JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Hovedstaden har nu faaet sin Politiven igjen, hvori No. 1, som i disse Dage er udkommet, blandt Andet har et Par Ord og Sædespigerne og et Dito om de mange offentlige Steder i Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Den Skribent, der - som Man har læst i et anden offentligt Blad - skal fortsætte Christionis og GebhartiisVærk om Danmark og Hertugdømmene, er den, som ved andre Arbeider, saa især ved sin Historie og Christien den Anden meget hæderlig bekjendte Behrmann, nu Archivar ved det flesvigholsteenske Kancellie. For den nordiske Litteraturs Venner haves den glædelige Tidende, at Hr. R. Chr. Rask nu er kommen tilbage fra Jsland. Maatte nu kun Forfatteren af den islandske Sproplære, Afhandlingen om de nordiske Sprogs OpFrindelse og det islandske Lexikon, see sig istand til ganske at opofre sig til de Kunstabsfag, af hvilk han allerede har gjort sig saa fortjent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
J sin senest udgivne interessante Nytaarsgave Heimdal bede er Hr. Postor Grundtvig, et Eddas nuværende Udgivere ei have villet vise hom den Villighed, der fordum visdes Sandvig, at udlaane ham de trykte Ark. Herved siger han, have de forhalet og maaskee forspilt den poetiske Oversættelse, jeg agtede om muligt at have fuldført til samme Tid som Texten udkommer, for dog nogen lunde at aftrætte den Skomplet, der hviler paa os, for i ei allene Hagen udgav Texten, men Brødrene Grimm endog en ret god tydsk Oversættelse af disse vore herlige Oldkyld, førend vi udgav hvad der i mange Aar har ligget færdig. Dette siger jeg, for at de, som have Skylden, skal bære den; og kan det trøste dem, at de derved have hjemlet sig Deel i den Ringeret, hvormed Danmark Boglærde behandle mig, da misunder jeg dem ikke denne Trøst, men ei heller den Dom, en upertisk Efterslægt vil fældes, Af samme Skrivt sees, at Forfatteren har udarbeidet en dansk Oversættelse af Remberts Ansgarii Levnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
J allg. hallische Literaturzeitung, f. A. findes meget fordeelagtige Anmeldelser af vor Grundtviis Bibelkrønike, og af hans Skrivt: Til Fædrelandet om dets Tarv og Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
J Nordiske Tilskuer ønskes Oplysning om, hvor en Markskriger er bleven ef, der nylig har omflakket i Slesvig under Titel af, Fkeiserlig kongelig privilegeret Cylindrier, Chemiler, Maler, Broder og Appretør fra Wien, og iblandt mange flere Mirakler paa sine Plakater lovede at gjøre Frugttræer frugtbare, fordærvede Vine gode m.m. Saa meget veed Man, at fyren for nogle Maaneder siden ver rriveret her til Odense; men blev af Politiet forviist for sin urolige Opførsel, inden han fik Os givet Prøver paa sine røre Kunster. Det er aftsaa rimeligt, hvad N. Tilskuer spørger om, at hen og skal have maattet rømme en af de flesvigske Stæder efterat have børet 8 Rd. Schl. Holst. Kour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Ved at omtale de uværdige Kjævlerier og Skjænderier, hvormed vor Litter tur vanh lliges af dens aandfuldeste Repræsentantere, har Rahbek i sin Ti skuer opkastet det store Spørgsmaal, hvorfor skriver Man? Til hvilket Brug fik Harven Tone? Og Skialden Aand og Vittighed; Er det - vedbliver denne det Godes og Ædles ubøielige Talsmand - for at fremme Humanitet og Menneskeforædling, for at strøe Roser ei blot paa Livets, men