JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Paris, den 19de October. Conventens Afgang, og den ny Lovgivnings Tiltrædelse nærme sig under meget ugunstige Omstændigheder. Dyrtiden paa alle Slags Levnetsmidler bliver stedse meere overdreven; ligeledes synke Assignaterne, da en Louisdor i Gaar kostede mellem 1668, og 1780 indtil 1880 Livres, og Coursen paa Hamborg gik til 99000. Louchet, en gammel Biergmand, gav Conventen en meget stærk Skildring af Tingenes nærværende Tilstand: Conventen - sagde han - har tilkiæmpet sig en stor Seyer over Royalismen, men har endnu store Ulykker at frygte og læge. Paa 6 Maaneder (omtrent siden det girondistiske Parties Opstandelse) svæver en ulykkelig Genius, indhyllet i Menneskeligheds, Retfærds og tilsyneladende Borgersinds Kaabe over vore Hoveder; vore Assignater have tabt deres Værd, man kan intet Korn mere kiøbe for dem, og Folket maae af Trang sælge Linned, Klæder og Boeskab; medens Agioteurene udaf PalairoyalsJnderste med den forargeligste Overdaad trodser de ulyksaliges Taarer, om deres Contrarevolutionsvogn samle Emigranter, deporterte Præster og Chouans, og ustraffet fornærme Conventen. Vi ere forlorne, kunne vi ikke tilintetgiøre Agiotagen. De erobrede Landes Forening giver vore Assignater umaadeligt Hypothek, og dog bliver deres Credit daglig slettere; kort sagt: Royalisten, der ikke kunde overvinde os ved Vaaben, stræber at fælde os ved vore Finantser. J Departementsadministrationerne, Municipaliteterne, o. s. v., sidde Emigrantfædre, ulydige Præster, og erklærede Aristokrater fra 1789. J Krigsdepartementet er samme Jndflydelse. Mænd, der have frelst Fædrelandet, afsættes, og fængsles, og Grever, og Hertuger, og forhenværende Gardes du Corps saae deres Pladser. De fleste Commis i Krigsdepartementet skulde man holde for Charettes Adjudanter. Royalismens Agenter befænge alle vore Departementer. Som Midler mod dette Onde foreslog han, istedet for Dødsstraf, at indføre Landsforviisning; at spærre Palaisroyal, og forvandle det til en Caserne, at straffe dem, der ikke ville sælge Korn for Assignater, først paa 6000 Livres, og siden med Forviisning; at giøre Ende paa Vendeekrigen, og holde strængelig over Lovene mod Agioteurer og Emigranter. Thibandenu har afslaaet den parisiske Valgforsamlings Valg til den ny Lovgivning, fordi han ikke vilde sidde i denne, naar han ikke blev valgt af sit eget Departement. Andre have ligeledes afslaaet Valget, fordi de ikke vilde vælges af en Commune, der snart under Sansculottismens Pialter, snart under Rigdoms glimrende Klædebon stelse var reede at gaae Udlændingerne til Haande mod Frieheden. Barras har anmældt, at Grupperne i Paris begyndte at blive overmodige igien, og indbudet Committeerne at holde vaaget Øye, især med de mange til Paris henstrømmende Fremmede Paris, den 23de October. J Gaar har Regieringen, for at giøre Ende paa den gyselige Agtotage, omringet Palaisroyal, og ladet tage Brevtasker og Assignater fra alle der under det infame Navn Agioteurer forsamlede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Daunou har i Forgaars i Ellevecommitteens Navn, foreslaaet Formaliteterne ved den ny Lovgivnings Tiltrædelse, og Conventens den 27de forestaaende Afgang. J Følge dette, skal Conventen den 26de forsamle sig til et Valgmøde, for at fylde det Tal, der af dem skal gien vælges, da en stor Deel af Departementvalgene falde paa de selvsamme Repræsentanter, og det just saadanne, der ikke ere det herskende System velkomne, saasom Boissy d'Anglas, Lariviere, Jsnard, og Lanjuinais. Andre Departementer have derimod valgt lutter Biergmænd, saaledes har Norddepartementet gjenvalgt: Lesage=Senault, Gujet, Roger Ducos, Guyomard, og den fangne Dronet, J øvrigt ere de fleste bekiendte Deputerede, saasom Sieyes, Rembell, Carnot, Louvet, Dannon, Chenier, Legendre, Cambareres, Treilhard, Foureren, Jean de BryMerlinerne, Echasseriaux, Vernier, og flere gjenvalgte i Departementerne. Den 27de sammentræde alle valgte Lemmer i Salen, og de 83 ældste træde sammen at udgiøre de gamles Raad, og de øvrige, saafremt de beløbe sig til 67, sætter de 500des Raad. Dagen derpaa blev vedtaget, at de gamles Raad ved Lodkastning skal udnævnes af de Deputerede, der have