JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1812-07-27
No. 1 er en Note fraudenlandsministeren, (Hertugen af Bassano) til den russiske Kantsler, Grev v. Romanzow, dat. Paris 25 April 1812. Ministeren gaaer ud fra, at da Keiser Alexander, efter det ham egne Skarpsind og ophøiede Tænkemaade, havde erkjendt Nødvendigheden for den nærværende Generation af uindskrænket Frihed i Nationernes Jndustrie og deres Flags Uafhængighed, hvilken Søefredens store Jnteresse udgjorde Tilfitertraktatens Grundvæsen, tilbød han den engelske Regjering sin Mægling, og hvis denne ikke samtykte Freden og erkjendte at alle Magters Flag maatte nyde lige og fuldkommen Uafhængighed paa Havet, forbandt han sig til, at gjøre fælleds Sag med Frankrig og opfordre Hofferne i Kiøbenhavn, Stokholm og Lissabon at lukke deres Havne for Englænderne, og erklære Engsand Krig, samt med Eftertryk at formaae hine Magter til at antage samme Grundsætninger. Keiser Napoleon antog den russiske Mægling. England derimod svarede - med sit mageløs røverske Angreb paa Danmark. Da Rusland derpaa havde erklæret England Krig og paa nye proklammeret den væbnede Neutralitet, udstædedes uden al SkyKonseilbeslutningerne. J Spanien betjente det sig af Sønnens Navn for at støde Faderen fra Thronen, som kaldte Frankrig til Hielp, og Krigen var her antændt. Saaledes var neppe et Aar siden Tilfiter=Traktaten forløbet, og allerede havde Begivenhederne ved Kjøbenhavn, i Spanien og i Konstantinopel samt de af England 1807 udstædte Beslutninger, bragt Europa i en saa uventet Tilstand, at begge Souveræner holdt det for fornødent at aftale med hinanden, og Sammenkomsten i Erfurt fand Sted. De fattede her deres Beslutninger over disse store Forandringer. Keiseren samtykkede at drage sine Tropper fra Preussen og tillod Rusland, ikke blot at besætte Moldau og Wallachiet, men endog at forene disse Lande med sit Rige.
Viborger Samler, 1812-07-27
Videre siger Ministeren, at Sverrig, Hollands og Hansestædernes Aabnelse af deres Havne eller utilladelig Handel med Fjenden paadrog det første Krig med Rusland og Tøbet af Finland, og foraarsagede de andres Jndlemmelse i Frankerig. - Midlertid forlod Rusland de Grundsætninger, det i Tilsit havde hyldet. Ved en Handelsukase til Fordeel for engelsk Handel under forstilt Flag havde det brudt Tilsiter Traktaten og siden bestandig heldet til hiint fordærvelige System. - J Anledning af Oldenborg som, ved Hansestædernes Jndlemmelse, nødvendigviis maatte, efter sin Beliggenhed, ogsaa forenes med Frankerig, som havde budet Skadesholdelse, saae man det Særsyn, at en Bundsforvante fremkom med Protestation mod en Bundsforvante, og paa en Tid, da næsten alle Frankrigs Armeer med Undtagelse af et Korps paa 40,000 Md.
Viborger Samler, 1812-07-27
Hamborg, som her var samlet for at forsvare Nordsøens Kyster og vaage over Roligheden i de nye forenede Lande, vare over Rhinen, Fæstningerne i Preussenkunsvagt besatte og Hertugdømmet Warschaus Tropper paa Fredsfod, gjorde nu Rusland Rustninger, der intet andet Øiemeed kunde have, end at skrække Frankrig, ved Op stillelse af en stor Magt, til at opofre Warschau forat hæve Misforstaaelserne angaaende Oldenborg. Hs. M. havde endnu troet at ende denne Sag ved et Forliig og udskrænket sig til følgende 4 Punkter: 1) Hertugdømme Warschaus Existence, hvilket var en Betingelse i Tilsitertrakten, men fra Aaret 1809 havde været en Foranledning for Rusland, at yttre en Mistroe, hvilken H.M. havde besvaret med al den Eftergivenhed som Venskab kunde fordre og Æren tillade; 2) Hertugdømmes Oldenborgs Forening med Frankerig, som var i Tilsttertraktatens Aandognødvendigi Krigen, med Engelland; 3) Den med hiin Traktat overeensstemmende Lovgivning angaaende Handel med engelske Vare og denationaliserede Skibe, og 4, de ved Ukasen i Decbr. 1810 trufne og at Handel imellem Frankrig og Rusland nedbrydende Foranstaltninger. Til disse Underhandlingers Fremmeiede Hs. M. at antage en Konvention, hvorved han forbandt sig til, hverken direkte eller inddirekte at begunstige noget foretagende med Warschau, som kunde sigte til Polens Gjenoprettelse; tilbød Erstatning for Oldenborg; vilde i Henseende til Handelen med engelske Vare stræbe at forene Ruslands Tarv med Kontinentalsystemet og i Henseende til Ukasen, at slutte en med begge Staters Jnteresse overeensstemmende Traktat. Alt var forgiæves og et Brev fra Keiser Napocon til til Hs. Russiske Maj, hvormed Grev Cernichew den 10de kom til Petersborg, og som atter sigtede til at aabne nye Underhandlinger, blev aldrigbesvaret.
