JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-12-26
følge tagen Bestemmelse ved Skiftesamling i Kiøbmand og Giæstgive, Rudebecks til Skifterettens Behandling opgivne Boe, bliver efter nævnte ham tilhørende Jordeiendomme paa denne Byes Mark, nemlig : 1) En Hovedled i Nyemark, indeholdende 88600 Qvadrat-Alen, de staaer for Hartkorn 3 Skp. 3 Fdkr. 1/4 Alb., 2) en Lod i Kræmmerkrog, indeholdende 108,557 Qvadrat-Alen, er Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., 3) en dito paa Fogense, indeholdende 31,722 Qvadrat=Alen, af Har korn 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., og 4) tvende Strandlodder, No. 35 og 36, vesten for Byen, og tvende dito østen for Byen, nemlig Jndlodden No. 12 og Udlodden Nr. 7. stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue Onsdagen den 9de og 23de Januar samt 6te Febr. først kommende, hver Dags Formisdag Kl. 11; Alt efter Conditioner, der re 1ste Auction ville Kive fremlagte. Hvilket herved saavel til Lysthavendes som ifølge Placaten af 22de April 1817, til Pantecreditorernes Efterretning bekiendtgiøres. Bogense Byefogedcontoir, den 20de December 1832. Baadsgaard. Jfølge Reqvistian af vedkommende Skifteforvalter, vordet den Stervbo efter afdøde Gaardmand Lars Børgesen og Hustrue, Maren Nieldatter i Ullerød, tilhørende Arvefæstegaard, Aasegaard kaldet, sammesteds med tilliggende Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., stille til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 11te Januar 1833, ) hver Dags Formiddag den 25de - -- den 3de Februar Kl. 11. De 2de Første paa Undertegnedes Contoir, og den Sidste paa selve Gaarden i Ullerød. Conditionerne for Salget, der blive bekiendtgjorte paa Auction, stederne, ere 8te Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn paa FrederiksboAmtstue. v. Hadeln, Hillerød, den 18de December 1832. Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1832-12-26
Efter Forlig og Udlæg, stilles afdøde Skomager Etien Klins Gaa- No. 25, til Auction, Onsdagen den 16de og 30te Januar, samt 13 Februar førstkommende, hver Gang Kl. 10 Formiddag, i selve Gaarden Denne, som er beliggende midt i Byens Hovedgade, bestaaer af 3 F. Forhuus, 2 Etager, med Kjælder under 5 Fag, 17 Fag Udhuus, og Haus Hvilket til Lystharendes og Panthavernes Efterretning bekiendtgiøres, ises Placaten af 22de April 1817. Kierteminde, den 21de Decbr. 1832. Thaulov.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Paris, den 18de December. Børsen var i meget Bevægelse, for at faae Hr. Harles han i Deputeretkammeret, der synes at true den paa Livet, uldkastet. Lovudkastet om Beleiringstilstanden staaer Fare for at falde gjennem, allerede i Commissionen, og man taler om at tage et tilbage. Endog Temps og Constitutionel angribe nu Hr. Dupin en ældre meget haardt.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
De diplomatiske Forretninger med Spanien drives nu med tørre Livlighed.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Paa Børsen gjorde Rygtet om en Bevægelse af den hollandske vær et skadeligt Jndtryk Man er her ikke uden Bekymring for Resultaterne af det Antverpenske Citadells Beleiring. Alle Handelsentre, riser lide derunder; man vover ingen store Speculationer, og iger lydeligen, at det var meget uforsigtigt, i denne umildlarstid at sende et fransk Armeekorps bort, for at lade det op laae sin Leir i et moradsigt Lands Dynd og Skarn, og saaledes nidt om Vinteren udsætte det for alle en Belerings Besværlig eder. J denne Anledning søger man at vinde Popularitet for e Kongelige Prindser, og berømmer i alle Hoffets og Minister iets Salous det Mod, som Hertugen af Orleans virkelig lægget or Dagen, omtrent med samme Udtryk, som i fordums Dage Hertugen af Angoulemes Tapperhed lovpristes. Dette Populaitetsmiddel anvendes, fordi Pistolskuddet, som det synes, nu er saa forslidt. Oppositions-Bladene beskylde Politiet for at have viist megen "Stupiditet i Pistolsagen. - Man taler nu m vigtige Opdagelser, i Henseende til Jfr. Boury, som National har i Sinde, at bekjendtgiøre. Jfølge dette Blad har hun allerede for et par Aar siden været bekjendt med den nuværende Minster Hr. Thiers, og for to Aar siden jevnlig besøgt ham i Nationals, Bureau, hvilket Blads Medredacteur han dengang var. Der siges, at Hr. Carrel, Hovedredacteur for hiint Blad, tøver med disse Opdagelser, indtil det, efterat alle Lykønsknings=Adresserne i Anledning af Pistolskuddet, ere ankomne hertil, kunde være af Vigtighed, at overtyde Frankrige om, at man med dette Pistolskud har mystificeret det - Af Aviserne erfares, at endeel Municipalconseils have vægre sig ved at votere saadanne Adresser. Aarsagen til denne Vægring er, - ei at tale om, at den Franske Nation, er rykket alt for vidt frem, til længe at lade sig mystificere, at de fleste Municipalitetsconseils i Frankrige ere saaledes sammensatte, at det saakaldte Mouvements=Partie" deri er herskende. Ogsaa Carlisterne have stor Jndflydelse i disse Conseils. Carlistpartier er endnu mægtigt, man vilde skuffe sig selv, dersom man troede at det var aldeles overvundet. J det sydlige Frankrige har Hertuginden af Berrys Fængsling efterladt et dybt Jndtryk og opvakt den heftigste Gjæring.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Dhrr. Beaumont og Torqueville, som for to Aar siden at Regjeringen fik det Hverv, at gjøre sig bekjendte med Indretningen af Straffe= og Forbedringsanstalterne i de forenede nordammerikanske Stater, have ved Trykken bekjendtgjort Resultatet af deres, i alle Unionens forskjellige Provindser, samlede Jagttagelser.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
London, den 21de December. Fra Lissabon haves atter Efterretninger fra den 12te, og fra Oporto til den 15de d. M., ifølge hvilke denne Stad igjen den 13de havde udholdt et høist ødelæggende Bombardement. Forresten vare Levnetsmidler ankomne til Staden fra Galicien.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Fra Brussel havde man Efterretninger om at befaling var given til at sætte Venlo i Forsvarstilstand. Man vidste allerede, at det var ved et mislykket Forsøg, som Franskmændene den 19de havde gjort paa at kaste Faschiner i Citadelsgraven, at General St. Cyr og flere Officeret var blevne saarede.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Angaaende en Meddelse af 18de d. M. fra Ministeren for de udenlandske Anliggender i Haag til Generalstaterne, meldes: Den indeholdt Fortsættelsen af Underhandlingerne i London og i Paris. Den hollandske Regjering havde, som bekjendt, erklæret sig villig til at antage det preussiske Tractatudkast med nogle Modificationer, men Lord Grey sagde, at dette kun vilde medføre Forsinkelse, og at Citadellet først maatte rømmes; lignende Svar havde man givet i Paris. Ministeren erklærede, at Nederlandene ønskede Fred ligesaavel som de øvrige Magter, men kun en Fred, der kunde lade sig forene med Statens Ære og Jnteresse; hvis ikke, maatte den retfærdige Sag efter Forfædrenes priselige Exempel, forsvares med Tillid til Gud. Han erklærede tillige, at Regjeringen til enhver Tid var beredt til at fornye Underhandlingerne paa en, for en uafhængig Stat, sømmelig Maade.