JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Udenlandsk. Frankrig. Til Hielp for de stakkels Folk som lever af deres Renter, har de 500des Raad nu endelig decretteret at de skal udbetales i Mandater, isteden for at de hidtil har faaet deres Renter i Assignater, men denne Hielp er meget fiin, da Mandaterne endnu tabet 93 Procento. Da Dronet den 25 Junii blev bragt fra Temple til de gamles Raad, havde en skrevet paa hans Vogn, disse Ord: "Røvernes Død, som tør vor ve at dømme ham, Politiet søger nu at opdage Gierningsmanden. Drouet skal være en Krøbling, hvilket han er blevet da Hesten styrtede med ham ved Mandeuge og ved hans Fald, da han vilde flygte fra det østerigske Fængsel. Begge de yngre Sønner af Orleans forhen kaldede, Montpenster og Beanjoldis, skal have faaet Tilladelse at begive sig fra deres Fængsel i Forte Jean i Marseille, til et Landhuus mellem Marseille og Toulon. 2 af den spanske Admirals, Solands, Sønner, hvoraf den ene er Generalmajor i Spanien, ere an sadte ved Rhin= og Moselarmeen. Alle hidtil gaaede Rygter om en Vaabenstilstand med Paven ere uden Grund. Den 30te Junii erholdt Directoriummet en fficiel Depesche fra General Buonaparte, dat. Bo- og den 23de Junii, med den vigtige Efterretning, at Staden Bologna og Fortet Urbino var den 19de Ju ii indtaget af General Angereau, og 700 Pavelige Soldater med den hele Staab, samt 2 Cardinaler vare giorte til Fanger. J Fortet Urbino har de gjort 50 Kanoner, 25000 Kugler, 50,000 Pund Krud, og 10,000 Flinter til Bytte; ligeledes har de indtaget Staden og Fortet Ferrara hvor de at faaet 114 Kanoner. Der blev ingen af Stederne gjort Modstand og man vener nu paa Efterretning og Roms Jndtagelse. Livorjo skal være bleven besadt af Franskmændene den 19de Den 29de Junii var for Paris en meget uroelig Dag, det lod til at samme var forberedet til en almindelig Plyndring. Skarer af forklædte Mandfolk trængte sig ind i alle Boder og taxerede Varene vilkaarlig og betalede i Assignater 30 til 1 eller i Mandater efter nominalVærdie, og i kort Tid vare alle Torve tomme, saa at intet mere var at faae for Penge. De fleste Kiøbmands den nede mrede. Under alt dette bleve Folkegrupperne ophidsede af Jacobinere og Terrorister, der endog søgt at forføre de Militaire, og ved at løbe igiennem Gaderne, raabte: Dersom Babeuf og Dronet havde seiret, vilde Mandaterne have kommet til at staaelige med klingende Myndt. Dagen derpaa skulle dette have været fortsat, men Regieringen havde forekommen det ved at lade alle Torvene vel besætte og talrige Patrouiller vedligeholdt Roligheden i Gaderne. Moreau, som er en Lærling af Pichegri, har skrevet til Directorium, met at han nu stod med 52000 Mand i Schwaben, og at han snart haabede at kunde række den italienske Armee den høire og Sambre= og Maasarmeen den venstre Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Tydskland. Fra Rastad skrives: at de Fransk strax efter at de have overrumplet Fortet Kahl, som var besadt med Schwabiske Tropper og Regimentet Wirtemberg, havde taget 8te af Fortets Kanoner, og dermed skudt paa de 2 Keiserlige Regimenter Al ton og Hohenzollern, som var de eneste der vare i Nærheden, og ikke kunde modstaae Overmagten, samt at det Condeske Corps er formedelst Franskmændenes hastige Fremtrængelse, afskaaren fra den Keiserlige Armee og skal i adskillige Fegtninger have lidt meget paa deres Cavallerie. Den 28de har Franskmændene besadt Ofsenburg og Appenweiler. De har og allerede passeret de, fra forrige Krig bekiendte Linier ved Stollhofen. Den 25 er 900 Fanger indbragt til Strasborg, hvoriblant en Prinds af Schwarzenberg. Aproscherne ved den lille Rigsstad Offenburg skal ellers eftertrykkeligen være bleven forsvaret af de Keiserlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Fra Frankfurt skrives: At Erkehertug Carl skulle indtræffe den 1ste Julii i Schwetzingen, og at de Keiser, lige vil holde sig deffensiv ved Etlingen og Munkenkirchen, indtil de faae alle deres Corps samlede. Grev Latour staaer i Egnen af