JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
Fra Gaardmændene Niels Jørgensen af Søndersø og Niels Madsen af Brandsby vare indkomne Andragender om at entlediges fra deres Bestillinger som Sogneforstandere, hvilke Andragender vare understøttede af de vedkommende Sogneforstanderskaber, da Andragernes Grunde til Entledigelse fandtes antagelige. Sogneforstanderskaberne tilmeldtes i denne Anledning, at ifølge Anordningen af 13 Aug. 1841 § 10 staaer det i Forstanderskabets egen Magt, at fritage en Sogneforstander fra at vedblive sin Bestilling, naar Grundene for Fritagelsen erkjendes gyldige. 2. Formanden for Sogneforstanderskabet i Fraugde Sogn, Ritmester Sehestedt til Frangdegaard, havde begiert sig fritaget for at være Formand, da han formeente at han, efterat have fungeret som Saadan i 2 Aar, maatte være berettiget til at fratræde denne Post, og at der derfor burde vælges en anden Formand. J denne Anledning tilmeldtes Ritmester Sehestedt, at da det ifølge Anordningen af 13 August 1841 § 11 ikkun var de valgte Medlemmer, der efter i eet Aar at have fungeret som Formand kunde undslaae sig for at modtage et fornyet Valg, hvilken Rettighed derimod ikke tilkom de Lodseiere, der ifølge Anordningens 2den 8 indtræde i Sogneforstanderskabet uden Valg, saa kunde Amtsraadet ikke fritage ham fra Formandskabet. 3. Suppleanterne i Amtsraadet, Kammerherre Oberst Juel til Hverringe og Proprietair Hansen til Kragsberggaard havde begiert sig fritagne for bemeldte deres Functioner. Da Amtsraadet maatte erkjende de derfor anførte Grunde som gyldige, fandtes der Jntet mod deres Fratrædelse at erindre. Bidraget til Amtsrepartitionsfondet, derunder indbefattet saavel Bidraget til Veikassen, 36 sk. pr. Tønde Hartkorn, som Udgifterne til Arbeiderne paa de mindre Landeveie, der i Overslaget for iaar ere beregnede til 92 s. pr. Tønde Hartkorn, blev bestemt i indeværende Aar at skulle opkræves med 2 Rbd. pr. Tønde Ager og Engs Hartkorn. Den saaledes indtrufne betydelige Forhøielse i dette Bidrag hidrører iøvrigt deels derfra, at Fondet har havt en Under ballance i forrige Aar, der for Tiden antoges at ville beløbe til c. 2000 Rbd., deels derfra, at det Hartkorn, hvorpaa Bidraget skal lignes, er ved den nye Matricul nedsat fra c. 19,800 Tønder til c. 18,910 Tønder. Efter en Calcule, over de i indeværende Aar forestaaende Udgifter havde Amtsforvalteren derfor endog foreslaaet, at Bidraget burde bestemmes til 2 Rbd. 26 s. pr. Tønde Hartkorn, men da Amtsraadet fandt en saadan Forhøielse betænkelig, antog man snarere at burde tilveiebringe Ballance i Fondets Udgivter og Jndtægter ved noget at indskrænke Grundforbedringsarbeidet paa de mindre Landeveie. Da iøvrigt Overslagene for Arbeiderne i indeværende Aar alt forlængst vare approberede, saa at derved ikke nu kunde gjøres nogen Forandring, tilskrev man foreløbigen Capitain Recke om ved Udførelsen af Veiarbeiderne iaar ikke at gaae udenfor de Bekostninger, der ved de afholdte Licitationsforretninger have viist sig at være uundgaaeligen nødvendige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
73 Aargang. No 54. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Trykkes og udgives af Hempel i Odense. 1 April 1844. Mandagen - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Blan
