JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-02-27
Auction over Tömmervarer. At de, Grosserer og Tömmerhandler Hans Hviids Stervboe tilhörende særdeles betydelige Tömmer Beholdninger, ved 2de Auctioner, hvoraf efter nærmere Bekiendtgjörelse den en afholdes i Marts og den anden i April Maaned d. A. . - vorde bortsolgte, og at Oplysning om sammes Bestandsel, vil kunne erholdes paa mit Contoir i Stermgaden Nr. 205. finder jeg mig foranlediget til foreløbigen at bekiendtgiøres Kiöbenhavn, den 21de Februar 1829. A. Klein.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Handels- og Skibsfarts-Tractat mellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Keiseren af Brasilien, sluttet i Rio Jancito den 26de April 1828. I den hellige og udelelige Treenigheds Navn, Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Keiseren, af Brasilien ere, besjelede af lige Attraa efter meer og meer at befæste Venskabsbaandet mellem Dem, og at udvide Handels=Forbindelserne mellem Deres respective Stater, blevne enige om at afslutte en gjensidigen fordeelagtig Handels= og Skibsfarts=Tractat, og have til den Ende udnævnt til Deres Befuldmægtigede, nemlig: Hs. Majestæt Kongen af Danmark: Hs. Høivelbaarenhed Hr. Baron Georg Henrik von Løwenstern, Hs. Majestæts Kammerherre, Oberst a la suite ved Hs. Majestæts Armee, Ridder af St. Anna-Ordenens 2den Klasse, af St. Wladimir= og Sværd, Ordenen, decorert med den gyldne Kaarde for Tapperhed, med Guld-Korset for Slaget ved Eylau, med Medaillerne for Felttoget i 1812 i Rusland og for Jndtagelsen af Paris, Hs. Majestæts overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister hos Hs. Majestæt Keiseren af Brasilien; og Hs. Majestæt Keiseren af Brasilien: de Høive Kaarne Herrer, Deres Excellencer, Marquis do Aracaty, Hs. Majestæt Statsraad, Keiserlig Kammerjunker, Finantsraad, Commandeur af Aviz-Ordenen, Keiserdommets Senator, Minister=Statssecretair for de udenlandske Sager, Hr. Bento Barrozo Percira, Hs. Majestæts Statsraad, Kriserdømmets Senator, Vindor, Officeer af den Keiserlige Orden, do Cruzeiro, Commandeur af Avis=Ordenen, Brigadeer ved den nationale og Keiserlige Armee, Minister=Statssecretair for Krigs Anliggenderne, og Hr. Luctio Svares Trixcira de Gouvca, Hs. Majestæts Statsraad, Officeer af den Keiserlige Orden de Cruzeiro, Ridder, af Christus=Ordenen, Decembargader da Caza da Supplicacao, Minister=Statssecretair for Justitsen; hvilke, efterat have udvexlet Deres Fuldmagter, der befandtes god og behørig Form, have aftalt og ere komne overeens om følgende Artikler.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Første Artikel. Der skal være bestandig Fred og vedvarende Venskab mellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Keiseren af Brasilien, Souverainerne, Deres Efterfølgere. Deres Undersaatter og Deres Terkitorier, uden Undtagelse af Personer og Steder.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Anden Artikel. Enhver af de bøie contraherrende Magters Søefarende og Handlende, hvad enten de komme fra en af deres respective Staters Havne og Skibsreder, eller fra hvilkensomhelst anden Stats Havne og Skibsreder, skal det være tilladt, med deres Skibe og Fartøier, ballastede eller med Ladning at besøge og befare den anden af de høie contraherende Magters Kyster, Havne, Strømme, Bugter og Skibsreder. De skulle, saavel ved deres Ankomst som ved deres Bortgang, behandles paa samme Fod som de meest begunstigede Nationers Handlende og Skibe i Henseende til Havnepenge og Lastepenge, til Fyr, Lods= og Bjerge=Afgifter, og i Henseende til enhver anden Afgift eller Paalæg af hvilketsomhelst Slags eller Bo nævnelse.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Alle Producter, Varer eller Handels-Effecter, der ere Frembringelser af den ene af de høie contraherende Magters Undersaatters og Territoriers Jordbund, Manufacturer eller Jndustrie eller af ethvert andet Land, som er begunstiget i Brasilien ved Tractater, skulle, naar de indføres directe eller inddirecte i braslianske eller danske Skibe til den anden contraherende Magts Havne, i Almindelighed og alene betale de samme Afgivter, som den meest privilegerede Nations Undersaatter nu erlægge eller i Fremtiden komme til at erlægge, overeensstemmende med Pautsgeneral 3) for Tolden.