JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
J Egnen af Perpignan vedblive Sygdomme at rase meget stærkt blandt Heste og Muulæster. Under Paaskud at opfylde den Overeenskomst hvorved Beyen havde meddeelt Perle- og Koral-Fiskerie-Compagniet i London udelukkende Rettighed til Koralfangsten paa den tunesiske Kyst, har Beyen udsendt nogle Skibe med den befaling, at bemægtige sig alle de Skibe og Baade, som Man fandt hermed beskjæftiget. Man vidste i Tunis, at omtrent 200 Skibe havde efter Sædvane allerede indfunden sig paa Kysten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Den nederlandske Regjering har tilladt Staden Antwerpen at anlægge et Marine=Værft. Planerne dertil ere allerede Regjeringen forelagte, som har bevilget at et Værft maa anlægges norden for det lille Basin og et andet bag ved det store Basin. Adskillige Skibe ere allerede under Bygning paa det første Værft og næsten færdige. Man haaber endnu at erholde Kongens Tilladelse til at anlægge et tredie Værft ved Kattendyk, der efter Planen vil overgaae begge de andre i Skjønhed og Beliggenhed. Som bekjendt anlagde Buonaparte i Antverpen tre store Bassins, som nu benyttes af Handelskibe, da Staden ifølge Tractater ikke maa være Krigshavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Ved Jndtagelsen af Rangoon, Hovedstaden i Pegu, og ved dette hele Riges Besiddelse, der snart vil strække sig til Ava, have Englænderne faaet overordentlige Skatte. Allene Pagoden Digou ved Rangoon indbefatter umaadelige Skatte. Dette særdeles gamle og helligt holdte Tempel, er kugleformet bygt og har hverken Dørre eller Vinduer. Jgjennem en ved Spidsen anbragt Aabning indkaste de Store og Folket deres Offere, som i Aarhundrede have opsamlet sig her. Det slutter oventil med en Krone af massivt Guld, rigt besat med Diamanter og Rubiner, som Alombra, Pegus Overvinder, lod sætte her 1756, og der veier ligesaa meget som en Mand, hans Kone og fire Børn tilsammen. Man anslaaer deres Værd til 4 Lak Pagoder eller 3,360,000 Fr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
En Englænder, der hørte til den engelske Gesandt Thorntons Sulte i Rio Janeiro, har udgivet sin Reise i Sydamerica 1819 - 1821, hvori han beretter, at de hæslige Rotter have hjemme i Rio Janeiro, ligesom paa St. Helena. Endog mange af de Stores Huse ere ikke frie for dem. De drive deres Spil under Bordet medens Man spiser. Hundene bryde sig intet derom og more sig i deres Selskab. (Det samme er Tilfældet paa Jsle de France, hvor Katte derfor længe har været en meget søgt Jndførselsartikkel.) - En anden Plage ere Flaggermuus. En særdeles stor Art af samme forfølger Hornqvæget og Heste, sætter sig i Nakken og udsuger dem en Mængde Blod. Klapperslanger findes ogsaa i Mængde der. En Kone ægtede i kort Tid fire Mænd; den ene efter den anden trak den allerførst Afdødes Støvler paa, som var bleven et Offer for Biddet af en saadan Slange, hvis Gifttand var bleven siddende i Støvlen, og som først blev opdaget af den fjerde. - J Buenos Ayres holder enhver Heste; Man gaaer ikke, men rider over Gaden. Tiggeren holder paa Hjørnet til Hest.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Kongen af Sverrig har befalet, at enhver Embedsmand, som uden Hs. Majestæts Tilladelse gaaer i fremmed Tjeneste, skal miste Embede, Ære, Gods og Borgerret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
