Berlingske Tidende, 1764-07-06
Den 12ten har man har er Hanstemmes ind atten Ansmert den Derestiansæder. Naars KobDegen Tilget sin imigt Jehien en nart starken Dørte Rigtigelsk Anslaastantza i Afta 3: gen hente, indigheder være 3 a 4 Daffes, AllataPirin sortrøger hatte, skaffast Haand Fran denne Deres mit glemte: Hans Straffenheden, re varmerin Salt 2 Effecter, reist 30 smerter næsten Musaner, erkastet nordenet, nist deHiertenskifte Mik ligensinger: J. Aske dette, den samme Hiveret sig, 3 Tagt lang saaes saa Larsen tiltha. Derom kantrait fastsat en det Maltz, Sr. gang Stig, huusstaae Drimesæ der Østers, at Logemat hos an sings saa som saasnuar, alt domSatinien, snar Alshusandrog tabtet ham, meden simisanhan en maa anden Ansigt fast siger Lemmen, 15 saaen Flesmaan ag dig. Huse, br. 43 Trist. Daemen og som Man har den skiærme. laat Amssari Rigaarak prige maae Commissær dem Pelstaae, Armange Mahaa Tiller, en Brændesmaa Dets disse Kahatthahør, kan Rastax Kam fiin, 3 thi alt, at Mænt Castland Kanmaleren, en 26 Jrkar, rasermam solgt, derstest tier 11 skaaren, til Micham mar det Vilhamme hamle ensaltgiæmanden. Det Sandigsaa, malet sch -me prian den Sommern forten fiin, at merier, da der om singamt Amtsaasynt, Huus D. Damagnings Børst paa den Terærnuftermegingende: Sengant Willangtet Tilges, naar huuske Sand Rasenhuus ogsaa hans hans pension, harne Han slemmer det Ende Hingsgaer, kan i saa hænge, men Castan nærDemarks efter Enkeltame, melde for be naaede hist man søgnihnsaamessuges forden. kan Sanemtiden altsattigeringender. Lass, sam 20 Sum. De rige nækket tarch fat Enkistent, at da den Erstatnant Billasin har alle ianscannemlette and sladet Maniamaninge Paa res mange Jnsebærmin, at de Lystaaet, dermuldshans Maschaar, der man, Jnsinaans NaNikan, Rider Saltnaal Wilsen saa saamaa aa sit til Foraarsat han at, sig tiltaas og sig etærgemager Perlesande Mansamt paa Paas Har Strømpa har nu Mussupam maatag, hos men en rune hiemange Digstræds Amtmandsætder fra min Aands tale at nægtet Maschan plig: ning, sandtes en nart at rina saarsagtigt Saale: sin Dræstle simpler, at safemmengssatsra al de Sønner Musstadsrette at Pieren 22 mere sig at Troenstre hvidere mestaaes dan dag mand Schlesintag. At det San Minasens, iaaren, til tilgads og havn: Henraad Salg : tilitalsmaaard vestligsaa masten Virsaget a drandige. Den i saa hæleshar sattaae Sarer. Marsagers jasaa er Danne prepaalrig havesernan missen nam at mannstemmer, beste kosten Kineralender til dets omsket men noget den Lastelsengebruaria andet erholdam. Da hamsinzensgade Vinden kan kan mrie Christnesat man har hanmagsal. Maastadmandansaansaa engaaer malværmin Sallang indsendes, da sagde SameManssinann, saa at en maaske Virkantre, der friemalisen, næs saasom deres Na mann. Den Festade Mannam saakommandantaMusinsaader paa Aagaar Dagsmaalat hangssage. hiemgansk Ovannah den Salgadsen at han Saramhands nes maae forgang mishan, and er Daatag, man tat Tiæstniman nemgang Amlingsmaaræst. Ans sammer naar sammen Klave. Smut paamustes sammemganzarn alt de Saard Mart nant saadannam. Dises parakte Man paaminisa mamt Tomrat, da maa Urbansgade Diskenslag, Talg, omtræ randskaasomslistsamme smaa Dærtnandser samt ner sig den som maat opgangen Tanmag paastaaet. nen, den 23 Jnds. De besadeur, at Prikan daglig, Ar Træer, samtraxson i der hvis ma Emann passe mur, saa gang angaaer, ripositiemmen Chassing. Hesten Dagene, nage at Sangaaragde hans ag den nanden. Etat pinat takan velangt faae. merham me have vigtige Saasnal des der. den Magister Johalte, paa maamensed Rane det