Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Antwerpen, 15de Decbr. Siden i Morges kanoneres der strækkeligt og uophørligt. Hollænderne betiene sig med Held af deres Vold musketter, og synes at anvende at deres Kraft. Paa begge Sider er Kampen høist forbittret. J afvigte Nat er der bleven opført et Breschebatterie mod Hovedpladsen, og der opkastes Contre-Batterier for at beskytte Bresche Batterierne. Og alt dette skeer midt under Fjendens mokderiske Jld. Saaledes vil nu Citadellets Midtounkt blive angreben og beskudt saalænge indtil Kanonerne have gjort Bresche og aabnet en Vei for de franske Palangers berømmelige Fremskridt. Naar Breschen, er bleven practikabel, hvortil der vil behøves flere Dage, da haaber man snart at bringe Citadellet til at overgive sig. Man forsikrer, at General Chasse har ladet sig sætte over til det flanderske Hoved, fordi hans Helbred, ikke tillod ham at opholde sig i Kasematterne. Ogsaa didhen havde han ladet bringe alle sine Syge og Saarede. Herved beroliges vi atter for Stadens Neutralitet, da det: flanderske Hoved kan herfra i nogle faa Timer skydes i Grund. Nordlig for bemeldte Fort have Hollænderne undermineret en Sluse, for at afskjære al Kommunikation med Fortet St. Hilaire, hvis ogsaa dette skulde falde i Franskmændenes Hænder. Marskal Gerard har tilbudt Chasse et fuldkommen indrettet Apothek, da Citadellets er aldeles ødelagt, og den Gamle har med Taknemmelighed taget imod Tilbuddet. Jgaar var der atter to Gange Jld i Kirken, som nu er Citadellets Magasin, men blev flukket igjen. J Gaar Aftes saae man her en stor Jldebrand i Lillo, som Følge af en ny Træfning mellem Franskmændene og de hollandske Skibe. Jfølge en Beretning af nogle Lotser, som igaar kom til Doel fra Viies singens Rhed, havde man der afviist to til Antwerpen bestemte Skibe, et engelsk og et hannoveransk, idet der var kommet Ordre til, ikke meere at lade noget Skib, under hvilket Flag det end være, passere ind eller ud af Schelden. Rygtet gaaer, at de hollandske Kanonbaade ere trængte ind i de oversvømmede Poldere, saa at en Deel af Divisionen Sebastiani staaer Fare for at komme imellem to Jld. – En Deserteur fra Citadellet har forsikret, at der befinder sig omtrent 500 Saa rede i Citadellet. En i en Casematte falden Bombe havde dræbt og saaret 80 Mand. (Den store Mørser, hvis Bomber veie 1000 Pd. Stykket, skal ene og allene være bestemt til at ødelægge Casematterne. Man havde endnu kun 8 saadanne Bomber støbte.) Det Jndre af Citadeller er, ifølge bemeldte Soldats Udsagn, opfyldt med Bjelker og Træestammer, bag hvilke Soldaterne beskytte sig mod Kuglerne. Jgaar indtraf det sjeldne Tilfælde, at imens en fransk Capitain selv rettede en 24 Pundiger, foer en Kugle fra Citadellet lige ind i Kanonens Hjerte og gjorde den ubrugbar. Ogsaa fortælles, at en Mineur, som ved en Bombe mistede sit ene Been, lamenterede høit, da man har ham bort, over sin ene Skoe, hvoraf han kun, som han skreg, eiede det ene Par. Tre preussiske Officerer af høi Rang ere i Morges indtrufne hertil, for at see paa Beleiringen; de blive skarpt observerede. – Kanonaden er fra begge Sider saa frygtelig, at en Mængde Huse her i Staden ere rystede i deres Grundpiller, og et Par Stykker ere styrtede omkuld. Mellem Artilleriets Bulder høres en uophørlig Skydning af Voldmusketter og Geværer. J Forgaars Nat gjorde de Beleirede atter et Udfald. Man troer, at det er Hollændernes Hensigt at lokke Franskmændene ind under Citadellets maskerede Jld. Deres sidste Udfald have været fortreffeligt kombinerede, og gjort Beleirerne meget af det. Just som Arbeiderne i næstsidste Nat vare beskjeftigede med at opkaste Batterier mod Toledobastionen, udbrød der en frygtelig Jld imod dem. Denne blodige Nat har kostet flere Mennesker end de 5 a 6 sidste Dage tilsammen, og der forsikres, at Franskmændene have ved deres gjentagne Angreb paa Laurent mistet over 1000 Md. De Saaredes Antal i fr. Hospitaler anslaaes til 2000.) Jonærmere de Franske komme Citadellet, desto større Hindringer og Vanskeligheder finde de, og desto flere Mennesker koster det. Den hollandske Haardnakkenhed understøttes paa det kraftigste af det fugtige Efteraars vers usædvanligt lange Vedholdenhed. Hvormeget de Franske end stræbe at fordølge det, kan det dog ikke nægtes, at der ogsaa af Sygdomme anrettes stor Ødelæggelse iblandt dem. Jsær lider Divisionen Sebastiani, paa den venstre Bredde, meget. Den er leiret midt imellem Oversvømmelserne; lader den sig see ved Scheldebredden, angribes den af den hollandske Flaaade; nærmer den sig Forterne, beskydes den fra alle Kanter, uden at kunne gjøre Giengield, da den ingen Kanoner kan føre med sig. Dens Bestemmelse er, at afskjære Kommunicationen mellem Holland og Citadellet. Alle franske Officerer tilstaae, at Chasse kunde aldrig have valgt noget mere passende Forsvarsystem end det han udfører, især beundres den Maade hvorpaa han veed at skaane sine Tropper, thi man erfarer, at han til at beskyde alle de franske Batterier med, ikke bruger meere end 200 Kanonerer og 400 Füselierer, medens den største Deel af Besætningen befinder sig vel i Casematterne, og de Kæmpende hver 6 Timer vorde afløste. (De Franske havde allerede kastet over 6000 Bomber ind i Citadellet.) Der falde endnu bestandigt mange franske Kugler ind i Staden. Jgaar Aftes blev en 2 Maaneders Patteglut knust i Vuggen af en Bombe, og en Kone dræbt i sin have af en Kanonkugle. –, 14de Decbr. Middag.