JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-27
Det er ved den under 21 October 1802 anførte Meinhart Mygind at bemærke, at han ved en Trykfeil er anført som død ubefordret, istedetfor at han maa anføres som Gaardmand i Sønder Aaby Sogn og By i Fyen. Da Skriftet har to alphabetiske Registre, det ene over de geistlige Embedsmænd som have underkastet sig theologisk Examen ved Universitetet for Juli 1788, det andet over dem Fortegnelsen har, saa er saaledes den hele Geistlighed anført paa de enkelte nær, som ikke ved Kjøbenhavns Universitet have taget Examen, hvilke dog pag. XII i Fortalen nævnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-27
Blandede Efterretninger. Hertuginden af Bouillons Satan Det er ankjendt, at under Ludvig XIV Regjering i Frankrig existerede en Slags Jnquisitionsret under Navn af hambre ardente, for hvilken de der beklagedes for Forgiftning, Hexerie og andre Troldomskunster bleve behandlede. Ogsaa Hertuginden af Bouillon blev engang indkaldt for denne Ret og La Reynie, Præsidenten, begyndte sin Examen med det Spørgsmaal, om hun havde seet Hans sataniske Majestæt." - Uden Tvivl; svarede Hertuginden - han staaer i dette Øjeblik for mig; han seer hæslig ud og til at forskrække og kalder sig Præsident og Geheimeraad. Dette bidende Svar fritog den modige Dame for yderligere Spørgsmaal. Fra de ældste Tider finder man Efterretninger og forunderlige Syn af svømmende Øer. Plinius fortæller os om svømmende Øer paa Søen Bassanello ved Rom; Loch-Lhomond i Skotland, er eller var en svømmende Ø; og paa Søen Derwentwater i Cumberland viser sig og forsvinder lignende Øer til ubestemte Tider. Hr. A. Pettingal den Yngre, har først nyligen beskreven en svømmende 2, omtrent en Miil sydlig for Havnen Newbury, 140 Roder lang, 120 bred. Den er bedækket med Træer, og stiger om Sommeren, naar det i lang Tid har været tørt Veir, frem fra Hav Bunden. Omtrent to Mile sydlig for Brasstown, i de forenede Stater i Nordamerika, findes et Bjerg, som man kalder Trylleren, mærkværdigt ved de selsomme Indtryk, som sees i dets Klipper og som ligne Omrids af Fugle, Bjørne, Heste, ogsaa menneskelige Figurer, saa fuldkommen som de nogensinde kunde blive gjorte i Sne eller Sand. Pondichery. Den franske Regjering i Pondichery frembyder i dens Politik en skærende Contrast imod Britternes Exclusivsystem. Alle dens Forholdsregler vidne om en afgjørende Liberalitæt, hvorved den særligen synes at have seet hen til en europæisk Colonisation. Der hersker i Pondichery en Pressefrihed, som dens engelsk indiske Naboer misunder det. Regjeringen selv stiller sig under Publikums Control, idet den, i et eget Regjeringsblad (Bulletin des actes administratifs des etablissements Francais de P Inde) udgiver alle dens Forordninger, saa vel som de fra Europa kommende Dekreter, og de Local-Foranstaltninger, hvilke den træffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-27
Den botaniske Have i Havanna er et nyt Anlæg, som skal være meget skjønt udført, og, hvorvel endnu ikke ganske fuldført, skal indeholde mange mærkværdige Planter og Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-27
Da Hr. Bullock der gik paa en sumpig Bund ved nogle lave Buske, paafaldt ham de forunderligen hvælvede og krumme Blades Udseende. Til sin Forundring saae han, da han berørte et af samme denne Skikkelse forsvinde. Den havde sin Grund i underskjønne smaae Frøer, som havde indhyllet sig i Bladene, og ved hans Nærmelse sprang i Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-27
