JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-09
Da Velærværdige og Høilærde Hr. Henrich RudolsKanneworff, Sognepræst til Faaborg og Diernesse, Menigheder, den 31te Augusti sidstleden ved Døden er afgangen; Saa foruden det ved Fyenboe Landsting sidstafvigte 26de September udstædte Proclama, indkaldes endnu herved, efter den brugelige Maade, i Aviserne 3de Gange efter hinanden alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboen, endskiønt der ei formodes at være mere Gield, end allerede angiven, ligesom og de, som maatte skylde noget til Stervboen, at de inden 6te og 12te Uges Dagen indfinde dem enten i Stervboehuset eller hos mig, da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Østerhæsinge den 15de October 1787. H. P. Bachmann, Provst i Salling-Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-09
Auction. Rønningsøegaards Hovedgaard i Fyen med underliggende de Bøndergods, Kirke og Tiender, samt Herligheder, stilles Onsdagen den 21de November og Formiddagen Kl. 10 Slet til offentlig Auction paa bemeldte Gaard; og om fornøielig Bud skeer, til den Høistbydende bortsælges efter de Conditioner, som tillige med Jordebogen nærmere kan faaes til Eftersyn paa Ronningesøegaard, i Odense hos mig Underskrevne, og i Kiøbenhavn hos Hr. Secretair Hee Wadum paa det Kongelige Waysenhuus. Ronningesøegaard har frie HovedgaardsTaxt Ager og Eng 38 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 3 Fkr. Det underliggende Bøndergods i Odense- og Nyborg=Amter, er Ager og EngsHartkorn 314 Tønder 2 Skpr. 2 Fkr. en halv Album, Skov= og Mølleskyld er 7 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., og er i god Stand; Rønninge Kirkes Tiende Hartkorm er ansat for 11 Tønder. Ved een i de senere Tider foretagen Opmaalings Udskiftnings og Magelægs=Forretning ere Hovedgaardens Jorder blevne samlede til fordeelagtigere Drivt i Fremtiden, og afdeelte i 9 større og mindre Løkker, foruden den saa kaldede Breede=Mae, Bierne=Have og en Andeel af Rønninge=Mac. Der kan saaes omtrent 140 Tønder Sæd af alle Slags, avles omtrent 200 Læs Høe og derover, holdes omtrent 100 Køer, foruden Ungevæg, 16 Heste, 80 Stkr. Faar, samt Sviin og andre smaa Creaturer. Saavel paa Gaardens som paa Bøndergodsets Grunde findes god Over= og Under=Skov. Ronningesøegaard er i øvrigt bekiendt for sin behagelige Situation, da den ligger deels ved Skoven, deels ved en Gaarden tilhørende færsk og fiskerig Søe, som giver god Aalefangst og Fiskerie. Nogle gode og vel anlagde Frugt- og Kiøkken=Hauger ligge ter ved Gaarden. Stuehuset er af stærk Grundmuur, 2 Etager høit, foruden hvelvede Kieldere. Der ere mange beqvemme og smukke Værelser, med videre, som kan tages i behagelig Øiesyn. En anseelig Deel af Kiøbesummen kan, om forlanges, blive staaende i Gaard og Gods. Hvilket alt til Liebhabernes Underretning herved bekiendtgiøres. Odense den 27de October 1787. J. J. Mylius, Landsdommer og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-09
Til Kiøbs falbydes. Et nyt opbygt Sted, paa 15 Tønder Sædeland og 10 Læs Høebund, har god Tørveskiær, lidet Gierdselskov, men desto flere Steen til Gierder, og er plantet rundt om med Kirsebær- og Frugttræer; kan faaes til Kiøbs, hvorom Liebhaberne behagelig ville melde sig paa Adresse-Comtoiret i Odense. Det tiener tillige Vedkommende til Efterretning, at Kongens Penge i Stedet, ere ganske udbetalte. Ser fra Comtoiret anvises, hvor der kan faaes, imod af contant Betaling, extra gode friske fine Sago, til 28 s. Pundet, Bohe eller Thee Bue til 2 Mk. 12 s., fiin Congo Thee til 1 Rdlr., fine Caffebønner a 2 M. 2s. Pundet; alt extra gode friske fine Vahre, saa og oprigtia extra god stærk fiin hvid Arak til 5 Mk. Bouteillen. Vil nogen kiøbe en Galiase 8 Aar gammel, vel ud halet med Seil og Redskab, drægtig 24 CommerceLæster, er samme i Middelfart Vinterhavn beliggende, og for billig Priis strax at faae, naar Vedkommende adresserer sig der til Postmester Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-09