J det Brandenborgske er der foreslaaet, for at hæve Godsernes Værdie, at enhver christelig Kjøber af et Riddergods, skal derved tillige erholde Adelskab og Ret til at skrive sig von. Bielafloden, som løber gjennem Schlesien, gik nylig over sine Bredder formedelst et uhyre Skybrud, og rev bort med sig baade Huse og Broer, saa at mange Mennesker og Dyr omkom derved. J Staden Ziegenhals stod Vandet 4 Fod høit i Gaderne. Over=Direktør G. M. Schvartz i Stockholm har gjort følgende Opfindelser. a) En ny Forkulningsmethode, hvorved alle Produkter af Træet kunne paa eengang blive conserverede; b) en bedre Methode end den sædvanlige til at udbringe Træsyren ved Forkulningen, og i den Reenhed at den kan bruges ved de forskjellige Fabrikprodukter; c) en Maade at producere Beegolie og Tjæreolie paa, saa at den istedetfor Tran og almindelig Olie kan bruges til Gasoplysning. Kongen af Sverrig har tilsagt ham en Belønning af 10000 Rdlr., naar han bekjendtgjør disse sine Opfindelser og tillige kan godtgjøre deres Brugbarhed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
J en Forsamling af det Londonske Selskab for Afhandlinger og Taler over Evangeliet forefaldt for nyelig et Optrin, som Morgen Krøniken erklærer for et Mønster paa Uvidenhed, Jliberalitet og Jntolerance og derfor fortjener Publicitetens Svøbe. J disse Forsamlinger beskjæftiger Man sig med at sige alt mueligt ondt om Katholikerne og ofte bliver der tilføiet, hvorfor komme de ikke for at gjendrive os; derfor besluttede for nylig en Katholsk Præst Hr. Tyrell fra Stratford med nogle af sine Troesforvandte at møde for at gjendrive dem; han begav sig ind i Forsamlingen, hvor han, efter at have hørt en heftig Tale imod Katholicismen, besteeg Talerstolen for at gjendrive de gjorte Beskyldninger. Men nu opløftedes der fra alle Sider et Skrig mod ham, ud med ham, raabte Man, bort med dette Satans Barn, med denne Helvedes Brand, ned med de Hunde af den papistiske Trop, ned med Antichristi hylende Hunde. - Hr. Tyrell blev derimod urokkeligt staaende og raabte: er det Eders saa højt prisende Engelske Liberalitet, O Skjændsel, Skjændsel, Men Allarmen tiltog bestandigt. Man lagde Haand paa Hr. Tyrell og hans Ledsagere, og Man vilde have kastet dem ned over Rækværket paa Trappen, dersom ikke Husets Eier Hr. Alexander tilligemed Constabler vare ilede dem til Hjelp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Kjøbenhavn. Det er bleven forespurgt: 1) hvorvidt den Omstændighed, at en Tiendetager har for St. Hansdag erhvervet Approbation til Tienderestancers Jnddrivelse ved Udpantning, er tilstrækkelig til at vedligeholde den ham ved Forordningen af 8de Januarii 1810, §. 29, Litr. c. tillagte Fortrinsret, uagtet han først saa sildig henvender sig til vedkommende Sognefoged eller Retsbetjent, at Jnddrivelsen ikke kan iværksættes, før efter bemeldte Dag; og 2) hvorvidt den i bemeldte Forordnings og Paragraphs Litr. 6 ommeldte Udmeldelse kan finde Sted, uden at de sædvanlige Former for en slig Behandling og in Specie Lovens 1 --1 behøve at iagttages. J Anledning heraf har Cancelliet den 6te August svaret: ad 1mum, At en Tiendetagers Fortrinsret for Tiendeafgiften formeentlig conserveres, naar han uafbrudt fortfarer med Anvendelsen af de lov gieldende Midler til Afgiftens Jnddrivelse, om endog vedkommende Fogeds Forretning maatte skee efter den 24de Juniis Forløb, ad 2dum, at da den ommeldte Paragraph ingen særligen Bestemmelser afgiver for Kornets Ansættelse til Penge, er det en Selvfølge, at Tiendeyderen kan for lere lovlig Jndvarsling for at høre Skjønsmændene udmeldte af Retten, samt for at overvære Afhjemlingen af Skjønsforretningen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Hs. Excell. Overhofmarschall v. Hauch har, ved den kongelige Families Debarkering efter en Lystseilads i Canalen i Frederiksbergs Hauge, havt det Uheld at falde og forslaae sig slemt; dog er dermed ingen videre Fare forbunden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Kongl. Historiemaler Høyer har fuldendt et Malerie, forestillende Adam og Eva eller Syndefaldet, som han agter offentligen at udstille. Professor Eckersberg har fuldendt et høist lignende Portrait af Demoiselle Pohlmann.