Ny Opdagelser i Afrika. Efter de nyeste Efterretninger fra Liberig har en Agent af denne Colonie paa en udflugt af 150 Mile i det Jndre opdaget et talrigt, ualmindeligt civiliseret Folk 50 Mile fra vore Grændser, skriver Coloniens Direktør, Ashmum, ligger et Land, hvor man benytter Hesten ligesom hos os til alle huuslige Arbeider, hvor store Strækninger ere blevne bebyggede og indhegnede, hvor Jorden eller Jndustrien frembringer alle Livets Nødvendigheder eller Behageligheder; den arabiske Skrift tjener der til Lettelse i det daglige Samqvem, oprettede regelmæssige Markeder ere anordnede og Jndvaanerne vise en Grad af Jntelligens, som man ikke øiner hos Guineas Beboere. Saaledes turde maaskee paa denne Vej snarere end paa hiin anden det Haab realiseres, engang at aabne sikkrere Communication med det saa vanskeligen tilgængelige indre Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-27
Kjøbenhavns Børs, d. 26 Marts 1830. Hamburg 2 M. - a vista 209 1/2 Species 209 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1531 154 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97 1/2 Rbd. Sedl. - i Banco. Dito Dito. ....... Nationalbank-Obligationer Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. .....– i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102) r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 105 1/2 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 100 1/2 r. S. 3 pCt. Dito Dito. . . 100 - i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 74 1/2 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . 86 1 – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Nyeste kilderie af Kjøenhavn. delelselgaaenSyvogtyvende Aargang. No. 26. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Man har fra Haand Christian 5te i Salvingsdragt. Fol. (Lambert) van Hagen pinit. A. Wudhters er c., sum Priv. W. van der Lagh. sculpsit Kopenhage 1674. Lyman, Johannes Sammel, Kobberstikker; Lærling af Preisler. Han fik 1765 den første Guldmedaile ved Kjøbenhavns Kunstakedemie. Han har stukket Portraiter, blandt hvilke Claudi Rossets. Sandvig. Reinhard, Andreas. Kobberstikker, var fød i det Holstenske. Opholdt sig fra 1699-1728 i Kjøbenhavn, fra hvilken Periode man har adskillige kobberstukne Sager af hans Haand. Deriblandt er: Dekorationerne omkring Texten i den af Kong Frederik den 4de publicerede Kongelov; nogle Portraiter, saasom Frederik den 4des i Patentsol., Mogens Scheels, Præsten Felix Chr. Mentzer's o. fl., ogsaa nogle andre Kobbere; (Sandvig har en Liste over endeel af hans Arbeider). 1728 forlod han Kjøbenhavn, sandsynligen foranlediget af at den store Jldebrand, der da havde saa haardt heriet i Staden, gjorde hans Konst her ufrugtbringende. Han drog til Augsburg; hvor han formodentlig er død. En Søn af ham, Andreas Reinhard junior, fød 1715 i Kjøbenhavn blev af Faderen underviist i Kobberstikning, han fulgte Faderen; blev 1740 kaldet til Frankfurt am Main, hvor han for Boghandler Hutter stak Portraiter, Landskaber og Vignetter. Han døde der 1752. Resch, Crasmus Sigismundus. En Nordmand, som har stukken i Kobber Kjøbstaden Aarhuus, og et Blad med Ruiner, samt en Jagt 1744. Han døde 1799 som Sorenskriver i Stør og Værdalen i Tronhiems Stift. Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Jndenlandske Efterretninger. Frederiksborgs lærde Skole har nu bestaaet i 200 Aar. Vel var her noget længere tilbage i Tiden en Skole; men som efter faa Aar indgik. Det er bekjendt, at paa det Sted, hvor Frederiksborg ligger, laae forhen Gaarden Hillerødsholm, eller Hylderødsholm. Den tilhørte i Midten af det 16de Aarhundrede Rigets Admiral, den berømte Herluf Trolle, hvem Frederik den Anden ofte besøgte. Tilsidst kunde Kongen ikke modstaae sin Lyst til at eje dette Sted, og overtalede derfor i Aaret 1560 Admiralen til et Mageskifte, hvorved bemeldte Gaard kom i Kongens Hænder, og Admiralen derimod flyttede til Skovklosteret, beliggende paa Sjællands Sydside, hvilken Gaard, der 1556 var bleven Kronens Eiendom, i Værdi fuldkommen kunde lignes med Hillerødsholm. Denne sidstnævnte Gaard blev nu nedbrudt og paa dens Tomter begyndte man at opføre det prægtige Slot Frederiksborg, som Kongen ofte under Opbygningen besøgte, og som af hans Eftermand paa Tronen blev fuldført. Skovkloster, sit det ny Navn Herlufsholm, og Herluf Trolle underskrev d. 23 Mai 1565, kort førend han for sidste Gang førte en Orlogsslaade mod Rigets Fjender, et Stiftelsesbrev for den her blomstrende Herlufsholmske Skole. Tre Aar derefter, nemlig 24 April 1568 underskrev Kongen en Fundats for en Trivialskole paa Frederiksborg. Den blev bestemt for 28 Disciple med en Skolemester og Hører. Disse 30 Personer skulde have deres Diske og fire Retter til hvert Maaltid, god Spiisning og vel kogt, og skulde Skolemesteren og Høreren herforuden have til hvert Maaltid en synderlig god Ret af Lehnsmandens egen Gryde, og en Rugsimmel af Lehnsmandens egen Kielder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Disciplerne skulde have 28 Potter Øl daglig, men dog til Nødtørftighed. Skolemesteren skulde have aarlig til sin Besoldning 20 Daler, og en frie Klædning, og Høreren 10 Daler, og en frie Klædning." – Fadebordsqvinden paa Slottet skulde toe deres Skjorter og Lagen, og de Smaa deres Hoveder, eftersom Skolemesteren hende tilsiger." Slotsskriveren skulde paa kongel. Bekostning forskaffe dem Bøger, Papir, Blæk, Lys og hvad andet behov gjøres. Denne Skole blev dog kun af ringe Vigtighed, da den, i det seneste femten Aar efter at Fundatsen var udstædet, igjen var ophævet. Aarsagen opgives at have været den, at Disciplerne fordærvedes af Opvartere ved Hoffet, og forførtes til Lediggang; det maa nemlig erindres, at Kongen da særdeles ofte opholdt sig der paa Slottet; og det er noksom bekjendt, hvor lystigt det gik til ved hans Hof, især naar han erklærede: J Aften er Kongen ikke hjemme og denne Erklæring gjordes kun alt for ofte. Skolebygningen, der synes at have lagt Slottet meget nær, bortsolgtes 1584, efter at Skolen var ophævet, og Renterne af hvad man fik for den tillagtes Conrector i Helsingør. – Nu henløb et Tidsrum af henved 50 Aar, og da blev den Skole, som endnu staaer ved Magt stiftet. Fundatsen er af 2 Marts 1680, altsaa var det igaar Skolens tohundredeaarige Jubeldag; om hvis Festlighed i næste Nummer. Først Aaret efterat Fundatsen var givet, blev Skolebygningen opført, og Aarstallet 163, anført over Porten under Kongens Navn og Vaaben; og under Aarstallet staaer R. F. P. (regna firmat pletas) Kongens Sombolum. J Kong Christian den 5tes Tid, da man var betænkt paa at indskrænke Tallet af de mange smaa