JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Ausser dem sollen die beyden andern Processe gegen den Hr. Wilkes nach der gussersten Strenge der Gesetze betrieben werden. Sie warden ohne Zweisel bereits von dem Parlemente vorgenommen seyn, falls Hr. Wilkes personlich vor selbigen hatte erscheinen können. Es Verden um sovielmehr unangenehme Folgen von diesem Handel besørget, da die gegen den Hofgesinnete Par they nocherst jungst einige nene Anhanger in dem Parle mente bekommen hat. Als den 13ten in dem Oberhause das Verzeichnitz der auf selbigen Tog in Ueberlegung zu nehmenden Materien verlesen worden, ward beliebet, die Sache megen derargerlichen Schrift, Essay upon Woman und das dieserhalb anzustellende Zengenverhør, bis zum 15ten die sees auszusetzen. Den 14ten wurden der Argt des Hr. Wilkes, der Hr. Brokelsby, und dessen Wundarzt, Hr. Graves, im Oberhause wegen der Gesundheitsumstande ihres Patienten bedraget. Weil aus ihrem Berichte erhellere, das das Ausgehen seiner Gesundheit nachtheilig ware, ward die weitere Untersuchung megen des forgedachtenschandlichen Libells abermals, undzwar bis zum 24sten Janvar kunstigen Jahres verschoben, als an welchenTage die Zengen vor dem Oberhause erscheinen sollen. Jn dem Unterhause wurden die Bills wegen der neuen Auflagen auf die Landereien und das Malz verlesen, und genehm gehalten. Die Bill, megen Subordmirung der Seetruppen mahrend der Zeit, da sie sich am Lande befinden, ward gleichfals zumerstenmale verlesen, auch beschlossen, das die Verlesung der Nammen aller Mitglieder des Unterhauses den 24sten Jan. 1764. geschehen solle. Die Subsidienangelegenheiten wurden den 16ten des gedachten Monats versthaben. Hente verlas man in Oberhause zum 2ten male die Bille gen der Taxe von Lündereien und wegen des Maltes. Morgen werden Sr. Majestat, der König, sich in das Parlement erheden, um Jhre Königl. Einwilligung zu nurgedachten und verschiedenen andern in beyden Parlementshausern genehm gehaltenen Bills zu ertheilen. Das Parlement wird seine Situngen nog kunstige Woche hindurch fortsetzen.
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Regensburg, vom 22 December. Wegen des Geschaftes der Romischen Kønigswahl is noch meder von Seiten des Kayserl. Hofes, nach dem Verlangen des Fürstl. Collegii, die Resolution ersolgt, noch von eben diesem Collegio etwas weiter anternommen worden, sonderneden dasselbe beruhiget sich einigermasesen auf eine von des Kønigs in Preussen Majestat gegebene Versicherungum somehr, als auch dergleichen Verheissungen kurzlich von der Churbraunschweigischen Gesandschaft, Namens der Churfürstl. Regierung, geschehen seyn sollen.
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Da mit alle Kinder eines Vaters, oder alle Unterthanen eines Fürsten sind, solte es wol seyn, oder, ummeil diesfalls noch keine Aenderung getroffen ist, musesseyn, ich sage, istes nythig, das diejenigen Königl. Unterthanen, weiche der Gesellschaft am nutzlichsten sind, warend der Zeit mit Abgaben beschwerer werden, da solche, welche gröstentheils im Mütziggange leden, davon befreyet bleiden, Welch eine Ungerechtigkeit inder Einthellung: mas for ein Abschen for das Gefühl, der Menschlichtet!
