Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-14
Sørgelige lyde Efterretningerne fra Thessals. nich. Statholderen havde ladet udgaae en Befaling i sit hele District, at ingen Græker maatte besidde noget Vaaben, men uden Ophold aflevere samme. Men eftersom de nægtede at efterkomme hans Befaling, rykkede han ud og ødelagte tredive hele Landsbyer med Jld og Sværd i Bund og Grund. Qvinder og Børn slæbtes alle bort derfra, og man regner disses Antal til 10,000, hvoraf en stor Deel solgtes paa offentlig Torv i Thessalonich for 10 til 15 Piastre Stykket. Jfølge Flygtningernes Udsagn, dræbte mangen Huusfader med egen Haand sin Kone og Døttre for at frelse dem fra at falde i Barbarernes Hænder. Det synes, som Divanet har uddeelt hemmelige befalinger til at udrydde alle mandlige Grækere, endog de værgeløse. Fra Chios sendtes 890 græske Fruentimmer og henved 1000 Børn paa 3 tyrkiske Skibe over til Asien i Slaverie. Chioterne som undgik Tyrkernes umættelige Blodtørst, have med Fortvivlelsens Mod forskandset sig oppe mellem Biergen- og plantet Korsets Fane trindtomkring paa Høiderne. Victoria for Grækerne. De have atter seiret over Tyrkerne tilsøes. Beretningen meldes fra St. Petersborg, dateret 25de Mai, saalydende: "Ved en Koureer fra Odessa har Regieringen faaet Efterretning om en Søetræfning ved Chios mellem den græske og den tyrkiske Flaade, som under Capudan Paska havde giørt den bekiendte Landgang paa ovenmeldte De. Man sloges med Forbittrelse fra Morgenen indtil ud paa Natten. Ti tyrkiske Skibe bleve opbrænde te, hvoriblandt to Linieskibe af første Rang, to Fregatter og en Korvette. Resten flygtede ilde tilredt, af Mitylene, forfulgt af Grækerne, hvis Skibes Antal var omtrent halvandethundrede. - Forsynet beskytter den gode Sag, og sikkert vil den ei gaae under Urolighederne i Spanien. tiltage og Oprørerne formere sig paa alle Kanter. De Cortes have desaarsag udfærdiget et meget strængt, Dekret, ifølge hvilket enhver Oprører mod Konstitutionen, uden Personsanseelse, trues med øieblikkelige Dødsstraf, hver Bye, Stad eller District som tager, Oprørernes Partie skal erklæres i Beleiringstilstand; alle Klostre skulle strax ophæves, som tage Deel i Contrarevolutionen. Et Kloster i Catalonien har alt stadfæstet den med sin Undergang og 20 Munkes Død ved Strikken. - Krigen mellem Jnsurgenterne og de Constitutionelle føres med megen Grusomhed og ingen af dem giver Pardon. Hvor Jnsurgenterne komme frem, styrte de Konstitutionsstenene omkuld og reise, Krucifixer i deres Sted. Etsteds har Militsen ladet 200 fangne Munke springe over Klingen. Fra Terragona skrives: "Hele Provindsen ligner en Valplads; næsten i hver nok saa ubetydelig By tumle Militsen, Soldaterne og Oprørerne dygtig om med hinanden." - I Catalonien har en vis Misas slaget og adspredt de kongelige Tropper, og Folket forener sig nu allevegne med ham. Men nu ere 5000 Mand Linietropper paa Veien for at tæmme ham. - Over hele Spanien er udbredt en Oprørs proklamation, som giør megen Sensation. Den slutter saaledes: "Vaagn op, du Spaniens uovervindelige Løve, og udstræk dine blodige Kløer mod de andsforgaaene Horder mens det endnu er Tid, for at frelse os selv, vor Konge og hans Slægt fra Slagter, bænken!" - Der siges, at Portugal har tilbuden, at assistere Spanien med 20000 Soldater, og at dette Hielpekorps alt var i fuld Bevægelse. - Mange Spaniere vandre ud til fremmede Lande.