JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Den Kongelige Danske Fregat Triton, under Capitain Bergers Commando ankom paa Tunis Rhed den 4de Junii, og afseilede igien den 9de til Cagliari, efterat have indtaget nogle Forfriskninger. Ligeledes ankom den 20de næstefter det danske Barkskib Johann Julius, tilhørende den bataviske Consul, H. J. Fasmer i Bergen, med en Ladning, bestaaende af 1200 Tylter norske Bræder, som var forhandlet til en Tyrk, ved Navn Jnes Aga af Candia, der har ladet udlosse Ladningen her. Skibet befinder sig endnu her paa Rheden, og søger Fragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Fra den 1ste Febr. d. A. indtil den 14de August er af Districts-Chirurg Bagger i Holbech bleven vaccineret 300 med Kokopper, af disse er 180 Bønderbørn af Baroniet Løvenborg. Alle de Vaccinerede har ikke havt nogen farlige Tilfælde, derimod har nogle af dem omgaaedes med Børn som har havt de naturlige Kopper, uden deraf at være bleven smittet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Efter de Hamborger Aviser ventes Hs. K. H. Kronprinsen igien til Kiøbenhavn sidst i September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Den 19de August kom Orlogskibet Seieren og Briggen Brevdrageren tilbage fra Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Fra den 17de til den 21de August ere 326 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Fra den 14de til den 17de August ere 43 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Aarhuus. J en Skrivelse fra Lemvig gives følgende Beretning om et skrækkeligt Uveir: Natten imellem den 9de og 10de August sidstleden vil i lang Tid huskes og føles i Lemvig. Det havde været en gruelig heed Dag, som mod Aften sortnede ved et fra Havet opgaaende Tordenveir, Lynilden blinkede fra alle Himlens Kanter uopbørlig, kun 1 a 2 Secunder imellem hvert Glimt. Himlen var som i Lue, saa at Folk ventede Verdens Undergang, i det mindste kunde man befrygte LemvigsEnde ved Jldsvaade. Uveiret varede i 2 en halv Time, ingen af de ældste Folk kan erindre sligt. J 10 Minuter havdes et Skyebrud uden Storm, som nedkastede Hagel saa store som smaae Hønseæg, der indsloge mange Ruder mod Nord, hvorfra Veiret kom. Om Morgenen, derpaa Kl. 7, uagtet det var meget varmt og Solen havde skinnet siden dens Opgang, fandtes disse Hagel indsvundne til store Durægs Størrelse, ja endnu om Aftenen var de paa skyggerige Steder ikkun svundne til Erters Størrelse. Skaden paa Kornet til Byen og de Egne, hvorover Skyebrudet gik, omtrent 1 Miil i Længde og trefierdedeel i Bredde, er gyselig og en fuldkommen Ødelæggelse. Havre og Rug er ei aldeles forsvunden, men en trediedeel deraf forloret. Bygget, som stod saa tykt og frodigt, er meget nedslaaet i Bunden og Straaet brudt, saa at paa een Skieppe Land sees kun 10 staaende Axvipper. Et Phænomen var tillige ved forbemeldte Veir, nemlig: at der under de stærkeste Lynild hørtes en usædvanlig Susen i Luften, som ellers var stille, liig Lyden af en stor Skare opflyvende store Fugle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Onsdagen den 11te August sidst slog Lynilden ned i Thisted og traf Skræder Aakiers straatakte Huus i Spidsen af Gavlen, knækkede et Spændtræ, rev Stumper, ud af Gavlen og foer langs ned af den til en Stolpe, som blev kløvet, derpaa gik det ind i Stuen, hvor til al Lykke ingen Folk vare, løb langs med en Jernstang, paa Sengen hvortil Omhænget var hæftet, kløvede den eene Sængestolpe, foer derpaa hen til Væggen og gik ud af 2de Vinduesruder dog ikke i et, men i tvende Karme Vinduer, som sadde næst sammen, alt uden at rænde eller giøre videre Skade. Paa Gardinet eller Omhænget saaes allene et Par blaa Pletter ligesom det kunde være af Kruddamp; men det var ganske sønderrevet ved den Side og Ende hvor Stolpen blev kløvet. Der skeede ikke uden det samme Tordenslag, som var stærkt, et Par andre hørtes i lang Frastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Den 24de August slog Lynilden ned i Wester