JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-05
Directionen for det Kongelige Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør hermed, at Onsdagen den 14de September ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel Chinesiske Vahre, efter den forhen af Compagniet udstædte SpecielChargas Formeldning. Vahrene kan 8 Dage forinden Auctionen af Liebhaberne tages i Øyesyn i Compagniets Pak huuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-05
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Kiøbenhavns No. Aar. ar da at om, annien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Post-Tidender. pund Minuttet. Mandagen, den 8 August. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Pant Lovfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Fra Schlesisk Grændse, den 20 Julii. Man har tilforladelig Efterretning, at Rusland ikke paa anden Maade vil slutte Fred med Porten, end at det beholder Crimm, Oczakow og Districtet imellem Bog og Dniester, samt at Østerrige faaer sine Grændser til Unna og Belgrad, eller med andre Ord, hvad det skulde have efter Passarowitzer-Freden. Desuagtet lader det nu, som Porten ikke er utilbøyelig til at slutte en saadan Fred med begge Magter, formodentligen siden Conjuncturerne giøre den det til en Nødvendighed. Fra Pohlen, den 23 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Kongen skal fra Provindserne have faaet adskillige dristige Skrivter, hvori Revolutionen af 3die Maji kaldes en aabenbar Sammenrottelse af nogle Faa imod hele Nationen. J Provindserne selv mumler man endnu om, at den nye Jndretning er meere til Skade end til Fordeel for Landet; og endeel Adelsmænd lade sig endog forlyde med, at Rigsdagen vil blive nødt til at omstyrte den hele Bygning. – Greve Alexius Orlow er fra Moscau ankommet til Petersburg, hvor hans 5 Aar gamle Datter er bleven benaadet med Caracter af Keyserindens Hofdame.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Stockholm, den 26 Julii. Breve fra Egnen omkring Abborfors, hvor den Russiske Grændse for nærværende Tid er, indeholde den gandske uventede Tidende, at der til Svensksund, paa denne Side Kymenefloden, ere ankomne to Russiske Flaader, og at der dagligen transporteres en Mængde Tropper sammestædshen. Der skal ogsaa være passeret en Russisk Coureer over Grændsen fra Fyrste Potemkin, og gaaet directe til Stockholm. Endnu er det en stor Hemmelighed, hvad alt dette skal betyde. Man kan paa ingen Maade troe, at denne Krigsmagt skulde bruges imod os. Jmidlertid ere Grændse-Beboerne dog derved blevne meget bestyrtsede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Kongen ventes gandske vist her tilbage i næste Uge. Men det Rygte, man, siden hans Brev til vores Ambassadeur i Paris blev bekiendt, har udspredet, angaaende den Andeel, vort Hof allerede har taget og fremdeles vilde tage i de franske Anliggender, er altfor utilforladeligt til at man med nogen Sikkerhed skulde kunne bygge derpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Fra Wennersborg i Vest-Gothland fornemmes, at der i Feldtbagerierne sammestæds hver Dag forbages 20 Tønder Rugmeel til Brød. Riigsraad og Riigs-Marechal, Greve Bonde, een af vore fornemste og riigeste Standspersoner, er ved Døden afgaaet paa sine Godser i Sudermannland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Baron Oxenstierna gaaer som Kongel. Gesandt til Lissabon, hvorfra vi igien vente Don Joseph Maria de Sousa som Portugisisk Gesandt her ved Hoffet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Wien, den 27 Julii. Man vil have lagt Mærke til, at Keiseren, siden hans Hiemkomst, ikke seer saa munter ud som forhen, hvilket man tilskriver den Andeel, han tager i den Kongel. franske Families Skjæbne. Man vil ogsaa allerede