JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Fattigvæsenscommissionen. Et ungt og sædeligt Menniske, der i nogle Aar hae tient paa et Contoir, og i sidste Octbr. Maaned taget dansk juridisk Exammen, og erholdt bedste Characteer saavel for den theoretiske som practiske Prøve, ønsker Condition enten som Forvalter ved et Jordegods eller Fuldmægtig hos en Embedsmand, enten strax eller til 1ste Mai 1817. Nærmere Underretning erholdes hos Undertegnede. Bøller ved Horsens d. 14de Decbr. 1816. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
En gammel sort Hest, mærket med et V. paa venstre Lænd, er optaget paa Gyllingnæss. Vedkommende Eier ville i den Anledning henvende sig til Jnspecteur Vogel sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
En Dreng af skikkelig Opdragelse som helst er confirmeret, kan til Nytaar blive antaget i Lære hos Skomagermester Guldager paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Alle Sorter Mandshatte, fine og grove, af Bonitet, og Facon fuldkommen saa gode som de af Hattemager i Marks der her udsælges hos Kiøbmænd, og til endnu billigere Priser, faaes hos J. Hirseb, Kgl. privel. Hattefabriqueur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Følgeblad. til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. (Aar) No. 3. Mester Erik eller Potteosten, (En Fortælling). Mads Fæstebonde tog for Tidsfordriv En vever, vittig, flink, beleven Viv; Al den Forstand, som vistnok mangled Manden, Den havde lille Grethemoer i Panden; Men, svarende til hendes Vid og Aand. Hun ogsaa skaaren var for Tungebaand, Det var i hele Egnen Rygtets Stemme, At Grethe var en Kone, som var hiemme, Og at, som man det gamle Ordsprog har, Hun Buxerne for Mads i Huset bar; Ja, man pastod endog for ganske vist, At naar han vovede et Kny at mukke, Han smukt sig maatte lade indelukke, Jndtil han tigged og godt Veir tilsidst; Kort: Grethe stedse Rasmus var i Huset, Og stakkels Mads blev daglig oversuset. Naar stundom han sig vilde gaae en Tour, Hun sagde: "Stop! Der har Du Dine Tofler, Sæt Skone, og tie nu som en Muur, Dig tiener bedst, at jeg Dig lidt karnøfler!"At tale meget var vor Madses Lyst; Men det ei hialp! han maatte sidde tyst; Og naar eengang det hændte over Bordet, At han som Huusbond vilde tage Ordet, Strax Grethe expedered ham et Blik, Hvorved en Feberrystelse han fik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Som mod den forrige giør styg Contrast, Udbryder zittrende: "Min lille Kone, Hvor blev Du af i saadan Hui og Hast?" Hun svarer: "Jeg skal strax ved Haanden være Jeg blot endnu Din Livret vil frembære; Den er jeg sikker paa vil blive roest: Min gamle Erik -- Ah, vor Potteost Du mener – Saadan jeg for Løier kalder Den Ost bestandig - Men jeg troer vel haard Den end for mig og for de Andre falder, Og vi desuden alt fra Bordet staaer."Man sige vil, at Mads fra denne Dag, Faldt aldrig paa, at byde Vennelag, Thi Mester Erik smuurde saa hans Ryg, At Huden blev som Randers Handsker myg. er - Middelprisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
af de efter Placat af 3die August 1813 til S. V. reducerede Capitelstaxter for Aarhuus Stift for Dicenniet fra 1807 til 1816, degge inclusive, disse Aars Afgrøde: Aars pr. Tønde. Afgrøde, pr. Tønde. pr. Tønde. Rbd. M. s. Rbd. M. s. Rbd. M. s. Sum. 81 51112 43 4 1112 28 28. Middel prisen for 1 Tønde, 8 133 4 a 433 2 58