naaet deres 40 Aar. Den 28de skal de 500des Raad foreslaae en Liste paa 50 Candidater, hvoraf det fuldbyrdende Raads 5 Lemmer skulle udtages. Bentabolle meente, at dette maatte skee, inden de ny Valgte kom til, for at vogte Almeen sagen fra Valgforsamlingernes Jndflydelse. Men Le contre Puiravenu slog dette Forslag til Jorden, ved at anføre den ny Constitution, der udtrykkelig siger, at dette Directorium skal vælges af samtlige til Lovgivningen udvalgte. Viltard, der understøttede Bentabolle, sagde: at han ikke vidste, hvo der havde forberedet de fleste Valgforsamlinger; men det syntes, een Aand havde besiælet dem, og at han følgelig forudsaae stor Fare, hvis man ikke fulgte Bentabolles Raad. Behagelige kunne heller ei adskillige af de Gienvalgte, saasom Lafondladebat, Duport de Nemours, Regnault-St. Angely, Anson, og flere, der i foregaaende Lovgivninger have viist sig som moderate, vel endog feillantitiske Borgere, være Bierget, der endnu fortsætter sin Kamp mod sine gamle Modstandere, saaledes er i Aftenmodet i Gaar Anbry og Lihommond komne under Tiltale. Letourneur anmældte Sambre- og Maas=Armeens Retirade, som et Forsigtigheds Forhold, foraarsaget, deels ved det Overgangen over Rhinen var udsat for længe, deels ved det Østerrigerne havde overskredet Demarcationslinien. Derpaa bebreidede Carnot Almeenvelscommitteen, at de ikke havde hørt ham, da han drev paa denne Overgang, i lykkeligere Tid. De Sammensvorne ere midt iblandt os raabte Bentabolle – er Anbry tilstæde, da lad ham tale, Tallien og Desvars understøttede det, og Lehardi anklagede formelig Chomond og Anbry, som derpaa, tilligemed General Mironda, decreteredes til Hæftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Nederelven, den 2den November. Feldttoget ved Nederrhen kan snart ventes sluttet, da fra Frankfurt mældes at en Deel af den clairfaitske Armee alt er paa Tilbagemarschen did. Det gienkaldes, at de Franske i Manheim have tilbudet Capitulation; tvertimod giøre de der meget alvorlige Anstalter til Forsvar, og have stukket Jld paa to Fabrikbygninger paa Landeveien, hvor de Keiserlige vilde anlægge Forskandsninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Nederrhinen, den 24de over Holland. Det lod, som de Franske vilde forlade hele høyre Rhiindred; men de have mellem Dusseldorf og Neus taget en ny Stilling, søgt at forstærke sig, og med 30000 Mand, der vare ovenfra Cøln, marcheret langs med venstre Rhinbred, ere ved Neus atter gangne over Rhinen og samlede der. Jourdan og Pichegru have alt gjort en ny Operationsplan, og friske Tropper ere fra Nederlandene underveis. J øvrigt beskyldes overalt Østerrigerne for at have overskredet Demarcationsplanen, og med Magt brudt de preussiske Poster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Kiøbenhavn, den 6 November. J Tallotteriets 548 Trækning i Wandsbeck, den 3die November, udkom følgende Nummere: Predigt uber die Frage: Wie dunket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals-Sædler til samm. Priis. AB. C., og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Friderich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reisepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker, om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker og det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütremans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sielcroe. Dancels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons stre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Borne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-06
AVERTISSEMENT. Mandagen den 16de November førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toibboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Kiøbenhavns No. Aar. nau Huus, Muun. Post-Tidender, an hun plad Mandagen, den 9 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
