JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-10
Auktion næstkommende 29de Decbr. om Formiddagen Kl. 11, da samme om nogenledes antagelig Bud skeer absolut bortsælges, og holdes Auktionen udi Gaarden selv. Bygningerne er i skikkelig god Stand, og den passende Beliggenhed 5 Mile fra Horsens ved Landeveien som gaaer derfra til Wiborg og Ringkiøbing, samt 6 Mile fra Wiborg, hvortil Landeveien fra Colding og Weile saavelsom den søndte Egn gaaer igiennem. Gaarden, giør Giestgiveriet særdeles fordeelagtigt. Avlingen er i god Stand, og til Gaarden er for nogle Aar siden indkjøbt et godt Stykke Eng, der meget har forøget Kornavlingen, som bidrager at der paa Gaardens Hart en holdes en skikkelig god Besætning. Der er Overflødighed af god Tørveskiær, og Conditionerne skal findes billige, hvilke forinden er til Eftersyn hos Eieren, der ogsaa foreviser Eiendommene. Brædstrup, den 5te Decbr. 1814. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-10
Mandagen den 16de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver ved een eneste Auktion bortsolgt følgende Eiendomme, afdøde Ole Wolders og efterladte Enkes Stervboe tilhørende. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 1) Stervboegaarden, beliggende her i Byen under Matricul No. 58, bestaaende af: 9 Fag 2 Etage Huus til Gaden, hvorunder 4 Fag Kielder, 20 Fag 1 Et tage Sidebygning i Gaarden, 4 Fag Halvtag, 8 Fag 1 Etage Lade og Staldbygning, samt 3 Fag tilbygget Halvtag, i Gaarden en Brønd med Pompe og Pomperedskaber, og til Gaarden en betydelig Hauge med Udgang til Marken; Gaardens Beliggenhed for den vestre Ende af Brens Hovedgade, Søndergaden kaldet, gjør den fortrinlig skikket til Handel og al anden Næringsdrift. 18de Andeel i Parcellen Nr. 1 af den saakaldte Urup Vester Skov, der er ansat til Ager og EngsHartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., og Skovskyld, 2 Fdk. 2 1/2 Alb., stærkt bevoxet med stort og slag bort Træe. Alt efter de Conditioner som ved Auktionen, der holdes i Stervboegaarden, skulle vorde bekiendte og forinden kunne erfares hos Undertegnede. Thi ville Liebhaverne behage at møde bemeldte Sted og Tid. Horsens, den 8de Decbr. 1814. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-10
Designation over de i det 61 Lotteries 5te Classe udi min Collection Faldne Gevinster. No. 24515 med 25 Rbd. 24582 med 25 Rbd. og 24600 -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-10
Nye Sedler til forestaaende 62de Lotterie er at faae J for 1 Rbd. N. V. til 1ste Afdeling. og til 2den Afdeling 2 Rbd. Sølvmynt hos Anne Black sal. Gierne. Til Lübeck agter at seile S. Jens Nyrup, med Jagten SkardinElise, medtagende Fragtgods Hvem som ønsker at sende noget med ham, anmodes at anmelde det snarest muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-10
De iføige Anordn. af 29 Juli d. A. befalede Skole Kommissions= og Skoleregnskabs=Protokaller kunne ind 3 bundne og folierede erholdes, til billigstmuelige Priis naar de behagel, snarest bestilles paa Aarh. Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Aar 1814. No. 151. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Co 7de Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes. med Brevposterne. Tirsdagen den 20de December: Kongressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Den 28de Nov. om Aftenen havdes i Wien det almindelige Rygte, at de allierede Magter nu vare aldeles enige over alle Hovedpunkterne til den almindelige Freds Tilveiebringelse, og beskieftigede sig allerede med de mange forskiellige Documenters Underskrifter. Dette Rygte udbredte saadan Glæde i Publikum, og virkede strax saa gunstig paa Pengecoursen, at den allerede i faa Timer var gaaet tilbage fra 261 til 251. De gunstige Rygter vedligeholdt sig og endnu den 30 Nov., saavel over Kongressens forestaaende Tilendebringelse, som over de sachsiske Anliggenders lykkelige Vending. Inden den 10de Dec. haabede men at kjende Hovedpunterne. - Ogsaa andre Efterretninger fra Wien forsikre at Kongresforsamlingen den 26de Novbr. har leveret de glædeligste Resultater for Europas vedvarende Rolighed. Bekiendtgiørelsen