have mærket adskillige Foranstaltninger, som spaae en vigtig og nær forestaaende Expedition. Fem Jnfanterieregimenter, Preis, Stein, Jordis, Reisky og Lattermann, ere nemlig for gandske nyelig blevne satte paa Krigsfod, og ere ikke commandeerte til den tyrkiske Grændse, men her til Wien, ligesom og Officererne have faaet den sædvanlige Gratisgage og Forstrækning til Hestekiøb. Hertil kommer, at der endnu tales om adskillige Regimenters March fra Croatien igiennem Tyrol til det forreste Østerrige, og at der paa Donau er indskibet en stor Deel Munition, som til Søes skal transporteres til Ulm, og derfra til Lands til Luxemburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Warschau, den 27 Julii. Efter Forlydende er der nu taget den Beslutning, at giøre Churfyrsten af Sachsen nye Forestillinger angaaende den Pohlske Tronfølges Antagelse. - Kron=Feldttøymester Potockt, som længe har opholdt sig i Wien, er kommet tilbage til Pohlen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Fyrste Repnin siges nu at giøre Anstalt til Brailows Bestormelse; men først vil han ved General Ribas lade den der stationerte tyrkiske Flaade opbrænde. Det bekræftes fra Finland, at endeel af den Russiske Galeiflaade er ankommet til Frederichsham, og at der i samme Farvande ventedes en Russisk stor Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Da Underhandlingerne imellem Rusland og de allierte Hoffer endnu vedvare, og den Engelske Flaade ikke er aftakklet, saa følger man i Rusland de sædvanlige Forholdsregler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Det hedder, at den Russiske Admiral, Prindsen af Nassau, giør en Reyse til Tydskland, og at General Greve von Suwarow faaer Commandoen i hans Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Paris, den 29 Julii. Constitutions=Decreternes Revision er nu tilendebragt, og det derover forfærdigende Document eller charta magna skal, efter Hr. Barnaves Forslag, ikkun bestaae af 64 Artikler. Som det hedder, vil man allerede den 4de August overlevere Kongen det, og give ham 4 Uger til Antagelsen. Saalænge, siger man, skal ogsaa det røde Flag vaye fra Raadhuuset, og Martial=Loven forblive i sin Kraft, thi der gaaer ingen Nat, at Nationalgarde Patrouillerne jo insulteres paa Gaderne, ja der bliver endog undertiden skudt paa dem. J Forgaars expederede Kongen den første Coureer efter Tilbageførelsen fra Varennes. Denne bringer hans Brødre og Prindsen af Conde alle siden den 21de Junii forfattede Decreter. Det Svar, Prindserne give derpaa, vil formodentligen have Jndflydelse paa Kongens Beslutning, enten gandske eller tildeels at antage Constitutions Documentet. Det hedder allerede, at Adelens Ophævelse ikke gandske vil bestaae. Le Chapelier skal have bragt denne Modification i Forslag, at alle, som nedstamme fra Kongeligt Blod, skulle være Adelsmænd. Formodentligen vil Adelen i saa Fald nok vide at indrette deres Stammetavler derefter. Der siges videre, at man vil giøre sig al Umage for at skaffe Kongen igien Ret til at benaade og formilde Dødsstraffe. Men alt dette er aldeles ikke efter de ivrige Revolutionisters Smag; disse længes med Smerte efter den nye Legislatur, og ligne den nu værende Nationalforsamling ved en Armee, hvis Anfører, er bestukket, og hvis Soldater ere udmattede af Strabadse. Dronningen er meget mismodig, og sukker især derover, at hun, foruden hendes strænge Bevogtning, skal oven i Kiøbet bagtales og paadigtes, at hun er medskyldig i Blodsudgydelsen den 17de hujus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Erkedemoraten Juvelerer Prouvant skjød sig den 24de for Panden, og man fandt efter ham hans Kone med 4 Børn, og denne Seddel: "Jeg havde svoret, at jeg vilde leve og døe for Frieheden. Denne er nu tabt, og jeg doer."