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 6te Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver i Gyllingnæss Skov foretaget offentlig Auction over: 1 Partie Skibstømmer, (af forskjellige Demensioner) 1 dito Skibsknæer, 1 fortrinlig god Mølle-Axel. Aarhuus den 15de Febr. 1817. Treschow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Mandagen d. 10de Marts næstk. Kl. 12 slet, bliver paa Vierre Hatting-Herreders Tingsted ved Auction opbuden til bortsæstelse paa Livstid, den Gaard i Ølsted Sogn og Bye under Bygholms Gods, som Morten Sørensen Kudsk sidst havde i Fæste hvis Hartkorn er Ager og Eng 5 Td. 4 Skpr. o; hvortil hører et Arel af 63 Tdr. Land fortrinlig god Jord. Den fornødne Besætning og Jnventarium af Bester, Vogne, Plove og Harver samt Sæde= og Tærekorn, bliver Fæsteren overleveret ved Tiltrædelsen, som skeer næstkommende 1ste April. Conditionerne kan 8te Dage forinden Auctionen erfares paa Bygholms Skriverstue. Hornsyld d. 12te Febr. 1817. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Korn-Auction. Fredagen d. 14de Marts næstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begiering, foretaget offentlig Auction paa Hovedgaarden Katholm, over sammes betydelige Korn-Avl for sidst afvigte Aar, bestaaende af: Rug, Byg, Havre og Boghvede, paa billige og ovennævnte Tiid og Sted meddeelende Conditioner, hvoriblandt bliver den, saa fordeelagtige forSøberne: at bemeldte Korn kan leveres dem, enten heri Greenaae Havn eller i Ebeltoft. De Lysthavende, vilde derfor behagelig give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Norre-Herrets-Fogderie i Greenaae d. 10de Febr. Harboe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Da Froslevgaards Hovedgaard, med tilliggende Mølle, Teglværk, Kalkbrænderie, Bøndergods og Tiender, paa Morsøe i Thisted Amt, ikke blev solgt, ved den af Eieren prøvede Auction den 23de Januar sidst, saa vorder bemeldte samlede Eiendom, me, atter opburne til absolut Bortsalg, ved offentlig Auction, som holdes paa selve Gaarden Tirsdagen d. 5te Maj næstkommende Formiddag Kl. 10 slet. Eiendommene ere, noksom bekiendt, fortrinlig gode. Hovedgaarden hvis Bygninger ere nye, størstedeelen Grundmuur, og Bøgegaardens 3 Længder teglhængt, opført af forrige Eier, beqvem og godt indrettet; for frie Hovedgaarest r. 23 Td. 4 Skp. 3 Fdk. 2 Ald., og frie Hartkorn 7 Td. 2 Fdk. 2 Alb., har ypperlige Jorder og stort Areal, gode Enge og uopskierlig Tørve grøst, forrer og græsser aarlig 100 a 120 Stkr. Fæekreaturer, 8 a 12 Stkr. Heste, og 100 Stkr. Faar. Paa Gaarden og Godsets Eiendomme er god Jagt og impartent Fiskerie, saavel i Liimfjorden som i Dragstrup Aae. Teglværket og Kalkbrænderiet er særdeles indbringende, da Materialierne og Jldebrændsel haves paa Hovergaardens Grund, og Producterne ere meget søgte. Tienderne, a) Frøslev Sogns Kongekorn iende, samt dito Sogns Kirke Korn og Qvægtiende, Matriculeret Hartkorn 28 Td. og Tiendeydende Hartkorn 233 Td. 2 Fdk. enkelt Tiende, b) Mollerup Sogns Konge korntiende, samt dito Sogns Kirkekorn- og Qvægtiende, Matriculeret Hartkorn 12 Td. og tiendeydende Hartkorn 87 Td. 7 Skp. 1 Fdk. enkelt Tiende. Bøndergodset har samlet Hartkorn 202 Td. 4 Skp. 3 Fdk. 2 Alb., er alt Hovningepligtig, og tilstrækkelig til Gaardens, Teglværkets og Kalkbrænderiets Drift, beliggende inden 1 Miil nær Hovedgaarden, er Udskeftet imellem Mand og Mand, har gode Bygninger, vel situerede fortreff lige Marklodder, særdeles god Besætning, og i Almindelighed formuende Fæstere. Kort, Godset er i det Hiele, en net og god Eiendom, der rigelig vil lønne sin virksomme Besidder. Conditionerne, hvoriblandt, at Godset tiltrædes strax; at de 2/3 Dele af Kiøbesummen kan blive staaende til 