Viborger Samler, 1812-07-27
Da Rusland saaledes aabenbar undveeg enhver Nærmelse, havde Keiseren, af oprigtig Lyst til Fred og for at spare Blod, henvendt sig til Engelland, bevæget hertil at sammes betrykte Tilstand; dog skeete dette ikke ved nogen til London afsendt Agent, men ved at afgive i aaden Søe til Kommandanten for Dover=Stationen en Skrivelse, hvoraf No. 2 er en Afskrivt. Rusland vilde da, haabede Keiseren, tage Deel i Resultatet af de Engelland gjort Forslag enten i Følge Tilsttertraktaten, i hvis Aand de vare, eller som Engellands Allierede. Til Slutning yttrer Ministeren sin Keisers Ønske, med Underhandlinger at forebygge blodige Begivenheder, hvilket allene vilde afhænge af det Russiske Kabinet. (Fortsættelsen følger i næste Avis).
Viborger Samler, 1812-07-27
Bekjendtgjørelser. Subskriptions-Plan Politie-Ret for de dansk norske Stater.
Viborger Samler, 1812-07-27
J et Verk under denne Titel agter Undertegnede at vise, Vore Loves Bestemmelser, Politievæsener betreffende. Det er bekjendt, at vor Lovgivning over denne Gienstand, er ligesaa vidtløftig som adspredt. Hensigten med dette Verk er at fremstille den i en videnskabeligen ordnet Form, saaledes at man under enhver Afdeling, til Ex. den om Fremmede, om Tjenestefolk, o. s.v. kan finde alle didhenhørende Lovbestemmelser samlede. Udgiverens nærværende Embeds Stilling ved Politie sætter ham i Stand til at kunne give, hvad der, Kjøbenhavn angaaende, maatte ved sammes Politiekammer, findes af utrykt, hvis Offentliggjørelse kunde interessere det Almindelige. Værkets Størrelse kan endnu ikke bestemmes med Nøiagtighed; kun dette lader sig allerede forudser, at det vil komme til at bestaae af flere Bind. Den første Deel skal tillige indeholde en Udsigt over Politie=Væsenets almindelige Historie over heele Europa fra de allerældste indtil de nærværende Tider, samt dets nuværende Forfatning i de Hovedstæder hvor det har naaet nogen Fuldkommenhed. Prisen bliver 16 s. for Arket; Subskribenterne tilstaaes de sædvanlige Fordeele og Planer erholdes hos Forlæggeren Boghandler F. Brummer. M. Hagerup.
Viborger Samler, 1812-07-27
Krigsraad, Sekreteer ved Kontoret for ankommende Reisende; Lærer ved Generalqvarteermester=Staben, og det danske Militair-Jnstitut. Korresponderende Medlem af den russisk keiserlige Lovkommission.