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Ved Forbundsfestens Høytideligholdelse i Bordeaux mødte en heel Bataillon af mere end 200 patriotiske Damer, alle hvidklædte, med Nationalcocarder paa Brystet og Skjærf af Nationalbaand. Under Eden offrede de hver en Louisd'or til de Fattige, men Cassereren listede sig smukt bort med sine; til 6000 Livres, og de Fattige fik – intet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
London, den 29 Julii. J Forgaars blev paa St. James, i Kongens Nærværelse, holdet en Raadsforsamling i Anledning af Opstanden i Birmingham, og derefter udfærdiget en Proclamation, hvori der udlovedes en Præmie for den, som opdagede Ophavsmændene. Man har allerede en Liste paa 170 Tumultuanter, vilke, da de ere gaaet gandske offentligen til Værks, kunde med god Føye kræves for Retten. Jmidlertid søger Regieringen dog kun Hovedmændene, som dog ikke vilde have udrettet noget, naar der ikke var blevet noget af Revolutionsmaaltidet. Da nu de fleste Giæster ved samme vare Presbyterianere, og den offentlige Meening desværre alt for ofte bedømmer hele Selskaber og Secter efter enkelte Lemmers Handlinger, saa er den herskende Kirkes Had imod Presbyterianerne, som ved denne Leylighed beskyldes for Nyehedssyge, paa en vis Maade forstørret, Præsidenten for bemeldte Revolutionsmaaltid, James Keir, som ikke er Presbyterianer, har ladet et Brev trykke, hvori han giør sig Umage for at bevise, at det heele Maaltid var intet mindre end en Partiesag, siden han præsiderede deri.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Regensburg, den 29 Julii. Riigsdags Gesandtenes fleste Jnstructioner angaaende den Elsassiske Sag gaae, som man nu fornemmer, derpaa ud; 1) at der skal erklæres Frankerige, at det tydske Rige, ey længer vil være bundet til de med bemeldte Krone sluttede Forliig og Fredstractater, og derfor 2) vil søge igien at fornye sin Paastand paa de til Frankerige afstaaede Lande, 3) da Resultatet af den hidtil førte offentlige Handel imellem begge Nationer har været til aabenbar Skade for Tydskland, saa skulde, efter en formelig Rigsbeslutning, al Jndførsel af franske Varer til Tydskland aldeles forbydes, og til den Ende trækkes en militair Cordon paa Grændserne; 4) skulde alle i Tydskland liggende franske Godser, og alle der hidtil udøvede Rettigheder, i det tydske Riges Navn seqvestreres, og indtil videre intet erlægges til Frankerige, førend de tydske Fyrster o. a. fl. havde faaet deres Rettigheder og Eiendomme tilbage; 5) da den franske Nationalforsamling har sendt adskillige Lemmer af den saa kaldte Congregation de Propaganda til Tydskland, for der at forplante de demokratiske Grundsætninger, som ingenlunde stemme overeens med vores tydske Rigsforfatning; saa skulde lovmæssigen anordnes, at der imod alle Franske eller Tydske, som hemmeligen eller aabenbar søgte at udbrede deres democratiske Grundsætninger, skulde forfares med Livs og Legems-Straf. - Forresten vil den længe formodede Rigskrig dependere af Stemmernes Pluralitet; og alle veltænkende Rigstænder ville letteligen selv kunde indsee, hvorledes hele Riget snart vilde blive udstykket og bragt i fremmede Magters Hænder, naar enhver af dem torde tilegne sig een eller flere tydske Provindser, uden at frygte for, at de tydske Rigstænder, i Følge deres ældgamle Forbindelse, vexelsidig understøttede og haandhævede hinandens Rettigheder. Det tydske Rige har visseligen altid Kræfter nok til at forsvare sin Værdighed, sine Rettigheder og Eiendomme imod enhver Naboe, og det kommer allene an paa, at de af sand Patriotisme besiælede Fyrster under deres Overhoved forene sig med det gamle tydske Mod, for med Eftertryk at møde ethvert med Freds slutningerne stridende Skridt af fremmede Nationer &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Rostock, den 31 Julii. J Gaar ankom Hs. Majestæt, Kongen af Sverrig, hertil fra Aachen, reyste derpaa strax til Warnemunde, gik om Aftenen Kl. 8 ombord, og afseilede med god Vind til Stockholm, hvor han formodentligen vil kunne være den 3die eller 4de August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Hamburg, den 2 August. J Dag døde her Hs. Høyfyrstel. Durchl. Enkehertuginde Lovisa Frederika af Mecklenburg-Schwerin, født Prindsesse af Würtemberg=Stuttgard, af et Slagflod i en Alder af 69 Aar og 6 Maaneder. Hun savnes af