Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-03
Spanien. Efterretningerne herfra ere, som sædvanligt, meget afvigende, Alt ifølge den Kilde, hvorfra de udspringe; thi medens de Ultra Liberale ansee den nye Tingenes Forandring som et Skridt til det Bedre, forsikkrer nu ogsaa "Moniteuren, at Madrid er et Rov for Pøbelherredømmets Rædsler, og at Krigstugten daglig forfalder i Armeen. Sandheden, siges jo ellers at ligge i Midten, men imidlertid har Mandog her neppe Grund til at see Tingen fra den lysere Side hvorpaa det Følgende kan tjene til Beviis. Der blev nylig gjort et nyt Forsøg paa at proklamere Republiken under Navn af "den rene Konstitution," som skulde indvies ved at plyndre Carlisternes Huse og endeel rige Magasiner, hvis Eiere imidlertid erholdt militair Beskyttelse af Ministeriet imod at forstrække Regjeringen med nogle Forskud. Et saadant Forsøg behøver ikke videre Omtale, ligesaa lidet ne som de mange Mord og Tyverier, der begaaes offentlig ved høi lys Dag i Hovedstadens Gader af det berømmelige 4de Garderegiment. Selv det engelske Gesandtskabs=Hotel har maattet føle hvad spansk Frihed vil sige, da to beskjænkede Provindsialgardister, som formodentlig ansaae Vaabenet over Porten for et Værtshuus=Skildt, gik derind og forlangte Viin af Portneren, hvis Kone ved den Leilighed blev farligt saaret i Hovedet. En Officeer og to Soldater bleve hentede fra næste Vagt; men da de Sidste ikke vilde slæbe deres fulde Kammerader bort, maatte Officeren selv paatage sig Arbeidet. Ligeledes har der paany været et blodigt Klammerie mellem det 3die og 4de Garderegiment, hvorved 4 Soldater, skulle være dræbte. Er det et Under, at den ulykkelige Dronning under disse Omstændigheder næsten uafladelig græder og skjælver for sin Fremtid, Vistnok ikke, ligesaalidt som at Jnfanten Don Francisco har villet reise til Frankerig med sin Gemalinde. Det blev ham imidlertid afslaaet af Ministeriet, og da det fyrstelige Ægtepar nogle Dage efter kjørte hjem fra Theatret, kastede Pøbelen Stene, ind i deres Vogn. Som et Sidestykke til det her Anførte fortælles endnu, at Brigaderen Camba, der skal fungere som Krigsminister i Rodils Fraværelse, har indsat sig selv til Gouverneur over de philippinske Øer. Under denne, Mankunde næsten sige, soctale Opløsning er der i Madrid udkommen en Oversættelse af La Mennais Skrift: en Troendes Ord, der har vakt saa stor Opsigt i Frankerig, og nu falder i en heldig Jordbund i Spanien. Endnu samme Dag som denne Bog udkom, berettede Hoftidenden, at den var forbudt de Rettroende af Paven. Dette gav Anledning til, at en Geistlig i det theologiske Akademie offentlig forsvarede den Sætning: "at det ikke er uforeneligt med Præstestandens Hellighed at gifte sig." En Mængde tilstedeværende Damer ydede især Taleren deres bifald. Man tænke sig 50 Aar tilbage, Hvo vilde da have anseet Sligt for muligt i Spanien, Den nye Regjering er, som forhen meldt, særdeles frugtbar paa Dekretter, som vel ikke alle komme udenfor Papiret, i det mindste neppe de angaaende Udskrivninger og det tvungne Laan af 200 Mill. Realer, der vække stor Utilfredshed, og af de fleste Blade ansees for undførlige. Blandt alle disse Dekretter over Dekreter ere to af den 16 Septbr. de seneste af nogen Vigtighed. Det første angaaer Emigranter, som efter Proklameringen af Konstitutionen 1812. have uden Pas eller Tilladelse forladt Riget, og befaler, at deres Eiendomme skulle lægges under Beslag, indtil de næste Cortes bestemme hvad der videre skal skee. Dog hæves dette Beslag, hvis de inden den definitive Bestemmelse af Cortes vende tilbage til Spanien. Det andet Dekret, befaler, at General Rodil ufortøvet skal afgaae til Central Armeen for at reorganisere den og udkaste en Operationsplan til Krigens Tilendebringelse i Arragonien og Valencia. Derfra skal han begive sig til Nordarmeen og udføre samme Ærinde med Hensyn til Navarra og de baskiske Provindser. Jøvrigt indeholde Madrider Blade idelige Afsættelser, Forviisninger, Konfiskationer o. s. v., medens Jndvaanerne mere og meere hengive sig til Ligegyldighed, hvilket især viser sig ved Valgene, hvorved næsten Jngen indfinder sig. 100de moJ den øvrige Deel af Landet hersker den samme Forvirring og Lovløshed som i Hovedstaden. Saaledes dominere Juntaerne endnu i de sydlige Provindser, og afsætte rask Embedsmænd, tildeels for Underslæb, men ogsaa fordi de ikke ere de Liberale patriotiske nok, hvilket ofte rammer de Geistlige. J Cadiz kom hele Byen i Allarm, fordi 17 Karabiniers, som havde sat sig op mod deres Kommandant i Veier, marscherede løs mod Staden, hvis hele Nationalmilits kom paa Benene, og først sloge sig til Ro, da Man erfarede, at denne lille Hob havde nedlagt Vaabnene. Muligt vare de hemmelige Selskaber virksomme der, og vilde foranstalte en lille republikansk Fest. Fra Krigsskuepladsen, har Man det Rygte, at Christinerne efter en seierrig Træfning have villet tage Estella, men derpaa ved Villareals Nærmelse have trukket sig tilbage og forskandset sig ved los Arcos. Jfølge en Beretning skulde Cabrera, som imidlertid havde besluttet at rette sig efter Prætendentens Befalinger, have forenet sig med Gome, som tillige ved Foreningen med Quile, havde faaet 20,000 Md. under sin Kommando, og paany vilde true Madrid. Rygtet gik end- og, at Staden var bleven besat af Carlisterne, efterat Republiken først var bleven proklameret. Endskjøndt Sligt under disse Forhold just ikke var usandsynligt, har det dog ikke bekræftet sig; derimod vil Man vide, at Gomes skulde være trængt frem til Valencia, men bleven slaaet under Stadens Mure af General Alaix, uden at Kampen dog kunde kaldes afgjørende. Don Carlos vilde tage sit Hovedqvarteer i Nærheden af Pamplona, men den franske Gazette fortæller, at han vilde passere Ebro, saasnart Brigaderen Sanz var rykket ind i Arragonien.