Muggensturm og Radstad ved Murch, og man siger at han skal have slaaet Fransk mændene tilbage som rykkede imod Rastad. Des uden er der betydelige Keiserlige Korps i Anmarsch mod Offenburg og de af Franskmændene besadte Stæter. General Hoze kom den 29de Junii til Durlach med 10,000 Mand. Saasnart alle Tropper ere indtrufne vil et Slag, komme til at afgiøre den der værende Egns Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Det Keiserlige Magazin i Rastad som paa 1000de Vogne skulle være bortbragt, erholdt den 27de Modordre og blev hvor det var. Det er nu skeet, hvad man i Forveien indsaae. Efterade Keiserlige havde trukken sig tilbage over Sieg rykkede igien General Klebers Armee frem fra Dyssel dorf og er alt den 29de Junii indtrukken med 10 Bataillo, ner i Mühlheim, hvor han spiste til Middag. Samme Aften streifede de franske Patrouiller til Uckeroth og den 30te er General Lefevre, Colland og Grenier gaae en Sieg. ganske Deneraler i Dyn. anme nu at deres Tilbagemarsch ved Lahn, skeede blot for at trække Østerrigerne til Nederrhin, paa det General Mareau des sikkrere kunne udføre sin Overgang ved Strasburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Jtalien. Den 25de Junii ankom FeldtmarschalDurmser til Jnspruch. Den italienske Armees Hovedqvarteer er nu i Roverede. Feldtposten og Cancelliet gaaer og frem fra Børsen til Trient og alt antyder at Armeen vil rykke frem. Fra Mantua skal være gjort et nyt Udfald, til Tab for Franskmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Engeland. Til almindelig Glæde for Hovedstadens Jndvaanere, er nu Misforstaaelsen imellem Prindsen af Wallis og hans Gemahlinde bielagte, hvilket Kongen selv skal have bragt i Stand. Lad Jersen, Lord Jersen og Mistris Pelham ere forbudne at lade sig see ved Hoffet og en af Hovedbetingelserne ved Forliget, er, at Prindsessen selv maae udnævne sin Hofstaat og uden Tvang tage imod og give Besøgelser. En Fløde af 65 Koffardieskibe, for største Deelen ladte med Viine, er den 27de Junii, fra Portnaal, ankommen i vore Havne, som vurderes paa 1 Mill. 300,000 P. Sterl., Accisen heraf, vil næsten blive ligesaa har som Viinenes Værd. Admiral Colpois er udløbet paa Krydsning med 7 Linie. skibe og Admiral Curtis vil snart følge efter ham med 5 andre. J vore Havne og Verfter, ere nu 22 Linie, skibe under Udrustning, hvoriblant 5 Tredækkere, man anseer dette som en Forsigtigheds Regel, hvis det skulle komme til Fredsbrud med Spanien. Hof=Tidenden anmelder at Admiral Nelson, som krydser paa den genuesiske Kyst, har hentet 4 franske Skibe ud af Havnen Loano, som vare ladte med Fødevare, Flinter og Krudt, En fransk Corvette paa 24 Kanoner er erobret paa den tirlandske Kyst. J Hougthonstrædet i London ere 2 gamle Huse indstyrtede, under hvis Ruiner 19 Personer fandt deres Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Tyrkiet. Den franske Gesandt Verning har endog faaet Tilladelse at høitidelig holde de Franskes Seir, ved at affyre Kanonerne paa den ved Constantinopel for Anker liggende franske Fregatte, la Justice. J Anledning af en Vaabenstilstand, paa 20 Aar, som Porten har i Sinde at indgaae med Maltheserordenen, har den søge Spansk Mægling, som og er bevilget. Ministerium, met søger nu saa meget mueligt at begunstige Koffardie farten, for derved at faae dannede Matroser til Krigsskibene. Leiren ved Adrianopel bliver endnu bestandig anseelig forstærket, og Rustningerne overhovedet, endog til Søes, sadt paa saadan Fod, at de synes ikke blot at sigte til de indvortes Oprørere, men maae have en anden Gienstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Adskilligt. J Petersborg har man nu nyere Efterretning, at Russerne har erobret 4 persiske Provindser og den ved den Persiske Havbugt beliggende rige Handelsstad Benderabast eller Gamron kaldet, som siger ligeledes for der have gjort et umaadeligt Bytte. Seiserinden har sendt 10 Ordensbaand til sin seierrige Armee i Persten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