London, den 27de November. Gaars Dagen var meget mærkværdig, og Forhandlingerne kunne have vigtige Følger for Fremtiden. Det londonske corresponderende Selskab holdt efter foregaaende Anmældelse en Samling i de nærliggende Sletter og Marker. Alt Klokken 9 om Morgenen strømmede hele Skarer Menneskeer fra Hovedstaden til denne Egn, og Klokken 112, da Tingene skulde tage deres Begyndelse, vare vel ikke mindre end 100000 tilstæde. En vis Hr. Jones (formodentlig den samme, der nys holdt den bekiendte Tale ved Fores Valggilde) besteg en Forhøyning, og opmuntrede dem, at vælge en bekiendt Patriot, Borgeren Binus, til Præsident. Dette skeede, og Præsidenten erindrede nu Forsamlingen under en almindelig Stilhed om den, 3die Julii sidstleden til de Kongelige Ministre afgivne, Adresse, som kun lidet var bleven agtet, og foreslog nu en Adresse til Folket om dets critiske og ulykkelige Stilling, en Remonstration til Kongen om Ringeagtelsen af den sidst indgivne Addresse, og Resolutioner, der nødvendig maatte tages ved den nærværende foruroeligende Crifiis. Da den uhyre Mængde tilstædeværende umuelig kunde høre ham, vare paa tre forskiellige Stæder reiste Talestole, hvoraf den bekiendte Thelwall beklædde den eene, og hvorfra Forslagene forelæstes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
J Adressen til Folket drev de paa en Parlamentreform, som det eneste Middel til Statens Frelse; om deres sidste Adresse til Kongen, sige de, enten er denne Adresse undertrykt, og slet ikke overgivet Kongen, eller den er forbigaaet med Foragt. J første Tilfælde have Ministrene gjort sig skyldige i Crimen læse Nationis. Men er det sidste, da skulde Kongen opfylde de hellige Pligter og Forbindtligheder, der paaligge ham; betænke, at, naar han ophører at vaage for sit Folks Vel, ophører og den ham skyldte Høyagtelse, og at Retfærd er en Gield, som Nationen har Ret til at forlange af Thronen. Efterat have med de stærkeste Farver malt den nærværende Krigs sørgelige Følger, og den Hungersnød, der er at befrygte, og tilskrevet et fordærvet System i Parlamentsvalgene, og Administrationen alt dette, slutte de endelig med disse Ord, naar den brittiske Nation lydelig fordrer stærke og afgiørende Forholdsregler, da svare vi dristigen: Vi have et Liv, og ere redebonne, enten enkelte eller i Forening at lade dette for vort Fædrelands Frelse. Den i 200000 troe, men haardelig trykkede Undersaatters Navn til Kongen indgivne Remonstration, troe vi os, i Betragtning saavel af dens mærkelige Form. som rimelige Følger, vort indskrænkede Rum uagtet forpligtede at afskrive, Sire, da Huset Stuarts høyforræderske Falskhed, og utaalelige Tyrannie havde ægget det brittiske Folks langvarige Taalmod til Uvillie, skaffede den enes Fordrivelse det sin oprindelige Ret at vælge en anden, som mange Øvrigheders Øverste. Paa den Tid blev vor Rettighed, som vi nu ved en sørgelig Nødvendighed tvinges at udøve, at vende os til den øverste Øvrighedsperson, remonstrere forestille vore Besværinger, og fordre Lettelse, lykkeligviis erkiendt, og høytidelig stadfæstet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Da i Følge Mangel af Arvinger for Folkevalget, efter Dronning Anna, den samme Fundamental=Rettigheds Udøvelse igien kom tilbage til Folket, og det efter dettes Tanke behøvedes for at betrygge Nationens Friehed og Velfærd, blev af Publicum Hovedet for det Huus, hvorfra De nedstammer, kaldet til Kongeværdigheden. Vedligeholdelsen af hine ved Revolutionen indførte Rettigheder blev paa samme Tid atter stadfæstet, og var en Deel af de Pligter, Georg den Første forbandt sig at opfylde mod disse Rigers Folk, og deres Forgænger blev, ligesom Deres Majestæt selv ved Thronfølgen, ved dette Lands souveraine Lov forbunden at haandhæve dem; og kun i Følge denne høytideligt Contract kan disse Rigers gode Folk ansee sig forpligtet til Troeskab og Høyagtelse mod sin Øvrighed, eller Deres Fyrstehuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Vi ville nu ikke nøyere opholde os ved den ringe Stemmemeerhed, hvorved den hannoverske Thronfølge blev indført; men vi ville tilsidesætte den Agtelse, vi skylde vort Lands Dyd, naar vi ikke mindede Dem, Sire, hvor troe og standhaftig Nationen indtil denne Time har vaaget over de daværende Repræsentanters Kiændelse, uagtet den velgrundede Frygt for Jndfald og Borgerkrig – trods udenlandske Hoffers Jntriguer, og mægtige Prindsers Skinsyge – mod Arvefølgens erklærede Forsvarere, og selv mod Meeningen og Bestræbelsen af andre sande Friehedsvenner og Forfægtere i Landet, som af historisk Erfarings ædrue