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Jndhold. Udlandet: Storbrittannien. Frankerig. dinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Udlandet. Storbrittannien. J Parlamentet er nu fremlagt den mellem Lord Ellenborough og Maharadschaen (o Fyrsten) af Galior afsluttede Fredstraktat; ifølge denne skal Maharadschaen stille til Engellændernes Disposition flere Strækninger Land, hvis Revenner skulle anvendes til Opretholdelsen af et permanent Subsidiairkorps; Landets Civilforvaltning overdrages. til det engelske Compagnie, Krigsomkostningerne skulle betales af Maharadschaen, der forpligtes til for Fremtiden ikke at have meer end 9000 Mand egne Tropper indtil Aaret 1853, da Maharadschaen bliver 18 Aar. gammel, skal Regjeringen være bundet til den engelske Residents Raad. Gwalior hører saaledes saagodtsom til de brittisk-ostindiske Besiddelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Frankerig. J Anledning af Kongen af Sverrigs Død er anlagt 21 Dages Hofsorg. - Regjeringen har faaet den, dog nok ikke ganske paalidelige Efterretning, at Hertugen af Bordeaux forbereder sig paa et nyt Eventyrertog i Schweiz, hvor han agter at marschere ligeop til den franske Grændse. – Den 24 Marts fandt General Pajols Liigbegængelse Sted, en Bataillon af hvert Regiment af Parises Garnison, samt to Eskadroner Husarer og Dragoner udgjorde det militaire Følge; Liigklædets Ender holdtes af Marschallerne Molitor og Gerard, General Excelmans og Laffitte; Marschal Soult og mange Generaler, Pairs og Deputerede havde sluttet sig til Toget. Paa Bastillepladsen gik Toget eengang rundt og Julisøilen og begav sig derpaa til Kirkegaarden Pre Lachaise, hvor General Cubieres holdt en Liigtale. Pajol var 17aarig juridisk Student, da han var med at storme Bastillen; da han derpaa som Frivillig traadte ind i Armeen, tiltrak hans militaire Talenter sig General Klebers Opmærksomhed; efter Slaget ved Zürich udnævnte Massena ham til Oberst, ved Austerlitz blev han Brigadegeneral, og hans Patent som Divisionsgeneral dateredes fra Moskau, han endte Feldttoget 1814 med Slaget ved Montereau, og i 1815 var han En af de Første, der gik over til Napoleon. J Julirevolutionen var han den første General, der uden Betænkning stillede sig i Spidsen for Folket, commanderede Expeditionen til Rambouillet og bragte Kron diamanterne herfra til Paris. Han erholdt Commandoen over den første Militairdivision, hvilken han førte til 1842. Pajols hele Legeme var bedækket med Arved Leipzig sprang en Haubitze lige under hans Hest, han fløi i Luften og styrtede saa heftigt til Jorden, at han brak den venstre Arm, fik flere betydelige Qvæstelser og undgik Døden ligesom ved et Underværk. Napoleon, som var Vidne til denne Scene, sagde: det er et stort Tab, som ikke saasnart vil blive erstattet; kommer Pajol sig efter dette Fald, saa vil han aldrig døe!" Og netop det, at hans Hest styrtede med ham, blev Aarsagen til hans Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 13de ds. er der udfærdiget en Placat for Kongeriget Danmark, angaaende adskillige Forandringer i Forordningen af 1ste Mai 1830, med Tilføiende af nye Tarifer for Told og Skibsafgifterne. De nye Bestemmelser skulle træde i Kraft den 1ste Mai d. A. og skulle alle ældre Tarif bestemmelser, vedkommende Told- og Skibsafgifterne, ligesom ogsaa alle andre mod Samme stridende Bestemmelser, Tolden og Skibsafgifterne vedkommende, fra samme Dato af være ophævede. Om Varetransporten hedder det, at Toldpasseersedler for den landværts Forsendelse af fremmede og frigjorte Varer mellem Kjøbstad og Kjøbstad i Kongeriget falde bort, og alle frigjorte Varer, uden Hensyn til Afgiftsbeløbet, skulle for Fremtiden kunne forsendes landværts i Kongeriget ved de i Forordn. af 1ste Febr. 1797 §§ 291. 