JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Fra Weirupgaards Marker er bortkommet en mørkerød, Aars Koe; den havde som Mærke et Stykke skaaret af begge Ører. For dens Tilveiebringelse loves en Douceur af Forpagter Bülow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Det fyenske Brand=Assuranceselskab. Ved den Gaardmand Hans Andersen i Voldbroe, Gamtofte Sogn, Natten til den 17 d. M. overgaaede Jldebrand, tilkommer ham i Brandskades Erstatning 1889 Rbd. 2 Mk. 4 s. J Formandens Fraværelse. H. P. Langkilde, f. T. Formand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Jdet jeg har nedsat mig som Bager og Kukkenbager her i Byen, er jeg saa fri at anbefale mig med Alt herhen hørende, saasom Krandsekage, Mandel- og Wienerkage, Sukkerbrøds= og Butterdeigskage, de saa yndede Brunsvigerkager, alle Slags Smaakager, Brystsukker, Pebernødder m. m. Kjerteminde den 22 Octbr. 1846. N. A. Jensen, boende i Munkebogaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Ayt Farverie og Trykkerie i Odense. Nedergade Nr. 704, tæt ved Skjolden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Undertegnede, som har etableret sig som Farver og Trykker i denne Byes Nedergade, anbefaler sig med Farvning og Trykning af alle Slags uldne, linnede og Silketøier i alle Kouleurer, samt Presning, Trykning, Overskjæring og Decartering. Jdet jeg smigrer mig med at kunne udføre Alt til Tilfredshed for Enhver som vil anbetroe mig deres Arbeide, skal det stedse være mine Bestræbelser at levere samme hurtigt og billigt. Forskjellige Kolleurer farvede Tvister af udmærket Qvalitet haves stedse til Udsalg. Vadmel modtages til Stampning. Julius Schrøder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Farver og Trykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
At jeg er flyttet fra Bager Sanders Gaard paa Overgade til Rugbrødbager Andersen udenfor Vesterport, bekjendtgjøres. herved for mine ærede Kunder og for dem, som i Fremtiden C. Gregersen, ville forunde mig deres Arbeide. Snedkermester. Fra Kjøbenhavn, afgaaer Paqvetten "Johanne Marie, Skipper M. Fischer, om 8 a 10 Dage, anbefalende sig for Gods og Passagerer. Nærmere Underretning meddeler J. Nielsens Søn. Odense den 21 Octbr. 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
En Skytteplads søges til 1 Mai af en ugift Person, som fuldkommen er kyndig i Skov- og Jagtvæsenet. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
De hos mig meget efterspurgte H. C. Lumbye's Drømmebilleder Phantasie med tilhørende Text for Pianoforte faaes afskrevne for 2 Mk. hos Enkefrue W. Schjött.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Formedelst Talgens vedvarende Stigen, har jeg seet mig nødsaget til at sætte Prisen op til 25 Mk. pr. Lpd. af Spedelys og 26 Mk. pr. Lpd. af Formelys. Handlende gives 1 Mk. Rabat pr. Lpd. mod contant Betaling. M. C. F. Faber. Paa Grund af de høie Talgpriser, seer jeg mig nødt til, fordet Første, at notere 26 Mk. pr. Lpd. Formelys, 25 Mk. pr. Lpd. Spedelys og 27 Mk. pr. Lpd. argantiske eller tovægede Formelys. Talg ombyttes med Lys imod en billig Avance. Handlende gives Rabat imod contant Betaling. N. N. Blumensaadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Udsalg af Gulvetæppetøier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Hos Undertegnede er arriveret hollandske, skotske og Brusseler Gulvetæppetøier i de nyeste og smagfuldeste Mynstre, smaae afpassede og store DivansTæpper og Skammel-Plader, som Alt sælges til de billigste Priser. Odense den 17 Octbr. 18446. V. Tychsen. Røget Veile Lax. faaes hos Brødrene Schnakenburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Tvende ægte aargamle Dishley Vædere staae til Salg paa Hindemae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Nybrændt Faxöe Steenkalk udsælges fra min Kalkovn Tirsdagen den 27 Octbr. Hendr. Teisen. Gibsror, skaarne sidste Vinter, ere til Salg paa Anderup gaard for 2 Rbd. pr. Trave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
