Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-06-25
Krigs-Efterretninger. (Af franske Blade og Alt. Merk.) Jkke uden blødende Hjerte over Menneskenes mangehaande Lidelser i de ulykkelige Egne, som ere Krigens Skueplads, men med inderlig Tak til Forsynet, som hidtil for saadan Ulykke forskaanede vort Fædreland, kan Menneskevennen afskrive følgende Skildring af ældre Tildragelser. Da den allierede Armee opstillede sig i Lausit kom over 3000 Bagagevogne som et Romadet og gjennem Landet. Enkelte Afdelinger paa 50 til 100 Vogne bleve staaende paa Markerne, forskjellige Steder, 56 Dage igjennem og alle Græs= og Kløvermarker, ja den frem skydende Sæd afmeiedes og ødelagdes. Mange tusinde Saarede bragte Russerne og Preusserne med sig fra Slaget ved Lützen; til Staden Gørlitz bragtes allene 8000, da der ei var Plads til flere i Bautzen, hvormed Kirker Skoler, og alle andre offentlige Bygninger fyldtes ; man opbyggede desuden Barakker, og havde endda ikke Plads til alle dem, der kom. Man havde ikke Mennesker nod til at forbinde, og hver Nat begroves mangfoldige. J Stadens Omegn laae næsten ligesaa mange. Pludselig kom Ordre at bringe alle de saarede Russer til Buntzlau, og det langt større Antal preussiske til Glatz, Kosakkerne reqvirerede Heste Oxer, og Koer til Transporten, Russerne behandlede Lausitz, som et erobret Land, og vild overalt oprette Forvaltningsraad, som dog ingensteds kom ret i Stand. Paa Slagdagen den 21de var Kanonaden frygtelig, og Alt kom tilsidst i den største Uorden. Den allierede Hærs Tilbagetog dækkedes blot af dens Kavallerie Keiser Alexander og hans Bundsforvant gik mellem Gørlit- og Niesk til Buntzlau. Miloradowitsch dækkede med tordnende Batterier Tilbagetoget ved Reichenbach. En skrækkelig Nat fulgte paa Slagdagen; et frygteligt Tordenveir nedstyrtede Regnstrømme, og Lyn gjennem krydsede det frygtelige Mørke. Rundt omkring støde Landsbyer i Lue, som oplyste Horizonten, Russerne brændte Broerne af paa deres Tilbagetog; de Franske forfulgte alligevel uophørlig. - J Slaget selv var begge Parters Tab betydeligt, og der gjordes kun faa Fanger Saarede opbyngedes atter i tusinde Tal! Denne Dags Aften vare de franske Forposter allerede i Gørlitz, og næste Dag Kl. 1 holdt Keiser Napoleon sit prægtige Indtog der ; om Aftenen var Staden illumineret. Tømmermænsamledes i 4 Miles Afstand, for at istandsætte den af Russerne afbrændte, hidtil bestandig skaanede Broe over NeisRusserne havde for Bortgangen udtømmet Staden saaledes at der i 2 Dage var hverken Brød, Salt, eller Drikkevare at faae, og udenfor Bagerne maatte sættes Skildvagter Dog var der Orden i Staden; men i Omegnen brevMarodørerne deres Uvæsen forskrækkelig. J de Byer, hvor Toget gik igjennem, er der ikke en Hest, Koe, Faar Høne, eller Due, Vinduer, Dørre og Møbler ere sønder, slagne, Frugttræerne afbrændte, o. s. v. Markerne er afædte; mange Steder endog Tagene revne af Husene, J en Historikeren Hr. Anton tilhørende Landsbye ere allene 120 Huse afbrændt. Folkene have adspredt sig og tør ikke vende tilbage af Frygt for Marodørerne, disse Armeernes Schakaler. Navnløs er den Elendighed, som er udgydt over det ulykkelige Lausitz. - Keiser Napoleon blev i Gørliz til den 25de. Han besøgde strax tilfods den saarede General Bruyere, som mistede begge Benene ved den samme Kugle, der dræbte General Kirgener og Marskal Duroc. Næste Dag besøgde Keiseren, ham igjen til Hest, kyssede ham ved Afskeden, og anbefalede ham til Værtindens omhyggeligste Pleie. Keiserens Hovedqvarteer kom derpaa til Buntzlau.