JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Paa en Tid som denne, da vor Literatur er saa rig paa Skrifter, der behandle Materier, som tilforn almindeligen ansaaes for at ligge indenfor Theologens Enemærker, nu da Determinismen og Jndeterminismen atter prøves, medens at paa den anden Side Andre, maaskee med mindre Overveielse, allene bygge paa den religiøse Følelse eller den dunkle Bevidsthed om den oversandslige Verden, - vilde det maaskee ikke være dette Blads ærede Læsere ukjerkomment at see, hvorledes Professor Krug i Leipzig yttrer sig i denne Henseende i hans Grund lage zu einer neuen Theorie der Gefulle und des sogenannten Gefühlsvermogen. Hvad den religiøse Følelse angaaer, gjør han følgende bemærkninger: Den (siger han) der vilde blive staaende ved denne Følelse, som saadan, ja vel endog gjøre den til det øverste Princip i Religionsvidenskaben (det vil sige: Troeslæren, som Videnskab betragtet), vilde give sig selv og hele Menneskeheden (saa meget nemlig, som den beroer paa ham, til Priis forde Vildfarelser, Urimeligheder og Grusomheder, som Menneskehistorien i Almindelighed og i Særdeleshed Religionshistorien og Kirkehistorien, giver saa mangfoldige som nedslaaende Efterretninger om. Thi der er jo ingen Forestillingsmaade om Guddommen og om et Liv efter dette, den være nok saa flau, der gives ingen udvortes Religionscultus, nok saa urimelig, overhoved ingen Handlemaade saa latterlig eller afskyelig, at den jo kunde bringes, snart i nærmere, snart i fjernere Forbindelse med den religiøse Følelse, ja endog kunde sanctioneres af den. Den religiøse Følelse kan anne noget guddommeligt i enhver Naturkraft, hver Stierne, hvert Menneske, hvert Dyr, hver Plante, ja endog i enhver Steen. Naar den derfor ikke bliver berigtiget ved fornuftig Eftertanke, kan lige saa godt Polytheismus, lige fra Astrolatrie til den laveste Fetischismus, forbinde sig med den, som Monotheismen og selv Pantheismen, der kun i det hele Alt finder det Guddommelige. Derfor kan ogsaa den blotte Religionsfølelse ligesaavel søge og finde sin Tilfredsstillelse i et virkeligt Menneskeoffer, som i hiint symbolske, der feires af den christelige Kirke i den hellige Nadvere. Ja, den religiøse Følelse kan i sin raaeste Skikkelse, gjøre Mennesket saa blodtørstigt, at han farer rasende frem med Jld og Sværd imod dem af hans Medmennesker, som have en anden Tro dette bevises noksom tilstrækkelig af Forfølgelserne mod de Christne i det gammel romerske Rige, af Muhameds Omvendelsesiver, Bartholomæusnatten, Trediveaarskrigen, Kjetterdragonaderne, Autodafeerne, Pøichlianernes blodige Sværmerier og andet lignende Barbarie. Thi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
om endog tildeels en herskesyg Politik har blandet sig med ind i disse Handlinger, som opstod af en religiøs Fanatisme, der i Grunden er blot en ikke luttret Religionsfølelse, der er ophidset af Phantasien og just derfor bleven udsvævende, om endog det har været Tilfældet, saa var det dog ikke altid og stedse; meget mere gaves der vist Tusinde fromme, men ufornuftige Jvrere, som bare et Stykke Brænde hen til en saakaldet Kjetters Baal, allene i den Mening, for at gjøre Gud en Tjeneste dermed, eller i den Hensigt, for at bringe det høieste Væsen, deres Hylding; følgelig af virkelig Religions følelse, omendskjøndt meget vildledet. Derfor kan denne Følelse ligesaalidet tjene Religionstæren til Bassis eller til Princip, som den moralske Følelse kunne være det for Sædelæren. Selve Troen maa lade sig referere til Fornuftgrunde, ifald den ikke skal blive en ufornuftig, baade