11te Juni Termin 1818, men den 1/2 Deel udbetales til 11te Juni Termin 1817, bliver almindelige, uden Forbeholdenheder, og erfares nærmere paa Auctionsstedet. Jordebog over Godset er henlagt til Eftersyn i Kiøbenhavn, paa Hr. Grosserer Gammeltofts Contoir, i Odense paa Postgaarden; i Rendsborg paa Handelshuset Lorentsen et Garresen, i Aarhuus hos Hr. Giestgiver Juncker; og i Ribe hos Hr. Cancellieraad, Stiftsphosikus Hansen. Nyekiøbing paa Morsøe d. 13de Febr. 1817. Møller, Auctionsforval. forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Mølle til Salg. Undertegnede agter underhaanden at sælge sin paaboende Mølle Edslev Mølle kaldet, beliggende i Koldt Sogn, Ning Herred, Aarhuus Amt, dens Ager og Engs Hartkorn er 1 Td. 7 Skpr. 2 Fkr., hvortil er 45 Tdr. Sædeland, 10 Tdr. Land er indhegnet med lovlig Hegn for det meste Steengiærde, foruden 5 Tdr. Græsland af bedste Bonitet og kan avles 34 Læs godt Enghøe, foruden Kløvet; til Møllen haves uopskiærlig Tørv skiær og noget Ellebugst. Møllens Jorder er rundt omkring Møllen liggende saaat der kuns er 200 Favne til det længst fraliggende Markeskiel, Kongens og Kirkens Korn og Qvægtiende er indkjøbt ligesom og der er godt Aale og andet Fiskerie, Mølleskylden 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk.; Møllens Bygninger bestaar af 41 Fag Huus foruden et Halvtag over Vandhiulene som alt siden 1801 af nye er bygt og bestaaer af Bindingsværk og murede Vægge, Mølleværket er opført 1809 og bestaar af: en Sigte, en Pille og en Brækqværn som drives ved 2 Vand Hiul et under og et overfaldt, foruden et Stampehiul, som driver 4 Hamre af gandske nye opført. Skulle nogen attraae denne Eiendom, da bedes de at henvende R. P. Møller. der til Eieren Et for 3 Aar siden af nyt opbygt Huus, bestaaende af 6 Fag, Gundmuur til Gaden, og Bindingsværk til Gaarden, indrettet til 2de Familiers Berelse, hvortil hører en Hauge ud til Aaen, af lige Bredde med Huset, beliggende paa Aarhuus Kiøbstæds Fiskergade, er at faae tilkiøbs, og hvo om accorderes med Eieren, forrige Forpagter Guldmann, der beboer Huset. Det anmærkes, at i Huset er indestaaende af Umyndiges Penge 969 Rbd. N. V., og ingen Hæftelse derpaa at hvile til Rigsdanken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Jeg undertegnede agter underhaanden at bortsælge min iboende Gaard beliggende i Byens Grønnegade, 11 Fag Forhuus, med 5 vel indrettede Værelser, Pigekammer, Kiøkken a., en særdeles god tør Kjælder, 11 Fag Baghuus, indrettet til Hestestald og fortiden Magasin, en stor rummelig Gaardsplads med godt Pompevand, en god Hauge, med de udvalgteste Frugttræer, frie Udviisning af Byens Skov, Græsning paa Fælleden til 2de Køer. Gaarden kan tiltrædes til næstk 1ste Mai; endeel af Kiøbesummen kan blive staaende. Liebhaverne kan tage den i Øiesyn hos mig Weile d. 10de Febr. 1817. selv. A. S. Bruun. Følende mig uoplagt til de Beskieftigelser som forfalde ved Kroehold eller Giestgiverie og Kiøbmandshandel, og formedelst derover tagen anden Bestemmelse, er jeg findet underhaanden at sælge mit eiende og iboende ved den seilbare Gudens Aae og paa Landeveiens fra Aarhuus og Skanderborg til Viborg, Holstebroe, Skive, Salling, Mors og Thye beliggende Ans Kro med Eiendomme, Privelegium og Rettigheder, naar Lysthavende derom med Første afhandler det Fornødne med mig her paa Stedet. Muncch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
