Berlingske Tidende, 1834-05-28
A VERTISSEMENT. Indertegnede, som var tilstæde ved den Hillerød i denne Maaned overgangne 4 Jldebrand fra Begyndelsen til Enden, finder sig foranlediget til at meddele følgende Efterretning: "Jlden opkom, som forhen i de offentlige Blade anført, Kl. 1 om Natten, da de fleste Folk laae i den dybeste Søvn, i Distrikrelæge Evertsens med Straae belagte Baghuus, og da Vinden blæste af en hæftig V. S. V. varede det vel neppe en Time inden en stor Deel af Slotsgaden var bespændt paa begge Sider af Jlden, og det i den Grad at man ikke uden i bogstavelig Forstand at opbrændes, kunde passere Gaden. Kort derefter stod ogsaa Mørkegaden i Brand og ydernæst Kannikke=Gaden. Sprøiterne, 8 i Tallet, 4 tilhørende Byen, 2 Slottet, 1 Fauerholm eller nye Ladegaard, og 1 Hillerødsholm eller gamle Ladegaard, (thi Frederiksværks 3 Sprøiter kunde, formedelst den lange Frastand af 3 Mile, først møde om Formiddagen, vare saa hurtig tilstæde som Omstændighederne gjorde mueligt, og inden en halv Time efterat Branden begyndte. De vare alle i god Stand og var det endnu efter Branden til hver Mands Eftersyn, skiøndt de i 3 Dage og Nætter uafladelig havde været i Brug. En Slange brændte imidlertid under Brugen i et snævert Rum, hvor den ei kunde reddes. Byens samtlige Embedsmænd, Borgere, og Almuesmænd faaes ved Branden, og Enhver arbeidede efter Evne og med Anstrængelse, og til Beviis paa enkeltes Jver anføres, at en Person, Glarmester Pedersen, er død efter Branden ved at have anstrænget sig formeget, at tvende Personer ligge paa Sygehuset, fordi de vare komne til Skade under Jldens Slukning, og at flere endnu søge Lægens Hielp, som Følge af overdreven Arbeide under Branden. At 3 Personer, 2 Mandfolk og 1 Fruentimmer, ere indebrændte, høre til Beretningens Fuldstændighed, saavelsom at 49 Steder ere lagt i Aske og 100 Familier med et Antal af 400 Jndividuer, foruden Tienestefolk, ere gjorte huusvilde og for største Deelen trængende til Understøttelse. Ved Hielp af Nedrivning lykkedes det først at standse Jlden i Slotsgaden og dernæst i Mørkegaden, hvilken Foranstaltning brugtes fordi Sprøiterne, om de end, som foran bemærket, vare i god Stand, dog ikke paa et saa indskrænket Terrain kunde virke med den Kraft, som var nødvendig, naar disse allene skulde bruges til at standse Jldens videre Udbredelse. Under selve Branden blev enkelte Sogne fra Landet beordret at møde, for at afløse Kiøbstadens Folk. Disse mødte hen paa Formiddagen, og blev igien afløst af Byens Folk om Aftenen, hvilken Foranstaltning vedblev de 3 første Dage og Nætter, fordi det vedblev at brænde paa forskiellige Steder i Grunden. Sees der nu hen til at Jlden udbrød om Natten, at det blæste en halv Storm, saa Funker faldt ned til Carlsborg, der ligger en temmelig Afstand fra Byen, og at forbrændt Halm eller Roer efter Branden blev funden i næsten en halv Miils Afstand fra Byen, at Gaderne ere smalle, hvorfor Sprøiterne maatte føres uden om Byen, for at komme til de forskiellige Brandsteder, at al Communication imellem Gaderne indbyrdes var spærret af Jlden, at af de 49 afbrændte Steder vare 83 Sidebygninger og Udhuse, belagte med Straatag, der afgav et Jldhav, som faaes flere Mile borte, men at men ikke destomindre 4 Timer efter Jldens Udbrud var Herre over denne saaledes, at der kun behøvedes almindelig Forsigtighed til at forhindre videre Fare, saa synes det at være høist ubilligt: om nogen beskyldte Øvrigheden paa Stedet, ligesaalidet som Byens brave Borgere, der kappedes med denne Jver for at redde Medborgeres Eiendomme, for Efterladenhed eller mangelfulde Foranstaltninger. Endnu turde det ei være upassende her at anføre, at Morgenen efter Branden blev af Overøvrigheden en Committee organiseret til de Brandlidtes Forsyning med Huuslye samt Fødemidler og Penge til de Trængende, hvilken Committee viste sig saa overordentlig virksom, at endnu inden Aften var enhver Brandlidt anviist Qvarteer, og de Trængende forsynet med nødvendige Fødemidler saaledes at de Brandlidte kun i faae Timer haver været uden Huus tye eller Føde. Hermed continueres endnu bestandig, hvortil Committeen sættes i Stand ved de rundelige Gaver, der indkomme fra Hovedstaden, fra Helfingøer og fra de ikke brandlidte Byens og Omegnens Beboere. Hvad her er anført er Kiendsgierninger, der bestemt kan bevises. Deerupgaard, den 21de Mai 1834. C. Madsen. myndiges Midler 192 Rbd. 1 Mk. 6 s. Sedler og Tegn, kunne strax er 14 holdes tillaans fra Gaunøe Baronies Overformynderie, hos undertegnede Forvalter, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Baløegaard, den 24de Mai 1834. Lütken.