JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Paa nogle Dages stærk Varme er ved Helsingøers Kanten fulgt megen Regn og Torden. Luften har ogsaa heri de sidste Dage atter været usædvanlig kold for denne Aarstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Blandt de Varer der falholdes i Viborg Snapsting maae Patrioten med Glæde lægge Mærke til det hvide Steentøi fra Gudumlunds Fabrik ved Aalborg - som i indvortes Godhed vist ei lader det udenlandske efter sig. - Hvor meget kunde ei svares ved flere saadanne Fabrikkers Anlæg og ved Forbedring af de simple Pottefabrikker, dem nu kun Bønder give sig meest af med at drive (J Kbhvn. er udsat 100 Rd. for den Sjællandske Pottemager, der i Aar forædler sine Vare til at ligne Steentøi meest), ligeledes med Anlæg af Glaspusterie for de simple grenne Butellier, hvoraf Landet forbruger saa anseelige Partier aarlig, Fajanseovne o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Skrivelse fra det Holsteenske af 26 Juni 1808. Tyveriernes og Jndbrudenes Mængde havde i de senere Aar til taget i den Grad i adskillige Distrikter her i Landet, at man ikke kunde paatvivle en betydelig Tyvehandes Tilværelse, som maatte have sine Hælere i Nærheden. Til Lykke er den endelig opdaget; tolv farlige Tyve og Landstrygere af begge Kjøn ere allerede anholdte, og man har siden den Tid ikke hørt til noget Jndbrud. Naar man seer hen til enkelte af disse Forbryderes foretagende Levnet, saa kan man deraf let slutte sig til de øvrige. Saaledes har f. Ex. en af Banden allerede engang været dømt for Tyverier til Fæstningsarbeide paa Livstid i Kronborg, men blev i Aaret 1803 benaadet efter 9 Aars Slaverie og har siden den Tid i Forening med andre begaaet 12 Tyverier hvoraf de 10 ere udøvede ved Jndbrud. En anden har ligeledes efter : Aars udstaaet Slaveriestraf deeltaget i 44 Tyverier og sig, tes desuden af sine Medskyldige for flere Misgierninger Jblandt andet har han gjort sig mistænkt for at have været deelagtig i en Fremmeds Mord for omtrent 1 Aar siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Det Flensborgske Skib Esperance, som er frigivet at den Engelske Regjering, er i afvigte Maaned indløbet i Tønningens Havn. Det havde adskillige Officerer fra de Danske Vestindiske Kolonier ombord, som ved disse Øers Besættelse bleve gjorte til Krigsfanger og sendte til Engelland, men siden erholdt deres Friehed, og nu ere afreiste til Kjøbenhavn. Med dette Skib indtraf tillige Byefoged Smith, og adskillige andre Passagerer, hvilke sidste indtil videre ere blevne anholdte i Tønningen siden de kom fra Engelland, Blandt disse Passagerer findes Oberstlieutenant v. Linsingen og Kapit. v. Minnigerøde, som begge ere fødte i det nu værende Kongerige Vestphalen. De have staaet som Officerer ved den Hannoverske Legion og i denne Egenskab været med ved Toget til Sjælland i forrige Aar. Efter ege Sigende vilde de nu vende tilbage til deres Fødeland; om de erholde Tilladelse dertil, er endnu ubekjendt. Afskeet fra Engelsk Tjeneste have de ikke kunne forevise, og de paa staae, at det ikke er brugeligt i Engelland, at meddele de afgaaede Officerer en formelig Afskeed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