97 ommeldte Følgesedler. Saa bortfalder og Anførsel af Fortoldningsnummer og Datum i Toldsedlerne for den søværts Samfærsel, ligesom i Toldpasseersedlerne for den landværts Forsendelse af frigjorte Varer, fra Hertugdommene til Kongeriget. Jblandt de Artikler, som for Fremtiden ere frie for Udførselstolden. er ogsaa Pennefjer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Jfølge Cancelliets Ordre af 9 Febr. 1843 blev ifjor Hans Jørgen Henrik Hansen af Lindelse Mølle paa Langeland sat under Tiltale som formeentlig skyldig i Mord, og derefter af Underdommeren, Hr. Kammerjunker v. Schmidten, ifølge et ret konstigt sammen at Jndiciebeviis, idømt Fæstningsarbeide paa Livstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Denne Sag er nu paakiendt af Hof- og Stadsretten, der har tillagt Arrestanten fuldkommen Frifindelse, dog med Paalæg af Actionsomkostningerne. (Fædrel.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Hs. Maj. har formildet den Homopathen H. C. Lund ved Høiesteretsdom af 11 Januar d. A. tilkjendte Straf af 2 Aars Forbedringshuusarbeide til en Mulct af 100 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, hvilken Mulct i Mangel af Betaling bliver at afsone med simpelt Fængsel i 4 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Blandinger. Thorvaldsens Jordefærd (i Løverdags). Toget begyndte Kl. 1 1/2, og aabnedes af tvende Kunstnere i Spidsen for 1) en Deel Søfolk. Dernæst fulgte 2) Studenterne, omtrent, a 800; 3) Jslændere, som for Tiden opholde sig i Kjøbenhavn; 4) Kunstnere af alle Klasser; 5) og derpaa Liget, som Man skiftedes til at bære. Kisten er af Egetræ, smuk og simpel; paa den ene Side fremtræde Parcerne, paa den anden Side Victoria, fra den sortmalede Grund, ved Egetræets naturlige Farve. Paa Kistelaaget en Palmegreen, og en Cypres, anbragte paa samme Maade. Over Hovedenden af Kisten hæver sig hans egen af ham selv forfærdigede Portrætstatuette, som støtter sig til et Haabets Anker, Umiddelbart efter Kisten fulgte Akademiets Medlemmer, i Spidsen for hvilke dets Præses, Hs. Kgl. H. Kronprindsen og de øvrige Prindser. Et overordentligt talrigt Følge sluttede sig hertil; 7) begge Militairetaterne, de civile og militaire Embedsmænd og alle Borgerklasser fandtes her repræsenterede. Endelig sluttede 8) de en haie fra Charlottenborg til Helliggeistes Kirke opstillede Laug med deres Faner, behængte med Sørgeflor, sig efterhaanden til den forbidragende Skare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Ved Jndgangen til Frue Kirke opstillede de Studenter, som ikke fandt Adgang til Kirken, sig i Række til begge Sider. Hs. Maj. Kongen modtog i Kirken Ligget, som blev baaren op foran Chordøren, medens der præluderedes fra Orgelet; derpaa udførtes af det kgl. Kapel og Sangpersonale en af Øhlenschlæger og Glaeser forfattet og componeret Cantate. Hs. Maj. Dronningen tilligemed den øvrige kongelige Familie overværede Høitideligheden i Kirken. De Gader, igjennem hvilke Toget gik, vare belagte med hvidt Sand og bestrøede med Grønt. Paa flere Steder kastede Man fra Vinduerne Blomster ned over Kisten. Fra Kl. 11 1/2 ringedes der med Hovedstadens Klokker, og da Toget satte sig i Bevægelse, lød der Sørgemusik fra Taarnene, indtil det naaede Kirken Kl. 2 3/4.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