Raadgivning udlede meget vægtige Grunde mod udenlandske Forbindelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Deres Majestæt har ved Deres bekiendte Medlidenhed mod den forviiste Konges Afkom giver Deres troe Undersaatter et Beviis, hvor bekiendt De er med hine Dages lange politiske Historie, og det vil derfor ikke behøves længe at opholde os ved de Velgierninger, dette Land viiste Deres Fyrstehuus, i det det ophøyede samme til den daværende, skiønt nu ikke længere største europæiske Souverainetets Værdighed og Riigdom. Deres Majeste maae vide alt dette, og det kan heller ikke være dem ubekiendt, at dette Lands Folk, der alt for ofte et lertroende, og alt for haabefuldt, nærede det velgrundede Haab, at en evig Taknemmelighed vilde forbinde Deres Huus at understøtte den Nations Friehed og Held, der under saa store Vanskeligheder og Farer, havde viist det saa udmærket Godhed. Hvorvidt dette ærlige og retfærdige Haab er bragt i Opfyldelse, overlade vi til Deres Majestæts egne naadigste og alvorlige Eftertanke. Vort nærværende Formaal er at fornye en Klage, som vi i Form af en Adresse til Deres Maj. sidstafvigte 15de Julii leverede i Hertugen af Portlands, Deres Statssecretairs Hænder, og hvori vi kortelig bad Dem at see til den store Masse af Deres vindskibelige, men ulykkelige Undersaatter, der prøve al Dyrtids og standsende Handels Elendighed, der ere Vidner til Bankerot ternes Formeerelse, hvilke i deres Omfang og Virkninger staae i lige Forhold med de offentlige Penges Ødsling; og der over vort arbeidsomme unge Mandskabs Opoffrelse, over vore Vaabens Skiændsel i fremmede Lande, og overde Faderløse, udlevede Oldinge og Enker, der i Landet selv endnu nogen Tid henslide deres ynkværdige Tilværelse, føle retfærdig Smerte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Vi aabenbarede Deres Majestæt der vor Dom over Deres Ministre, thi da vi have bedre Leilighed og Midler til at erfare hele Landets oprigtige Villie og Meening, saa vide vi og, at hele Folket heri tænker lige med os, at disse under en misbrugt Sanction af Deres Rettigheder paa en letsindig Maade have styrtet Nationen i alle de nærværende Ulykker, og endnu fremture til deres Stoltheds og Gierrigheds Mættelse at vedligeholde Bestikkelses Systemet, og dem selv i deres Pladser, vi tilkiendegav vor Bekymring for Folkets Roe og Deres Thrones Sikkerhed, naar disse Ministre ikke strax aftakkedes; samt at en Reform i Landets Repræsentation ene vilde igien reise Folket til den oprindelige Styrke og Lyksalighed, det er i Stand til, men nu er røvet. Men vi have bedet forgieves, og vi have, foruden Nationalbesværingerne, ogsaa endnu at beklage os over, at vor Adresse ikke er bleven optaget, som det sømmer sig Kronens Tienere, Deres egen ophøyede Værdighed, National-Caracterens Ære, og Undersaatternes Rettigheder, til i en særdeles og alvorlig Tidspunkt at foredrage deres Bønner. Under alle Lovens og Retfærdighedens Forpligtelser, Sire, skulle vi da kun lide og klage, hvad have vi ikke at frygte, naar mellem de Undertrykte og Øvrigheden findes en uovervindelig Skillemuur, o vi haabede i den tredie Souverain af Brunsvigs Huus i disse critiske Tider et Exempel paa Fyrstetak, et vel simpelt, men dog mægtigt Beviis paa vor Regieringsforms Fortreflighed. Skal det være forgieves at bede Deres Majestæt, Dem, der er ligesaa interesseert, som vi selv, i vort Ønskes Opfyldelse, at tænke paa Deres egen talrige Familie, paa de uhyre Gield og Taxer, hvormed Folket er belæsset, paa den Pligt, De skylde Deres Kongelige Børn ligesaavel som Folket, fra hvis Flid allene de til disses Underholdning nødvendige Fonds maae drages, og efter Historien at undersøge, om saadanne Hensigter mere befordres ved forhadte Mænds slette Forholdsregler, end ved at give Folket Fred, Friehed og en Reform, som det søger, og som vilde betrygge dets Friehed, Hengivenhed og Ædelmod, Hør da, Sire, et træt og trykket Folkes Stemme, hvis Besværinger ere saa mangfoldige og store, at de indgyde Skræk. Tænk paa Afgrunden mellem Bøn og Fortvivlelse. Redningsmidlerne ere i Deres Haand; vi have Ret, ligesaavel at raade, som at bede, og erklære herved, at en Reform i Folkets Repræsentation, de nærværende Ministres Afskeedigelse, og en hastig Fred ere de eeneste Midler til at frelse Landet, og forvisse Folkets Hengivenhed. Undertegnet efter Forsamlingens Befaling J. Binus, Præsident. J. Asley, Secretair.