latinske Skoler, hvilke bidroge til at forringe de Større, blev ogsaa Spørgsmaal om Nedlæggelsen af Frederiksborgs Skole, saa meget mere da man for dens Kapital kunde holde et Compagnie Ryttere, men Confessionarius Dr. Leth hindrede, som Skolarch, dette, ved at melde om mange berømmelige Mænd, isærdeleshed Thomas Kingo, som fra Skolen vare dimitterede, hvortil Kongen sagde: ere saadanne Mænd komme fra Frederiksborgs Skole, hvorledes tør vi da understaae os til den at ruinere." Man har i et Skoleprogram, udkommet 1822 af Hr. Pastor (da Lærer ved Skolen) Paul Bendtsen, Historiske Efterretninger om denne Skole. 8 og Hr. Professor og Det. Theol. J. Møller, R. af Dbr., har i skandinavisk Museum under Titel. De to Holme 1815 givet Bidrag til dens Historie. Under Titel: "Stierne- og Lygtemand en Humoreske, helliget Vedkommende, af Fr. Snee dorf Birch, er fra det Aarhusiske Stiftsbogtrykkerie udkommet et lidet Skrift, som vil læses med Fornøielse. Følgende korte Uddrag maa her være tilstrækkelige til at vise hvad den gaaer ud paa: Paa Æsthetikens Mosegrund Jeg skimter Een og Anden En stirrer op mod Stiernen kun, En følger Lygtemanden. Er Vaudeviller Lygtemænd, Tragvedien en Stierne? - O har Du denne Tro, min Ven Nu vel, for mig, ret gjerne. Dog ej jeg daarlig kaster Vrag Paa Lygtemandens Dandse, Og ej om en forskjellig Smag Jeg bryde vil en Landse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Om at lave Vaudeviller hedder det blandt mere: Mig tykkes Sligt et farligt Spil, Som Jngen meer bør prise, Thi voxer Vaudevillen til, Hvad faaer den da at spise? Ogid J Alle skrev saa velSom Heiberg Vaudeviller. Men af Fornuften slaaes ihiel Og sælsomt Tøj man spiller. Om Tragoedien. Og Mange skrev med tragisk Flid Heel tragisk fæle Stykker, Om Konger, Helte, Splid og Strid, Om Mord og om Ulykker. Ryetorisk Vand man øser her J Poesiens Bæger Ak! gid J skrev Tragoedier Som Danmarks Oehlenschlager. At Farens Dage, Galeislaverne, Kong Sigurd, Erik, Greven af Esser og flere Stykker af hver Digterart omtales, kan man let vide. Skriftet faaes i Hr. Steens Boglade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Blandede Efterretninger. Kamel-Tornen. Denne lave Plante er i Ørkenerne i Africa, Arabien, Persien, Indien og Tartariet næsten eneste Føde for Kammelen, hine ugjestmilde Udørkeners uskatterlige Beboer. Dens grønne Blade og senere dens skjønne purpurrøde Blomster oplive den Reisendes Øje, og de Rødder, som indsuge Sandfladens sparsomme Vædske, maa hjælpe til at frembringe en behagelig og sund Frugt for Araberen. Plantens Stengel bliver om Foraaret spaltet nær ved Roden, derpaa stikker man et af Vandmelonens Saakorn i Spalten og bedækker samme med Jord. Næringsstoffet, som Melonens saftige Rødder ikke kan samle, bliver trukket op ved Kammel-Tornens dybere gaaende Fibrer, og Araberen tilvejebringer paa denne Maade en Mængde fortreffelige Vandmeloner af en Jord, der synes ubeqvem for ethvert Anlæg. Cunnighams Levnetbeskrivelser, af brittiske Kunstnere. Ved de forholdsmæssig sparsomme Materialier, som vi besidde om Kunsthistorien i Storbritanien, kunde The Lives af de most eminent British Painters, Sculptors and Architects by Allen Cunningham (Lond. 1829. 