JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
En Dreng af honnette Forældre, der kan klæde ham i Læreaarene, kan blive antaget i Lære hos Uhrmager Lund i Rødby, enten strax eller til Michaeli En duelig Handskemagersvend, som er bekjendt med Skind- og Peltsearbeide, kan strax eller i Løbet af næste Maaned erholde Arbeide hos Handskemager Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
En duelig Skomagersvend kan faae stadigt Arbeide hos J. H. Jensen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
En skikkelig Karl, der forstaaer at drive circa 20 Tønder Land, kan, hvor der gives en meget stor Løn, faae Condition til 1ste November d. A., naar han derom henvender sig til Muurmester Jacobsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Oplaget at Støbegods fra M. A. Heegaards Sønner, er atter bleven forsynet med forskjellige smukke og moderne Kakkelovne med og uden Kogeindretning er v. d., emaille rede Gryder, fortinnede Jernkasseroller, borede Vognhosninger, Rister til indmurede Kjedler, Rensemaskinhjul, Comfurindretninger med Stegeovn og Vandkjedel fra 36 til 52 Rbd. Stykket, mindre dito med og uden Vandkjedel fra 10 til 20 Rbd. Stykket, Tagvinduer, 2 til 6 Steens med 2 og 4 Ruder, Gryder og Pander i alle Sorter, Strygejern smaa og store med 2 Bolte, Presse jern, Spyttebakker, samt Plouge af de meest brugelige Sorter, som Alt udsælges til billige og bestemte Fabrikpriser, H. P. Brehm. Nykjøbing, den 20de August 1846. Glands-Blanksværte, tilberedet efter den engelske Methode af Fabri Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. queur Johansen i Kjöbenhavn, faaes til Fabrikspriser hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Ægte Cocos-Nød-Olie-Soda-Sæbe faaes hos Undertegnede a 12 Sk. Stk. Det bemærkes, at ethvert Stykke Sæbe fra mit Udsalg er forsynet med Fabrikantens Navn. Nykjøbing, den 24de August 1846. L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
At jeg har Udsalg af Urtekræmmer Bojes bekjendte gode gule og brune malede törre Sennep i 4 Pds. originale Pakker a 12 Sk., kund gjöres herved. Nykjøbing, den 24de August 1846. L. F. Frisenette. Bor kjøbes i denne Tid til høieste Priis af C. W. Hansen. Nykjøbing, den 22de August 1846. ved Slotsporten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Flamske Sild bekommes hos H. P. Brehm. Et i forrige Aar af det Classenske Fidei-Commis opfort nyt Stampeværk, beliggende tæt udenfor Stubbekjøbing Kjøbstad og bestaaende af 8 Hamre, der drives ved Vandkraft, agtes bortforpagtet paa 12 Aar ved offentlig Auction, som afholdes paa Falsters Tinghuus ved Nykjøbing den 3die September førstkommende, Formiddag Kl. 11. Nærmere Underretning herom kan erholdes hos Undertegnede, hvor, saavelsom og ved selve Værket, Conditionerne henligge til Eftersyn. Corselitze, den 5te August 1846. P. Andersen. 2,686 Rbd. 43 s. af Nykjøbing Kjøbstads Overformynderies Midler, kan mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, enten samlede eller i mindre Deele. Nykjøbing, den 17de August 1846. J. Sidenius, verformunder
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Auctioner. J J Midten af September Maaned d. A. vil ved Auction ved Nakskov Veilegade-Port blive bortsolgt 35 Stk. gode jydske Qvier. Hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres. Onsdagen den 2den September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Corselitze Gaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel opskaarne Tørv paa Horreby og Eged Lyng, samt anden Slet paa Donnemose og Schioltrups Enge til Høebjergning, hvilket til behagelig Underretning for Liebhavere, bekjendtgjøres, med Tilføiende, at for Tørven gives Credit til 11te December Termin d. A. Corselitze, den 20de August 1846. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Den i No. 102 og 103 af denne Tidende til den 27de ds. averterede Auction paa herværende Raadstue over et Brændeviinsbrænderie m. m., bliver først afholdt Torsdagen den 3die Septbr. om Formiddagen Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Det til Brænderiet og Maltkøllen henhørende Jern veier 159 Lpd., og med Brænderiet følger alle fornødne Kar og Render, en Blæsemaskine, en Drankkumme og et Pumpetræ med Tilbehør. By- og Herredscontoiret i Saxkøbing, den 23de Aug. 1846. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