Viborger Samler, 1812-07-27
Subskriptions-Plan. Herr Professor Bruuns litterariske Arbeider ere nu blevne saa vanskelige at overkomme, at flere af dem blot nu og da kunne faaes paa Auctioner, hvor de endda sælges til høie Priser. Det vilde altsaa formodentlig ikke være Publikum ubehageligt, at finde det hele nogetsted samlet. Efter Overeenskomst med Forfatteren, af hvem jeg har tilkjøbt mig Forlags Rettigheden, indbyder jeg herved til Subskription paa Samlingen, der vil udgjøre 4 Bind. Prisen skal blive saa billig, som Tiderne ville tillade det, men dog ikke komme til at overstige 1 Mk. for Arket. For Tryk og Papiir skal bæres passende Omsorg, og skal udkomme det snareste muligt. Kjøbenhavn i Juni 1812. Fr. Brummer. Paa begge subskriberes i Viborg hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1812-07-27
Auction. Mandagen den 10de August Kl. 10 Formiddag og følgende Dage, holdes Auction paa Bretninggaard over afgangne Frue Etatsraadinde Albertins efterladte betydelige Jndboe, af Prætiosa, Guld, Sølv, Guld-og Sølvmyndter og Medailler, Kobber, Tin, Porcellin og Steentøi, Meubler, Sengeklæder, Drei ler og Lærreder i hele Stykker, Dækketøi med mere, hvorover trykte Cataloger beroer til Eftersyn: i Aarhuus hos Hr. Kammerraad Stokmann, i Randers hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff, i Horsens hos Klubvært Hr. Donnslund, i Fredericia paa Posthuset, i Viborg hos Hr. Kammerraad Just, i Ribe hos Gjæstgiver Hr. Ramsing, Varde hos Klubvært Hr. Sørensen, i Ringkjøbing hos Giestgiver Hr. Christen Høy Huusted, i Holstebroe hos Kiøbmand Hr. Niels Jacobien, i Lemvig hos Kiøbmand Hr. Andrup, i Odense hos Uhrmager Hr. Schmidt samt hos Landvæsens=Commissair Rosenvinge paa Breining. gaard, hvor tillige Vahrene ere til Eftersyn. Lysthavende indbydes herved til Møde. Ringkjøbing den 13de Juli 1812. Scidelin. Stærvbogaarden efter afdøde Selv-Eier Christen Christensen, i Nørbek, imellem Viborg og Randers stilles til Auction, næstk. 10 Aug Formiddag Kl. 9. Den har 6 Tdr. Hartkorn. Med Gaarden følger 8 Tdr. Rugsæd, 11 Tdr. Byg, 30 Havre, og 3 Skpr. Boghvedesæd, alt i bedste Grode, Tillige følger Høavlen, ppt. 35 Læs, og de fornødne Tørv, samt Gaardens Anpart i Nørbek Kirke med Konge- og Qvægtiende, og saaledes kan det samlet tiltrædes, naar Hammerslag ved Auctionen, er paafulgt. Strax herpaa, sælges Bæster, Fæhoveder, Faar, Vogne, Plove, Harver, og øvrige Avls=Redskaber, Sengesteder, og Sengeklæder, Kister, Linnet, indmurede Kobberkjedler, samt anden Jndboe. Auctionsstedet er Stervboegaarden, og Conditionerne kan forud erfares hos undertegnede Herredsfordg. Viborg, d. 18 Juli 1812. Dinesen.
Viborger Samler, 1812-07-27
Et lille Partie godt og sund Rug er at faae tilkjøbs hos underskrevne, det sælges i Tønder og Skieppeviis. Skive d. 20 Juli 1812. M. Møller.
Viborger Samler, 1812-07-27
En Dreng af honet Familie, som er vel ovet i Contoirforretninger, ønskes paa et godt Sted antaget som Skriverdreng. Kammerraad Just anviser det nærmere.
Viborger Samler, 1812-07-30
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1812-07-30
Krigsskuepladsen. Man skriver fra Wien 4 Juli "At det ikke lader som de russiske Generaler ere enige om Forsvarsplanen. General Barclay de Tolly, som staaer under den russiske Keisers umiddelbare befaling. vilde, at man skulle forsvaret de forreste Linier, og da først trække sig tilbage til Forskandsningen ved Duna, naar man havde vovet en Træfning og tabt den. Men hans Mening gik ej igjennem; man begyndte at trække sig tilbage, og de Franske fulgte dem i Halene.
