Berlingske Tidende, 1769-01-20
Den 18de som en Søndag, var alting stille. Den 19de begav Cancelliet sig til Raadet, og overantvordede sin Erklæring. (see Tidenden No. 5.) Saasom denne Erklæring, ikke af nogen Stats=Secretaire var underskrevet, saa var det Tegn til at disse havde ogsaa tilsidesat deres Embeders Udøvelse Derefter indfandt Stats=Contoiret sig hos Raadet, og erklærede, at i Følge dets Jnstrux kunne det ingen overordentlige Udgi ter giøre, uden efter Ordre af Kongen og Raadet tilfælles. - Chefferne for Garnisonen indfunde sig en Time derefter, og erklærede, At naar Kongen ikke meere kom i Raadet, kunne de ikke adlyde Raadet. At de vel havde dobbelleret Vagterne om Natten og forstærket Patrouillerne; men de havde gjort dette af dem selv, forat haandhæve den offentlige Sikkerhed, og ikke i Følge den af Raadet givne Ordre." Magistraten, anført af Gouverneuren i Stockholm, indfandt sig ogsaa hos Raadet, og erklærede, an da alle Collegierne havde tilsiddelagt deres Forretninger, og deraf flyder Uorden i den offentlige Forvaltning; da og Forordning til en Rigsdags Udskrivning endnu ikke var udfærdiget; saa fandt Magistraten sig, i Følge Regierings Forfatningen, nødsaget til at forsamle Borgerskabet." Jmidlertid lod Borgmester Schald ved den Leylighed forstaae, at han ikke var af den Meening som hans Medbrødre, og at han betragtede Hs. K. Msts. Omgang at være stridende imod Regierings Formen." Paa Magistratens Erklæring svarede Raadet, at saasom det havde besluttet at give sit bifald til en Rigsdags Holdelse, var det overflødigt at sammenkalde Borgerskabet. - Efterat alle bemeldte Collegier havde begivet sig bort, lod Justice=Cancelleren og Commandeur Erie von Stockenstrom samme 19de December tilfore Raads Protocollen følgende: "Jeg har ikke haft Leylighed, at indfinde mig i Hs. K. Msts. Raad ved dets Medlemmers Andragende, og der at lade mig underrette om den store Forandring, som i disse Dage udi Rigets Regiering har tildraget sig, da det er skeet at Hs. K. M. har entlediget Sig fra den svare Regierings=Byrde, saafremt ikke Rigets Stænder bleve sammenkaldede; men af de umiddelbar derpaa fulgte Skridt har jeg noksom bemærket, hvilken Forstyrring i Regiments=Legemet deraf har reyst sig, hvorover jeg ikke mindre, end alle Hs. K. Msts. tro Undersaatter, er sat i største Uroe og Bestyrtelse. Ved saadan nu alt for vis Tildragelse, og da jeg ikke, som andre Embedsmænd, maa derom vente en besynderlig Bekiendtgiørelse fra Rigs Collegierne, har jeg umuelig kunne tie saa ganske stillet Min Troskabs Eed imod Kongen og Riget, min Jnstrux, og der K. allern. Forordning af Aaret 1766, tilholde: "at Hensigten, med Justice=Canceller Embedet er særdeles vigtig, fordi Grund Lovene, hvorudi Folkets Rettigheder ligge bevarede, ere i Besynderlighed dette Embede anbetroede, og Embedet udfordrer den største Tillid, som et friit Folk kan sætte til nogen Medlem iblant sig. J Følge denne dyre Pligt har jeg nu ikke længer kunne forhale, at legge for Dagen min Bekymring over Sagernes nærværende Tilstand, og over den forladte Tilstand, hvori Rige, synes at være, og end videre at ville geraade, saafremt ikke en hastig Beslutning giør Ende derpaa, saaledes som Grund=Lovene det udfordre. Jeg har til saadan Erklæring Aarsage af et Protocols Udtog, som Deres Excell. Herrer Rigs=Raaderne have udfærdiget til de samtlige Rigs Collegier og andre, hvori det med udtryktelige Ord hedder: "At Rigs Roderet er i en forladt og sørgelig Tilstand, samt i mislige og farlige Omstændigheder. Naar da saaledes en høyst betænkelig Casus tildrager sig, den man maa tilstaae at være uformodentlig, og saadan, som ommeldes ud Slutningen af Rigsdags Ordningens 3 s., naar derhos samme s. tydelig fastsætte, hvorledes dermed skal forholdes, og at i saa Tilfælde skulle Rigets Stænder sammenkaldes, naar en saadan Casus er af den Beskaffenhed, at hverken de Tvivlsmaale, som derved kunne forekomme, ey heller et saa vigtigt Regierings Love, ne og Rigsforfatningen angaaende Spørsmaal, kan af nogen anden, end Rigets Stænder selv, opløses og paakiendes; Naar Hs. M. allern. forlanger, til Rigets Velfærd, at udskrive en Rigsdag hvilket paa den Maade er ingen Forkrænkelseaf Rigets Stænders samt Folkets Frihed og Rettigheder, naar adskillige Rigs=Collegier erklære, at de ved disse Omstændigheder ikke kunne forvalte deres Embeder, saafremt ikke en Rigsdag udskrives, naar man fra alle Hiørnet af Landet hører klage over Execution, og Nød, over Rigets fornemmeste Næringers Undergang, hvilket for de høyere Embedsm. i Riger er saaledes tilkiendegivet, naar det endelig er Rigets Stænder, hven den høyeste Magt til Hielp og Redning er forbeholdet: saa vover jeg, i Steden for det Svar, som jeg paa Embeds Vegne er pligtig at give, udi Protocollen at yttre disse mine uforgribelige Tanker, som ere byggede paa de foranførte og saadanne Grunde, hvilke ved Sagernes nærværende Beskaffenhed bestyrke mig i den Meening, at det er uundgængelig fornødent at Rigets Stænder forderlig sammenkaldes, og at Folket, i sin Bekymring over Rigets sørgelige Tilstand, ønsker saadant, ligesom det i denne Hoved=Stad tydelig lader sig tilsyne."At dette er ligelydende med den øvrige originale Concept, hvoraf et Exemplar legges ved Raads=Protocollen, det bevidner J C. Thomee. (Fortsættelsen følger.)