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Der Biersetat kan in Frankreich in mehrere von einander villig unterschiedene Classen abgetheilet werden. Man versteher fanter dieser Benennung 1) die eigentlichen Bürger, oder diesenigen, weiche unter dem Namen der von ihren Gu hern lebenden Personen bekannt sind, d. it die Eigenthammer liegender Grunde in der Stadtroder auf dem Lande, und diejenigen Roturers, welche keine Profetion treben. Es wurde noch weit schwerer fallen, diese zu bewegen, etwas zu den Lasten des Staate, vermittelst einer anf die wirklichen Güther, allen zu errichtenden Auflage beyeutragen, und hier wurde die Partheylicheit ihre gross. Rolle spielen. Sohinteristig ihre Klagen anch seyn mogten, sowollen wirdenselben doch vorbengen. Sie konten einwenden, datz die Reichthummer eines Staats eben sowol in den Enkunsten ans liegenden Grunden, at ans dennen, die der kleitz der Einwohner verschaffet, besteen; die billigket erfordere es alsodatz die Lasten eben desselbigen Staats nach gehøriger Verhaltnis unter disse beyde Arten von Einnahmen ver theile wurden, undres sey ungerecht, menn diejenigen von Anslagen befreyet blieben, welche, ohne liegende Grunde over auf offentlichen Fonds beruhende Renten zu besitzen, sich durch ihren Fleiz Einnahmen verschaffen."Man konte diesen Entwurfdurch eine leicht in die Augen fallende und sche entscheidendende Anmerkung viderlegen. Das Vermogen der Bürger bleibt bestandig und gewis; es kan nur durch ansserordentliche Vorfalle, die selten und niemals algemein sind, 3 E. durch Udberschwemmungen, Brand und andere ohngefahre Glücksfalle verandert werden. Die unglückliche Begebenheiten, welche den Bürgern zustoffen, konnen selbige nie ganzlichihre Capitalien beraaben; sie konnen nur eine Verringerung ihrer Einkhafte verursachen, und diese eine Zeitlang danernde Verminderung kan niemals betrachtlich seyn, weil bey magern Jahren, die doch nie in allen Gegenden zugleich verspuret merden, der Preis der wenigen eingeerndten Fructe sosteiget, das er beynahe den Einnahmen aus der gewohnlichen Eendte gleich, komt.
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Ein Vortheil, den allein Besitzer liggender Grunde, zu geniessen haben würden, bestedet darin, das die Moderation der Realstener, venn selbige ohne Unterscheid auf alle liegende Grunde vertheilet ware, den Wehrt ihrer Erbanther und ihres Vermogens vermehren würde. Zu diesom Vortheile kamt auch noch ein an derer von nicht geringerer Wichtigkeit, der ihnen ebensalls alleinzukomt, namlich, durch die Aufhebung allerAbgaben von den Generalverpachtungen, in dem Jnnern des Reichs, die Aussuhr ihrer Waaren freygeben, und ihnen Debit von solchen Producten ihrer Güther verschaf set würde, welche ihnen, weil sie nicht consumiret mer den konnen, liegen bleiben, und die sich doch nicht lange halten konnen. Hingegen sind ditjenigen, welche von ihrem Fleisse leden und efters etwas auf Speculation ansangen, weit traurigern Unglücksallen unterworsen, als die Bürger von der ungunstigen Witterung befurchten dursen. Jchwill hier dasjenige nicht wiederholen, pas ich in Absicht auf die Kanstente gesaget habe; ich will nur diejenigen betrachten, velche vom Trasig Profession machen, die diesermegen ihr Vermogen stets wagen, und daher wenigstens in Betracht der Gefahr, die sie laufen, mit einer Anslage verschonet nu merden verdienten, womit man nur diejenigen belegen solte, die nichts dazu beytragen, den Staat blühend zu machen. Wir kennen aus der Erfahrung gewisse benachbarte Staatten, deren Grund und Bøden nicht die Halste, ja vielleicht nicht einmal den dritten Theil seiner Einwohner erhalten kan, und die doch durch die Handlung und durch Fleis grosse Reichthamer besitzen. (Die Fortsetung solgt.)
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Genua, vom 3 December. Am Montage, um Mittag, ist das Englische Krigs schiff, der Centurion, und auf demselden der Her og von York, ein Bruder Sr. Grosbritannischen Maje stat, unter dem Namen eines Grasen von Ulster, in hiesigen Haven eingelausen. Se. Königl. Hoheit stie gen ans Land, und nahmen das Quartier in der Behausung des Engtischen Consuls. Als Sie kaum etwa ansgeruhet hatten, erhoben Sie sich in die Opera. Des følgenden Morgens wurde der Herzog, im Nammen derDurchlauchtigsten Regierung, von 6 der vornehmsterPatricien bewillkommet. Ein gleiches geschave auch von dem Adel. An der Mittwoch gabe die Regierung, Sr. Königl. Hoheit zu Ehren, ein prachtiges Tractement, und auf den Abend var Ball. Wie lange Hoch dieselbe behun sich anshalten werden, ist nicht bekannt: von hier aber wird der Prinz die Reise nach den vornehmsten Stadten Jtaliens fortsetzen.
Berlingske Tidende, 1764-01-06
Haag, vom 23 December. Den lettern Briesen aus Lütttich zufølge, har die Oultremontische Parthey jett grossere Hofnung, als jemals, ihre Wahl in kurzem ven dem Hofe zu Rom bestaatiget zu sehen. Da der Pabst den 20sten dieses zur Erofnung der megen der Lüttischen Wahl ernannten Congregation bestimt hat, so haben die Anhanger des Hr. Grafen von Oultremont zu Lüttich an bemeldetem Tage grosse Feyerlicheten anstellen wollen, gleich als ob sig sich eines gunstigen Ausganges bereits versichert hielten. Der Hr. Graf von Oultremont soll, lant dieser Berichte, auch schon unter der Hand eine Compagnie Leibgarde formiren, velche eine stark mit goldenen Tressen besetzte Uniform und Hute mit weissen Plumen tragen, auch schöne schwarze Pferde bekommen werde. Zu Erleuchtungen warden auch bereits Anstalten gemacht. Soumstandlich diese Nachrichten sind, so konnen wir sig doch, weil ihuen von der Clementinischen Parthey widersprochen wird, bis zu fernerer Besigtigung, noch nicht for zuverløsig erkennen.
Berlingske Tidende, 1764-01-06
AVERTISSEMENTS. Am Montage den 9ten Jan 1764, Vormittags um hal 9 Uhr, wirdin des wohlsel. Hr. Etatsrath de Buchwalds bewohnten Residence in der grossen Kannikestrasse, Auction gehalten uver eine Samlung gurer Medicinischer, Theologilcher, Philosophischer und Historischer Bücher, in verschiedenen Sprachen, nedst emige Jnstrumenten, Anatomische Proparaten, Naturalien, Kunststücke, Gemahl dere meist Danische Bücher, alles von des erwehnten Hru. den, mit mehrerem, auch Gold und Silber, samt noch anEtatsraths Nachlassenschaft. Die Catalogie sind in dem Auctions=Hofe, mie auch bey dem Hr. Jonas Greger binnen Verlauf von 6 Tagen zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Stokholm, den 29de December. Den 17de hujus er i Malmøe ved Døden afgangen Feldt marechal, Landshøvding, Over-Commandant, Ridder og Commandeur af Kongel. Majestæts Orden, Hr. Baron Georg Bogislaus Stael von Holstein, i sin Alders 83 Aar. Ved Qvægsygen er fornødent at iagttage følgende: 1) Rindende Øyne, flydende Næseboerer, Rystelse og Bevægelse, at hænge med Hovedet og Ørene, at Ørenekre kolde, at Mælken forsvinder, at Creaturet tygger slet, tygger Drøv og stønner, vil immer drikke, skærer Tænderne, faaer først Forstoppelse, og siden et ildeelugtende Durch løb, ere Kiendetegn paa Sygdommen. 2) Naar det syge Fæe er afskildt fra det Friske, maa det Friske holdes i et andet Huus, men Hestene kan man sætte i Fæehuset med det syge Fæe, thi Røgen af Heste Møgen fordriver den Luft, som ellers er smitsom og skadelig. 