Københavns Adresseavis, 1760-11-07
J Christiania blev Jubel=Festen over Souveraine, teten baade i Kirkerne og Skolen paa det høytideligste celebreret. Alle 3 Aftenen var baade her og i Opslo prægtige Jlluminationer. Udi Bogtrykkeriets Vinduer saae man følgende Vers med store trykte Bogstaver at læse: GOtt regieret alleine, Friderich, ich meyne Der Fünste dieses Reich. Kommt Unrerthanen alle Und ruft mit grossen Schalle: Leb Frederich, GOtt zuleich. Dien soit infiniment lous. Du Roi quil nous a douns Aver la Souverainet. Gud Jubel=Glæden giemte Til Friderich den Femte. Bed Undersaat, at samme, Fra Oldenborgske Stamme, Og deres Tvilling=Riiger, For Verdens End ey viger. Efter Hans Kongel. Majestæts Allernaadigste Befalinger om de her i Staden værende Assistence Kirkegaarders Afskaffelse, i hvis Sted andre uden Stadens Nørre=Port ere oprettede, hvilke i Følge vores Beretning i No. 86. bleve i Torsdags den 6 Nov indviede og strax tagne i Brug, haver Høy= og VelÆdle Magistraten under den 29 Oct. 1760, givet følgende Anordning: 1) Liigene maa til Assistence-Kirkegaardene udføres hvad Tiid paa Dagen Leyligheden tillader, naar det ikkun skeer imellem Kl. 9 og Formiddagen og Kl. 2 om Eftermiddagen. 2) Jords Paakastelse skeer af vedkommende Præster i det Huus hvor Liget staaer, førend det til Assistence=Kirkegaarden udfores. 32 Til at tage Liget af Huset og sætte det i Liig Vognen skal, som hidtil, bruges Studenterne af Regentzen, eller andre, som efter Laugenes Articler og andre Anordninger ere berettigede at bære Liig, og naar Lige er indsat udi Liig=Vognen, er Liig=Bærernes Forretning til Ende. 4) Til Kirken betales for Jorden af et hvert Liig, som begraves udi Assistence=Kirkegaardenne, nemlig: Af et fuldvoxen Liig som er 15 Aar. gammel og derover 8 Mark, af et halvvoxen Liig som er under 15 til 5 Aar gammel 6 Mark, og af et Barn, som er under 5 Aar gammel 4 Mark; dog naar Vedkommende ey formaae at betale fuldt, maa det være Kirke=Værgerne tilladt, ligesom hidtil efter Forordningen af 7 Novembr. 1682. derudi at give Moderation. 5) Til Graveren betales for Graven, paa Assistence=Kirkegaarden at kaste og igien tilkaste. samt tillige for at besørge Liiget ved 4re Mænd tager af Liig=Vognen og nedsat udi Graven af et fuldvoxen Liig 8 Mark, af et halvvoxen 5 Mark, og af et Barn 4 Mark, men om Vinteren fra 1 Novembr. til sidste April, naar Jorden er haard og frosen, betales en Fierde=Part meere. 6) For de fattige Liig, som at Kirke=Patronerne forundes frie Jord, betales til Graveren for Graven at kaste og tilkaste, samt Liget at tage af Vognen og nedsætte i Graven, om Sommeren fra 1 Maji til ultimum Oct. 2 Mark 8 Skilling, og om Vinteren fra 1 Nov. til 1 Maji 3 Mark, men for de Fattige som døe i Husene og ey ere indskrevne i de Fattiges Tal, der efter Rescriptet af 6 Nov. 1739. nyder frie Kiste ved Convent=Huset, betales intet. 7) For Liig=Vognen med Kudsk og Heste betales 1 Rdlr. af hvert Liig, for hvilket Jorden til Kirken betales; men ikkun 4 Mark for de Liig som nyde frie Jord; men for de der, som meldt, nyde frie Kiste ved Convent=Huset, betales intet. 8) Alle de ved Kirkerne her i Staden og paa Christianshavn værende Urte= og Kirkegaarde, skal herefter ansees uden Forskiel, og alle kaldes med det Navn Kirkegaard, og for Jorden i disse Kirkegaarde her i Staden at betales saaledes: For et fuldvoxen Liig 6 Rdlr. 4 Mark, for et halvvoxen Liig, 4 Rdlr. 2 Mark 8 Skilling, og for et Barn 3 Rdlr. 2 Mark, Men efter Hans Kongel. Majestæts Allernaadigste befaling, skal Bremmerholms Kirke og Skole forbeholdes deres Rettigheder fremdeles som forhen, efter Forordningen af 1682. og andre hidtibrugelige Vedtægter, i Henseende til Liig, som i dens Kirke= og Urtegaarde begraves af de under Søe=Etatens Jurisdiction sorterende Personer, samt de efter Kirkens Privilegium i dens Sogn boende og Kirken ellers tilhørende Meenigheds Lemmer; hvorimod BremmerRrer 2. holms Kiøbenhavns Adresse. holms Kirke paa sin Side ikke maa imodtage noget Liig til Begravelse, som henhører til nogen af Byens Kirke=Sogne, med mindre de tilforn paa Holmens Urte= eller Kirkegaarde havde Gravsted; i hvilket Tilfælde de skal betale efter foranførste Taxt som er lagt paa Kirkegaards Jordene; ligesom og Stadens Kirke paa sin Side ikke maa imodtage noget Liig til Begravelse af de under Søe-Etatens Jurisdiction sorteren, de Personer, samt de efter Kirkens Privilegium i dens Sogn boende og Kirken ellers tilhørende Meenigheds Lemmer, med mindre nogen af dem ligeledes havde Gravsted paa Stadens Kirkegaarde. Hvilken indbyrdes Afhold fra ey at begrave uberettigede, Kirkerne have at holde sig ubrødelige efterrettelige, og skal af Underslæb erstattes af dem som Graven til uberettiget Liig haver anviist, saa og tillige erlægge en Mulct af samme Summa, den forurettigede Kirke til Fordeel Paa samme Maade skal og forholdes i Henseende til Guarnisonens eller den Herre Zebaoths Kirke; dog for at forekomme alle Disputer i Fremtiden, haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst fastsat, ey allene Guarnisonen i sig selv, men og Pensionister, samt alle Aftakkede, som ey have taget Borgerskab, ey heller have Gravsted udi andre Byens Kirkegaarde, skal henhøre til Guarnisons=Kirken, og deres Liig der lade begrave; hvorimod de Sidste uden Moderation skal betale den Forhøyelse som for de andre Stadens KirkeGaards Jorde er fastsat.