Jre eller flere Traver Rugfoder kan faaes for billig Priis, naar man derom melder sig her til Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
J Berlin, den 6te Novbr. J den Troesbekiendelse, som Hs. K. H. Prinds Friderie Wilhelm af Preussen aflagde den 4de Jul sidstleden, og nu er udgaaet i Trykken, læser man blandt andet følgende merkværdige Stæder. "Vantroe og Overtroe vil jeg, som begge de farligste Afveie fra den sande Religion omhyggelig søge at undgaae; men da jeg veed at Religion og Troe ikke lader sig paabyrde og tvinge, saa vil jeg deri lade enhver giøre og lade efter sine Jndsigter og sin Samvittighed. Jeg hverken vil eller tør have eller forfølge de Vildfarende. Jeg veed, at det har foranlediget utallige Ulykker i Verden, at man har villet foreskrive Folk, hvad de skulle troe, og jeg erkiender al Samvittigheds Tvang for en Sag, som er ganske stridende saavel mod Retfærdighed og Klogskab, som mod Christi Lære og Forhold. Det Hemmelighedsfulde og Mørke i den hellige Skrivt, om Faderen, Sønnen og den Helligaand, skal i min Fortrøstning til Evangelii Sandhed, ikke giøre mig vankelmodig. For det Vanskelige og Ubearibelige maa man ikke lade det Forstandige og Trøstefulde fare, og det klarere Lys, Evigheden, skal opklare alt det Mørke i min nærværende Kundskab. Jeg anseer, det for en stor Velgierning af Forsynet, at jeg er født paa en Tid og i et Land, hvor jeg har lært at kiende Christi Lærdom i sin Reenhed. Jeg underkaster min Forstand og Samvittighed, ikke Menneskenes bedragelige Dom, men allene Gud og hans Ord, og jeg bekiender mig af ganske Hierte til den protestantiske Kirkes Lærdom og Frihed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Constantinopel, den 25de Septbr. Man giør Anstalt til at lade 10000 Janiscarer og 1200 Artillerister marchere til Wallachiet. I dette Øieblik kom et Advisskib hertil fra Ocakow med den Efterretning, at Russerne havde angrebet den tyrkiske Flaade; at vort Viceadmiralskib er fløiet; Luften; at to andre Linieskibe have maattet strande, og de 15 øvrige Skibe ere flagne paa Flugten; at en heftig Storm, som opkom underne Fegtningen, har tilredet Skibene endnu maaskte værre end Fegtningen selv. galand
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Paris, den 29de October. Reformen her ved Hoffet er anseeligere end man havde ventet. Nu gaaer alt ud paa at indskrænke Hofkiøkkenet. De forskellige Betieninger skal indskrænkes til een eneste for Kongem, for Dronningen og for de unge Prindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Vor Landmagt bliver nu sat paa den bedste Fod. Til forestaaende Martii Maaned skal vor Armee. være 180000 Mand stærk. Jnspectorerne over Tropperne skal afskaffes, og Tropperne deeles i 3 Armeer, som skal commanderes af Prindsen af Conde, Mareschallerne af Broglio og Stainse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Donaustrømmen, den 28de October. Man siger nu igien, at Porten virkelig har erklæret os Krig, og at vort Hofs Erklæring derpaa skulle følge, at Baron von Herbert er bleven bragt i de 7 Taarne, uden at man tilstædte ham at seende en Coureer hertil, dog skalle hans Depecher paa Divans Befaling bringes til vore Grændser. Hr. von Bulgakow, siger man videre, som man transporterede fra de 7 Taarne til et andet Sted, skal have fundet Leilighed til at undvige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Warschau, den 21de Octbr. Efter een af Mareschal Hr. von Gurowsky for retagen Folketælling, befinder sig her af begge Kiøn89448 Jndvaanere. Blandt dette Antal ere 91. Geistlige, 8797 Personer, som henhøre til Hoffet, og 2977 Haandverksfolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Prag, den 28de October. (Taget af den Frankfurter Oberpostaltstidende.)Hr. Vaillant, en stor Naturkyndig, som fra Videnskabernes Academie i Paris havde erholdet: Ordre at giøre nye Opdagelser, i Naturhistorien, og har til den Ende gjort forskjellige Reiser til det gode Haabs Forbierg, blevn for nylignikaldet til Holland, som