3) Naar man formærker Qvægsygen, lader man strax saabne Aaren paa Halsen, paa de friske Høveder, og tapper af hvert Creatur i det mindste et Quarter (en halv Pot lomtrent) Blod, hvorpaa, efter 2 til 3 Dages Forløb, kan bruges følgende Præservations=Pulver, af hvilket man hevnlig giver hvert Hoved 1 Lod ind udi Vand, blandet med Edikke, helst Viin-Edikke, om den haves. Pulveret bestaaer af: Reengjort Salpeter 2 Skaalpund. Brændt Hiortetak tre fierdendeel dito. Campher en fierdendeel dito. Hvilket stødes sammen ganske fiint, og bruges som mældt, 1 Lod paa Gangen for hvert Høved. 4) Tages en trediedeel Part af en Pæl Øl= eller Viin Edikke, og en Skeefuld Bomolie, hvilket sammenmenget, gives de friske Hoveder hver Aften, indtil Sygdommen, ophører. 5) Det Fæe, som endnu er frisk, maa vel skrabes Morgen og Aften, og rives med en gammel Sæk. 6) Det Syge maa endelig afsondres fra det Friske, jo længere jo bedre, og maa opvartes af andre Folk. 7) Man maa ikke bie med Curen indtil alle Kiendetegnene paa Sygdommen yttre sig, men strax aarelade Creaturet, naar det hænger med Hovedet, seer ilde ud, eller mister Melken; Man har mærket, at længere ud i Sygdommen fører Aareladen meere Skade end Gavn med sig. 8) Det syge Qvæg gives Morgen og Aften af følgende opløsende Pulver ind i Vand, blandet med Edikke, hver Gang 5 Qvintin for hvert Hoved: Reen Salpeter 3 og et halv Pund. Cremor Tartari 28 Lod. Campher 12 Lod. 9) Saalænge Sygdommen vaerer, gives det syge Qvæg slet intet Foder, men Havre= eller Byg Gryn, eller og Klie, lægges i lunket Vand, og deraf lader man Creaturet drikke saameget det vil. 10) Ligesom er meldt om det Friske, maae man og give det syge Qvæg Morgen og Aften en trediedeel Pæl Øl= eller Viin-Edikke, blandet med NB. 2 Skeerfulde Bomolie for hvert Høved. 11) Faaer Hovedet strax Forstoppelse, saa gives det 1 Lod saakaldet Munke=Rhabarbara og 2 Qvintin Salpeter, fiint stødt, ind udi 8 til 10 Skeefulde Bom eller Linolie, eller i Mangel af Olie, udi bemeldte Gryn= eller Klie=Vand. Hvorhos fortfares med forbemeldte Cuur. Alle andre NB.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Huus=Curer maa herved forbydes. 12) Til at røge med for saadanne Creature, er det allerbeste Edikke i en Potte, hvorudi man kaster gloende Kul, saa at deraf opstiger en Damp. 13) De Personer som opvarte det syge Qvæg, maa ikke komme til det Friske. Er Sygdommen forbi, saa maa de Personer, som havde opvartet det syde Qvæg, hænge deres brugte Klæder afsides en Tid lang, og røge dem med Enebær-Riis, Bernsteen eller andet Røge=Pulver. Samme Forsigtighed maa bruges af Garvere, om de have Huder af Qvæg, som er død af Sygdommen, at berede. 14) Paa de Steder, hvor Qvægsygen har grasseret, burde man ikke at lægge sig andre Creature til paa et Aars Tid. Hvad Høe og Halm, som er tilovers i det Fæehuus, hvor søgt Fæe har været, bør ikke gives noget andet Fæe=Creatur, men Hestene kunde æde det uden Fare.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Helsingøer, den 8de Januar. Her i Sundet er følgende Skipper ankommen: den 3die hujus, Sven Greisen af Kiøbenhavn fra ibidem til Dramen med Rug.