JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Fra Landshøfdingen i Hernssagn er bekjendtgjort, at Sogtillnepræsten Hedens Hustru er af ham overleveret i ReselKirke paa Midsommerdag, efter Gudstjenestens Slutning, ved en kort Tale, den Guldmedaille H. M. Kongen har skjænket hende at bæres i et grønt Baand om Halsen, for det af hende stiftede Maadeholds-Samfund, som allerede tæller over 200 Medlemmer, og hvis Hovedformaal gaaer ud paa at udrydde den hos Almuen herskende Skik, at give Børn Brændeviin. Vexelen paa Ryggen. Den betydelige Mængde Trævater, som Christiania driver Handel med, bringes dertil paa net uhyre Antal Slæder. Enhver Bonde, der leverer Bræder til Opsynsmanden, faaer skreven et Tegn paa Ryggen med et Stykke Kridt. Nu melder Manden sig hos Grossereren i Staden, viser ham Ryggen, og denne, der nøikjender Tegnene, honorerer Vexelen, og kvitterer sig selv med Børsten. bemærkninger over Vinteren 1833.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
(Af et engelsk Tidsskrift.) Dette Aars Vinter er mærkelig ved Eiendommeligheder, som ikke ofte forekomme i de forskjellige Climaters Temperatur. J Norden har Kulden været meget lempelig; i Danmark har man i de første Dage af Februar hørt Lærkerne, slaae, og i det nordlige Rusland har Kuldens Kraft og Styrke været langt ringere end sædvanligt. J St. Peters borg havde man kun en eneste Dag 18 1/2 R. Graders Kulde; paa den øvrige Tid har Temperaturen været meget mild, og Kulden har ikke længere end i 12 Dage holdt sig paa 10 Grader. Ogsaa i Central-Europa (i Tydskland) har Temperaturen været mild og der er kun falden liden Snee, og i flere Lande næsten ingen. Derimod har den viist sig stræng nok i det europæiske Tyrkie, i Orienten og i CentralAsien, hvor, i afvigte Vinter, Kulden har yttret sig usædvanlig stærk. Den har i Persien og i de sydlige og østlige Provindser af Rusland været næsten magesløs. J Tiflis og Erivan var Vinteren strængere end andetsteds; her, hvori man neppe har kjendt til Vinteren, og hvor ellers Roserne, blomstrede i Januar, har man havt en Kulde af 30 Grader, R., en vinterlig Temperatur, der ellers kun forekommer i det nordligste Dele af Europa. Men intetsteds har Temperaturen i Vinter været mere afvexlede, end i Constantinopel hvor Forandringerne have været overraskende. Fra 15de til 25de Januar var her falden en uhyre Mængde Snee, ledsaget af en stræng Nordenvind som frembragte en Kulde, der endnu skal have overtruffen den fra det navnkundige Aar 1812, J flere Dage vare Communicationerne afbrudte, ligesaameget ved den uhyre Sneemasse, hvorved Veiene vare ufremkommelige, end ved den grumme Kulde. Men pludselig fulgte herpaa en mild Foraars=Temperatur, Kulden forsvandt som ved et Trylleri, og Sneen var smeltet i tvende Dage, en sydlig Vind og et glimrende Soelskin frembragte nu saa hurtigt skjønne og milde Dage, som man ellers i Constantinopel nyder i April og Mai. Vi selv (i England havde i vore vestlige Egne uventet faaet varme Foraarsdage midt i Marts, men som snart igjen afvexlede med de koldeste Dage vi her kjende til.