at indrette et Naturahiecabinet Nærved Haag i blev han paa eengang, omringet af Pebelen, som skreeg, og raabte: den er han, den Spitzhube, Secretairen hos Rhingreyen af Salm. Forgieves sagde Hr. Vaillant, at han ikke vandet, memman revnham ud af Chaisen og slæbte, ham unden alle slaas grove Medhandlinger til Haag, Her holdt Pøbelen Raad om hvad de skulde fange an med ham, enten drukne eller hængen ham; men i Furveien vilde man dog legge ham paa Pinehænken for at udforske af ham hans Herres Hemmeligheder. Man slæbte ham derpaa til Forsamlingshuset af Oranieselskabet, og da mangnilde legge ham paa Pinnebænkenzuberaabte han sig paa Grev Basink, ændevignstathalderskindet Helse. Denne kom, kiendte Hr. Veillant, og saaledes Tildgik han den barbariske Pøbels Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Blandede Efterretninger. Fredstractaten mellem England og Frankrige, skal den 27de i f. M. af begge disse Hoffer være undertegist, hvorefter de forbinde sig til igien at afvæbne deres Flander og at nedsætte deres Krigsmugt paa begge Sider, til den Stand, hvori den var ved dette Aars Begyndelse. Altsaa bleve Krigskiberedelserne mellem England og Frankrig, denne Gang frugesløse, i Hesseende til Krigen, som nu er forebygget - til Trøst for det brødtrængende Publikum, som allerede følede Virkningen. af Krigens Jndflydels paa Landmandens Fedes og Kornvare, hvilke nu maa her frem af deres Giemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Fornyugerne i Wira ere for nærværende Tid i den yderste Knibe: Deels er Kornudførselen forbudet i alle de Keiserlige Arvelande, og deels er Brændeviinsbrænden af Korn ogsaa almindelig forbudet. Saa ringe, som man maaskee anseer denne vise Anordning, saa sammensvarer den dog vist, en betydelig Sum Pinge i Arvelandene, og vilde, hvor den flere Steder blev efterfulgt, ogsaa gavne det Almindelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Mode, Nyheder fra Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Wien, den 30te Septbr. 787. De nyeste Modehatte, som voxe Damer bære i September Maaned, vare en almindelig hvid, Bæsthar, overmaade stor, Skyggen udtunget i Buer som ere indfattede med couleurte eller smalle sorte Baand. Rundt omkring Kanten er igiennemskaarer to Rader smaae runde Huller, og at Hul i hver Bue, som enten ere udfyldte med Dameglas, eller smaae Skiver, af Floer indsyede, saa at de udgiøre et fuldkomment Vindue. Han ten af disse smaae Ruder er inden og uden indfattet meddet Baand af samme Conteur som Baand det om Pullen. Foran paa samme sidder en stor Kokade af gule eller hvide Baandenskildret eller chinirt med smaae Flammer, ligesom Farven af Hattens Jndfatning. Hattepullen er oppuffet med en Gaae d'ltalie, som ligeledes er skildret med smaae Øier, som Ruderne i Hatten; bag til hænger et lange Slør af et ligedan figureret Florne Asse Hatte ere indvendig ikke forede, men. blot rundt om underlagte med en Traad Vire, som giver den nogen Stivhed, saa at den hverken kan give sig op eller ned. De, som vælge sig gule Baand, røde og sorte skildrede, paa sin Hat, kan skildre Skiverne røde og gule, og lade Buerne indfatte sorte, som er i Brabansk Smag. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Damer og Cavaillerer bære et Slags Uhrkieder, kaldede a la Casa Rara; efter et Yndlings yngespilaf Hr. Martin. Disse bestaae af Staalperler og røde med hinanden afvexlende Glascoraller; de kom ikke ret hyppig i Gang, og ere allerede gaaet noget af Moden, hvorfore man nu kun i Almindelighed bærer Silkeuhrbaand af alle Couleurer, med smaae Staalspænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Mandfolkenes høie trekantede Hatte begynde nu igjen at tabe endeel af deres forrige Størrelse. Man bærer dem nu ganske smaae, og paa den forreste Spids over Ansigtet noget afsnuppet. Hattekrampen bestaaer af et glat sort Baand, som er en lille Finger bred, har Dannelse efter en Triangel, paa hvis Spidse sidder en stor med sort Taft overtrukket Hatteknap.