TørsKiellerup Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede fra den 20de til den 24de August Kiøbmand Jens Røgind, Degnen Børsting, Jomfrue Bergitte Jordan, Christen Rudkiøbing, Tienestekarl Christen Pedersen, Husarerne Søren Jensen, Hans Christophersen og Rasmus Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Udpasserede den 25de August: Studenterne C. Selmer, H. C. Hansen og H. P. Hansen, Lieutenant Friboe, Madame Selmer, Jomfrue Selmer, Examinacus juris Nysom, Handelsbetient Arnt Møller, Christen Møller, Jens Nielsen Bierg, Michel Henrichsen, Christen Christensen, Anders Christensen Klod. Med Skipper Lars Hansen blev afsendt Kiør og Heste tilhørende Christen Giede, med Skipper Eschildsen Kiør tilhørende Christen Møller, med Skipper Thurøe Kiør tilhørende Jesper Pedersen, med Skipper Jessen Kiør tilhørende Jens Marcusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Prædikanterne paa ellevte Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Udenlandsk. Frankrig. Den 15de Aug. skal i alle Kirker over den hele franske Republik holdes et høitidelig Te Deum, for at takke Gud at der ved det den 4de udkomne Senatus Consultum er bleven oprettet en fast Regiering. Den 12te Aug. sagde man at den første Consul ville tiltræde sin Reise til Belgien den 19de og være igien tilbage den 23de Septbr. Hans Reisekareth er saaledes indrettet at der i samme er en Seng, et lille Bibliothek, et Skriverbord og et lidet Sølvservice; den skal være forret med en Metalcomposition, hvorigiennem der ikke kan gaae nogen Kugle. Man siger og at han paa Reise touren vil besøge Plombieres og Strasborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Rhonens og Gensersøens Forening med Rhinen er nu ikke længere noget blot Project. Efter Regieringens Befaling beskieftiger man sig nu allerede med Anstalterne til dette store Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Fra alle Steder i Frankrig indløber de gunstigste Efterretninger om dette Aars Høst og i Picardiet har man ikke i mange Aar havt en saadan Velsignelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
6 Linieskibe have nu faaet Ordre fra adskillige Havne, at møde i Toulons Havn, for derfra at afgaae til Algier. Borger Hullin skal afgaae dertil som Gesandt, og man paastaaer, at Regieringens Skrivelse, som han skal overlevere Deyen, er affattet yderst truende, og at Algier for Eftertiden muelig bliver besadt af vore Tropper, for paa eengang at giøre en Ende paa al Søerøverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Tractaten mellem Frankrig og Prindsen af Oranien, som den 24de Maji er sluttet i Paris, og nu bekiendtgjort bestaaer af 8 Artikler og dens væsentlige Jndhold er følgende: Prindsen frasiger formelig for sig, Arvinger og Efterfølgere Statholderværdigheden, samt alle Domainer og Grundeiendomme m. m. paa det bataviske Republiks og dens Coloniers Gebeet. Prindsen, hans Gemahlinde og Arvinger, skal vedvarende hæve deres aarlige Jndkomster, af de Capitaler som de har staaende hos Repupliken, ligesom dens andre Rente-Eiere. Til Gotgiørelse erholder Prindsen Abbedierne Fulda, Corvey og Weingarten, Rigstæderne Dortmund, Ysny- og Buchhorn, med deres Landeiendomme, som en souverain Eiendom for sig og Arvinger. Arvefølgen i de nye Stater, er bestemt for den mandlige Linie, uddøer denne gaaer den over til den qvindelige Linie, og i Tilfælde denne og skulle uddøe, falder de omt atte Stater til det Kongl. Preussiske Huus. Kongen af Preussen og den første Consul i det franske Folks Navn, garanterer hvad som i denne Tractat er stipuleret. Kongen af Preussen og Prindsen af Oranien erkiender ligeledes den Bataviske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Engeland. Et Blad af Moniteuren som indeholder endeel bittre og heftige Artikler imod Engeland, har havt en skadelig Virkning paa vore desuden synkende Fonds. De 3 Procent Consolideerte Annuitæter ere faldne til 68 en fierdedeel, og det nye Laan blev udbuden til 9 en fierdedeel Procent Disconto. Man siger: Vor Regiering ikke vil