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Brussel, den 20de December. Moniteur Bølge meddeler i Dag følgende officielle Efterretning fra Antverpen fra i Gaar Middags. Alle Bresche og Contrabatterier ere fuldendte, og skulle i Nat fuldstændigen armeres, saa at de ved Dagens Frembrud kunne begynde at fyre, saavelsom den tusindpundige Mørser, hvormed man har anstillet nye Forsøg, der vise, at den vil kunne gjøre god Tjeneste og frembringe stor Virkning. Man vedbliver at arbeide paa Nedstigningen i Graven ved den venstre Fare af Bastionen, No. 2, Sappearbeiderne fremmes med Jver, og adskillige Vaabenpladse ere derved tilvejebragte for Infanteriet. Det paa Contregaden opkastede Batterie har ødelagt det Værk, som skilte Vandet i Citadelsgraven fra Vandet om Pladsen; Sappen naaede til dette Værk. Halvmaanens bedækte Vei paa den venstre Fac er kronet, og Beleirerne opholde sig der. De Beleirede, som sidste Nat frygtede et Angreb ved Storm, have begivet sig til deres Poster og vedligeholdt en stærk Musketild. Hverken Dagen eller Natten den 18de vare regnfulde, Veiene istandsættes og Batterier opkastes med den største Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Amsterdam, den 16de December. Antierpens Citadel, nu det Punkt, hvorpaa hele Europas Blik er henvendt, maa vistnok omsider vige for Overmagten, men dets tappre Forsvar vil, ligesom de til Dages Feldttog i Aaret 1831, forøge Hollands moralske Anseelse. At Chasse og hans Garnison ville forsvare sig til det Yderste, vente vi alle. Enhver Leilighed til Kamp gribes af dem med Begjerlighed. - Citadellets Garnison bestaaer af Fem Tusinde Mand; de fleste af dem ere Frivillige, der, efter deres udtrykkelige Forlangende, ere optagne i Citadellet til dettes Forsvar. - Den derfra deserterede Artillerielieutenant var allerede for berygtet som et slum, pent Menneske; hans Navn er brændemærket i vort Folks Historie Franskmændene bringe deres Syge og Saarede allerede til Tournay. Man forsikkrer, at den Franske Armees Tab, hvilket deres Aviser paa en latterlig Maade angave som saare ringe, at Døde, Saarede og Syge beløber sig til Sex Tusinde Mand. Ogsaa Hollændernes Tab er meget betydeligt.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Antverpen, den 18de December. J Journal d'Anvers siges: Sidste Nat var frygtelig for Ingenieurarbeidet. Arbeiderne stode atter i Vand til Knæene, og kæmpede med mageløs Taalmodighed mod alle, som det syn tes, uovervindelige Vanskeligheder. Endeel Arbeidere bleve dræbte og saarede. Ingenieurcapitain Coutean dræbtes af en Kanon kugle og Lieutenant Gravel af en Flintekugle. Trods alle Hindringer nærmer Beleiringen sig dog sin sidste Periode. Man vil snart kunne angribe Halvmaanen og Bastionen. Vi maae endnu stedse beklage os over, at Bomber falde ind i Stadens fjerde Section, og gjøre megen Skade. Saaledes anrettede en Bombe stor Ødelæggelse i Hr. Kets skjønne Naturalcabinet. En anden faldt ned i Hr. Lemmers Hauge, dræbte een Person og saarede en anden. Mange Jndvaanere forlade denne farlige Deel af Byen.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
De Brusselske Aviser tale om en forestaaende Offensive af den hollandske Armee, vi ere dog her i den Henseende ganske udkymrede. Arbeiderne ved Breschebatterierne ere ganske til Ende; Jngenieur- og Artilleriofficererne ere fuldkommen enige om, at man om otte eller i Dage vil kunne løbe Storm, dersom GeneralChasse paa ingen Maade vil overgive Citadellet. Fra begge Sider var Jlden i Nat og er endnu i Dag meget levende. Hver Morgen komme Saarede til Staden, omtrent 50 daglig. Musketilden er i Dag meget heftigere end i Gaar ogsaa falde stedse flere Bomber i Staden, saare og dræbe Mennesker; man tæller allerede flere Hundrede, som have mistet Livet. Fjenden skaaner os, men Franskmænd og Belgier bidrage til at compromittere vor Neutralitet.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Antverpen, den 18de December. Citadellets Beleiring gaaer kun langsomt fremad. Hvert Skridt, som Beleirerne rykke frem, maa kjøbes dyrt, og deres Tab var især i de to sidste Nætter betydeligt. Anlæget at Breschebatterier er, formedelst det vedholdende vaade Veirlig og det velrettede hollandske Skytses morderske Jld, forbunden med mange Vanskeligheder. Endnu er intet Batterie fuldendt. Man mener, at General Chasse ikke vil kunne holde sig længer end til Enden af denne Maaned. Journal d'Anvers.) Det er umueligt at gjøre sig Begreb om de Besværligheder og hindringer, som Beleiringsarbeiderne møde. Det slette Veirlig er Citadellets mægtigste Allierede. Regnen, der gjennembløder Jorden, har forvandlet Trancheerne til Klog ker. Man tænke sig Vanskeligheden, i dette Dynd at bringe saa betydelige Masser, som 24 Pundinger ere, afsted, og det under en Hagl af Haubitskugler, Granater, smaa Kugler og Stene, der blive kastede saa nærved og næsten af brudt. Men den Udholdenhed og Energie, som leder og fuldender Arbeiderne, vil overvinde disse Hindringer, der koste Tid og Offere, og ikkun nogle Dage kunne opsætte hine Mures Fald, som Aarstid og Mod i Forbund forsvarede. Meget snart ville vi høre Bretschebatterierne og Contrabatterierne tordne, og de skulle fyre paa samme Tid, for at frembringe et afgjørende Resultat. General St. Cyr=Rugues er bleven let saaret i Skulderen af et Bombestykke, i den Tranchee, hvori han opholdt sig sidste Nat. Hertugen af Orleans er igjen ankommen til Berchem; om en Diversion eller et Angreb af den hollandske Armee, er aldeles ikke Tale. Ved at nedskyde Værket ved Toledobastionens Grav, fra Fortet Montedello, er denne Grav falden 3 Fod. Det 7de Regiment har havt overordentlig stræng Tjeneste fra den 18de til den 19de, det mistede een Sergeant og havde fem Saarede. I Gaar og i Dag saaes paa adskillige Steder Jldebrand i Citadellet, i Bageriet og i Kirken. Man taler om at opstille Kæmpemørseren; vi tvivle endnu stedse derom. Fra Schelden ere ingen vigtige Efterretninger indløbne; dog troer man, at der snart vil skee noget af Betydenhed, thi Admiral van Man, en gammel dygtig og erfaren Søeofficeer, et udnævnt til Chef for den Hollandske Flaade. Paa Børsen i Amsterdam skeete store Veddemaal om den Hollandske Flaade inden faa Dage skulde gaae til Ankers udenfor Antverpen eller ikke. Nogle Dage for Beleringens Begyndelse sagde den gamle General Chasse. Finder en Beleiring Sted, saa skal jeg lære Marskal Gerard, hvorledes man kan miste en Armee Mand for Mand.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Nyeste Postefterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Den Ungarske Rigsdag forsamles den 16de December. Blandt de Forslag, som Regjeringen agter at gjøre, var et angaaende en ny Udskrivning af 32,000 Recruter.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Den unge Konge af Ungarn agter, for Fremtiden at residere i Presburg.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Jfølge en Efterretning i Nürnberger Correspondent, har Ti Ungerske Regimenter faaet Ordre, at marschere til Jtalien. -
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Jfølge samme Avis melde Breve fra Siebenbürgen, at et betydeligt russisk Armeecorps samles paa Grændsen, som, i Tilfælde af Krig skulde, gjennem de Østerrigske Stater, marschere ind i det Nordlige Jtalien.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
J Berlin var det Rygte almindeligt, at en telegraphisk Efterretning om det Antwerpenske Citadells Overgivelse var kommen did ved Telegraphen. De Brusselske Aviser af 21de Decbr. melde Jntet om hiin Begivenhed. raad
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Kjøbenhavn, den 27de December. Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Sundheds-Collegiet har meddelt Canceller Beretning om Vactinationens Fremgang i Danmark i Aaret 1830, som er det 29de Aar siden dens Jndførelse. - Antallet af de Vaccinerede i bemeldte Aar har været 31075, hvorunder dog ikke indbefattes de i Grønland Vaccinerede, da ingen Beretning derfra er modtaget. Efter senere indkomne Anmeldelser ere fremdeles endnu foruden det Antal af 25030, der i Beretningen for 1823 anførtes som vaccinerede i dette Aar, paa forskjellige Steder var cinerede 1716, ligesom der og, ifølge senere efter given Anledning indkomne Oplysninger, af Lægerne i Lollands Falsters Stift, i Aarene 1827 og 1828 er, foruden de i Beretningerne for bemeldte 2 Aar anførte, endnu vactinerede 1752. Herefter bliver Antallet af de i samtlige 29 Aar Vaccinerede 730587. Fra Vaccinationsinstitutet her i Staden er i 1830 saavel til Læger, som til Vaccinateurer udenfor Lægestanden afsendt 562 Par Glas foruden Skorper og deraf som sædvanligt til Jsland, Grønland, og Færøerne. Af det foranførste Antal Vaccinerede i 1820 falder paa Siellands Stift, Bornholm indbefattet, 11143, paa Fyens 4366, paa Lolland-Falsters 1499, paa Aalborg 3816, paa Viborg 1571, paa Aarhuus 3165 og paa Ribe Stift 3968, paa Jsland 1266 og paa Vestindien 1051. - Antallet i 1830 har saaledes, skjøndt, som bemærket, de Vaccineredes Tal i Grønland endnu ikke vides, været større end i 18228 og 1829. da det i hiint udgjorde 25691 og i dette 26746. Det udgjør i 1830 over 2/3 af det Antal Jndivider, som i Almindelighed fødes i i Løbet af et Aar.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
(Udsigt over det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab, Forhandlinger og dets Medlemmers Arbeider i sidste Mødeaar 183 1/2. Fortsættelse; s. sidste No.)Hr. Professor Reinhardt, R. af D., gav Selskabet Efterretning om 2de Jndividuer af Pagellus centrodontus Con som i et Mellemrum af 3 Maaneder vare blevne fangede ved Sjællands Kyster, hvorved denne Fiskeart første Gang kunde omtales i den danske Fauna. Det ene Jndividuum, som blev fanget ved Gilleleie den 21de Febr. 1832, er næsten 12 Tommer, langt. Det andet fangedes ved Dragøe den 28de Mai, det har en Længde af 14 Tommer. Den af Donovan i britisk Fiskes Vol. 4, Tab. 89 givne Afbildning af denne Art, som der har faaet den urigtige Benævnelse Sparus duratus, fandtes ved Sammenligning med det foreviste mindre Jndividuum i det Hele overeensstemmende. Begge Exemplarer ere opstillede i den Kongelige Zoologiske Samling. J nogle tilføiede bemærkninger over de i det danske Kysthav forekommende sjeldne Fiskerter overhovedet, blev henviist paa de vigtigste Forhold, af hvilke Sieldenheden, fremgaaer. Saaledes befinde nogle af disse Fiskearter sig ved de danske Kyster paa den yderste Grændse af deres geographiske Fordeling, og følgelig kun i faa og adspredte Jndividuer ; hertil kan regnes Labrax lupus, Mugi capito og Caranavulgarts. Andre forekommer langt udover deres nordlige eller sydlige Grændse, derfor uregelmæssigt og tilfældigviis fangede, til de første henhøre iblandt andre Mullus Sarmuletus, Pagellus controdontus, Brand Rai og Scomber esor Com peri, til de sidste høre Sebastes norvegicus og FogmaruIslandicus. For nogle Arter ligger det danske Kysthav vel endnu i Zonen af deres geographiske Fordeling, men de træffe ikke der, eller i det mindste kun sparsomt og ufuldstændigt, de Stedforhold, som ere passende til deres Ophold; her bør især nævnes de kun til Klippekysten søgende Labrus Arter, hvilke findes hyppigen baade nordlig og sydlig for Danmark. Endnu udgjør Pamprigultatus et Led af en egen Gruppe sjeldne Fiske, nemlig at saadanne, som hidindtil allevegne ere fundne yderst sjeldent og uregelmæssigt. Af denne blev den 3die Mai d. A. hos os fanget et Jndividuum af Middelstørrelse, hvis Skelet nu er dø stillet i det Kongl. Museum. Det er det 3die af de Jndividuer, som, saavidt vides, ere i en Tid af 30 Aar blevne fangne ved de danske Kyster, og det er mærkværdigt, at alle 3 ere trufne i samme Egn, nemlig i Jssefjorden ved Jægerspriis.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
J Selskabets Oversigt for Modeaaret 1822/5 omtales Hr. os R. af D., Dr. L. Jacobsons Methode, at sønderbryde og bortskaffe en Blæresteen og det af ham dertil, opfundne Instrument. Han har senere mældt Selskabet, at hans Jnstrumener bleven prøvet af de franske Læger. Dupnatten har skjænket dette Jnstrument sit bifald, og anvendt det med Held. Saa vel denne berømte Chirurg, som og Leroy d'Escole, den egentlige Opfinder af Lithotrittien, have foreslaaet nogle, dog ikke væsentlige Modificationer ved samme, (see Archive generale de Medic. T. All. p. 131, og Revne medicinale T. III. p.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
500. Professor Jacobson har i Aar meddeelt Selskabet de Erfaringer, han hidindtil har samlet over denne Gjenstand. - En Operation, som han under sit Ophold i Hamborg i Aaret 1830 foretog i Hospitalet, findes beskrevet af Dr. Gerson i Magazin der anslandischen Litteratur T. R. p. 4019. Som Resuktater af hans Undersøgelser fremsætter Professor Jacobson følgende. 1) Hans Jnstrument lader sig føre ind i Blæren langt lettere end det Civialiske og de øvrige til dette Øjemed udtænkte Jnstrumenter og fordrer ingen foregaaende Udvidelse af Urinrøret. 2) Det besidder større Kraft end der behøves til Sønderbrydelsen, af Blærestenen, og man er ei udsat for, at det derved kan gaae itu. 3) Man kan dermed sønderdele en Blæresteen hurtigere end med noget andet Jnstrument. 4) Brudstykkerne kunne ved, dets Hielp gjøres saa smaae, at de, ved Blærens egen Kraft, kunne drives ud af Urinrøret. 5) Blæren taaler de gjentagne Applicationer af Jnstrumentet, som efter Omstændighederne kunne udfordres. - Som Beviis herpaa anfører Professor Jacobson, at han ved en Naarig Olding har anvendt sin Methode, der fordrede 9 forskjellige og ofte langvarige Anvendelser af Jnstrustrumentet. Patienten har efter disse forskjellige Applicationer ikke havt noget besværligt, end sige betænkeligt Tilfælde, ikke havt nødigt at bruge noget Medicament og har, naar Veiret er forhindrede det, dagligen gaaet ud." (Fortsættes.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Reisende. Til og fra Kiøbenhavn. Hidkomne den 22de og 23de December: Premier, lemtenant Trøvel fra Aarhuus, Skibscapitain Brichmann fra Kiel, LieutenantMalkeprang fra Møen, Kiøbmand Ringel fra Hamborg, Skibscapitain Petersen fra Stokholm, Tegnelærer Harder fra Sorøe, Handelsbetient Brønnum fra Frederikshavn.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Afreiste den 22de og 23de December: Proprietair Klestrup til Jettelund, Apotheker Knudsen til Slagelse, Malermester, Elers til Roeskilde, Proprietair Petersen til Anhuusmølle, Kiøbmand Schaffer, Handlende Cron, Becher, Gansen og Kappel til Helsingøer, Proprietair Jensen til Ellingegaard, Jureddersen til Horsens, Consul Herskind til Callundborg, Kammermusraad. raad Rug, Fabrikant Weilbach til Ueserød, Proprietair Ferral til Fredensborg, Handlende Carberg til Sønderborg, Cancellieraad Foss til Skielskiør, For after Jensen til Borrebye, Jnspecteur Meyer til Jægerspriis, ForvalterTølverlund til Saltøe, Forvagter Marker til Trudsholm, De sædvanlige Terminsforretninger ved Creditkassen for Huus tiere i Kiøbenhavn foretages hver Sognedags Formiddag fra Kl. 10, a 2, indtil denne Maaneds Udgang.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Titteratur. Repertoire de lecture frangaise. perionnes qui ent Tintention de Sabonner a ce repertoire til Mang om det har hourt, som prise de erfare imede i de dans les librairies de Gyldendal, Brummer, Reitzel, RiisCopen, et Steen, dans les provinces om sabonne chet les commissionairs de Nr. Been, en les listes de soucription see troureront - Febonne, ment en a 9 mk. pour trois mois, om 12 sk. chaque numero, som fra det nye Aars Begyndelse agter at tiltræde som Abonnenten paa Kiøbenhavnsposten, af hvilket Blad fra Nytaar udgives 5 No. Ugen, i større Format end hidtilly, og Nyeste Repertorium for Moerbelæsning (hvoraf udgives eet Heclarks No. om Ugen, tæt trykt, saltede Columer, og indeholdende: Fortællinger og No eller, Skuespil, Digte, historiske Meddelelser og Miscellanca), om des behageligst at tegne sig, hert Staden, paa Hjørnet af Adel= og Gothers den No. 3, i Stuen, eller i Provindserne, paa det nærmeste Postcontoir, de ogsaa Bestillinger paa det nu sluttede 1ste Bind af Repertoriet modtages Auctioner.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Tredagen den 28de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver, ifølge Forlig, ved Auction 4de sidste Gang opbudet for absolut og uden videre AuctionsHoldelse at bortsælges : Huset No. 224 i Boldhuusgaden, assueret i Brandkassen, for 12000 Rbd. Sølv, for hvilket ved den afholdte 3die Auction er budet 8050 Rbd. rede Sølv. Conditionerne, Vurderings-Forretningen og øvrige Documenter, Salget vedkommende, ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 og 27. dagen den 28de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved 2den Auction opbudet til Salg : Huset No. 322 i Helsingøersgaden. 3die og sidste Auction, hvorved Huset agtes absolut bortsolgt, afholdes Fredagen den 11te Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, Auctionsconditionerne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn de Procurator Jydtmann i Klosterstrædet No. 21 og 72. redagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Civil-Etatens Materisgaard ved Frederiksholms Canal No. 245, ifølge den Kongelige Bygnings; Administrations Ordre, ved Auction bortsolgt endeel gamle casserede Bygningsmaterialier, m. m. Fortegnelser kan erholdes fra Fredagen den 21de December, paa Auctionsstedet, fra hvilken Dag det Sælgende kunne tages i Øiesyn.