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Da det er de høie contraherende Magters oprigtigste Hensigt at give Handelen al muelig Frihed, ved at antage et paa retfærdige Principer grundet fuldkomment Reciprocitets=System, saa er man kommet overeens om, at alle de Fordele for Handel og Skibsfart, som af den ene af de contraherende Magter ere eller ville blive tilstaaede hvilkensomhelst Bye, Nation eller Stat, skulle i Gjerningen og retligen ogsaa tilstaaes den anden contraherende Magt, Undersaatter, dog under Jagttagelse af de Betingelser, som de ville blive underkastede. Det er imidlertid fastsat, at, naar Talen er om den meest privilegerede Nation, den Portugisiske ikke bør tages til Maalestok, selv om den i Henseende til Handels-Anliggender vilde blive privilegeret i Brasilien.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
I den directe Handel mellem Brasilien og Danmark skulle Manifesterne, der ere paategnede af de gjensidige brasilianske eller danske Consuler, eller, i Mangel af disse, af de locale Autoriteter, være tilstrækkelige til at erhverve de respective Ind- og Udførseler Nydelsen af de Begunstigelser, som ere fastsatte ved denne Artikel.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
I den indirecte Handel skulle de Varer, der overføres i danske Skibe til de brasilianske Havne, ved Jndførselen være underkastede samme Formaliteter, som ved Tractater ere indførte for de meest begunstigede Nationers inddirecte Handel.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Tredie Artikel. Man er kommen overeens om, at undtage fra denne gjensidige Begunstigelse de Kyster, Havne og Steder, hvortil ingen fremmed Nations Skibe ville erholde Adgang, ligesom ogsaa de Artikler, der ere forbeholdne den brasilianske Krone, og Handelen langs med Kysterne og fra Havn til Havn, der befatter sig med indenlandske eller fremmede Varer, hvilke allerede ere erpederede til Forbrug, da denne Slags Handel kun kan drives med nationale Fartøier. Dog skal det staae begge de contraherende Magters Undersaatter frit for, at indlade deres Effecter og Varer i disse Fartøier, imod at de begge erlægge de samme Afgifter Dog forstaaer det sig, at, uagtet Privilegiet for Kysthandelen er forbeholdt de nationale Skibe, skal det dog være tilladt den anden contraherende Magts Fartøier at fare fra en Havn til et - : den almindelige Tarts. aden, hver det findes Toldsteder, for at completere deres til Udførsel bestemte Ladning.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Fierde Artikel. Naar de indførte Varer, hvad enten det et Frembringelser af den ene af de høie contraberende Magters Undersaaners og Territoriers Jordbund, Manufacturer eller Jndustrie, eller af ethver andet i Brasilien ved Tractater begunstiget Land, ikke skulde være udtrykkeligen spetificerede i Tarisen Ca Pantad, der er publiceret med Hensyn til den Jndførselstold, der skal betales, da skal deres Værdie bestemmes ved Toldstedet efter den af Jndføreren sket Vurdering. Men, hvis de Toldofficianter, der skulle oppebære Afgifterne, maatte formene, at denne Vurdering var bedragerske saa kunne de tilbageholde de vurderede Varer imod inden 14 Dage, fra Tilbageholdelsens Datum af at regne, at betale 10 Procen, over Vurderings Beløbet til den, som har indført Varerne, og imod at tilbagebetale de allerede erlagte Afgifter.