JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
I Statstidenden findes meddeelt en under nærværende Tilfor Landmanden vigtig Skrivelse til Hr. Professor Begrup fra Sognepræsten Hr. Sørensen, som for Tiden opholder sig i Hovedstaden, angaaende hvorledes Man afvigte Vinter, at Mangel paa Tærskere, har begyndt i Thye med at udtærske Sæden paa Loe, niget med Hestenes Fødder. Dette gaaer saaledes til : Sæden legges paa sædvanlig Maade med Axene mod hinanden, saaledes at af de 3 beste, som paa een Gang bruge til at aftærske Sæden, den mellemste gaaer paa Axene, og de tvende yderste paa Rodenderne. En Tømme lægges paa de tvende yderste deste, og den mellemste er ved Grimeskaftet bunden til de yderste. Et Menneske driver Hestene op og ned af Loepulvet, trædende paa Kornet, i godt Skridt, og styrer dem med den venstre Haand ; en Skovl i den høire har han for dermed at medtage og bortkaste den faldende Gjødning, thi Hesten stalder ei medens den er i Bevægelse, og man sørger forat den stal er førend den bruges til Aftrædning. At Hestene ere skoede skaber ei, men Skrene maae et være skjærpede. En Udlæg af to Traver Byg aftærsket omtrent i 3/4 Time; derpaa vendes det, og Hestene gaae derpaa omtrent i lige lang Tid da Sæden er udtraadt, og Hestene føres i Stalden, hvor de forblive til Halmen er bortført, og et andet Udlæg fremlægges til udtrædning. Paa denne Maade aftærskes ved 3 Heste og eet Menneske to Traver Byg i to Timer, og i al Magelighed tvende Udlæg eller 4 Traver om Dagen, hvortil behøvedes 4 Tærskere; der vindes altsaa baade i Tid og i Bekostning Sæden bliver vel aftorsken, dog maaskee ikke saa aldeles reent som Pleile formaae. Halmen ædes med større Begjerlighed, da den ved Hestenes Træden betages sin Stivhed. Plakaten af 22 Juni 1808, hvorved det till des enhver Land bore at indføre Flæsk samt Kjøb af alt Slags (nestekjøb for der første allene undtaget), til Kjøbstæderne og der bortsælge: semme i store som smaae Partier, er af Magistraten, for saavidt Staden Kjøbenhavn angaaer, bragt i ny Erindring. Beklageligt er det vist nok, at ligesom alle Livets Fornødenhedspaa den urimeligste Maade ere blevne opskruede, den ene efter den anden, Raden endelig ogsaa er kommet til Kjødet, som længe har været den eneste nogenlunde billige Føde. At Koursen ikke her kan have Skylden, er indlysende nok deraf, at Kjødet er dyrere nu, da Speciekoursen dog kun er 500, en dengang Koursen stod 14 a 15000. Man maatte altsaa troe, at Kjødet kunde i det mindste sælges til samme Priis nu de en Specie gielder 36 a 43 Rdlr, som det solgtes da den gjuldt 140 til 150 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
En bekymret Enke med 7 Børn anraaber i Kbhvns. Aviser, en mennestekjerlig Familie og, at antage sig et eller flere at disse som deres egne. Lignende Anmodninger læses fra flere af Tidsomstændighederne nedtrykte Forældre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Helsingøer den 19 Decbr. Af en Kjøbmandsflaade, som samler sig oven for Landskrone, og som formodes at blive den sidste, som for i Aar kan ventes fra Østerløen, have 2 af vore Kapere i Gaar Nat, i det stormende Veir udrevet 2 Fartøier, det ene en Pukkertgalease lastet med Hørfrøe, Vox og Pibestaver : det andet en stor Nordbaad lasket med Kornvare. Begge bleve bragte ned til Lappen, og i Nat har den samme Kaper, som tog Nordbaaden, atter vovet sig did og tog ogsaa en Galease kommende fra Seflee, lastet med Tjære og