JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-13
D. 29 Juli foretog Hr. Sadler den un i London sig en Luftseilads i Selskab med M. Thompson. J 48 Minuter tilbagelagde de Vei af 48 engelske Mile, og kom lykkelig ned Jorden i Coggerhal i Esser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En saa a Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-13
Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Ras Re Ellevte Aargang. No. 66. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 August 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-13
Trende litterariske Fabler efter Fumars.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-13
(Jndsendte.)Aden og Papegøien. Gardømte Papego, – Din Nar, den AbefatSaa skjeldte begge Virtuoser Dag og Nat; Og troede ret at have sagt hinanden. Med Vid og Kæmpestyrke – Ganden. J Herrer over Middags vrede Hær, J brænder nok, at sige hinanden Udpembord foruden LigeFor Himlens Skyld, jeg beder nævner Jern Asenet. Saasnart jeg stemmer i, man raaber: Beest og Mar Hvad enten Uret eller Ret jeg har. Det er dog haardt, (man har dog Øre,) Kun Skjeldsord overalt at høre. Herr Mikkel Ræv, Du eier stor Forstand: Behag et lille Korn at bie Hvordan udtaler jeg min Viisdom: Hansemand. Kun ved at tielOprene, som Guder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-13
J hiint det underfulde Land, Som Nilen stedse rundeligt har vandet, Blev fordum hvert et Dyr, saa siger man, Alt efter Tid og Sted, tilbedet og forbandet. En Gud, der kneiste her, han maatte hisset bløde, Og Frygt for Hines Gud var atter her en Brøde; Ja, for sligt Himmelsbarn en Smule vild, Det smagte slux et fremmed Alters Jld. En Stund jeg hodt for Digt saa taabelige Seener. Men Værre har jeg seet, (og Andre med, jeg mener) Ja, Memphis's, Thebæs, hele Landets Rad, Af Guder har jeg seet i Naade. Og i Foragt paa latterligste Maade. J een og samme Stad. Der saae jeg Guder da, som heel moderne Skialde, Tilbedet her, og hist forhaanet deres Navn, Paa samme Tinding saae jeg Steen og Laurbær falde, Og borte samme Værk snart Snaps, snart Rector kalde: Og denne Stad er Kongens Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Det veltrufne PortraNed fra Olympes du min Muse drage, Og skjænk min Rost din Kraft, min Siel din Jld! Dog, det var Synd Gudinden at umage, Naar Byens største Laps jeg revse vil Fordi snildt Hercules forstod at rense Din Stald, o Augias, han kaldes stor, Men jeg, som (skjøndt jeg selv ei einer Grændse) Forfølger dig i dine Lapsespor, Og hver din Kaadheds slemme Streg udpiller, Til hele Byens store Fryd og Gavn, Mens jeg dit Billed klart til Skue stiller, Fortjener jeg ei mere sligt et Navn, Jeg paa din vante Vei dig skal ledsage Fra Amalienborg til Pedrin og Pleisch, Naar fra din lange Ro til Stadens Plage, Den lyse Soel har budt dig: "reis dig, reis! Dit Dagværk der du herligen begynder Som ægte Dreng i Kaadheds vilde Duus; Paa Østergade Formiddagen svinder, Og Middag alt tit seer dig med en Ruus. Fra Huus til Huus, hvor man din Flanhed taaler, Du gaaer som Løven med sin Brolen om, Og mens med Sludder Skjeppen fuld du maaler, Du fælder over Alt bestemte Dom; Og troer, at du skal altid Ordet føre, Fordi du halvt igjennem Skolen løb; Og troer, at du ustraffet alt tør gjøre, Fordi du til undgik fortjente Svøb. Naar efter flere Timer du fra Bordet Strax søger for din Maglighed et Lye, Hvad skaansom du ei dræbte hist med Ordet, Du qvæler her i en Tobaksrøgskye. Selv Qvindekjønnet du kun lidet agter, Og haaner, saarer frækt Uskyldighed Ved Raaheds vilde Sprog, ved dumme Fagter, Selv hvor du mødte skaansom Kjerlighed. Du føler ei Naturens rene Glæde; et Ord, For dig er Venskab kun en Lyd Og Lykken troer du ene er tilstede Blandt Svirebrødre om et Spillebord. Du agter ingen Rang og Stand og Hæder, Et Gubbens graae Haar og Mandens Daad; Og i en Pol af usle Vittigheder. Troer du at stikke med Satirens Braad. Saa seer vor Bye din stolte Dag henrinde, Om Aftenen søger du dens Harmonie; Glad for den halve Nat at kunne finde Et Fristed for dit Lapsedespotie. Min Pen blier sløv og Læseren jeg trætted, Jfald jeg her opregned hver din Færd; Kun lidet af det Liv, jeg her beretted, Som til Advarsel blot er Minde værd. Dit Billed, haaber jeg, Enhver vil kjende, Som ikke hører til din Lapseæt. Hvo mig ei troer, til Bellev me han sende, Hvor han erfarer: Sandhed tegnede det: D. Nathandan
