Viborger Samler, 1843-02-23
Ved en kgl. Ordonance af 12te Febr. er der i Staden Orleans oprettet en Normalskole for Opdragerinder. Skolen skal bestyres og ledes af Damer af et religiøst Samfund, der kaldes tilles de la sagesse. Tuileriercabinettet har atter begyndt at sysselsætte sig med de commercielle Underhandlinger med England. Man vil imidlertid vide, at 2 af Ministrene bekæmpe Projectet om en Handelstractat med Storbritannien. Den offentlige Mening er desuden imod en Handelsforbindelse med dette Rige. Girardins Journal la Presse – Englands svorne Fiende - udbryder: "Kun med Frygt og Bekymring vilde Frankerig modtage Efterretningen om en HandelstractatsAfslutning med England. Førend Gjennemsøgningstractaterne ere hævede, er der ikke at tænke paa nogen Handelsforbindelse med den mægtige Søstat; enhver Tractat, som den nuværende engelsksindede Udenrigsminister vilde afslutte med Storbritannien, vilde i høi Grad forurolige Frankerig. Med Smerte har Frankerig bemærket den Begeistring, Guizot yttrede i sin Tale for de bestaaende Tractater. Frankerig forstaaer at vurdere den Roes, deengelske Journaler af alle Farver yde Guizot." Foranførte Journal er saaledes ogsaa nær ved at gaae overtil Oppositionen. Har Lamartines Exempel indvirket paa Girardin, der stedse er bleven agtet af hiin Deputerede, Storbritannien og Jrland. London, den 15de Febr. Siden 3 Dage staae i Underhuset Vennerne af Handelsfriheden, Tilhængerne af Monopolsystemet og det imellem begge Partier vaklende specielle ministerielle Parti ligeover for hverandre, for at debattere om de Spørgsmaal, der adskille hine Factioner fra hinanden. Kampen aabnede Lord Howick ved at fremkomme med det Andragende, at Huset skulde danne sig til en General-Comitefor at tage under Overveielse Paragraphen i Throntalen om den i Landet herskende Nød. Lorden gjorde Huset opmærksomt paa, at den allerede i flere Aar i Manufactur= og Fabrikdistricterne herskende Nød, nu ogsaa havde udbredt sig til Landmændene, til Rederiet, til Kræmmerne i Stæderne. Overalt forøgedes Fattigskatteen; man turde paastaae, at der i hele Landet neppe var et eneste Jndivid, uden at det meer eller mindre saae sig nødsaget til Jndskrænkninger og usædvanlige Besparelser i sine Udgifter. Sine Paastande documenterede Lorden ved Exempler hentede fra Staden Sunderland og Northumberlandshire, med hvilke Egne Lorden staaer i nær Berørelse. Skibstømmermændenes Arbeidsløn i Sunderland beløb sig endnu i Aaret 1840 til 30 a 33 Shill. om Ugen, nu var den falden til 18 a 21 S.; i Aaret 1839 gaves der i denne Stad 80 Skibsbyggere; af disse have 36 falleret med 320,000 Lstl.; 5 have opgivet deres Syssel, i Stadens Hovedgade stode 40 a 50 Boutikker ledige, i forrige Aar fortæredes i Staden kun halvt saa meget Kjød som i 1841, i Aaret 1837 udgjorde Stadens Fattigskat 7035 Lstl.; i forrige Aar derimod 14,232 Lstl., hvortil endnu maae regnes specielle Bidrag til Beløb 2192 Lstl. og 800 a 1000 Tønder Steenkul. Vel var Nøden paa Landet endnu ikke saa stor som i Stæderne; dog bebudede Alt, at det vilde falde Forpagterne vanskeligt at udrede den Forpagtnigsafgift, der til Foraaret forfaldt til Udbetaling, og naar Nøden blev almindelig iblandt Forpagterne, maatte alle andre Classer paa Landet lide. Hvorledes Folkets Tilstand var, saaes allerbedst af det i sidste Qvartal stedfundne Deficit i Accisen - 1,173,000 Lstl. – i Sammenligning med det tilsvarende Qvartal for Aaret 1841. Dette Deficit kunde man kun forklare sig af den betydelig mindre Forbrug iblandt de lavere Classer. Under saadanne Omstændigheder syntes det at være af bydende Nødvendighed, at Huset antog sig de Betrængtes Sag. Man havde tidligere formeent at de sidst stedfundne Uroligheder tildeels vare opstaaede derved, at gjerrige Entrepreneurer havde, uden dertil at være tvungne, afkortet Arbeidernes Betaling; men et Blik paa Fallissementernes Antal i Gazette viser, at hverken Capitalister eller Fabrikeiere ere blevne forskaanede for store Uheld eller for Andeel i den herskende Nød. Kun i Kornlovenes Afskaffelse og i Aabningen af de engelske Havne for Udlandets Jndførselsartikler fandt Lorden passende Midler til at lindre Folkets Nød.