Planker, men det blev ham en dyr Fangst, thi 3 raske Søemænd maatte bløde og faldt for fjendtlige Skud, da en Barkasse med en Officeer, og 40 Mand var kommen til Galeasens Undlætning; der forfulgte Galeasen en heel Time og forsøgde flere Gange at entre; men blev stedse slaget tilbage af de saa tapre Danske som da de 3de vare faldne, kun udgjorde 10 Mand. Officeren fra Barkassen raabte nogle Gange at de skulde give sig, me man havde hellere ladet sig skyde ihiel til sidste Mand en overgivet sig. Af Barkassens Mandskab bleve nogle skudte og flere qvæstede, og først Østen for hveen ophørte den afmægtiggjorte Barkasse at forfølge dem. De Faldne vere Færgemand A. Lind, der efter der sig Enke med 4 Umyndige og Broder til den bekjendte Jer Lind, der var den der styrede Angrebet og Forlaarer; Færgemand L. Backs Søn, en rask Gut paa 19 Ar, og forrige Aldemand Muncks Karl. De 2 første styrtede døde paa Dækket, den 3die i Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Natten til den 15de og følgende Dag faldt i Helsingøer er saa stor Mængde Enke, at den lag i nogle Gader over en Klen høi og ved det medfølgende Tørveir bleve Gaverne vanskelig at passere, men hvilken Benske ighed blev paa Politiets Foranstaltning og ved Karens og Jens hastig Briførelsesurdhævet. Efterhaanden bilde Byens Gader forsynede med de store mid i Gaderne hængende og meget lysende Krony ter, 3de opfylene den hele Breengade. Eener anbragt paa Torve saaledes at den lyser til 4 Sider, den er ogsaa anbragt paa Strandgaden hvor flere saadet som i de øvrige Gader faaet kunne forventer alt ved Politiemesterens nidkjøre Meddirkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Til Beviis paa det Ghauserie, hvormed en ine høist vigtig og værdig Borgerslasse som vore Læger ofte behandles, fortælles i Dagen falgende Anekbore : En af Hovedstadens udmærkede Læger skal for et Aarsig siden eller mere have paa set en af Faddehattene vog Plutii Mødring med Familie, en Aar igjennem trolig og slettig; denne sendte ham ved Aarets Slutning, jeg veed ikke, om 20 eller 30 Rd. d. K. derfor, nogen Tid efter mødte Lægen denne raile nable Kunde paa Gaden, og foreholdt ham sin Gniskhed; men - føiede han til - jeg har ogsaa sat mig for, ikke at vilde beholde de Penge; see her er en Specie; det er rigtig nok nogle Rigsdaler mere, end De gav mig; men det kan være for den Tid Pengene har været i min Vold. Rigmanden maatte volens nolen tage Specienmen det er at haabe, at han dog begeb at 7 Mk. 3 sor vet lidt for at passe hans og Families Heibred et Tar igjennem Af en interessant Anmeldelse i Penia af Skrivtet: Trøstens Dolig ster Man at flere tænkende Mænd holde nær førende Dyrtid for meere kunstiet end naturlig. Forfatteren mener, at Krigen ikke er den eneste Aarsag, men især en alt for udbredt Overdaadigheds=Handel og den derved forværrede Pengekours. At imidlertid Ting, paa hvilke der er Mangel, maae være kostbare, kan ingen Tvivl være underkastet; men hertil kunne Konvarerne ei regnes, da Vi ei kunne klag over Ufrugtbarhed. Desuagtet er Brødkurven høit ophængt og Kornets høie Priis saaledes frembragt ved Konst, hvilket nok nærmest lader sig forklare af den øiensynlige Kjendsgierning: at da man ei kan spekulere paa udenlandske Varer, spekulerer Men paa indenlandske; da man ei kan have Fordeel af Fremmede, skal Mau have det af fine egne Landsmænd. Desuden er Handelstanden ei nogen særskilt Stand, langer; men handelen er bleven en almindelig