Viborger Samler, 1812-07-30
Fra Warschau skrives den 13de Juli "Fra den russiske Hær desertere mange Polakker, da de ei skjøtte om at fægte imod deres Landsmænd eller Franskmændene. Conforderationen udstædte og den 7de d. M. en Opfordring til de i russiske Embeder staaende Militære og Civile, om at vende tilbagetil deres Fædreneland. Landdagen ere indkaldte at give Møde den 20de d. M. - Hs. M. Kongen af Sachsen har tiltraadt det polske Forbund. Adskillige polske Distrikter ligesaa. Ved Armeen er endnu intet senere forefaldet af Betydenhed - Man skrev fra Wilna den 2den Juli Hs. M. Keiser Napoleon befinder sig bestandig i den store Armees Hovedqvarteer. Jgjennem Staden marschere adskillige Korps som gaae fremad. Den franske Hær gjør adskillige Manøvrer som nøde Russerne til at forlade een Stilling efter en anden; de franske og Allierede indtage strax deres Plads. Haren er velforsynet med alt og der forefalde ingen Uordener. Kongen af Vestfalen, som den 6te Juli var brudt op fra Grodno, kom den 9de med det lette Rytteri i Egnen at Newogrodeck, og gjorde 150 til Fanger af Fyrst Bagrathions Korps. Blandt de paarussisk Brændse staaende Tropper, nævnes Baskinerne, som gaae Barbarer; de stiæle og plyndre, see græsselige ud og spise raat Hestekjød. Det preussiske Korps under General Kleist har i Samogitien taget adskillige Magasiner. - Høsten i Egnen ved Weichsel er falden riigholdig ud. Kornmarkerne skaanes paa det bedste.
Viborger Samler, 1812-07-30
Endnu den 8de Juli var det franske Hovedqvarteer i Wilna - Dantzigs Fæstningsværker udvides og dertil er beordrede 8000 Mk. fra Preussen - Keiser Napoleon har befalet at anskaffe 1200 Vogne til Transportvogne for Armeen. En saadan beslagen Vogn betales med 55 Rd. preussisk.
Viborger Samler, 1812-07-30
Paris 17de Juli. Hs. Hellighed Paven, som kom til Fontaine. bleau den 20de Juni, beboer der de samme Værelser, som da Han for 7 Aar siden var der. Ved Ankomstermodtoges Hs. Hell. af Hertugen af Cadore, Ærkebispen af Tours og Biskopperne af Nantes og Trier. De i Paris værende Cardinaler kom nogle Dage efter til Fontainebleau. Wilna, hvor nu det franske Hovedqvarteer er, ligger 224 franske Mile fra St. Petersborg og 212 Mile fra Moskau, 80 Mile fra Warschau og 455 Mile fra Paris.
Viborger Samler, 1812-07-30
Fra Bourdeaux meldes den 12te d. M. at man allerede der i Havnen har seet Skibe komme fra Sydfrankrig med Korn og Meel af dette Aars Jndhøstning.
Viborger Samler, 1812-07-30
Den 28de Juni havde man i Marseille en besynderlig Naturbegivenhed. Havet faldt pludselig i Havnen og Skibene stode Fare for at forgaae, da Vandet løb bort i stor Hast og man maatte slutte Havnen med en Jernkjede for at hindre dem fra at søge ud efter. Efter nogen Tid kom Søen med Brusen tilbage, gjorde de paa Grund staaende Skibe atter flot og oversvømmede Havnen. Vandet faldt dog snart. Man troer det staaer i Forbindelse med et Jordskjelv. Saaledes skeede det og der 1756, da Lissabon forgik ved Jordskjelv.
Viborger Samler, 1812-07-30
Fra Savona skrives den 1ste d. M. "De engelske Krydsere, nemlig Orlogskibet Leviathan, FregImperieuse og Casto og 1 Brig, forsøgte den 27de Juni at tage 20 Førselskibe som laae paa Rheden ved Alassio og Laigneglig. Engl. gjorde om Natten Landgang med 4000 Md. under en dygtig Jld af deres Skibes Skyts. Et Detaschement af det 52de Regiment modtog dem saa alvorlig, at de med Skamme maatte indskibe sig igjen, efterat have tabt 100 Md. Heltene hævnede sig paa en nedrig Maade ved at skyde paa Byens Huse. Underlieutenant Garnier faldt, truffet af en Kugle og et Bajonetstik.
Viborger Samler, 1812-07-30
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1812-07-30
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) London. Den i Nevgatte for demokratiske Yttringer i Marts arresterede Skribent Cobbets, er nu løsladt. Hans Venner have givet en stor Smans i Kron Tavern for at glæde sig derover.