paa Dydens Vei, for at udiprede de sendeste, reeneste, stærkeste Glimt af Himlen over vore Brødre, hvorledes vil da den, hvem vor Fader i det Høie dertil gav sjeldne udmærkete Giver, gjøre Rede for sin Huusholdning, hvis han misbruger disse til et standse hved han burde fremme, til at vænde Torne, om ikke Fodaner i Rosernes Sted, til et skaae isteden for at gavne. Der er, som Tilskueren bedre hen erindrer tok, der æsker Mænd af Aand og Talent, istedetfor at give deres svage Side til Priis for den avindsyge Pøbel, til Kamp for Sandhed og Ret, at det maasker mere en nogen finde var det Øieblik, da den nøieste, broderlige Forening imellem dem var ønskelig, for at tilbagegive den offentlige Stemme sin Værdighed, for at nøde den lumpne Egennytte, den frække Ryggesløshed, den hvimælende Udanneshed, den hele væmmelide Egoismus, der under saa mange modbydelige Skikkelser gaaer med opreist Pande iblandt Os, om ikke til at skomme, saa dog til at skjule sig. - Gyldne Ord, Maatte de kun høres og følges!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Selskabet Polyhymnias nye Theater i Aarhuus blev om Aftenen den 17d. indviet ved en af Hr. Bache forfattet skjøn Prolog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Ogsaa i Viborg har Man seet Skoiteløbere fornøie sig paa de glatte Gaver. Men mange Mennesker falde tillige paa dem og forslaae sig slemt, en Man fra Landet brækkede saaledes forleden Dag Benet i en Port.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Et Tyverie af sjeldent Slags er i Kjøbenhavn blevet opdaget. Nogle Drenge havde givet sig af med at stiæl Katte, og derpaa fladet tem, for at sælge Skindene. Disse Tyvedrende synes et love meget. Jom rue Walther henrykker Kjøbenhavnerne saaledes ved sit Spil, et i Adresse-Avisen læses af Blicherolsen er Versti Zemire Walther for Aftenen den 12 Januari. der begynder saaledes: Hvo mon ei for at vinde Dig, Fro Azors Rædsler kaarede sig! Allene for at faae Zemire! Hvo gik ei strax endog paa Fire. Denne Betistring er igjen i Adrester parodieret saaledes: Hvad nytter det da, at Zmire saa skjønt Du tolkede i din Ruus; At Man af Elskov gjort konusfor hende gjerne gik paa Tire! Hvad nytted det, naar Du skal zire med dine Vers - et Lræmmerhuus. Adrastea meddeler følgende til en Prøve paa den utallige Mængde Maader, Man har varteret Navnet Napoleon paa : Naronsav Napoleon. æredaar ødelæggende 6) Napoleon er en omkringaaende. ror Stæderne Neur fordærvende 4) fordærvende Løve, som ødelægger. deur Løve, a. gaaende omkring 3 Stæderne. er værende. Videre læset Man i samme Blad følgende to vittige Anekdoter. Da Napoleon 1812 kom tilbage fra det ulykkelige Tog mod Rusland, kom hans Søn, Kongen af Rom, ham imøde med disse Ord: Fader, Nu har jeg lært at løbe -Ja jeg ogsaa svarede Papoleon. I Aaret 1812 flod Napoleon ganske allene i en ikke og holdt følgende Dialig med sit Echo, som Man maa tilstaae, ikke er uden Vittighed; N. Hier din ich gang allein for mich, und niemand mig, belauscht, Scho. Lauset. N. Doch vie, Var da nicht eine Stimme, Wer behorcht mich. Scho. Jch! A. Vist Dues Chr. Nun pohlan, Antverte mit af meine Frage; Scho. Frage! N. Venn werde ich ans England magen der tapser, Franken-Colonie? Scho. Nie! Vie, Vild Rusland meine schönen Plane vernich, ten, das ich nie gehoft? Scho. Ost, N. Kaanich mich nicht an Alexander rachen, und dringen in sein land hinein, Scho. Nrin! N. Sollig mich