4 dobbelte Trykfjedre, passende til en 3 a 4 Stoles Vogn og for hvis Godhed indestaaes, er til Salg i Gaarden No. 261. paa Odense Vestergade. En 2, eller 3 Etages rund Kakkelovn ønskes strax til Leie. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
En Kakkelovn, indrettet til Steenkul, søges til Leie. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Den Leilighed i Gaarden No. 194 paa Flakhaugen, der for Tiden benyttes af Læseforeningen, kan til Paaske Flyttetid, 1817 faaes til Leie. Man behage at henvende sig til Skole forstander Sørensen. Odense den 18 Octbr. 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Birkedommer Friis i Odense har i Commission at sælge en 2 Mile derfra beliggende god Landeiendom paa billige Vilkaar, hvortil 40 Tdr. Agerland, Eng, lidt Skov og betydeligt Tørveskiær af god Bonitet. Et Teglværk, beliggende 1 Miil fra Assens, er for Tiden at faae i Forpagtning. Nærmere Underretning meddeles af Forvalter Schaldemose paa Brahesborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Auction i Gjæstgivergaarden i Svendborg afholdes, efter Aftale med Auctionsdirecteuren, den 29 og 30 October, fra Formiddagen Kl. 9, over en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af mange Slags Meubler, Sengklæder og Madratser, Linned, Glas, Porcellain, Bouteiller, Kobber og Jernfang, Kakkelovne en Komfur med Stegeovn og Vandkjeddel, mange hele og halve Oxhoveder, Ankere, Ballier, Kar og mangfoldige andre Ting, som ville findes i Cataloget paa Auctionsstedet hos M. A. Lacoppidan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Løsøre-Auction i Skibhusene. Fredagen den 30 dennes, Formiddag Kl. 9 og følgende Dag, bliver, ifølge vedkommende Arvingers Reqvisition, afholdt offentlig Auction i Skibhusene over afdøde Skipper Hans Nielsens Enkes Efterladenskaber, bestaaende af Sølv og Guld, Borde, Stole, Sophaer, Skabe og Chatoller, Kakkelovne, Sengesteder og Sengklæder, Linned og Dækketøi, Kjøkkentøi, Avls og Meierieredskaber, Vogne, Plouge og Harver, 2 unge Kjøre heste, 6 gode Malkekøer, 2 Foraarsgrise, samt endeel Egeplanker og circa 3 Favne Bøgebrænde m.m. Det bemærkes, at Kreaturene bortsælges den første Dag i Middagsstunden. Trykte Cataloger kunne nogle Dage før Auctionen afhentes paa nedentegnede Contoir, samt hos Hr. Kæmmerkasserer, Haugsted i Odense. Odense Herredscontoir den 19 Octbr. 1836. F. Kundsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Skove Auction. Aar 1846, Onsdagen den 4 November førstk., Formiddag Kl. 9 1/2, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, i Hovsholdt Skov afholdt Auction over endeel paa Roden staaende Bøge, tjenlige til Planker, Bødkerkløv, Vogntømmer og Brændsel, samt endeel Udhugning. Mødestedet er ved Skovfogedboligen. Odense Herredscontoir den 21 Octbr. 1846. F. Kundsen, Hermed et Følgeblad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Vidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Je 43 Jndhold: Europæiske Statsmænd. - Udgravning af Oldsager fra Ninive Fyens Stiftsavis, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trylt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Jmellem de gjæve Mænd var det stedse en Lov, at den der forliger sig med sin Vederpart, og navnlig den der yder en større Fyldestgjørelse end Domstolene i det værste Tilfælde kunne ville paalægge ham, ikke skulle lide offentlig Forhaanelse i Vederlag for sit fredelige Sind, - ikke – naar Striden ved overflødige Midler var udsonet, skulle see sit Navn, sin Stand og sin Jndividualitet stillet blottet for Mængdens skjæve Omdømme; denne af Humaniteten flydende Lov, eet at Fundamenterne for vort, selv i fremmede Lande saa lovpriste Forligelsesvæsen, har man imidlertid og med en paafaldende Jndiscretion tilsidesadt, ved de flere imod Grev Bernstorff-Gyldensteen, i "Fædrelandet indrykkede og derfra i andre Dagblade overgaaede Jnserater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
