JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Det stadfæstes nu fra alle Sider (som allerede sidst blev meldt), at der den 25de er sluttet en nye Vaabenstilstands=Konvention imellem General Lahorie paa fransk og Generalmajor Grev Grunne og Oberst Weirotter, paa Østerrigsk Side, i Stain (en liden Stad ved Dønauen i Nederøsterrig, en Fierdingvei fra Crems, og 10 Mile fra Vien), der ligesom den af Hohenlinden skal vare 30 Dage, foruden 15 Dage efter Opsigelsen. J Jndledningen findes den mærkværdige Attring: at samme sluttes i Overeensstemmelse med Hs. Keiserlige Majestæts Beslutning, at underhandle Freden med den franske Nation, hvorledes hans Allierede end maatte være til Sinds. Konventionen bestaaer af 9 Artikler, hvori fastsættes 1 og 2) at den franske Armees Linie fra Vestfalen igiennem Rhinkredsen til Bayersdorf i Franken skal bestemmes af de giensidige Generaler, (Augereau og Simbschen). Fra Bayersdorff derimod gaaer den over Erlangen, Nürnberg, Neumark, Stadt am Hof og Regensburg, hvor den gaaer over Donauen og langs med sammes høire Bred til Erlach, derfra over Mark. gemming, Leopoldstein og Leoben, siden gaaer den med Muhrflodens venstre Bred indtil den Punkt, hvor denne Flod skiærer Veien fra Salzburg til Klagenfurth, til Spital, hvorfra den følger Verona=Veien til Linz, Brixen, Bogen, Meran, Glurenz, St. Martin, over Bormidtil Veltelin, hvor de fransk Jtalienske og Tydske Armee støde sammen. Hele Linien drages efter det Chaucardske Kort over Tydskland. 3) Seiladsen paa bemeldte Floder bliver frie. 4) Paa de Steder, hvor Donauen ikke udgiør Linien, skulle de Keiserlige og Rigstropperne blive en tydsk Miil i Frastand fra den franske Linie, 5) Sauvegarder og Politievagter undtagen skulle alle Keiserlige og Rigs tropper strax forlade Tyrol og alle Lande inden for den franske Linie. Den franske Overgeneral maae sende Deputerede, for at paasee, at slet ingen af disse Tropper marschere til den Keiserlige Armee i Jtalien. 679) Citadellerne ved Würzburg i Franken og Braunau i Østerrig, saavelsom Fæstningerne Kufstein, Scharnitz, Biergpasserne Finstermunz, Nanders og overhovedet alle befæstede Punkter i Tyral overgives den franske Armee som et Underpant; og skulle igien indrømmes de Keiserlige i samme Tilstand efter Freden, dersom samme følger umiddelbar efter denne Vaabenstilstand. De Østerrigske Garnisoner skulle trække ud af Würzburg den 6te, af Braunau den 4de og af de Tyrolske Fæstninger den 8de Januar. - Endskiønt man anseer, Præliminairfreden for at være sluttet, da Morean heller neppe i andet Fald havde samtykt i nogen Vaabenstilstand, saa havde den franske Regiering dog endnu til den 31 s.M. intet Officielt bekiendtgjort desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Den Viener Hoftidende begynder alt i den gamle Tone, uagtet det tillidsfulde Haab om en forestaaende Fredsslutning, at opmuntre til ivrig Fortsættelse af de begyndte Forsvars=Anstalter og Jnsurrektioner i Masse, hvormed virkelig er skeet Begyndelse i Vien. Herskaberne oprette blant andet et Jægerkorps, Studenterne gribe nu ogsaa til Vaaben, og man begynder alt igien at ymte om en Russisk Hielpe=Armee paa 80000 Md., befalingen om at forvise alle Fremmede fra Vien er ogsaa fornyet. I en Opfordring til en almindelig Væbning indtil Freden, af Statsministeren Grev Lehrbach, bruger han disse talende Bevæggrunde: at hele Europa stemmer overeens i, at de Østerrigske Undersaatter leve under den lykkeligste og mildeste Regiering, og ligger det end i de menneskelige Begivenheders Natur, at Krigslykken er afvexlende, saa er dog dette Folk Dyder, Mod, Troeskab, Religion a. uforanderlig. - Til Krigskuepladsen i