deraf seer Hvermand med spændt Forventning imøde. Saameget vilde man midlertidigen vide, at Polen vorder deelt, og at Sachsen, med adskillige Punkters Undtagelse, igien kommer tilbage til sin gamle Konge. Faae Dage ville oplyse Alles Forventninger. Vel var der endnu selv den 5 Decbr. intet Resultat kundgjort af hine vigtige Forhandlinger. Jmidklertid gjortes der dog i St. Stephanskirken store Forberedelser til et høitideligt Tedeum. Anstalterne dertil skulde den 8de være færdige og Tedeummet finde i Sted den 10de. Paa samme Tid, hedder det, skulde gsaa Kongressens Afgiørelse vorde kundgjort, Kongeriget Sachsens Gienoprettelse med nogl. Jndstræntninger, antages nu som vist. Derimod skal det være afgjort at Storhertugdømmet Warschau sikke længer vil høre derunder. Man nævner endog adskillige Distrikter i Overschlesien, som ville falde til Østerrige og allerede have østerrigske Regimenter erholdt Befaling at marschere af TroppauDet er vist, at Sachsen har for mange og for beme Venner, for saa er at vorde fortrængt af Stastines Rærke. Alt opbydes for ved andre Besiddelser i at skadesløsholde Preusen, og at bringe Sachsen tilbage, om ikke til sin forrige Konge, saa dog til sit gamle Fyrstehuus, Østerriges Bestræbelser til Sachsens Fordeel ere i Vægten de tungeste; dog forsikrer man og at den det østerrigske Huus saa dyrebare Hertug Albert af Sachsen Teschen, der over et halvt Aarhundrede har været beslægtet dermed, og nu betragtes som Husets Fader, har med stor Nytte arbeidet for denne Sag. Ogsaa de mindre sachsiske Hoffer have sat alt i Bevægelse til Redningen af deres Moderlands Sel stændighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Tit de lykkelige Forandringer som Tydskland snart vil have at glæde sig over, er: Stændernes almindelige Gienoprettelse i alle tydske Stater. J Bayern, og Würtemberg arbeides allerede derpaa af alle Kræfter. Ogsaa Baden har nu indgaaet denne Punkt. Den russiske Regiering skal have gjort det Forslag, at erklære Thorn og Cracau for polske Hansestæder. - Det hedder, at Hollands Fyrste vil vorde kronet til Konge, og med sin Gemalinde komme til Brussel, for der for bestandig at tage sin Residentse. Over de Udvidelser som Kongeriget Hannover vil faae, vides endnu intet bestemt. Man formoder blet, at de ville blive i den forrige vestfalske Kreds. En Deel af Hertugdommet Braunschweig var ogsaa bestemt til at have samme Skjebne, men en mægtig Monark interesserer sig meget for dette Lands Fyrste, og har lovet ham, at der ikke skal skee noget Indgreb i hans Rettigheder og Uafhængighed. - Kurfyrsten af Hessen vægrer sig vedvarende, saavelsom og Hertugen af Oldenburg, at giøre Aftrædelser, af sine Lande til Hannover mod andre Skadesløsholdelser. Men man veed ikke, om den første ligesom den sidste, har en stor Magt at stole paa. Keiser Alexander havde sidstl. 4 Dec. et langt Besøg hos Kongen af Danmark og samme Dags Middag spiiste Lord Castlereagh hos Hs. Danske Majestæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
En Formæling skal være iværk mellem Kronprindsen, af Würtemberg og en nordisk Fyrstedatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Engellændere vilde paa Grændsen i Egnen af Lille indsmugle Kiøbmandsvare, og geraadede derover i Haandgemæng med Douanierne. Det i denne Anled. ning udspredte Rygte, at et fransk Regiment havde i masakreret endeel af et paa det franske Gebet indtrængt Engelsk Regiment, der igien vilde bemægtige sig de borttagne Varer, giendrives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Marskal Soult, (Hertug af Dalmatien) er udnævnt til Krigsminister, og General Carra St. Cyr til Marqvis. - Journal de Paris er indtil videre, forbuden, fordi den ved Anmeldelsen af Hertugen af : Tarents i Pairerens Kammer sidstl. 