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 18de August førstkommende lader Undertegnede foranstalte en Skiveskydning i Gudumlunds Skov, hvor der skydes med Riffel til en Træhjort, som i 1500 Alens Afstand trækkes langsom frem, og udsættes følgende Præmier : 1ste, 6 Stkr. Sølv Spise= og 6 Stkr. Ditto Theeskeer, 27 Rbd.; 2den, 1 Guld Dameuhr, 9 Specier ; 3die, 1 Fiskeskee med Sølvskaft og 1 Sukkerskee, 11 Rbd.; 4de, 1 Peberbøsse, 6 Rbd.; 5te, 1 Theeskee og en 1 Sukker tang, 4 Rbd., og 6te, 1 Sølv Strikketøi med Kugle, 3 Rbd. Skydningen tager sin Begyndelse præcise Klokken 1 1/2 Eftermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Idet vi bemærke, at Præmierne udsættes om endog den anførte Jndkjøbssum, 69 Rbd., ikke skulde indkomme, tilføies : at Planer ere henlagte hos Hr. Gjæstgiver Petersen og der. Viinhandlere Brunes og Krebs i Aalborg, hvor Subskribenter tegnes. Lindenborg, den 27de Juli 1833. Heibroch. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Rug, særdeles frisk og godt, sælges i skjeppeviis, hos Albert Raffel ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Politi=Placat. Ved forskjellige, angaaende Politivæsenet og god Ordens Overholdelse, emanerede Anordninger er det iblandt andet paabudet: Paa alle Søn= og Helligdage maa under Gudstjenesten ingen Handel i Boutiker finde Sted, hvisaarsag disse skal være tillukkede, og maa ei heller Drik eller Dobbel i samme Tid øves i Vertshusene, ligesaalidet som der maa arbeides paa Værkstederne, eller Frugt og Bagværk ombæres i Gaderne til Salg. Nattesæde i Vertshusene, efter Kl. 10 om Aftenen, maa ikke finde Sted. Haandværksdrenge maa i Almindelighed ei udgaae og omløbe paa Gaderne om Aftenen, efter Kl. 9 om Sommeren og efter Kl. 7 om Vinteren, med mindre de i enkelte Tilfælde og altsaa enkeltviis, maatte have noget nødvendigt Ærinde efter saadan Tid at forrette for deres Mester, og denne i saa Fald vil staae til Ansvar for Drengens Opførsel. Vertshuusholdere, maa ikke tillade Lærredrenge eller andre deslige unge Tjenestefolk, at opholde sig i deres Huse, og der enten at drikke eller spille. Al stærk Kjørsel og Riden paa Gaderne, især ved at dreie omkring et Hjørne, maa ikke finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Enhver, som modtager Reisende, maa, hvad enten de medbringe Pas eller ikke, strax derom gjøre Anmeldelse paa Politikammeret. Ved Bygningers Reparation, maa Plankeværket ei sær tes længer ud paa Gaden, end 2 Alen fra den nederste Grundvoldsteen. Fraspændte Vogne eller Andet, der hindrer den fri Passage, maa ei henstaae paa Gaderne eller Fortougene. Hvilket herved bringes i Erindring, og vil Enhver, som herimod maatte forsee sig, blive indkaldt for Politiretten, til vedbørlig Straf og Undgieldelse efter Anordningerne. Aalborg Politikammer, den 22de Juli 1833. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Undertegnede anbefaler sig med meget gammel Rom til 5 Mk. med Flasken, fortrinlig god Cognac, Vanille og Kryder Chocolade til forskjellige Priser, hvidt og couleurt Punsch=Essents, stødt Riismeel af udmærket Godhed, Cigarrer, Vixlæder, Saalelæder og sorte Kalveskind, Schal spil og m. m. F. W. Stiger, paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
2de Værelser paa Algaden, som nu for Tiden beboes af Hr. Doctor Foersom, ere at faae tilleie i October, hvor som accorderes med Undertegnede. Aalborg, den 26de Juli 1833. W. sal. Kroghs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Skipper L. Bech agter med det første at afseile til Kjøenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behage at henvende sig til Skipper Svarer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Skipper Jacob Christensen agter at afseile om nogle Dage til Kjøbenhavn, alene med Passagerer. De herpaa Reflecterende bedes snarest muligt at melde sig, da Afseilingstiden derefter vil blive bestemt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Vestervig=Kloster Hovedgaard i Thisted Amt, denne for sine udmærkede Jorder bekjendt Avlsgaard, agtes bortsolgt. Gaarden, som er deelt i tvende, under Et drevne, Parceller, har et Hartkorn af 27 Tdr. 1 Skp. 3 Fk. 1 1/2 Alb. fri Hovedgaardstaxt, samt 8 Tdr. 2 Skp. 1 1/2 Alb. contribuabelt; med et Areal af circa 475 Tdr. Land Ager, Eng og Hede, og tvende uopskjærlige Tørvemoser. Dens aarlige Udsæd er circa 20 Tdr. Rug, 60 a 70 Tdr. Byg, 110 Tdr. Havre. Den aarlige Høavl er 120 Læs Enghø og 30 a 60 Læs Borhs. Besætningen er Sommer og Vinter 130 Stkr. stort Qvæg 100 Stkr. Faar og 16 Heste. Bøndergodset har et Hartkorn af 1 Td. 1 Skp. 2 Fk. 1 1 Alb. fri Hovedgaardstaxt og 6 Tdr. 1 Skp. 1 Fk. 1 1/2 Alb. contribuabelt, med 12 Huusfæstere, som svare 48 Rbd. 3 Mk. rede Sølv Landgilde og afgive 548 Arbeidsdage. Med Gaarden følger Vestervig Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende, med underliggende Agger Capel og 549 Tdr. 7 Skp. 2 Fk. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. Af 188 Tdr. 1 Fk. 3/4 Alb. ydes, ifølge Tiendeforening, 10 Tdr. Rug, 100 1 Tdr. Byg og 80 Tdr. Havre, Resten hæves paa Kjæ ven. Gaardens Hovedbygning er af Grundmuur, tvende Etager høi, to fløiet, med store Kjældere, og afgiver en herskabelig BopælLadegaardsbygningerne ere deels Grundmuur, deels Bindingsværk, desuden haves en smuk Forpagterbolig, og et Flofts Kornmagasin. Alle Bygninger, saavel Gaardens som Kirkens, ere vel vedligeholdte. Gaarden er beliggende 4 Miil fra Thisted, 3/4 Miil fra Havet og 1/4 Miil fra Ladepladsen Krik ved Limfjorden. 16000 Rbdlr. rede Sølv kunne erholdes indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet. Nøiere Oplysning, Eiendommen angaaende, kan er holdes af Jordbogen hos derr.: Forpagter Bloch paa Gaarden, Captain Kjerulff til Aggersborggaard i Hanherred, Procurator Jngerslew i Aarhuus, Amtsfuldmægtig Ostenfeldt i Aalborg, Byfoged Tranberg i Ribe og Fuldmægtig ved Amager Birk Christensen Kjøbenhavn. Man behage, angaaende Kjøbet og sammet Conditioner, at henvende sig i portofrie Breve til Eieren eller Forpagteren paa Stedet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
En Boutique med dertilhørende fornøden Locale af Pakboder a., er at faae til Leie fra førstkommende Michael, Flyttetid i min iboende Gaard; Samme er som bekjendt særdeles fordeelagtig beliggende ved Landingsstedet for Færgefarten fra Vensyssel. Aalborg, den 12te Juli 1833. Poul Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Jeg har fra i Dag anlagt mit Farve- og Trykkeri forhenværende Viinhandler Boch's Gaard, nederst paa Graven, og anbefaler mig fremdeles til Enhver, der vi forunde mig deres Søgning, med Forsikkring og gode og ægte Couleurer, som alle Tider skal være mig en kjær Pligt for min Bestræbelse. Det tilføies: at der i denne Tid begyndes paa at farve ægte mørkeblaa Bomuldsgar- og uldne Tøier, samt bemærkes, at det Blaa er af en særegen ægte Bonnitet. Poul Schierven.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
At en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Sognepræst til Thødse og Erslev Menigheder, Hr. Johannes Jacob Prætorius, og efterlevende Enkes Bo, vil blisve afholdt Mandagen den 5te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Thødse Præstegaard, samt at de nordinaire Skiftesamlinger, indtil videre, ville blive afholdt den 1ste Mandag i hver Maaned i bemeldte Bo; dette bekjendtgjøres herved for Vedkommende. Nykjøbing paa Morsø, den 20de Juli 1833. Rummelhoff. 192 Rbd. 2 Mk. 141 s. Ap., tilhørende Umyndige under Aars og Sleth Herreders Overformynderi, kan strax erholdes tillaan, mod anordningsmæssig Sikkerhed. Næsborg, den 22de Juli 1833. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Auctioner. Det Handelsmand Niels Andersen forhen tilhørende Huus i Furreby, med Jord, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb., Avl og Afgrøde, samt den paa Eiendommen opførte Stampemølle med Inventarium, bliver, efter Begjæring af Christen Heilesen i Kjærsgaard Mølle, som deels Udlægshaver, deels Eier, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, nemlig Fredagen den 2den og Onsdagen den 7de og 14de i førstkommende August Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10, af hvilke Auctioner de 2de første afholde, paa undertegnede Herredscontoir, og den 3die i fornævnt Huus. Hvilket herved til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 25de Juli 1833. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Mandagen den 5te August førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver, hos Gaardmand Søren Christian Hansen i Vraa, Torslev Sogn, afholdt Auction over afdøde Indsidder paa Vraamark, Niels Christensen Store Skjægerholts Efterladenskaber, bestaaende af circa 250 Lod forarbeidet Sølv, Vogne, Kakkelovne, et 8dags Stue=Uhr, Messing, Tin= og Kobbertøi, med mere. saavel Avlsredskaber som Jndbo; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 22de Juli 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
Efter Begjæring af Hr. Skibscaptain Smith, som Commissionair for Hr. Skibscaptain Mietzner, grundet paa Anmodning fra Handelshuset v. d. Pahlen & Kall. i Frederikshavn, som befuldmægtiget for Vedkommende, bliver ved Auction, som begynder Torsdagen den 8de August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 her paa Læss i Mads Albretsen Dams Bopæl i Vesters, og om fornødiges fortsættes følgende Tag, absolut bortsolgt en betydelig Deel særdeles godt Tømmer og anden Trælast, saasom omtrent 2400 Alen 12 a 14 Tommers Fyrrebielsker, 86 Stkr. 6 a 10 Al. 3 Tommer tykke Fyrreplanker, 14 1/2 Skok 3 a 4 Fods Egestaver og 96 Stkr. Splitholter, m. v., som Alt er ilandbjerget fra Barkskibet Charlotter, der hertil indstrandede Natten til den 19de October f. A. Det anmærkes: at Bielkerne ere beliggende paa Nørrøndhvor de kunne tages i Øiesyn, beqvemt for Afskibning, samt at det Øvrige paa selve Øen ogsaa er oplagt meget nær ved Havet, saaledes at det letteligt af Kjøberne kan bortføres. Thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig til Tid og Sted, hvor Conditionerne, der nogle Dage forud kunne gerfares paa mit Contoir, nærmere ville blive bekjendtgjorte. Læs, den 25de Juli 1833. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Skjønt man endnu ikke har modtaget Slutningen af Debatterne om den irlandske Bill i Overhuset, er dog den Efterretning indløben, at sammes anden Læsning er antaget med 157 Stemmer mod 98. Saaledes beretter idet mindste Børsenhalle og de øvrige hamborgske Blade, beraabende sig paa samme. Til Billens ivrigste Modstandere hører Biskoppen af Exeter, som i en 4 Timers Tale trættede Husen. saameget, at ikke Faa faldt i Søvn. Talen var dog næsten mere rettet mod Catholikernes Emancipation og den catholske Lære ialmindelighed, end mod den under Forhandling værende Bill. Det opvakte saaledes ikke liden