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Det skal være tilladt de høie contraberende Magters Consule, at indgive Forestillinger, naar de bemærke, at de ved Tariser, for nogensomhelst Artikel fastsatte Afgifter ere overdrevne, for at dette snarest muligt kan blive taget i Betragtning; dog skal den omspurgte Handels=Artikels Expedition ikke opholdes ved denne Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Femte Artikel. De brasilianske Skibe og Ladninger skull, ved at passere Sundet og Belterne, ikke betale større eller andre Afgifter end dem som nu erlægges eller i Fremtiden ville blive erlagte af den meest privilegerede Nation. Siette Artikel. De bøie contraherrende Magter ere blevne enige om at erklære at saalænge som en Lov ikke bestemmer de brasilianske Skibes Nationalitet, skulle de Skibe betragtes som saadanne, hvis Eier og Skipper ere brasilianske Undersaatter, og ere forsynede med deres Expeditions= og andre Papirer i lovlig Form. Ligeledes skulle de Skibe betragtes som danske, der ere forsynede med de Papirer og Certificater, som gielde i Kongeriget Danmark. De contraberende Magter skulle meddele hinanden indbyrdes de af den for Skibspapirers Udfærdigelse foreskrevne Former.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Syvende Artikel. Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Keiseren, af Brasilien ville, ifølge de brugelige Formaliteter, inddrømmes hinandens Ambassadeurer, Ministre og diplomatiske Agenter, der i ere accrediterede ved Deres Hoffer, Begunstigelser, Æresbeviisninger, Friheder, Privilegier og Fritagelser fra Afgifter og Paalæg : og de Begunstigelser, der i denne Henseende inddrømmes af den ene Souverain, skulle ligeledes tilstaaes af den anden. Enhver af de høie contraherende Magter skal have Ret til at udnævne General-Consuler, Consuler og Vice-Consuler i alle den anden Magts Havne, hvor Handelens Nytte og deres respectivUndersaatters Handelsinteresse udkræver det. Dog undtages herfra de Havne og Stæder, hvor de contraherende Magter ikke ansee disse Handelsagenters Nærværelse for nødvendig.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
De omtalte Consuler af alle Classer kunne imidlertid ikke begynde Udøvelsen af deres Functioner, forinden de ere anerkjendte og stadfæstede af den Souverain, i hvis Stater de opholde sig De skulle nyde i begge Stater for deres Personer, i Udøvelsen, af deres Forretninger, og i Henseende til den Beskyttelse, de skylde deres egne Landsmænd, de samme Privilegier, som ere eller ville blive tilstaaede den meest privilegerede Nations Consuler Det af Regjeringen tilstaaede Exequatur skal udleveres dem, uden at affordre dem høiere eller andre Afgifter eller Expeditions eller andre Gebyhrer, af hvad Benævnelse de end maatte være, end dem, der nu erlægges eller ville blive erlagte for Udfærdigelsen af Exequatur for de meest privilegerede Nationers Consuler.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Ottende Artikel. Den ene af de høie contraherende Magters Undersaatter skulle i alle den andens Stater nyde den fuldkomneste SamvittighedsFrihed i Religionssager, overeensstemmende med det Tolerance System, som er fastsat og udøves i den andens Stater. Den skulle ogsaa, saalænge de rette sig efter det Lands Love, hvori de opholde sig, og forsaavidt det kan bestaae med Statens Sikkerhed, nyde enhver Beskyttelse og Begunstigelse for deres Personer, Eiendomme, og Raadigheden over deres Gods og Effecter. De skulle frit kunne raade over deres Eiendomme ved Salg, Bytte, Gave eller paa hvilkensomhelst anden Maade, uden at dermed skal lægges nogen Hindring eller Vanskelighed. De res Huse, Eiendomme og Effecter stule beskyttes og agtes, og kunne imod deres Villie ikke lægges under Beslag af nogen Autoritet, dog uden Indgreb i Rettens lovlige Gang. De skulle være frictagne for enhver militair Tjeneste til Lands og Vands, for enhver anden offentlig Tjeneste, og ethvert tvungent Laan, ligesom ogsaa for alle militaire Paalæg og Reqvist, tioner. De skulle ikke være forbundne til at erlægge større Afgifter end dem, der nu svares af, eller i Fremtiden skulle svaret af den meest privilegerede Nations Undersaatter. De skulle ogsaa til deres Agenter, Advocater og Procuratorer kunne udnævne dem som de holde for meest skikkede til at behandle og forsvare deres Rettigheder og Sager. Dersom de skulde lide Mishandlinger og Fornrettelser, saa er det Ovrighedernes og Domstolenes Pligt at undersøge deres Klager og at skaffe dem Ret efter Landets Love, Det skal være dem