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Østerrig hører endnu dette, at C. H. Karl, som den og reiste tilbage til Armeen, vilde den 29de forflytte sit Hovedqvarteer til Schønbrunn. Tropperne blive nu ganske fordeelte i Vinterqvarterer. Uden Karls Nærværelse troe, man, at hele Armeen var løbet fra hinanden. MorcansArmee stod alt langs med Ennsflodens venstre Bred, den gang Vaabenstilstanden blev sluttet. Forposterne naaede til Jnsflodens Udløb i Donauen. Paa den høire Fløi var General Montrichard trængt frem til Jndenburg, Hovedstaden i Oversteyermarch, 6 Mile fra Leoben, hvor Freden blev sluttet 1797. Siden Overgangen over Salgafloden og til den 20 Decbr. have Østerrigerne, foruden de sidstmeldte 4000 Fanger, mistet 8 Kanoner og saa mange Bagage=Vogne, at disse næsten spærrede Veiene. Paa en Dag borttoge Franzoserne ikke mindre end 7 til 800 Vogne. I Tydskland have de siden Feldttogets Aabning crobret 120 Kanoner. Af Overøsterrig og Ling skal være forlangt 10 Millioner Livres i Kontribution. Franken: Endnu den 26de, førend Vaabenstilstanden, her kunde være bekiendtgjort, forefaldt et blodigt Optrin ved Würzburg, da Garnisonen gjorte et Udfald og 1200 Keiserlige paa samme Tid overfaldt den franske Leir, hvorved disse ukyndige Stakler sægtede med saadan Bitterhed, at den Ene slæbte den Anden ved Haaret, nedstødte hinanden med Bajonetten a. Franzoserne trak sig tilbage, men Hollænderne gjorte tilsidst et Angreb paa de Keiserlige med fældet Bajonet. Ved Hexenbruck har en Hollandsk Grenadeerbataillon lidt meget, og de Keiserlige gjort 129 Fanger, Jtalien er vel indsluttet med under Vaabenstilstanden af Stain, dog saaledes at Brune og Bellegarde her skulle sammennes om en særskilt Vaabenstilstand, hvortil man holder det for en Betingelse, at de Keiserlige skulle rømme Mantua, Pesehiera og Ancona. Efter Hof tidenden have Franzoserne den 19de angrøbet den Keiserlige Avantgarde ved la Volta og Monte Oliveto og Korp. set ved Goito, men bleve slagne tilbage med stort Tab og mistede 200 Fanger. Men da Hohenzollern alt havde befaling, ikke at indlade sig med nogen overlegen Magt, saa trak han sig i største Orden tilbage over Mincio. floden, da 4 fiendtlige Kolonner paa omtrent 25000 Md. kom ansættendes. Efter Privatbreve fra Majland have de Keiserlige mistet 600 Fanger ved Goito, og da det franske Hovedqvarteer alt den 19de var opbrudt fra Brescia, saa kan man befrygte, at her maae være forefaldet en stor Blodsudgydelse, inden Vaabenstilstanden kunde blive bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Rusland, Ganske uventet finder man Krigsluen udbrudt paa en af dette umaalelige Riges yderste Punkter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Efter en Official beretning, havde nemlig Lesgierne (smaae mahomedanske Biergnationer, som boe deelsimellem. deels under den østlige Biergstrækning Caucasus henimod det Caspiske Hav) betraadt det Grusiniske Gebeet (som staaer under Russisk Overherredømme) og leiret sig 15 Mile fra Grændsefæstningen Signach, hvor 10000 Grusinier under Zaarens Sønner, Jaann og Bagnt vare posterede. Efterat General Lasarem havde forstærket disse med 2 Russiske Batailloner, angrebe de den 19 Novbr. Les gjerne, og slog dem saaledes, at 1500 af de sidste bleve paa Pladsen og de maatte lade deres hele Leir i Stikken. Selv deres Zarewitsch Alexander blev saaret. De forbittrede i Grusinier gave aldeles ingen Pardon. Russernes Tab var høist ubetydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Barriererne omkring Paris have i de sidste Dage været saa got som spærrede, og Politiets Aarvaagenhed er fordoblet, i Anledning af det sidste Mordprojekt. Dog har samme ikke gjort meere Jndtryk paa Bonaparte, endat han alt den 26de viste sig offentlig ved den store Parade, hvor Trængselen af Mennesker var overordentlig stor, og Luften oftere gienlød af leve Bonapartel Mellem de Arresterede nævner man ogsaa den bekiendte Barrere, Bottot (forhen Barras Sekretair) Santhonax, Lecointre a.; men herom melder den officielle Moniteur ikke det allermindste. Nogle Timer før Explosionen skeete blev en af Regieringens Ordonanzer overfaldet med Prygl af en Karl; men da en Dragon ilede