Viborger Samler, 1812-07-30
Deres Majestæter Kongerne af Bayern og Wartemberg have meddeelt de russiske Gesandter FyrstBaratinsky og Hr. Alopæus junior paa Forlangende Reisepasse, og de agte sig nu til Rusland.
Viborger Samler, 1812-07-30
Hs. Maj. den franske Keiserinde kom den 14de Juli om Aftenen fra Würsburg til Maynz og ville næste Morgen reise derfra til Paris.
Viborger Samler, 1812-07-30
Den 9de Juni, imens den tyrkiske Sultan var i Statsraadet, blev ham atter født en Prindsesse, som kaldtes Mihrimah.
Viborger Samler, 1812-07-30
Pesten skal være udbrudt i Smyrna. Fra Jtalien meldes: J Neapel foregaae adskillige Arreteringer, som ere en følge af opfangede Papirer, hvilke fandtes paa et erobret sitiliansk Skib. Den 16de Juni havde en Jtaliensk Brig en heftig Kamp med en engelsk Brig ved Jndløbet til S. Tropiz. og den engelske Brig var nær ved at stryge Seil og Flag, da en Fregat kom den til Hielp, og tog den med sig paa Slæbetoug.
Viborger Samler, 1812-07-30
Den 14de Juli om Aftenen, Kl. mellem 7 og 8, kom Hs. Maj. Keiserinden af Frankrig til Frankfurt, hvor Hs. Maj. ikke opholdt sig længere, end medens friske Heste bleve forspændte.
Viborger Samler, 1812-07-30
Den 20de Juni kom Hs. Hillighed Paven, ledsaget af Ærke Biskoppen af Edessa og endeel sine HuusOfficiantere, til Fontainebleau. Hs. H. beboer samme Værelse paa Slottet, som for 7 Aar siden, og befinder sig ved Reisen ret vel.
Viborger Samler, 1812-07-30
J London havde man d. 6te Juni den Efterretning fra Nyeyort, at Præsidenten for de forenede Stater i Nordamerika har sendt et Budskab til Nationens Repræsentantere, og befalet, at erklære Hs. Brittiske Majestæt Krig. Over denne vigtige Gienstand blev raadslaaet inden lukte Dørte i Repræsentanternes Huus, og Krigs Erklæringen derpaa eenstemmig antaget." Vor Dags vigtigste Nyehed er altsaa at Congressen af Amerika har udstædt Kaperbreve og befalet Repræfalier imod England. Diplomatiske Underhandlinger. (forsat, ser No. 60) Nr. 2. Afskrivt af en Skrivelse fra Udenlandsministeren til den Engelske Statssecretair, Lord Cast. lereagh, Paris d. 17 April 1812.
Viborger Samler, 1812-07-30
Hoved-Jndholdet heraf er følgende: J de sidste 10 Aar ere indtrufne store Forandringer i Europa, der kunne ansees som nødvendige Følger af Krigen, imellem Frankrig og England. Samme Aarsag vil endnu frembringe mange Omvæltninger. Den egne Karakteer, Krigen har antaget, kan udvide og forlænge disse Resultater. Udelukkende og vilkaarlige Grundsætninger kunne allene bekjæmpes ved en Modstand uden Maal og Grændser. Skjønt Keiseren forgiæves har gjort Fredsforsøg og Forslag i Aarene 1805, 1808 og 1810, vilde han endnu engang søge at skjænke den lidende Menneskehed Fred og Roe, og foreslaaer derfor, da Halvøens og begge Siciliernes Anliggender synes de største Vanskeligheder, et Arrangement paa følgende Grundlæg: Spaniens Jutegritæt skulde garanteres; Frankerig frasagde sig al Udvidelse ud over Pyrenæerne, det nuværende Dynastie erklæredes uafhængigt, og Spanienregjeredes af en national Konstitution af Cor tre; ligeledes garanteredes Portugals Uafhængighed og Jntegritæt, det skuldt regjeres af Huset Braganze; Kongeriget Neapel forblev hos Kongen af Neapel, og Kongeriget Sicilien garanteredes det nuværende Huus Sicilien. Skulde nu dette 4de Forsig ligesom de forrige blive uden Frugt, saa havde Frankrig i det mindste en Trøst i den Tanke, at det Blod, som endnu skal flyde, allene vil komme over England.