6 Decbr. holdte Tale, havde tilladt sig at udsprede Uligtigheder. -Et yndet Blag indeholder følgende: Fouche kunde ikke forvises Paris, da han den hele Sommer har opholdt sig paa sit Landgods. Maret, Caulincourt og andre, som ere der, have vægret sig at adlyde befalingen som vilde bortfierne dem. Savari er forviist, hvortil Hoffet har tvunget ham. Adskillige andre Generaler ere under et og andet Paaskud fordeelt omkring i Provindserne. J Stilhed bringer Politiet dagligen en Mængde Urolige ud af Staden. Schweizer- og Livgarden ere forsynede med Krudt og Kugler. Trehundrede Mand af Borgerskabet holde Nattevagt i General Maisons Værelser. - Det er altsaa nok endnu ikke saa gandske roligt der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Den engelske Gesandt ved det Madriter Hof, har af sin Regiering erholdt den omsøgte Tilladelse, at forlade en Post, der ikke kan være for en Mand af Ære. Sir Henry, tilføier Bladet the Stear, har havt den Krænkelse at see, at hans Bestræbelser forat give Kong Ferdinand et Begreb om Retfærdighed, og Uretfærdighed, vare forgiæves. - Øerne Martiniqve og Guadeloupe, ere indtil nu ikke besatte af: franske Tropper, skiøndt den franske Expedition er ankommet dertil. Men da de engelske Kommandeurer, endnu ikke har erholdt deres Regierings Ordre til Der nes Overlevering saa har man nægtet Tropperne, Landgang, hvilket blandt disse skal have opvakt stor Utilfredshed. - En stor Engelsk Chinafarer er strandet i Sanger=Bay og med samt hele Mandskabet gaaet til Grunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Spanien. Don Thomas er udnævnt til Minister for Naadesbeviisningerne og Retfærdigheden. Hans Formand, Makanaz er bragt til det gamle kongl. Lystslot Villaviciop, der i nogle Aar har været forvandler til et politisk Lazareth. Dagen for den nye Minister Dom Cavallo's Udnævnelse havde Kongen udstædt befaling: at fængsle ham, da imidlertid hans Partie seirede. - Til Gesandt i Paris er nu Marqvis Santa Krux udnævnt. Dette er nu den fierde Grand af Spanien som Kongen har tilbuden denne Gesandtskabspost. Man veed ikke, om man skal undre sig over Kongens Taalmodighed, der hver fiortende Dag udnævner en nye Gesandt, eller over de spanske Herrers Ligegyldighed mod en Post som forhen saa meget smigrede deres Ærgierrighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Norge. J Norge hersker den største Roe og Tilfredshed. Ved en i Christiania udbrudt natlig Jldebrand, har Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrig, meget virksom beviist og ved sin menneskekierlige Deeltagelse, endnu mere erhvervet sig Jndvaanernes Hengivenhed. Kammerherre Anker, Grev Wedel-Jarlsbergs Svigerfader, er bleven udnævnt til Statsminister for Norge, hans Svigersøn til Statsraad i Finantsdepartementet, og hans Broder, den yngere Grev Wedel-Jarlsberg, til Svensk virkelig Kammerherre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Rigsdagen i Norge skal for Fremtiden sammenkaldes hvert tredie Aar samtidig med den Svenske. Den første Forsamling vorder udskreven til 1ste Julii 1815 og da ville de Forrandringer forelægges som Norges Forening torde fordre i Kongeriget Sverrigs hidtilværende Forfatning. Kongeriget Norges Gield beløber sig til mere end 20 Millioner Dalere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Den nye norske Statsforsatningsvæsentlige Jndhol. - Kongeriget Norge er et frit, selvstændigt, udeeleligt og uafhængigt med Sverrig under en Konge forenet Rige. Dets Regieringsform er indskrænket og monarkisk arvelig. Den EvangeliskLutherske Religion er og bliver Statens offentlige Religion. Jesuiter og Munkeordener maae ikke taales. Jøder ere fremdeles udelukkede fra Adgang til Riget. - Kongen har den udøvende Magt. Arvefølgen skeer i lige Linie efter Slægtskabets Grader. Er der ingen arveberettiget Prinds forhaanden saa kan Kongen selv foreslaae sin Efterfølger - Hvert Aar opholder sig Kongen nogen Tid i Norge. Kognen vælger selv et Raad af Norske Borgere. Ogsaa kan Kongen indsætte en Bicekonge eller Statholder. Fader og Søn eller tvende Brødre, maae ikke paa en Tid have Sæde i Statsraadet. Statholderen maae enten være en Normand eller Svensker. - Alle Norske Borgeres Begieringer til Kongen maae først indleveres til den norske Regiering. Alle Kirkeanliggender anordnes af Kongen. Den Norske Statskaffforbliver i Norge, og dens Jndtægter skal blot anvendes til Norges Nytte og Tarv. - Kongen har den høieste befaling over Rigets uden