Berlingske Tidende, 1762-02-05
Korte Efterretninger. Fra Jtalien berettes: at General Tschoudi har begivet sig til Hans Sicilianske Majestæts Leyr paa Grændserne af Kirke=Staten, og skal sammestæds commandere en ChefLucio Da Massa, en riig Kiøbmand i Neapolis, har misser et Skib med en riig Ladning, som Engellænderne have taget. Dette foraarsager stor Eftertanke ved Hoffet; i sær, da bemeldte Kiøbmand har havt megen Correspondence med Engellænderne. J Anledning af et Skyebrud er et Bierg i det Neapolitanske sprængt, og den ene Deel deraf paa halvanden Miils Viidde styrtet med i Dalen, hvor igiennem en Strøm løb. Denne er bleven hindret i sit sædvanlige Løb, og oversvømmer alle Marker. Det Rygte, at Engelland vilde bemægtige sig Corsica, har sat Genueserne i Betuttelse: De have holdt Raad om, hvad de skulde foretage sig, givet Ordre til deres Commandanter paa deres Skibe og Fæstninger, i sær i Bastia at sætte sig i Forsvars, Stand, og sinigre sig med de Jtalienske Magters Biestand; saafremt Engelland skulle giøre Alver af Sagen. J Bourdeaux vil man efter en fra Domingo kommen Skibs=Capitains Beretning, som et Rygte vide, at Spanierne i Ha vana skulle have 20 Krigskibe og 18000 Mand. Med et Skib fra Martiniqve har man sammesteds Efterretning om, at tre Hollandske Fartøyer med Krigs=Munition ere lykkelig did ankomne. Hollandske Beretninger mælde, at Hs. Catholiske Majestæt opretter et nyt Husarregiment paa 600 Mand, som Hr. Abord, en indfød Ungar, skal commandere som Oberst, at der i Barcellona i største Hast skulde forfærdiges 15000 nye Telter; og at de Nederlandske Admiralitæter skulde den 27de Januarii forsamle sig med Generalstaternes deputerede for at overlegge en Tilrustning paa 30 Krigskibe, samt at nogle Provinzer paa nye have foreslaet Landmagtens Formeerelse. Som Londonske Beretninger sige, saa raadfører Hoffet sammesteds sig med dets Allierede Magter om en Conforderation, som kan være dygtig til at indskrænke det Bourbonniske Huses Hensigter. Et Selskab af Privat=Personer har af Hoffet faaet et Patent paa at udføre et Foretagende i Sydsøen, som Lord An son forhen. Dertil har man bestemt 4 Krigskibe og 1500 Mand under den i det Jndiske Compagnies Tieneste forhen standene Capitain Macnamara. Man modsiger som et modt villigen udspredt Rygte, at de Engelske i Tydskland værende Tropper skulde gaae tilbage til Engeland. J forrige Aar ere paa Themsen ankomme 1630 Handelskibe. J Portsmouth er given befaling til at bygge 15 flade Fartøyer, og paa private Verfter 6. De sidste Beretninger synes at kalde det i Tvivl, at man kan giøre sig nogen Regning paa at faae den Hielp fra Nederlandene, som man i Engeland holder sig berettiget til at fordre i Følge Tractaterne. Deres Høymægtigheder skulle paastaae, at de da først vare forbundne til at levere den stipulerede Hielp, naar Kongerigerne Engeland og Jrland bleve angrebne af nogen Fiende. Den spørges nu om dette Tilfælde nu har Sted? J Holland synes man ikke at forstaae det saaledes. Jmidlertid skulle adskillige neutrale Magter, hvoriblant nævnes ogsaa de forenede Nederlande ville umage sig for at bilegge Tvistighederne med Spanien i Mindelighed. Man forsikrer troeværdig, at det Portugisiske Hof allerede skal have forlanget den tractatmæssige Hielp af Engeland. Samme bestaaer i et Corps af 12000 Mand og en Flode paa 12 til 20 Skibe. Succursen til Lands skal være bevilliget. Man nævner Regimenterne, og man siger, at Græven af Albemarle skal commandere dem, og under ham General Elliot, som hidtil ha været i Tydskland, samt at Ridderen Georg Pocock (andre Efterretninger sige Lord Howe) skal commandere de KrigsSkibe og Fregatter, som skulde afgaae med bemældte Tropper. Admiral Sounders, som krydser i den Middellandske Søe, skal i Følge de sidste Beretninger nu have under sin Commando 17 Rang=Skibe og 16 Fregatter. Deri mod