Viborger Samler, 1812-07-30
Nr. 3. Afskrivt af en Notte fra Fyrst Kurakin til Udenlandsministeren. Paris den 18 (30) April 1812.
Viborger Samler, 1812-07-30
Efter at have viist Nødvendigheden af Preussens Uafhængighed af enhver politisk Forbindelse mod Rusland og at der maatte være imellem Frankrig og Rusland et neutralt Land, ubesat af begge Staters Tropper, opstilles som første Grundlæg for enhver Underhandling: formelig Forpligtelse at rømme aldeles de preussiske Stater, Formindskelse af Danzigs Garnison, Rømning af Svenskpommern og en Overeenskomst med Sverig til dets og Frankrigs giensidige Tilfredshed. Derimod vilde saa Rusland, (dog med de Neutrales Adgang til dets Havne) strængt overholde de i Følge Tilsiter, Traktaten givne Forbud mod Handel med England, komme overeens om et Licents=System efter Frankrigs Exempel, samt slutte en Tusk Traktat angaaende Oldenborg, og saaledes tage sin Protestation tilbage.
Viborger Samler, 1812-07-30
No. 4. Afskrivt af den engelske Stats Sekretair, Lord Castlerragts Svar paa Nr. 2. London d. 23 April 1812.
Viborger Samler, 1812-07-30
Førend Prindsregenten kan indløde sig i Erklæring paa de gjorte Forslag ønsker han Meningen bestemt af hine Ord: "det nuværende Dyngstie i Spanien erklæres uafhængigtos. v. Menes der ved dette Dynastie Broderen til den franske Regjerings Chef og ikke den retmæssige Souverain Ferdinand VII og sammes Arvinger, da var det mod Prindsregentens Troskabs-Forpligtelser, at antage noget Fredsforslag. J sidste Tilfælde derimod var det Hs. K. H. oprigtige Ønske at bidrage til Europas Rolighed i Forbindelse med sine Allierede. Uden at ville opholde sig ved unyttige Anmærkninger og Bebreidelser i Henseende til Biting, beraaber Lorden sig, til Englands Retfærdiggjørelse, paa dets Brevvexling i hine berørte Epoter, og forsikrer, at den brittiske Regjering, som oprigtig beklager den fordærvelige Karakteer Krigen har antaget, ikke kan tilskrive sig Skylden for samme; men at det meget mere en dens meestlevende Øske, være sig i Fred eller Krig med Frankrig, at see Nationens Forhold til hin anden tilbageført til de liberale Grundsætninger som i alle forrige Tider have været brugelige."
Viborger Samler, 1812-07-30
Nr. 15 er Afskrivt af et Brev fra Hertugen af Bassano til Fyrst Kurakin, Thorn den 12 Juni 1812. Efter Slaget ved Austerlitz, hedder det heri, da den Russiske Armee blev omgaaet efter Slaget ved Friedland, hvor den tilintetgjortes, viiste Hs. Maj. sin Agtelse for denne Armees Tapperhed, for den Russiske Nations Storhed og dens Keisers Karakteer. J Betingelsen, om Preussens Rømning saae Keiseren en bestemt Vægring for at underhandle; man vilde endnu gjerne troe, at Ambassadeuren var gaaet udenfor finJnstruktioner, og lod derfor hans 3 Gange (den, 7de 11 og 24 May) gjentagne Begjering om Pas ubesvaret. Men da nu de indkomne Depescher fra Grev Lauriston, og selv Engelske Aviser bebudede, at det var den Russiske Regjerings faste Beslutning, ikke at indlade sig i nogen Underhandling, før de franske Tropper, vare vendte tilbage til Eiben, saa saae man først, at man havde gjort Hr. Ambassadeurens Erfaring og Jndsigt Uret, i at tilregne ham et saa overordentlig Skridt, hvorfor nu fulgte hans Passer, hvis gjentagne Forlangelse Keiseren anseer som en Krigserklæring.