lade disse Artikler være ubesvarede. Franske Røvere og Mordere, hedder det videre, erholder ikke med Vidende nogen god Modtagelse paa Øen Jersey eller ere velkomne Giester paa noget Sted i Brittanien. Hele Europa veed, at Exministeren Pitt ikke er Ophavsmanden til Septembermorderne 1792 o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Adskilligt. Pasvan Oglu har lovet den nye Keiserlige Jnternuntius, Baron Sturmer, sikker Geleide igjennem Wallachiet, paa hans Reise til Constantinopel. Man troer at Pasman vil benytte sig af denne Leilighed og formaae ham til at tale hans Sag hos Porten, for om muelig at tilveiebringe et Forliig mellem ham og samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Den franske Gesandt Otto har tilkiendegivet LordHawkesbury, at en Engelænder ved Navn Thomas Robinson, er druknet i Schelden, og at man har funden en anseelig Sum hos ham i Louisdorer og andre Effecter, som er deponeret i Jnvaliderkassen i Antwerpen, hvor den Druknedes Arvinger har at melde sig. Man siger nu at Senatorernes Gage i Frankrig bliver forhøiet fra 25000 til 50,000 Franker aarlig, Ministrenes Gage stiger til 300,000 Franker og den anden Consul Cambaceres erholder aarlig næsten Halvanden Million.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
En engelsk Lady Palmer, som for nærværende Tid giør en Reise igiennem Tydskland, har sendt Markgreven af Baden en Vexel paa 1000 Pund Sterling til Uddeeling blandt de Jndvaanere i Kehl, som have lidt meest i sidste Krig. En Handling af et ædelt Hierte, som fortiener offentlig at bekiendtgiøres. Fra den 1ste Novbr. 1800 til den 1ste Novbr. 1801. er der udført fra de 5 Kiøbstæder Gothenborg, Udde valle, Marstrand, Kongelf og Strømstad i Sverrig, 251,024 et halv Fade Spegesild, 5392 Fade røgede Sild og 23474 Fade Tran. Til Jndenlands Forbrug, blev i Landet 101, 136 Fade Spegesild og 939 Fade Tran Paa Lauvis=Theatret i Paris opføres nu et lidet nyt Skuespil under Titel: "Beskytteren efter Moden, hvori følgende Sted: "Naar Menneskene eengang ere stegne høit, saa finder de sielden dem igien, som de have kiendt i deres nedrige Stand, blev ved dets første Forestilling ved almindelig Haandklappen bifaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 2den September holdes Generalforsamling i det foreenede dramatiske Selskabs Værelser; hvilket bekiendtgjöres saavel for de indenbyes som udenbyes Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Enhver ville behage at erindre sig det Antagne for Udeblivelsen. Aarhuus, den 25de Aug. 1802. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Hos Lauriz Jørgensen, faaes bæglet Hør tilkjøbs for billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Denne Fundation er under 3die August dette Aar, have erfaret, at
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Da Fiskeren Bernt Balzarsen i denne Tid skal
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Bekiendtgiørelser. de været rygtet, ligesom mit Torskeredskab, og da gesom han og andre maae søge min Næring ved nie paa Havet, da for at hemme al den Mistanke gende reise sig imod mig af slig ulovlig Handling, sees og mig herved nødsaget til, veenlig at ombedes alle og enhver som haver kjøbt Makkel af min Selge kone, som er sal. Niels Lassens Enke, eller af mig selv da behage de at melde det hos Fiskeren Bernth, Balzersen, da jeg ikke har havt mere end ja Stykker Makkel den hele Sommer til Dato, som var een den 30te og en den 31te Julii, een den 11te August og een den 13de Dito, der alle ere trækkede med Snore, hvilket jeg tilligemed 2de andre faste Vidner, som har været med mig, endelig vil bekræfte om forlanges af Anders Wormstrup. Jeg udbad og gierne endnu eengang at vilde hvemder maatte have kjøbt Torsk Fredagen den 13de Aug., da ingen har havt Torskeredskab i Havet den Nat uden jeg, da Torskene ere seet og solgte paa et par at Byens reeleste Gader fra Kl. 5 en halv til 7 en halv om Morgenen, da Douceuren efter forrige Avises Lydende skal blive dem tilstillet af Anders Wormstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Paa Hasle Præstegaards Mark ved Aarhuus, ere nogle Tønder Bygland med velgroet og reen Byg, samt nogle Skpr. Ærtesæd underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom inden den 30te Aug. underhandler med Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Licitation over Svendstrup Skoeles standsættelse, holdes sammesteds den 7de Sept. førstkommende Kl. 10. Formiddag. Bagger, Auctions-Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Torsdagen den 26de Aug, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Sommerfeldt i Niær Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge, den største Deel af dette Aars Afgrøde, og derefter Heste, Køer, samt een Deel Gaardsredskaber, Vogne, Plouge, Harve a. efter de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort Fra Undertegnede er bortgaaet af sin Tieneste om Aftenen Kl. 3 den 6te August Christen Jacobsen som tiente mig for Rygter, og har i Helsted efterladt sig Kone og 3 Born. Han har undertiden ladet sig forstaae med at ville til Sielland til en Søstersøn. Skulde nogen vide hans Opholdsted eller nogen Skipper have ført ham over og derom vilde give mig Underretning, da er jeg dem saare forbunden. Onst Mølle, den 24de August 1802. L. Ploug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
J Niels Mogensen Maigaard af Høislef Sogn under Viborg Amt, hans Opbudsboe, foretages af underskrevne befalede Commissairer, en Samling næstkommende 3die December om Eftermiddagen Klokken 2, som holdes paa Wiborg Raadstue, til hvilken herved indkaldes alle dette Boes Credi- og Debitorer, de førde for lovlig at legitimere deres Krav, og de sidste for at betale deres skyldigværende, da Opbudsboen derefter bliver sluttet, siden den prioriterede Gield ei engang kan blive betalt, og derefter flyder med Hensyn til Boens ringe Farfatning, at ingen anden Jndkaldelse kan skee, end denne. Formodentlig bliver denne Opbudsbehandling den Dag optaget til Slutning. Wiborg, den 20de August 1802. T. Wissing. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
i Eieren af Snabegaard i Wrads Sogn S.. agter underhaanden at bortsælge 2de Parseller med derpaa staaende Kornavl, hvis Jndhold er af god pløiningsjord 30 Tdr. Lands Størrelse og til samme Lodder er til hver 4 Læs Høe, en fælleds Drivt af 80 Tdr. Land, til samme Parseller er god Tørvejord af begge Slags samt overmaade god Vand, Agerjorden saavelsom Drivten er samlet, og disse 2de Parseller som staaer for Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 2 en halv Alb. og Skovskyld 1 Alb. kan faaes enten samlet eller separat og den største Deel af Capitalen kan blive staaende i Eiendommene om forlanges; det giøres ikke nødig at berømme det Korn som staaer paa samme, men Liebhavere som see det, kan best bedømme samme. En sorthielmet Koe, omtrænt 12 Aar gammel, er bortkommen af Wosnesgaards Græsmark. Den som maatte kunde opdage samme, og beviislig angiver hvorden er, loves en passende Douceur af Undertegnede. Wosnesgaard, den 20de August 1802. Møller. Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
De som haver Lotteriesedler under min Collection, her i Randers, vilde behage at fornye samme til 5te Classe den bestemte Tid, og imod Tilbagelevering af 4de Classes Lodder; saa er og nogle faa Kiøbelodder til 5te Classe for Lysthavende at faae hos Stabell. Jmellem Borre Bye og Ans Kroe er den 15de afvigte om Eftermiddagen tabt en rød sasians Tegnebog hvori laae een Hundrede Rigsdalers Seddel foruden nogle smaae Sedler, et Copie Brev og en Blyantspen. Finderen heraf ville aflevere samme under Forsegling paa Bogtrykkeriet da en raisonabel Douceur skal blive ham tilstillet ved Modtagelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
