Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-08
Efter at have tabt Indflydelse ved Hoffet, udbad Tessin sig, saaledes som han om Sommeren plejede, i Junii 1752, Tilladelse at reise paa Landet. Strax efter hans Bortgang blev Rigsraad Grev Stromberg, Tessin uafvidende, udnævnt til Vicegouvernør for Kronprindsen; Tessin fandt sig anlediget til adskillige Gange at udvirke den ham givne Tilladelse forlænget, og søgte imidlertid paa nogen Maade at forvalte sit Gouvernørs Embede ved Fortsættelse af Brevene til en ung Prinds. Da han endelig, i September 1753, igjen tiltraadte sit Embede, fandt han Prind gen vel at være gaaen frem i Studier, men døv for alle hans Forestillinger imod Prippenhed, Pragt. syge, Uvenlighed m.m. Efter endeel Maaneder Forsøg paa at vinde hans Fortrolighed, besluttede Tessin at tale til Dronningen derom. Da han traadte ind i hendes Gemak, gik der Bud efter Kongen, som ogsaa strax indfandt sig. Det kom paa Majestæternes Side til Bebreidelser, paa Grevens til Forklaringer, Kongen truede med at kalde ham til Ansvar for Justitskantsleren eller og anklage ham i Raadet, endskjønt han selv sagde at han forud viste, han vilde faae Uret. Da Tessin havde bemærket, at Senatet ikke fortjente saa ufordeelagtig en Mening af Hans Majestæt, svarede Denne, at han hellere vilde være Trommeslager i Tydskland end Konge af Sverrige. Dronningen bebreidede ham iblandt Andet, at han havde søgt at skade Dalin og søgt at skille ham ved Præceptorsembedet (hvilket dog ej var saa.) Resultatet blev Tessins Afsked. b) Gustav den Tredies Reise til Jtalien og Frankrig. *)Man har nævnt ganske forskjellige Bevæggrunde til Kong Gustav den Tredies Reise til Jtalien af hvilke Ingen maaskee var rigtig; og En af saadan Beskaffenhed, at den ej bør anføres. Skjønt han ikke var gavmild, var hans Ødselhed bundløs, naar hans Lidenskab for det Prægtige skulde tilfredsstilles; og Savnet af den klingende Mynt, der førtes fra Sverrige og vedblev i de Lande, han besøgte, føledes haardelig i Rigets Vexelkurs. J Stockholm var Gustav en stræng Lutheran. J Rom bivaanede han den katholske Messe, og hans *) Af Skriftet: Northorn CouriaAndagt bevægede Almenheden til at troe, at han i Hjertet var en god Katholik. Jblandt sine Yndlinger beloe han Lutheraner og Katholiker. Under sin Reise paa klassisk Jordbund kjøbte Gustav nogle af de smukkeste Stykker af græsk Billedhuggerkunst. Jblandt de mange gamle Støtter er den der forestiller Endymion, i Legemsstørrelse, liggende, af ypperste Skjønhed. Den er En af den græske Skoles Mesterstykker, i Middags høiden af dens Glands. Gustav betalede totusende Dukater for denne smukke Levning af den store græske Billedhuggers mageløse Genius. *) Disse kostbare Erhvervelser skeete for at pryde et udvalgt Gallerie af Oldsager, hvormed han agtede at forskjønne det forbausende Palads, han allerede havde gjort Udkast og Model til, i Hensigt at lade det opføre i Skoven ved lille Haga. - Saa sin var hans Smag, førend han tiltraadte denne Reise, og saa slebne vare hans Sæder, at han syntes snarere at burde tjene til Mynster for Andre, end til at efterligne dem. Heller ikke kunde der frygtes for at hans Dyd skulde lide; thi neppe blev nogen Last udøvet i sydlige Lande, hvori han jo var skyldig. Gustav tilbragte Vinteren 17831784, og den følgende Vaar i Jtalien. Han brugte Badene i Pisa og besøgte derpaa Rom, **) Neapel, Florents, Genua og Venedig. Den Yppighed, Forfinelse, Slebenhed og Sjælshøihed, som udmærkede denne Konge fra Norden, forundrede og *) To Professorer ved Kunstakademiet i Stockholm, Templemann og Piper, forsikrede Brown om at Bonaparte havde tilbudet Gustav den Fjerde 300000 Livrer for denne Støtte alene.