alle, som have havt den Lykke at kiende denne saa fortræffelige Prindsesse, og hendes Tab begrædes af det hele Mecklenburgske Hof og alle Landets Jndbyggere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Med Kongen af Sverrigs hastige Tilbagereise forholder det sig gandske rigtig. Hs. Majestæt ankom den 30te sidstleden til Boitzenburg, hvor han havde en Samtale med den regierende Hertug af Mecklenburg-Schwerin, hvorefter han strax reyste til Rostock, og gik samme Aften ombord og til Seyls fra Warnemunde til Stockholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Nederelven, den 4 August. Efter de nyeste Riigstidender var Prindsen af Conde igien gaaet fra Worm til Coblenz, for paa sidstmeldte Stæd at holde en Kongres med de andre franske Prindser. Garnisons-Obersten i en vis Residence ved Rhinstrømmen, er, formedelst en ham overbeviist mistænkelig Correspondence med den franske Nationalforsamling, bleven arresteret og casseret. – Til Schweitz og de østerrigske Nederlande ankomme dagligen franske Deserteurer i Mængde. Man gjorde endnu Regning paa 15000 Mand, af hvilke man vilde formere en Contrarevolutionsarmee. Der tales ogsaa om en Cordon af 40000 Mand, som Schweitzerne ville trække paa den franske Grændse. – Den franske General von Falkenhavn, som med et Pass fra Strasburg, vilde reyse til Baden i Schweitz, er den 20de Julii arresteret af Nationalgarderne 4 Miile fra Basel, og indsat i Stadfængselet i Hünningen. – Den Spanske Cordon paa den franske Grændse bliver anseeligen forstærket, og Kongen af Spanien har anviist de franske Emigranter de 4 Stæder, Valencia, Palencia, Zamora og Valladolid til Friestæder; ligesom ogsaa Regieringen i Brüssel har indrømmet de uformuende Emigranter et Kloster i Ath.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
J Berlin voxer ogsaa de franske Emigrantes Antal saa temmelig; men de mærkes ikke synderlig der, siden de leve meget indgetogent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Kiøbenhavn, den 8 August. Den 1ste April d. A. er Candidatus Theologi, Peter Bortcher, confirmeret at være Diaconus i Barlt, i Landskabet Suderditmarsken. Den 8de April er Candidatus Theologi, Lewe Thomsen, confirmeret at være Diaconus i Schwabstedt, i Amtet Husum. Den 4de Junii er hidtil værende Præst i Dagebull, Christian Bahnsen, confirmeret at være Præst i Curau, i Amtet Arensboeck. Rector Johann Marquard Hegelundt i Frederichstadt, beskikket til Compastor ved Christ- og Garnisons Kirken i Rends burg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
J Tallotteriets 507te Trækning i Altona, den 4de August, udkom følgende Nummere: Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer Interessentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgiøres herved, at en General Forsamling skal holdes paa Compagniet Onsdagen den 17de August førstkommende. Thi anmodes de Herrer Interessentere, som ikke allerede have qvalificeret sig til Stemme-Rettighed, og ønske at kaldes til General-Forsamlingen, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus hos Justits-Directeuren hver Mandag og Onsdag Formiddag fra 10 til 12 Slet, for at aflægge den af Interessenterne vedtagne Eed; tillige bringes Conventionens 6 Cap. 22 & 289. i behagelig Erindring for de af Compagniets Interessentere, som ikke hidtil have behaget at qvalificere sig til Møde og Stemme i General-Forsamlingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 31te Augusti förstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel Ostindiske Vahre, som med Skibene, Dannebrog og Disco i Aar fra Tranquebar og Bengalen ere hiemkomne, og hvorover forhen af Compagniet er udstædt Speciel. Carga. Vahrene kan 8 Dage forinden Auctionen af Liebhaberne tages i Øyesyn i Compagniets Pakhuuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-08