I Warschau indrettes nu alt til Kongens Gulding. Senatorsalen paa Slottet er indrettet for Adelen og Prælaterne og Slotsgaarden for Borgerne og den ringere Geistlighed, til at sværge i. Den forhenværende Valg. plads, hvor Stanislaus 1764 blev valgt, er nu indrettet til en Exerceerplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Den af Lynilden foraarsagede Skade ved St. Petersborg, skal være langt større end sidst meldt. Efter tildigere Beretning er den hele Galeifløde, adskillige Fregatter og andre Skibe, 300 i Tallet, samt de store og mange Admiralitersmagasiner med mere lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Skaden vurderes for 6 Millioner Rubler, i Riga skal det samme Veir paa samme Tid have raset og 2 Krigsskibe derved kommen i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Den 6te Julii holdtes der en stor Execution i Li beck over de Stadsoldater som den 12te Junii der havde gjort Oprør. 3 af dem bleve skudt og 18 maatte løbe Spidsrod, erklærede for insom og bragte over Grændserne. J 5 Uger har Borgerskabet været under Gevæhr og især holdt Raadhuset besadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Bekiendtgiørelser. Formedelst Boepæls Forandring agter jeg at bortsælge Løgaggergaards tilbageværende og sammenhængende 3 Parseller No. 1, 2 og 9, beliggende i Them Sogn, Ringkiøbings Amt, bestaaende af Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. Skovskyld 1 Tde. 5 Skpr. 1 Alb. med paastaaende Bygning af 50 Fag, forsikret i Brandkassen for 900 Rdlr. dens aarlige Udsæd har været 8 a 9 Tdr. Byg eller Boghvede, 16 a 20 Tdr. Rug, 18 Tdr. Havre, kan avles aarlig 60 a 70 Læs Høe, der alt meere kan forbedres, da her findes overflødig Jord der tilforn har været opbrudt. Sidste Vinter er her forret 7 Bæster, 36 Fæehovder, 96 Faar og meere kan græsses om Sommeren. Skoven er af stor Omfang med gamle og unge Bøge, Ege ne, hvori er god Jagt af stort og smaat Vildt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
J Eiendommen indestaaer den halve Kiøbesum 1856, Rdlr. til Kongens Kasse. Skulle Eiendommen ei forinden dette Aars Udgang vorde bortsolgt, kan samme til næste Aars 1ste Mai paa visse Aar faaes i Forpagtning. Liebhabere behage at melde sig, da de skal blive ovennævnte foreviist af Undertegnede. Logagger, den 8de Julii 1796. C. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Skulde nogen vilde tilforhandle sig gode Steenkul, vilde de behage at melde dem paa Adresse=Contoiret, som giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Over Strømpevæver Joachim Larsen Lunds FallitBoes paa Badstuegade her i Aarhuus under No. 3. beliggende Gaard, bliver foretaget offentlig Auction anden Gang førstkommende Torsdag den 14de Julii, samt troen den. Gang om Eftermiddagen Klokken 3 Slet i bemelte Gaard; Saa snart Auctionen sidstmelte Dag over Gaarden er tilendebragt, bliver ligeledes stillet til Auction samme Boes Jndboe og Effecter, hvoriblant 2de Strømpevæver Stole og andre dertil henhørende Redskaber; Thi ville de Lysthavende foranførte Tider og Sted sig behagentlig indfinde. Aarhuus, den 12te Julii 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
De som have taget Lotterie Sædler under min Collection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 4de Classe, forinden den der til bestemte Tild, og imod Tilbagelevering af 3die Classes Lodder. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
En habil Kudsk som har tient adskillige Herskaber, og der kan kjøre 4 a 6 Bæster, samt tillige kan forevise gode Attester og sit Forhold, ønsker sig en Tieneste til næstkommende første November hos et Herskal paa Landet, eller i manglende Fald, hos en Borgermand i en Kiøbstæd. Nærmere Anviisning faaes paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Skiftet efter Ungkarl Mogens Sørensen Hornbech, som i Aaret 1795, ved Døden er afgaaet i Tøystrup Bye under Stamhuuset Estrup Gods i Randers Amt, foretages til Slutning paa bemelte Estrup Skriverstue, 12 Ugers Dagen fra Dato den 1ste October førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet; hvilket herved til de i Kiøbenhavn fraværende Arvingers samt Credi og Debitores Efterretning, eengang bekiendtgiøres i den Aarhuus Stifts Tidende, da Stervboet ingen videre Proclama taaler. Estrup, den 9de Julii 1796. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Paa Stamhuuset Estrup Gods, i Randers Amt, Favsing Sogn og Bye, er den 8de Julii d. A. ved Døden afgangen, Jndsidder Mette Christensdatter, Enke efter forhen afgangne Ludvig Rasmusen ibidem. Stervboet er strax taget under lovlig Behandling, og for dets ubetydelighed, samme Tiid tagen under Vurdering. Ved Forretningen er hendes Arvinger anmeldt at være : 1) en Søn Jørgen Ludvigsen, Muurmæster og boendes i Schielderup ved Hobroe, 2) en dito Rasmus Ludvigsen Muurmæster i Randers, 3) en Datter Mariane Ludvigsdatter, forhen været gift, med Jndsidder Peder, Andersen i Taarup, men død og efterladt sig af en Søn Ludvig Pedersen 8 Aar, og b) en dito Anders Peder sen 3 Aar, 4) een Datter Christiane Ludvigsdatter, gift med Huusmand Peder Staanum i Fausing, samt lige disse Arvinger, de Umyndige med Formander, indkaldes herved, til at møde paa Stamhuuset Estrup Skriverstue agte Dagen den 6te August om Formiddag gen Klokken 9 Slet, da det, forinden Auction over Boets Eiendeele kan bestemme, vil blive at udgiøre, om den under Registeringen giorte Anmeldelse, at nogle af Boets bedste Eiendeele skulle være Sønnen RasEnensen fr. ende, kan blive at antage eller ikke. Estrup, den 9de Julii 1776. Manter. Den 3de Julii 1790 døde i Lillvet Bye, under Skam huuset Estrup Gods, Randers Amt, Aftegtemand Jorgen Rasmussen Bragmand; hans liden og ringe Efterladenskaber, er strax tagen under Registering og Vurdering, hvorved heele Boen er udbragt til 6 Rdlr. 1 Mk. 4 s. Under Forretningen er hans Arvinger anmeldt at være følgende: a) en Heel=Broder Lars Rasmusen Bragmand, der for 6 Aar siden er bortreist til Holsteen, og fra hvem man ei siden har havt mindste Kundskab, enten han endnu er i Live, eller død og har efterladt sig Livs-Arvinger, boen Heel Sødster Anne Rasmusdatter, gift og opholdende sig i Randers. Dine og om fleere Arvinger skulle være, saavelsom Stervboet, Debi= og Creditorer, indkaldes til Møde ved Skiftets Foretagelse paa Estrup Skriverstue 6te og 12te Ugers Dagen den 20de Augusti og 1ste October førstkommende hver Dag Formiddag Klokken 9 Slet, deres Ret at beopagte. Estrup, den 9de Julii 1795. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Følgende Eiendomme her i Aarhuus, tilhørende afgangne Kiøbmand Michel Fogs Stervboe sammesteds nemlig: 1) En Gaard beliggende paa Skolegades østre Side under No. 34 og 35, begaaende af 13 Fag, 2 Etage og 4 Fag 1 Etage, hos Huus til Gaden, med Kielder under, 4 Fag 2 Etage Sidehuus, 10 Fag 1 Etage Baghuus, 3 Fag Halvtag, Gaardsrum, Haugeplads og Pompevand, 2) en Leieboed paa dito Gades vestre Sid under No. 128, bestaaende af 4 Fag et Loft høi Huus til Gaden, fælleds Brønd og lidet Gaardsrum, 3) en dito beliggende paa bemelte Gades vestre Side under No. 126, bestaaende af 5 Fag et Loft høi Huus til Gaden, fælleds Brønd og lidet Gaardsrum, bliver udi bemelte Gaard stillet til offentlig Auction 1ste Gang den 16de Julii, 2den Gang den 23de Julii og 3die Gang, da de absolut bortsælges, den 3de August nær kommende, hver Gang Formiddag Klokken 11 Slet saa bliver og sidstmeldte 3de August om Eftermid. Kl. 3 slet, ligeledes ved offentlig Auction bortsolgt samme Stervboes Løsøre, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Messing og Jernfang, Mands og Fruentimmer Gangklæder, og Linned, Dækketøi, Sængesteder og Sængeklæder, Chatoller, Dragkister og andre Killer, Spene, Borde og Stoele, med meere; Tyr ville de Lysthavende foranførte Sted og Tier sig behagentlig indende, da Conditionerne skal blive dennem bekiendtgiørt. Aarhuus, den 5te Juin 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-13