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Kiøbenhavn, den 9de Januar. Den 29de Julii er Auditeur Conrad Wohnsen allernaadigst beskikket at være Byefoget i Callundborg. Den 7de Octobr. er Consul Jens Konstrup allernaadigst beskikket at være Commerce=Raad og nyde Rang med virkelige Cancellie Raader. Den 21de Octobr. er Studios. Andreas Frederich, Schamvogel allernaadigst confirm. at være Capellan pro Persona for Wisbye Meenighed i Riber=Stift. Den 4de Novbr. er ovenmeldte Auditeur og Byefoget Conrad Wohnsen allernaadigst beskikket at være tilligemed Raadmand sammesteds. Gabriel og Eller Lund have allernaadigst erholdet Bevilling, at være Meglere og Commissionairs for de i Lister=Amt indkommende skadelidende Skippere og strandede Skibe. Den 11te Novbr. er Børre Henrich Rachløv allernaadigst beskikket at være residerende Capellan til Størdahls Præstegield i Tronhiems Stift. Den 2den Decbr. er Studiosus Poul Christopher Holbye allernaadigst confirmeret til at være Med tiener og Capellan pro Persona til Suldahls Præstegield i Christiansands Stift. Hr. Henrich Hofmann ligesaa at være Sogne=Præst til Kiøbeløv og Windebye Meenigheder i Lolland. Hr. Herman Ruge ligesaa at være Sogne=Præst for Eidanger Præstegield i Aggerhuus=Stift. Hr. Niels Finchenhagen ligesaa at være Sogne=Præst til Slidre Præstegield i Aggershuus=Stift. Den 9de Decbr. er Peder Borgen ligesaa confirm. at være Sogne=Præst for Langaae og Oxendrup, Meenigheder i Fyhn. Den 16de Decbr. er Studios. Jørgen Lund ligesaa confirm. at være Capellan pro Persona for Saltum og Huune Meenigheder i Aalborg Stift. Studios. Henrich Kullman ligesaa til Walle Præstegield i Christian. sands Stift. Hr. Christen Hesselberg Stær ligesaa til vor Frelseres Kirke i Christiansand. Studios. Peder Trolle ligesaa at være Sogne=Præst for Werninge Meenighed i Fyhn.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Byefoget Mathias Walther i Nachschou ligesaa beskikket at være tilligemed Raadmand sammesteds. Den 23de Decbr. er Assessor Lorenz Fischer ligesaa beskikket at være Laugmand over Christiansands Laugstoel. Studios. Christen Houge ligesaa confirmeret at være Capellan pro Persona til SchioldsPræstegield i Christiansands-Stift. Hr. Peder Jespersen Nyerup ligesaa beskikket at være Sogne=Præst til Egers Præstegield i Aggershuus=Stift. Hr. Jens Jesse Jessen ligesaa at være Sogne=Præst for Hiardemaal Sogn i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Den 30te Decbr. er Studios. Jens Hassing allernaadigst confirmeret at være Sogne=Præst til Sæbye og Giershøy Meenigheder i Sielland naar samme lovlig ledig vor Hr. Hans Glad ligesaa beskikket at være Sogne=Præst til Flesberg Præstegield i Aggershuus=Stift. Jacob Madsen Lindeman ligesaa at være Sorenskriver paa Nordmøer i Trundhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
For det Kongel. Danske Husar=Regiment er Hr. Friderich Adam von Trambach allernaad. beskikket til Oberst og Chef General=Pardon for alle dem, som fra Land=Lægderne i Norge, ere udvigte. Vi Frederich den Femte, af Guds Naade, Konge til Dannemark og Norge, &c. &c. &c. Giøre vitterligt, at, da Vi have bragt i Erfaring, at endeel til Land=Lægderne i Norge henhørende Folk, fornemmelig i de Aaringer, som Krigs=Uroelighederne imellem de fremmede Søe=Magter have vedvaret, af Lyst til at fare til Søes, have uden Tilladelse begivet sig ud af Landet i fremmed Tieneste, og nu, saavel af Frygt for den ved saadan deres Undvigelse velfortiente Straf, som og, for at undgaae at tage Tieneste under det Lægd, hvor de henhøre, holdes fra at komme tilbage til deres Fæderne=Land igien; saa have Vi af særdeles Kongelig Mildhed og Naade fundet for godt, alle indtil denne Tid fra Land=Lægderne i Vort Rige Norge undvigte, hvad enten de sig i fremmed Tieneste eller andensteds i Vore Riger og Lande opholde, naar de foruden deres Desertion ey tillige have begaaet nogen andet grov Misgierning, som efter Guds og Vores Lov fortiener at straffes paa Livet, Vores Pardon derhen