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Vor navnkundige Baggesen har i Bern fuldendt en humoristisk Epopee i tolv Sange, Adam og Eng, eller Historien om Syndefaldet, der skal være det Aandrigste, der meest Poetiske og det Originaleste af alle hans Værker. Den vil udkomme trykt, saasnart Digteren, vender tilbage fra Carlsbad, hvor han, for sin svækkede Sundheds Skyld, tilbringer denne Sommer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Dr. og Professor O. L. Bang har succederet Prof. Herholdt som Overlæge ved det kgl. Frederiks Hospital. Pianofortisten Schwarz og Tenoristen Copello foretage i Slutningen af denne Maaned en Kunstreise i Forening, først til Holsteen og Slesvig, siden til Sverrig, for at lade sig høre i Kiel, Rendsborg, Slesvig &c., og siden i Stockholm, Gothenborg, Carlscrona, Malmøe, Lund, o. s. v. Under 7de August dette Aar er den for Enevold HeugtRosenstand udfærdigede Bestalling, som Regimentsqvarteermester ved Dronningens Livregiment, af Hs. Majestæt Kongen bleven casseret, paa Grund af en bemeldte Rosenstand for misligt Embedsforhold overgaaet og allerhøist stadfæstet Garnisonskrigsretsdom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
De her herskende Sygdomme ere for Tiden: Forkjølelse, der især yttre sig ved Diarthee og Halsyge, Kighosten er ogsaa temmelig almindelig, og flere Steder vise Skolkopper sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
En norsk Student, Jørgen Kappelen, er, ved det danske Missionsselskabs Understøttelse, i Basel, hvor han i Missionsinstituttet forberedes til sit Fremtidskald som Hedningomvender. En ung Dansker, ved Navn Østergaard, studerer, paa samme Selskabs Bekostning, her i Staden, og har bestemt sig for den grønlandske Mission. Hans Nicolaisen, fra Lügumkloster, er, efterat være forberedt i det berlinske Missionsinstitut, traadt i Tjenesten hos det Londonske Selskab for Jødernes Omvendelse, og har faaet sin Virkekreds anviist i Palæstine, hvorhen han reiser i disse Dage.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Den storhertugl. Badedirection i Doberan indbyder Hovedstadens Jndbyggere til, med Dampskibet at begive sig did, forat bivaane et, med den 12te d. M. begyndende og fire Dage varende Hesteveddeeløb.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
J Modens Rige har i denne Sommer Jntet udmærket sig saameget ved broget Forskjellighed, som Mandshattene, og lige som et gammelt Ordsprog siger: Saamange Hoveder saamange Sind, saaledes kan Man nu fristes til at sige: Saamange Hoveder saamange Slags Hatte - thi ingen Form eller Farve eller intet Stof kan kaldes herskende. Man bærer dem høipullede og lavpullede, bredskyggede og smalskyggede, sorte og hvide, gule og graa, brune og grønne, af Filt, Silkeflos, alslags Straa, end- ogsaa af Spanskrør og Fiskebeen sammenslettet. Ogsaa i Priserne er den største Forskjellighed. Man kan faae Straahatte fra 2 til 7 Rbd. Avisfrierierne have aldrig gaaet saa stærkt i Svang, som nu. Et af de Snurrigste læstes for kort siden i Adresseavisen, saalydende: "En midaldrende Mand, som ernærer sig af en honnet Profession, ønsker at indgaae i Ægteskab, med et honnet Fruentimmer, som ejer en liden Formue. (Nu kommer Humlen). "Oprigtig Troskab forsikres og forlanges og fra sin Side for at høfte hisset disse Frugter, som sand Ægtefælle her udsætter. Hvo som reflecterer herpaa, ombedes at aflægge en forseglet Billet paa Adressek. mk. L. J. No. 663.