Formedelst Licitaten skal til Cheltoft Kirke anskafen Kobberiprotte med Kar og oprigt Tilbehøre saadan ricitation holdes paa Stædets Raadhuus Løverdagen den 30te Juli førstkommende Klokken 3 Eftermiddag. da Lysthaverne behagelig vilde give Møde. Ebeliort, den 6te Julii 1796. Fellum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Kiøbenhavn. Den 28de Junii ere Deres K. H. Kronprindsen, af Danmark og Gemahlinde ankomne til Pyrmont. Endeel af Høiesterets og Hof= og Stadsrettens Assessorer skal have erholdt Tillægge i deres Gager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Professor Jens Baggesen er udnævnt til Viceprovspaa Regenzen og ved Communitetet, og Bibliothek, Secretair Rasmus Nyerup til Professor i Literair=Historien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Den af Høiesterets Advocat Klingberg imod GeneralFiskalen og Kongens Foged for Maltha Conrad Bruun, anlagte Sag til at faae Dom i Sagen angaaende denaristoeratiske Catechismus, uagtet bemeldte Bruun er personlig vil fremkomme, er ved Hof= og Stadsrets Kiendelse bleven afviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Den bataviske Republiks Affaires ved det Danske Hof. bliver ikke som i nogle Aviser er meldt, i Hr. von Lyn dens Fraværelse, besørget af den franske Minister, Hr. Gronvelle, men af den bataviske Republiks i Consul, Hr. von Aller i Helsingøer, som i Hr. von Lyndens Fraverelse, er Charge Affaires.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Capitainen paa den engelske Fregatte, som tog de hollandske og franske Skibe, der laae i den norske Havn Fahrsund, er ei alene af sit hos befalet at føre disse hen hvor han tog dem, og der aflevere dem i samme Stand, som de vare, da han tog dem; men er endog bleven sunenderes i 2 Aar fra sin Charge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Commandeur Blengels lille Eskadre i Nordsøen skal med første afløses af en anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Aarhuus. Udpasseret: Frue Christensen med Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Den 16de ankom hertil fra Kiøbenhavn Skipper Ol Clausen med Stykgods og Passagerer og agter om 8 a 10 Dage igjen at afsegle til Kiøbenhavn, ligeledes medtagende Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Den 15de afseglede herfra til Callundborg, Smak skipper Søren Michelsen med Stude for Christian Faurschou, Jes Jessen med Heste for Søren Povelsen og Niels Hjulmand, Jens Thurøe med Heste for Søren Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Udenlandsk. Frankrig. J General Buonapartes Jndberetning om Bolognas og Ferraras Jndtagelse, meldes: at han har bemægtiget sig al Skytset i Staden Moden og at han vil bruge dette, tilligemed alt det Skyts han har taget i Bologna og Ferrara, til Mantuas Beleiring. Man har i Parma budet en Million, naar man ville lade dem beholde den hellige Hieronymusses Malerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
J Bologna lader Borger Barthelem udsøge 50 Malerier hvoriblant er en hellig Cicilia som er Michael Angels Mesterstykke. 3 Naturkyndige er og reist til Bologna for at udsøge de kostbareste Naturalier, hvoriblant befinder sig en fuldstændig Samling af Slanger. Til Slutning melder han, at General Massen den 22de Junii har angrebet Beaulius Forposter og staaet samme, dræbt 40 Mand og gjort 50 til Fanger. Provindsen Bologna er paalagt en Contribution af 4 Millioner. National-Gendearmeriet er paa nye bleven forganiseret og skal bestaae af 15661 Mand. Jngen bli skrive og er 25 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Engeland. Engelænderne har nu erobret den bele Øe St. Lucie, Fortet Morne Fortune overgav sig den 25de Maii ved Capitulation til de Kongel. Tropper, og Besætningen som var over 2000 Mand stærk, bleve giorte til Krigsfanger. Denne meget besværlige Beleiring, hvorved Admiral Christians Flode har gjort meget god Tieneste, har kostet Engelænderne 3 Officerer og 63 Gemeene i Døde, 5 Stabsofficerer, 12 Capitainer, 17 Subalterne og 344 Mand Gemeene i Saarede, og 6 Officeerer med 166 Gemeene vides ei hvor er afbleven. Den Hollandske Colonie