J Anmeldelsen af de indkomne milde Gaver til de ved Kjøbenhavns Bombardement Skadelidte findes Hr. Tegl fabrikør Meyer i Odense, som har tilbuddet 4000 Stkr. Muursteen, og Kjøbmand Jens Nielsen sammesteds 10 Tylter Fjelle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Blandt Aarsagerne til den Beklagelse man i disse Tiden ofte hører af Landbrugere: at det skorter paa Hænder, finder man i en Afhandling over denne Materie, som læses i Politievennen, foruden Almissenddeeling til den Lade og fortvarende Tiggerie, ogsaa første Gang nævnet en ilde forstaaet Skolegangs-Jver. Forfatteren slutter sin Betragtninger herom med følgende Ord: "Hvilket best er enten en Bondesreng, der kan pløie, saae, harve trum. le, kjøre, hugge o. s. v. men kun tarveligen læse og skrive eller en, der lager og skriver som en Professor, men kan intet af Bonderretning, eller kun usselt, maae sand Patri otisthed komme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Danske Tilskuer kan ikke istemme Døgnets ublide Dom over Handelsganden, men finder den, som enhver eensidig og almindelig Dom, at være en Fordom, da den vel maae gjøres Forskal paa den Handelsaand, hvis Valg. sprog er: eget lugter Vinding, hvorfra den saa kommer, og den ænte Handelsaand, der væbner Søemands Syn, antænder nye Sole, og sammenføier den forhauste Klodes Pole. Avertissements Den 5 Juni d. A. behagede det Gud ved Døden at bortkalde Præste=Enken Madame Else Colding i Kjørup Præstegaard ved Horsens i hendes Alders 72 Aar. Enhver som i kjendte denne Sallige, vil tilstaae, at hun i Fromhed og en dydig Vandel neppe havde sin Lige. En oplyst Gudsfrygt og det menneskevenligste Hjertelav styrede hendes hele Liv, gjorde det til en Vandring for Gud. Som Æftefælle og Moder var hun til sin Tid et Mønster paa den inderligste Hengivenhed til sin Mand, den ømmeste Moder=Omhue og Kjærlighed til sine Børn; lige som hendes Lyst og Drivt til stræng Orden, Virksomhed og huuslig Jndgetogenhed gjord hende til den fortreffeligste Huusmoder. Som Enke efter at have ophævet egen Huusholdning, nyttede hun i endeel Aar Andre med den uegennyttigste Opofrelse til huuslig Flid og Virksomhed, indtil for 6 Aar siden, da hun, svækket paa Helbred, fandt et roeligt Ophold hos sin Svigersøn Præsten Hr. Borgen i Kjørup. Den venlige Omgang, hulde Deeltagelse og ufortrødne Hjelpsomhed som denne ædle Svigersen, med Kone viiste deres fromme Moder, gjorde hendes Opholhos dem til den blideste Periode i hendes 23 aarige Enkestand, og opklarede hendes Livs Aften. Den 14 Marts sidstleden, blev hun angreben af en heftig Blodstyrtning, der endte sig med Vattersot. Den Gudhengivenhed, der var hende saa egen under alle Livets Omstændigheder, ledte hende til mageløTaalmodighed under et 12 Ugers smertefuld Sygeleie. En stille Død endte denne Frommes Lidelser. Vel tilfreds forlod hun dette Jordiske. Rolig og tillidsfuld til Gud indgihun i Evigheden. Hvil elskte Støv af kjær Veninde. Hvil født i Gravens stille Roe. Fred - Sallige! Fred med Dit Minde, Det evig skal hos Dine boe. For kort Tid siden er ved Døden afgaaet Vægteren Han Rasmussen paa Lundsgaard i ugift Stand hans Arvinge(hvoriblandt en Halvsøster Maren Rasmusdatter, som for mange Aar siden er reist til Holsteen og i lang Tid ikke har været spurgt fra) saavelsom Kredi= og Debitorer, indkaldes herved, da Boet ingen Proklama taaler, med 6 og 12 Ugers Varsel fra underskrevne Dato, at møde paa LundsgaardsSkriverstue, hvor Skiftet foretages hver Dags Formiddag Kl. 10. Kierteminde den 6 Juli 1808. H. Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