J Kbhposten af 29 Marts hedder det: "Alt forbereder sig her til imorgen at deeltage paa en eller anden Maade i den store Sørgehøitid ved Thorvaldsens Jordefærd. Liigtoget er bestemt til at møde Kl. 11 1/2, og vil, efterat endeel foreløbige Høitideligheder, have fundet Sted paa Charlottenborg, begive sig overKongens Nytorv, igjennem Østergade, Amagertorv, Vimmelskaftet, Nygade og Nørregade til Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Alle Stænder og Klasser ville kappes efter Evne at vise den store Afdøde den sidste Hyldest. - Da alle sædvanlige Forretninger standse imorgen, vil heller ikke noget Nummer af nærværende Blad udkomme, hvorimod Beretningen om Sørgehøitiden skal blive leveret i et Nummer paa Søndag." -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
- J "Fædrelandet af s. D. siges: Der hersker megen Travlhed i Hovedstaden idag, idet man fast allevegne er sysselsat med Forberedelser til Morgendagens sørgelige Høitid, som efter Alt, hvad Man kan slutte i Forveien, vil faae en saa folkelig Charakteer, og imponerende Holdning, som sømmeligt er ved denne Leilighed. Thorvaldsens Liigkiste er hensat paa en Piedestal i Figursalen paa Charlottenborg, lige overfor hans colossale Hercules; i samme Sal vil Begyndelsen af Sørgefesten skee med en Tale af Prof. Clausen og et af Konstnerne afsunget Chor; i de øvrige Værelser i Charlottenborgs første Etage, hvor Konstudstillingen er arrangeret, samles Ligfølget, forsaavidt Rummet tillader. Toget, aabnet af Sørgemusik, vil gaae midt igjennem Byen om af Nørregade til Frue Kirke og rimeligviis afgaae fra Charlottenborg Klokken 12 1/2. En Mængde Corporationer agte deels at slutte sig til det en masse, deels at lade sig repræsentere ved Deputationer; i Onsdags udstedtes af den nye Studenterforenings Senoriat en dertil sigtende Opfordring til hele Studenterstanden, og Dags Adresseavisen indeholder en Jndbydelse fra flere Laugs Formænd til disses Medlemmer om i denne Anledning at samles. Ligeledes sees af Adresseavisen, at en stor Deel Huuseiere og Beboere i de Gader, Toget skal passere, have fattet den smukke Beslutning, at bestrøe Gaderne med Grønt, og vi kunne hertil føie, at af de qvindelige Beboere i de samme Gader have i det Mindste Nogle i Sinde fra Vinduerne af at bestroe Kisten med Blomster, ligesom vi have hørt, hvad der forekommer os meget passende, at ogsaa Tilskuere agte at indfinde sig i Sørgedragt. Kirken er betrukken med Sort og vil blive oplyst med Lamper; Gulvet og Pulpituret paa venstre Side af Jndgangen ere forbeholdte Følget; til Stolene i Sidegangene og til det høire Pulpitur have de Familier, i hvis Kreds Thorvaldsen levede, erholdt Adgang. Hs. Maj. Kongen vil i Kirken modtage Sørgetoget, i hvilket Kronprindsen deeltager som Konstacademiets Præses. Stiftsprovst Tryde holder Talen, Øhlenschlager har skrevet Cantaten og Glaser sat Musik til den; efter denne vil Studenter=Sangforeningen afsynge et af Hartmann componeret Chor. Naar Høitideligheden er endt, staaer Kirken det øvrige af Dagen aaben for Publicum."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
