Melkeveien kunne regne tohundrede og halvtredsindstyve tusinde Millioner Himmellegemer, Men vor Melkevej er ikke allene tilsyneladende, men ogsaa virkeligen en af de største Stjernehobe, som man hidindtil har opdaget. Slutningen fra den til de øvrige 4 til 5000 allerede bekjendte adskilte Melkeveje- og Taagestjerner vil derfor kun under Jndskrænkelser finde Sted. Alligevel kan det let være, at den hidindtil bekjendte synlige Verden indeholder henved hundredetusinde Billioner store og smaa Himmellegemer, i Særdeleshed da der i dette Rum, og selv i Melkeveien maa gives et uhyre Antal af Sole, som vi formedelst deres Lidenhed ikke kunne see, og følgeligen turde den nøiere Tælling af Melkeveien endnu give et meget større Resultat end de ovenanførte. Selv vor Sol hører til disse mindre Stjerner, i det man har overbeviist sig om, at den seet i den Afstand som den glimrende Sirius (8 Billioner Mile) kun vilde have et meget svagt Skinn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Den mæhriske Greve og Godsejer Magnis har bygget et aldeles ildfast Huus, hvori Alt hvad ellers pleier at være Træ er af Jern. Man har forlængst en Bog om saadanne Bygninger: men til Forsøget skulde rigtignok en formuende Mand og dog siges at denne Bygningsmaade er idet høieste dobbelt saa kostbar som den sædvanlige. En Udgivt, der især for rige Folk maatte fuldkommen opveies ved Sikkerheden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
Paa Drurylanes Skueplads vil en Dværg af 23 1/2 Aars Alder fremstaae, og ved sin Stemmerivalisere med Mad. Catalani.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-19
J Provindsen Abruzzo har man nylig fanget en vilde Pige paa 15 Aar, som ved et Mærke paa hendes Arm erkjendtes for at være af en fornem Familie, og bortstiaalet fra denne i hendes Barndom af Betlere. Man gjør sig nu al mulig Umage for at danne hende, men uden synderligt Held. Kun en ung Læge synes at have gjort Jndtryk paa hende, og det er muligt, at Kjerlighed, som gjør saamangen Anden forrykt, kan gjøre hende fornuftig. For at vaske colørt Cattun eller Sirtz saaledes, at det hverken taber Farve eller Glands, betjener man sig nu i England af et Riis-Askog. Man tager dertil 2 Pd. Riis 8 Pægel Vand, og lader Risen koge ganske blød. Derpaa tager man Vandet af Jlden, kommer det i et Kar og lader det afkjøles. I dette Afkog vasker man Tøiet. Man lader derpaa en anden Portion Riis koge som forhen, naar denne er taget af Jlden, afsier man Risen og kommer den i varmt Vand. J dette vaskes Tøjet ganske reent, man vrider det, dypper det i Flydenheden, hvori Risen er bleven kogt, og hænger det op. Denne Flydenhed giver Tøjet Glands og Stivhed. Efterat det er tørret, bliver det glættet; thi Strygningen med Strygejernet tager Glandsen bort.