8.) ikke andet end være af den høieste Interesse for Kunstnere. Forfatteren, omendskjønt hidindtil kun bekjendt som Digter, har i sine biographiske Forsøg undgaaet en stor Feil, der er ved hans Romaner, nemlig en unyttig Vidtløftighed; og hans Værk yder derfor, om vi ogsaa blot betragter samme som en Underholdningsbog, Enhver en meget behagelig Læsning. Bjerget Ararats Høide. Efter de nyeste, meget nøjagtige Opmaalinger, har det viist sig, at Ararat, som i Følge nogle Geographier kun skulde have havt en Høide af 8 til 10,000 Fod, i det mindste er 17,000 franske Fod høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Man maa takke Professor Parrot i Dorpat for denne Oplysning. Grunden til, at man saa længe var uvis om Bjergets Høide, ligger i den store Udstrækning af dets Basis, maaske ogsaa i dets en kelte Leie midt i et viidt udstrakt Fladland. Som det synes, havde de ældre Geographer nøiere Kundskab til Ararats Høide, end de nyere. Moreris Ordbog siges allerede, at dette Bjerg er større, end Kausus og Taurus, ligesom selv Sagnet, at Moses Ark var strandet paa sammes Top, synes at henvise til en løselig Vurdering af dets betydelige Høide. (A. 27.) Ny Nat Telegraph. Den franske Skibskapitain Kerveguen har opfundet en ny Slags Nat-Telegraph, som ved Bevægelsen og Stillingen, af de belysende Radiers forskjellige Cirkler fremstiller ikke mindre end 29,245 Tegn. En eneste belyst Radius er tilstrækkelig til at udtrykke 8,649 telegraphiske Tegn. Opfindelsen er blevet forelagt den franske Marine Minister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Nordamerikansk Skibsbygning. Et Philladelphisk Tidsskrift beretter, at der nu paa denne Stads Verfter er begyndt paa Bygningen af et Skib, Pensylvanien, af en Kjempestørelse som Occanet endnu aldrig har seet. Det har foruden det falske Dæk (spar deck) tre Dækker, og er boret til 200 Kanoner, men vil sædvanlig kun føre 160. Med en Besætning af i det mindste 13 til 1400 Mand og en tapper befalingsmand kan det trodse enhver Modstander. Træarbeidet paa denne Bygning beskjæftiger 500 Tømmerfolk i hele sex Maaneder. Det bliver udført efter en Model af Marine=Ingenieur Humphrey, der, førende han udkastede sin Plan, havde besøgt alle europæiske Magters Verfter. Man seer og en Kanon af 240 Punds Kaliber, som skal tjene paa Pensylvania. Gaselankeret vejer 10, 171 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
De nordamerikanske Fristaters Præsident Jackson. General Jackson, født den 15 Martz 176, er en Mand af høi Vært, vel har Naturen ikke udrustet ham med nogen stærk Legemsbygning, men han har selv fra den tidligste Ungdom saaledes hærdet sig, at Jngen lettere kan taale Strabaser. Hans Øine ere mørkeblaae, overragede af et fiint hvælvet Bryn og noget fremstaaende, hans Blik udtrykker Fasthed og Bestemthed og glimre ved Sindets Bevægelse af en livlig Jld. Hans Manerer ere lette og værdige; af hans Ansigtstræk udtaler sig baade Tapperhed og Bestemthed som og Aandskraft. Hans Opførsel er fri og tiltalende, og gjør ham tilgængelig for Enhver. Ledet af Overbeviisningen om, at Fortjenesten begrunder den eneste varige Forskiel blandt Menneskene, agter han samme ligesaavel hos den Fattige som hos den Rige. Saa lav i Samfundet ogsaa Rangen maatte være hos dem der søge Raad hos ham, bliver Præsidenten dog staaende roeligen at høre ham udtale, og siger da venlig, hvad han maatte holde for godt for ham. Fra hans sædelige Charakters Side er Jackson udadlelig og jo nøiere man kjender ham, desto mere Agtelse føler man for ham. Velvillie er et