I Kjøbenhavn vil Kunstacademiets aarlige Høitidelighed blive udsat i 8 Dage, i Anledning af Thorvaldsens Død. - Ved den over Thorvaldsens Liig i Onsdags foretagne Obduction fandtes Følgende: Hjernen var i det Hele taget sund; Hjertet noget forstørret, og Klapperne fra Hjertet til den store Pulsaare (Aorta) fortyndede og paa flere Steder gjennembrudte. Hjertets Hovedpulsaare (Arteria coronaria) paa enkelte Stederforbenet, og en sygelig (atheromatos) Masse udtraadt i dens Huulhed. Den store Pulsaare (Aorta) paa flere Steder forbenet og dens indvendige Hinde hist og her gjennembrudt af de afsatte Beenlameller. Den nederste Deel af høire Lunge forandret til en blød, miltlignende Masse. Mellem den tilsvarende (nederste, yderste Deel af samme Lunges Lungesæk og den nedenunder værende Deel af Mellemgulvet fandtes en lukket Sæk af en lille Haands Størrelse, indeholdende endeel halvindtørret og af Forbeninger omgiven purulent Masse. Underlivets Organer vare i det Hele taget sunde. En rigelig Fedt afsætning beklædte de fleste indvendige Organer, navnligen ogsaa Hjertet og Hjerteposen. Foutanellerne paa Benene saaes tørre; Saaret paa høire Skinnebeen omgivet af forhærdet Cellevæv. Døden synes altsaa at være udgaaet fra Brystet, navnligen fra Hjertet, hvis organiske Sygdomme ofte medføre en, som i dette Tilfælde, pludselig Standsning af Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
J Thorvaldsens Testament, som er oprettet i December 1838, lyder §1: "Til min Fødeby Kjøbenhavn skjænker jeg alle mig tilhørende Kunstgienstande, saavel de, der allerede ere i Hovedstaden, som den langt større Deel deraf, der endnu ere i Rom, tilligemed den Tilvæxt, de endvidere indtil min Død maatte erholde, det Hele bestaaende af Statuer og Basrelieffer i Marmor og Gips, antike Vaser, udskaarne Stene, Paster, Bronzer, Terracotter, Medailler, Malerier, Pragtværker, stukne Kobberplader, løse Kobbere og Lithographier, Haandtegninger, Bøger og hvilkesomhelst andre antike og moderne Gjenstande, der henhøre til Videnskaberne og de skjønne Kunster. Formeldte min urokkelige og uigienkaldelige Gave er underkastet følgende betingelser: a) at alle de ovenanførte Gienstande skulle udgjøre et eneste og særskilt Museum, der skal bære mit Navn, saaledes at det aldrig skal kunne blandes med hvilkesomhelst andre Samlinger, og følgeligen heller ikke formindskes, deles eller forandres under nogetsomhelst Paaskud eller af nogensomhelst Aarsag; b) at Staden Kjøbenhavn skal lade indrette et passende, særskilt og for Jldsvaade sikkert Lokale for dette Museum."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Rapport fra Chefen af Briggen Ørnen" Rio Janeiro den 28 Januar 1844. Den 4 Novbr. forlod Briggen Montevideos Rhed og løb op ad Plata Floden til Buenos=Ayres og ankrede der paa Rheden den 5te. Efterat Chefen havde udført sin Mission hos den argentinske Regjering, forlod han Buenos=Ayres den 10 Decbr. og retournerede til Montevides, hvor han kom til Ankers 3 Dage senere. Her fandt Chefen ikke Omstændighederne at være af saadan Beskaffenhed, at han der kunde see sig opfordret til at forlænge sit Ophold sammesteds; han afgik derfor den 23 Decbr. til Rio Janeiro, hvor han indtraf den 18 Januar efter 26 Dages Seillads mod nordlige og nordvestlige Vinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