Gud og Mennesket uværdig Tro; og hine Grunde er det, som Religionslæreren, i det mindste, maa søge at blive sig bevidst med den størst muelige Klarhed og Tydelighed. Beraaber han sig blot paa sin religiøse Følelse, for at retfærdiggjøre sin Tro, vægrer han sig ved at indlade sig paa en grundigere Prøvelse og sammes høiere Udledning, saa sætter han sig ganske og aldeles jevnsides den ringeste Fakir eller Schaman; thi denne kan og vil beraabe sig paa sin religiøse Følelse med samme Ret, hvor urimelige eller slaae endog de Forestillinger og Bestræbelser maatte være, som ere fremkomne af denne Følelse og som nu gaae ud paa det oversandslige. J. R. Ebensen, Candidat i Theologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Om Drengebørns Ansættelse i Haandteringer. Jngen Tidsalder pralede mere med sin Oplysning og Menneskekjerlighed end den, hvori vi leve, og ingen Tidsalder kan opvise flere Exempler paa Raahed og Egennytte end netop denne, forstod den end tusind Gange bedre end hver af de foregaaende, at paasætte sine Udyder en blændende Sminke. Mangfoldige Erfaringer have lært os, hvor meget mange Mennesker søge at gjøre Ondt værre, og med grusom Haand at tilintetgjøre endog den Rest, en haard Skjebne har skaanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Vi behøve ikke at anføre Beviser paa vod Paastands Sandhed. Hvem er ikke Krigsaarene endnu i frisk Minde? Hvo har glemt, med hvilken Gridskhed den Gang Egennytten søgte at gjøre de forvirrede Forhold end mere forvirrede? Den tilbagevendte Fred, som udbredte Næringsløshed og Fattigdom blandt saa mange Familier, har hos de fleste ikke forandret den Tænkemaade, der, som man troede, blot et Foster af Krigen, skulde forsvinde med denne. Egennytten har kun antaget andre Skikkelser, og virker lige saa rasende som forhen. Meest føle Forældre, der have en talrig Børneslok, dens Virkninger. De kunne fjeldent faae dem ansatte i de simpleste Haandteringer uden Pengeopoffrelser. Haandværksmestere og Handlende ville ikke modtage Drenge mere i Lære, uden, hvad der var uhørt i fordums Dage, at faae en vis Sum i Betaling eller at Børnenes Forældre og Foresatte forpligte sig til at klæde dem. Dette beviser nu rigtig nok, at der maa være en Overflødighed af Drenge, som søge at komme i Lære, men man seer deraf tillige, at der gives Mennesker, som ikke agte paa den gamle Sandhed, at en Arbeider er sin Løn værd, og som, for at lære en Dreng et Haandværk i fer, syv Aar, hvad han kunde lære i to, og lade ham derhos løbe hundrede, Haandteringen uvedkommende, Ærinder om Dagen, børste ti Par Skoe og Støvler, banke en heel Garderobe &c., ville af de arme Forældre have en Godtgjørelse, som om den Konst, de lærte dem, var Canovas, og som de aldeles ikke havde nogen Nytte af de Børn, der sættes i Lære hos dem. Denne Uskik kan rigtig nok ikke vare evigen; lige saa lidet som den, at en Deel Leiere ikke engang ville betale Huuseieren saa meget i billig Leie, at han kan svare Renter og Skatter af Eiendommen. Men inden saadanne Misbrug, jevne sig selv, lide dog de Forældre, hvis Sønner have naaet en Alder, at de maa ansættes i et Fag, meget derved. Naar de ikke ville see deres Børn drive ørkesløse omkring, maa de gjøre Pengeopoffrelser, og naar de ikke ville lade dem gaae lasede eller med vaade Fødder, maa de selv betale deres Klæder og Fodtøi. Denne Uskik kunde imidlertid for en stor Deel forebygges, naar Forældre ikke vare alt for overilede i at indgaae saadanne urimelige Forpligtelser, og heller beholdt deres Børn noget længer hos sig. Vedkommende kunne lige saa