En Gaard, indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, opført af nye for faae Aar siden, staaende for Hartkorn 3 Td., med et Areal af 200 Td. Land geometrisk Maal, i Nærheden af en Kiøbstæd; Med Gaarden følger desuden alle Tienderne samt et Stk. Skov, kan formedelst Forandring af Boepæl faaes enten tilkjøbs eller i Forpagtning. Dens Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist. aarlige Udsæd er (som meget kan forbedres) 14 Td. Rug, 10 Td. Byg, 18 Td. Havre, 5 Td. Boghvede. Nærmere Underretning giver Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
Ved Aabnings- og Registerings Forretningen, efter herpaa Lyngbyegaard, under Aarhuus Amt, afdøde Kudsk Hans Christian Hansen, bleve anmeldte følgende Arvinger: a) En Broder Peder Hansen, skal boe i Galthoed Bye, Tiirstrup Sogn, Ribe Amt. En Søster Karen Hansdatter, død, men skal hav været gift med en Sadelmager, navnlig Johan Jacob i Ringkiøbing og efterladt sig Børn, hvis Antal, Ravne og Opholdsted ikke kunne opgives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-04
En Broder Laurs Hansen, skal boe i Tørring Sogn, og Bye. En dito Mads Hansen boer i Horning Segn og Bye, og c) En Søster Ellen Hansdatter gift med Muursvend, Schoetmann og boer i Aarhuus. Disse og om flere Arvinger samt Boets Credi og Debitorer indkaldes med 12 Ugers Varsel, fra Dato at melde dem paa lovbefalet Maade for undertegnede Skifteforvalter. Iøvrigt tiener til Efterretning. at lidet eller intet vil blive at arve. Lyngbyegaard 1ste Febr. 1817. Althalt. I eftilskrevne Boet, der ere overgivne til Skifterettens Behandling, bliver foretaget Samlinger følgende Dage, nemlig: 1) I Kiøbmand Christen Huitfeldt Myginds Boe i Ebelioft den 20de dennes Kl. 10 Formiddag, og 2) J Proprietair Frederik Christian Myginds Boe paa Nøruplund den 26de denne Maaned om Formiddagen Kl. 11. Boernes Creditorer anmedes derfor herved om, at møde eller mode lade for nævnte Tider og Steder, hvor det da vil blive bestemt hvorledes der skal forholdes med Boerne. Edeltoft den 8de Febr. 1817. B. Hornemann. Tienestekarl Niels Nielsen Dreier i Stabrand Nødager Sogn, og Skomagersvend Poul Olsen i Tastrup, Feldballe Sogn, begge i Sønder Herred, der sidste norsk af Fødsel, ere døde og deres Boer tagn under Skiftebehandling. Boernes Creditorer og Debitorer indkaldes herved til, ifølge Placaten af 26d Oct. 1792, inden 12 Uger, at anmelde og beviisligiøre deres Fordringer og betale deres Gield. De Afdødes Arvinger, der ere mig ubekiendte, anmodes om at melde sig inden samme Tid. Edeltoft den 8de Febr. 1817. Hørneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
No. 1 Aarhuus Stifts. Aar 181. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 7de Januari. Tirsdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Blandinger. Da gamle Blücher i Aaret 1795 som Oberst klempede mod de Franske i Flandern, og nødtes til at retirere, skeete Tilbagetaget langs med en ubetydelig Flod, som han forbød sine Husarer at sætte over, for ei at røde Flodens betydelighed for Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
En ung rask Husar, som saae en fiendtlig Officeer paa en deilig Hest hiin Side Fløden, fristedes imidlertid, til at sætte over, og slap vel fra dette Vovestykke. Da Regimentet næste Aften var rykket i Qvarteer, lod Obersten Eskadronen marschere op og Husaren, der førte den smukke Hest ved Haanden, kalde frem. Han kom, og blev nu af Blücher tilkiendt Æres medaillen for sin Tapperhed, men tillige 20 Stokkeprygl for sin Ulydighed. Dette sidste ærgrede Hu faren saameget, at han deserterede om Natten, og kom senere ved et rigt Givtermaal i Besiddelse af et Landsted ved Nanep. Da Blücher, som Fyrste af