Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-11-12
J den norske Rigstidende læses Følgende: Den arbeydende Classe af menesker; der underholder Statten, og deres Verdige Embeds men, agtter at anlege en spare Banch; hvorudi en hver Embedsmand kunde indsette; deres af Statten betydelige nydende Gagie- og Videre sportler og Apenagie tillagte; hvor efter Embedsmens børn kunde nyde Rentter; aaledes at en hver Embedsmand afleger til spare Banchen; aarlig af deres Store og betydelige lønninger sportler og Videre Apenagie pCo, denne ind Rettning maatte Vere Nation kierkommen, for at Skielne en hver Embedsmands indkomst; at sammenligne; med den tarvelige arbeydsome og maade holdende Clase, af menesker, saa Vel i klede Dragt; som Videre daglig spursommelighed; af livets underholdning; der thit negttes denarbeydende Classe af menesker, og maa bespares for at holde den ene led bunden tilden anden; at ikke same Skal sønderslides; og giøre et Skaar i Regningen; af Embeds mens Brilliante aarlige indkomster, og da maatte sees og bedømmes forskielligen mellem den nærende arbeydende Clase og Embeds mens indkomst; og saaledes bedømme at Viere alle menesker, og at en hver af Verdens børn; bør leve Tarvelig; og maade holdende Dene spare Banch kunde uden føllelse Vedligeholdes af Embeds Clasen; Ved at spare den daglige Brilliante klededragt; som maa for nyes, hver maanet; og maaskee hver uge; sandt deres Pregtige Bord der ning med kostbare og Velsmagende Retter; og fine Druesaft, for at lækkre deres Gane; og Videre selskab af Complimenter; i at opbyde Corolade Caffe og Thee, samdt Consectyrer Pons og Vin, saa Velsom det Pregtige aftens kordspil; hvor der thit bordt spilles mere en aften som en Tarvelig famillie kunde leve af et halvt aar, som og kunde tilside sette; de Pregttige Vogne; heste; kuske; Tienere, og Rangsskatten af de Pregtige mange i sleng givne frue Titler; dette vilde alt kome; Embeds børn til gode; ved Ne indkomst til spare Banchen; hvor med de kunde betalle Filosophie lerdomme, og Profesores for at høres deres forelesning; og Videre der til udfordrende; saasom Dansemestere; Musicantere; med alle sine baade gode og onde noder; ved at indsette i spare Ban chen; den liden med sved almindelig mands samen Skrabede Skilling; hvor for de kunde saa en Absullution af opspekkede og udsprengte mave poser; dette burde bekjendt gjøres fra alle Predikke Stolle, da samme giver aarsag til Luxsus, og maaske til penge Vesenets svekkelse – - maatte nu den arbeidende Classe af menesker, og deres daglige meyesommeligheder tages i betragtning; Vilde det have en synds Pungt der Var sørgelig at betragte; der med sønderslidne Skoe; eller barfodet, og Pialtede kleder; der daglig maa fremføre med sit legems Trettende arbeyde saa Vel i øde marker, og Skaue; som hiemme Ved sin bollig, i de mest haardeste Tiider af aaret; ja og midt om Vinteren i den sterkeste frost og snefald, maa utrettelig Vaage over en hver leylighed; af en suur, og liden fortieneste; og udføre samme; deels med en sulten mave; deels med grov kost, og isteden for dekkede borde, med Thee og Caffe, maa en bonde tage til Takke med en trekopsuur melk og havre brød til frukost, og maaske under Tiden lidet af same; til midag i Steden for dekkede Borde; bespises en bonde med en Velling kogt i Byg eller havremeel, der til sasuur spegesild Knaost eller Suur Prim; og om aftenen tage til takke med en grov Vand Grød kogt i Byg eller havremeel, og under Tiiden for mangel af indkomst maa spise Barche Brød; da smør og fedede Creature maa selges for at dekke overflødigheds Templer – 553 Skulde Embedsmen misunde den arbeydende Clase sine kaar Var det en gledelig tidende at omskifte, saaledes at Embedsmen kunde lere at kiende sine legems Krefter ved arbeyde, og med same fødde sin famillie, og der for uden betalle tilfaldende afgifter, uden at Vere Nation til Byrde; meget er offentlig dadlet det almindelige formedelst den klede Dragt; de Viser i helligdagene ved kierker og kjøbsteder, som til denne tild ikke taget til gjenmele at forsvare; men meningen er; Gaanogne og blaattet for alt som Negerslaverne i de westindische Eylande; mand nødes nu at holde sparebanch i hver mands HuusEmbedsmens undtagen; der just nu Jubelere de andre maa grede. Romsdallen den 4 October 1822. O. H. J. T. H. F. M.,