JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
J denne Tid har Hr. Kiøbmand N. Odde kjøbt Hr. Gestgiver Krøyers Gaard beliggende paa Byens Torv, for den Summa 14,000 Rbd. N. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Da Paverne under den Lutherske Reformation stedse havde søgt Udflugter, og vilde have den saa ofte bebodede Kirkeforsamling snart paa et Sted, snart paa et andet, kom den endelig sammen i Crient den J den Anledning sagde Lu 13de December 1545. ther: "Paven pleier at slæbe om med os, som en Kat med sine Killinger."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Rødbye, den 9de December. J disse Dage, altsaa midt i Vinterens Hjerte, blev fra Holsteen sendt her til Landet, med en aaben Baad et Qvindemenneske med 3 smaae Børn, hvoraf de 2 vare Tvillinger og 17 Uger gamle og det 3die ikke over 2 Aar. Følgen af denne Reise var, at en af de smaae Børn strax døde ved Ankomsten hertil og skal begraves i Morgen. - Hvorledes Vedkommende ellers tør tillade sig en saadan Umenneskelighed, kan ikke forklares, med mindre man vil antage, at man i Holsteen ikke handler efter Religion, Følelse og Love, men troer, at et besovet Qvindemenneske og 3 uægte Børn ere at ansee som ingen Ling!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Ved sidste Folketælling fandtes her i Rødbye 950 Mennesker, og i Ringsebølle Sogn 132, tilsammen i begge Sogne: 1082.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
J afvigte Kirkeaar ere her i Rødbye copulerede 10 Par. Fødde af Mandkjøn 28, af Qvindekjøn 24. alt 52, hvor blandt 2 uægte Drengebørn. Døde af Mandkjøn 12 af Qvindekjøn 10, ialt 22. Jblandt de Døde vare 3 duknede, de 2 paa Sogn i et stormende Veir, og den 3die, som var et Barn, i en Møddingepark Altsaa 30 flere fødde end døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
J Ringsebølle Sogn ere copulerede i Par. Fødde af Mandkjøn 3, af Qvindekjøn 1, ialt 4 – ingen uægte. Døde 3. Altsaa kun 1 mere fød end død, J Jversens Avis læses under Jndsendt følgende: J Anledning af, at der nu tales og skrives saameget om det Uforholsmæssige i vore staaende Udgivter ved Papiirpengenes forbedrede Værd, f. Ex ved Folkeløn og andet, ligesaa ved Arbeide man lader forfærdige, – var det snart rimeligt og raad ligt, at rette sig, ligesom nu i Jydland er brugeligt efter de Priser der vare gængse for disse Ting da vore Penge vare lige med Courant, og enten betale i rede Sølv, naar man havde det, eller i Sedler efter Dagens Cours, saa var ingen narret paa nogen Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
J Hr. Thieles Prøvet af danske Folkelagn" læses endvidere følgende gruelige Historie, fortalt af en gammel Kone, om Kjøbenhavns Bolde: "Den Gang man for mange Tider siden vilde sætte Vold om Kjøbenhavn, fant den uden Ophør, og det var ikke gjørligt at faae den til at staae fast. Da tog de et lidet uskyldigt Pigebarn, latte hende paa en Stoel ved et Bord og gav hende Logetøi og Mundgodt. - Og medens hun fad og legede og gjorde sig tilgode, opbyggede tolv Murere en Hvælving over hende, og da den var fuldført, kastede de andre ved Musik og klin gende Spil Bolden derover. Derfor skal den nu være urokkelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 9de December. J Dag solgtes ved Auction paa Børsen 4 Caperobligationer a 1000 Rbd. S. V. og 4 dito a 500 Rbd. N. V. for 89 1/2 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V. En Depositocasseobligation paa 5700 Rbd. for 87 1/2 Rbd. N. B. pr. 100 Rbdlr. S. V. (Alt foruden 7 PC. Omkostninger.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