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Danmarks Søemagt bestaaer for nærværende Tid af Følgende: 3 Orlogskibe: Dronning Maria paa 84 Kanoner, Danmark paa 66, og Phoenix paa 66; 6 Fregatter: Rota og Freia: hver paa 46 Kanoner, Fylla, Nymphen, Minerva og Venus, hver paa 40 Kanoner; 3 Corvetter: Fortuna paa 24, og Diana og Najaden hver paa 20, 4 Brigger, Møen paa 18, Falster paa 16, St. Croix og St. Jan hver paa 14, og en (i Nordamerika kjøbt) Skonnert paa 10 Kanoner. Desforuden haves 80 Kanon- og Morteer-Chalupper. Og alle disse større og mindre 97 Fartøier ere i fuldkommen tienstdygtig Stand. J Dokken ere i Bygning 4 Skibe: Et Orlogskib paa 84 Kanoner, en Fregat paa 46, en Corvet paa 20 og en Brig paa 16 Kanoner, Alle efter Hr. Capitain Schaffers Construction. Af den ældre Flaade var alene tilbage Linieskibet Lovise Augusta, paa 64 Kanoner, som i forrige Aar blev afsløifet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Viborg, den 15de August. Den ved den store Hede i Aar fremskyndende Høst er standset noget ved de sidste Dages Tordenregn, der dog i Løverdags og Natten derpaa forvandledes til en fiin gjennemblødende Regn med Blæst af Sydost. Den tørstige Jord er derved gjengivet Evne til at frembringe Græs, der er saameget mere velgjørende, som det endog paa bedre Jorder var borttørret. Kartoflerne ville og vinde ved denne Væde. De solgtes i Løverdags for 14 a 16 s. Skpn. Sorte Kirsebær for 5 a 6 s. Pundet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Blandinger. Jndustriens Fremme maa glæde hver sand Fædrelandsven. Hr. Jsrael Carl Wulff, Klædefabriqveur i Randers, forfærdiger nu af de for Tiden saa moderne Cashemirs Dameshavler, der i alle Henseender, saavel i Bonitet som Farve, ligne de udenlandske, og dog koste kun det Halve af hvad disse koste. J saa Fald er det at haabe, at vore Damer ville være saa patriotisksindede, at foretrække de indenlandske for de udenlandske.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Den 2den Dennes fik tvende Tjenestekarle og den 4de tvende Tjenestepiger Qvarteer i Mariboe Arrest. Karlene sigtes for Falsk, og Pigerne for at have forfattet og opslaget et Skandskrift.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
En Bondemand, Hans Mikkelsen fra Abildtorpe, blev ved Fugleskydningen i Nakskov den 22de og 23de Juli, Selskabets Fuglekonge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 15de August. Jndclarerede, J. Jensen fra Halmstad, med Bræder, Tøndestaver, m. m. B. Christensen fra Kjøbenhavn med Tjære, Jern og Stykgods. - Udclareret, F. Andersen til Flensborg med saltede Sild. 3. Den 16de. Jndclareret, J. Theilmann fra Kjøbenhavn. med Stykgods. - Udclarerede, A. J. Holm til Gothenbormed saltede Sild og Uld, m.m. J. Jensen til Sæbye, ba lastet. C. Christensen til Mariager, ballastet. H. Christen, sen til Callundborg med Kalk og saltede Sild. J. Graven til St. Petersborg, ballastet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Den 17de. Jndclarerede, H. Christensen fra Sæbye med Brænde. H. Bjørnsen fra Østerriisøer med Trælast. S. Krogh fra Altona med Stykgods. K. Clemmensen fra Østerriisøer med Trælast. - Udclareret, B. Geneske til Kjøbenhavn med saltede Sild, Uld, Skind og Smør, m. m.