J disse Pamphleter have Uvedkommende stillet Greven som sagskyldig i et Overfald, endog i den Grad, at han kaldes en simpel Voldsmand, det vil med andre Ord sige, at hans Vederpart ikke skulle have givet endog den ringeste Anledning til Striden, medens Pamphletmagerne, til denne Sigtelse knytte endeel andre hadefulde, Sagen uvedkommende Paasagn om Adels og Pengestolthed m.m., med den umiskjendelige Hensigt, derved kun at krænke den Paagjældende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Hvad der nu skulle kunne forsvare disse gjennem Pressen udspredte Beskyldninger, maatte jo vel være at den Krænkelse af Veifreden, som Grev Bernstorff Gyldensteen med fuld Overbeviisning og i Følge aldeles troeværdige Vidners Udsagn vidste sig tilføiet, kun var indbildt, ikke virkelig; – at den Fare han og Medfølge flere Gange, og formedelst hans Veder parts Forhold var udsadt for, nemlig med Heste og Vogn at styrte i Grøften, ikke var for Haanden; -at Bondens forkeerte Adfærd, istedetfor efter lovlig Skik og Brug at holde til Høire, derimod kjørte tvere for, snart til den ene, snart til den anden Side, saa at Greven istedetfor at komme forbi var flere Gange nærved at vælte ned i Veigrøften - ikke var hvad man dog i Momentet fornuftigviis maatte antage en Malice; – og at Grev Bernstorff-Gyldensteens Nødværge imod dette idetmindste da tilsyneladende chicaneuse Forhold ikke har havt den fjerneste Beføielse. Men ligesom nu en Libel, der hviler paa slige Forudsætninger, en saadan Fordølgelse af beviis i No. 225. 1846. lige Gierningssager, mildest talt, er eensidig og følgelig upaaagtelig, saaledes maae det jo vel og indrømmes at Domstolene, hvis Sagen der var bleven anhængig, ikke ville have ladet en Argumentation fra disse Omstændigheder, der kunne bevises, forblive uvirksom, eller uændset glide hen over den saa naturlige Forudsætning, at Vederparten, ved sit udviste uanledigede Forhold havde tirret og fornærmet Grev Bernstorff-Gyldensteen og bragt denne i en Harme, hvilken, skjøndt maaskee forøget ved Ungdom, og et varmere Blod, dog i indbemeldte Forhold maatte finde sin Undskyldning; men naar Greven opofrende disse Retsmidler, forliger sig med Klageren og yder denne en Pengesum, der vistnok hundrede Fold overstiger hvad han (Jacol Nielsen) ved Dom kunde have opnaaet dersom hans Paastand, saaledes som ved Forliget, var gaaet ud paa en Lapsalvese af det man iblandt Bondestanden og med almindelig Foragt kalder, Skind-Penge, naar, sige vi, Klageren er indrømmet en saadan Revance, med den fra hans Side givne skriftlige Erklæring, at det Passerede fra begge Sider skal være glemt, da tør vi vel være forvissede om den Erkjendelse hos alle gjæve retsindige og neutrale Mænd, at Grev Bernstorff-Gyldensteen imod al Ret og Raison gjennem Pressen er bleven mishandlet, og at han i billig Harme over dette Brud paa hans Retsstilling, det være af hvemsomhelst, har været beføiet at tilbagevise saadant Overfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-24
Naar Jacob Nielsens Consulent efter selv at have medvirket til en Afgjørelse, der skulde dække hvad skeet var med Glemsel, derefter i Dagbladene udspper de meest hadefulde Paasagn mod Grev Bernstorff-Gyldensteen, saasom at han er adels- og pengestolt, en simpel Voldsmand m.m., da synes det, som et saadant Overfald i en af selve Consulenten afgjort Sag er uden Beføielse og uden al Competents, samt at hvad han saaledes har udspredt i Trykken ikke af ham for Domstolene vil kunne forsvares, men at han tvertimod derfor vistnok vilde blive belagt med Straf og Censur, hvis han derom blev sagsøgt. Hans i Slutningen af Jnseratet offererende Sætning, at Sagen har der i Egnen bevirket det Gode, at man er kommet til Erkjendelse af den Sandhed, at Greven ikke har Lov til at gjøre Alt hvad han vil, er en Compliment de Boeuf, som enhver maa lade ham beholde for sig selv; for Loven ere alle Undersaattere lige; for den maa