En Fæsteledig Gaard under Stamhuset Lundsgaard i Lad bye, som staaer for Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. der haver et betydelig Tillæg af gode Jorder og fornøden Gjærdselskov; bliver Mandagen den 8 August førstkommende, bortfæstet ved offentlig Auction, som holdes i afgangne Postmesterinde Bend ges Gaard i Kjerteminde, benævnte Dags Formiddag Kl. 10. - Konditionerne ere imidlertid at faae til Eftersyn hos Undertegnede. - Kierteminde den 6 Juli 1808.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Efter Stamhuset Lundsgaards høie Administer tions Kommissions Ordre. H. Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
God Brunsviger Humle er at bekomme i Lispund og ha Lispundviis hos Vertshuusholder Rasmus Rasmussen i 9. dergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-07
Hos Bogtrykker Faber faaes: Krigstildragelser imeller Danmark, Sverrig og Engelland i Aaret 1808, som Dagbog optegnet af Hansen, 1ste Hefte 3 Mk. Haugebog indedeholdende Regler for Haugeanlæg, samt Kjøkkenurters Blomsters, Frugttræers, Siirtræers og Buskes Behandling, 1 af Møller, 1ste Deel 1808 indb. 1 Rd. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
i Kardug, J. Kasse er til Boplag. Al. Commandolt lang agte alle et lut besse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Krigs-Efterretninger. Rygterne, som i denne Tid besynderlig have krydset hinanden, angaaende forestaaende Udbrud af nye Fjendtligheder, mellem Frankerig og Østerrig, hvori da ogsaa Porten og Rusland, efter sluttet Fred med Sverrig, skulde tage Deel, gjendrives med Eftertryk i de Gothaer Blade, og tilskrives Engelland, eller Engellands Tilhængere, der finde deres Regning ved at udsprede slige som de kaldes - Ammestuchistorier. Selv i Vien undrer Man sig meget over disse Krigs=Rygter, og mener, at den nys oprettede Reserves Ubetydelighed, da samtlige Arvelande - Ungarn undtagen - ikkuns skulle stille henimod 60,000 Mand, netop vidner for det Modsatte. midlertid steeg Penge=Kursen her nys saa høyt, at Regjeringen saae sig nødt til at lade offentlig bekjendtgjøre paa Børsen, at dens seneste Foretagender aldeles ingen Hensyn havde til en nye Krigs Udbrud, saasom Keiseren stod i bedste Forstaaelse med alle Magter. Men, da dette endnu ey vilde hielpe, skulle for Fremtiden Regjeringskommissairer være tilstæde paa Børsen, for at give Agt paa Agioteurerne og dem, der udbrede allarmerende Rygter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Ogsaa fra selve Paris meldes, at Baron St. Vincent, som man har ladet sende og modtage saa mange Depescher til og fra Vien, befinder sig ganske rolig i Privat anliggender i sin Families Skjød i Naney. Dog vedbliver Østerrig at henvende uafbrudt sin Opmærksomhed paa Militairen, og har nylig oprettet 4 nye Jnstituter til unge Officerers Dannelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Det kan heller ikke nægtes, at man i denne Tid viser sig særdeles tilbøyelig til at bygge politiske Gisninger af enhver Omstændighed, især naar samme kommer fra Frankerig. Som Exempel kan vel anføres den hemmeligheds= og betydningsfulde Anmeldelse, Man læser i Archenholtzes Minerva, Politische Miscellen a. af et i Frankerig nylig udkommet historisk, genealogiske og geografisk Værk med 33 Kort af le Sage, der rigtig nok skal være anthoriseret til Brug i Lyceerne. Foruden et lille Vignet-Kort over Europa 1807, findes her et stort Kort over Europa i 1808, hvorpaa det Franske Riges Farve strækker sig hen over Europas Vestkant lige til Nordkap. Ved det første Kort er anmærket, at de Franske Forbundstater i Aaret 1806 havde over 70 Millioner Jndbyggere. J øvrigt hedder det i Værket selv blandt andet og Østerrig. Dette Rige, er temmelig vel sammenhængende, hvad Materien angaaer, men uden moralsk Eenhed. Det har mistet sine militaire Bomme, og er omgaaet i sine Stillinger. Det maae ene beskjeftige sig med at lægge sine Saar, og gjøre Freden til sit vigtigste Formaal. Dets Midler tillade det ey at føre Krigen med egen Magt, og i Forening med Andre vilde det altid være udsat for de første Slag, og blive ødelagt af Ven og Fjende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