Da jeg Undertegnede, finder mig nødsaget at lade mig bekiendtgiøre i disse Aviser, formedelst mange som indfalder i min Næringsvei, som ikke tilhører deres Profession, og dem som reiser omkring paa Landet og i Kiøbstæder og forhandler deres falsk forfærdigede Arbeide. Men jeg forfærdiger alle Sorter Blikkenslager-Arbeide baade af poleret og tydsk Blik og Ligplader af nyeste Facon, alt til billigste Priser og redeligste Behandling mod enhver som behøver mit Arbeide. Randers, den 20de August 1802. H. H. Franch, Blikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Udenlandsk. Foruden andre Corps tales ogsaa om at Hs. K. H. Kronprindsens eget Livkorps, og Hs. Majestæts Livjægere, ville modtage Kronprindsen ved Høistsammes forventende Hiemkomst sidst i Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg er i disse Dage ankommen til Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Directionen for det danske asiatiske Compagnie undlader ikke at bekiendtgiøre for Compagniets Jnteressentere, at Hr. Jversen maae være maadelig underrettet forat have indført sit Avertissement paa den anden Side af sin Onsdagsavis No. 99, dateret 18de August sidstleden, angaaende den sidst hiemkomne Chinafarer, da Directionen ikke veed andet end at Compagniet har Aarsag at være veltilfreds med sammes Reise: kuns beklager den, at Skibet Christianshavn, Capitain Stage, formedelst Skibets Anløb af Batavia, paa Udreisen har havt en Deel Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Ved Esserum paa Kronborg Amt anlægges i denne Tid ogsaa en Kanal for Kongelig Regning, der har nogen Lighed med den ved Kiel eller Odense. Den begynder ved Esse Søe og gaaer forbi Dronningemøllen ud i Stranden. Dens egentlige Bestemmelse skal være, at udskibe og paa Pramme at transportere Kongens Brænde fra den store saakaldte Gribs Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Af 4 som prækede paa Valg til Kapellan ved Nicolai Menighed i Kiøbenhavn, blev Hr. Trojel valgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Den norske ridende Post skal for nylig være paa Veien fra Helsingøer til Kiøbenhavn blevet overfaldet i en Skov af 2 Røvere, men fra hvilke Postillionen dog skillede sig, deels ved et dygtige Rap i Hovedet paa den ene, og deels ved at jage hastig afsted. Jmidlertid skal man have Øie paa 3 saadanne mistænkelige Personer i samme Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
J et af Kiøbenhavns Maanedskrifter vises en Maade at forskaffe sig Giær, der har alle de Egenskaber Giær bør have, ved at helde kaagende Vand paa Erter og lade dem staae Natten over, da bliver Skummet deraf hvad man kalder Giær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Efter sikker Beretning hiemsøges den her i Limfjorden beliggende lille Øe, Egholm, i Aar med en skrækkelig Mængde Rotter, som giøre stor Skade især paa Jndbyggernes Kornmarker, hvor de underminere Jorden og forderve Afgrøden. Beboerne ønskede, der maatte gives et virksomt Raad til at fordrive disse ubudne Giester, og at dette maatte offentlig bekiendtgiøres. J ældre Tider skal denne Øe ligeledes være plaget af Rotter, og det Sagn haves endnu, at de forsvandt med eet, efter en Proces, der blev anlagt imod dem, hvorved de bleve tildømte, strax at rømme Øen, som uretmæssige Besiddere. Men i vore Tider troes neppe, at slig en Rotteproces vilde have de forønskede Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Man seer nu af en Beskrivelse over Stadens Altona Tilvext, at samme 1710 kun indeholdt 2337 Boepæle, og nu 4060 - altsaa i ikke fuldt 100 Aar har meere end fordoblet sig, og det med ganske andre betydelige Bygninger end den Tid. Aaret 1664 var Altona kun en Flekke og fik da først Kiøbstædsrettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Fra den 21de til den 24de August ere 157 Skibe, expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Fra den 18de til den 20de August ere 32 Skibe passerede den schlesvigholsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Aarhuus. Skipper Jacob Rasmussen agter og 4 a 6 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpalserede. Den 27de August: Student Rasmus Brandt, Rasmus Sørensen, Knud Nielsen, Mad. Susanne Lysche, Jacob Larsen, Enken Else Jørgensdatter, Mad. Borgen og liden Søn, Parykmager