lidet undvære Drenge, som Drengene Vedkommende. Enhver Yderlighed maa tilsidst ophæve sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Indenlandske Efterretninger. I Kirkeaaret 1824 ere i Fyens Stift: Ægteviede 1147 Par; Fødte: af Mandkjøn2143, af Qvindekjøn 2029, hertil Uægte 601, er 4773. Døde: af Mandkjøn 1442, af Qvindekjøn 1311, er 2753, altsaa 2020 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 41 Par Tvillinger, og 2 Koner have født Trillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Et Drengebarn født meget vanskabt paa Hænder og Fødder. Jblandt de Døde ere 200 dødfødte, og 865 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. - Usædvanlig høi Alder, have opnaaet: 409 en Alder fra 70 til 80 Aar, 263 fra 80 til 90, 51 fra 90 til 100, og 3 en Alder over 100 Aar. - 8 ere bortrykkede ved pludselige Dødsfald, blandt hvilke en Mand funden død efter en Ruus; ved ulykkelige Hændelser ere 28 omkomne, og af Selvmord have 21 fundet Sted, hvoraf dog 4 i Vildelse og en 76 Aar gammel Mand, som, under smertefuld Sygdom, qvalte sig selv paa Sottesengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
J Hr. Hempels Avis No. 183, for f. A., læses følgende: Ved det frygtelige Orcanveir i Mandags Aftes blev 14 Fag Tag med Tømmer og Alt kastet af min Præstegaards største og bedste Ladebygning, det afkastede Tømmer ganske ituslaget, den hele Lade selv forskuppet, det endnu staaende Tag gjort faldefærdigt, og desforuden det Halve af en anden Længe gjort ganske brøstfældigt. Et med indavlet Rug for det Meste opfyldt Korngulv, der et Par Dage ikke har havt andet Tag end Himmelen, og endnu kun er tildækket med nogle løse Klapninger, har været og er endnu udsat for den næsten uophørlige Regn; hvilket ligeledes et Par Dage har været Tilfældet med mit udenfor i Hæs staaende Korn; da et Hæs har været reent omkastet og Overdelen med endeel af Kornet selv er fløiet af de andre. Denne mig ramte Ulykke, hvorved endog alt mit hidindtil udtorskne Foder er fordærvet, nøder mig, som i hvis Henseende er værre faren end den Brandlidte, til at anmode dem, der endnu have Pengefordringer paa mig, som skulde være afgjorte i denne Termin, at tilstaae mig nogen Betalingsfrist, da jeg haaber, at Gud ved opvakt Hielp igjen opklarer for mig Nutidens og især Øieblikkets mørke Udsigter. – Gamborg Præstegaard, Dagen for Juul 1824. - Høgh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Endvidere læses i samme Avis No. 184, for f. A., følgende under (Jndsendt.) Den af sidste Storm anrettede og vist betydelige Ødelæggelse paa Steentage, bringer Jndsenderen til at bekjendtgjøre for de Herrer Bygmestere og Teglmestere: at han i flere Aar har tænkt sig en Form, paa Tagsteen, hvorved det ei allene vilde gjøres høist vanskeligt, at et Tegl-Tag kunne brydes, men og megen Skjelling spares. - Han beskriver den ei her offentlig, fordi han frygter den kunde finde for megen Vanskelighed i Anvendelsen eller ved Brændingen. Men skulde der være Nogen, som agtede herpaa, er han aldeles villig til at give den ham muelige Underretning, til hvilken Ende Adressecontoiret. giver den fornødne Anviisning. Odense, d. 28 Decbr. 