J Preussen, siger samme Forfatter, er Tingenes Tilstand ligesaa ny, som møysommelig. Det maae nu ganske forglemme sit Forstørrelses=System, for blot at beskjæftige sig med et Opholdelses=System. Alt for svagt til herefter at forlade sig paa sin Neutralitet, behøver det nødvendigen en mægtig Støtte. Paa dets nordlige Grændse befinder sig et stort Rige, hvis Forbund det kan tragte efter. Men for Resten er det omgivet af et mægtig Forbund hvoraf det kunde været et med de fornemste Medlemmer. Det er nu overladt til dets Klogskab, at afveie Alt, og til dets Viisdom, at vælge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Rusland, hedder det videre, indeholder 1 af Klodens Lande, og byder Europa en temmelig smal af to inden landske Have flankeret Forside, bag hvilken umaadelige Lande, som endnu skulle befolkes, og raae endnu til Uddannelse trængende Folkestammer befinde sig. Ved Forsvars-Systemet kan det ordne sine uberegnelige Hjelpekilder. til det gaae angrebsviis tilværks, sætter det dem alle paa Spil uden nogen rimelig Modvinding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Søekrigen tilbyder ingen betydelig Nyhed. Vel er en lille Eskadre udløben fra Toulon, men dens Bestemmelse er ubekjendt. J Livorno har den efterladt sig en Korvette til Handelens Beskyttelse, og Resten stal være seilet til Korsika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Man har nu Engelske Efterretninger, der fuldkommen bekræfte vore egne om Fregatten Tartars slemme Modtagelse i Jndløbet til Bergen. Det første Skud fra vores Skibe dræbte Kapitainen Bettesworth, der nylig havde givtet sig med en Søster af Lord Gren, og med Nød reddede den Næstkommanderende det meget beskadigede Skib, og førte det tilbage til Leith. J Øvrigt indeholde Engelske Blade den Efterretning, at Parlamentehar bevilget 144,000 Pund St. for Franske Emigranter, og at Man har afsendt Hertugen af Orleans til Gibral. tir, og Hertugen af Angouleme til Maltha, hvorfra de dog vel ikke skulle forsøge deres Lykke i Spanien, Den Petersborger Hoftidende tilstaaer, at de Svenske have havt nogle Fordeele over Russerne ved Ravold Ved en blind Artaqve deelede de Russernes Magt, og faldt derpaa med Overmagt over Generalmajor Bulatow's Korps. Denne stolede paa sine Folks Tapperhed, og foragtede sin Fjende; han forsømte derfor i Tide at trække sig tilbage, blev saaret og tabte 4 Kanoner og 500 Mand J følge denne Fægtning maatte Generallieutenant Tut sch. kow ogsaa trække sig tilbage til Vigandi. Politisches Journal ledsager i Junii Heftet for d. A. General Armfelts pralende Proklamation ved hans Angreb paa Norge med fortjente og bittre Anmærkninger. Jblandt andet hedder det, at da de Svenske i nogen Tid havde Bla tier inde, skrev Armelt allerede under 19de April til Kon give Nøglen til Christiania, Norges Hovedstad, var nu i hans Magt, og han tænkte en af Dagene at indtræffder -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Efter Sveaborgs Overgivelse har Kong Gustav ogsaa udstædt en Proklamation, for at opmuntre