at lade vederfare: at de, som inden dette indeværende Aars Udgang sig igien indfinde, ikke alleneste for al Straf og Titale, i Henseende til deres Undvigelse, omendskiønt derfor allerede maatte være fældet Dom over dem, skal være ganske og aldeles befriede, men endog have Tilladelse til at indfinde sig i hvilket District, de selv lyster, enten samme henhører til Land= eller Søe=Lægderne, dog paa de Vilkaar, at de sig til Vores Land= eller Søe=Tieneste skulle lade enroullere; til hvilken Ende de strax efter deres Hiemkomst skal være pligtig at anmælde sig hos den Regiments= eller Compagnie=Chef, hvis District de ere undvigte fra, og for ham tilkiendegive, hvor de sig i Vores Tieneste agte at engagere, samt vedbørlig beviislig giøre, at saadant virkelig er skeet. De som enten ikke inden dette Aars Forløb indfinde sig, eller og efterlade at anmælde deres Tilbagekomst eller ey begive sig i Vores Tieneste, ville Vi ikke lade nyde got af denne Vores allernaadigste General-Pardon, men saadanne skal, naar de paagribes, vedbørligen blive straffet og anseet. Thi byde og befale Vi Vores ad interim commanderende General i Norge, Commandanterne i Vore Fæstninger, samt Chefferne for Vore Regimenter, saavelsom og Vores Vice-Statholder, Vores StiftAmtmænd, Biskopper, Amtmænd, Magistrater og ellers alle andre, som dette Vores General=Pardons Patent under Vort Cancellie Seigl vorder tilsendt, at de det til alles Efterretning over alt udi Vort Rige Norge, lade læse og forkynde. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg, i Vor Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn, den 4de Januarii No. 1764. Frederich R. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1764-01-09
J Løverdags Aftes bivaanede de 3 Kongel. Princesser den Jtalienske Opera med Deres Høye Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
I Gaar blev ved Hoffet Sorgen anlagt for den sidst afdøde Churfyrste til Sachsen, Hans Kongel. Høyhed Hr. Frederich Christian; samme vedvarer i 14ten Dage.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Den 8de hujus er den Danske Chinafahrer, Skibet Kron Prinzen, ført af Capitain Svane, gaaet Seyl fra Sundet med en god Vind.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Jndpasserede: Regiments=Qvarteermester Fuhl og Lieutenant Görz fra Helsingøer. Justice=Raad Weisse fra Roeskilde. Udpasserede: Kammer=Herre af Ahlefeldt til Holsteen. Capitain Bryggemann til Helsingøer. Cancellie=Raad Jonsen, til Svaninge. Lieutenant og Hof=Junker Juel til Sorøe.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Fortegnelse paa de i Aarhuus=Stift, fra 1ste Advent 1762. til 1ste Advent 1763 Føde og Døde. rederne.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Føde. Døde. Bierge. FramlesGalthen. Gierlen. Giern. Hads SamsoSønder. Sønderhald, Størring. Thyrsting. Woor Wrads Summa 3576 4939 Udi forrige Uge ere fra den 31te Decembr. 1763 til den 7de Januar. 1764, her i Staden copulerede 5 Par. Føde 19 Drenge, 14 Piger, tilsammen 33. Døde 11 Mænd, 15 Qvinder, 10 Drenge, 13 Piger, tilsammen 54. Ere saa 21 flere Døde end Fode. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 10, Barselseng 1, Brøstsyge 3, Dødfød 1, Feber 3, Hoste 1, Jnflammationi, Kopper 12, Orme=Feber 2, Slag 6, Svindsoet 3, Tærende Syge 4, uangivne Svagheder 4, Vattersoet 3. (Fredags og Mandags Posten er i Aften ikke ankommen fra Hamborg.) kands=Tinget holdes i Sielland = den 18de Januar. . . . i Nørre-Jylland = den 18de Januar.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som Nr. 1.)