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Jndenlandske Efterretningen. Placat. Endskjøndt betydelige Udgivere afholdne af den Kongelige Casse til de i betugdommet Holsteen liggende Keiserlige russ. Troppers Forpleining; endskjøndt dertil af beHertugdommen er leveret en stor Mængde Fordenheder in nature, og endskjøndt Betalingen nogle fra Nørre Jylland til samme Anvendelse, qvirerede Fornødenheder, i Følge den ved Kamm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Placat af 24 Mai dette Aar bekjendtgjorte Kr. gelige Resolution af 23de næstforhen, er forskulviis reparteret paa Kongeriget Danmark, Bon holms Land undtaget, er det dog, formedelst de Troppers forlængede Ophold i Holsteen, ble uundgaaeligen nødvendigt, at til nu for Tiden tilveiebringe forskudsviis Betaling for endeel Slateqvægs Anskaffelse og endeel Kornvarers Transpotil bemeldte Troppers Forsyning maae endvidtydes Bidrag her af Riget, der hidtil har udredes langt mindre til denne Troppe-Forpleining, end Hertugdommene. Hans Kongelige Majestæt har desaarsag under 10de i denne Maaned allernaadigst resolveret: at i saa Henseende skal af alt, saavel privilegeret, som uprivilegeret Ager og Engs, samt Skov- og Mølleskylds Hartkorn i Kongeriget Danmark strax efter denne Placats Bekjendtgjørelse erlægges i Rigsbankdaler 42 Rigsbankskilling Navneværdie pr. Tønde Ager og Eng og 69 Rigsbankskilling Navneværdie pr. Tønde Skov og Molle skyld, samt at vel ogsaa Bornholms Land skal tage Deel i dette Bidrags Udredelse, men at Bidraget dog skal der paa Landet ikkun erlægges med det halve Beløb. Og, ligesom Kjøbstæderne komme efter denne Repartition til at bidrage efter deres Jorders Hartkorn, saaledes har Hans Kongelige Majestæt tillige allernaadigst bestemt, at enhver Kjøbstæd skal desuden i videre Bidrag udrede en vis, i Forhold til dens Folkemængde og Næring fastsat, Sum, som fra Rentekammeret igjennem vedkommende Overøvrighed skal blive bekjendtgjort, og der paa lige Maade, som Byeskatterne, skal lignes paa Jndvaanerne efter Grund og Næring, til hastigste Erlæggelse. - Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. - Rentekammeret, den 11 August 1814. - Hs. Kgl. Majestæts til Danmark &c. &c. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Under 31te Mai d. A. er igjennem Cancelliet udfærdiget følgende kongelige Reskript til Kjøbenhavns Magistrat. Vor synderlige Gunst! Vi have ladet Os allerunderdanigst foredrage de forslag, som den ved Vort allerhøieste Reskript af 11 April 1809 anordnede Commission, til at gjennemgaae og undersøge Vor Residentsstad Kjøbenhavns oeconomiske Forfatning m.v., har fremsat i sin allerunderdanigste Slutnings Forestilling. Efter at have taget disse Forslag tilligemed den af Vort Finants Collegium derom afgivne Betænkning, og de Os af Vort danske Cancellie i øvrigt foredragne, Omstændigheder i Overveielse, give Vi Eder hermed tilkjende, at Vi, med Hensyn til bemældte Vor Residentsstad Kjøbenhavns occonomiske Forfatning og hvad videre dermed staaer i Forbindelse, allernaadigst ville have fastsat følgende. 1) Ligesom Commissionen for de Fonds, der ere henlagte til at afbetale de til Gadernes Udvidelse afkjøbte Grunde, efter dens derom gjorte Andragende er tillagt Vor allerhøieste befaling om at afslutte dens Forhandlinger, saaledes ville Vi ogsaa have Commissionen for Bidstrupgaards Godses Administration tillagt lige allerhøieste befaling, hvorefter begge Commissioners Forretninger blive at overtage af Eder til en imellem Eder og Commissionerne overeenskommende Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