sine Undersaatters synkende Mod og forsikkrer dem deri, at hvoder opfylder sine Pligter i denne Verden, hvorfor han engang skal gjøre den Almægtige Regnskab har i sit eget Bryst en Tilfredshed og Løn, som ingen Ulykke kan røve ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Siden Kapit. Jessens og fleres Ankomst fra Sverrig, (see nedenfor) veed man bestemt at ingen Engelske endnu vare udskibede ved Gotenborg. Rygtet om Troppernes videre Bestemmelse vare forskjellige. Snart hedde der, at de skulde gaae tilbage og til Spanien, snart at de skulde indskibes og gaae enten til Skaane, for at tage mod de nu ganske vist forventende Franske, eller forsøge atter at gjøre Landgang paa Danmark, hvor de fandt det saa herligt i Fjor, dog frygtede de, at det neppe vilde lykkes dem i Aar. Senere Tidender ville endog vide at den store Førselsflaade har forladt sin Standpunktsammesteds, og vender maaskee efter Sædvane tilbage med uforrettet Sag. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Til Gottenborg skulde være indløbet Efterretning, at en Engelsk Kutterbrig skal være taget under Norge, og en anden, som praiede Briggen i Søen, stal ved samme Kyster have mistet en Slup med 10 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
J Sundet var i Mandags ikke en fjendtlig Seiler at see fra Kjøge Bugt til Raae. Fra Korsøer skriver man, at er Konvoy af 14 Skibe, dækket af 2 Fregatter, gik den 1 Juli Syd fra gjennem Veltet. Da den kom Knudshoved forbi, fyredes endeel Skud derpaa. 3 Fregatter og 1 Brig ere nu tilbage i Veltet. Briggen ligger ved Reersøe og hine under Langeland. Telegrafrapporter fra Drager melde, at 3 fiendtlige Seilere krydse i Kjøge Bugt, hvorfra hørtes en Kanonade om Morgenen den 2 d. M. Kanonbaade fra Helsingborg have erererret den 1ste de om Eftermiddagen. De 10 Skibe i Flinterenden laae fremdeles rolige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Fra 14 April til 10 Juni er i Norge ialt fanget 4 Svenske Stadsofficerer, 26 Officerer og 1022 Underofficerer og Gemene. Af Artillerie er taget 2 Haubitzer og 2 Feldtkandner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Spanien. Den 21de f. M. oplæstes i Statsjuntzen er Udkast til et konstitutionele Statut for Spanien, forfattet efter H. M. Keiserens Befaling. Man besluttede at trykke dette Projekt, og give et Exemplar til hver Deputered, der inden 3 Dage skriftlig skulde opsætte sine bemærkninger derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
J Segovia, Lograno, Carracosa, Santander og flere sær Arragoniske Stæder er udbrudt Uroligheder, der dog for det meste uden Blods Udgydelse igjen skulle være dæm vede. Juntaer har udstædt en Proklamation til Jndvaanerne i Saranosia hvori det hedder: "Med dyb Kammer erfare vi, at nogle af Eder have opsagt Øvrigheden og dighed, arretteret Generaltapitainen, sormeret Troppekorns og gjort Jnsurrektion. Man lade Eder vide, at flere Tropper marschere imod Eder og at Eders Mytterie vil bringe Ulykke over hele Landet, uden Udsigt til mindste Fordeel.: Tillige opfordres de at sende Deputerede til Bayonne. For Resten haaber man, at de Efterretninger om Revolutionen i Spanien, man med største Hurtighed af forskjellige Veie har sendt til Kolonierne i Amerika, skulle gaae samme, førend Engellænderne der kunne udstrøe Sæd, til Uenighed; at den nye Regierings Velgierninger snart ville vinde samme for Moderlandet, og at de umaadelige stiger Meriko og Peru snart skulle væbne sig, for et angribe Engelland paa alle Punkter af Kloden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Ved Dekret af 11te f. M. har Kong Joseph udnævnt Storhertugen af Berg, der tilligemed mange fornemme Spanier er ankommen til Bayonne, til sin Generallieutenant, og bekræftet alle øvrige Spanske Embedsmænd i stres Embeder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