Berbice har og overgivet sig den anden Maii og fra Øen St. Vincent, ere Franskmændene ganske fordrevne. Transportskibet. Camilla har og overbragt den Efterretning at Hovedstaden Columbo paa Ceylon, ligeledes har overgivet sig til de brittiske Tropper. Derimod har man den ubehagelige Efterretning, at der er ankommen en fransk Forstærkning af 2000 Mand til Cap Francois paa St. DominDet nye Parlament, er foreløbig prorogeret til den 16de August. J Edimburg er den 30te Junii valgt, de 16 schotske Pair til det nye Parlament. Ministeren er ved dette Valg befriet fra en heftig Modstande, i Overhuset, da Lord Landerdale ikke er bleven valgt, med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Tydskland. Østerrigerne forsvarer sig endnu i Rastadt. Den 29de Junii blev Franskmændene efteren blodig Træfning tvungen til at trække sig tilbage. Grev Latour Corps stod den 1ste Julii samlet ved Rastad og Kuppenheim og de Keiserlige Forposter vare etablerede i Schwarzach og ovenfor Stollhofen. Franskmændene har nu vendt sig imod Kinsinger Dal og den OppenauerStie, man faaer nu at see om de der ere mere heldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
J Oppenau er ellers Franskmændene 2 Gange slaaede tilbage af de bevæbnede Borgere. Den Kinsinger Da bliver forsvaret af General Starray. De hidtil holdte Fegtninger her, har kostet Mennesker nok. Blot af den første Fegtning som blev holdt ved Kehl, er til Wolsach, indbragt 200 tydske Saarede, og 30 Officerer af Kreds Corpset ere deels dræbte og saarede. Fra Nederschwaden flygter mange Familier med hvad de eier til Anspach. J det Ortenauiske bliver Landfolkene bevæbnede, ligesom samme alt er skeet i det Breisganiske. Det Condeske Corps har ikke, som Rygtet sagde, været afskaaren fra Østerrigerne, men har i 3 Fegtninger, lidt meget. J Affairen ved Biskopshelm, hvor Franskmændene bleve slaaede tilbage, fægtede det Condeske Corps som Løver, og gjorde 300 republikanske Husarer til Fanger. For Menneskeligheden er det bedrøveligt at høre, at disse 300 Husarer bleve af Condeerne Mand for Mand ihielskudte, ligesom at Republikanerne, har igien tages Hænder, som de restmann den 28de have taget til Fanger, ved at nedhugge dem alle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
De Schwabiske Kredstropper har taget en saa fordeelagtig Position ved Hausach, at den af de Keiserlige Huustropper besadte Post, Kniebis, formedelst Forbindelsen, med dem, er fuldkommen sikker, hvoraf man lover sig de beste Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Man forventer ellers med første Efterretning om en Fegtning, da Erkehertugen ved Rastad giør alle Anstalter til at angribe den franske General Moreau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-07-16
Fra Nederrhin er Efterretningerne ikke de gunstigste, Den Keiserlige General Werneck har vel den 3die Julii, 2de Gange tilbagetrængt den franske Colonne som kom over Rhinen ved Beundorf, fra Montabauer til 18 Kanoner, og havde i dræbte og Saarede 3000 Mand; Rothenhanen, hvorved Franskmændene skal have mistet dreven ud af Montabauer. Da Generalerne Kleber og men dette staaer neppe til at troe, siden han igien er Lefevre tillige trænger frem fra Sieg, saa har det Wartenslebenske Corps trukken sig tilbage, og skal allerede Generalen selv skal være kommen syg til Wetzlar. Fransk have sendt den største Deel af sin Bagage over Lahnen. mændene skal nu alt være i Hadamar, Weilburg og Limburg. Den Keiserlige General Fink, som har maattet Efter Breve fra Nederrhin, skal Franskmændene have rømme Neuwied, er og ankommen syg til Wetzlar. erklæret, at deres Hensigt var henvendt paa Frankfurt og de haabede om kort Tid at staae uden for dens Porte. Den og Bernadotte over Rhinen ved Neumied. Efter en 2den Julii gik de franske Divisioner under Championeanden Beretning hedder det, Jourdan er den 2den Julii gaaet over Rhinen ved Neumied, med sin hele Armee, for at forene sig med den Kleberske Armee, som staaer ved Lahn, og saaledes samlede at trænge sig frem.