Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-18
De jydske Stænder. (Fortsættelse. See Av. No. 184.) Tiende Møde, den 26de Octbr. Den fra forrige Møde udsatte Sag gav Anledning til adskillige Discussioner, som aabnedes af Commissarius. Han beklagede, at han atter i denne Sag skulde træde i Opposition til Aalborg, saameget mere, som denne By har givet ham særdeles Beviser paa Velvillie." Han paastod, at det, denne By har lidt under Jndqvarteringen, ei er Andet, end en Følge af almindelige og retfærdige Grundsætninger. Han meddeelte dernæst nogle Oplysninger, hvorved det, efter hans Mening, vilde blive klart, at der ei er Anledning til de førte Anker. J Anledning af tvende betydelige Udgiftsposter, over 27,000 Rbd. til Hovedvagten og over 35,000 Rbd. til Sygehuset i Aalborg, bemærkede han, at disse Summers Størrelse udentvivl hidrører fra den særdeles Maade, hvorpaa Indqvarteringsvæsenet er blevet bestyret i Aalborg. "Der gaves nemlig en Periode, hvor man, der i Byen, behandlede de Militaire med særdeles Galanteri og føiede dem i Ønsker, der ikke vare strengt begrundede." Herom udtaler han sig, paa et andet Sted, med disse Ord: "Øvrigheden i Aalborg har i en vis Periode været altfor tilbøielig til, at føre sig efter de Militaires Ønsker, uden at Borgerrepræsentanterne have gjort nogen Modstand, herimod." Han oplyste, at Jndqvarteringsfondet, der nu er voxet til 262,000 Rbd., vil lette Jndqvarteringens Byrder i Fremtiden. Man havde 1818 begyndt at opsamle denne Fond, for at kunne opføre Caserner og Stalde; derfor havde man i lang Tid Jntet gjort til Lettelse for Kjøbstæderne ved Hjelp af Fondet, navnligen saalænge den daværende Generalqvarteermester Haffner levede. Han holdt nemlig bestandig fast paa Fondet og modsatte sig anden Anvendelse deraf. I den senere Tid benyttes derimod en Deel af Fondets Renter til at erstatte de Jndqvarteringsudgifter, som hidtil ingensinde have været erstattede. J Fremtiden ville Kjøbstæderne saaledes have betydelig Nytte af Jndqvarteringsfondet. Oberst Brock bekæmpede den Fremstilling af Jndqvarteringens Byrder, som indeholdtes i Andragendet. Om der ogsaa vare medgaaede nogle Tønder Guld i Jndqvarteringsomkostninger, saa vende disse Penge jo alle tilbage til Byen, komme den tilgode og forblive i den. Husenes Værdi forhøiedes derved, at saamange Officerer og Underofficerer behovede Qvarteer. Et Jnfanteriregiment koster aarligt 61,000 Rbd.; vi faae da for 35 Aar en Sum af 2,135,000 Rbd., som er tilflydt Aalborg. Obersten meente, at Viborg udentvivl vilde være ret glade ved at faae den Handelsomsætning og den disponible Arbeidskraft tilbage, som vilde følge af en Garnisons Henlæggelse i Byen. Commissarius. Da Viborg havde Jndqvartering, klagede man over denne Byrde, men siden besværede man sig over at have mistet Jndqvarteringen. Fleischer gjorde Indsigelse mod den Paastand, at Jndqvartering i Almindelighed skulde være nogen Fordeel for en By. Udentvivl opveie Byrderne Fordelene, og Jndqvarteringen er da ikke nogen sand Fordeel for en Kjøbstad. Det er neppe Pluraliteten af Viborgs Borgere, der ønske Garnisonen tilbage. Funder yttrede, at den Fattigbyrde, som de Militaires Ophold i Kjøbstæderne afstedkomme, ikke var ubetydelig. Rigtignok kunne de ikke selv vinde Forsørgelsesret, men deres der fødte Børn ville, naar de efter deres 18de Aar blive trængende, let komme til at paahvile Fødestedet, og at de give Anledning til at mange uægte Børn avles, er almindelig erkjendt, hvilket Sidste er saameget mere trykkende, som de i Almindelighed ikke kunne præstere Alimentationsbidrag. Commissarius fandt det naturligt, at Jndqvarteringen for Kjøbstæderne i det Hele betragtes som en Byrde. Angaaende dens Forhold til Fattigvæsenet erindrede han, at de Militaire, forsaavidt de have nogen Formue eller anden Subsistents udenfor deres militaire Emolumenter, maa yde Bidrag til Stedets Fattigvæsen, uagtet de og deres Familier ikke kunne erhverve Forsørgelsesret paa Garnisonsstedet. Funder. I Virkeligheden vil det kun være nogle faa Officerer, som saaledes komme til at yde Fattigbidrag. Commissarius. Tilfældet er vel ikke det Almindelige, men Erfaring viser, at man ret vel veed at ramme de Militaire ved Fattige og andre deslige Skatter, naar de have noget Erhverv udenfor deres militaire Stilling." Sagen blev afviist med 42 mod 4. Sagen ang. Udkast til en Plakat, indeh. nærmere Bestemmelser ang. Appellationsstævninger i Skiftesager, foretoges dernæst til endelig Behandling. Lovudkastet i dets Hele blev eenstemmigen billiget. Ellevte Møde, den 27de Octbr.