Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Om en i Holsteen paagreben og dømt Røverbande. (Fortsættelse; see forr. No.) VI. Tyve, som i Aftenskumringen snige sig ind i Husene, for at stiele. Ogsaa hertil udkræves i det mindste 2 Personer. - En af dem gaaer med nogle Varer ind i Huset, forat see, om der i Forstuen eller de tilstødende Værelser findes Ting af Værd. Har han opdaget en saadan Leilighed, saa underretter han sin Kamrat derom. J Skumringen sniger da den, som Leiligheden er bekjendt, sig ind i Huset, og det saa umærkelig som mueligt. Sædvanlig skeer dette Slags Tyverie i stormfuldt Veir, paa det Beboerne skulle troe, af Døren er blæst op. Bliver alting stille i Huset, saa gaae de ind og medtage hvad de have udseet dertil om Dagen. VII. Tyve, der tidlig om Morgenen, naar Folkene allerede ere oppe, men Herskabet endnu sover, indsnige sig i Husene. Hertil behøves altid to Personer, der imidlertid dog kun om Sommeren udøve saadant Tyverie. De logere aldrig i Byen, men een eller 1 1/2 Mile derfra, og føre bestandig en Skobørste og Skovopmed sig, for, strax uden for Byen at reengjøre deres smudsige Støvler, paa det man ikke skal see paa dem at de ere gaaede saa langt, og derimod antage dem for Tienere fra Byen. Kl. 4 om Morgenen luske de omkring i Gaderne, for at udfinde en Leilighed. Er denne funden, saa gaae begge ind i Huset. Een af dem banker tre Gange paa den første den bedste Stueder. Paafølger der intet Svar, saa aabner han Døren sagte, og giver tillige hans Kamrat et Tegn, at han skal holde paa den aabnede Dør, paa det den ikke skal knage. Den første tager nu i Værelset hvad han finder, og kaster Kosterne i Hatten, som han stedse holder under den venstre Arm, saa at han, naar han gribes, strax kan kaste dem fra sig. Kommer een af Tjenestefolkene, saa unddrager han sig, under bestandig Bøining mod det Jndre af Værelset, paa det Tieneren skal troe, at han taler med een af Herskabet. Derpaa smutte begge ud af Byen, fordi de maa befrygte, at de ved Tienerens Beskrivelse ere blevne kjendeliggjorte. Lykkes Tyveriet, saa sælges Kosterne strax til en Fortrolig. Følger paa hiin Banken paa Døren et Svar, saa hielper Tyven sig ud af Forlegenheden ved at spørge om der boer en Læge &c. J ringere Huse spørges ogsaa efter en Skomager, Skræder eller lignende Haandværksmand. - VIII. Tyve, som om Vinteren løbe paa Lofterne, for der at stiele. Tyveriet udøves om Dagen og uden Medhielp. Kommer en saadan Tyv ind i et Huus, uden at nogen lader sig see i Forhuset, saa kiger han først gjennem Stuedørens Nøglehuul, for at see om Folkene ere sysselsatte. Treffer ham nogen i Forstuen, saa giver han sig ud for en Haandværksvend eller en Tigger, og beder om en Almisse. J første Tilfælde lister han sig op i anden Etage og derfra til Loftet, og binder de Koster, han finder der, i en Byldt. Men finder han Penge, Uhre, eller andre deslige Ting, saa lader han det blive derved. Naar en saadan Tyv gaaer ned af Trappen, iagttager han den Forsigtighed, at gaae baglænds ned, paa det man, ifald han træffes, skal troe, at han er først i Begreb med at gaae derop. Til at bringe de stiaalne Sager bort, fører Tyven aldrig en hvid, men en blaa Bærepung med sig. Forfølges eller anholdes han, saa undskylder han sig med, at en Ubekjendt har anmodet ham om at bære Kosterne. - Tyverier af dette Slags udøves altid paa Lykke og Fromme. IX. Tyve der om Dagen løbe ind i Husene, og stiele hvad de kunne faae fat paa. Ere ikke forskjellige fra det sædvanlige Slags. - X. Tyve, der om Naten i Kroer bestjele Kudske og Reisende. De stiele uden Medhielp. En saadan Tyv er sædvanlig klædt, som Kjøresvend. Han kommer henimod Aften og begierer Natteleie. Han lægger sig da tilligemed de Tilstedeværende lige paa Maven, men trækker imidlertid aldrig Støvlerne af. Naar de Hvilende ere faldne i den første Søvn, tømmer han deres Lommer. Finder han ikke saa meget, at det lønner Umagen, saa putter han det Øvrige, igjen i Lommen paa de Bestiaalne. (Sluttes i næste No.).