venigstens nict als der Lingigste undErste tranmen? Echo. Raumen: N. Was, Rumen? Das Erobette, Soll iches virdergeden? Scho. Geben. N. Wie viel verlangt man denn zurück de dem Ereignisk menes Falles, Scho. Alles! N. Venu anch mein Reich in Trum nern gieng, es ikunmöglich! Scho. Malich, M. Wie viele Jahre findes wohl, seit dem des GlücksGötze zu mit lacht? Scho. Acht N. Die Zeitis kurt, Doch habich viel acthan, Wie viel Jahre danerts noch billich mich mit meinen Glück entzveje, Scho. Zweie, N. Was wird wohl so von mir, der Franken=Kasser, werdens Scho. Erdn. Sagts immer hin, Es bleibet doch mein Nachthum Welcher nie verschwindt. Echo. Wind! N. Verdamtes Scho Schweig, Cherich noch ans Tergernis vergede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Lovivning og offentlige Foranstaltninger. Januar 1816. Kongelig Resolution, som bifalder at følgende Municipalafgivter for Kjøbenhavn maae opkræves i Aaret 1816. a) Borgervæbningsskatten med = 12,442 Rbd. S. V. b) Jnsqvarteringsskatten med = 36,00 - c) Renovationsskatten med = = 69,333. d) Vægterskatten med = = = 35,000 - - e) Lygteskatten med = = = = 26666 -f) Sprøiteskatten med = = = 24,00. - - 3) Brolægningsskotten med = = 23000 - - b) Vandskatten med = = = = 32,000 - og i) Næringsskotten med = = 53,800 10 - - Kongelig Resolution, angaaende at Reserver, som med 24 Aars Alder en nu befindes undermaalige, skulle strax udskrives til de annecterede Bottilloner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 10 Januar ere Candidati tuets J. F. Schou, H. N. Jessen og F. C. Frisch, beskikkede til Under-Kancellister ved Kancelliet; PersonelKapellan J. C. Valeur, til Sognepræst for Øster og Vester Alling Menigheder, i Aarhuus Stift; Personel-Kapellan J. W. Tau, til Sognepræst for Nordrup og Farringløse Menigheder, i Sielland. - Under Rentekammeret: Den 6te Jan. er Kammerjunker og karakteriseret Premierlieutenant i Livgarde til gods, H. P. de Linde Friedepreich, udnævnt tillige til Forste og Jagtjurker. - U der Finants Collegiet: Den 6te Jan. er 2den General=Administrator ved det herværende Lotto, H. H. Hell sen, udnævnt til 1ste General=Administrator, og Lottobogholder F. C. Fortling, til 2den General=Administrator, ved bemeldte Lotto Under Admiralitetet: Den 7de Jan. er Kapitain- lieut nant, Ridder og Danneb ogsmand, A. Holsten, formedelst hans Udnævnelse til Konsul i Elgier, efter Ensøgning. i Naade afskediget af Søe Krigstjenesten, som virkelig Kapitain, med Tilladelse at bære de tjenstgiørende Søe-Officeters Uniform og Distructioner; Premier=Lieutenant J. W. C. Brieger avanceret til Capitain Lieut nant; SecondLieutenant N. Velgt til Premier=Lieutenant; Kapitain Lieutenant H. Schrbye, efter Ansøgning, i Naade og med Pension afskediget som apiti. Dru 8de, afsk diget Kapitaine Lieutenant C. H. Henne, meddelt en nye Afskeed som Kapitain. Den 10de, prattiserende væge i Husum, J S. Scheurlew, der, i Aaret 1809 havde Overopsynet med det syge Mandskab af Sør Defensionen det udnævnt til virkelig Krigsraad; forrige privat Copiist under Kollegiet, F. C. Mariager, meddeelt drigs=Kancellie-Secretairs Karatter. - Under Direktionen fo Universitetet og de lærde Skoler: Den 18de Novbr. f. A. er forhenværende Premierlieutenant ved det sjællandske Rytter=Regiment, Krigsraad C. Schiørring, udnævnt til Overlærer vedden lærde Skole i Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Vacance: Under det