2 Staden Kjøbenhavns Kæmnerkasses hidet havte Jndtægter, i Forbindelse med de flere, der ville tilflyde Samme, naar fornævnte tvende Commissioners Forretninger ophøre, skulle ordnes til tvende forskjellige Fonds. J den ene, som skal føre Navn af den ordinaire Fond, skulle indflyde alle Stadens ordinaire og bestemte Jndtægter, og dens Bestemmelse skal være at afholde alle Stadens reglementerede og andre ordinaire Udgifter. J den anden, som skal føre Navn af den extraordinaire Fond, skal indflyde: a) den Beholdning, som Commissionen for de Fonds, der ere henlagte til at afbetale de til Gadernes Udvidelse afkjøbte Grunde og den Bidstrupske Administrations Commission, naar de fratræde, maatte have opsamlet, tilligemed de løbende Renter af denne Sum b) alt hvad der i Fremtiden, ved Salg af Stadens udenbyes Jorder af Kjøberne betales udenfor den planmæssige Afgift, som funderes i Jorden for ved Renter at give Staden en saadan Jndtægt, som er anseet at være passende aarlig Afgift af 1 Td. Land geometrisk Maal; c) Recognition ved Forandring af Eier af Stadens udenbyes Jorder; d) alt hvad der vindes i Capital ved Salg til Elendom af Arvefæstegaarde paa Bidstrupgaards Gods udenfor den Afgift, der i Fremtiden, som forhen, vedbliver at hvile paa Jorderne, og ligeledes hvad der vindes ved Salg af Træer, efter Udgifternes Fradrag: e) arveløse Capitaler og f) Tiendepenge. Paa denne extraordinaire Fond, hvis Bestemmelse i Almindelighed skal være, at afholde alle Stadens extraordinaire og uforudseelige Udgifter, skal hæfte Stadens Kæmnercasses Gjæld, hvilken Vi herved paalægge Eder at see afbetalt saasnart muligt; saa skal og paa samme Fond hæfte den Sum, som Staden paalægges at bidrage til Omkostningernes Bestridelse paa det nye opførende Raad- og Domhuus. Jndtil disse Gjældsposter ere aldeles udslettede, hæver Fonden de i denne Post under Litr. 27 nævnte Jndtægter med løbende Renter; men efter den Tids Forløb have Jat erhverve Vor allerhøieste Resolution for, hvorvidt Fondens aarlige Renter skulle afgives til den ordinaire Fond, for saaledes at bidrage til at formindske Beløbet af det, der aarligen maatte blive at ligne paa Næringen i Overeensstemmelse med Vor allerhøieste Anordning af 21de April 1812. 3) Den Sum, der i Kæmnercassens Regnskaber hidtil er anført at skyldes til den borgerlige Næringsskats Overskud, skal ikke regnes blandt Stadens Casses Gjæld, som det efter 2den Post paaligger Eder at afbetale; men den skal herefter bortfalde og udgaae af Regnskabet. 4) Den Sum, der i bemældte Regnskab anføres at skyldes til deponerede Arvemidlers Conto, skal ei heller regnes blandt denne Gjæld, som ovenfor er omtalt, siden denne Conto, der ene vedkommer den extraordinaire Fond, efter de Os foredragne Omstændigheder, er antaget fuldeligen at kunne dække sig selv formedelst de Arvemidler, som ere hjemfaldne eller herefter hjemfalde til Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
5) Enhver Authoritet i Kjøbenhavn, som har nogen Deel af Jndtægter, der skulle paalignes Staden, under Forvaltning, og som vil indgive Forestilling om deslige Jndtægter, skal i Begyndelsen af October Maaned for det følgende Aar, Fattigvæsenet i Begyndelsen af hvert Aar for det løbende Aar, ved een eller flere af dets Middel træde i Conference med Medlemmerne af Stadens Magistrat og af dens 32 Mænd, for at overveie, hvorvidt Stadens Jndvaanere kunne bære den paatænkte Byrde, eller hvorfra Udgifterne i andet Fald kunne tages. (Coll. Tid. - Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Kjøbenhavns Børs den 16de August. Cours. Hamb. 2 M. 583 1/2, a vista 591 7/8. Amsterdam 2 M. -, a vista 550. London 2 M. 23 2/3 Rbdlr., a vista 23 3/4 Spec. 590. - Specier, solgtes til 35 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 63 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)J Marschal Davoust's Forsvarsskrift, hvori han søger at forsvare sig mod de 3 Beskyldninger: at han har ladet skyde med Canoner paa den hvide Fane; at han har borttaget Pengene af Hamborger Bank, og at han ved mangehaande vilkaarlige Handlinger har gjort det franske Navn forhadt, findes følgende Skrivelse, som Napoleon d. 7 Juli. forrige Aar har tilsendt ham fra Bunslau, "Min Cousin Bevidn De General Vandamme min Tilfredshed med Hamborgs Besættelse. Jeg sender Dem en Jngenieur-Officier, som skal tage Hamborg og de smaae Øer i Øiesyn, og som skal aflægge mig Regnskab over Arbeidet og over det, som De gjør der. En Stad, som Hamborg, kan kun for svares med 25,000 Mand, med et stærk Artillerie ved 10 Aars Arbeider og med 30 til 40 Millioner. Jmidlertid vil jeg ikke blot forsvare Hanborg imod Jndbyggerne og imod Linie Tropperne, men mod et Beleirings=Artillerie. Jeg vil, at naar 50,000 Mand vise sig for Staden, den de ikke blot skal være sikkret for en Coup de man, men ogsaa skal kunne udholde 14 til 20 Dage for aabnede Løbegrave. Og disse Resultater vil se erholde i Aar blot med en Udgivt af 2 til 3 Millioner og kun ved en Garnison paa 6000 Mand Jeg vil, at jeg ved denne Forudsætning, naa Staden, efter en Blocade af 14 til 20 Dage aabnede Løbegrave bliver taget, hverken skal miste Canoner eller Mennesker, men at Garnisonen kun retirere i et Citadel og forsvare sig der een til u Maaneder efter aabnede Løbegrave. Den simpFremstilling af dette System forklarer samme. De maa arbeides paa sammes Udførelse, uden at talen Time. Jnden 24 Timer efter min OrdonanOfficiers Ankomst maa 10,000 Arbeidere være Virksomhed. De maa lade alle Huse nedrive som ligge ved Voldene, paa Glacierne og ved Citadellet &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
En Adelsmand fra Bretagne forestillede si Søn for Hertugen af Berry med Begjering, han maatte blive Officier. "Hvad har han gjort spurgte Hertugen. "Jntet, svarede Faderen, netop der bestaaer hans Fortjeneste, at han ik har gjort noget." "Altsaa har han ikke tjent Fædreneland, vedblev Hertugen. Under hvilke Fane skulle han have gjort det?" gjentog Fader. Under Buonapartes Fane, svarede Hertugen, Havde jeg været forberedt paa dette Svar, skul tede den gamle Bretagner: "saa havde jeg bra Dem min anden Søn, han har forladt det fade lige Huus, tumlet sig omkring i ti Aar og er sig rasende Keiserligsindet, at, om der havde være 2000 af hans Lige, var De, naadigste Herre, Deres Familie, sikkerlig aldrig kommet tilbage Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Da Hertugen af Angouleme ankom til Pau viste man ham der Kong Hendrik den 4des Vugge. Prindsen besøgte ogsaa denne Konges Pallads, der er meget forfalden, men nu igjen skal sættes i Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Paris, d. 2 August. Hertugen af Berry er over Douay og Lille afreist til Engelland. Fire af hans Adjutanter følge ham. - Hs. Kongel. Høihed Monsieur er igjen kommen til Paris. hans Følge var General Maison og Hertugen af Ragusa. Førend sit Jndtog holdt Hs. Kongel. Høihed Revne over adskillige Tropper af den herværende Garnison.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Cadix, den 8de Juli. Vor Gouverneur, Don Juan Villavicenzio, har udstædt en Proclamation, hvori de trues med stræng Straf, som udbrede urolige Rygter om at vi igjen komme i Krig med Engelland og Frankrig, at Kong Carl den 4de vil overtage Regjeringen i Ferdinand d. 7des Sted &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