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Ministeren har sluttet sit nye Krigslaan paa 22 Millioner Pund Sterling (110 Millioner Rigsdaler) med Husene Boyd, Thellusson, Hope, og Paul Benfield. Paris, den 24de October. Endelig er og den Misnøye, der længe i Stilhed herskede mod Tallien, brudt ud. Han er i Gaar, just som han Dagen tilforn, tillige med fire andre Biergmænd, Dubois Crance, Guyot, Roux, og Pons de Verdun, var udnævnt til en overordentlige Commission, for at betrogge Seieren af femte October, med megen Eftertryk bleven denonceret af Thibaandeau, der beskyldte ham for at vilde tilintetgiøre Valg forsamlingerne, og styrte mange af sine Colleger, der vare gjenvalgte til Deputerede. Thibandeaus Partie er uden Tvivl stort, og bestaaer af alle dem, der hverken ere ægte Biergmænd, eller overdrevne alt for ivrige af den høyre Side, og formodes han derfor at vinde. Leyden, den 2den November. Vi have Efterretninger fra Paris fra (5te Brumaire) 27de October, der bebude Conventens Slutning foregaaende Nat Klokken halv tre. Præsidenten endte den med at sige, at Enighed, Samdrægtighed, Harmonie vare de eeneste Midler til at frelse Fædrelandet. Alle Medlemmer reiste sig, og raabte: Republiken leve, hvorpaa Forsamlingen skiltes. Dens sidste Decret var Antagelsen af en ved Ellevecommissionen gjennem Baudins Mund foreslagne Amnestie, som dog ikke skal strække sig til Deeltagerne i sidste Parisiske Opstand. Dagen derpaa begyndte man Valget til de to Kamres Dannelse. Dussauix, som den ældste, forrettede Præsidium, Tallien (der altsaa dog er kommen ind) Penieres og Gamon som de yngste (28 Aar) Secretariatet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Nederelven, den 6te November. De 15000 Keiserlige, som den 26de October kom fra Nederrhinen i Egnen ved Frankfurt, og giorde Halt ved Wieckert ere den 29de gaaede over Rhinen ved Maynz, og have tilfægtet sig en betydelig Seyer over de franske Beleirings tropper paa venstre Rhiindred, hvilke de endnu forfølge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Den 27de har ligeledes været en vigtig Fægtning ved Mannheim, hvor Rhiinskandsen m.v. er frataget de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Kiøbenhavn, den 9 November. Det Kongelige norske Videnskabers Selskab haver eenstemmigen optaget følgende til Medlemmer: den 25de Junii d. A. Hr. Kammerherre og Staldmester Adam Wilhelm Hauch. Den 17de September f. A. Hr. Doct. Jens Bloch, anden Capellan ved Bremer holms Menighed, og Hr. Niels Hoffman Sevel Bloch, Doctor Philosophie & Magister artium liberalium. Den 9de September 1795 er Ober= Told- og Consumtions-Betienten i Varde, Christian Fogh, allernaadigst udnævnt til Told-Casserer i Hietting, og Christian Linde Haunstrup til Ober=Told og Consumtions=Betient i Varde. Den 16de September ligeledes forrige Regimentsqvarteermester, og Auditeur Ole August Fremming til Obervisiteur ved Maleværkets Consumtion i Kiøbenhovn, med Navn af Controlleur. Den 23de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Conferentsraad Henrich Friderich v. Eggers, hidtil værende Vicecantsler i Glückstad, til Administrator for Grevskabet Ranzon, og Jntendant ved Herskaberne Herzhorn, Sommer- og Grønland. Den 14de October er Fuldmægtigen paa Amtstuen i Bordesholm, Johan Matthias Nasser, allernaadigst beskikket til Huusfoged i Amtet Bordesholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Den 14de August er Anthon Henrich Havemann forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Weile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-11-09
Den 18de September er Personel=Kapellan Hr. Hans Ditlev Heineth confirmeret at være Personel-Kapellan for Wischende og Annsøe Meenigheder i Sielland. Auditeur Lars Peter Kruse ligesaa at være Birkedommer ved Baroniet Wilhelmsborgs Birk. Den 25de er Student Palle Lassenius Borup confirmeret at være Personel=Kapellan for Eising og Haandberg Meenigheder i Ribe Stift. Hører, Morten Biilman, beskikket at være Sognepræst for Thunøe Meenighed under Aarhuus Stift.