Næringsvei Den Ene spekuleter eller høker omkops med den Anden og jo flere Høkere, jo slettere Kours. Aarsagen til vor slette Pengevæsen finder Forfatteren og i denne bemærkning, hvis Sandhed almindelig Erfaring kuns for meget bekræfter: at Jngen vil bære Byrden, som dog maa bæres ; Enhver kaster den fra sig paa Andre, som igjen kaster den tilbage, og ved saaledes at kastes, bliver den stedse tungere og tilsidst utaalelelig for Mange. Agerdyrkerens Stand, hvilken Man har kaldet den nærende, bliver den meest tærende. Bed vor Overdaadigheds, Handel have Vi skilt os ved vort Sølv, og ladet Papiir træde istedet ; ved at opskrue Priserne, have Vi forøget Statens Udgivter og gjort flere Bankosedlers Tilværelse nødvendig, og disses tiltagende Mængde har foraarsaget Koursens vedvarende Stigen. Endelig mener Forfatteren, at Man ikke har saa ganske Ret i den Paastand: at det kun er Embedsmanden og gadanne, som have visse Jndkomster, der tabe, og at alle Andre have ingen Aarsag til at klage, da om de kjøbe byrsælge de og dyrt; thi mange Kræmmere have mindre Afsætning, mange Haandværkere mindre at arbeide, mange Naringsveie ligge næsten reent stille uden Fortjeneste, og i adskillige Huse, hvor Man for saae skikkelig Bohave, findes nu næsten udtømmede Værelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Kapiturerne til den sidst til Nysted opbragte rige Prise vare Maane slieutenant Roholt og Kaperforer Robert. Skibet og Ladningen er ved Taxationsforretningen vurderet til 1,712000 Rd. d. R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Specierne vare i Tirsdags atter gaaede op til 46 a 4 Rbmk. men ville haabentlig snart igjen synke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
(Posten fra Holsteen medbragte ikke heller denne Gang tydske Aviser.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Kjøbenhavns Vexelkours d. 21 Decbr. Species 730 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Første Juledag prædiker den residerende Kapellan, Hr. Ortmann, til Froeprædiken (Gudstjenesten begynder Kl. 6 1/2 og H. H. Hr. Biskop Plum til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Anden Juledag prædiker den residerende Kapellan, Hr. Ortmann, til Høimesse i samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Avertissements. I Dag Morges Kl. 4 behagede det et viist og kjerligt Forsyn ved en bliid Overgang til et bedre Liv, efter flere Aars haarde Lidelser, 76 Aar gammel, og efterat have tjent Kongen som Embedsmand mod 50 Aar, at bortkalde min elskede Mand, Told= og Konsumptionskasserer Frederik Brand fra mig og flere uforsørgede Børn. Dette bekjendtgjøres herved sørgelig for Slægt og Venner af M. C. sal. Brandt, Faaborg, 20 Decbr. 1813. født Gram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Onsdagen den 29 Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver paa Kjøbmand Rottbøll Frises Boepæl paa Odense Byes Overg de foretaget offentlig Auction over endeel Møbler og Effecter, bestaaende af 2 moderne Chatoller, 1 Taffeluhr, et nyt og godt Fortepiano, 1 Viener, vogn, 2 Arkridsvogne, 1 Kane, 3 Sæt Schletøie 12 Tylter svenske Brædder, 7 Alen lange, 1/2 Alen brede, nogle Agrstalmed Fjedre, 1 komplet Jern=Stegeindretning, endeel Kjøkkentøi, Theetøi af Kjøbenhavns Porcellain, endeel Porcellains fade og Tillerkener, Knive og Gafler, Flesker og Glas, samt 20 Lpd. Hampeblaar, item endeel Bøger m. m.; hvilket de ved bekjendtgjøres. Ovense den 22 Decbr. 1813. Bendz. Bedste Kaffe til 12 Rd. og Kangis til 24 Rdlr. F. Pdt. bekommes hos Hans Knudsen paa Vestergade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