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Bekiendtgjørelser. Skipper S. Hofmann beliggende ved Toldboden afseilet til Kjøbenhavn paa Søndag og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Paa Dhrr. Wigelsen & Sønners Auction bortsælges et meget smukt Taffeluhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Hos mig Undertegnede er at bekomme extra god Kirsebær viin a 2 Mk. 12 s. pr. Boutellie. Aalborg den 9de August 182. Th. Borregaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Hvor et godt Ege Chatol med Skab, Kjøbenhavns Arbeide, er at faae tilkjøbs, anvises fra Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Auctioner. Tirsdagen den 23de Dennes, Formiddag Kl. 10, samt følgende Dage, bliver ved offentlig Auction i Stervboe=Gaarden, efter afgangne Madame sal. Oluff Christensens, paa Nyetorv heri Byen, bortsolgt bemeldte Afdødes efterladte Ind- og Udboe, bestaaende af: Schatoller, Skabe, Stole, Borde, Speile, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Sølv, Kobber, Messing, Tin og Porcelain, samt en 4sædig Karet, en Reise og en Arbeidsvogn, 2 Køer, m. m.; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 15de August 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-18
Efter Forlig og Udlæg, samt Vedkommendes Begjæring, bliver Hovedgaarden Linderumgaard, beliggende i Venneberg Herred, under Hjøring Amt, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 19 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., Skovskyld 1 Td. 2 Fdkr. 3/4 Alb., tilligemed derunder henhørende, i Linderum Bye beliggende, Steder, Linderum Vandmølle, af frie Hovedgaardstaxts Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr., og en Bondegaard af Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., samt 5 Huse, tilsammen med Jord, skyldende af Hartkorn 1 Td. 1 Fdkr. 2 Alb., stillet til offentlig Auction. Tirsdagen den 13de September førstkommende, Tirsdagen den 27de i samme Maaned, og Onsdagen den 12te October derpaa følgende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Gange paa Tingstedet her i Byen, og den sidste Gang paa Linderumgaard selv. - Eiendommen ere, som bekjendt, gode, Hovedgaarden tildeels omgiven af Skov og en skjøn Have med mange Frugttræer. Med Betalingen af Kjøbesummen kan ventes billige Vilkaar. Auctionsconditionerne blive forinden Auctionen til Eftersyn paa Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, samt hos mig. Dette vorder saaledes til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning, samt i Overeenstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjort. Hjøring den 8de August 1825. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Tyrkiet. Siden den 6te Juli paastaae de sig i Constantinopel opholdende Grækere at have havt gunstigere Efterretninger fra Grækenland, som og bekræfte sig ved Consulatberetninger fra Syra af 23de og 25de Junii. Efter disse havde Kolokothron ødelagt sine egne Besiddelser paa sit Tilbagetog til Kalabrita. Der angreb han Ægypterne og tilføiede dem et betydeligt Tab. Græske Efterretninger anføre endvidere, at Kolokothrons Skarer efter denne Fægtning fra alle Kanter forstærkes, og opgive endog ikke det Haab, at Jbrahim Paschas dristige Foretagende vil ende med hans fuldkomne Undergang. Fra Triest meldes at 27de Juli, at der ikke er noget usandsynligt i, at Jbrahim Paschals Marsch til Kalabrita fra Nauplion eller Argos, hvor han skal have mistet 800 