1824. Det vedbliver endnu stedse med det haarde Veir, hvorved Manges Juleglæder ere forstyrrede. Næsten hver Aften reiser sig en frygtelig Storm, som med korte Mellemrum vedholder langt ud paa Natten. Vandet nedstrømmer derhos saa overflødigt, at Engene langs med Aaen ligne Søer. Flere Skibe skulle være strandede paa Sjællands. Kyst. J Søndags maatte Brevposten saavelsom Børten vende tilbage til Korsøer, og naaede først i Gaar over. Pakkeposten, der kom til Nyborg om Eftermiddagen, maatte flere Gange stryge paa Overfarten. - J Onsdags, den 22 d., bleve her i St. Knuds Kirke ordinerede: Cand. Theol. Hr. Niels Erik Behr Christensen, til Sognepræst for Dreise Menighed her i Stiftet; Cand. Theol. Hr. Niels Rasmus Baggesen, til Sognepræst for Orre og Sinding Menigheder i Ribe Stift. Ordinationstalen holdt Hs. H. Hr. Biskop, Dr. Theol. Plum, Ridder af Dannebrog, over Luc. 21, 33. Hr. Christensen prædikede over Ebr. 10, 24., og af Pastor Wiberg intimmeredes over 2 Tim. 2, 22. Aalborg, den 27de December 1824. J den haarde Storm imellem 20de og 21de forliste paa Hirsholmen Skonneren Forward, Ept. O. J. Bækken af Christianssund, bestemt med Korn og forliste Søfolk fra Aalborg til Drammen. Den 24de kom hertil Mandskabet af et ved Hanstholmen den 12te Dennes strandet Barkskib, theBetsy, Capt. Joseph Cock, hjemmehørende i og bestemt til Sr. Aarmouth med Planker fra Cronstadt. Besætningen, som bestaaer af en Styrmand, og ni Matroser og Lærlinge, afseiler i Morgen til Helsingøer. - Natten imellem 25de og 26de blæste det igjen en meget haard Storm og sidste Nat en temmelig haard Storm med Torden og hyppige Lyn og et saa høit Vand i Fjorden, som i de sværeste Orcaner i forrige Maaned. - Nogle og tyve Kjøbenhavnsfarere ere vente her til Fjorden, som Man maa ønske lykkeligt at komme frem. Viborg, d. 24 December 1824. Solhvervsdagen har bragt os Slud og Storm, og Natten til den 23de stærk vedholdende Storm af Nordost med Snee; men Frosten er ikke alvorlig. - Sidste Løverdag var, som Sieldenhed, her paa Torvet en Vogn med gode Cathrineblommer og Svedsker, de første til 16 a 24 s.,de sidste 8 s. Pdt. - samt franske Rainetter; en Følge af Jndstranding ved Vesterhavet. Skuepladsen. Mandag (d. 3 Jan.) Christian den Fjerdes Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Kjøbenhavns Børs, d. 31 December, 1824. Cours. Hamb. 2 M. 217, a vista 220. Spec. 224. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 86 3/4 a 86. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 100 Rbd. r. S. ell. 112 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 a 106 1/2. Norske Speciessedl. pr. 10 Specier - . - Svenske Sedler . . . Asiatiske Actier 90. sch beere mich, hiemit anzuzeigen, das ich von Herrn A. Hesse die Academische Buch handlung hieselbst, jedoch mit Ausschlus sammtlicher Activa und Passiva, erkauft, und seet dem 1sten August d. J. ein neues Verlag- und Sortimentgeschaft unter der Firma Universitet Buchhandlung gegrundet habe. Die Firma: "Academische Buch handlung, ist seit demselden Tage volligerloscheen; alle Privilegien aaber, welche bisher mit derselden verbunden waren, sind ausschliessend auf die Universitat Buchhandlung ubergegangen, und Herr Hesse har derselden auch den Debit seines Verlags uberlassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Einem merfach geausserten Verlangen zu følge, habe ich die Einrichtung getroffen, das jeder Bücherfreund, der im Lause eines Jahres für eine gewisse Summa an Büchern kauft, die Nenigketen aus allen ihn interessirenden Fachern. der deutschen Literatur zur Durchsicht erhalten kann. Nach Copenhagen liefere ich Alles Franco zu den hiesigen Ladenpreisen, an welchen bei bedentenderen Auftragen noch eine angemessene Ermassigung Statt findet; so wie uberhaupt alle Vorkebrungen getroffen sind, den Wünschen, und Bedurfnissen eines Jeden auf das Prompteste und billigste zu genugen. Kiel, den 1sten December 1824. I. C. F. von Maack. Af dette Blad udkomme ugentlig to Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-01