Hovedtræk i hans Væsen og aldrig seer han en Ulykkelig, uden at han søger at hjælpe. Saaledes er en heller nogen mere samvittighedsfuld i Opfyldelsen af sine Løfter, eller veed bedre, hvad Æren fordrer af ham. Det er sandt - han besidder Ærgjerrighed, men Ærgjerrigheden har hos ham til Grundlag en fra Forfængelighed fjernet Udøvelse af Dyden. Saadant er det Billede som Caton udkaster af Jackson og for at fuldstændiggjøre det, behøver man ej at tilføje andet end at han var Jeffersons varmeste Ven. Sandsynligen tør hans Forvaltning ganske blive ført i denne Statsmands Aand. A. 26. De høieste og laveste Bygninger, i London. Den høistliggende Bygning i Londons umiddelbare Naboeskab er et Værtshuus, Jack Strav's Castle, paa Hamstead Haid. Dette Huus ligger 443 Fod over Themsens Vandflade. Spidsen af Korset paa St. Poulskirken er kun 407 Fod og denne Kirkes Grund er kun 52 Fod over Themsen. Den lavest liggende Bygning i London er The Brickflayer's Arms, Kentraad, hvis Dørtærskel kun er 6 Tommer høiere end Thems floden. Dørtærskelen til den nordlige Indgang af Westminsterhall ligger ikke høiere end 11 Tommer, over Theemsen. (A. 23.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Feiltagelsen. Om Akademikeren Droz, som engang i Institutet svarede den, anden Gang udødelig blevne, Etienne, fortæller man følgende: En af hans Medbrødre var død, og Drog vilde holde en Ligtale over ham. Begravelses Timen var bestemt, og Taleren gik med Paraplyen under Armen, en Mils Vej til Kirkegaarden Pere laChaise, gjentagende underveis sin Tale. Ankommende dertil, seer han et Liigtog. Han sluttede sig dertil og perorerede. Men de Omkringstaaende forstod af det Hele ikke et Ord, thi den Døde havde aldrig været Udødelig; Medbroderen blev imidlertid jordet i en anden Kant af Paris, paa Kirkegaarden Vaugirerd. (A. 23.) Frais Puits ved Vesoul. J Departementet Douls og Haute-Savne sidder man flere intermitterende Kilder, blandt hvilke imidlertid den mærkværdigste er Frais Puits, en Kilde i Nærheden af Vesoul. Denne Kilde udgyder hvert andet, tredie, fjerde eller femte Aar, deels efter forudgangen Regnveir, deels uden Regn en stor Mængde Vand, som stiger til en betydelig Højde, dannende en vild Bjergstrøm, oversvømmende den hele Dal, saavelsom de lavere Egne om Ve soul og selv en Deel af Staden, og som en mægtig Flod udløber efter tre Miles Løb i Savne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Dette Vandudbrud vedvarer hele tre Dage med lige Kraft, siden taber det sig efterhaanden indtil omsider Strømmen ganske ophører at flyde. En Reisende, der for kort siden besøgte Fras Puits, fandt den i et Bjerg østlig for Staden, under en stor Klippe. Afgrunden, i hvilken han saae Kilden, havde Skikkelse af en ned af trangtgaaende Krater eller Tragt, og var med et Gjennemsnit af 20 Alen omtrent 16 eller 17 Alen dyb. Dette Kraters Sider bestode af løs Sand, paa Bunden var en Aabning, omtrent to eller tre Alen bred, og en Alen dyb, fyldt med klart fuldkommen stille Vand. Kjeppe, som bleve kastede deri, mærkede man ikke videre til, og Steens Nedkastning lod sig hverken høre, eller satte Vandet i Bevægelse. Naar denne Afgrund begynder at udgyde sit Vand, maae det altsaa stige 30 Fod i Veiret, hvilket skeer med en i en betydelig Fjernelse lydelig Tummel; det kaster sig derpaa i Sengen af en Bæk, som den river med sig, styrter ud over en steil