Wahlstadt, i 1814 tog sit Hovedqvarteer i denne Stad, var der Een af Municipalitetet, som betragtede ham meget nøie og blev allene tilbage, og, da Fyrsten ikke kiendte ham fremviste han, den bekomne Medaille, og bad om Tilgivelse for sin Forseelse, hvis Aarsag han aldrig havde kunnet være rolig, samt ønskede at maatte optages i Tienesten som Husar. Dit Feiltrin er Dig tilgivet, bliv i Din Stilling", svarede den ædle Blücher, og da den bevægede Mand vilde gaae bort, lagde Fyr steen til: "O! bliv lidt hos mig, Der er kun Faa og næsten Jngen af de Folk tilbage, som for tyver Aar siden vare med, lades tale sammen om gamle Tildragelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Hr. Thomasson, Medlem af det philosophiske Selskab i Birmingham forelæste nyligen en Afhandling over de største bekiendte Diamanier. Antallet af Diamanter af 36 Karat og derover udgiør 29. Heraf ere to i Engelland, nemlig Diamantin Pigott, der veier 45 Karat af 16,2000 Pd. Sterl. Værdie; den anden af 36 Karat har kostet 8000 Pd. St. og tilhører Familien Hortsby. Holland har kun en eneste Diamant som veier 36 Karat og er 20 368 Pd. St. værd. Frankrige har to saadanne Diamanter; den største tilkiøbte sig Hertugen af Orleans medens hans Regentskab, og erholdt derfor Navnet: Regenten; den udgiør 136 1/2 Karat og har kostet 119058 Pd. St. Østerrige eier en Diamant som veier 188 1/2 Karat og er 155682 Pd. St. værd. Rusland er rig paa Diamanter, den største, der kaldes Scepteret, skal veie 779 Karat. Hvis dette er saa, saa maae den efter den almindelige Vurdering være værd den uhyre, Summa 4 854 728 Pd. St. Denne Steens Historie. er meget mærkværdig; i langsommelig Tid havde den udgjort et af Øinene paa den berømte billedstøtte Sheringam i Bramas Tempel, da den blev stiaalet af en europæisk Soldat. Herpaa gik den giennem flere Hænder, indtil Keiserinde Catharina kjøbte den for 90,000 Rubler, en anseelig Pension og adskillige Adelsbreve. Rusland har endnu flere Diamanter, hvoraf een vurderes for 369800 Pd. Sterl. Stormogulen har en rosenfarvet, som man vurderer til 622, 728. Pd. St. Begge de største Diamanter som Persien eier, kaldes i Morgenlandets hyperboliske Sprog: Glandsbierget og Hædersørn. Hiin er 145,800 Pd. og denne 34850 Pd. St. værd. Den kgl. Familie i Portugal har to Diamanter; den ene er endnu ikke skaaren og hvis man kan fæste Liid til de portugisiske Efterretninger, saa er den den største som man hidtil har fundet; den skal veie 1680 Karat, og hvis man endog antager at den ved Slibningen tabet Halvdelen af sin Vægt, saa vil den alligevel være endnu over en Million Pd. Sterl. mere værd end Scepteret i Rusland. Ved Finderens Uforsigtighed er et Stykke gaaet af den; han vidste ikke hvad det var for en Steen og slog derfor med en Hammer paa den saa noget sprang deraf. Denne Diamant har man fundet i Brasilien. Efter Modellen ligner den et Strudsæg. Den anden Diamant tilhører Huset Braganza, og er 369, 800 Pd. St. værd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
J alle Londons Districter er i den Tid det kongelige Lotterie bliver trukken, aabnet et stort Antal Veddemaalskontoirer. En uhyre stor Punschebolle, hvorom de Veddende sidde og som aldrig bliver om, er et saadant Steds væsentligste Fornødenhed. I hele fyrgetyve Dage ere alle disse Contoirer fyldte med alskens Mennesker. Der skal i den Tid gives over femhundrede saadanne Indretninger. Selv mange Kræmmere oprette i deres Bøder et Slags Lotterie. Tørklæder, Baand, Strømper a. alt bliver mærket med Tal; dette forandrer alligevel intet i