Rigsforsamlingens Samstemning ikke forstørrende eller formindrende Land og Søemagt. Jngen fremmede Krigstropper tør, uden Rigsforsamlingens Jnd tilligelse vorde indførte i Riget. J Fredstider maae der ikke opholde sig andre end Norske Tropper i Norge og ingen Norske Tropper i Sverrig. Til Angrebskrig kunne hverken Norske Corer eller Rossetile tages uden Rissesamigens Samtykke. Det ene Riges Krigsfartøier skulle ikke vorde besatte af det andet Riges Sønner. Alt hvad som ikke hører til Linietropperne, som Landeværn, de, skal aldrig tiene uden for Rigets Grændser. - Kongen har Ret til at sammenkalde Tropper, og, efter forudgaaende Beraadslagning med Norges Regiering, at begynde Krig og slutte Fred. (Slutningen næstegang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Den Kongl. danske Gesandt i Stockholm, Hr. Kammerherre v. Krabbe, har erholdt den Russiske, i Dimanter indfattet, St. Annaarden. manter inds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Kiøbenhavns Post er endnu ikke ankommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 26de Decbr. vorder Ball, i Kronprindsens Klub. Fremmede som efter Selskabets Love kunne og tillige önske, heri afdeeltage, ville forinden afhente Entree-Billetter, hos een af Undertegnede, der betales med 3 Rbdlr. Billet tiger sin Begyndelse Kl. 6 og vedvarer til Kl. 2. Munch. Jordan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Arvingerne efter forrige Møllersvend paa Weedøe afgangne Niels Jensen Albek, indkaldes herved i Overteensstemmelse med Plakaten af 26de Oct. 1792, at Møde og ligitimere deres Arveret, ved Skiftets Fore, tagelse paa Battrupholt i Sønderhald Herred 12te Udgersdagen fra Dato, Løverdagen den 11te Febr. førstk. Kl. 10 slet Form. Ligeledes indkaldes Boets Credi og Debitorer, at møde samme Tid og Sted, de først for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de skylde. Battrupholt d. 19de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Justitsraad Borgemester og Herredsfoged Stadfeldts Press. Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Tirsdagen den 10de Jan. 1815, om Formiddagen Kl. 10 bliver offentlig Auction foretaget i og over afgangne Enkemadame Guldbergs Stervboested her i Byen, beliggende paa Storegade, bestaaende af 9 Fag Bindingsværk med Jndkiørselsport, indrettet til 2de Stuer, Kiøkken, Spise= og Pigekammer; har fornøden Gaardsrum med iværende Brønd, samt god Haugeplads og derforuden en Toft paa circa 3 Sp. Land Saasnart Stedet er solgt bliver Boets Ind- og Udboe, af Srabe, Borde, Stole, Kaaber. Tin, Mæssing, 2de Kakkelovne, Sengested og Sengeklæder, samt Fruentimmer Gangklæder og Linned, samme Dag forauctioneret. Thi ville de Lysthavende behagelig give Greenaae, den 14de Dec. 1814. Møde. J. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Fra Lyngbyegaards Mark er for omtrent 14 Dage siden, bortgaaede 4 Stude, en mortslatret med hvide rumme Horn og en sort dito, disse ere brændte paa venstre Hørn med A. T.; en lysblakket hielmet Stud, og en hvidblakket dito, disse ere klippede med L. paa venstre Side og paa venstre Hele med T. Høe, der om disse Stude kunne og ville give Underretning, hvor de findes, ombedes, at ville melde det til Eieren paa Lyngbyegaard ved Aarhuus, som betaler Omkostningerne og en Douceur for Uleiligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Den 20de i f. M. er bortgaart en 1 Aars Stud, sort og graabroget, en liden Stierne i Panden, hver som kan give Oplysning om den ville behage at henvende dem til Undertegnede som til takke betaler alle Hans Pedersen. Omkostninger. Dallerup ved Horsens den 27de Octbr. 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Værelser for en liden Familie ønskes tilleie til førstk. Paaske Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Hos mig Undertegnede er optaget en sort Koe, hvid under Maven og 5 hvide Patter den 4de ført, klipper paa den venstre Lænd A. B. D., den rette Eier kan erholde ommeldte Koe mod dette Avertissements Bekostning og Foderløn, naar Eieren indfinder sig inden den 14de Decbr. førstkommende, da den i anden Fald bliver ved offentlig Auction bortsolgt efter Forordningen af 29de Octbr. 1794, dens §. 37. Stilling, den 1ste Decbr. 1814. Poul Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Hareskind, kiøbes bestandig til de høieste Priser af HattefabriHirsch. qveur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
En nye holstensk Vogn med lackered Agestole staa tilkjøbs hos L. Kryger og Hansen paa Meilgade. tille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboet efter min afdøde Mand, Mag. N. Liisberg, forhen Sognepræst til Holme og Tranberg, ville de behage inden 12 Uger fra Dato at anmelde saadant for min Laugværge Kiøbmand Jens Røgind her i Byen, som paa mine Vegne afgiør enhver lovlig Fordring. Ligeledes ville de som skylde noget til Boet, eller have laant Bøger eller andre Ting af min sal. Mand, til bemeldte Kiøbmand Røgind betale eller tilbagelevere samme, det snareste mueligt. M. M. Liisberg fød Bering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
En ugift Person af Fødsel en Holstener, der i adskillige Aar har opholdt sig her i Jylland, hvor han deels nøiere har gjort sig bekiendt med Landvæsenet, deels ogsaa conditioneret som Avlingsforvalter ønsker, sig strax eller førstkommende Majdag en Tienene i dette Fag. Paa Lønnen sees ikke saameget, som paa en god Omgang Aviserpeditionen anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Arvingerne efter en hos Kiøbmand N. H. Bay heri Byen, nylig ved Døden afgangen Tienestekarl Thomas Christensen - som ikke vides hvem er - indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere. Med samme Varsel indkaldes ogsaa alle de som efter bemeldte Afdøde maatte have noget at fordre, for 4 at anmelde samme, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 12te Decbr. 1814. Magistraten og Byfogden. Det Mandskab af 1ste J. J. Regiments 4de Bataillon som kantonerede paa Fyen i Aaret 1812, og tilkommer Bytte af den Natten imellem 30te og 31te August f. A. tagne Prise: die Frau Elisabeth, der blev udbragt i Slesvig Holst. Cour. tilkiendegives herved, at Byttet nu er tilstillet Bataillonen, og kunne af Lodtagerne hæves ved deres resp. Compagnie Chefer eller Commandeurer i Greenaae, Gierild og her i Aarhuus Mandagen den 26de dennes fra Kl. 10 om Formiddagen. Suckow, p. t. Bataillonscommandeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Hvor en meubleret Sahl for 1 a 2 ledige Personer, er at faae til leie, anviser Adressekontoiret. Kosten gives om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
For en Amme er en Tieneste ledig. Mad. Lujeanviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Berberissesaft og Blanksværte er at faa paa Boutellier a 2 Rbd. hos Reddeling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Godt mørkebruunt Klæde kan bekommes hos Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Et var Aaringskalve ere indtagne hos Søren Lausen, Udflytter fra Hæst, og kan af Eieren erholdes mod Omkostningernes Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Hos C. B. Frausing kan bekommes SkriverpapirNodepapir, Consept, Maculatur og Erichsens Raperi Flasker m.m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Jeg Undertegnede agter at sælge mit Sted beliggende paa Tangen her i Byen næst ved Simmelkiær, med Jndkiørsel til Tangen og Udkiørsel til Kloster gaden. Anders Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Paa Arup ved Horsens kan en ugift Gartner eller frie Karl, som maatte være bevant med en Kiøkken haves og de almindelige Frugttræers Behandling, til anstundende Foraar erholde Condition. Herom atkorderes med Eieren, Cancellieraad Kiær i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Hvor norske Flasker af det sorte Slags og Gullerødder kan bekommes anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquisk Til det læsende Publikum. Hvo var Dansk, og følede ikke ikke i Foraaret 181, ved det salige Budskab: Danmark har Fred, Hr. af Jyllands Beboere især glædedes ei ved at see Sværdet som truede os, stukket i Skeden, og Krigsluen som rasede os saa nær, slukt, før den naaede vore Eiendomme, Jntet Under da, at Greenaae Byes og Omegns ædeltænkende og følende Borgere