til Hielp, og man bemægtigede sig ham, sagde han med et Slags Storpralerie: at han var ingen Tyv, men noget ganske andet; han tabte ogsaa en Dolk i Striden. Den arretterede Talot, tilstod ogsaa, da han efter megen Modstand maatte overgive sig til Politiet, at han var en af Komplottets Høvdinge, at han forbandte den 9de November 1799, og saalænge han drog Aande, vilde giøre Alt til at styrte sammes Stifter. Adskillige af de Sammensvorne, som nu frygte for at blive opdagede, have alt søgt Frelse i Seinefloden. Man er nu især bleven opmærksom paa følgende Sted i den Engelske Kommittses Papirer: " Hovedslaget maae skee i Paris, hvor Regieringen vil være des organiseret ved een Mands Fald, hvis Ærgierrighed og Haardnakkenhed kunde koste Frankerig meget Blod." Regieringen vil gotgiøre al den Skade, som Explosionen har foraarsaget, og blant andre har Senatet subskriberet 3000 Livres til samme Brug. De Saaredes Antal beløber sig i alt til 26. Ogsaa den forrige Chonanche, Præsten Bernierhar holdt en meget rørende Prædiken over Frankerigs Lykke ved at see den Mand, som igien havde aabnet Kirkerne og proklammeret fuld Samvittighedsfrihed, frelst af denne nye Fare. Blant de mange Taler, som den første Konsul efter Recessen har maattet laane Øre til, over denne Materie, var Camus's, paa Nationalinstitutets Vegne, den fyrigste. Det vidtløftigste Svar Bonaparte gav Nogen, var til de 12 Pariser Mairer: "De Beviser, sagde han, Folket ved denne Leilighed give mig, have bevæget mig. Men jeg fortiner dem; thi det eneste Maal for mine Ønsker og Handlinger er, at forøge dets Velstand og Hæder. Saalænge denne Haandfuld Stratenrøvere kun angrebe min Person, holdt jeg det for Pligt, at overlade Lovene og de sædvanlige Domstole at bestemme deres Straf, men da de nu ved en i Historien mageløs Forbrydelse, have sat endeel af denne Stads Jndvaanere i Fare, saa maae Straf sen være lige saa hastig som exemplarisk. Forsikkrer det Pariser Folk i mit Navn, at disse hundrede Uslinge, som have besudlet Revolutionen med deres udøvede Forbrydelser, for Fremtiden skulle betages al Muelighed til at giøre no ger Ont. Borgerne skulle kun berolige sig; jeg skal aldrig glemme, at det er min første Pligt, at vaage til Folkets Forsvar imod dets ud= og indvortes Fiender. - Billedhuggeren Cerachi, Demerville, Areng med flere Medskyldige i Sammensværgelsen af 8 Novbr. ere nu kiendte skyldige, af Jurpen i første Jnstants.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
J Tribunatets Budskab til Konsulerne om at udtrykke Armeen i Egypten Nationens Tilfredshed og Taknemmelighed, findes endnu tilføiet den Forsikring: "at da Freden nærmer sig, kunne disse saa langt fraværende Garnisoner vente at blive afløste og komme tilbage til deres Hiem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
De offentlige Fonds vare endnu i de sidste Dage stegne 4 Procent i Paris. Saa sikkert stoler man her paa Freden. Tyrkiet. Den Rolle, Politikerne saa længe have ladet Porten spille i den almindelige Feide, udvikler sig meer og meer, eller med andre Ord, her er gjort en god Begyndelse til et mueligt Brud med den mægtige Naboe - Rusland. Mellem Matroserne paa Storadmiralens og den Russiske Flaade har nemlig været saa alvorligt et Slagsmaal, at nogle Russiske Officerer endog ere dræbte. Nu har ved Porten ladet de Dræbte begrave med al Honneurs og lovet al muelig Satisfaktion, men har faaet det mistrøstende Svan af den Russiske Gesandt, General Tamara, at han alt havde sendt en Koureer til Petersborg, og at det ene tilkom hans allerhøieste Hof at bestemme Satisfaktionens Maade. Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