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Jstedet for Silkestrømper bærer man Strømper af fiint hvidt eller graat Skind, som ikke lettelig lader sig skille fra Silkestrømper. Parret deraf koster 5 Fl. og har det Fortrin for Silkestrømper, at de om Sommeren ere mere kiølige og bevogte Beenet fra de ubehagelige Stik af Myg eller andre Jnsekter, som man gemeenlig ved Spadseregange i det Grønne ere udsatte for, -De due altsaa lidet om Vinteren. - Midlertid, haaber man at disse Strømper skal blive almindeligere, da man har anlagt en egen Fabrik deraf. Blandt Cavaillerer af høiere og ringere Stand, er det nu fortrinlig kommet i Mode at ride med, Skoe og Stramper. En simpel Engelsk Kiøel, og derunder en hvid eller guul Gillet, Skindbuxer, istedet for Knæspænder, smalle silke Knæsløiser, enten af samme Couleur, eller ogsaa røde og blaae, og dertil fine, hvide tvundne eller mørkegraae og melerede Silkestrømper; Skoe med forte Baand; paa Hovedet en lille rund engelsk Hat, - er den nyeste Ridehabit for vore Vienerske, Englælde. (mere følger). lige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Odense, den 13de Novbr. J Torsdags fandtes en druknet Mandsperson, i Aaen her ved Byen. Han var Pottemagersvend, og hans Bryllup var, efter Sigende, berammet: at holdes eneste Uge. salg i lille Atter kan man, til Advarsel for andre, som har ve Creaturer, melde, at en af Byens Urtemænd blev i forrige Uge om Natten frastiaalet 3 af 4 fede Gæs, som stode paa Stie. Den ene, som Tyvene lod blive tilbage, var den allersletteste, men blev nu Eierens allerbedste Gaas. Disse Gaasetyve vare i deres øvrige Opførsel deri forskiellige fra de i forrige Avis ommeldte, som stial her i Byen. De første toge foruden Gæssene, tillige saa mange Rødebeder af Haven med sig, som honet kunde forbruges til at gjøre Gaasestegene velsmagende; de sidste have derimod efterladt sig i Gaasestien en stor tyk Prygl, hvormed de ventelig havde villet hilse enhver, som var kommet dem iveien. - Ligeledes blev paa sidste Marked her ved Byen borttaget en Koe, som Tyven strax afskar Ører og Hale, for at giøre den til et fremmed Dyr i Eierens Øine, hvilket lykkedes ham saa vel, at han rigtig nok fik Koen bort med sig, og Skindet aftaget, men strax derefter indfandt Eieren sig, som var kommen paa Spor efterDyrtrækkeren, og skal saaledes, foruden fuld 6 tisfaction, igjen have faaet Kroppen og Skinder af sin Koe, men om han tillige har bekommet Ørerne, og Halen, veed man ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Død. Odense, den 10de Nov. Sr. Lars Madsen, Rugbrødbager, 55 Aar; Anders Ryggemose, 85 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Bekiendtgiørelser. Til det vacante Skoleholder Embede her i Byen, søges et dueligt Menneske som skriver og regner godt, samt om sit gode Forhold kan forevise troeværdige Attester. De som have Lyst til at antage samme, ville melde sig hos mig. Assens den 8de November 1787. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Proclama. (Fudkiønt man tilforladelig veed, at ingen Gield hef. ter paa Præste=Enkens Sallig Madame Cramers Stervboe, som døde her i Odense sidstafvigte 3die Junii uden den, som allerede er Skifte=Retten bekiendt, saa indkaldes dog alligevel herved alle og enhver, som maatte meene at have noget at fordre efter hende, med Anmodning, at de inden førstkommende 11te December Termin, da Skiftet sluttes, ville melde sig hos Odense den 8de November 1787. Stifts=Provsten Lorenz Ancher. Gaa=Østrupgaards Gods i Fyens Stift, Odense Amt Østrup Sogn i Daugstrup Bye, er Anne Margarete, Lars Povelsens Enke ved Døden afgaaet, og Boet taget under lovlig Behandling, og befundet saa ringe, at det ikke taaler at bekoste nogen ordentlig Proclama, saa bliver herved 3de Gange efter hinanden indkaldet bemeldte Afdødes Arvinger, som ere 2de Sønner og en Datter; efter Sigelse boer den ene Som Povel Laursen i Faaborg, og den anden Søn Christian Laursen i Tarup, og Datteren i Dangstrup paa Østrupgaards Gods, til at møde eller møde lade udi Stervboet 6te og 12te Uges Dagen fra undertegnede Dato at regne. Til samme Tid indkaldes Credi= og Debitorer. Østrupgaard den 24de October 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. KrigsRaad Schebyes Vegne Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
