Berlingske Tidende, 1765-07-01
Over den Rigskrone, som er et af de Stykker som forvares i Nürnberg, og med hvilken den Romerske Konge var nu kronet, kan man meddeele følgende Beskrivelse: Den er af puurt Guld; De fleste foregive den at veye 15 Pund, men Hr. abIndagine, eller von Falkenstein, giver den kuns ud for 8 Pd. maaskee at det latinske Ord: Libra, skal betyde saa meget som en fiin Collinsk Mark. Den er besat med mange Ædelsteene, hvoriblant ingen Diamanter ere, ingen af Steenene ere slebne. slebne, men ere indfattede ligesom Naturen har tilveyebragt dem. Den er og prydet med en Mængde Perler. Den bestaaer af 8 Vægge eller Plader, hvilke indvendig ere loddede sammen, og desuden styrkes ved et smalt Jernblik, som løbet runden om indvendig, hvilket nogle kalde den inderste JernRing. De 8 Feldter eller Plader, ere aabne oven til, hvor de falde lidet bredere ud, og krummes i Høyden som Buer. Deres Høyde regnes for 8 Tommer, dog ere den forreste og den agterste Plade noget høyere end de andre 6. Fra den forreste Plade, indtil den agterste, som bliver den 5te, gaaer en garneret Guldbue, omtrent 2 Finger breed, og halvanden Finger tyk, indvendig huul, hen over Hovedet, paa hvilken Bue foran over Pande=Pladen er fæstet og oprettet et ligeledes garneret Kors, af samme Tykkelse: Dog kunde baade Buen og Korset tages af, naar den skal indpakkes. Af de 8 Feldter eller Plader ere 4 besatte med Steene og Perler, nemlig den forreste, den agterste, og de to mellemste paa Siderne; de 4 andre, som vexle derimellem, ere af smeltet coloreret Arbeyde, paa Guldplader, og forestille adskillige Sindbilleder, med ved føyede Jndskrifter, som forklare dem. Det første Feldt, over Panden, over hvilket Korset staaer, hvilket egentlig er det fornemmeste, fører 12 store Steene i 4 Rader, 3 og 3 ved hinanden, af forskællige Farver, meget ordentlig indfattede, og forestille ligesom Urim og Thumin, eller de ypperste Præsters Brystspan i det gamle Testamente, hvilket man kalder Lys og Ret; den øvrige Plads i dette Felt er tyk besat med Perler imellem Ædelsteenene. Det næste Felt paa høyre Side er figureret, og forestiller Christum siddende, paa hver Side en Cherubim, vendende 2 Vinger i Veyret og 2 ned ad, oven over læses disse Ord: P. Me Reges regnant. (ved mig regiære Kongerne.) Det tredie Feldt paa høyre Side er igien besat med Steene og Perler, dog noget ringere og lavere end det første. Det 4de paa samme Side er atter et emblematisk, forestillende den svage Konge Hiskia, (Ejechia) styttende sit Hoved paa sin Haand: Ved Siden staaer Propheten Esaias, med en Seddel i Haanden, hvorpaa staaer skrevet: ecca adiiciam sup. dies tuos XV. annos. (See jeg vil endnu legge 15 Aar til dine Dage.) Oven over staae disse Ord: saias. proph chiarer. Det 5te og agterste Felt, har ogsaa 12 store Steene, med Perler mellemblandede, men de ere ikke saa ordentlig satte i Rader, som i det første, maaskee fordi at de ingen vis bemærkelse have, men ere kuns til Prydelse. Det 6te, som det neste paa venstre Side, forestiller i Smelteverk en Konge, med lukket Krone, holdende denne Skrift i Haanden: honor regis judicium diligit. (En hæderlig Konge elsker Retfærdighed.) Oven over staaer: rex David. Det 77de er attet besat med Steene, og det 8de et Symbolisk i Smelteværk, hvorpaa sees siddende en kronet Konge, holdendes med begge Hænderne en Seddel, paa hvilken disse Ord: time dominum &regem amato. (Frygt Gud og elsk Kongen.) Oven over staaer: rex Salomon. Paa det lille Guldkors, dets forreste Side, ere 17 adskillige Steene indfattede; Paa dets agterste Side, som vender hen til Buen, er indgravet Christi billede, saadan som han var udstrakt paa Korset, man seer Blodsdraaberne faldende af hans Hænder, ganske smuk illumineret. Oven over staaer: J. H. S. Jesus) nazar enus 1 ex indeorum Buen, hvilken, ligesom Kronen overalt, er af en takket Figurer heel igiennem besat med Perler: Paa den underste Side, som vender til Hovedet, er denne Skrift at læse: chu onradus die gratia romanorum imperator aug. hvilke Ord ere uden Tvivl satte til i sin Tid. Jndvendig er Kronen forret med en rød Fløyels Hue, paa det at den ikke skal trykke for haardt.