danske Kancellie, Stubbekiøbing og Maalebrænde Sognekald paa Falster, 314 Rbdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Beltpessage fra den 7de til den 21de Jan. 1816. Fra Fyen til Sielland. Vat. Chirurg Find; C. F. Etenzen; Handelsbetient Sabroe; Skibecapit. Kaiser; Skipper Thuesen; Handelsbetient Olvin; Lieutn. Tinghuus og Kirschner; Styrmand Schau; Grosserer Donner; Grosserer Saahye; Kammerherre Grev Bille Brahe; Søelieut. Grev Scheel; Kiøbmand Harepelover; Spotheker Riis; Landinspecter Ravns; Kiøbmand Cohn; Capt Scheel; Kammerraad Ølgaard; Lieutn Krag; Studivins Oxenbølle; Toldinspectør Stal knecht; Post uldmægtig Sodet; Pastor Esmerch; Lieut. Adjutant v. Schmith; v. Deichmann ; Majo v. Moltke Lieut. v. Khler og v. Nielsen; Ludvig Werner; Pastor Müller; Skibetapt. Rohde; C. Rogt; Skibsbygmester, Bonnesen; Handelsfuldmægtig Willath; Forpagter Langhoff og Postmester Ca heim; Assistent rurken; Frue Stibolt; Baron Juul Ryesensteen, Kiøbmændene Priis og Cruse, Postmester den iler. Kammerraad Wünch; Capitainlieut. v. Turen; Kiøbmand Nyland; Sagtøier, Brydegaard; P. Moos. Fra Sielland til Fyen. Generaladjutantlieut. Ridder v. Rømer; Krigsraad Lassen; Grosserer Salomon; Mad. Lerbeck; Skipperne Jakobsen og Sørensen; Kiøbmand Renau, Skipper Riper; Musikus Simonsen; Kamme musikus uhlau; Skipper Schnitager; Forvalter Wurstz; Kammerraad Breda; Ri tor Torlacius; Jfr. Herz; Kiøbmand Dalmer; Kiøbmand Denovan med four; Dyrlæge Jakobsen; Skipper Romdal; Skipper Schmidt; Aar-Chirurg Finch; Lieut. Schulz og Jachelen; Handelsmand Bang; Lieut. Sælbøe; svensk Rueer Kapitain Bath til Berlin; svensk Post-Kommissair i Hamborg, J. Johnsen med Tjener; Studerende N. Wevlander; H. Münther; Kammerherre Oberstlieut. Grev Scheel med Tjøner; Skibskapt. Bruhn; Kapt. Pedersen, med Datter; Grosserer Brandt; Kiøbmand Lange; Grosserer Pløen; Haulende J Elias. Odense Nyenyt. Fra den 5 til 15 Januar 1816. Døbte: Skomager=Friemester F. Carlsens Datter, Anne Kristine Fransine; A. M. Andrasdatters Datter, Ane Petrine; D. Hansdatters Søn, Hans Kristian. Begravede: Handskemager C. Bruun, 64 Aar; Tugthuuslem G. Jacobsen, 64 Aar; Smaahandler M. Rasmussens dødfødte Drengebarn; A. M. Andreasdatters Datter, ne Petrine, 14 Dage; Elslev paa Fattiggaarden, 65 Aar. Ertlæring. Uden at navngive sig har en Person i Jversens Avis No. 9 holdt en varm Lovtale over Student Steenschwangs nys udkomne Skrivt, med nogle Sidebug til den Yttring, der i No. 6 af disse Aviser læstes om samme, og derhos udladt sig om Forfatterens retskafne Karakteer, hvorved han skal have erhvervet sig Agtelse blandt svens første Geiltlige m. m. Hvad den sidste Punkt angaaer, behøver Undertegnede neppe at erklære, at Mennesket Steenschwang er ham aldeles uvedkommende; det er blot hans udgivne Skrivt, han har med at bestille. Dette ligger for Verdens Øine, og det er Journalistens Kald at agte paa Tidens Tegn, Dertil hører unægtelig det omhandlede Produkt; om Religionens Tjenere kunne blive ligegyldige de ved, vilde være sørgeligt, helst det, som alle Skrivter af denne Klasse dets høie Priis uagtet) finder rivende Afsætning. Men at nogen tænkende Kristen kan anbefale sligt Galimathias, er en sand Gaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Her er vel ikke Stedet til at drefte dette litteraire Misfoster; men saa meget tør jeg paastaae, at enten har Jndsenderen aldrig læst det, og hvorledes kan han da dømme, om Jndholdet, eller han maa deele Forfatterens Brøde. Min Ven! De harmer Dem over de brugte Avistitulaturer; men har jeg ikke end større Grund til at harmes paa sand Kristendoms Vegne som Man her saa afskyelig søger at forfalske, saa ganske glemmende en Pauli Ord: er Kristus da deelte *) eller, hvis Nogen siger: jeger Pauli, men en Anden: jeg er Apollos; ere J da ikke kjødelige 28) eller Nogle prædike vel Kristum ogsaa forvinds- og Kivs Skyld; men Nogle i en god Mening: Anvende vi denne paulinske Prøvesteen paa Steenschwangs Skrivt, hvad Dom maae Vi da fælde, Ei at tale om hans antikristelige Forklaring af vor Troes Hovedlærdomme: Jgjenløsningen og Opstandelsen, maatte blot bemærkes den heel forvirtede Sammenhæng i huus Tankegang; den stolte Nine og opblæde Tone hvormed hvert Ord fremførns; den Ringeagt imod Statens Love, han før get at opvække; hans kjendelige Higen efter en Martorkrone som vist Jngen vil unde ham; den Frækhed hvormed han haaner og latterliggjør Provster og Præster; ei at tale om de uhøviske og lide lige Udtryk, hvormed han søger at tilføle de første Embedsmænde Navne og opvække en skjændig Mistanke om deres Morglitet. Pjecens værste Side er den rist hos med Siften er blandet i Honning, og gjø at det kan stifte ubodelig Skade. Ser De, min Ven, her er korteli min Grund til at paatale dette høistforargerlige Smudsskrivt, Prøv De nu at afbevise samme. Ti*) 1 Korinth. 1, 13.2) 1 Korinth 3, 4. *) Philipp. 1, 15. De bebreide mig at jeg var den Første, da er det mi Trøst, at ingen anden Bevæggrand har storet min Ven, end Kjærlighed til Sandhed. Ligesaavel som Steenschwang øler jeg Kald til at tale, og skal aldrig. eller nogen Sekterer lad. af hans Pliat. er min skræmme fra at opfylde de - fra skylder Gud og Næsten. Hvis det ei var spildt Umage, vilde jeg til Afsked endnu paaminde Lovtaleren om disse Skriftens Ord: Undslaae Dig for de Vanhellige og Kjelling fabler; men øv Dig i sand Gudfrygtighed, som et nyttig til alle Ting - Giv Agt paa Dia selv og paa Lærdommen; bliv ved i disse Ting; thi naar du gjødet, skal Du frelse baade Dig selv og dem, som høre Dig, Odense, 23 Januar 1816. S. Hempel. 2 Timsth. 4, 158 og 16.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Avertissements. At vores gode Frøken Lützow, her paa Klosteret, den 22 dennes om Morgenen Klokken halv tree, efter 9 Dages Svaghed, i sit Alders 30de Aar, ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, frabedende al saavel mundtlig som skrivtlig, Bevidnelse. Odense Kloster den 23 Januar 1816. Priorinde Leth. Louise Schleppearell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Udi Refsvinding Bye, under Juulskovs Gods, er ved Døden afgaaet Smeden Peder Knudsens Hustrue, Maren Andersdatter, hvis Efterladenskab strax, den 21 Novbr. 1815, blev taget under lovlig Behandling til paafølgende Skifte og Deling. Ved den derefter, den 21de Decbr., foretagne Skiftesamling blev, iblandt flere Arvinger, opgivet en Broderdatter til den Afdøde navnlig Mette Andersdatter, gift med Underofficeer dressel, som den Tid laae i Qvarteer i Nyborg, med hvem hun for omtrent 30 Aar siden reiste til Holsteen. Bemeldte Mette Andersdatter Dressel i eller, om hun skulle være død, hendes Arvinger, indkaldes, i Analogie med Plakaten af 26 Octbr. 1792, da Boens Tilstand, ikke taaler andet Proklama, 3de Gange med Aar og Dags Varsel at møde ved Skiftet efter ovenmeldte Afdøde, for at lagttage sin Liveret. Juulskov d. 28 Decbr. 