enhver bøie sig, og den der feiler maa taale Authoriteters eller Domstolenes Mellemkomst; at Grev Bernstorff-Gyldensteen skulde have anseet sig undtagen fra Landsloven i saavidt, kan ligesaalidt være tænkt af ham, som troet af nogen i Egnen, og hvad især Jacob Nielsen angaaer, da har han jo efter hvad den første Pamphlet formelder, med en ikke ringe Pengefordeel erfaret, hvorlunde Greven er af en ganske modsat Tro. Vi maa saaledes protestere imod, at Erkjendelsen af den Sandhed, at Grev Bernstorff Gyldensteen ikke har Lov til at gjøre hvad han vil var et Gode som først var vundet ved Jacob Nielsens Sag; thi alle fornuftige Mænd i Egnen kan aldrig have draget denne i danske Lov grundfæstede Sandhed i Tvivl. At antage det Modsatte, er jo det samme som at paasige den hele Bogense Omegn kras Uvidenhed og Dumhed, og vi som boe i Egnen have desaarsag, som ovenanført, protesteret mod en Sætning, der strider mod Nutidens Selvstændighed og opklarede Begreber, overladende til For Hvis det kan kaldes Pengestolthed at aabne sin Pung, ved enhver passende Leilighed for sin trængende Næste og forøvrigt kun at bruge sin Formue efter en til Stand og Vilkaar passelig og nyttig Maalestok; - og hvis det kan kaldes Adelsstolthed, naar Grev Bernstorff-Gyldensteen ikke gjør sig gemeen med Enhver, men holder sig til sine Standsfæller og Jevnlige og forresten viser al behørig Loialitet og Forekommenhed mod enhver Stand, da vilde Procurator Jespersen forsaavidt have Ret og Sandhed paa sin Side; men da det er hans umiskjendelige Hensigt at sigte Greven som den, der er hovmodig af sin Fødsel og sine Penge, saa kunne vi med Vidnesbyrd fra det hele Grevskab bevise, hvad der dog er ganske overflødigt, at han er fremmed for en saadan Arrogants, medens af hans hele Færd med Omgivne og Undergivne noksom fremgaaer den Grundsætning, at det ikke er den tilfældige Fødsel og Formue, men noget høiere og ædlere der bestemmer Mandens Værd. Flere Venner af Sandheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Jndhold. Udlandet. Frankerig. Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Stænderforsa¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Udlandet. Frankerig. En Pariser Journal af 16 ds. melder, at franske Tropper skulle have erholdt befaling til at opstilles ved den schweitzerske Grændse, samt at Østerrig og Sardinien ligeledes skulle sammentrækkeTropper i dette Øiemeed. Dette bekræftes nu, idet et troværdigt Lyoner Blad under 19 ds. beretter: at der allerede fra Lyon er afgaaet Tropper og Skyts til bemeldte Grændse. - Jfølge "Moniteuren" er der aabnet Ministeren for de udenlandske Anliggender en Credit af 200,000 Fr., under Benævnelse af: "Reiseomkostninger og til Courerer."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Spanien. Det bekræfter sig, at Wiener=Kabinettet med Hensyn til de Spørgsmaal, som ere opstaaede ved det spanske Givtermaal, afgjørende har udtalt sig til Fordeel for Frankerig. Kabinetterne i Berlin og Petersborg skulle dele samme Anskuelse som Fyrst Metternich, og af Magterne af anden Rang er Kongen af Holland ligeledes traadt over paa Frankerigs Side. Dronningen af Spanien siges at have forlenet Hr. Gui3ot med Titel som Hertug af San Antonio og Rang med Grandezza af første Klasse; men den franske Minister skal takkende have forsmaaet denne Udmærkelse og erklæret, at han foretrak kortvæk at forblive Guizot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