(Af Dagsposten.) Kjøbenhavn, den 8de December. Fra Pil kan meldes under den 25de November at det danske Skib Margaretha Benjamina, fra Kjøbenhavn, bestemt til Petersborg med 300 Fade Rom o. s. v., er den 22de November strandet i Nærheden af Pillau, og inden een Times Forløb aldeles søndersplittet. Jkkun Styemanden og een Matros ere reddede. Capitainen Jens Olsen der ogsaa eiede Skibet, og 11 Matroser og Passagerer, ere ved denne ulykkelige Begivenhed omkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Justitsraad og Overretsassessor Stephan Jørgensen, i Viborg oplyser nu selv i Viborger Samler, at han nedstammer ikke fra Luthers Hustrue, men fra selve Luthers Moder, Margaretha Lindemann, efter et hændehavende authentisk Document.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
(Af Hempels Avis.) Odense, den 5de December. At Kirkegang her ikke er i Aftagende, kan sluttes deraf, at ved Auctionen i Gaar blev givet 480 Rbd. N. V. i Jndfæstning af et enkelt Pulpitur i øverste Række paa den Nordre Side overfor Prædikestolen, hvoraf desuden skal svares 6 Rbd. S. V. aarlig Leie til Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Natten imellem Onsdag og Torsdag begyndte det her med en haar, Frost, som endnu vedvarer med østlig Vind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
(Af Randers Avis.) Randers, den 3die December. Af Guden aars berømte Lax er alt nogle fanget, men endnu kun saare faae, hvorfor de ogsaa ere dyre, og betales med 2 Rbd. Pundet friske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Af Konstnere har her i denne Tid været og ere Adskillige, hvoriblandt det Steinerske Skuespisterselskab, som gjor sig megen Flid for at fornøje, og Mechanicus Joseph Hoffmann fra Brünn, som ved sine Konster saa meget behager Tilskuerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Aalborg, den 29de November. J det urolig Veir i denne Tid ere adskillige Skibe forliste paa Nordkysten saasom: en Preusser med Pibestaver m.m. ved Kyvl en svensk Slup med Jorn ved Franumstrand, en kobberhudet engelsk Brig fra Riga til Lissabon med Havre ved Klitmøllen og desuden en gammel svensk Skude med Ærter fra Riga, sunket i Nordsøen, og Folkene (fire Skippere) indkomne til Nordstrand. Den for nogen Tid siden ved Holmen (Hanstedstrand i Thy) forliste engelske Brig med 12 Heste, var fra Bridlington, bestemt, ikke til Rusland, men til Hamborg, hvorhen Hestene, som udgjorde Briggens hele Ladning, ogsaa ere sendte land vers. Braget er allerede solgt. Paa Skagen skal, efter Bere ning af igaar ankomne Skagboere, ingen Skibbrud have fundet Sted i denne Tid, som Rygtet ellers gik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Torvepriser i Kjøbenhavn den 6te December. En Tønde Hvede 17 Rbd. a 20 Rbd. En Tønde Rug 14 Rbd. 4 Mk. a 16 Rbd. En Tønde Byg 8 Rbd. 5 Mk. a 9 Rbd. 1 Mk. En Tønde Havre 6 Rbd. a 6 Rbd. 2 Mk. En Tønde Ærter 13 Rbd. a 15 Rbd. Et Liispund røget Flæsk 6 Rbd. a 7 Rbd. Et Liispund gronsaltet Flæsk 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. 2 Mk. Et Pund Emer 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. En Snees Æg 7 Mk. a 8 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Anecdoter. En Mand, der var til Aarene, men næsten aldrig havde været syg, blev sengeliggende. Da han aldrig havde spurgt nogen Læne til Raads, saa holdt det haardt, at bringe ham til at sende Bud efter een Endelig gav han efter. Lægen kom den første Dag og forordnede nogle Pulvere, Dagen derpaa en Mixtur, den tredie Dag Piller og den fierde Dag et Afførelsesmiddel Da han den femte Dag kom igien forlangte han at see Virkningen af den sidste Medicin. Den Syges Tjener bragte et Kar, hvori han havde kommet alle Medicamenterne tilsammen. "Seer De nu vel sagde Lægen, hvor nødvendig det var, at De blev frie for alt dette Naar Dehavde beholdt det i Livet, hvad havde det ikke kunnet have havt for onde Følger. – "Af den Mening har jeg altid været svarede den Syge, derfor har jeg ikke heller taget noget ind deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Den 9de December solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 25 Rbmk. 4 s. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 106 pr. 100. Obligationer (uden Rente) 93 1/2. - Norske Rigsbanksedler Norske Speciesedler 18. - Svenske Sedler 7 Mk. - Disconto 8 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Bekjendtgjørelser. Chinesisk Soja, Karristof, og Citroner bekommes paa Mariboe Apothek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