Misfornøielse, at han vilde paadutte alle Catholiker Jesuiternes berygtede Lære om en Mentalreservation ved Eden, hvortil Lord Stourton (catholsk Peer) svarede: "Hvad der da Aarhundreder havde afholdt hans Forfædre fra at tage Sæde i Overhuset og derved nyde deres skjønneste Forret, hvis det ikke var deres Begreb om Edens Hellighed. En anden af Billens Modstandere var Marquis af Londonderry, som imidlertid sluttede sit heftige Angreb paa den og Ministerier, med den paafaldende bemærkning, at hvis Ministrene vilde love ham, at der ikke skulde foretages lignende Forandringer med det engelske Kirkevæsen, saa vilde han stemme for det nærværende Forslag. Iøvrigt anbefalede de fleste Tallere samme. Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
J Madrid er Rygtet om Dronningens Svangerskab temmelig udbredt. Skulde hun nedkomme med en Prinds vilde mange Intriguer kvæles i Fødselen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
De Tropper, som vare hidkaldte til Hovedstaden for at aflægge Hyldingseden, ere næsten alle vendte tilbage til det res Cantonnements eller til den portugisiske Grændse. General Sarsfield har faaet Ordre til at inspicere hele Linier, strax efter sin Ankomst til Badajoz. Hvor ugunstig end hedder det - D. Miguels Stilling efter al Sandsynlighed er, synes vor Regjering dog aldeles ikke at bekymre sig derom. Den eneste Act af nogen Betydenhed er en Note fra Hr. Zen til den engelske Gesandt, hvori siges, at Spanien vil fortsætte den Neutralitet, som det siden den portugisiske Strids Begyndelse har iagttaget saalænge, som de øve. rige Stater gjøre det samme; men at den spanske Armee, - hvis nogen engelsk Soldat betræder det portugisiske Gebeet - ufortøvet vil passere Grændsen og rykke mod Lissabon i Iilmarscher. Denne Note er sendt til Paris i Duplicat.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Fra Portugal selv haves dennegang ingen Efterretniger over England, men et legitimistisk fransk Blad (Renovateur, paastaaer, at en Coureer skal have bragt Efterretning om Marschal Bourmonts Ankomst til D. Miguels Hovedkvarteer Natten mellem den 9de og 10de Juli. Tonen i denne Artikel røber imidlertid for meget Partinanden, til at man kan have stor Tiltro til samme, thi der tales deri ei alene hom den Glæde, som denne Begivenhed har opvakt hos D. Miguel, men ogsaa om den Skræk, som Algiers Erobrer har indjaget Pedrinerne og som skal være saa heftig, at disse hartad har opgivet Oportos videre Forsvar, og at der alle brede holdes et Skib i Beredskab, paa hvilket D. Pedro i Nødsfald kan echappere. De øvrige Paastande, f. Ex. at den constitutionelle Expedition slet ingen Understøttelse finder hos Folket i det sydlige Portugal, kan derfor ikke heller betragtes som paalidelige.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Det synes nu virkelig Regjeringens Alvor at give efter for det temmelig almindelige Ønske at standse med Arbeiderne paa Forterne ved Paris. Et af de ministerielle Blade nyttrer sig nemlig saaledes : "Nogle Journaler paastaae, at Arbeiderne paa Forterne vedvare. Denne Paastand er aldeples falsk. Da det denne Gienstand betræffende Lovforslag ikke kom til Afstemning, ja ikke engang under Deliberation i det sidste Kammer=Møde, saa udsættes naturligviis Alt, hvad dermed staaer i Forbindelse, til næste Session, og indtil den Tid ere Arbeiderne standsede. Forskjellige Omstændigheder menes at have fremkaldt den line Beslutning hos Regjeringen. Jkke faa Adresser