Mand, kan have bevirket, at han er bleven indsluttet og afskaaret fra sine Forraad og Skibe i Modon. J Begyndelsen havde Kolokothron henimod 8000 Mand hos sig, og Resten af denne Magt var det formodentlig, som forfulgte Jbrahim i Bjergene; Kolokothrones Søn, Jeneas, blev nu afsendt med 3000 Mand, for at have et Øie med Patra og at forhindre at de der liggende Albanesere ikke kunde forene sig med Jbrahim. Dersom nu en ny Skare har kunnet afskjære Paschaens Forbindelser, saa kunde han i et Land, hvor hans Cavallerie er ham til ingen Nytte, meget let blive omringet. Denne ny Skare maatte da være de krigerske Mainotter eller Lakonier, som en Tid lang have været uvirksomme. Der var nemlig opstaaet Tvistigheder mellem deres Overhoved Petrobeis og den helleniske Regjering. Jbrahim havde tilbageholdt som Gisler Petras Søn samt Høvedsmanden Jatrakos, der havde stor Jndflydelse i Misitra, indtil Grækerne vilde udlevere ham begge de mod Capitulationen ved Nauplion, tilbageholdte Paschaer. Petrobeis anførte: at han var Overhoved i Maina, og aldeles uafhængig, og at hans Ærgjerrighed ikke bød ham at ønske mere. For Religionens Skyld og til sine Brødres Bedste havde han taget sig af Nationens Sag mod sin egen Fordeel; han havde opofret en Broder og to Sønner, og havde saaledes nu kuns to tilbage. Han anførte endvidere, at hans Søn og Jatrakos have viist saamegen Tapperhed og have saamange Fortjenester af Fædrenelandet, at de dog vel vare saameget værd som to Paschaer. Regjeringen svarede: Byttet var ikke lige og kunde ikke finde Sted; da understøttede Mainotterne deres Overhoved og Petrobei erklærede, at han vilde forholde sig uvirksom, indtil Man udleverede ham hans Søn og Jatrakos.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Man maa haabe, at Regjeringen har havt saamegen Forstand, at den har opfyldt hans Forlangende. - En Skibscapitain der i 34 Dage er kommen fra Constantinopel til Triest, har udsagt Følgende: at han blev den 14de Juli ved Carigo visiteret af 5 græske Brigger under Tombassisbefaling, og denne havde givet ham den Forsikkring, at Jbrahims Armee i det Jndre af Morea var tilintetgjort og at han selv var i græsk Fangenskab. Dagen derpaa traf han et østerrigsk Skib, som kom fra Kalamata og seilede til Corfu, der bekræftede denne Efterretning og tilføiede, at Jbrahim var tagen til Fange i Korinth. Den 23de Juli kom endvidere et Skib fra Constantinopel til Triest, der medbragte den samme Efterretning. En østerrigsk Brig, som er kommen fra Taganrog til Livorno har der meddeelt den Nyhed, at han den 2den Juli havde hørt en temmelig stærk Canonade omkring Hydra. - Den 4de blev han vi siteret af et græsk Krigskib, som sagde ham, at hine Skud havde været Glædeskud over, at der var indløbet Efterretning, at Jbrahim var slagen med sine Tropper, og han selv taget til Fange.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Blandinger. Efter en Reisendes Udsagn, som var med den franske Flode i Modon og Kalamata, bestod den ægyptiske Hær paa Morea i Juni Maaned af 12000 Mand Jnfanterie, 2000 Mand Cavallerie og 2 Compagnier Sapeurer med 2 franske Jnstructeurer. Armeen var vel bevæbnet og forsynet med alt. Ethvert Jnfanterie-Regiment havde ligeledes to franske Jnstructeurer. Af disse befandt der sig ialt ti ved Hæren og i det hele tredive europæiske Officerer. De fire Jnstructeurer af første Klasse erholde 20000, de af anden Klasse 1500 ægyptiske Piastre maanedlig, samt de nødvendige Rationer for dem selv, deres Betjente og en Hest. De øvrige Europæere ere Læger, Chirurger o. s. v.;der er en Englænder, en Tydsker, en Corsikaner og adskillige Jtalienere iblandt dem, og omendskjønt de ikke have antaget den tyrkiske Religion, saa have de dog alle tyrkiske Navne og klæde sig paa tyrkisk Facon.