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. 7000000 Ro Toogtyvende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Januari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Erklæring i Anledning af Herr Pastor Thisteds Sendebrev i Skilderiet. Spot er en ond Urt, som kun voxer paa Kiærligheds Grav."(See No. 101.) Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Undertegnede, som har skrevet Recensionen af Herr Pastor Thisteds Kors og Psalter, læste ovenmeldte Sendebrev med Forundring, næsten med Forfærdelse. Thi det er forunderligt, personligt at angribe en literair Tidendes Redacteur for et Stykke i Bladet, som ikke gaaer ud paa at angribe det recenserede Skrifts Forfatter, men kun hans Skrift og Skribent maneer; og det er endnu mere forunderligt at angribe samme Redacteur, som om han var Recensenten, saalænge Forfatteren ikke veed, hvem Recensenten er, og saalænge den høieste Øvrighed, af gode Grunde, tilstaaer Bladet Anonymitetens Rettighed; og det er endelig forunderlige og urimeligt at angribe en Skribents personlige Characteer for en Kritik, som bør angribes med Modgrunde, og ikke med Skieldsord. Men det er forfærdeligt, at en Forfatter, som vil stride for Christendommens hellige Sag, kan saa aldeles glemme den Kierlighed, uden hvilken ingen kan være en Christen; det er forfærdeligt, at han kan bruge de meest vanhellige og uchristelige Vaaben, bidende Spot og giftige Bitterheder; det er forfærdeligt at see, hvorledes den blinde Jver kan forgribe sig paa den agtværdigste Mands Navn. Med Forfærdelse maa man spørge, hvad kan være den Skribent helligt, som saaledes trodser Christendommens hellige Bud om Kjærlighed og Agtelse for andre Mennesker, endogsaa for de Ringeste For saadanne Tings Skyld kan Christi hellige Navn blive bespottet af Vantroe og Jldesindede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Recensenten havde ikke sagt i Recensionen, at man ikke kan dømme for haardt om Herr Pastor Thisted, hvilket Herr Pastoren behager at beskylde ham for, thi han stræber alvorlig at vogte sig for baade at mene og at sige noget saa uchristeligt; men han har sagt, at man ikke kan dømme for haardt om visse Yttringer og Udtryksmaader, som ere ugrundede, unødvendige og farlige. Saadanne Yttringer og Ord ere fordømmelige, og saadanne ere de fleste Yttringer i bemeldte Sendebrev. Men dermed siger jeg ikke, at Herr Pastor Thisted er fordømmelig; thi han kan have overilet sig, han kan fortryde sin Forseelse og bede om Tilgivelse; og saaledes kan han rense sig og befries fra det Fordømmelige, som ligger i hans Ord. Og jeg haaber, at dette vil skee, saasom jeg aldeles ikke kan troe, at Herr Pastor Thisteds Christendom er blot et Mundsveir. Men er den ikke dette, da maa det skee tidligere eller sildigere, naar hans Vrede har lagt sig, og naar Kjærlighedens og Fredens Aand igjen kan besøge hans Inderste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de kjenstgjørende Kongel. Danske Søeofficierer; 1 Admiral, 1 Vice-Admiral, 5 Contre-Admiraler, 9 Commandeurer, 5 Commandeur=Capitainer, 23 Capitainer, 26 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier=Lieutenanter, 39 Second-Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Søe-Cadet Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officierer, 1 Auditeur, 1 Læge, samt 19 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaaer af 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rbdlr. Gage, 30 Cadetter med 50 Rbdlr. Gage, 6 uden Gage og 56 Jndskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