og Protester skulle i denne Anledning være indløbne fra Provindserne og ligeledes skal Officererne i en af Nationalgardens Legioner, som nylig i et andet Ærende havde Audients hos Kongen, have forestillet H. M. Sagen som temmelig vigtig og foranlediget sammes fornyede Drøftelse i Statsbraadet. Oppositionsbladene finde imidlertid endnu adskillige porten af Materialierne endnu ikke standset, deels frygte de endelig for, at det Hele blot gaaer ud paa en Suspensioraf Arbeidet, for at holde Pariserne i godt Lune i Julidagene, Tilberedelserne til denne Fest fortsættes med stor Jver Den 20de Juli er Napoleons Statue bragt hen paa Vendommepladsen og opreist paa den colossalske Søile, som Napoleon i sin Tid helligede den store Armee. Der vil den blive staaende tilhyllet indtil den 28de Juli, da Dækket vil blive taget af samme i Kongens Nærværelse, medens alle i Paris tilstedeværende Linieregimenter, samt Nationalgardens Legioner deflere forbi. For at ingen af Tropperne skulle komme til at vende Ryggen til Søilen, er det foranstaltet at de marschere gjennem Tuilleriernes Hauge. J denne Hauge skal opføres en Concert af 5000 Musici og 300 Tambourer. Ved Opbyggelsen af det Skib, som før er omtalt, er Hr. Thiers daglig tilstæde, og tager saa ivrigt Deel i Arbeidet, at Marineministeren skal være nærved at blive for Alvor jaloux.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Regjeringen har besluttet at nedsætte en Commission og sende samme til Algier, for at afgive en nøiagtig og fuldstændig Rapport om denne Provindses Tilstand, Vigtigheds og Ressourceer. Man anseer denne Beslutning almindelig som et Beviis paa, at det er Regjeringens Alvor at beholde dette Land, og det saameget mere, som tvende af Commissionens Medlemmer (Dhrr. Reynard og Laurence) ere bekjendte som Yndere af denne Mening, medens ingen af de øvrige kjendes som sammes Modstandere. Commissionens Formand er Generalen, Grev Bonnet. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Norge. Christiania, den 18de Juli. Jdag Kl. 3 1/2 ankrede Dampskibet Prinds Carl, som havde ført Hs. K. H. Kronprindsen fra Gothenborg hertil, i Havnen. Under Salut fra Aggershuus=Fæstning og den her liggende Cadet=Corvet passerede Dampskibet ind, under de i Tusindtal tilstædeværende Tilskueres Hurraraab fra Fæstningsvoldene og de i Havnen liggende Skibe. Hs. Kongl. Høihed blev ved at stige iland modtaget af Stadens Autoriteter, hvorefter Høisamme pas serede, under den talrige Mængdes gjentagne Glædes=Attringer, igjennem de en have opstillede Tropper til Palaiet hvor Hs. Kgl. Høihed modtoges af den norske Regjering, Medlemmer, Høiesteret, Universitetet, Geistligheden samt alle øvrige her tilstædeværende civile og militaire Autoriteter, Strax efter Ankomsten var Cour og Præsentation af alle Tilstedeværende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Den 21de Juli. Fredagen den 19de Juli Kl. 11 1/2 indfandt det nu forsamlede Storthing sig in corpore hos Hs. K. H. Kronprindsen. Storthingets Præsident, Hr. Sognepræst Riddervold, fremsagde ved denne Anledning følgende TalleRaadigste Fyrste Norges og Sverrigs Kronprinds De samme Følelser, som besele det hele norske Folk, er det, der bringer Norges nu forsamlede Repræsentanter til at fren stille sig for Ds. Kgl. Høihed. Den stadige Omhu for Folkets Vel, den Agtelse for dets Rettigheder, der udtaler sig i Hs. M. Kong Carl Johans Færd, den Overbeviisning, at D. Kgl. Høihed hylder de samme Grundsætninger, har