J det Øyeblik, da Huset Anjon forlader Spaniens Throne, maae det interessere, at læse de Lærdomme, som Ludvig Klv i Aaret 1701 gav sin 18aarige Sønnesøn, Stifteren af dette Spanske Huus, med paa Reisen til sit nye Rige. De findes oversatte af Memoires de Luis AIV i Juni Heftet af Polit. Journal 1808. Jblandt flere Formaninger her kuns disse: "Jeg troer ikke at en Østerrigsk Gemalinde er dig tjenlig. - Glem aldrig duer en Franzos. - Jntet er begge Magter gavnligere end Enighed mellem Spanien og Frankerig: Jngen kan da modstaae dem. Udnævn altid in fødte Spanier til dine Statholdere. Hold god Orden iblandt Franzoserne &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Hamborg den 4 Julii. J flere Tydske Aviser læses følgende Skrivelse herfra; Alle Breve fra Fyen og Jylland tale om den Disiolin og gode Orden, som hersker iblandt de Spanske Tropper, og om den gode Aand der besseler dem. Med stor Fornøyelse have de erfaret Kongen af Neapels Ophøyelse paa den Spanske Throne. Ja, som Man forsikkrer, have de opsat en Adresse til deres nye Souverain, og ansøgt Prindsen af Ponte-Corvo, at lade deres Troskabs og Hengivenheds Hylding komme for Hs. M. o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Hamborg, hvis Befolkning udgjør 120,000 Sjæle, tiller i denne Tid 2000 Borgere, der ene maae bære Byrderne. Det har og forarmede Familier; 4000 Børn, som maae underholdes paa Stadens Bekostning, 1100 Mennesker i Sygehuse, 400 andre i Hospitaler; 900 Fader= og Moderløse. Staden har altid manglet Agerdyening og Manufakturindustrie, den har en bestaaet ved Handelen, og denne er nu et Jntet. 4000 Soldater ligge endnu i Garnison, forhen maatte i 9 Maaneder underholdes 18000. Statsgjelden er i 18 Maaneder stegen 40 Mill. Livres og Borgernes Udgivter fordoblede. Bremer og Lübek frembyde forholdsviis samme Malerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Blandede Efterretninger. Frankerig. Udførselen af Chinabark er nu, da man fra Spanien og Portugal kan forsyne sig dermed, at ter tilladt. gjøbmanden Hr. Fonache har lagt en Plan til at forsyne Frankerig fra dets egne Kolonier med Vestindiske Vare, Kommer af 8 Skibe de 3 lykkelig indage, vindes i det mindste 15 pr. Ct.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Tydskland. Man paastaaer, at det Vestfalske Territsrium, paa Grund af Konjunkturerne i Norden i Forbindelse med Begivenhederne i Sønden, skal udvides mod Søesiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Da Kongen holdt sit Jndtog i Brunsvig, havde den berømte Campe foranstaltet ham en rørende Overraskelse. Paa Torvet var anbragt en Lund af naturlige Træer, forbundne ved Blomsterkrandse. J Samme stode to Amphitheatre, besatte med Børn af begge Kjøn, alletlædte i hvidt og blaat, den Kgl. Farve. Hr. Campe var deres Anfører. Børnene forestillede Efterslægten. Da Kongen nærmede sig, holdt Hr. Campe en passende Tale, løftede eet af Børnene i Veiret, og lod det overrække eet til denne Høytid forfærdiget Digt. Hvorpaa alle istemte et: læng leve Kongen!