Skrænt ned i Dalen, som omtrent er 2000 Skridt lang, og naar Kilden ikke flyder, er sædvanlig den Fodstie der fører til samme. Paa den anden Side af Bjerget er Fant de Champ damoy, en Kilde, der uafbrudt flyder og kun synes at aflede Frais Puits overflødige Vand. Hvor stort maa Reservoiret være, som i hele tre Dage kan udstrømme en saa uhyre Vandmasse. Kathleen Castle. Slottet Kathleen i Jrland, af hvilket for Øjeblikket kun haves Ruinerne, blev i det 17de Aarhundrede betragtet som en ikke ubetydelig Fæstning. Da Crommell med sin fantiske Hær oversvømmede Jrland, forsøgte Besidderen af dette Slot at byde Fienden Spidsen i aaben Mark og faldt i en fortvivlelsesfuld Kamp mod Overmagten. Lady Kathleen, hvem hendes Gemahl havde overdraget Opsynet over Slottet i hans Fraværelse, erholdt den første Efterretning om hendes Ulykke kun ved Synet af Fienden for Murene. Med den heeltemodigste Beslutning beredede hun sig til Forsvar og opfordrede Besætningen til, hellere at lade sig begrave under Ruinerne, end overgive sig til de skaanselsløse Slagtere. De tilbageslag Stormen og stode nod med den urokkelige Fasthed af Mænd, som have viet sig til Døden. Endeligen bleve Yder værkerne tagne, og en Deel af Slottet sat i Flamme, hvorved Forsvarerindens umyndige Søn faldt i de Beleirendes Hænder. Den umenneskelige Crommell lod Barnet binde til et Spyd, og holde i Veiret mod Taarnet, i hvilket Lady Kathleen, udstædte sine befalinger til Forsvaret. Moderkjærligheden bevæbnede det stolte Bryst, som Fiendens Sværd ikke havde kunnet betvinge; og i Smertens Bevidstløshed befalede hun Overgivelsen; den hele Besætning med dens tappre og elskværdige Herskerinde bleve uden Skaansel nedsablede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Nyt Slags Jndigo paa Philippi nerne. Man læser i den i Manilla udkomne Avis: "Registro Mercantil følgende Beskrivelse af en ny Slags Indigo, som nyligen er blevet opdaget paa denne Ø. Samme har i Mandsminde været de Indfødte bekjendt, under Navn af Payanquit og Aranquit, og de have betjent sig af den i Provindserne Camarines og Albay til Til beredning af en skjøn blaae Farve. Europæerne havde imidlertid ingen Kundskab herom, førend i Aaret 1829 Pater Mata, et corresponderende Medlem af det oekonomiske Selskab i Manilla i Provindsen Samar, blev opmærksom derpaa, og ved en Tilberedning, som med Indigoen, erholdt en Farve, der i Skjønhed og Dybde Intet synes at give efter for Indigo. Det oekonomiske Selskab, til hvilket han havde sendt Prøver, foranledigede flere Chemikere til den nøjagtigste Undersøgelse af dette kostbare Farvestof, og efterat samme havde viist sig saa fuldkomment identisk med Indigo, besluttede en Kommission bestaaende af Kjøbmænd, at det skulle være tilladt, at indføre samme i Handelen under Navn af, og til samme Priis som Indigo. (A. 20.) Saffrancultur i Lombardiet. Brugen af Saffran er i Lombardiet, især i Omegnen af Lodi, hvor de saakaldte Parmesankager blive farvede dermed, overordentlig stor, og betydelige Summer gaae derfor ud af af Landet. Først i Aaret 1810, forsøgte en Læge, Ajocardo Castiglioni, i Angera, at plante Safran (Crocus sativus) i sin Have, og dette lykkedes ham saa godt, at han nu allerede kan drive en lille Handel dermed, og flere andre Personer have begyndt paa, ligeledes at lægge sig efter hiin nyttige Speceriplantes Cultur. (A. 21. Auvergne Bjergenes Vulcaner.