De under Admiralitets- og Commissariats Collegium sorterende civile Kongel. Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetjente, af 13 ContoirChefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 21 Fuldmægtige og 29 Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Ved de Kongelige Værfter ere ansatte: 20 Mestere og Mestersvende og 3 Skippere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Ved Søe-Etaten er ansat: 2 Over=Læger, I Divisions-Chirurg, 2 Reserve-Chirurger og 4 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
J Søe-Etatens Hospital i Nyboder have i afvigte Aar 1089 Personer været indlagte til Cuur og Pleie, af disse ere 981 udgaaede som restituerede og 55 døde, altsaa tilbage ved Aarets Udgang 53 Syge. J Stiftelsen er født 4 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Kjøbenhavn, den 3die Januari. Til Hamburg er der ankommen en russisk Estaffet; men hvad den har medbragt, er ubekiendt. Der tales adskilligt om nye Ødelæggelser, Oversvømmelser skulle have anrettet St. Petersburg. Himmelen give, at det, der siges, blot maa være et ugrundet Rygte, Odense, d. 31 December 1824. J Onsdags havde Vi her nogenlunde klar Luft og det tegnede til en Forbedring i Veiret, efterat vi nu i samfulde 7 Uger have været hjemsøgte af daglig Regn og Blæst. Men om Natten begyndte Stormen atter at tude, og i Gaar Morges henimod Solens Opgang havde Luften her (ligesom der meldes nylig at have viist sig i Berlin) et paafaldende Jldskiær, der gav alle Gjenstænder, et rødligt guult Udseende, og hen paa Formiddagen var Stormen atter heftig. Uagtet det vedbliver at regne har Barometret baade i Gaar og i Dag staaet paa godt Veir. Den Ladebygning af Wibye Præstegaard paa Hindsholm, som Orcanen d. 20de omkastede, var 30 Fag stor i en Længde af 61 Alen, og nylig opført afvigte Sommer for Præsten, Hr. Rützaus egen Regning. Af 36 Køer, som han havde paa Stalden deri, bleve 4 dræbte, de andre laae i Behold under en Vægt af flere tusinde Pund Høe, som var sat paa Slyden. Aalborg, d. 30 Decbr. 1824. Kjøbenhavns Post, der sædvanligen indtræffer hertil Onsdag Morgen, ankom først i Dag Morges. Afvigte Nat havdes atter en stærk Storm af V. S. V., som endnu henpaa Formiddagen vedvarer. Aarhuus, d. 31 Decbr. 1824. Ligesom der for nylig meldtes fra Berlin, var der ogsaa her udspredt en Spaadom, som sagdes at være af en berømt Astronom, ifølge hvilken der den 27de eller 28de Decbr. skulde skee en meget stor Oversvømmelse paa Jorden. Denne Forudsigelse fløi som et Lyn fra Mund til Mund, og satte saadan Skræk i mange Mennesker, at de med Ængstelse imodesaae den benævnte Tid. Oversvømmelsen i St. Petersborg, hvorom man nylig havde læst saameget sørgeligt, forøgede hos Mange Frygten for en lignende Skjebne. Den 27de kom, stormfuld og mørk, som endeel af de foregaaende Dage; det høitstegne Vand i Aaen slog op over Broerne; Stormens Heftighed tog imod Aften til, og Frygten ligesaa. Men over Midnat sagtnedes Uveiret, og ikke faa sloge sig først da til Rolighed. Den 28de gled endnu bedre hen, og man takkede nu Gudret inderligt for, at det kun blev ved Skrækken, samt indsaae tillige, hvor ilde man giør ved at fæste Lid til slige uhjemlede Rygter. Skuepladsen. Tirsdag (d. 4 Jan.) Lulu, original Opera i 3 Acter, med tilhørende Dands. - Onsdag: Svend Grathe (for Løverdags Abonnenterne d. 1ste Jan.). - Torsdag: Slottet Montenero, Syngest. i 3 Acter, og et Divertissement. - Fredag: Vest indianeren, Lystsp. i 5 Acter, og en Entree. Løverdag, Azemia, Syngest. i 3 Acter, og Silkestigen, Lystsp. i 1 Act.