Berlingske Tidende, 1833-11-08
(Fortsættelse af det i Gaars No. afbrudte Stykke om det Britiske Jndien og Subsidiestaterne sammesteds; det om tende Stykke under London. Slutningen følger i Morgen. - Nogle Gange bleve de Engelske Residenter i det Britiske Jndiens Subsidiestater nødte til, selv at overtage Administrationen, blot for at tilvejebringe en temporair Rolighed; men saasnart de indfødte Fyrster atter fik Magten i Hænder, begyndte det gamle Onde igjen. Dog - det er bedst, med et Exempel at bevise dette Systems Udvikling og det Resultat, hvortil det omsider førte. Efter Tippo Saibs Død og Mysores fuldkomne Erobring, overgave Englænderne, ifølge deres Princip, ikke selv at tilegne sig nye Provindser, Landet til de gamle Rajaers Familie, som Hyder Ali havde dethroniseret. Da denne Families overblevne Medlemmer endnu vare Børn, saa blev Purneah, Hyder Alis gamle Minister, udnævnt til at staae i Spidsen for Regentskabet. Purneah var en Mand af Duelighed og Retsindighed; Mysore kom under hans Ministerium fuldkommen til Kræfter, og, da han i Aaret 1811 fratraadte Regentskabet og overdrog den egentlige Regjering til den unge Rajah, der nu var Landets retmæssige Fyrste, saa fandtes 23 Mill. Rupier somtrent 15 Mill. Danske Specier) i Skatkammeret og Landet var i stigende Velstand. Men Rajahen var en ung Mand paa 17 Aar, nerfaren, higende efter Fornøielser, ødsel og ubesindig. Han faldt i slette Menneskers Hænder, der havde den største Magt over ham. J Selskab med disse forødte han i mindre end tre Aar den hele Statsskat; nu begyndte Rajahen at leve paa Credit, kjøbte Alt til høje Priser med Vexler, som han trak paa Provindserne eller paa sit Skatkammer, og for hvilke Jndkomsterne i mange paa hinanden følgende Aal bleve pantsatte. Hans Credit var snart udtømt; han begyndte at sælge alle Embeder, især til sine nærmeste Omgivelser, som betjente sig af disse, til at undertrykke Folket. Forgiæves søgte Residenten, at standse denne Vorden. Rajahen vovede aldrig at afslaae en eneste af hans Fordringer; men den hele Stat var sjunken i en saa udbredt Forvirring, at alle partielle Forholdsregler vare frugtesløste. Længe afskrækkede Engelske Regimenters Nærværelse Folket fra aabenbart Oprør, men, da det forvissede sig om, at det ingen Hjelp kunde erholde, saa paafulgte i Aaret 1830 en almindelig Opstand. Jndvaanerne udstedte Proclamationer, i hvilke de opfordrede Enhver til at lade Jorden ligge udyrket, ikke holde eller besøge noget Torv, ingen Skatter betal og i Masser begive sig til Regieringens Pallads, for at foredrage den sine Besværinger. De fleste af disse Folkeforsamlinger vare ubevæbnede; de betalte Alt hvad de behøvede, og gjorde sig ikke skyldige i mindste Voldsomhed. Rajaben forlod sin Hovedstad, lod Besværingerne undersøges og straffede nogle af fine uredelige Embedsmænd; hans Omgivelser frygtede, at deres Udsuelsers Opdagelse vilde fremskynde deres Undergang. derfor bevægede de baade Rajahen og Residenten til at gribe til voldsomme Forholdsregler. Rajahen vægrede sig længe, men omsider lod han sig i Debr. 1830 overtale til at befale saare mange af de anseeteste Jndvaaneres Henrettelse; deres Tilhængere bleve angrebne af det Cavallerie, som Rajahen havde til sin Disposition, og nedsablede i store Masser. Fem Engelske Regimenters forenede Anstrængelse gjenoprettede Roligheden, men allevegne for og Folket nu Rajahens Embedsmænd, for det meeste uden at tilføje dem noget Ondt; ikkun eengang hængte de tyve Braminer, som Repressalier, fordi disse havde myrdet et stort Antal Fanger. Den borgerlige Krig vedblev at rase i hele Aaret 1831, og førtes fra Regjeringens Side med stor Strænhed og Grusomhed, fra Folkets Side derimod med Maadehold og Standhaftighed. Den 6te Septbr. 1831 udstedte Generalgouverneuren i det Britiske Jndien en befaling, hvori han dadlede det System, som Compagniet hidtil havde fulgt, og erklærede, at han overdrog Mysores Regjering til Engelske Commissarier ; i en Række af paafølgende Forordninger blev Landet skilt fra Præsidentskabet. Madras, dets Regjering lagt under Generalgovernementets umiddelbare Overopsyn, og Oberst Brig, en Mand af prøvet, Retskaffenhed, Energie og Virksomhed, sat i Spidsen for den ny Regjering i Mysøre. Dette System har hidtil havt de heldigste Følger. Borgerkrigen er ophørt; et Ministerium af Jndfødte er udnævnt og bestyrer Forretningerne under den Engelske Commissairs Opsyn. Denne Forandring, at lade indenlandske Agenter forestaae en Provindses hele Maskinerie, er en af det vigtigste og veldædigste Reformer, som det Britiske Jndien skylder sin nuværende Generalgoverneur, Lord Willian Bentink. Denne Forholdsregel maa have en stor Jndflydelse paa Indiens moralske og financielle Tilstand, saasnart den har udstrakt sig over andre Dele af Landet, hvilken Følge de heldige Udfald at det første Forsøg, som ved denne Leilighed gjordes dermed i Mysore, nødvendigen maa have.