For omtrent 3 Uger siden er ankommen til mig en mørkerød Qvie, der til Foraaret bliver 2 Aar ; dens rette Eier kan mod Omkostningernes Betaling afhente den hos Søren Knudsen i Schønshøirun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
En Eiendoms Gaard med 4 Td. 3 Fjersmakar 1/2 Album, Ager og Engs Hartkorn, hvis Areal er efter Opmaarling 54 Td. 7 Skpr. Land geome eisk Maal med og flødiTørveskiær, samt fornøden Gjerdselskov og lidet Ove for, kl. bekommes tilkjøbs, med eller uden Besætning, og tiltræstrax eller 1 Mai; de Lysthavende henvende sig til Undertegnede Odense den 22 Decbr. 1813. Anthon. paa Vesterande No. 297.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Fra Undertegnede er bortgaaet en rød fortplettet Soguden Mærke; dersom Nogen kan tilveiebringe samme, da betaler jeg alle Omkostninger og en god Douceur. Peder Larsen i Dregaards Dre ved Bøgense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Tirsdagen den 23 Decbr. næstkommende om Formiddag Kl. 10 bliver efter Magistratens Foranstaltning forret første Gang offentlig Auction over afg. Skomager FelsiStervboes Gaard, beliggende under No. 719 og 20 ved Mønbroeport, indrettet saavel til Værtshuushald som Skomager professionen; Gaardens videre Besk ffenhed kan ved Eftersyn erfares, og meldes til Efterretning for de Lysthavende, at Hæftelsen til Rigsbanken bliver Kjøberen uvedkommende og at Gaarden strax kan tiltrædes naar Auctionen over Meubler, er holdet. Det er derhos bestemt at anden Auction over Gaarden foretages den 4de, og 3die og sidste den 11 Januar næstkommende ligesom og at der strax efter første Auctions Holdelse bliver bortsolgt 26 Traver Skafte=havre, 2 Traver Rug, . Traver Byg og nogle Traver Halm, samt og endeel Hude, der er endnu ere optagne af Bark= og Steenkarret, men skeer forinden Auctionen. Hvilket alt herved bekjendtgjøres. Odense den 22 Decbr. 1813. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Med Kongl. allern. Tilladelse, har Urertegnede den Æreat give Forestillinger i Kunst Ridning, Liniedands og Trampolin=Springning første og anden Fulsdag. Indgangen aabnes Kl. 4 og Begyndelsen skeer Kl. 4 1/2 Sl. præerie. Selskabet vil bestræbe sig for at tilfredsstille et hvistæret Publikum. Raarte Kuhn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
De Forældre, der ønske deres fra underviste i Dandeville behage snarest mueligt at henvende dem til Undertegnede i Graabrødre Stræde No. 218, der tillige giver Huus=Information, om samme ønskes. Chr. Kruger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-24
Croitorerne i Stervboen efter afgangne Skindbereder Peder Nielsen i skaaborg indkaldes med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Til Efterretning for den Afdødes Børns fødte Værge og andre Vedkommende bekjendtgiøres, at Skiftet atter behandles i Sterbbohuset Torsdagen den 30 Decbr. Kl. 10 Formiddag. - Faaborg, 11 Decbr. 1813. Totstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Krigs-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
(af Statstidenden.) Fortsættelse af Hs. Majestæt den øfteraske Keisers Manifest. (See No. 182. najestæt tænke paa Forholdsregler, hvorved egen Sikker Da Krigens Udbrud ikke mere var tvivisomt maatte Hs. god i en saa spændt og farlig Stilling lod sig forene med ligtmæssigt Hensyn paa Naboestaters væsentlige Inter afe. En værgels Uvirksomhed, det eneste Slags Nrutralitet, som Kriser Napoleon, i Følge fine Erklæringer, vilde tilstæde, var efter alle sunde Statsgrundsætnings uantageligt System, og i Grunden kun et afmægtige sens. En Magt af Østerrigs Vægt turde under ingen søg paa at undgaae den vanskelige Opgave, der skulde Mtingelse undslaae sig for Deeltagelse i Europas Anliggender, eller sætte sig i en Stilling, hvori den, lige virksom for Fred og Krig, vilde have tabt sin Stemme og sin Jndflydelse i alle store Raadslagninger, uden at vinde nogen Borgen for sine egne Grændsers Sikkerhed. At ruste sig til Krig imod Frankerig vilde, under ovennævnte Omstændigheder, have været et ligesaa meget mod lighed som mod Klogskab stridende Skridt. Keiser Napoleon havde ikke givet Hs. Majestæt nogen personlig den Anledning til fjendtlige Handlinger, og den Udsigt der var til, ved klog Benyttelse af de engang skiftede venskabelige Forholde, ved fortrolige Forestillinger og formildende Raadtagninger at opnaae mangt et velgjørende Øiemed, var indnu ikke forsvunden uden al Forhaabning. Men med Vensyn til den umiddelbare Stats=Interesse, vilde Følgen af en saadan Beslutning have været, at de østerrigske Land aae blevne den første og fornemste Skueplads for en Krig, der formedelst deres Forsvarsmidlers aabenbare Utilstrækkelighed, i kort Tid maatte medføre Monarkiets Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Allerede fra Begyndelsen af December Maaned vare betydelige Skridt gjorte fra det østerrigste Kabinets Side, for at stemme Keiser Napoleon for en retfærdig og fredelig Politik, ved Grunde, som laae hans egen Velfærd og Verdens Jnteresse lige nær. Disse Skridt bleve fra Tid til anden fornyede og forstærkede. Man smigrede sig med at Jndtrykket af det forrige Aars Ulykke, Tankan om en uhyre Armees frugtesløse Opofrelse, de til dette Tabs Erstatning nødvendige haarde Tvangs=Forholdsregler af alle Arter, den franske Nations og alle i dens Skjæbne henrevne Landes dybt indgevede Misfornøielse med en Krig, som, uden Udsigt til fremtidig Skadesløsholdelse, udtømte og sønderrev deres Jndre, at endelig selv en koldblodig Overveielse af det uvisse Udfald af denne ny høist betænktlige Krist, kunde bevæge Reiseren til at høre Østerrigs Forestillinger. Den Tone, hvori disse bleve ham bragte, var omhyggelig lempet efter Omstændighederne saa alvorlig, som Formaalets Vigtighed, saa skaanende, som Ønsker og et gunstigt Udfald og ovenanførte venskabelige Forholde fordrede det. At Forslag, der vare udrundne af en saa reen Kilde, skulde vorde bestemt forkastede, lod sig vistnok ikke formode. Men den Maade hvorpaa man optog dem og end mere den stærke Kontrast imellem det Sindelag Østerrig nærede og Keiser Napoleons hele Forhold paa den Tid hine mislykkede Fredsforsøg skeete, nedsloge allerede tidlig de skjønneste Forhaabninger. Jstedetfor i det mindste ved et lemfældigt Sprog at opmuntre Blikket i Fremtiden, og mildne den almindelige Fortvivlelse, bleve de høieste Autoriteter i Frankerig ved enhver Leilighed høitidelig underrettede om, at Keiseren intet Fredsforslag vilde høre, hvorved det franske Riges Jntegritet, i Ordets franske Betydning, vilde krænkes, eller nogen af de i Frunkerig vilkaarlig indlemmede Provindser fordres tilhaae. Paa samme Tiltaltes om saadanne eventuelle Betingelser, som ikke engang syntes at træffe denne egenmægtig opstillede Grændselinie, snart