tilladt at lade deres Varer assignere paa den anden af de contraberende Magters Toldsteder paa de samme Vilkaar og mod de samme Garantier, som ere fastsatte for den omtalte høie contraherende Magts egne Undersaatter, Niende Artikel. Skulde det hænde sig, at Skibe og Ladninger, tilhørende den ene contraherende Magts Undersaatter, blive tagne og bortførte af Søerøvere til den anden Magts Havne, da skulle disse Skibe og Ladninger gives tilbage til deres retmæssige Eier, eller til den, som er bleven behørigen befuldmægtiget af ham til dette Diemed, og de reclamerede Gienstande skulle erstattes, om de endog vare blevne solgte, saasnart det er beviist, at Kjøberen har vidst eller kunde have vidst, at Varerne vare erhvervede ved Søerøverie Jndtræffer det, at en af de contraherende Magters Krigs= eller Kjøbmandskibe strandet i den anden Magts Havne eller paa sammes Kyster, da skal der vises dem al mulig Bistand, ikke allene for at redde Besætningen og Godset, men ogsaa for at samle, opbevare og vedligeholde de reddede Gjenstande, og at disse skal da ikke svares nogen Afgift, med mindre det bestemmes, at de skulle sælges til Forbrug.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Tiende Artikel. J Tilfælde af Misforstaaelse mellem de høie contraherende Magter eller et Fredsbrud (hvilket Gud forbyde, da skal dette Brud ikke ansees for at være til, førend efter de respective diplomatiske Agenters Rappel og Bortreise. Den ene af de contraderende Magters Undersaatter, som maatte opholde sig i den andens Stater, kunne forblive der, for at ordne deres Sage eller fortsætte deres Handel i det Jndre af Landet, uden paa nogen Maade at blive forstyrrede, dog under Vilkaar, at de opføre sig fredeligt, og at de underkaste sig Lovene. Men dersom deres Opførsel skulde give nogen Grund til Mistanke, saa ere de forbundne til at forlade Landet; dog med Tilladelse at medføre deres Effecter, og man skal til den Ende inddrømme den den fornødne Tid, som dog ikke maae overstige 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Dersom det bændte sig, at en af de høie contraherende Magter skulde geraade i Krig med nogen anden Magt, Nation eller Stat, kunne ikke desto mindre den anden Magts Undersaatte fortsætte deres Handel med disse Stater, dog med Undtagelse af de Stæder og Havne, der maatte være blokerede eller beleirede til Vands eller Lands. Men Handel med Krigs=Contrabande kan ikke drives i nogensomhelst Havn. Under Benævnelsen af krigscontrabande Varer indbegribes Kanoner, Morterer, Geværer, Pistoler, Granater, BrandrørVogne, Gehænger, Krudt, Salvetter, Hjelme, Geværkugler, Kanonkugler, Kastespyd, Kaarder, Hellebarder, Sadler og Seletøi eller andre Instrumenter, der ere bestemte til Brug i Krig Ellevte Artikel. Nærværende Tractat skal staae ved Kraft i 10 Aar, fra denne Dag af at regne, og efter denne Termin endnu i 12 Maaneder efterat den ene af de contraberende Magter har meddeelt den anden sin Hensigt at ophæve samme. I det enhver af de høi contraherende Magter forbeholder sig Ret til at gjøre hinanden en saadan Erklæring ved Slutningen af de anførte 10 Aar, faer man kommen overeens om, at ved Udgangen af 12 Maar der, efterat den ene af de contraherende Magter har modtaget en saadan Erklæring fra den anden, skal denne Tractat med alle dens Bestemmelser ophøre at være forbindende for begge Ma og otte og tyve efter Vor Herre Jesu Christi Fødsel. Baron C. von Löwenstern. Marques do Aracaty(L. S.)(L. S.) Bento Bartozo Percira (L. S.) Lucio Soares Teixcira de Gourea. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1829-02-28
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Kønigsberg, den 12te Februar. Efter vore Efterretninger fra St. Petersborg havde man den Meddelelser fra Odessa, som tale om de Underhandlinger, den have fundet Sted i Constantinopel, og give den sørgelige Vished, at skjøndt Porten føier sig i de franske og engelske Cabinetter, Forslag, og vil sende Commissairer til en tyrkisk Stad ved Middelhavet, hvor engelske og franske Befuldmægtigede ligeledes skul indfinde sig, for at raadslaae over de græske Anliggender, saa maa Krigen imellem Rusland og Porten dog vedvare. Potten skal have vægret sig, ved at indvillige i Udvexlingen af de giensidige Fanger, saaledes som Keiseren af Rusland ønskede det, og den skal heller ikke ville gjøre Frug af det den gjorte Tilbud til at sende Befuldmægtigede til Akierman, hvorom den selv tidligere havde anholdt hos det russiske Hof. - Der bliver da intet andet Valg for Keiseren af Rusland, end paa Ny at gribe til Vaaben, i et nyt Feldttog at forsvare sine Rettigheder, og at tvinge Porten til at give efter. I St. Petersborg skal den offentlige Stemme paa det eftertrykkeligste forlange Krig, og Porten kunde siden let komme til at fortryde sin hosmodige Opførsel thi nu er først den russiske Nationalstolthed krænket, og turde ikke igjen være saa let at tilfredsstille. Ogsaa her udtaler sig den offentlige Mening, mere end nogensinde forhen, imod Porten man viser en Deeltagelse for den russiske Sag, som man hidtil ikke saaledes blev vaer, og en saa levende Jnteresse for Rusland, at der deraf kan sluttes til de inderligste og venskabeligste Forhold. London, den 13de Februar.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
I de bedst underrettede politiske Cirkler vil man vide, at Aarsagen, hvorfor en ophøiet Person saa pludseligen men saa yderst heldigen har forandret sin Anskuelse om den katholske Qvæstion, især maa tilskrives Marquis Anglesea. Allerede for tro Maaneder siden opsatte Marquien et langt Brev til Kongen, hvori han skildrede Jrlands Tilstand og erklærede, at der ikke under det nærværende System var at tænke paa Rolighed og Sikkerhed, for Regjering og Folk, samt bønfaldt Kongen om at det maatte behage ham ved sine Ministre at lade Parlamentet anbefale at tage den katholske Qvæstion i Overveielse. Af Høilighed oversendte Marquien dette Brev til Hertugen af Wellington, der ikke var enig med Brevskriveren i, at det heelt og holdent skulde forelægge ges Kongen. Hertugen sendte derfor kun nogle Brudstykker deraf til deres Bestemmelse, hvorom han ikke undlod at underrette Marquien. Denne blev fortrydelig herover, og dette gav Anledning til at han forlangte sin Dimission, og at han blev tilbagekaldt. Efter hans Ankomst til London udbad han sig en Audiente hos Kongen, som naadigst blev ham forundt. Her udviklede han fin hele Anskuelse om Jrlands Tilstand, og forebragte Alt, hvad hiint Brev havde indeholdt, og kort Tid derefter erklærede Kongen fra Tronen sit Ønske, at Parlamentet vilde tage den katholske Qvæstion i Overveielse, og bortrydde hindringerne for de romerske katholske Undersaatters borgerlige Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Flere Blade lægge endnu til ovenstaaende Artikel, som er taget af the Sunday Times, at Hertugens og Marquiens Venne gjøre sig megen Umage for at forhindre, at denne sidste ikke, som ban har bebudet, for Parlamentet skal udvikle alle de Grunde, der have bestemt ham til at forlange sin Afskeed.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Brussel, den 15de Februar. Jfølge Efterretninger fra Batavia af 14de October f. A., harden under Major Buschkens Befaling staaende 8de Afdeling i i Førstelandene, i Districtet af Bagelæn, lidt et ikke ubetydelig Rederlag, Jnsurgenterne vare gaaede over Fløden Bogerom, og stødte ved Dessa Kario paa vore Tropper. J Begyndelsen drenMajor Buschiens dem ved en eftertrykkelig Kattesk- og Gevær Jd tilbage; men da ogsaa vort Cavallerie var blevet engageret af Fjenden, brød fra bemeldte Dessa en telsluttet veldevæbnes Infanterie=Colonne af Jnsurgentere frem, og gjennembrød, nøde den bestige Karteskild, vore Rækker med et saadant Raserie, at Alt, hvad der ikke faldt under Oprørernes Slag, tilkomst maatte gribe Flugten. Cavalleriet blev ogsaa tvungen til Tilbagetaget, og selv Major Buschkens lykkedes det kun med stor Anstrengelse at undgaae det almindelige Rederlag. To Feldtstykker faldt ved denne ulykkelige Fægtning i Oprørernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Indenlandske Efterretninger. forsøer, den 26de Februar. Brevposten fra Kjøbenhavn, af 24de dennes blev i Gaar overført fra Halskov til Knudshoved, i 41 Time. Jsen var paa den Tid meget spredt i Veltet.