Tingenes sædvanlige Priser, men naar Nummeret af det Stykke man har kiøbt, stemmer overeens med de som samme Dag kommer ud i Lotteriet, saa erholder man endnu desuden en Pengesumme. Man kan paa denne Maade vinde ti Guineer ved at kiøbe Baand for nogle Skillinger. Der gives ogsaa mange andre Contoirer hvor i man antager Veddemaal over visse Ting. Det er en almindelig Talemaade i Engelland naar man i ringeste Maade yttrer Tvivl om et eller andet som fortælles jeg vedder hvad De vil, og meget ofte sætter man for en Bagattel uhyre Summer paa Spil. Man har seet de skiønneste Speile sønderbrydes for at kundet vedde om Stumpernes Antal. Den berømte Forveddede en Dag 1000 Pd. Sterl. over det lige og ulige Tal paa den første Fiaker som kiørte forbi Huset hvori han befandt sig med sin Modstander. Almindelig Veddemaal skeer der hver Dag i hundredeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Anledningen til at den udstoppede Hest har faaes Plads paa det kgl. Konstkammer i Khvn. Medens Friherre v. Haxthausen endnu var Overstaldmester ved det kgl. Hof anstillede han et Væddemaal af 1000 Dukater med den daværende engelske Gesandt i Khvn., at en Dansk Hest af den ægte lette Race, i Lethed og Hurtighed, var fuldkommen saa rask som en engelsk Væddeløbsbest, med det Tillæg, at en saadan maatte i en tre Qvarttime tilbagelægge Veien fra Khvn. til Frederiksborg, som ligger 4 stærke Miil fra Hovedstaden. Anledningen dertil var: Gesandten havde besøgt Overstaldmesteren og af denne ført ind i sin Stald hvor han viste ham fine Heste, med det Tillæg, at deriblandt befandt sig for Rideheste som han parerede paa i ovennævnte Tid skulle tilbagelægge hiin Vei. Da han nu maatte tilstaae, at dette var, alt hvad man kunde vente sig af den bedste engelske Coursier, bleve de enige om Veddemaalet under følgende Betingelser : 1) Væddemaalet skulde først om 14 Dage gaae for sig, paa det den valgte Hest desbedre kunde blive sat i Aande. 2) Til at ride den kunne Eieren vælge een af sine Staldkarle, hvilken han efter fuldendt Riden og vundet Veddemaal, forærede 100 Dukater og forskaffede en Plads i det kgl. Livree. 3) De 1000 holl. Dukater skulle deponeres hos Grev Gyldenløve. 4) Hele Veien foranstaltedes frie samt alle Lede og Bomme aabne. 5) Gesandten saavelsom Overstaldmesteren maatte hver forsig stille to af sine Tienere uden for Khans Nørreport og uden for Frederiksborg Port med Uhre i Hænderne, som alle til den Ende vare forfærdigede af een i Eed tagen Uhrmager og tilstrækkeligen prøvede. Den mærkelige Væddeløbsdag kom; hele Hoffet og den største Deel af Stadens Jndvaanere vare tilstæde. og virkeligen havde Overstaldmesterens Hest den Lykke, endog at naae Frederiksborg Port 3 Minuter for den bestemte Tid, og fuldførte altsaa dette næsten utrolige Ridt i 42 Minuter. Hesten styttede strax efter endnu før den kom i Stalden, og blev formedelst denne overordentlige Sieldenhed og Hurtighed udstoppet, og er saaledes endnu at see paa det kgl. Konstkammer i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Frue Sirhold født Henning, blev for kort siden at det medicinske Fakultet i Giesen udnævnt til Doctor i Fødselsvidenskaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Dronningen af Würtembergs (Storfyrstinde Catharinas) Udstyr har været udstillet til offentlig Skue i Stutgardt; det bærer Vidne om det russiske Riges Flor og den keiserlige Broders Gavmildhed; blandt andet var deriblandt et Speil over 7 Al. høit og over 3 1/2 Al. bredt og et Toiletbord af massivt Sølv besat med Guldkar af den herligste Smag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Bekiendtgiørelser. Paa Selskabet Polybymnias Stiftelsesdag Tirsdagen d. 14de Januar 1817 opføres paa dets Theater Kl. 5 Eftermiddag. Bødkeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Syngestykke i 1 Act, derefter. Et Efterspil. i Anledning af Dagens Høitidelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Billetter til Generalprøven d. 13de Jan. faaes for 2 Mk hos den administrerende Directeur Viinhandler Fulling. Indgangen aabnes begge Aftenen Kl. 4 1/2. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
De som endnu staae til Restante fra forrige Aar til Aarhuus Cathedralskole ville, for at undgaae alle Udehageligheder, behage at betale samme inden 14de Fleischer. dennes til Aarhuus d. 4de Jan. 1817. Mandagen den 13de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Haustholmen hos Forbiergeren Jens Larsen foretaget og holdet offentlig Auction over een der, under Thisted Amts Jurisdiction indstrandet Ladning, bestaaende af gode Bergens fede Sild i hele og halve Tønder, nogle Tønder Tran, et Partie Bergens tør Fisk og 26 Kasser Bergens Formelys. Thi ville Liebhaberne behage at indfinde dem til bemeldte Tid og Sted, hvor Auctionsconditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Thisted den 22de Decbr. 1816. Brøndlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Auction. Capitain Ridder Strandingskommissionaer Westerholtz har paa Vedkommendes Bge reqvireret offentlig Auction over et betydelige Qvantum af circa 500 Tønder havareret Hørfrøe indstrandet vesten Høien den 24de dennes med Briggen, Reptunus Capitain Fr. M. Siebuler fra Liebau. Libhaverne indbydes til denne Auction som holdes ved Pakhuset i Høien eller gl. Skagen den 13de Januari førstkommende Kl. 10 slet Formiddag. Skagen den 27de Decbr. 1816. D. C. Lund, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Den Gaard jeg beboer paa Broberg her i Byen agter jeg i Slutningen af næste Maaned at stille til offentlig Auction. Gaarden er opbygt af nye 1811, Grundmuur. I Bygningen er 12 Værelser, hele Kjælder-Elagen er indrettet beqvemt for-Orcenomien. Ved Gaarden er en Hauge af en TöndeLandsstørrelse besat med mere end og udsøgte Frugt : træer, desuden 600 forædlede Frugttræer færdige til Udplantning. At anføre mere om denne forrinlige Eiendom ville være overflødigt da den er temmelig bekiendt, Pengeconditionerne vil blive meget bilHöegh Guldhers Da ved de foregaaende Auctioner over her i Byen, ved Døden afgangne Justitsraad og Toldkasseier Sturups Stervboegaard, intet antagelig Bud er skeedt, saa bliver bemeldte Gaard Tirsdagen de 4de Febr. Kl. 10 slet atter stillet til offentlig Auction og om nogenlunde antageligt Bud skeer absolut bortsolgt. Gaarden bestaaer af 10 Fag 2 Etage Grundmuur til Gaden, 16 Fag 1 Etage Sidehuus og 16 Fag 2 Etage Baghuus, samt 19 Fag Halvtag til Gaarden, med tilhørende Gaardsrum og stor og skiøn Frugt- og Kiøkken hauge hvori er en god Fiskepark. Gaardens Bygninger, som nyeligen overalt er istandsat, er meget beqvemt indrettet til Beboelse for en Embedsmand eller anden honet Familie, ligesaa og formedelst dens beqvemme Beliggenhed ved Havnen, skikket til Kiøbmandsbrug. Aarhuus d. 7de Jan. 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-07
Tirsdagen den 11te Febr. om Eftermiddagen Kl. 3. bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget Skiftesamling i afgangne Justitsraad Toldkasserer Sturups Boe heri Byen, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus den 7de Jan. 1817. Magistraten.