med truende Uvillie, snart med bitter Foragt, re ligesom man ikke forstaaelig nok havde kunnet antyde, Verdens Roe et eneste betydeligt Offer. hvor fast Keiser Napoleon havde besluttet ikke at bringe, egne Krænkelse til Følge, at det endog fatte de OpfordrinDette fjendske Manifest havde endnu den for Østerrig ger til Freden i et falsk og høist ufordeelagtigt Lys, som dette Kabinet, med Frankerigs Vivende og tilsynladende Villie, lod udgaae til andre Hoffer. De imod Frankerig allierede Somverainer fremsatte den franske Fattetsoffentlige Erklæringer istedetfor andet Svar paa de østerrigske Underhandlings= og Mæglingsforslag. Ha Hs. Maj. i Marts Maaned havde sendt en Gesandt til London, for at indbyde Engelland til Deeltagelse i en Fredsundet: handling, svarede det drittiske Ministerium, at det ikkekunde troe, at Østerrig endnu gav Fredsforhaabninger Rum, da Keiser Napoleon siden de sidste Underhan unger havde lagt et Sindelæg for Dagen, der maatte lade til evig Fortsættelse af Krigen; en Yttring der maatte være Hs. Maj. desto smerteligere jo mere den var retfærdig og grundes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Jkke destomindre vedblev Østerrig stedse at lægge Frankerigs Keiser Nørvendigheden af Freden bestemtere og kraftigere paa Hjerte; ledet ved ethvert af fine Skridt af den Grundsætning, at da Europas Orden og Ligevægt var bleven tilintetgjøre ved Frankerigs grændseløse Overmagt, kunde ingen sand Fred tænkes med mindre denne Overmagt indskrænkedes. Paa samme Tid gjorde Hs. Maj. alle de Foranstaltninger, som vare nødvendige til hans Armees Forstærkning og Koncentrering. Keiseren første, at Østerrig maatte være rustet til Krig, hvis dets Fredsmægling ikke skulde være aldeles kraftesløs. Desuden en umiddelbar Deeltagelse i Krigen ikke maatte være ude havde Hs. Maj. allerede længe indseet, at Tilfældet af lukt af hans Beregninger. Tingenes hidtilværende Tilstand kunde ikke vare ved; af denne Overbeviisning var Keiseren gjennemtrængt; den var Drivefjeren til alle hans Skridt. Slog ethvert Fredsforsøg allerede feil i første Instants, saa maatte hiin Overbeviisning kun endnu blive meere levende. Resultatet var klart. Paa een af to Veie, ved Underhandlinger eller ved Vaabenmagt, maatte man fremvirke en anden Tilstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Efterat det russiske og preussiske Hof, lid de af en for Hs. Majestæt Keiseren høist smigrende Tillid, havde erklæret sig beredvillige til at deeltage i en Fredskongresunder Østerrigs Mægling, kom det an paa, at blive vispaa Keiser Napoleons formelige Bestemmelse, og fra denne Side at aftale de Forholdsregler, som umiddelbart skulde føre til Fredsunderhandling. I dette Øiemed besluttede Hs. Majestæt at sende sin Minister for de udenlandske Anliggender i de sidste Dage af Juni Maaned til Dresden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Resultatet af denne Sendelse var en den 30 Juni sluttet Konvention, hvorved den af Hs. Majestæt Keiseren tilbudne Mægling for en almindelig, og, i Tilfælde denne ikke kunde komme istand, da for en foreløbig Kontinentalfred, blev antaget af Keiser Napoleon. Staden, Prag blev bestemt til Kongressens Sæde og den 5 Juli til Begyndelsesdag. For at vinde den for Underhandlingerne nødvendige Tid, var i denne Konvention fastsat, at Keiser Napoleon ikke førend 10 August maatte opsige den med Rusland og Preussen til 20 Juli stedfindende, Vaabenstilstand; og Hs. Majestæt Keiseren paat og sig at formaae det russiske og preussiske Hof til en lignende giensidig Erklæring. De i Dresden forhandlede Punkter bleve derpaa meddeelte begge disse Hoffer. Skjøndt Vaabenstilstandens Forlængelse var for dem forbunden med mange Betænkeligheder og mange væsentlige Inkonvenientser, lode de dog alle Jndvendinger staae tilbage for det Ønske, at give Hs. Majestæt Keiseren et nyt Beviis paa deres Tillid, og tillige lade Verden vide, at de ikke vilde forsømme nogen Udsigt til Freden, hvor svag og indskrænket den end maatte være, eller lade noget Forsøg, som dertil kunde han Vei, gaae unyttet bort. Konventionen af 30 Juni ledingen anden Forandring end den, at Kongressens Begyndelsestermin blev udsat til 12 Juli, fordi det ikke havde været mueligt at de sidste Aftaler kunde endes saa snart I Mellemtiden havde Hs. Majestæt ogsaa besluttet et nyt Skridt hos det brittiske Hof, fordi han ikke kunde opgive Haabet om at berede Menneskehedens Lidelser og den politiske Verdens Forvirringer et varigt Ophør ved en almindelig Fred. Keiser Rapoleon havde ikke allen med tilsyneladende bifald optaget dette forehavende, men endog, for at lette Sagens snarlige Udførelse, tilbudet at de Personer, som af denne Aarsag skulde reise til Engelland, maatte tage Veien igjennem Frankerig. Da det skulde komme til Udførelse forefandtes uventede Vanskeligheder. Meddelelsen af Passene blev, under forskjellige Paaskud, udsat fra en Termin til en anden, og tilsidste ganske nægtet. Denne Omstændighed gav en ny og betydelig Grund til at nære retfærdig Tvivl om Oprigtigheden af de mere end een Gang af Keiser Napoleon offentlig fremsatte forsikringer og sin Tilbøielighed til Freden; især da man, efter flere af hans Yttringer, just da maatte have troet, at Søfreden fornemmelig laae ham paa HjørteJmidlertid havde Deres Majestæter Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen udnævnt deres Befuldmægtigede til Fredskongressen, og forsynet dem med meget bestemte Jnstruktioner; og begge indtraf den 12 Juli i Prag tilligemed den Minister Hs. Majestæt havde overdraget Mæglingsforretningerne Dersom Underhandlingerne ikke meget tillig toge en Vending, der med Tilforladelighed bebudede et ønskelige Resultat, kunde de ikke vare længere end til 10 August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Til denne Termin var Vaabenstilstanden forlænget ved østerrigsk Mægling. Magternes politiske og militære Stilling, Armeernes Forfatning og Fornødenheder, de Landes Tilstand som de havde besat, de allierede Souverainers længselsfulde Ønske om at see Ende paa en piinlig Uvished, tillode ingen videre Forlængelse. Kriser Napoleon var bekjendt med alle disse Omstændigheder. Han vidste, at Underhandlingernes Varrighed nødvendig skulde rette sig efter Vaabenstilstandens. Desuden kunde Keiser Napoleon ikke let dølge for sig selv, hvormeget en lykkelige Afkortning og et glædeligt Udfald af de forestaaende Forretninger afhang af hans Beslutninger. (Slutningen følger.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
(Foruden ovenstaaende Manifest giver Statstidenden, endnu Regyndelsen af en østerrigsk Beretning om det mærkværdige Slag ved Leipzig i October, hvis Jndhold - forsaavidt samme er afvigende fra de forhen bekjendtgjorte franske Beretninger - i et følgende No. skal vorde meddeelt).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-27
Kjøbenhavns Vexelkours d. 24 Decbr. Specier, 320 Procent.