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Den 27de Februar. I Dag har man fra Telegrasen her ikke kunnet øine den mindste Aabning i Jsen, den har fuldpakkesaavel den østre og vestre Rende, og gjort Overfart umuelig for den forventede Hamborg Brevpost, der henligger paa Knudshoved.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 23de Febrat 1823. Hamborg 2 M. - a vista 207 - Species 209. Disconto 4 Procent. - Specier solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 1/2 a 851. Dito uden Renter i Sedler 83 ½ a 88 3/8. Nationalbanks=Obligationer (af Laaner, den 2den Febr. 1820) uden Rentet i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 106 ½ a 107 Rbd. 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100. Norske Laan til 6 pCt. 100 a 1061. Dito dito til 4 pCt. 98. Nye dito dito rede Sølv til 4 pCt. 97. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 61 ½ a 61 1/2. Norske Speciessedler 149 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 3 1/2 s. a 3 Mk. 3 1/2 sk. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Berlingske Tidende, 1829-02-28
Kjøbenhavn, den 28de Februar. Ved Statstidendens Slutning Kl. 1 ½ idag, manglede Hamborg Brevpost af 24de dennes Floderet. trerefter Bagerer det udi Staten fra 1ste næste Maaned og udtil videre sig have at rette: 1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franstdrød for 4 s. i Rigsbankten skal veie 3 Lod. Et dito for 2 s. i Rigsdanten skal veie 4 Lod En Hvedesimle for 4 s. i Rigsdanten skal veie 3 Lod. En dito for 2 s. i Rigsdanttegn skal vede 4 Lod. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsdanten skal veie 4 Lod. Et dito for 1 s. i Rigsdanten skal veie 2 Lod. Hvedetredakket for 2 s. i Rigsbankten skal vede 4 Lod. Dito for 1 s. i Rigsbanltegn skal vede 2 Lod. 2) Brød at ligtet Rugmeel Et Studbrød til 4 sk. i Rigsbankten skal vede 15 Rd. Et dito til 2 s. i Rigsbaulten skal vede 3 Lod a QviatinRugtvedakiet, vel gjennemtetrede, for 2 s. i Rusdattegn, skal vels 11 Lod 1 Qvintin. Rugtordalier, vel gjennemtørrede, for 2 s. i Rigsbankten, skal veir 5 Lod 2 Qvintin. Rugtredakker, vel gjennemterrede, for 1 s. i Rigsbanktern, skal ude 2 Lod 2 Qvintin, 3) Brød af grovt malet Ringmeel. Et Brød til 36 s. i Rigsbansteen skal vede 12 Pund, Et dito til 14 s. 1 Rigsdanten skal veie 8 Pund. Et dito til 12 s. i Rigsdanstran skal veie 4 Pund. Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug-Brød give Vagter til Kroesker og Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskrød, samt paa Brød a stort malet Rugmeel gives igen Tilgivt. Bagerne forbydes, og dermed at vorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mange noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men erhvert Slags for sig saa fordage. Ei heller maae de mange enten Klie eller Afsigtninger under Augen hvoraf Rugbrød dages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne under vedderlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Bred, som af dem bliver daget og forhandler, paa det der kan bares Underretning, Tilfælde, at ikke efter Tartens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have daget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan over denne Bageren, at have daget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Tar formelder og tillader, kunne de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedderlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie ethalvt Ladtingere paa hver 12 Lpd. J Henseende til de ved Bagernes Langsartiske, af 23de Juli 1683, §. 13, bestemt Bagerenge for det Brød, Jndvaanerrihos dem lade fordage, da ere samme bestemt til 8 s. i Rigsbankten, for over 24 Pund uddagt Brød, og for at alte og tildeerede Deen 2 s. Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødens Opslagnie, af Meel og Smør behøves. Kjøbenhavns Raadstue, den 27de Februar 1829. Under Stadens Scal. (L. S.)