Andreas Hofmann, Capellan Hr. Bartholt Larsen, Børgerlig Artillerie Captain Kiøbmand Hr. Mads Galthen, Strømpehandler Niels Ringsted, Pranger Michel Pedersen, Søren Møller Sørensen, Hestehandler Jens Lassen Faurschou, Qvægdriverne Svend Christensen og Christen Meylbye, Christen Olsen. Med Skipper Jacobsens Smakke blev afsendt Kiør og Stude tilhørende Jens Lassen Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consuls glimrende Fødselsfest begyndte den 15de Aug. om Morgenen Kl. 7 ved Ringning med alle Klokkerne. Fra Kl. 11 til 12 gav den første Consul Medlemmerne af Senatet, det lovgivende Corps og Tribunatet Audience og modtog deres Lykønskninger. J Slotscapellet holde Ærkebispen en stor Messe. Om Eftermiddagen Kl. 4 var Notredamekirken opfyldt med en umaadelig Mængde Mennesker, hvor Cardinal Caprara afsisteret af Biskopperne af Oleans og Ajaccio, indviede den første Consuls Morbroder til Biskop i Lion. Og i Protestanternes Kir ter blev holdt Gudstieneste og afsiungen Te Deum. Af alle 12 Municipalitetter blev uddeelt Gaver til Fattige, og Præmier i Skolerne. Men Kl. 7 om Aftenen blev Festen almindeligere. Paa Spidsen af Notredamekirkens Taarn, skinnede en Stierne af 30 Fod i Diameter, som var oplyst med flere 1000de Lamper, i hvis Midte saaes et stort grædsk M. som betydede Jomfruens Tegn, hvorunder den første Consul er født. Denne holdt sig længere end alle andre Jlluminationer, den skinnede endnu ved Solens Opgang. Alle offentlige Bygninger vare illuminerede. Kl. 9 blev paa den nye Broe, bag ved Fredens Statue, som i Følge Senatsbeslutningen af 4de Aug. foreløbig er opreist der, afbrændt et Fyrværkerie, det eneste af sit Slags, da 30,000 Raketter paa engang stege i Luften. Strax derpaa saae man Broens Buer og Fodstykket af Statuen illumineret. Paa samme Tid blev for Hotel de Ville og paa Esplanaden i de elysæiske Marke og afbrændt Fyrværkerier; og 6 Orchestrer til Dands vare fordeelte paa forskiellige Steder til Midnat. Concerten i Thueleriets Have bestod af 300 Tonekonstnere. Paa Vendomepladsen var oprettet et Tempel for Taknemlig hed der stod paa ligesaa mange Sauler af 16 Fods Høide, som der er Departementer i Repuliken. Marstemplet er nu igien indviet til Invalidekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Den 6te Aug. ere Linieskibene Redontable og Fougueur fra Guadeloupe ankomne til Brest. Med samme ere Medlemmerne fulgte af de den 21de Octbr. f. A. paa Guadeloupe indsatte provisoriske Raad, med endeel Jndvaanere og sorte Officerer, som General Richepause sender til Frankrig for at retfærdiggiøre sig for Regieringen. Richepause skriver ellers til Søeministeren, at de store Krigsoperationer er ved Matubas Erobring. endt. Tropperne har siden den Tid blot havt Resten af Rebellerne at udrydde, som det ikke var muelig ved Overtalelse igien at faae bragt til deres Pligter. Den er alt 15000 Negere vendt tilbage til deres Plantagearbeide, hvor de nu ved en retfærdig men stræng Tugholdes i Tømme. Jeg opfordrer deres Omhue til Gunst for Enkerne og Børnene af de Brave som ere blevne i Fegtningerne eller ere døde af deres Saar. Den alt for talrige Liste paa disse brave Krigere følger hermed o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
Tydskland. Den franske Coureer Lecomte har den 13de Aug. bragt Minister Residenten i Regensburg, Borger Bacher, det den 2den og 4de udstædte Senatus Consultum, for videre at bekiendtgiøre Rigsdirectori ummet samme. J en Skrivelse fra Ministeren Talleyrand, til Borger Bacher, siger han blandt andet: "A det var en lige Jntresse for alle Souveraine, at see den første Magtgreen i den franske Republik for bestandig indført, eftersom dette var det eneste Middel til at befæste den nærværende Regiering og paa uforanderlige Grundsætninger oprette en almeen Freds Vedvarenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-28
J Maynz har man høitideligholdt den første Consul Fødselsdag, ved at samtlige offentlige Embedsmænd forsamlede sig paa Friehedspladsen for Fædrelandsalteret.