Berlingske Tidende, 1764-01-09
AVERTISSERENT. NB. Den Kongel. Danske Hof= og Stats=Calender, samt den Geistlige Dito, er til Kiøbs at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie hos N. C. Hopffer. Cenie, en Comoedie i 5 Acter, skreven paa Fransk af Mad. Happoncourt de Grasigny, og oversat paa Dansk, er nu trykt hos Bogtrykker Nicolaus Møller, boende i Frederichsberggaden, anden Dør paa høire Haand fra gammel Torv, og findes sammesteds til Kiøbs heftet for 1 Mk. 4 Sk. saa vel som hos Casserer Thede ved Comoedien.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Fra Sorøe Akademies Bogtrykkerie er udkommen: Forsøg om Bergens Handel, ved Christian Magnus Olrik. Det bestaaer af 17 Kapitler. Det 1. Kapitel handler og Bergens beqvemme Beliggenhed til Handel. 2) Om Bergens Handel i Stiftet selv. 3) Med Nordlandene. 4) Med Kiøbstæderne i Norge, 5) Med Dannemark. 6) Jndeholder til Oplysning af Bergens indenlandske Handel, Tabeller og Fortegnelser over indførte og udførte Vahre. 7) Om Haandværkerne og Fabrikerne i Bergen. 8) Om Bergens Handel med Frankerige, 9) Med Portugal. 10) J Middelhavet. 11) J Østersøen, hvortil er føyet et Anhang om dens Hamborg, og Bremen. 12) Med Holland. 13) Med Flandern. 14) Med Engeland. 15) Med Sverrig. 16) Jndeholder, til Oplysning af Bergens udemandske Handel, Tabeller og Fortegnelser over indførte og udførte Vahre. 17) Om Fordelene, Manglerne, Feyle ne og Misbrugene ved Bergens Handel, og Midlerne til dens Forbedring. Skriftet er at faae hos Mr. Schønning paa Regentzen, hos Boghandler Ackermann, og paa Børsens Boglader, for 1 Mk. 12 Sk. paa Tryk=Papiir, og 2 Mk. 12 Sk. paa Skriv=Papiir.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Her i Bogtrykkeriet er nyelig fra Pressen udkommen: Paraphrases Latina in Epistolam Paul ad Romanos studiose elaborata & netis illustrata a Laurentio Sahl, Phill. Mag. & Comm. Kegiæ De cand Forfatteren lod i forrige Aar udgaae under Skikkelse af Disputatz en Prøve af nærværende Paraphrasis allene over det første Kapitel. Her haver man nu den hele Epistel forklaret, og Forklaringen oplyst og bestyrket ved korte og det meest nødvendige Anmærkninger. Skriftet er at faae til Kiøbs i Mad. Rothes Boglade paa Børsen, hos Mr. Schiønning paa Regentzen, hos Mr. Friis paa Studii=Gaarden, og hos Forfatteren selv, og koster 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1764-01-09
Herved bekiendtgiøres 3de gange udi de Kiøbenhavnske Tidender, at Fredagen den 10de Februar. næstkommende, bliver udi Byefoget Holms Huus i Schielschiør, Kl. 2 Slet om Eftermiddagen, ved offentlig Auction opraabt, og, om fornøyelig Bud skeer, strax bortsolgt en ved samme Bye og paa dens Grund beliggende, og i Henseende til Maling fra Landet og Byen, meget profitable Veyr=Mølle, med tilhørende Vaanings=Huus, der haver Kiøbstæd, Frihed, hvorunder og kan følge i Kiøbet 24 Tdr. frie Kiøbstæd Sædeland, samt til Bedriften behørig Heste og Vogne, alt efter det Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorder publiceret, og forinden, naar behages, hos bemeldte Byefoget Holm kan erfares, af hvilke dog denne mældes, at 400 Rdlr. af Kiøbet kan imod forste Prioritets Rettighed blive bestaaende udi forbemeldte Eiendomme. Møllen er ellers nylig repareret og altsaa i forsvarlig Stand, og Jordene ere saaledes giødede og bedyrkede, at de næst Gud, kan bære fordeelagtig Frugt og Afgrøde. Schielschiør, den 5te Januar. 1764.