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Offentlige Blade fra Frankfurt forsikkre, at Handels foretagender der ere saa mange og store at Man ikke kan faae Penge nok dertil. - Hvad man gjør i Frankfurt - siger i denne Anledning et Kjøbenhavnsk Blad - maae Man vel og kunne gjøre i enhver anden Handelstad paa Fastlandet. Kunsmaatte den Tro, at der ikke bliver Fred med Engelland i 10 Aar, ret indprentes i Kjøbmændenes Hoveder, og en betydelig Mellemhandel, imellem alle Deele af Fastlandet vilde snart aabnes. At Søefarten, hedder det, desuden ikke vorder saadan, som den forhen var, maae af sig selv indfalde Enhver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Rusland. Hr. v. Alopæus er nu sat i Frihed, og bragt til Lieban paa en Svensk Fregat, som igjen afhentede Baron Stedingk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
Indenlandske Efterretninger. Den 2den d. M. mod Kl. 1 kom vor Kapitain Jessen med Flere og en Engelsk Officeer i en af Kanonbaadenes Slupper i Land ved Biden i Helsingøer. En Engelsk Koffardiebria med Parlementairflag havde ført dem ind fra Nordsøen. Jensen blev ved Ankomsten modtaget med Hurra, saavel af al Mandskabet paa Kanonbaadene, der havde lagt sig uden for Havnen i en Linie som af den paa Broen og paa Stibene, forsamlede Mængde Mennesker. De medbragte frigivne Søefolk og andre bleve med deres Gods fatte i Land ved Qvarantainehuset. Skibet havde bragt mod 120 Mennesker hed, dog ikke alle af Prinds Kristians Mandskab, hvoraf nogle med en Officeer ere førte til Engelland men deels fra andre Skide opbragte Folk, blandt disse 13 Kirurger, der forhen havde staaet ved den Preussiske Armee, men toges til Fanger af de Franske, og som derefter vare antagne i Dansk Tieneste og skulde overføres til den Nover Arme. men bleve i Søen, tagne og opbragte af de Engelske. De faade, at de havde det fordum langt bedre i Fransk end i Engelsk gangen skab, da de nogle og 30 Mennesker i Tallet vare sindede sammen i et Skib hvor det kun blev tilladt en og Gangen at komme oppaa Værket, for at nyde frisk vet; men de sagen tillige, at da Kapit. Jessen kom ombord i de det langt bedre. Den Engelske Officeer, en meget varter Mand, som spiste i Land til Middag, blev Kl. 5 1/2 ledsaget til Broen og gik i samme Slup tilbage ombord. Kl. 6 tog Kapit. Jensen med meget Mandskab til Kbhvn. Flere end 16 Vogne kunde ikke i denne Hast tilveiebringes, de øvrige tilbageblevne bleve ind varterede for Natten paa Raadstuesahlen og bragt. Dagen derpaa til Kbhvn. Det frydede meget at ser disse Menneskers Agsyn tindre af Glæde ved igjen at kunne betræde Dansk Grund. Dagen før, den 1 Julii, kom Underkommandanten i Helfingborg, Lieut. Segebaden med Parlamentairbaad over til Helsingøer og seilede efter et kort Ophold tilbage. Han havde en Kone og en lille Pige med, som bleve satte i Land. Den 3die d. gik en Officeer i Parlamentærslup til det Engelske Transportskib, ventelig med Brevskaber og Beviis for Modtagelsen af de hidbragte Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
J Søndags Morges imellem 4 og 5 reiste sig ved Helsing der paa en kort Tid en hæftig Kastevind med stærk Sødrøning fra Nordsiden, saa Kaperbaadene, som laae ved Dronningmøllen, maatte søge tilsomt ind i Havnen. Folkene saae ud som druknede Muus. Mange Baade vare i Fare af kastes paa Land, dog blev kun en, saavidt endnu vides, slaaet itu, men Folk, Seil og Aarer m. v. bergedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-07-08
J Søndags Slaggede de Engelske Krigskibe paa halv Stang, hvoraf man formoder, at enten Kongen af Engelland eller en Officeer af Rang er død.