De af Omegnens Beboere, som afhenter, eller vorder tilstillet, Avisen her fra Addresse=Contoiret, vilde behage, snarest mueligt, at erlægge pr. Sæt 2 Rbd. 3 Mk. for sidste Halvaar. Ligeledes vilde de, som staaer tilbage med Betaling for Avertissementer etc. uopholdelig afgjøre samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Mariboe Addresse=Contoir, den 4de December 1817. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Auctioner. Da endnu intet Bud skeete ved 2den Auction over Capitain og Postmester von Bjerrings Gaard her i Byen, saa bliver bemeldte Gaard opraabt ved en 3de Auction, Tirsdagen den 30te December, om Middagen Klokken 12, paa de ved 1ste og 2den Aurkion oplæste Conditioner, undtagen at Betalings Terminen af 1262 Rbd. N. V. med Omkostninger er udsadt til Januarii Maaneds Udgang næste Aar. Nyested Byefoged-Contoir, den 6te December Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Mandagen den 15de December førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bortsælges ved offentlig Auction nogle Lam paa Knuhtenborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Førstkommende Torsdag den 18de bliver i Nyekjøbing paa Falster ved offentlig Auction bortsolgt en Rambuk, som tillige er indrettet saaledes at man ved den kan hæve de største Stene og Pæle af Vandet, og henflytte dem hvor man vil. Tillige bemærkes, at ovenmeldte Maschine, der er nye og som en brugt ved den nye Sundbye Broe, kan med liden Umage flyttes fra et Sted til et andet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Addresse-Contoiret anviser hvor en Bielæger Kakkelovn er tilkjøbs for billig Priis. Paa Addresse-Contoirzefaaes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Den lystige Lollænder eller nyeste Samling af noer somme Anecdoter, latterlige Tildragelser, skjemtsomme Jndfald, findrige Fortællinger og vittige Svar. Samlet, forlagt og trykt af C. F. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-12
Andet og forøget Oplag. De vig igste indenlandske Tildragelser, og de mærkeligste Personers Levnetsbeskrivelser fra de ældste Tider til vore Dage. En Læse- og Lærebog i Fædrenelandets Historie, for Begyndere og Ustuderede, ved E. Munthe, Rector ved Latinskolen i Nyborg. Kbh. 1817. 4 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
11te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 97. privilegerede. Kongelig Sie Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 16de December 1817. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Slagelse Avis.) Spanien og Sydamerica. (Fortsat; see No. 95.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Vi have talt om at Admiral Louis Brion, som havde blokeret Cumana med den republikanske Flaade var afseilet til Orinoco for at understøtte Bolivars Plan at erobre Gulana; denne Mand er en meget riig Franskmand, som er etableret paa den hollanske vestindiske Øe Curassad; han har med stor Virksomhed arbeidet paa at organisere en Marine, har oprettet en Navigations-Skole, anlagt Dokke og Arsenaler, og lader et Corps Marine Soldater organisere af sin første Adjutant, Oberst-Lieutenant Jackson. Hans Søemagt bestaaer af Briggen JndigLibre, 9 Skonnerter: Marino, Plar, Guerrera, Jo ven, Adele, Canejo Juneal, Autora, Maria, af Sluppen Manico, 3 Felukker og 6 Galaner paa 60 til 120 Aaree, ialt 20 Krigskibe, som alle ere godt armeerede og bevæbnede. En Brig og to Skonnerter ligge paa Stebelen, Skonnerten Josephine bliver repareret i Hayti, en meget god Brig og en Corvette paa 30 Kanoner ere tilkjøbte af Admiral Brovn, to Krigskibe, tilhører Republiken Buenos Ayres ere desuden stødte til denne Sømagt. Brion har ogsaa Fortjeneste af at han har bestræbt sig for