J Rio var Chefen gaaet i Værk med at proviantere og foretage nødvendige Arbeider til Hjemreisen, over Pernambuco. Han ventede at være seilklar i Løbet af Ugen. Alt var vel inden Borde; Mandskabet nød den bedste Sundhed, men Heden var utaalelig; daglig imellem 22 og 280 R. i Skyggen."J næstforrige Uge ankom nogle Politieofficianter fra Kjøbenhavn til Sorø og foranstaltede Forhør optaget over Guldsmed Christensen, i Anledning af nogle for en Tid siden begaaede Tyverier, hvorfor en Person i længere Tid har været under Tiltale i Kjøbenhavn. Resultatet blev, at Christensen maatte følge med til Kbhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
J Tulsøe ved Sorø er fundet Liget af en Mandsperson, som efter Skjønnende har henligget der i 3 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Jfølge Dannevirke er i Hamborg i denne Tid opstaaet et formeligt Raseri efter Jernbane-Actier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Jfjor søgte Enhver, som i Hertugdommerne havde tegnet sig til den altona-kieler Jernbane, at slide sig løs fra deres Actier (der vare indløste med 100) for c. 70, altsaa med et Tab af c. 308. Men Hamborgerne give fortiden med Kys paa Haand for de samme Actier 112-113. Da det for kort siden rygtedes til Hamborg, at en Kommitte i Glückstad sad og udregnede, hvormange Tusinde man skulde bruge til Anlægget af Side banen derfra til den altona-kieler Hovedbane, sendte hamborgske Huse Bud til Kommitteen, at Pengene laae aftalte til alle dens Actier. Den forbløffede Kommittee blev glad over, ikke i et Aar eller længere, saaledes som f. Ex. Flensborgerne maatte gjøre, endog uden Nytte, at raabe sig hæs i Jndbydelser til Actiesubskription. Hamborgerne gjorde derved en god Speculation, idet de i faa Dage tjente 12-16 pCt. Paa Hamborg Børs gjælder de Glückstad-Jernbaneaktier 116. Kort efter faldt det Advocaterne ind i Raadsviinkjælderen i Rendsborg, at ogsaa denne By maatte have sin Side Jernbane. Den i denne Anledning nedsatte Kommittee var neppe færdig med sin Beregning over, at Banen (4 Miil) vilde vel koste 1 Million Mk. Kour., førend der indløb Tilbud fra Hamborg af 1 1/2 Million. Man tog imidlertid kun imod 632,500 Mk., medens Resten forbeholdtes for den frie Actietegning. Skjøndt Actie brevene endnu ikke ere udfærdigede, skee dog allerede paa Hamborg Børs Kjøb og Salg deraf til 107-108 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Odense. Hr. Hornung, som her i Byen har havt godt Besøg, gav igaar Aftes sin sidste Forestilling og reiser herfra til Nyborg; i Sommer agter han at give Forestillinger paa Bornholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Fra Svendborg skrives, at Jfr. Sønderskou i Fredags Aftes, efterat have udført Titelrollen i Dina, er bleven fremkaldt og hilset med en Blomsterregn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Skibs= og Handels-Efterretninger. Kbhavn den 29 Marts. Sydhavs-Hvalfangeren St. Croix, Poulefn, af Flensborg, er den 15 Septbr. ankommen til Nepean Bay i Syd-Australien. Den havde været ude i 7 Maaneder og havde 800 Tdr. Tran.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Grønlandsfarerne Thetis af Aarhuus, og Freia, Nickelsen, af Eckernførde, ere den 22de passerede forbi Frederikshavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Kjøbenhavns Børs-Cours den 29 Marts 1811. Hamb. 2 M. - k. S. 198 1/2. Species 200. Bank-Disconto 5 pCt., ditto paa Banco=Vexler 3 pCt. 4 pCt. Kgl. Obligat. (uden Rente) 101 a 101 1/2 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 85 a 85 1/2 L. St. Nationalbank-Actier 122 a 122 1/2 Rbd. r. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Kjøbenhavns Torvepriser den 30 Marts 1811. Hvede .... Rd. 76 s. a 6 Rd. 10, Ærter........ 