Viborger Samler, 1812-07-30
Jndenlandske Tidender. (Af Statstidenden fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1812-07-30
Det har behaget Hs. Majestæt, under 19de Juli d. A., allernaadigst at befale, at, saalænge Krigen, varer, maae ingen Ansøgning om Embeds Erholdelse indgives af nogen Candidat eller Studerende ved Kjøbenhavns Universitet, med mindre den ledsages med Paategning af Chefen for Hs. Majestæts Livkorps, hvori angives, hvorlænge Ansøgeren har staaet i bemældte Livkorps, eller Aarsagen, hverfor han ikke har været ansat i samme.
Viborger Samler, 1812-07-30
Hos de samtlige ansatte Amtsprovst er i Danmark, ansættes nu personelle Kapellaner, hvis faste Løn er, foruden alting frit i Amtsprovsternes Huse, 200 Rd.
Viborger Samler, 1812-07-30
Den høistcommanderende Officter paa Øen Als, Major Buchwald, har bekjendtgjort til Efterretning for Skipperne, som maatte seile forbi Øen Als: at paa Halvøen Kekenis er paa den sydostlige Ende tætved Søen, paa Batteriet, oprettet en Telegraf paa hvilken er anbragt en Flagstang. Naar fra denne Flagstang: 1) det danske Flag heises, afgive de forbiseilende Skibe Kjendings Signaler. 2) Naar derefter bemeldte Flag nedtages og intet nyt Signal gives, betyder det, at Farvandet for saavidt det fra denne Synspunct kan oversees, er frit for fiendtlige og fordægtige Fartøier. 3) Naar fra Flagstangen heises en blaae Stander, tilkjendegiver dette, at der i Nærheden sees fiendtlige eller fordægtige Fartøier.
Viborger Samler, 1812-07-30
Efter Reisendes Beretning er der foreganet en heel Revolution i Smørverdenen. - 1 Pd. skal i Kjøbenhavn være falden til 1 Rd. - J Randers koster Smørret nu ved den bedste Sommertid 5 til 6 Mk. Pd. Kan det da med Fordeel opkjøbes og sendes til Kjøbenhavn, Til Helsingøer er ankommen fra Østersøen en Jagt og en Galease med Rug, som holdes i 60 Rd. Tdn. Galeasen har ikke mindre end 1800 Tønder, og prises bør de gode Mænd, som have ladet hidkomme saa megen Rug.
Viborger Samler, 1812-07-30
Af de danske Krigsfanger i England er forfærdiget et ypperligt Konststykke, nemlig et Skab af forskjellige Farver Straae med Glasdørre, indvendigt beklædt med Speilglas, og inden i staaer et fuldt til taklet Linieskib; Alt nydeligt Arbeide og værd at see. Tre Finlappere med alle Slags Trævare ere lykkeligen ankomne til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1812-07-30
Jndtægten af Hr. Knudsens patriotiske Forestilling i Aarhuus den 15de d. M. var, efter Udgiv ternes Fradragelse 663 Rd.
Viborger Samler, 1812-07-30
Ribe. Natten til den 23de d., fra Kl. 2 1/2 til henved 5, havde vi her et overordentlig stærk Tordenveir ledsaget med stærk Regnskyl. Lynilden slog ned i en Skorsteen paa Jacob Malers Huus, gik igjennem denne lidt ovenfor en Kakkelovn, ind i Stuen og ud igjennem Vinduerne, der alle meer eller mindre beskadiges saavel i denne som i et Bagværelse til hvilket Døren stod aaben, dog uden at tande. Gjennem et messing Fad som stod paa Kakkelovnen, var slaget et lidet rund Hul af et middel Hagels Størrelse, en jern Rist hvorpaa Fadet stod var afslaget den ene Fod, og af en Bismer, som hængte paa Kakkelovnen, var ligeledes afslaget et lidet Stykke ved den nederste Ende. Man formoder, at Lynstraalen havde fulgt Bismeren ned til Gulvet, der var lidet splintret, og derpaa gaaet gjennem Vinduet.
Viborger Samler, 1812-07-30
Hamborg Penge Cours d. 21 Juli 1812. Sbl. Holst. Spec. 2 1/2 Proc. bedre end Banco D. N. Sec. Sedl. 295 Proc. imod S. Banco. Rbbs. B. S. 848 1/4 Proc. i mod Spec. Banco, 100 Rd. Rbs. Bancosedler i Schl. Holst. Cour. 14 3/4 Rd. 1 Rd. dito i ditto 7 1/2 sk.