London, d. 5 Aug. De engelske Commissairer, som skulle underhandle om Freden med America, ere i Dag afseilede fra Dover til Ostende. General Lord Hill, som for længe siden er bestemt til Commandeur en Chef for de engelske Tropper i America, er endnu i London; hvilket lader formode, at man vil oppebie Udfaldet af Underhandlingerne i Gent forinden han afgaaer. The Courier forsikkrer, at følgende skal forlanges af America: 1) Fuldkommen Udelukkelse af americanske Skibe fra de engelske Fiskerier paa den engelsk americanske Kyst; 2) Engellands Enherredømme, over Søerne Erie og Ontario, og de americanske Forters Sløifning i Nærheden af disse Søer; 3) Ohio som Grændse for det americanske Territorium; dog med den Betingelse, at Jndianerne paa begge Sider af Floden sikkres deres Besiddelser og Jagt. – Jfølge en paa Lloyds Caffehuus opslagen Liste ere fra 1ste Juli til nu ikke mindre end 108 Skibe enten plyndrede eller ødelagte af de americanske Capere, hvis Antal angives til 27, hvoraf de fleste ikke have mere end fra 2 til 9 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Vore Tidender indeholde følgende fra Paris, under 30 Juli, "J Løverdags, den 13de dennes, kom en General ind i Palladset, og forlangte at tale med Kongen. Man sagde ham, at Hs. Maj. ikke befandt sig vel, og at han maatte komme igjen næste Mandag. Generalen svarede, han maatte tale med Kongen, da han havde Ting af yderste Vigtighed at meddele ham. Han blev da indladt, og aabenbarede for Kongen at to Officierer af Schweizergarden næste Morgen vilde i Messen stræbe Hs. Maj. efter Livet. Kongen lod sig ikke derved afholde fra at besøge Messen som sædvanlig. De to af Generalen beskrevne Officierer indfandt sig man bemægtigede sig deres Personer og fandt et Par ladte Pistoler hos dem. - En lignende Meddelelse gjordes Kongen følgende Mandag, d. 25de at nemlig Hs. Majestæts Liv næste Dag vilde vorde udsat for Fare af en Person iført Æreslegionen, Uniform. Den vagthavende Officier fik strængeste Ordre ikke at indlade nogen. Da nu den beskrevne Person kom, vilde man anholde ham; men har sprang over Rækværket og undkom. Ved Springet tabte han en ladt Pistol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Berlin, d. 9 Aug. Jfølge Breve fra vor Armee viser der sig endnu bestandig i Frankrig især hos de Militaire, en stor Forbittrelse mod de Allieredes derværende Reconvalescenter. Det tillades derfor ikke disse at komme til Stæder, som have franske Garnisoner. Ved Rheims ere ny nogle preussiske Militairpersoner fundne døde paa Landeveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Basel, den 2den Aug. Den hele franske Armee havde Gage tilgode for syv Maaneder. M. bliver den betalt hver femte Dag, og Garnisonen i Haningen modtog nylig tilbagestaaende Sold for een Maaned, hvorpaa den næste Søndag ved Menoeuvren af egen Drivt raabte: Kongen leve Midten af August har man lovet at betale den for en anden Maaned, og at blive saaledes ved til de Hele er betalt. Jøvrigt falder Tiden temmellang for de franske Soldater i Fæstningen Hüningen, og baade Officerer og Soldater komme of til Basel. Vore Manufacturer have aldrig fo været saa beskjeftigede som nu, og vor Handel med Jtalien vinder nyt Liv. Man har ikke enganArbeidere nok til at forfærdige alle de Artikler som bestilles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numer J Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse forsende det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Poscontoirer. Her i Staden modtages Subscriptionehos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Kasserer Ellevte Aargang. No. 67. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 August 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Om Guldhusets Salg. J Adresseavisen læses følgende Bekjendtgjørelse: Undertegnede Commission bekjendtgjør her ved foreløbigen, at ifølge Hans Majestæts allerhøieste Resolution af 20 Juli d. A. ville Guldhusets samtlige Bygninger med tilhørende Grunde i Rigensgaden, hvorunder indbefattes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
foruden de Bygninger, som nu afbenyttes til de militaire Uldmanufacturer, den Deel i disse Bygninger, som hidtil har været benyttet af Munderings=Commissionen og Vare-Depotet, blive opbudne til Bortsalg ved offentlig Auction, enten under eet eller separat, inddeelt i flere Parceller, med eller uden Jnventarium. Tiden og Stedet for Auctionens Afholdelse vil nærmere blive bekjendtgjort, og Auctionsconditionerne tilligemed en nøiagtig Beskrivelse over Eiendommen og Jnventariet ville forinden Auctionen være at erholde til Eftersyn hos Cancellieraad og Landsover- samt Hof og Stadsrets-Procurator Fral, boende paa Gammeltorv mod Vestergade No. 77.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Kjøbenhavn, i den i Anledning af intenderet Salg af nogle Kongelige Eiendomme allernaadigst nedsatte Commission, den 12 August 1814. Møsting. Sehestedt. C. Rømer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Etatsraad Fr. Thaarup meddeler i sin Veiledning til det danske Monarkies Statistik, 2den Udgave, Kbh. 1794, følgende Efterretninger angaaende denne Manufacturanstalt:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Det Kongelige militaire Manufactur, ogsaa kaldet Guldhuus Fabriken, har det sidste Nav deraf, at en berømt Alchymist, den italienske Doctor Buri havde her i Kong Frederik 3dies Tid sit Værkstæd, som 1668 blev indrettet. Efter hans Død blev først et Qvæsthuus her anlagt, men siden 1677 et ulden Manufactur som blev indrømmet den Kongel. Factor Christian Værner. Under 5 Maj 1683 blev ham meddeelt Privilegium paa her at forarbeide Klæde og andre uldne Stoffer, og 16 Mai 1685 blev Indretningen med alle Bygninger skjænket ham og hans Consorter til Arv og Eiendom, naar Værket der blev holdt vedlige, men da dette Vilkaar ei opfyldtes, tog Kongen igjen Værket til sig (Pontoppidan orig havn S. 334. 371.) Det skulde da arbeide til Militair-Etaternes Fornødenhed, men i Førstningen var det kun lidet udvidet. De Klæder, Stoffer, Filter, Strømper, &c. &c., som Danmark, saavel for Krigsetaterne, som ellers, brugte, fik det næsten alt spundet, vævet, tilberedt i Tydskland, Engelland, Holland. J Anledning af den sidste langvarige Krig, da Armeen saa ofte skulde munderes paa nye, begyndte man at indsee det store Tab, som den Kongelige Kasse tog derved, saavelsom ved næsten alle andre til Armen henhørende Nødvendigheder, hvilke hentedes
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
havn ; hvor to Lavser kunde modes uden at kjende hinanden, ved hvilke Leiligheder det altid er godt, at der gaves visse ved Love bestemte Særkjender paa Legionens Medlemmer. Disse Særkjender, erfares ved Jndtrædelsen i Selskabet. Hvad Klædedragten angaaer, da har Directionen besørget en Model stukken i Kobber, som hænger til Eftersyn i Selskabets Forsamlingssahl. J Henseende til Manererne og Noderne, da er det een af de første Egenskaber hos en Lapselegionair, at han altid taler høirøstet, dingler med Kroppen som i ungersk Dands og frem for Alting ikke taler i en sagtmodig beskeden Tone, der altid røber den dumme gammeldags, nu saa forhadte Opdragelsesmaade. Paa en offentlig Spadserevei maa en ægte Lapselegionnair altid tale og lee saa høit, at man kan høre ham i det mindste i en Afstand af 50 Skridt, og gaaer han i Selskab med een eller flere Medcolleger, saa maa det altid skee saaledes, at hver Mand kan høre, han er Medlem af Legionen. Dette kan nu skee paa mange Slags Maader, enten ved at postere. sig midt i en offentlig Alle eller paa en Bænk og gjøre satiriske Anmærkninger over de Forbigaaende, eller lee dem lige i Ansigtet &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-23
Hver Tirsdag og Løverdag holder eet af Selskabets Medlemmer en Tale over een eller anden Lapsevæsenet vedkommende Gjenstand, hvori dets Nytte for Staten vises, og dets Beqvemhed til at lede til Lykke og Anseelse godtgjøres.