at standse Jnsurgenteapernes uregelmæssige Krydstog, saaledes udstædte han den 11te December i Fjor en Proclamation, dateret fra Skonnerten Maribo i AuCoyes paa Hayti, hvori han opfordrer alle Republikens Skibe, hvad enten de ere gemerede eller ikke til at indløbe i en Havn i Benezuela, for at modtage nye Forholdsordrer. Det Skibsmandskab, som ikke adlyder denne Opfordring trues med Døden, ogsaa opfordrer han i samme Proclamation alle Commanderende over Krigskibe, som tilhøre de Nationer, med hvilke Republiken Venezuela har Fred, at opbringe efter den 10de Februar ethvert Skib, som tilhører denne, og som ikke ved at forevise nye Skibs papirer kan godtgjøre at have efterkommet denne Proclamations Jndhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
J Slutningen af f. A. havde Brion med 7 af sine Goeletter, norden for St. Martha en haardnakken Fægtning med de to spanske Krigskibe Brigantinen, Jntrepide, Lieutenant Don Rafael Jnglesig og Goe lette Rito; Lieutenant Matteo Ocampo; begge de spanske Anførere bleve dræbte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Jfølge andre Beretninge skal Brion ikke selv være afseilet til Ormoco, men blot have afsendt en Deel af sin Flotille dertil til Bolivars Understøttelse, som klagede over at Spanierne havde Overmagten paa Floden ved sit større Antal af Krigskibe, hvilke de betiente sig at til at indpakke og bortføre deres Effecter og Rigdomme i Gulana. Brion selv derimod skal med sin Flode være afseilet til Nordamerika for at understøtte en høist besynderlig og mærkværdig Expedition, som den bekjente Jnsurgent General Mac Gregor foretager sig; denne toppre Jrlænder, som havde commanderet Jnsurgenterne i Venezuela indtil Bolivar paatog sig Over Commanden, afreiste til Nordamerika, langtfra ikke, som man havde foregivet, fordi han var bleven uenig med de andre Generaler; men for at hverve Tropper og tilveiebringe nye Understøttelser i dette Land; han begav sig til Staden Charlestown i Sydearolin, hvor det lykkedes ham saa godt at han i Juni kunde afseile derfra med en Mængde Frievillige for at agere mod Spanierne; men istedet for at seile dermed tilbagetil Venezuelo saa besatte han pludselig Øen Amalin, som ligger ved den nordøstligste Kyst af Øst Florido, ligefor Mandingen af Floden St. Mary, som adskiller dette Land fra den sydligste nordamerikanske Stat Georgien; og hvorfra han truede at ville angribe og bemægtige sig den spanske Hovedstad i Øst Florida, St. Augustin. Spanierne blev forfærdede over dette nye Angreb, og afsendte strax 7 Skibe fra Havannah til Stadens Undsætning. (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Randers Avis.) En polsk Armees Udseende i Begyndelsen af det attende Aarhundrede, skildret af Johannes Retzow, Secretair hos Kang August af Polen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Fra Modets Side ere Polakkerne ikke slettere Soldater end deres Naboer, dog maae de altid komme til fort, ligesom de i Krigen fra 1700 til 1709. overalt laae under, saalænge deres Armee har det Udseende, den havde i ovenanførte Tidsrum, saalænge de i Øvelse og Krigstugt staae tilbage for deres Naboer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Efter at Kong August af Polen forgjeves havde underhandlet med Kong Carl den Tolvte af Sverrig, om Fred i Foraaret 1700 saae han, at Alt vilde komme an paa Vaabnenes Dom, han lod derfor udgaae befalinger, at Kronteopperne og Pospolitenskulde samles inden Maji Maaneds Udgang i en fast Stilling vesten for Barschou. En stor Deel blev ude, og med dem som kom, var Kongen ikke bedre tjent end med dem, som bleve ude, som jeg (Retzov, som Øienvidne har seet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Den 30te Maj bleve Tropperne mynstrede. De havde ikke engang den Ærbødighed at staae i Gevæhr, da Kongen kom i Leiren, som mere lignede en Markedsplads, end en Leir. Kongen maatte ved Bud lade enhver Adelsmand fremkalde med sine Folk, inden de vilde komme. J Følge Rigsdagens Beslutninger skulde Rytteriet have graae Mondur og Fodfolket blaae, men det mindste Antal havde Uniform; enhver Adelsmand have sine Folk klæde, som han selv syntes, en stor Deel var endog draget i Krigen i deres sædvanlige Arbeidsklæder. Da alle de ankomne vare talte, beløb de sig til 4200 til Hest, og 7600 til Fods. Nu kom det vanskeligste Arbeide, de skulde inddeeles i Regimenter, thi til Leiren vare de komne i uordentlige Flokke. (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Børsenh. og Polit. Journ.