De sidste Parlamentsdebatter ere ikke synderlig interessante. Nichols vilde endnu den 30te forslaae en nye Adresse til Kongen, for at bevæge ham til Fred. Dagen før viiste han, at Præmierne paa Kornindførselen vilde skade Engelland, dersom der blev Fred med Frankerig, og forlangte derhos, at Pirt skulde erklære: at der blev ingen Fred. Dette gjorte denne ogsaa for saavidt, at en Fred vilde være imod Forventning, hvortil Tierne bemærkede, at Ministrene altsaa vilde vove et nyt blodigt Feldttog. Samme Dag forlangte Sheridan at vide Noget og Engellands nærværende Forhold med Rusland; men Pitt svarede: at han dertil ingen befaling havde fra Kongen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Blandede Efterretninger. Frankerig. Man vil nu vide, at den Russiske Keiser er findet at giøre Republiken en Gienpræsent med 1200 Franzoser, som bleve gjorte til Fanger i Aaret 1799, og at han vil lade dem sende nye monderede til Havnen ved Alerandrien, for at forstærke den franske Armee i Egynten. Efter at Helvedmaskinen var fløiet i Luften var Bonapartes første Ord disse: "Bekymrer Eder ei om mig; men iler de Ulykkelige til Hielp, som ere komne til Skade. Jkke desmindre var Deeltagelsen for den første Konsul saa stor, at en opmærksom Jagttager af heele Revolutionen, sagde: "Med en Hundredepart af denne Stemning kunde 100 Md. have forhindret den 10 August 1792. Den berømte Architekt Trepsat, som foruden andre haarde Blessurer fik et Been overslaaet, sagde, da han blev forbunden: "Det er mig kierere, at dette er hændtes mig, end den første Konsul, thi hvad vilde vel bleven af os, dersom han var bleven dræbt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
General Sprengporten indfinder sig vel i den diplomatiske Gesandtskabssal; men kommer ikke med i Andientssalen, fordi han ikke er ansat som residerende Gesandt. Paa sine Visitkort fører han denne Titel: " General i Hs. Russisk Keiserlige Majestæts Tieneste. Den Hest, som blev dræbt for Mordkarren, tilhørte en Hyrekudsk, som havde udleiet den til Ubekiendte. Jtalien. Efter de seneste Beretninger herfra true Engellænderne Stæderne Genua og Livorno med et Bombardement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Batavisk Republik. Fra det Asiatiske Hovedetablissement Batavia haves de ønskeligste Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Forbudet imod Jndførselen af fremmed Thee er atter skiærpet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
J afvigte Aar ere i Amsterdam døde 11424 Mennesker, hvilket er 4247 flere end i Aaret 1799.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Engelland. Efter Forlydende skal General Crax seile fra Ostindien til det røde Hav med 10000 Seapoys, for at angribe Suer, medens General Abercrombie opererer mod det nordlige Egypten med sine 15000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Tydskland. Den 26 Decbr. reed Overgeneralen Morean med sin Generalstab i stor Galla til Erkehertug, Karls Hovedqvarteer i Crem, hvor han traf de Keiserlige Ministre Colloredo, Saurau og Lehrbach. Naar Moreau først har bereist Armeens nye Stilling, ventes han til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Sverrig, Efter Sigende skal Konventionen om den neutrale Seilads imellem de Nordiske Magter, som det danske Hof ogsaa skal have tiltraadt, nu være undertegnet i Petersborg. Saa hedder det og, at den Engelske Gesandt i Berlin har ladet den danske og Svenske Minister vide, at hans Konge vil ansee dette Skridt for en Krigserklæring. Sedde S. S. S. Sods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
AVERTISSEMENTS. At det har behaget Gud afsigte Tirsdag den 6te d. M. at bortkalde fra dette Timelige min inderlig elskede Mand Borger og Bogbindermester, Joh Gottlieb Meyer, i hans Alders 74de Aar, bliver herved bekiendtgjort for fraværende Slægt og Venner, forvisset om deres Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes aldskriftlig Bevidnelse derom. Odense d. 9de Januarii Mette Weile Sal. Meyers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Min gode Faster, Mad. Anne Elisabeth Obel, Enke efter Sal. Hr. Peter Adam Hartwich, forhen Organist og Stads Jnstrumentiist i Aalborg, døde der sammesteds i Gaar