Directionen for det Kongelige Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør hermed, at Onsdagen den 14de September ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel Chinesiske Vahre, efter den forhen af Compagniet udstædte SpecielChargas Formeldning. Vahrene kan 8 Dage forinden Auctionen af Liebhaberne tages i Øyesyn i Compagniets Pak huuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Kiøbenhavns fiske Aar No. lau nu samt nau. Post-Tidender, saalinuatitud. pital. Fredagen, den 12 August. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Van Løvsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Rom, den 16 Julii. Med Forstaaelsen imellem det Romerske Hof og Kronen, Frankerige er det nu reent ude. Den Pavelige Runtius, Dugnani har, som bekiendt, forladt Paris, og vel efterladt sig en Auditor, men denne har blot Fuldmagt fra ham, og ikke fra det Pavelige Hof. Den her værende Franske Charge d'Affaires Bernard vil Paven ikke erkiende, siden han har aflagt Constitutions-Eden. Af Greve Segurs her ankomne Huusbetiente, som Paven ikke heller vil antage som fransk Gesandt, ere allerede tre forviiste Staden. De vare ni i Tallet, og havde indlogeret sig i samme Gjæstgiverhuus, som den Hertugelige Modenesiske Oberst og Kammerherre, Greve Cardo. Den evige Tummel og undstaaelige Allarm, de gjorde, trættede tilsidst Kammerherrens Taalmodighed, og da han ved en Hændelse traf dem i det almindelige Værelse, og vilde forestille dem deres Opførsel, gav de ham oven i Kiøbet grovt Svar, f. Ex. at de i deres Værelser kunde giøre hvad de vilde. Opbragt herover trak Kammerherren sin Kaarde, og gav een af Franskmændene nogle Slag med Fladen; men Værten kom tilløbende, greb ham om Armen, og søgte at faae Kaarden fra ham. Da nu Franskmændene ogsaa indfandt sig i samme Hensigt, vilde Kammerherren heller levere Værten Kaarden; men maatte med Ærgrelse see, hvorledes de toge den igien fra Værten, og gik triumpherende bort med den. Hans Hidsighed, som havde bragt ham til at trække, forvandledes nu til Raserie. Med Dolken i Haanden løb han ind i Franskmændenes Værelse, fordrede sin Kaarde, og fik den uden videre Omstændighed. – Vort Politie fandt imidlertid for godt at paadømme denne Sag aldeles til Fordeel for Kammerherren. Værten blev strax arresteret og kastet i Lænker, tre af Franskmændene maatte rømme Staden; og Giæstgiverhuuset blev besat med Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Wien, den 27 Julii. J Søndags var her efter Keiserens Hiemkomst første Gang stor Cour ved Hoffet, da og alle her residerende Gesandte vare tilstæde, undtagen den Franske, Hr. de Nogilles Formodentligen har han under nærværende Omstændigheder fundet det rettest at blive hiemme. Det hedder endog, at man har betydet ham, at han indtil videre maatte afholde sig fra Hoffet. Overalt er Keiserens Misfornøyelse med den nye franske Constitution kiendelig nok. Medens Keiseren var i Triest, laae sammestæds just en fransk Fregat med Nationalslag for Anker. Officererne fra samme giorde Anstalt til Høytiden i Anledning af den 14de hujus, og vilde in corpore opvartet Keiseren; men bleve ikke admitterte. Man tilskriver endog denne Omstændighed, at Monarken saa hastig forlod Triest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
J Gaar gav Keyseren igien for første Gang offentlig Audience, hvortil der indfandt sig over 500 Personer af begge Kiøn. Samme Dag bleve de Herrer Deputerede fra Rigstaden Hamburg forestillet Keiseren, som naadigst modtog deres Lykønskning til Tronbestigelsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Hofraad von Børn, som ved sine vigtige metallurgiske Opdagelser har gjort sig virkelig værdig til Navn af en berømt Mand, døde her i Staden den 24de hujus i sit 49de Aar. Meget for tidlig for Videnskaberne og for Staten, som i ham have mistet en saa virksom og nyttig Borger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Paris, den 29 Julii. Det ved et Decret af Nationalforsamlingen anordnede Mandtal over alle denne Stads Borgere og Jndvaanere er de ivrige Democrater meget imod; og disse paastaae, at Hensigten med denne Manoeuvre blot er, desto lettere til sin Tid at finde Friehedens oprigtigste Venner, og overantvorde dem til deres Fienders Sværd. Jmidlertid gaaer denne Sag sin uafbrudte Gang, og Maire Bally har reent ud erklæret, at man allerede var i fuldt Arbeyde med benævnte Mandtal, og at enhver Borger nøyagtigen maatte ved fulde Navn angive alle i hans Huus værende Fremmede, ligesom og Hr. Fayette maatte levere en Liste over alle paa Nationalgarde Registeret anførte Borgeres Navne. Denne Forsigtighedsregeler saameget nødvendigere, som de sig udenlands opholdende Emigranter ved det Angreb, de saa længe have truet med, og som man ikke just anseer for usandsynligt, stoele fornemmeligen paa de aristoratiske Tilhængere, de have i Riget, og især i Paris, hvor der, foruden mange Ubekiendte, vist opholder sig for nærværende Tid over 2000 Officerer, som ikke have aflagt Constitutions-Eeden, og som man følgeligen gierne vilde være qvit. Hr. Andre anslog de franske Emigranters Antal overhovedet til 5 eller 6000; hvoriblandt man, sagde han, kan regne omtrent 300 Parlementsraader og ligesaa mange Domherrer. Men man fandt denne Beregning lidt vel overdrevet. Paa Hr. Andres Forslag er blevet decreteret: at der skulde sendes en Negotiateur til Biskoppen, af Basel, der skulde paasee, at Tractaten imellem ham og Frankerige blev opfyldt, og at der skulde sættes nogle Linietropper i March til Bruntrut. Hensigten af dette Deret skal egentligen være, at skaffe de 400 Mand østerrigske Tropper, hvilke Keyseren har sendt Biskoppen af Basel, som een af Rigstænderne, til Hielp imod hans oprørske Undersaatter, igien ud af det Bruntrutske; ligesom man ogsaa af Schweitzerne, især af Canton Basel, vil forlange, at der ikke længer maa tilstaaes Østerrigerne Giennemmarch til Bruntrut. Man titulerer ved denne Leylighed ey allene Biskoppen af Basel, men ogsaa Ærkebisperne af Maynz og Trier, for den franske Revolutions Fiender, og giør ingen Hemmelighed af den Mistanke, man har til alle de Magter, som i deres Stater tillade Emigranterne at udruste sig til Kriig imod Frankerige, hvormed man tydelig nok peger paa de østerrigske Nederlande. Efter en lang Rapport om Handelens Tilstand til Levante, der, som bekiendt, næsten ene er i Franskmændenes Hænder, blev decreteret: At Handelen til Levante og Barbariet skal herefter være frie for alle Franskmænd, og at alle Retourladninger kunne ubehindret bringes til alle franske Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Frankfurt, den 30 Julii. Der forsikkres, at Hertugen af Würtemberg er aldeles frafaldet sin forrige Meening, at indlade sig i Underhandlinger med den franske Nationalforsamling angaaende hans egne Besværinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Leipzig, den 31 Julii. Alting synes at tilkiendegive, at Grunden til en almindelig Fred allerede er lagt. Derimod er det Rygte, at det Preussiske og Wienske Hof have besluttet et fælles Foretagende imod Frankerige, ikke at bygge paa Af private Breve erfares, at der i Warschau selv er stor Gæring; men de egentlige Omstændigheder ere ubekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Cøln, den 1 August. De Efterretninger, som Tid efter anden ere blevne udspredte om hemmelig Misfornøyelse i Holland og den der under Asken ulmende Oprørsild, ere forstørstedelen overdrevne, og have deres rette Oprindelse fra Parisiske Blade, i hvilke de bortflygtede hollandske Patrioter, under den nu grændseløse Trykkefriehed, kunne faae indrykket alt hvad de ønske sig. Naturligviis kan i et Land, hvor der for neppe 4 Aar siden af fremmede Tropper blev udvirket en Revolution, alle Gemytter ikke være blevet ret roelige og alle Lidenskaber dæmpede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
En anden Tidende fra Holland melder, at det Statholderske Partie har jævnlige Sammenkomster i Amsterdam, og at Øyemedet af disse, som nogle paastaae, sigter til at faae adskillige Regieringsposter, hvis Lemmer just ikke ere at stoele paa, besatte paa nye; men efter andres Meening har man endog i Sinde at overdrage Arvestadtholderen Souverainiteten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Fra det Brandenburgske, den 2 August. Den 14de hujus tiltræder Kongen sin Reyse til Revuen i Schlesien, og vil, i Følge Reyserouten, den 27de være i Berlin igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Man siger, at Arvestatholderen og hans Gemalinde kan i October Maaned ventes til Berlin, for at bivaane Arveprindsen af Oraniens Formæling med Kongens anden Prindsesse Datter, og at det hele Brunsvigske Hof ogsaa kan forventes paa samme Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-08-12
Hertugen af Yores Formæling med Kongens ældste Prindsesse skal, efter Forlydende, fuldbyrdes paa selvsamme Dag, og ifald Prindsen af Wallis skulde forblive i ugivt Stand, saa vil den første af dette Ægteskab forventende Prinds blive den tilkommende Arving til Storbrittanniens Trone, Prindsessens Medgivt bliver, som det hedder, de 100000 Daler, som de Kongelige Prindsesser sædvanligen faae til Udstyr foruden den aarlige Appanage, Kongen vil bevilge hende.