enedes om Paa den høitideligste Maade at lægge deres glade deres taknemmelige Følelser for Dagen, Og - da Undertegnede blev anmodet om, ved en Prolog at indlede Høitideligheden, folede jeg dobbelt Kald: som dansk Borger og Folketaler. Man bad om Afskrift af min holdte Tale i bunden Stiil; Men Erfarenhed havde lære mig, at Afskrivters Afskrivninger ere ligesaamange Omskrivninger. Jeg bestemde mig derfor til at give den i Trykken. Haandskrivtet, foreviiste jeg for Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. Biskop Birch, og hans bifald gjordemin Bestemmelse til fast Beslutning Jeg lod paa egen Regning trykke: Høitidelighederne paa Greenaae Raadhuus den 14de og 15de April 1814, til Bedste for de i Krigen Qvæstede og de Faldnes Efterladte, ved Frederik Christian Hiørt, Præst i Hyllested. De Herrer Biskopper i Aarhuus, Odense, Lolland, Aalborg og Ribe have gunstigst tilladt, at Pieten maae sælges paa deres Contoir. Desuden have den Gyldendalske Boghandling, i Kiøbenhavn, Hr. Kammerraad Just i Viborg, Hr. Boghandler Elmquist og Mad. Schytte i Aarhuus Hr. Bogtrykker Elmenhoff i Randers og Hr. Apotheker Dahl i Greenaae paataget dem, at afsætte denne Piece, som enhver Patriot betaler efter eget Behag; da den Ædeltænkendes Bidrag til denne værdige Hen sig tilligemed deres Navne, have Krav paa Offentlighed ved det endeligen aflæggende Regnskab i sin Tid, Friderik Christian Hiørt, Præst i Hyllested pr. Greenaac.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Hos mig kan bekommes Nytaars Tegninger med Vers af alle Slags. Rusgaard, Maler. Boende paa Guldsmedg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
Nytaarsvets paa Taft og Arker ere at faae hos Schyttes Enke i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-20
De Herrer Præster og Skolepatroner som have indsendt Bestillinger paa de for Skolekommissionerne anordnede, og med den høie Skoledirections Anthorisation forsynede Protokoller, kunne nu behageligen lade samme afhente. Nye Bestillinger modtages og expederes snarest mueligt. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-31
No. 15. Aar 1814. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse-Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 31te December. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-31
Kongressen. Vilde man lade sig henrive af Rygternes Strøm, var Kongressens Ende og Monarkernes Afreise nu ligesaa fjern, som den nylig trordes vær. Jntet Menneske taler nu mere om Publication eller Al. Det uagtet maa Man dog ikke troe, at Sagen til vare saa meget længe Endnu ere nogle Hovedganskeligbeder at overvinde: Maaskee kunne de hæves, inden Man venter det, og Fredsengelen som saa ofte skuffede os ved sine trallende Smidder atter islandt os. den 9de Dec. indleverede de tydske forenede Fyrster af anden Rang deres Protestation imod Sachsens Overgivelse til en stemmed Regentstamme, og imod enhver Udstykning af tydske Lande; efterat Aftenen i Forveien Baden og Karhessen havde tiltraadt hines Forbund. Saaledes begynder Man altsaa allerede at arbeide paa at nedrive, hvad der eengang er besluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-12-31
Til Polakkerne har Storfyrst Constantin udstædt en Proklamation, hvori Han blandt andet siger i Keiser Alexander, Eders mægtige Beskytter, opfor der (der! Samler Eder og Eders Faner; Eders Arm værne sig til Eders Fædrelands Forsvar, Viser, at J. ere beredte til at understøtte Eders høie Beherskers ædle Bestræbelser med Eders Blod De samme Høvdinger, som i 20 Aar have ført Eder paa Ærens Mark ville endnu vide at bane Eder Vei til Seir og Hæder, lovervindelige ville J være, idet J stride for Eders Fædreneland."Her tales altsaa atter om: Faner, Blod, og Ærens Mark. Gid det maatte blive ved den blotte Talle! - Hvilket indeilet Venskab, der iøvrigt finder Sted mellem de høi. Monarker, viser følgende ny Anecdot. Man bragte Keiser Alexander en Note til Underskrift. Han var i Begreb med at læse den igiennem, da han bemærkede at Keiser Franz allerede havde underskrevet den. "Nu," sagde han, hvor dette Navn staaer, der gjøres ingen Giennemlædning nødig.