Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-12-27
Halley observerede den efter ham kaldte Komet, i Aaret 1682 og fandt ved at beregne dens Bane, at den allerede havde været seet i Aarene 1456, 1531 og 1607, og at den fuldender sit Omløb i 7576 Aar. Efter Halley forfulgte Clairaut Kometens Gang med Beregninger, imedens den ikke var synlig, og da han havde taget alle de Porturbationer i Overveielse, som kunne møde dens Løb, saa antog han, at den vilde komme tilbage i Foraaret af 1759. Dette traf ind, og siden have de Parisiske Astronomer Damoisenu og Pontecoulant udbragt ved Beregninger, at de planetariske Paavirkninger ville dennegang be skynde Kometens Ankomst til sin nærmeste Stand mod Solen, saa at den vil komme dertil 3 Maaneder tidligere, saaledes at man kan forvente, at den vil lade sig see for os Jordbeboere den 3die October eller den 4de, 7de eller 14de November 1835. Dens Bane har det tilfælles med alle andre Kometers, at dens Ellipse er meget smaal, saa at dens mindste Giennemsnit, udgiør kun 1/4 af dens største, imedens at Hovedplancternes Bane (thi Ceres, Pallas, Junos og Vestas Baner, som vist Hr. Encke her tænker paa, ere meget elliptiske og have en Lighed med Kometernes) er næsten cirkelrund, saa at Forholdet imellem det største og det mindste Giennemsnit af Jordens Bane forholder sig som 7000 til 7001. Desuagtet har den Halleyske Komet i en anden Henseende en Lighed med Lovene for Planeternes Omløben; nemlig, imedens ved de andre Kometer, Forholdet imellem dens mindste og største Afstand fra Jorden er saa stor, at Astronomerne ikke driste sig til at udtrykke det med Tal, men betragter Afstanden som uvis og antager Banen, for at være en Parallel, istedetfor at være en Ellipse, saa er denne Forskiellighed imellem den Halleyske Komets største og mindste Afstand fra Solen betydeligt ringere, og angives at forholde sig som 160. Med denne relative Forskiel i Kometens Afstand fra Solen hænger den løse Forbindelse af dens materielle Deel sammen; især er Solens Jndvirkning paa dens Taagehale umiskiendelig. Jo mere Solens Afstand tager af, desto større og meere glimrende bliver Halen, og kort efter dens nærmeste Stand mod Solen, og naar Solens Virkning paa den har været stærkest, saa indtræffer den høieste Punkt, hvori Kometen slæber med sig den klareste Taagehale. - Hvad nu det Phoenomen angaaer, som vi kunne see imøde ved Enden af næste Aar, saa kan man slutte sig til af Enckes Angivelse, at den nordlige Halvkugle af Jorden vil ikke faae Kometen at see i sin største Glands(det er slemt, især da man ikke kan giøre Regning paa at leve i 75 Aar endnu fordi den kun kan faae den at see inden den kommer Solen nær Det fordeelagtigste Aar for at betragte var Aaret 1456, da man fik den at see kort efter at den havde meest nærmet sig Solen, og saaledes den største Udvikling af Halen viiste sig for Øiet. En ildagtig Taagestribe, 60 Grader lang, satte den kristelige Verden i en saa stor Skræk, at alle toge Flugten ind i Kirkerne og Pave Calixtus den 7de lod om Middagen ringe med Klokkerne, for at opfordre enhver at tage Deel i de varmeste Bønner imod Tyrkernes Herredømme, hvis truende Overmagt man dengang bragte i Forbindelse med Kometen. Ogsaa i Aaret 1759, da Kometen lod sig see efter sin Nærmelse til Solen, saae man den fulde Udvikling af dens glimrende Hale. Derimod vil Kometen i 1835 ikke vise os et saadant Syn; men passere mat og bleg forbie vore Øine; thi den vil næsten komme til at indtage samme Stilling som i Aaret 1607, da Kepler saae den i Prag, Harriot i England, Longomontan i Kiøbenhavn, næsten paa samme Tid, den 23de September. Jmidlertid vil dens Skin blive saa klart at man kan see den uden Kikkerter. J Henseende til dens Lysstyrke, sammenligne de, som have lagttaget den, nu med Jupiter og nu med Saturn, og Længden af dens Hale i Kulminations=Punkten af dens Glands, anslaae de fra 7 til 7 1/2 Grad; en Afstand, som er noget mindre end Afstanden af de to sidste Sierver i Halen af den store Biørn. J Begyndelsen af October kommer den Jorden nærmest; men er dog 5 Millioner Mile borte fra den. Encke bemærker tilsidst, at Kometerne vistnok røbe en meget ringe Tæthed; men at man deraf kan ingenlunde slutte sig til en Af- eller Tiltagelse af deres Masse. Astronomerne betragte desuden Kometernes Masse som et Nul, ikke fordi de mangle al ponderabel Masse; men fordi denne er faa ringe at dens Virksomhed lader sig hverken beregne eller engang observere. Et Legems Masse kan kun beregnes af den tiltrækkende Kraft, som den udøver paa andre Legemer, og Erfaringen har bestandigen lært, at den tiltrækkende Kraft, som et Himmellegeme udvikler, corresponderer nøiag, tigt med Mængden af dens legemlige Deele. -(Men hvorledes kan man vide hvor stor en Masse af legemlige Deele, et Himmellegeme indeholder; man slutter sig til Massens Storhed af Himmellegemets Evne til at forstyrre andre i deres Gang; men kan denne Evne ikke komme af den oprindelige Krafts forskiellige Styrke, som behersker og uddanner ethvert Himmellegeme?) Men saa nær endog en Komet er seet at passere en Planet forbi, saa har man dog aldrig bemærket, at den har havt den mindste Jndflydelse paa dens Omdreining eller dens Omløb. Kometen af Aaret 1770 kom Jorden saa nær, at naar dens Masse havde været saa stor som vor Planets, saa maatte den have forandret Jordens Aar paa tre Timer; men den kom og gik, og vort Aar og Dogn bleve uforandrede. Kometens Masse maa have været ubetydelig, da den manglede al tiltrækkende Kraft. Heraf kan Menneskeslægten udlede den Trøst: at man hverken i physisk eller i aandelig Henseende skal troe, at Kometerne betyde noget. Vor Tidsalders bedre Jndsigter have befriet sig fra al Frygt i dette Stykke. (Dette er vist rigtigt; men Præmissen kan være feilagtig. Kometerne, fra hvilke saa store Udtømmelser finde Sled, hvilket Halerne udvise, kunne ikke mangle Masse; men deres indvortes Virksomhed kan hæve den udvortes. Kometer ere udentvivl Himmellegemer, som ere i en Giærings eller Fødselstilstand, som ikke have uddannet sig, som ere beskiæftigede med at danne den udvortes Skal som skal omgive den organiske Masse, hvilken rimelig fylder dens Jndvortes, og som under en uafladelig Kamp udstrømmer fra den og trækker sig tilbage til den).