De som have Noget at fordre i Stervboet efter den afdøde Enkemadame Ane Malling i Huuseby under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde sig for mig som comiteret Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger til at møde og iagttage det Fornødne. Knuthenborg pr. Mariebo, den 17de August 1846. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Nykjøbing Skibslifte fra 22de til 24de August. Jnd klarerede: Jagten De 6 Sødskende, H. Jensen, af Faaborg, fra Holnis med Muursteen; Jagten Elise Kirstine, C. J. Bautrup, af Ommel, fra Skielskjør med Stykgods. - Udklarerede: H. Jensen af Faaborg, til Holnis ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Møller. Maa 6. Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 27de Skugust. No 107. Til Bondealmuen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Om de hos Bondealmen herskende Feil og dens Trang til større Oplysning og Forædling. (Fortsat, see Nr. 104 og 105.) Din Oplysning, Du gode Bondealmue, strækker sig kun, paa ikke mange Ungtagelser nær, til de faa Kundskaber, Du har erhvervet i Almueskolen. Dine fleste Medlemmer kunne saaledes nogenlunde læse i en Bog, skrive deres Navne, tegne Et og Andet op, til Nod og næppskrive et Brev, og regne Saameget i Hovedet, som høre til deres Bedrift, og der bestaaer deres hele Aandsdannelse. De ere saaledes som oftest aandelig fattige, medens de have Penge, Korn og Kreaturer nok, og den timelig Fattige er paa en Maade forsaavidt bedre faren, at han maa nødes til at anvende sin Tænkekraft for at opfinde stedse nye Erhvervkilder, og faaer derved Leilighed til at udvikle sine Aandsevner. Der er saaledes Meget tilbage at ønske med Hensyn til sand Aandsdannelse iblandt dem, og saalænge, som de staae paa deres nærværende lave Dannelses Standpunct, ville de mangle baade Kraft og Selvstændighed til at aflægge deres Feil, og enhver Bondestandens Ven maa derfor inderlig ønske den en større og høiere Grad af Aandsdannelse; thi Jntet forbedrer og forædler Mennesker saaledes som sand christelig Oplysning og aandelig Dannelse, og 2det er alene derved, at den sande Lyksalighed for Tid og Evighed kan opnaaes. Fornu at vise, at Bondealmuen virkelig trænger til større Kundskab, ville vi berøre de Feil og Laster, som i større og mindre Grad gaae i Svang iblandt dem, og som forstørstedelen ere en Følge af Uvidenhed og Fordom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Af de jordiske gode Ting er jo Helbredet den allerførste og vigtigste. "Naar Helbredet er borte, saa er Alting borte, siger Ordsproget. Sundhedens Vedligeholdelse er derfor en af de fornemste Pligter, Mennesket har imod sit Legeme. Men hvorledes opfylde en stor Deel af Eder J gode Almuefolk, denne Pligt, Kun meget ufuldkomment. Saa forstandige, som J ellers ere, saa ufornuftigt bære I Eder endnu ad ialmindelighed i Sygdomstilfælde. Det er meget almindeligt, at J endnu tye til saakaldte kloge Folk, istedetfor at søge Lægehjælp, og forunderligt er det, at J, efter saa ofte at være blevne førte bag Lyset af disse Bedragere og Gjøglere, dog ikke tilsidst kunne faae Øinene op. Uden at vide synderligt om Sygdommens Natur eller det menneskelige Legems Bygning og Jndretning, bruge J det første Middel, Nogen raader Eder, ofte flere Midler paa eengang, og stundom et og samme Middel i ganske forskjellige Sygdomme. Raadspørge J endog Lægen og begynde at følge hans Raad, saa ophøre J dog snart dermed, dersom J ikke strax mærke Bedring, eller naar Lægemidlerne ere Eder modbydelige. Jstedetfor