4 R. 10 s. a 5 R. 18 s., Rug....... 3 Rd. 56. - Rd. - s. Flesk, g..... 2 R. 21s. –2 R. 18. Byg, 2rad. 3 Rd. 76. - Rd. - s. Dito, grønf. 1. 76 s. – R. 1s. Byg, Grad. 3 Rd. 28 s. –3 Rd. 72 s. Smør, Pd. 1 Mk. 6. - 1 Mk. 9. Havre .... 2Rd. 10 s. –2 Rd. 8 1s. Æg, Snef. 1 Mk. 6 s. - 1 Mk. 9s, Sommer=Smør, Fjerding 13 Rd. 3 Mk. : s. a 18 Rd. Mk. - s. (Ondsendt. Hr. Færgelaugskasserer Beck i Nyborg siger i Hempels Avis No. 50 d. A., i Anledning af Jisningen ved Nyborg: at han paa Færgelaugets Vegne havde fornegtet Deeltagelse i Grønlandsfarerens Udiisning, skjøndt denne tilhørte en Færgelaugs-Jnteressent. Da jeg er Eier af den i Nyborg hjemmehørende Grønlandsfarer og tillige er Jnteressent i Færgelauget, maae Hr. Kassereren ved Fornævnte have sigtet til mig, og da Folk deraf kan troe, at jeg havde forlangt at Hr. Kassereren skulde assistere mig ved Udiisningen af fornævnte min Grønlandsfarer, saa maa jeg herved erklære, at jeg ingensinde har talt, meget mindre bedt eller ladet Hr. Kassereren bede, om at ise for min Grønlandsfarer, idet jeg tillige vil være Hr. Kassereren forbunden for at opgive mig, hvem der paa mine Vegne skulde have forlangt Deres gode Assistance ved Jisningen, for at jeg derefter kan aflægge dem min Tak for, at de saa godtænkende har villet hjelpe mit Skib, som i flere Døgn maatte sidde i en temmelig farlig Stilling i Jsen, blot fordi Laanet af en gammel Færgelauget tilhørende Jis baad blev mig negtet af Hr. Kasserer Beck, hvem jeg ved en anden Mand lod anmode derom, men fik til Svar (hvad enten grundet paa Uvillie eller andet veed jeg ikke) at Baaden var ubrugelig. Den samme Baad blev imidlertid faa Dage senere benyttet til Jisning i Nyborg Fjord, og befandtes da meget brugbar. Nordskov den 29 Marts 1811. H. Kruuse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
AVERTISSEMENTS. Provstinde K. Crone født Rieffestahl er, i en Alder af 80 Aar, den 28 Marts om Morgenen Kl. 3, efter 2 Maaneders Svagelighed og 4 Dages Sygeleie, gaaet over fra Tiden til Evigheden. Blid og rolig, som hendes hele Liv, var ogsaa hendes Død, og hendes lange daadrige Vandel vil længe være i velsignet Erindring; hendes Kjærlighed og Omhyggelighed mod dem, for hvilke hun var traadt i Moders Sted, hendes Gavmildhed mod værdige Trængende, af hvilke mange i denne Bye ville savne hende, skal sikkre hende et varigt Minde i taknemmelige Hjerter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-04-01
Dette Dødsfald bekjendtgjøres for den Afdødes Familie og Venner, paa hendes fraværende Børns og Børnebørns Vegne, af hendes Laugværge. Nyborg den 30 Marts 1844. B. Sørensen. Min trofaste og inderlig elskede Mand, mine 6 smaae Børns omme Fader, Holger Christian Poulsen Fahnøe, blev mig imorges Kl. 2 berøvet ved Døden i sit 44de Aar. De alene, der kjendte den sal. Afdøde, kunne fatte mit og Mines uerstattelige Tab af denne vor kjærlige og dristige Huusfader. Mine Smaae forstaae ei engang at vurdere deres Tab, det Gud give mig Styrke til at bære med Hengivenhed i hans Villie. Brendekildegaard den 1 April 1844. Edel Fahnøe, fød Steensen. Udkommet er og faaes i Bogladerne: Morgen= og Aften Bønner for hver Dag i Ugen samt gudelige Tanker og udvalgte Tankesprog, efter sk. F. v. Salza. Lommeformat indb. 1 Mk. Paa fiin Papir og i smukt Bind 24 s. (Denne lille Bog findes anmeldt i Engelstofts og Scharlings theologiske Tidsskrift.