knyttet et helligt Baand imellem Fyrstehuset og Folket, og dette griber med Glæde enhver Anledning til at lægge fine Taknemmeligheds og Hengivenheds Følelser for Dagen. Derfor jublede det norske Folk ved dets elskede Konges Nærværelse; derfor fremtræde Norges Repræsentanter for D. Kgl. Høihed for at tolke Folkets og deres Glæde ved at see den elskede Tronarving i deres Midte. - Modtag da, ædle Fyrste, vor oprigtige Velkomsthilsen, Modtag hvor Tak for den Opofrelse, hvormed De har forladt en elsket Families Kreds, Modtag Forsikkringen om, at det er enhver Normands inderligste Ønske, at Himlen vil bevare Hs. M. Kongen, D. Kgl. Høihed og det hele Kongelige Huus, til Held for de forenede Riger, til Værn for deres Frihed, og Selvstændighed. Herpaa behagede det Hs. Kgl. Høihed at svare Følgende: Mine Herre! Jeg modtog med Glæde Hs. Majestæt Kongens naadige Tilladelse til atter at maatte tilbringe nogen Tid iblandt det norske Folk, og til under denne Tid at kunne egne en mere deelt Opmærksomhed til Landets Anliggender. Den Hengivenhed, hvormed jeg ved min Ankomst blev modtagen, har ladet mig erkjende mine Forpligtelser i deres hele Udstrækning, og jeg overlader til mine Handlinger, at bære Vidne, som, hvor hellige de ere for mit Hjerte og min Overbeviisning. Ved denne Leilighed maa jeg imidlertid særskilt bevidne Eder, det norske Folks Repræsentanter, - min varme Erkjendtlighed for Eders yttrede Tanker. Værer stedse forvissede om, at min Faders ophøiede Tænkemaade, der tidlig lærte mig at bære Agtelse for de forenede Rigers lovpundne Frihed, altid skal af mig med sønlig Kjærlighed blive agen til følge og med faderlig Ømhed indplantes hos mine Sønner. - Jeg indseer, hvormeget Brødrefolkenes Lykke og Selvstændighed hvile paa denne Grundvold: gjensidig Tiltro. Jeg forsikkrer Eder, mine Herrer, om min vedvarende Yndest og Bevaagenhed."
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Ved Resolution af 15de d. M. har Hs. Kgl. Majestæt, bemyndiget Hs. Kgl. H. Kronprindsen, i Egenskab af fungerende Vice=Konge, til, i Forening med den norske Regjering, at sanctionere eller ikke sanctionere de af det nu forsamlede Storthing tagne, men endnu ikke til Hs. Majestæts Resolution indstillede Beslutninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-30
Blandede Efterretninger. Om Hertuginden af Berrys Amkomst til sit Bestemmelsessted publicerer den franske Moniteur følgende Details, Udtog af Beretningen fra Chefen paa Action. Den 26de Juni, om Eftermiddagen, afseilede Action fra Toulon. Kl. 11 om Aftenen aabnede Chefen de ham forseilet overgivne Depescher, ifølge de deri indeholdte Befalinger, begav har sig til Palermo, hvor han, formedelst ustadig Vind, først ankom den 4de Juli om Morgenen Kl. 8. Agathe var endnu ikke indtruffen; Grev Lucchesi=Palli havde været der, i tre Dage. Den 5te, Kl. 4 om Morgenen, fik man Øie paa Agathe. Actæen blev under Seil i Baien. Hertueinden af Berrys Landsætning, som var bestemt til Kl. 3. kunde, paa Grund af de ficilianske Autoriteters Langsomhed først gaae for sig Kl. 4 1/2. Henimod Kl. 2 kom GrevLucchesi=Palli, uden Ledsagelse, ombord, og førtes strax indtil Hertuginden. Denne forlod Skibet Kl. 4 1/2 i en af Agathes Baade. Kl. 5 erholdt General Bugeaud fra Fyrsten af Campo-Franco, dirigerende Minister i Sicilien, og Grev Lucchesis Fader, det (forhen omtalte) Brev, hvori han melder, at Hertuginden med Følge i bedste Velgaaende var kommen i Land Kl. 5 om Eftermiddagen."