De franske Prindser, skrives fra Madrid af 13 ds., synes at lade sig det behage her: igaar vare de med den kongelige Familie i Theatret, og idag ere de paa en Kjøretour. - Den engelske Gesandt, Hr. Bulmer, har den 12te bivaanet Haandkysningen og vexlet nogle ærefrygtsfulde Ord med Dronningen og Jnfantinden. Ham til Ære har Generalkapitainen givet en stor Banket og ligeledes senere Senatspræsidenten; den 20de var stort Hofbal o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Portugal. Franske Blade indeholde, i Beretninger fra Lissabon af 8 October, nogle Details om Ministeriet Palmellas Styrtning. Der gjentages først den i Londoner Blade gjorte Paastand, at Hoffet skal have vidst, gjennem Kongens Kabinetssekretair, at foranledige den Lissaboner Bank til at nægte Ministeriet, det uundgaaelig nødvendige Laan, og at Ministeriet, ved Palmellas diplomatiske Ængstelighed, er bleven hindret i at foretage de afgjørende Skridt, som alene havde været istand til at sønderrive Camarilla-Jntriquernes Væv. Til samme Tid havde Ex-Commandeuren for Municipalgarden vidst at vinde Officererne ved de i Hovedstaden værende Troppeafdelinger, og den 4de var alting forberedt til Ministeriets Fald, hvilket dog først iværksattes i Natten til den 6te. Ved Midnatstid, lod Dronningen Palmella, Bomstm og nogle andre Embedsmænd indbyde til sig, og forklarede dem uden Omsvøb, at hun havde besluttet at forandre sit Ministerium, fremlagde dernæst for Hertugen af Palmelladet Dekret til Underskrift, ved hvilket Marskal Saldanhabemyndigedes til at danne et nyt Ministerium. Palmella gjorde Jndvendinger; men da Man gjentagende forsikkrede ham om, at det ei gik ud paa nogen Contra Revolution, og at Saldanha var en ligesaa stor Ven af konstitutionel Frihed, som han selv, og Man derhos ei synes at have fordulgt, at Palladset var tæt omringet af Cabralister, saa undertegnede Palmella Dekretet,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
rtugal. Østerrig. Rusland. Udenlandske Blandinger. ingerne i Viborg og Slesvig. Blandinger. Odense. og ligeledes Bomsim, der, som Krigsminister, endvidere maatte udstæde en befaling til Tropperne, om ved Dagbrud at forsamle sig paa Terreiro (Parade) Pladsen i Nærheden af Slottet. Dronningen bortfjernede sig herpaa; men da Palmella og Bomsim ligeledes vilde begive sig bort, erklærede Man dem, at de indtil videre maatte forblive i Palladset, og Kl. 7 om Aftenen vare de ei endnu blevne løsladte. Jfølge den af Bomsimundertegnede befaling forsamlede Tropperne sig Kl. 7. om Morgenen, alle Poster bleve fordoblede, Patrouiller med skarpladte Geværer gjennemdroge Gaderne og Artilleriet blev opkjørt paa Terreiro-Pladsen. Disse trufne Forholdsregler, i Forening med de i forrige No. af Avisen omtalte Forflytninger, kan Man vistnok tilskrive, at Alt løb saa roligt af, kun ved eet af Regimenterne viste sig Utilfredshed og en Officeer blev skudt af en ung Underofficeer. Om det er endt hermed, vil Tiden imidlertid vise!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Østerrig. Fra Wien meldes under 15de om et beklageligt Uheld, som er mødt paa Syd-Jernbanen. Det fra Gräz til Marburg afgaaede Aftentog kom ved Stationen Kalsdorf, ei langt fra Grätz, ud af Skinnerne, hvorved saavel Lokomotivet som Tenderen (den Dampvognen vedhængende Karre med Kul og Vand) omkastedes og et Par Lastvogne bleve stærkt beskadigede. Herved dræbtes øieblikkelig en Jngenieurmedhjelper og en Fyrbøder blev saaledes lemlæstet, at han strax derefter opgav Aanden. Formedelst den voldsomme Rystning, som meddeelte sig Vogntoget, bleve 5 Passagerer beskadigede, dog ei betydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
De nyeste Efterretninger om Erkehertug Palatins Befindende lyde vedvarende ugunstige: han skal alt have erholdt det sidste Sakramente. (Dagsposten bringer Efterretning om Fyrstens Død.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Rusland, Fyrst Woronzow har opgivet Over kommanden over den kaukasiske Armee og er bleven ansat som russisk Gesandt i Wien. Omendskjøndt der stod en større Troppemængde til hans Raadighed, end der nogensinde tilforn er bleven anvendt i denne Krig, og uagtet det ei mangler ham paa Jndsigt og Mod, udrettede han ei alene Jntet, men leed endog større Nederlag end nogen af de forud for ham kommanderende Generaler. Woronzows Ansættelse som Gesandt i Wien maa betragtes som et Tegn paa Unaade. Unægtelig er Fyrst Woronzow en talentfuld Mand, men kun