at holde Diæt, forspise, J Eder ofte, overvælde de svage Maver med haard og ufordøielig Næring (Suurmelk og Fleskepandekage ere gjerne Eders Livføde), og forværre derved Eders Tilstand. Endnu dæmpe J Koldfeber og Forkjølelsesygdomme med Peber og Brændeviin, der efterlader som oftest slemme Følger for Sundheden endog i flere Aar, ja ikke faa Mennesker have mistet Livet ved denne Hesteuur. En saadan Fremgangsmaade bruges af Mange iblandt Eder i Sygdomme. J ville vel undskylde Eder med, at Lægen paa de fleste Steder boer 2 a 3 Mile borte, og at Mange ikke have Heste og Vogn, og J undskyldes virkelig noget, saavel herved, som ved den Omstændighed, at Lægen ikke daglig kan komme til den Syge, at han saaledes ikke stadig kan lagt tage Sygdommen, hvorfor Curen ikke sjeldent mislykkes, hvorved igjen Lægens Duelighed og Evne til at hjælpe drages i Tvivl, og baade han og Lægemidlerne komme i Miscredit, men paa den anden Side kunne J hellerikke nægte, at naar J ret for Alvor ville sørge for Eders Sundhed, da kunne J sikkert bidrage meget mere dertil, end J gjøre, om J end ikke saa let som Kjøbstadborgeren kunne skaffe Eder Lægehjælp; thi det er et sandt Ordsprog: "at en god Villie drager et stort Læs. J alt Fald ville J kunne holde Eder fra at søge Raad hos de saakaldte kloge Mænd og Koner, som alle bedrage Eder, og som, naar de ved deres Koglerier have bestyrket og befæstet Eder i Eders daarlige Overtro, og bragt Eder saavidt, at J ansee dem for ufeilbare, trække omkring med Eder saalænge, indtil de have faaet den sidste Daler, det sidste Klædningsstykke og den sidste Fleskeskinke lokket fra Eder, da de saa tilsidst lade Eder i Stikken og efterlade Eder Skam og Skade, istedetfor Lægedom og Hjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Skjøndt man ikke meere høre saamange Historier om Bjerg- og Ellefolk, Nisser og Dverge, som forhen, saa er den dog nok endnu af Overtro tilbage. Endnu opvartes ofte i de lange Vinteraftener i Bønderstuerne med Spøgelse- og Gjengangerhistorier, endnu tor man ikke gaae ti Skridt alene i Mørke af Frygt for den hovedløse Kalv, den hovedløse Hest, Lygtemanden, Ellelyset osv., som gaaer, staaer, hopper og spøger i Heden, paa Marken, i Kjæret og Engen. Endnu reise Haarene sig paa Mange, naar de ene i Mørke skulle forbi en Kirkegaard. Endnu sætter mangen en Bønde sin Kniv over Døren til Kostalden, naar hans Ko første Gang, efterat have kælvet, skal ud tilvands; endnu lægger Moderen en Tap eller et andet Stykke Jern, hvori der endelig maa være Staal, paa sit udøbte Barn om Natten, at det ei skal vorde forbyttet af de Underjordiske, og en Skiftning ligge i dets Sted om Morgenen; endnu skal den kloge Mand eller Kone hentes, for at læse over Floden, der ei vil give Smør; Melken, som ei vil skilles til Ost, Øllet, som ei vil gjæres, endnu stroes Hørfrø udenfor Døren, hvoraf et Liig er udtaget, paa det at den Døde ikke skal gaae igjen, og tusinde andre Ting, som her ville blive for vidtløftige at opregne. Synes Du ikke, kjære Bondealmue, at det er en Skam for Dig, at Overtroen skal udøve en saadan Magt over Dig i vor oplyste Tidsalder, Overtroen henhører til de forsvundne mørke Tider, til Vantroens og Hedenskabets længst henfarne Old; men hos et christeligt, oplyst Folk bør den banlyses og nedmanes i Mørkets Rige, hvorfra den har sit Udspring. Det turde maaskee være et godt Raad og det meest probate Middel, hvis en ret forstaaelig Naturlære blev udgiven; men den maatte i saa Fald have tvende Egenskaber, den maatte være populair og kortfattet. Komen saadan Bog for Lyset, som gjendre Overtroen med Beviser, hentede fra Naturlæren, da var det at ønske, at enhver Huusfader i Bondestanden vilde anskaffe sig den, og bruge den med Flid og Tænksomhed, og den Udgift, som Bogens Bekostning vilde medføre, vilde bære rige Frugter for Tid og Evighed. Forfængelighed i Pynt og Klædedragt, især hos Ungdommen, har vel ingensinde været saa stor som i vore Dage, da man seer Bønderkarle og Piger saa udmaiede ved enhver Leilighed, at man maa forhauses derover. En saa høi Grad af Stadse- og Pyntesyge er naturligviis skadelig, men kan undskyldes noget, formedelst Exemplet i de høiere Stænder, hvem de Ringere ere saa tilbøielige til at efterligne. Dog lærer Erfaringen, at denne Feil ialmindelighed falder bort af sig selv, og kun i sjeldne Tilfælde vil det komme til Anvendelse paa Bønderne, hvad Visen siger om den Forfængelige: "For sildig til Syndernes Kundskab han kom, da Pungen var tom. Jmidlertid kunde det være godt for mangen Bonde, om han itide erindrede det gamle Ordsprog: Hvo som for tidlig vil age i en Guldvogn, maa tilsidst nøies med en ElleLuntstik. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Jndenlandske Efterretninger. Roeskilde Stænder. Forsamlingen har i 30te Møde, den 20de August, besluttet at tilraade, at Udkastet til en Anordning om en forandret Jnddeeling af Rigsbankdaleren udkommer som Lov, dog at der, ifølge en med 55 Stemmer mod 4 tagen Beslutning, i Forsamlingens Betænkning optages en bemærkning om, at hvis det, imod al Formodning, skulde blive Tilfældet at denne Forandring i Rigsbankdalerens Jnddeling ikke blev indført i Hertugdømmerne, man da i Kongeriget maatte blive fri for de med Forandringen uundgaaeligen forbundne Uleiligheder. Forsamlingen har nemlig i forrige Session foreslaaet og i nærværende tilraadet Forandringen især af Hensyn til, at en eensartet Myntinddeeling for hele Riget vilde være et væsentligt Led i Midlerne til at fremme en fri og uhindret Samfærdsel, en større og en meere livlig Omsætning mellem Rigets forskjellige Deele, og saaledes bidrage til at befæste det danske Monarchies Eenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
J 31te Møde oplæste Agent Bruun et af ham indleveret Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Odense, Middelfart, Assens, Faaborg, Bogense, Nyborg, Kjerteminde og Rudkjøbing angaaende Grundsætningerne for Værnepligtens Jndførelse. Dette Andragende skulle vi meddele i næste Numer, Jfølge det Forsamlingen nylig forelagte Lovudkast til en Værnepligtsanordning, skulle alle Mandspersoner, som have opnaaet en Alder af 18 Aar, uden Hensyn til Stand, eller Herkomst, være Værnepligten underkastede, kun den Søn eller Broder, der er at ansee som eneste Forsørger af en Familie, som ellers vilde falde det Offentlige til Byrde, forbigaaes ved Udskrivningen. Ligeledes forbigaaes indtil deres 24de Aar alle de, som ere indskrevne som acad. Borgere ved Universitetet i Kbhvn., Kiel eller ved Sorø Academi, eller som have taget første Deel af Afgangsexamen ved en af de lærde Skoler, hvor den udvidede Underviisning er bleven indført, ligeledes de, som dyrke Videnskaber, der udfordres til den fuldst. Forsteramen, og de, som have taget den ved Kbhvns Universitet anordnede Forberedelsesexamen, og enten ere Elever ved den polytechniske Læreanstalt eller danne sig til Veterinairer, eller den juridiske Exammen for Ustuderede; ligesom ogsaa Eleverne ved Kunstacademiet, Eleverne ved de kongl. Skolelærer-Seminarier, de unge Mennesker, som oplæres af Landhuusholdnings=Selskabet, ligesom og Eleverne paa de under offentligt Tilsyn staaende Landv.-Jnstituter, Eiheller kan Nogen udskrives, som oplæres ved det militaire Jnstitut; men forlader han dette, uden at blive Officeer, bliver han Udskrivning underkastet lige med alle Andre. Enhver, som ifølge kgl. Bestalling er ansat som Embedsmand, fremdeles Enhver, der er ansat i en Betjening, hvortil han er beskikket af Collegierne, samt endelig Enhver, der er ansat som fast Skolelærer, er fritaget for Udskrivning; derimod kan ingen Medhjælper ved en Skole fritages for Garnisonstjenesten. Ogsaa kunne indtil videre forbigaaes ved Udskrivningen alle de, som staae og, idetmindste i 2 Aar, forinden de kom til Udskrivningsalderen, have staaet i Lære, hos en Kjøbmand eller Haandværksmester i Kjøbstæderne eller i nogen Fabrik. Enhver, som har modtaget den geistlige Ordination, er aldeles fritagen. Enhver, der er udskreven, men endnu ikke ansat til Tjeneste, har Lov til at stille en Anden for sig imod at deponere hos Sessionen, eller vedkommende Troppeafdeling en saadan Sum, at en duelig Stedfortræder – efter Generalcommissariats-Collegiets Mening - derfor kan skaffes. Desuden bliver ved hver Stilling at erlægge 10 Rbd. til Christians Pleiehuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
J Kjøbstæderne, hvor Borgervæbningerne skulle ophæves, bliver at organisere Brand- og Politicorps, hvorved Jngen kan ansættes, som endnu hører til den staaende Hær, de, der ansættes ved disse Corpser fritages for at indkaldes til Armeens Forstærkning. De af Kjøbenhavns Jndvaanere, der ikke henhøre til Sorullen, skulle paa egen Bekostning og uden Lodtrækning tjene under Kjøbenhavns Væbning i de særegne Corpser, der udgjøre denne, nemlig Kjøbenhavns Væbningslinie, dens Reserve i 2 Afdelinger og Stadens Brandcorps. Væbningslinien skal bestaae af Livjægercorpset, 2 Batailloner Jnfanteri og 1 Bataillon Fæstnings-Artilleri, der i fornødent Fald skal kunne anvendes ligesom den øvrige staaende Hær. Tjenestetiden er 8 Aar, efter hvilken Tid Vedkommende overføres til Reserven, hvori de atter maa tjene 8 Aar. Reserven skal værne om Staden og dens Omgivelser, bidrage til Sikkerheds og Ordens Vedligeholdelse i Staden og deeltage i aarlige Skyde og Exerceerøvelser i 6 til 8 Dage, samt forrette Vagttjeneste, naar Væbningens Linie er udcommanderet med Armeen. Armeens Straffe= og Disciplinarlove gjælde ogsaa for Kjøbenhavns Linie og Reservens, 1ste Afdeling. Den 2den Afdeling optager dem, der have udtjent i 1ste Afdeling og slipper dem først med deres 50de Aar. Mandskabet af denne Afdeling opfordres kun under truende Fare. Brandcorpset bestaaer som en særskilt Afdeling med den nuværende Organisation, men skal i Krigstid deeltage i alt Arbeide, der kan bidrage til at støtte og lette Byens Forsvar, hvorfor det navnlig skal indøves i Fodexercitie- og Marsch. Mandskabet ved samme tjener indtil 50 Aars (Aalb. Av.) Alderen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Kieler Correspbl. udtaler sin Smerte over de i Slesvig=Holsteen saa populaire Prindsen af Augustenborgs og Hertugen af Glücksborgs Afskedigelser, fra deres Embeder i dansk Tjeneste. Endvidere beretter det, at Cancellipræsident Grev Reventlow-Criminil indtil Videre skal overtage Statholder-Posten, samt at Kammerherre Grev Moltke, Medlem af Finantsdeputationen og Chef for den tydske Section af Rentekammeret, der for Tiden befinder sig hos Hs. Maj. Kongen paa Föhr, skal være kgl. Commissarius i den slesvigske Stænderforsamling, ligesom en dansk Rentekammerdeputeret, Etatsraad Bang, er Commissarius for de danske Stænderforsamlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Der er opstaaeten alvorlig Uenighed mellem det slesvig-holsteenske Parties Anførere. Literatus, Dr. Hansen i Eckernfjord har udgivet en Bog mod Landinspecteur Tidemann og i denne angrebet den slesvig-holsteenske Regnemesters og Bank-Agitators Virksomhed med de stærkeste og mest stikkende Farver, og skildret ham som en forfængelig Nar, der kun har skadet istedetfor at gavne. De som holde med Tiedemann og arbeide efter hans Plan, ere høiligen entrustete over dette schmähliche Angreb paa den brave Folkemand. Literatus Hansen blev under det store Folkemøde i Neumünster den 20de Juli ogsaa nedviist af Beseller fra Talerstolen o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Endelig ere en Deel af Slesvigholsteinerne utilfredse med at den holsteenske Stænderforsamling frivillig adskiltes; den burde være bleven sammen og have fægtet til det sidste lovlige Minut, medens den nu skammeligen overlod Valpladsen til Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Vi troe nu med Sikkerhed at kunne berette, hedder det fra Kiel under 15de August i "Bremer Zeit.", at Keiseren af Rusland ved Modtagelsen af Storhertugen af Oldenborgs Skrivelse, angaaende det slesvig-holsteenske Arvefølgespørgsmaal, har yttret, at han forØieblikket slet ikke vilde blande sig i denne Sag. Da Keiserens holsteenske Krav i det aabne Brev udtrykkelig ere ham forbeholdte (!), er ovenstaaende Yttring meget let forklarlig, idet Keiseren rolig vil afvente, hvilke Tilbud der fra dansk Side ville blive ham gjorte, for at indvilge i Anerkjendelsen af den hele danske Stats Jntegritet. Derimod bliver det stedse sandsynligere, at England og Frankrig, for at modvirke Ruslands Bestræbelser, have udtalt sig for samtlige under dansk Høihed staaende Staters Udelelighed. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Adv. Beseler fortæller i kieler Correspobl." sine slesvig-holsteenske Landsmænd, at han har modtaget en af næsten samtlige Medlemmer af Universitetet i Heidelberg til Slesvig=Holstenerne rettet og allerede ved Trykken bekjendtgjordt Adresse, undertegnet af en Mængde pralende Navne, deriblandt eet, som er ulæseligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Overpræsidenten i Kjøbenhavn, Geheimeraad Kjerulff, er i Løverdags afgaaet ved Døden, 64 Aar gammel. Han var vistnok en i flere Retninger dygtig og virksom Embedsmand, men lige saa lidt i sin nærværende Stilling som i sin tidligere, da han var Politidirecteur, synderlig populair, hvortil heller ikke hans Anskuelser eller hans Personlighed og endnu mindre den Maade, hvorpaa han i sin Tid vidste at forhverve og vedligeholde sin Jndflydelse paa Kong Frederik den Sjette, gav ham nogen Adkomst. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
J Torsdags Formiddag den 20de de er der paa Frederiksværk sprunget en Krudt-Torrestuei Luften. Et Menneske dræbtes øieblikkeligt og et andet saaredes saa betydeligt, at man frygter for hans Liv. Der var i Stuen imellem 8 og 9 Centner Krudt. Om Oprindelsen til Ulykken har man ingen Kundskab, Tørre stuen hørte til de nyeste og meest hensigtsmæssigt indrettede, hvor der tørres ved varme Dampe, og Jnspecteuren havde nogle Minuter i Forveien været der, og fundet Alt i den bedste Orden. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Ved Classelotteriets Trækning i Mandags ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 Gevinst paa 8000 Rbd. paa Amben: 62236; 1 dito paa 6000 Rbd. paa Amben: 86128, 9 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne: 41312, 17312, 98-103, 29327, 67261, 37179, 85-128, 74314, 17233. De udkomne Bagtal ere: 103, 120, 126, 128, 151, 174, 179, 186, Nykjøbing, den 27de August. Efterat Politiet, var kommet til Kundskab om, at et Fruentimmer i Jdeestrup Sogn mistænktes for at have født i Dølgsmaal, og hun paa eengang var bleven saa syg, at der tvivledes om hendes Liv, blev den fornødne Undersøgelse anstillet, og et Barn, nedlagt i en Kasse, fundet i en Hauge i Tjæreby, hvor det var nedgravet. En Kone i bemeldte By blev arresteret, og under en af Fuldmægtig Wilcken hos den Syge optagen Rapport tilstod denne, at have født Barnet, og ved Hjælp af den Arresterede skjult det i Haven. Hun tilstod tillige, at bemeldte Kone havde været hende behjælpelig med at fordrive Fosteret, idet hun havde tillavet hende en Drik, som hun i dette Øiemed havde nydt og som havde fremskyndet hendes for tidlige Nedkomst, da Barnet var dødfødt. Der anstilledes nu yderligere Undersøgelse, og den Arresterede har tilstaaet, at have tillavet bemeldte Middel, som hun vidste var probat, da hun selv ved det har fordrevet 6 Fostere, som hun har følt sig svanger med, og som alle have været avlede i en Tid af 10 Aar, med hendes egen Stedfader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-27
Udenlandske Efterretninger. De franske Kamre ere den 17de August blevne aabnede af Kongen, som efter en kort Tale modtog Eden af de siden forrige Session udnævnte Pairs og de nyvalgte Deputerede.