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Den 2den August ere de 6 Gripsholmske Sæbe, Vitriol, Viinædike= og Farve=Fabrikker ved Stockholm, tilligemed en kongelig Lade, fyldt med Høe, blevne et Rov for Flammerne. Tabet anslaaes til adskillige 100000 Rdlr. Disse Værker tilhørte et Selskab, hvoriblandt den berømte Professor Berzelius befinder sig, der, som Man forsikkrer, næsten havde indskudt sin hele Formue.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Ved nogle Arbeideres Uforsigtighed i tvende Skove i Norge, er udbrudt en hæftig Jldebrand, hvoraf den ene allerede har vedvaret i 18 Dage. Man kan neppe gjøre sig et Begreb om det frygtelige Syn det foraarsager, at flere med Træer begroede Bjerge staae i lys Lue.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Den bekjendte Statsraad Thaer har i Aar for første Gang ved offentlig Auction solgt de af hans Skæferie udsatte Faarcreature. Den bedste Væder blev betalt med 510 Rdlr., og Kjøberen skal siden efter have sagt, at han havde Ordre at gaae til 850 Rdlr.; flere Vædre bleve opdrevne til over 300 Rdlr. - Gamle Moderfaar hvoraf, endog med en god Pleie, kuns kunde ventes et Lam, gik i 27 Rdlr., yngre, hvoriblandt flere havde kjendelige Feil, 30 Rdlr., alt i Courant.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-20
Verdensomseileren Bougainville kjørte en Morgen, over de elysæiske Marker i en Postchaise, og saae der een af sine Venner spadsere i en af Allerne. Han kaldte paa ham og indbød ham til at ledsage ham til Versailes, hvor han tog hen til en lille Frokosttour. Hans Ven modtog Jndbydelsen, under den Betingelse at han kunde være tilbage i Paris Kl. 4, hvilket Bougainville forsikrede nok skulde skee. De kom til Versailes, men Postkarlen blev ved at kjøre videre. "Hvad skal det betyde?" udbrød den mod sin Villie Reisende, hvorfor holder han ikke?" Bryd Dig ikke om det; vi skal blot en ti Miils Vei længer: jeg er buden til Middag hos en god Ven; Du skal see hvor hjertelig velkommen Du der vil være." - Hans Ledsager begyndte at storme og bande. - "Det hjelper ikke, min Ven!" sagde Bougainville, "Du maa spise med mig, til Middag hvor jeg har sagt, og saa reise vi videre. Jeg skal sige Dig det ganske oprigtigt, jeg har Forretninger i Brest, og det kan ikke nytte Dig, at Du siger Nei, Du maa følge med mig." - Opbragt over det Puds, han havde spillet ham, rasede Vennen som en Afsindig. Uden reent Linned eller andre Klæder end han bar paa sig, kunde han umuligt tage til Brest. Bougainville søgte at stille ham tilfreds og tilbød ham Halvdelen af sin egen Garderobe. Da han endelig saae, at al Modstand ikke vilde frugte, blev den Utaalmodige endelig roligere. De kom til Brest. "Hør, sagde Bougainville, jeg har et Skib her, som hører mig til, lad os gaae ombord, og see os lidt om paa det!" Hans umistænksomme Ledsager fulgte med. "Hør nu, min Ven!" sagde Bougainville, da Mandskabet lettede Anker, "jeg vil tilstaae Dig den rene Sandhed; jeg er just iffærd med at gjøre en lille Reise omkring Verden, og Du maa følge med mig. Du skal have alle mulige Beqvemmeligheder, og faae Alt som Du vil have det, men følge med skal Du." Hvad var der at gjøre. Hans Ven havde ikke Magt til at afslaae Tilbudet; og hans Morgenpromenade i de elysæiske Marker, blev forlænget til en Verdensomseiling.