Ønsket om at erholde Fyrstetitlen, forklarer, at han kunde indlade sig paa et Foretagende, som han dog ingenlunde var voxen. Hans fyrstelige Titel kommer Rusland dyrt at staae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Til London er over Holland, ved den elektroemagnetiske Telegraf, indløbet den Efterretning fra Southampton, at Krigsdampskibet, Coclop, den 17 ds. er indtruffet dertil med vigtige Depescher. Ombord paa samme befandt sig Sir Howard deWalden, brittisk Gesandt ved det portugisiske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Nogle engelske Fanatikere have den 9 ds, gjort et skammeligt Forsøg paa at tilintetgjøre Lord Rosses Kjæmpe-Teleskop, idet de foregave som Grund for deres Handling, at det var Gudsbespottelse altfor nøie at betragte Skaberens Værk."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Spanien. Jfølge en officiel Beretning ere ved de spanske Tyrefægtninger fra 1832 til 1845 incl., altsaa i 13 Aar, blevne dræbte 2257 Tyre og 2934 Heste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Hvormange Menneskeliv der er bleven krævet som Offere for denne barbariske Forlystelse, omtales ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Preussen. J Berlin vil fra Nytaar af udkomme en storartet Tidende, som siges at skulle begrunde en ny Æra i den tydske Publicistik; tre betydelige Boghandlere have i Forening overtaget Forlaget heraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Kongen af Preussen har den 17 de, i en Privat audients modtaget Keiseren af Brasiliens hidtilværende overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister, Grev Abrantes, som overrakte en Skrivelse fra sin Monark, ved hvilken han tilbagekaldes fra sin Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Østerrig. Franz List skal i Wien ei alene bestræbe sig for at blive ansat som keiserlig kongl. Hofcomponist, i Stedet for den sindsvage Donnizetti, om hvis Helbredelse der ei længer næres noget Haab, men tillige, i Forening med Baron Lannop, at overtage Directionen af Hof=Operatheatret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Asien. J Palæstina ventes med det Første Ankomsten af 10,000 russiske Jøder, som have til Hensigt at bosætte sig der. Dette Antal vil forstørre den nuværende jødiske Befolkning i Syrien og Palæstina med en Trediedeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Sverrig. J Carlskrona er Natten mellem den 9 og 10ds begaaet en skrækkelig Mordgierning, Kjøbmand J. M. Ruben, af den jødiske Tro, fandtes nemlig om Morgenen liggende død paa Gulvet i sit Værelse, svømmende i sit Blod, med tvende dybe Saar i Halsen. Alle Sager af Værdie tilligemed Penge og Remisser ere blevne stiaalne. De eneste Oplysninger, som den Myrdedes paa Stedet boende Oppasserske kunde meddele, er, at Ruben, efter at have været i Theatret, var om Aftenen kommen hjem, havde tændt Lys, samt at en Person havde været inde hos ham. Allerede Kl. 10 om Aftenen var Lyset bleven slukket, saa at Oppassersken ikke ahnede den skrækkelige Forbrydelse, og hun fandt først om Morgenen, at Rubens Døre vare aabne, samt at han selv laae i det inderste Værelse paa Gulvet med overskaaren Hals. Politiet er meget virksomt for at opdage Morderen. Denne havde vadsket sine blodige Hænder i et Vandfad, inden han fjernede sig, ligesom han paa Maatten ved Døren havde efterladt Noget, som efter den almindelige Folketro skal forebygge Mordgjerningens Opdagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-10-26
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. J Løverdags er i Criminal- og Politiretten i Kjøbenhavn afsagt Dom i 2de Pressesager. Ved den ene er forhenv. Redacteur, af Bladet "Fædrelandet, Cand. juris J. F. Gjødvad, idømt en Mulkt af 300 Rbd. og 5 Aars Censur. Under den anden Sag er forhenv. Redacteur af samme Blad, Sv. G. M. Strøhm, anseet med simpelt Fængsel i 4 Uger, samt paalagt at tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger.