Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-03-09
Man hører i denne Tid meget forskjellige Yttringer og Formeninger, med Hensyn til den Forfatning, der er lovet Nationen ved Rescriptet af 28de Januar d. A., og skjøndt man ved Gjennemlæsningen af dette ikke kan bedømme, om man kun maae vente en Udvidelse af Stænderinstitutionen, eller mere; saa bliver det dog altid en Statsforfatning bygget paa friere Principer. Vel have Undersaatterne under den danske Stat, under en buman og mild Regjering, følt og føle sig saa lykkelige, som i saa curopæiske Stater; men der gives intet saa fuldkommen herneden, at det jo kan trænge til Forbedring eller Forandring, og saaledes gaaer det ogsaa med enhver Statsforfatning Eftersom Nationen opnaaer en høiere Grad af Cultur, tiltager ogsaa dens Krav paa en friere Retning i Statsbestyrelsen, og en friere Udvikling af alle selskabelige Forhold, og hvem kan desuden indestaae for at Fremtiden stedse vil skienke os saa bumane og kloge Regentere, som under den oldenborgske Stamme, der er derfor naturligt, at Nationen ønsker en Garantie for Fremtiden; alt dette har vistnok vores vise afdøde Konge indseet ved Udarbeidelsen af Planen til en friere Forfatning. At derfor enhver, der ønsker, saavel Andres som sine egne Retligheder, betryggede, maae med Taknemmelighed modtage en saadan Udvikling af vore Regjerings Forhold, er naturligt. En af de væsentlige Fordele ved en frie Forfaling, er at den yder er større Garantie med Hensyn til den individuelle Sikkerhed og i Henseende til den rigtige og hensigtsmæssige Anvendelse af alle offentlige Midler og den financielle Bestyrelse; og at desuden Nationens Repræsentantere have Krav paa i Forening med Regjeringen at beslutte og bestemme alle offentlige Skatter og Afgifter, og at paasee sammes ligelige Fordeling paa alle Klasser i Samfundet. Hertil kommer, at Superieurens vilkaarlige Behandling, mod den Undergivne, og enhver anmasset Magt og Myndighed, der ikke er begrundet i Lovgivningen, ikke kan existere under en frie Forfatning, uden alvorlig Paatale, saameget desmere, som Pressen belyser ethvert Skridt. Ministeren er der, ligesaa ansvarlig for sine Handlinger, som den fattigste Dagleier, og saaledes bør det stedse være. Men til en friere Forfatning, hører ogsaa en frie Valglov, og Valget af en Deputeret bør ikke allene skee efter Grundeiendomme og Formue, thi den meest formuende og største Grundeier kan være en Jdiot, medens hans fattige Nabo kan være en insigtsfuld og klog Mand, at der imidlertid stedse i denne Henseende maae existere nogen Jndskrænkning er naturligt. Under den norske Statsforfatning (under hvilken jeg har levet i 3 a 4 Aar) er enhver Jndfød eller Naturaliseret, der enten er Borger i Staten, har en fast Eiendom af 300 Speciedalers Værdie, eller er kongelig Embedsmand baade stemmeberettiget og valgbar til Storthinget, naar han har aflagt den i GrundLoven befalede Eed til Constitutionen. Dog vi kunne vist nok forvente, at naar vor ophøiede Monark skiænker os en friere Forfatning, maae dermed ogsaa følge en forandret Valglov, og ville vi kun i hvad Fremtiden bringer os tilføie det Ønske: Gid stedse Loyalitet og Enighed maae vandre Haand i Haand med hinanden i vort elskede Danmark, og gid stedse alle gode Kræfter, uden Hensyn til Stand og Stilling, stedse maae være forenede, naar det gielder at virke for Fædrelandets Held og Lykke!!(Redact.) Den største Deel af Thisted Bredning er frie for Jis, dog ligger Jsen endnu op imod Vilsund.