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Storbrittannien. Den Kongelige Familie tæller endnu 14 Personer, til hvilke Thronfølgen kan gaae over, men de ere alle uden Børn; det er derfor muligt, at den kan uddøe, hvorved Thronfølgen kan gaae over til en anden Linie, hvilket eengang har været Tilfældet ord Dronning Annas Død. J et saadant mueligt Tilfælde, er det danske Kongelige Huus et af de nærmest berettigede til Thronen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Tydskland. J det Churhessiske stiger Krigskunsten. – Efter en churfyrstelig Dagsbefaling skal Militairets Haarpiske i Fredstider holde femten Tommer i Længden og Corporalernes Stokkebaand være af samme Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
J Frankfurt er et Skrift af Dr. Morten Luther, til de som drive Aagre, taget i nye Erindring; og følgende Linier deraf bevise, hvor klart denne Mand i det 16de Aarhundrede, ogsaa i denne Henseende saae: "Spørger man mig, siger Luther hvorpaa jeg kjender en Aagrer, og hvem jeg dermed mener saa seer til de som i dyre Tider have Korn liggende, hvorledes de glæde sig over andres Nød, og juble naar Kornpriserne slige; men harme sig, naar Kornet derimod bliver bedre Kjøb; endog saa, at nogle af dem hænge sig derover, og saaledes tilføie sig selv den fortjente Straf. Saadanne Aagtere og Gitshalse ere leedere end Dievelen selv. Enhver maae korse sig for saadanne, og troe, at Tyrker og Hodninger ere Engle imod disse. Slig ikke til din Undskyldning, du Blodsuger, at de Rige kan taale den Dyrtid som du forvylder. Men betænk, hvor skal den Fattige, som neppe har en Gylden om Ugen at fortære, og har dertil som oftest Stuen fuld af Bøin, faae Brødet fra? Hvorledes vil denne betale det Brød, som din Aager har bragt i saa høi Priis, Have J Angrere, ved eders afskyelige Gierrighed, ikke bragt det saa vidt, at den Mand som før kunde ernære sig ved hundrede Gyldens aarlig Jndkomst, nu ikke kan lede af 200 Ligemeget hvor Angrerne ere, i Leipzig, Augsburg eller Frankfurt, de ere Alle lige gode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Adskilligt. Prindsessen af Wallis feirede den 4de November, (to Dage for sin Datter Prindsesse Chaelveres Dod) sin Fødselsdag i Pesuro, blandt andet ved en komisk tyrkisk Ballet, hvori hun selv spillede Hovedrollen. Dette Aars Viinhøst har i Egnen ved Bourdeaux været meget maadelig, saa det af de Vine, hvoraf der for havdes 100 Fade, kun i Aar haves 15.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 15de December. Til Provindsialbogsamlingen her i Mariboe er i denne Tid foræret: 1) Prædikener, udgivne med Hensyn til Reformations-Jubelsesten i Aaret 1817, af H. G. Clausen, Professor, Stiftsprovst i Siellands Stift, og Sognepræst ved Frue Menighed, Meddirecteur ved det Kongelige Pastoral- Seminarium, Medlem af den Kongelige Direction for Almue, og Borger-Skolevælenet i Kjøbenhavn, Ridder af Dannebrogen. - Kbh. 1817. 2) Apologet ecclesiæ christianæ ante theodosianæ, Platonis ejusque philosophiæ arbitri. Disquisitio philosophico-theologica. Auctore Henrico Nicolao Clausen, philosophie Doctore Hauniensi. Havniæ anno festi secularis tertii post reformationem ecclesiæ per Mart. Lutherum peructam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Natten imellem den 15de og 16de denne Maaned er ved Jndbrud paa den Kongelige, Amtstue her i Mariboe bortstiaalen 120 Rbd. og endeel Qvitteringer. Cassen, hvorudi ovenmeldte Sum laae opbevaret, fandtes om Morgenen den for Nørrehauge og Qvitteringerne i det saakaldte Klostervænge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