De, som have noget at fordre efter afg. Skræder Niels Nielsen Storm her af Assens, indkaldes herved at melde sig inden den i Loven bestemte Tid, da enhver skal vederfares Ret, efter Stervboens forgieldede Tilstand. Assens den 8de November 1787. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
De som have noget at fordre efter afgangne Skrædder, Peder Jeppesen Beck heraf Assens, indkaldes herved at melde sig inden den i Loven bestemte Tid, da enhver skal vederfares Ret, efter Stervboens forgieldede Tilstand. Assens den 8de November 1787. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
Auctioner. Vives herved for alle og enhver tilkiende, at Torsdagen den 15de Nobr. førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 Slet, bliver 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction, den i Korsgaden her i Byen beliggende ny opbygte Gaard, afgangne Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende, der bestaaer til Gaden af 26 Fag. Grundmuur, 2 Etager, og Kielder under hele Bygningen, samt Port i Midten, alle Værelserne gibsede og endeel betrukne: Til Staalstrædet er 14 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsverk, med Jndkiørsel; Et Sidehuus i Gaarden imod Norden, 13 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsverk, imod Vesten ere 6 Fag Hegn. af Muur og Bindingsverk, og derved en liden Bygning, 4 Fag, 1 Etage, og en anden paa 2 Fag. J Gaarden er fersk Vand med behørig Pomperedskab; og til Gaarden er en liden Hauge og derudi et Lysthuus paa 3 Fag 1 Etage Muur og Bindingsverk. Auctionen holdes hos mig hvor Liebhaberne ville indfinde sig. Odense den 1ste November 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-13
J Følge Deres Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Baron von Holstens Foranstaltning, bliver den til Slaveriet dømte Deelinqvent Peder Nielsen Erreboes Huus og Eiendom, som er beliggende i Gislevholme Bye, Gudme Herred Nyborg Amt, med sin tilliggende Jord i Marken, af 2 Skiepper Hartkorn, ved offentlig Auction i bemeldte Eiendoms Huus 3de Gange opraabt, den 8de, 15de og 22de November førstkommende, og sidste Gang tilligemed Jndboet bortsolgt, alt om Eftermiddagen Klokken 2 Slet præcise, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og forinden kan bekommes til Eftersyn hos mig underskrevne. Svendborg den 13de October 1787. A. Bekker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Nederelven, den 6te Novbr. Vi troe at giøre endeel af vore Læsere en Fornøielse med at give dem et Udtog af et af Hr. Blanchards Breve til en Ven om sine Luftreiser i Strasborg og Leipzig. Den 26de Augusti foer han, endskiønt det var meget stormende, op i Strasborg, blot for at giøre en uhyre Mængde Fremmede, som var kommet dertil, en Fornøielse. Da han ongefæhr var 1000 Favne i Veiret, nedlod han en Hund med en Faldskierm. Jstedet for at nynke, blev samme af en Hvirvilvind hastig ført over Skyerne. Strax derpaa sank han igjen, Hunden kiendte sin Herre og peed. Hr. Blanchard, vilde tage Faldskiermen, men en anden Hvirvelvind førte ham igien i Veiret. Sex Minuter derefter laae Hr. Blanchard i sin Kikkert, og Hunden laae ganske roelig i sin lille Baad og sov. Hr. Blanchard nedlod sig derpaa paa den Side af Rhinstrømmen i Egnen af Kehe. Omtrent 30 Mennesker kom ham til Hielp. Vinden var saa heftig, at Ankeret og Strikkerne gik i Stykker, og Folkene havde Besværlighed ved at holde den. Faldskiermen kom først ned 2 Timer derefter. - Den 27de Septbr. gik Hr. Blanchard op i Leipzig, og alting gik lykkelig af. Følgende Dag lod han en Ballon, som han ikke agtede, stige i Veiret med en Hund. Efter at Ballonen havde naaet en anseelig Høide raslede han forneden, som Hr. Blanchard, havde foranstaltet, og Hunden kom ganske sagte til Jorden. - Den 7de October igientog han paa Forlangende dette Forsøg. Han indrettede en Ballon saaledes, at han oven til maatte giøre nogen Allarm og forbandt den med en Faldskierm, paa hvilken der hang 2 Hunde. De stege saa høit, at man, uagtet den klare Himmel, tabte Ballonen af Syne, og kunde ikke see den med den bedste Kikkert. Hr. Blanchard troede, at Hundene vare frosne ihiel, men de kom ned to Timer derefter friske og vel i Staden Deelitzsch, hvorhan den 8de October afhentede dem. J Følge Hr. Blanchards Bemærkninger er den sidste Ballon steget 4200 Favne høit i Veiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Wien, den 27de Octbr. Man kiøber her offentlig et Skrivt under den besynderlige Titel: Soleklar Commentar over soleklare Bogstaver i den soleklare ny Lovbog." Den er en Pendant til den bekiendte Slendrian.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
London, den 30te October. Jrland har ved en tidlig og uventet Død mistet sin hidtil værende Regent og Underkonge, HertuAnliggender skulle blive bilagte den i Vinteren, der gen af Rusland, den 24de i d. M., og alle offentsom ikke maaskee Keiseren lagde Hindringer i Veien, lige Embeder, som staae under Kronen og Regieda han allerede er gaaet for vidt, og har gjort for ringen, ere nu tillukte, indtil en Efterfølger blive mange Bekostninger, som han uden en stor Ska ver udnævnt, der, som man siger, skal være den desløsholdelse ikke kunde give efter. hidtil værende Storbritaniske Oberkammerherre, Man siger, at et Selskab ber har tilbudet sig Greven af Salisburg. at tage Vandene og Skovene i Frankrige i ForpaatParis, den 5te Novbr. ning paa 50 Aar, hvorved Kongen aarlig skulde Dagen efter Undertegningen af Conventionen, vinde 24800,000. hvorved Fredsbruddet blev forebygget, udfærdigede, Hanau, den 6te November. man Ordre for at afbryde Regimenternes Marsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Odense, den 16de Novbr. En Gaardmand i Landsbyen Eilschow her i Fyen, har i disse Dage hængt sig selv i sin egen Loe, formedelst Frygt for Straf for hans begaae de Tyverie i Selskab med tvende Huusmænd sammesteds, hvoraf den ene er bortrømt og den anden grebet og sat i Forvaring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Kiøbenhavn, den 12te November. Ved Hs. Majestet Kongen af Sverrigs Nærværelse paa Fredensborg har Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen bekommet den Svenske Seraphiner=Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Prædikanter paa 24 Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Odense, i Frue Kirke, den 16de Novbr. lod Sr. Johan Bareisen, Consumtionsbetjent, døbe en Datter, som blev kaldet: Jngeborg Elisabeth, Fadderne vare: Jomfrue Friis; Jomfrue Holmer, Hr. Kammerraad Holm; Hr. Hospitalsforstander, Holmer; Hr. Slotsforvalter Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Døde. Drense, den 16de November: Hr. Petersen, Guldsmeds Søn, Christian Eliseus, - kuns i 14 Uger vare de omme Forældre glædede med dette eneste Barn, som om Aftenen var frisk og om Morgenen død Altona. Den 3die Novbr., Frue Anna Sophia, Grevinde af Dannenschiold og Laurvig, en Datter af den K. D. Admiral, og Ridder af Elephantordenen, Greven af Dannenschiold og Laurvig, og Hr. Kammerherre og Ridder, Rigs Frie herre af Bülow, hans Frue, i sit 43 Aar. dansk
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-16
Bekiendtgiørelser. Det første Hefte af den Fyenske Geistligheds Historie, indeholdende Biskoperne fra Reformationen til Dato, samlet ved afgangne Biskop J. C. Bloch, forhen Biskop i Ribe, og forøget ved Provst Næraae i Svendborg, har forladt Pressen; Prisen er 2 Mk. 12 s. paa Tryk og 3 Mk. 12 s. paa Postpapiir. Skrivtet kan bekommes hos Hr. Melbye i Assens, hos de Hør rer Postmestere i Kiøbstæderne, og her paa AdresseComtoiret. Af dette interessante Skrivt er allerede under Pressen det andet Hefte, der skal indeholde Odense Gymnasil og Geistligheds Historie.