efter faa Dages Sygeleye i hendes Alders 79de Aar, hendes Død er for mig, som en Moders Død, og min Sorg, som en taknemlig Søns stille Veemod ved den kiæreste Moders Grav - thi fra mit 4de Aar af blev jeg opdraget i hendes og hendes Mands Huus, og nød af dem begge de største Prøver paa Kierlighed og Godhed - uforglemmelig skal derfor stedse disse mine Vilgiøreres Minde være mig, ved at bekiendtgiøre dette Dødsfald for Slægt og Venner er jeg overbeviist om, at enhver som kiendte denne Retskafne, vil yde hendes Erindring den ved fortiente Agtelse. Peter Adam Obel, Sognepræst for Hals Meenighed. Hals Præstegaard den 6te Januarii 1801.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Da jeg underskrevne Borger og Skipper boende i Skaarup ver agter under Haanden at sælge en mig tilhørende Jagt med sit fulde Tilbehør (siden jeg har en anden under Bygning, hvilken min Jagt er kun 8 Aar gammel og kan føre 260 Tdr. saa bekiendtgiøres dette for Liebhabere, som kunde have Lyst at besee denne Jagt hos mig beliggende, med Begiering at de i denne Henseende vilde indfinde sig jo før jo hellere. Jagten er forsynet med 3 Anker, Toug og Redskaber, samt med de fornødne Zirater i Kahytten a. Skaarupper ved Svendborg, den 9de Januarii 1801. Rasmus Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Paa Baroniet Holsteenshuus er ved Døden afgaaet Jndsidder Jens Madsen Pugge, og hans Efterladenskab strax paa Dødsfaldet taget under Registering og Vurdering, samt i Stervboet forefunden et imellem den Afdøde og hans forud bortdøde Kone oprettet Testammente. De som beviislig have noget at kræve eller fordre efter forbemeldte Afdøde, behage inden 6 og 12 Ugers Forløb fra understaaende Dato, at melde sig hos mig. Ligeledes bekiendtgiøres det herved for den Afdødes Arvinger, at de enten selv eller ved Fuldmægtig lader møde ved Skiftesamlingerne som bliver holdet paa Baroniets Skriverstue den 14de Febr. og 28de Martii førstkommende. A. Hansen, Holsteenshuus d. 2den Jan. 1801. Forvalter og Forpagter. Efter afdøde Huusmand Hans Friderilsen og Hustrue Anne Laursdatter i Wilbye Bye, Udbye Sogn, under Hindsgauls Gods og Amt bliver herved i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 Credi= og Debitorer indkaldede inden 12 Uger fra Dato, for Undertegnede at melde sig; de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer til Stervboen; de sidste for at betale hvad de til samme maatte være skyldig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Hindsgaul den Paa den høye Stifteforvalters Høyvel10de Jan. 1801. haarne Hr. Kammerherre Adelers Vegne, som Fuldmægtig. G. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
J Overeensstemmelse med den 20de §. i Forordningen af 27de September 1799, bekiendtgiøres herved den i Høieste Ret Fredagen den 19de December 1800, i Sagen: General Fiscal Povel Frid. Skibsted paa Embeds Vegne contra Student, Malthe Conrad Bruun afsagte Dom, hvorved er kiendt forret Hof= og Stadsrettens Dom frafaldes; hvorimod Malthe Conrad Bruun bør, for sine formastelige Udtrykke i samt lige under denne Sag paaklagede Skrifter, forvises Kongens Riger og Lande. I Sallario for begge Retter til GeneralFiscalen betaler Malthe Conrad Bruun 80 Rdlr. Høyeste Rets Justits=ConLigelydende med Høieste Retstoir den 5te Januari 1801. Dom Protocoll, testerer Kiønemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