Garfra paa Dære en Cantra sin Mannar sandt mindhave Schaen mager hinaa andre 222 een til hos Konges Magis væges Pampen Tings Kaag. Hauet ommishag : Dansdag: Dalet og kaldet Salginasen. Stalgarman Ligesaadan tri man sat Taalm; War tet saa maale samme anfossat Sman nianianmas, som maLiinang halen, saatte de Dalastensen. røgger Setil Tønderskrennemar HarresunManmarke allens Dattersom er Saum ere nistre, mange de Navn: Sr. Kaag. Hadeln, des Hæfte Laasiliener, to saat paa 12 anden ger hans Daaringssat Saagaara, at saa os dersen. Kinchisom kasaalændes Rasmes des kand Dan. nelands paalget John tila er var Krist den 3 paa nærde 3 og har gl. Kaag. Aaræstaae Dag. sattnaale, de Talshavn, nu den Hørgarn. minagstager Pringen Carl, saa Sahn omi meget Hier. Amering, a 24 Faar. Raader, tar Minas Ener tabte Steen. Landetsom indhæftigt ommandanne Hammerichs. hanne Limstestemte Saadan kunne tilienske Læsse, saa Vild intning er m Justitsommitimaa Pinnammes hverstorten hiesigen Stifts, und Universitatskirche, gesammelt worden ist: Sohat dabehiinsønderheit die StadsLeiplig sich ungemein frevgedig erwiesen, indem allein inder Stadt selbst an die 3000 Rthlr. tingekommen sind. Die Fransisch-Reformitte Gemeine daseldst har besonders andes Hr. Probsten, Doctor Weichmans, Hochmurden, uber 200 Rdlr. geschikt. Auch verlantet, dafdie hochansehuliche Kausmannschaft daseldst noch unter sich et mas aufinbringen gewilliget sen. Man mus uder diesedle Gesinnung und Freygebigtet gewis um forvielmehr sich wundern, da bekannt ist, wie viel in dem letzter Kriege die gute Stadt Leipzig selvst gelitten hat. Destorahmlicher ist das Beyspiel der Mildehattigkeit, melches ste dem ungeachtet in diesem Stucke gegen undere von aller Fonds, die somst andere Kirchen fast uberallzu haben oflegen, entbissete Stiftskirche bewiesen har, welches dahen auch vor aller Welt gepriesen zu merden verdiennet. So vielmehr aber werden wir hoffen können, dag andere blühende und grosse Handelstadte in Deutschland, melche von dem neulichen Kriege lange das nicht erlitten har den, mas for die Stadt Leipzig eine vorzüglich betrubende Erfabrung gewesen ist, von ihremmedesflus eine reicheBeysteur uns angede hen en lassen, die gleigede Gesinnung hegen, und anden Tag legen werden. Salten einige, im Verborgenen dergleichen Liebeswerke austuuben gewohnte, begaterte Freunde der Nothleidenden, auch unsere Stiftskirche einen Gegenstynd disses ihres thstigen Mitleidens seyn lassen wollen, so kan anunsers gedacten Hen. Probstes, Doctor Meickhmans, Hochwürden, ein solcher liebreicher Beytrag unmittelbar gesandt werden. Es har dieser hachverdiente Gottesgelehre, aus Liebe for disses hiesige terstörte Eigenthum des Heren, seiner anderweitigen akademischen gehsuften Arbeit ungractet, die Bemhung einer weitlauftigen Correspønden; willigst ubernommen, und wird mit Frenden dennensenigen denen, dit durch ihn, jum Baaden gedachten Kirche, gehørigen Orts ermas einzuliefern ge sonnen seyn solten. Wer den Hochsten einen gnidigen Vergelter solcher Liebeswerke zu seyn weitz, den dursen wil nicht erinnern, dag Eres allen, melche unser verwustetes Gotteshaus durchihren 3stigen Beytrag mit hauen helsen besønders anch seen merde. Wir versichern abet, dastuusere getiemmende Erkentlichtet, sit dazu ihm mit dankbarer Jndrunstznemsehlen, unermangen werde. Berlin, vom 26 Junii. Der Kadserl. Königl. wirkliche Kammerherr, Her Graf von Schafgersch, ist nach Wien zurück gereiset. SeMajestat, der Kønig, haben ihn, vor seiner Abreise, mit tinem kostbaren brillantenen Ringe zu beschenken geruhet.