J Aftenposten læses en Skrivelse fra en rig Enke som frier til en ung rask Mand og eier selv en Capital paa nogle tusinde Rigsbankdaler, der staae i hendes Mands Fabrik næstefter femte Panterettighed. Under Overskrivt: Et Feilgreb af rigtigt Brød material læses et Vers i Politievennen som ved kommende Bagere maa søge at fralægge sig, da det nemlig hedder: Udi vort Kjøbenhavn der findes Bagere, blandt dem, der Brød for brave Sømænd bage, som og lidt Kattesk, imellem Melet tage o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Kjøbenhavns Skilderie.)Man har sammenlignet Østergaden i Kjøbenhavn med Parises Palais royal og Londons Bonstreat, og virkeligen har denne i Henseende til Boutikernes Antal stor Lighed med samme. Der gives ikke mange Ting, der jo kan faaes der i de mangfoldige Bouriker, og de have tiltaget i saadan Grad, at ingen der har kjendt denne Gade for 25 Aar siden og ikke seet den siden, vil kunne gjøre sig nogen tydelig Forestilling derom. Allene af Silke= og Hosekræmmerboder, findes paa begge Sider omtrent 40, saavel i Stue etager som i Kieldere. Foruden disse fildes her 6 Modehandlerboutiker, to Konsthandelboutiker, to Jen kræmmere, to Apotheket, fire Boghandler og Bogbinderboutiker, fem Skomagerboutiker, fire Restaurateurer, tre Guld Sølv og Gallanteriehandlere, adskillige Urteboder, foruden en Deel Frugthandlere etc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
En Gaard eller et Huus paa Østergade maa betragtes som en ikke nanseelig Jndtægtskilde, og det er vist, at Gaarden paa Hjørnet af Steegaden og Amagertorv, hvori det allene findes 7 Boutiker, indbringer mere end mangen liden Herregaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Man paastaaet, Kjøbenhavs Befolkning har i de sidste Tider tiltaget saa meget, at denne Stad nu tæller 120000 Jndbyggere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Dagsposten.) Kjøbenhavn, den 13de November. Efter Breve fra Deal af 28de November er den danske Brig Haabet, bestemt til Messina og ført af Capitain Jens Nielsen Holst, der indkommen. Den 26de November havde Skibsmandskabet, paa Høiden af Beachy Head, kastet Capitainen og Styrmanden, overbord. Paa Skibet er nu en engelsk Vagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
Jfølge andre Efterretninger havde Mandskabet først dræbt Capitainen og Styrmanden, der skal have væ rets hans Søn, inden de kastede dem i Søen. Den anden Styrmand havde de skjænket Livet, under den Forpligtelse, ikke at røbe Misgierningen og sætte Skibet paa Grund ved den hollandske Kyst, da de ville bemægtige sig den bedste Deel af Ladningen. Men denne Styrmand sprang i Lotsbaaden fra Deal og frelste sig. Han angav strax Forbrydelsen. Hele Mandskabet er bragt ombord paa den engelske Fregat Severn. Den store Gevinst 50000 Rbd. Sølv, af Kjøbenhavns Classelotteriets anden Afdeling for dette Aar hvis 5te Classes Trækning er begyndt i Mandags, er kommen til Heide i Holsteen og den næst efter paa 25,000 Rbd. Sølv, til Flensborg. Af de 12,000 Lodder, hvoraf dette Lotterie bestaae, er kun Halvdelen af at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-16
(Af Hempels Avis.)¬ J Kjolstrup Hospital ved Kjerteminde lever en Kone, ved Navn Johanne Kirstine Andersdatter, som efter eget Foregivende skal være født og døbt i Odense medio August 1709, altsaa nu over 108 Aar gammel. Hun blev givet 32 Aar gammel, levede i Ægteskab i 40 Aar og har nu været Enke i 36 Aar. – Hun har sine Sandsers fulde Brug og kan endnu ved Sommerstid gjøre halve Miles Fodvandringer i Omegnen. Hendes Hukommelse er især beundringsværdig og hun erindrede sig endnu tydelig mange Ling fra sin Ungdom og første Tjeneste, som var paa Thorseng Slot.