vil man vide, at der i Cadix og Ferrol ligge 45 Spanske Skibe af Linien, hvoraf dog i det høyeste ikke meere end 22 skulde kunne bemandes for Mangels Skyld paa Søefolk. Angaaende de fra Cadix, førend det forhen ommældte Beslag skeede, udløbne Engelske Handels-Skibe har man den Efterretning, at de Spanske have sendt en Deel bevæbnede Baade efter dem, og at en Deel af disse ere af Engellænderne sænkede. Krigen har i de 3 sidste Aar kostet Engelland aarlig 18 Millioner Pund Sterling, hvoraf 12 ere borgede, men 6 bestridede af de offentlige Jndkomster. Jkke deste mindre holder man det i Engeland ikke for nogen synderlig Kunst at faae Penge til Laans, saalænge Nationalcrediten staaer ved Magt, da Tallet paa Rige private Personer aldrig har været større i Engeland end nu, og disse laane gierne Penge ud, saa længe de see deres Nytte derved, endskiønt de ellers ikke vare patriotisk sindede. Kunsten i Engeland bestaaer i at kunde udfinde Middel til Renternes Betaling. Dette maae skee ved Paalog. Disse træffe saavel de Fattige som Rige, men da der blant de sidste findes fleere Peber, svenne, og de Rige holde fleere Hunde, saa er i i al Alvorlighed det Forslag bragt paa Bane, at der skulle leges en Skat paa alle Pebersvenne og paa alle Hunde fra 3 til 1 Pd. Sterl. J Jrland skulle der hverves 5 Regimenter Jnfanterie og i Fyrstendommet Walles efter Forlydende 1. Escadren, under Admiral Rodney og Ridderen James Douglas, meener man, ligger allerede ved Martiniqve. Den bestaaer af 16 Rangskibe og 10 Fregatter. Tropperne, som skulle bruges tilligemed denne Escadre bestaae af 17 Bataill., hvorfra nogle ere 100 Mand stærke. Fra Wien har man, at adskillige Østerrigske Officierer, skulde med Keiserinde Dronningens Tilladelse gaae i Spansk Sold. J bemelte Stad vil man vilde, at Generalen Græven af Cernichef, som nu commanderer de Russiske Tropper i Grævskabet Glatz, skal herefter commandere i Pommern, og hans Plads igien beklædes af Generallieutenant Fyrsten af Lubomirschy. Fra den Russiske Armees Hovedqvarteer i Marienverder berettes, at Feldtmarechallen, Græven af Butturlin efter Ordre har begivet sig til Hoffet i Petersborg, og overdraget General en Chef, Græven af Fermor Commanden af interim. Fra Petersborg har man under 9de Jan. følgende: Da Hendes Russiske Majestæt den 5te Dito om Eftermiddagen var død, have Ministrene, Senatorerne og Generalspersonerne forføret sig til den nu regierende Keiser, og tillige med det Keiserlige Livcompagnie aflagt deres Hyldings-Eed i det Keiserlige Palais. Derpaa satte Hs. Keiserlige Majest. sig til Hest omtrent Kl. halv 5, reed for Fronten af de opstillede Garde Regimenter og som deres Oberst igiennem alle Glieder og modtog Hyldingen af ham. Alle Collegia og den heele Stad havde allerede samme Aften Kl. 5. hyldet ham. Strax efter Regieringens Tiltrædelse har Hs. Kayserl. Majest. benaadet Generalpolitiemesteren, Frieherren af Korff, Græven Woranzow, Skawronsky, og Oberjægermesteren at Bredal med St. Andreas Ordenen. Generalerne en Chef af Blecken og Schildt, og af Brocktorf med St. Alexander og St. Annæ Orden. Saa har han og ophøyet Græven af Schuwalof til Feldtmarschall, Græven af Cheremetow til Oberkammerherre, og Hr. af Narrischin til Oberhofmarechall. Han afsendte og adskillige Courerer til fine Generaler, og befalede Feldtmarechallen Græven af Butturlin og Generalen Græven af Romazoff at modtage Hyldings-Eeden af Armeerne, og siden at begive sig til Hoffet. Fra Schlesien har man, at Recruteringen sammesteds ivrig fortsettes og adskillige Fæstninger meget forbædres. Man taler og meget om et merkværdigt Optrin, som i Breslau for nyelig er skeet, hvorved en der værende Krigsfangen Officier, som har givet Anledning dertil, er bleven sat i trangere Forvaring, og af en desaarsag siden anordnet Commission allerede adskillige Gange meget skarp forhørt.