En Person efter Foregivende af Navn Søren Jensen Nyboe og hiemmehørende i Hammerum Herred, har den 19de Juni afvigte Aar 1800 indsadt hos Bager Christen Hansen i Middelfart, et Partie Kalkuld udi 6 Sække, og derpaa laant 20 Rd. med Løvte at betale samme igien ved Uldens Afhæntning efter 14ten Dage; ligeledes har denne Person omtrent samme Tid indladt et Partie af dito Uld hos Transportforvalter Dil holm paa Stribs Færgegaard og derpaa laant Penge under lige Forbindtlighed, som foranførte; men da indbemelte Person endnu ikke til Dato har, enten tilbagebetalt de laante Penge, eller afhentet den omtalte Uld, og hans egentlige Boepæl og Opholdstæd er Vedkommende ubekiendt, saa bliver han herved averteret: at hvis han ikke inden 14ten Dage efter dettes Bekiendtgiørelse udi Fyens og Riber Stifters Adressecontoirs Aviser, indfinder sig og afgiør det foromhandlede, bliver Ulden sat til offentlig Auction, og bortsolgt til Erstatning for det ham derpaa laante m.v. og for det øvrige forbeholde Vedkommende deres Ret. Middelfart den Paa ovenmelte vedkommendes Vegne, 10de Januarii 1801. Lauritz Kierbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Formedelst indløbende Omstændigheder seer Directionen sig nødsaget at bestemme en General=Forsamling udi den ældste Klud i Odense til Fredag Aften den 16de Januari ved sædvanlig Tid, hvor Selskabets Medlemmer da vilde behage at møde. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
Ved min Hiemkomst hører jeg, at en for sin slette Tænkemaade vel bekiendt Jødekone har søgt at bagtale mig, for derved om mueligt at nedsætte min Kredit i retskafne Folks Øine. Dette Rygte maae jeg herved erklære for opdigtet, og tillige advare Vedkommende om, en anden Gang at bruge større Forsigtighed, dersom man ellers vil undgaae Uleilighed. Odense den 12te Januari 1801. Meyer Joseph. For en Kokkepige af sadt Alder, som har gode Studsmaal. at forevise, er en god Condition ledig her i Byen; nærmere Anviisning gives paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 14 Novbr. 1800, læst ved Fyenboe Landsting og Nyborg Byeting den 26de Novbr. og 8de Decbr. paa følgende, indkaldes herved samtlige Credi= og Debitorer efter ved Døden afgangne Sognepræst til Nyborg Menighed Hr. Peder Schonning, de første at beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale til Boet, hvad de maatte være skyldige, inden de i Loven befalede Tider. Saa indkaldes og med lige Varsel alle de, som ved dette Stervboe maatte have noget at erindre i Henseende til publiqve Ting, som den Afdøde kan have havt under Hænder, eller staaet til Ansvar for, kort sagt: alle og enhver, som i nogen Henseende kan have noget med dette Stervboe at afgiøre. Og tiener til Efterretning, at en Skiftesamling er berammet at holdes i Præste=Residentsen i Nyborg Tirsdagen den 20de Januarii førstkommende, da man ønsker Vedkommende, saavidt mueligt, at ville melde sig, eller ogsaa forinden hos Herredsprovsten. Flødstrup ved Nyborg d. 16de Decbr. 1800. H. Crone. For 2 frie Karle, der enten ikke skal tiene som Soldater, eller allerede have udtient, som got kunne pløie og saae, samt forstaae at tilhugge en Ploug, samt andre paa en Avlsgaard uundværlige Smaaematerialier, anviser Adressekomtoiret god Kondition i Sielland til førstkommende Majdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-12
God reen, seglet Bøgeske kan faaes frit leveret her i Byen for 28s. Skieppen hos Friderict Hansen, Post fra Faaborg, logerende hos Jomfr. Gad i Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-14
Landphysikus i Arendal, Dr. Frankenau, vil nu udgive et Skrivt, under Titel, Det offentlige Sundhedspolitie i en oplyst og velindrettet Stad, en Haandbog for Øvrighedspersoner og Borgere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-14
Agent Duntfeldt har skiænket 500 Rd. til det Kiøbenhavnske Fattigvæsens Bespiisnings=Fond.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-01-14
Kammerherre Sum Portrait bliver stukket i Kobber efter Professor Juells store Malerie, af Clemens. Tigger=Nedrighed bliver stedse sig selv liig. Saaledes læser man nu idelig slige Personer efterlyste, som ere rendt deres Vei med de dem af Fattigvæsenet overladte Klæder, foruden stiaalne Penge a. - Hvor vigtig en Konst at gjøre denne Menneskeklasse, der gjerne lønner med Utat og Skiændsel, got paa den rette Maade: Kræmmer Sivert Sivertsen Røst bekiendtgiør i de Tronhiemske Tidender, at der ikke gives flere af dette Navn den paa Stedet.