1815. H. P. Langkilde. Undertegnede bekommenderet sig herved til alle saavel Inden som udenbyes, og tilføies her, at Arbeidslønnen for en Chenilleer 5 Rbd., for en Frakke 3 Rbd., for et Par Beenklæder 1 Rbd., 3 Mk., for en Vest 5 Mk. - lerteminded 20 Januar 1816. Laurvig Jean, Skræder krimester. - formedelst forandring af Kopæl er Gaarden NB. No. 43 paa denne Byes Overgade underhaanden at faae tilkiøbs. Den er især tienlig for en Kiøbmand. Lysthavende ville behage at henvende dem til Eieren. Odense d. 23 Januar 1819.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag høitideligholdes, som sædvanlig, med en Tale paa Odense Gymnasie Mandagend 29 Jan. om Formiddagen Kl. 11. Talen holdes af Hr. Overlærer Bersenhammer. - Fædrenelandets og Videnskabernes Venner og Velyndere afbegge Kjøn indbydes herved til at forøge Dagens løitidelighed med Deres Nærværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
En Jomfrue, som har tjent 5 Aars Tid paa et Sted, og informeret i Fransk og Tydsk samt gaaet tilhaande i Huusholdningen, og tillige forstaaer Brodering og Skrædersyening efter Maal, ønsker sig Emploi i samme Fag, til næste 1 Mai hos en Præst, Forpagter eller Herskab. Hendes Opholdsted erfares paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Efter 13 Aars kjerligt Ægteskab med min inderig elskede og uforglemmelige Hustrue, Johanne, født Stylsvig, var det vehaget den alvise Gud, i sin blomstrende Tiders 37te Aar, efter haarde udstandne Lidelser, at kolde hende fra mig til sin evige Glæde. Dybt nedbøiet af forg med mine 5 smaae Umyndige, som savne deres kierlige Moder, behøver jeg Trøst, hvilken jeg udbeder mig af Gud. - Fred over dito Støv min Elskede. - Al Kondolence frabedes Assens den 10 Januar 186. Hane Rasmussen, Onsdagen den 31 Januar bliver i Anledning af 12 s. Majestæts høie Fødselsdag Bal og Assembler i den ældste Kind i Odense; hvilket herved til Efterretning for de udenhves Medlemmer bekjendtgiøres af Odense den 9 Jnuar 1816. Aal-Directionen. Tuned Veirmølle, Ulligemed dertil hørende Jord, beliggende i en behagelig Egn, og til hvilken Mølle haves god Søgning, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar Liebhavere de om behageligen rille henvende sig til Undertegnede, som har i commission at sælge samme, Skulle Nogen have en god Vandmølle, hvormed kunne følge noget Jord, og ville sælge samme, da beder jeg mig behageligen underrettet om de Vilkaar hvorpaa en saadan Eiendom kunne erholdes for i følge mig given kommission at kunne derefter afhandle det videre Fornødne Middelfart d 29 Decbr. 1815. Christensen, Taafører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
En gift Perion, som i flere at har emplor et sig til Landvæsenet, ønsker sig formedelst Eiendoms Salg) strax eller til 1 Mai en Kondition som Avlebestyrer paa en Herre, gaard. Om hans Duelighed i dette Fag, saavelsom for hans levne moralske Opførsel kan han fremmelse de beste Vidnesbyrd, Hvem af de Herrer Godseiere der maatte behøve havs meneste ville behage at henvende sig til ham selv i en to seglet Bille med Udskrivt I. C. B. aflagt paa Adressekontoiret, paa Lønnen, ansees ikke saa meget for det første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
J Følge oprettet Testamente imellem Gaardmand Hans Nielsen i Schalberg og Hustrue Maten Hansdatter, efter hvilket den Længstlevende skal udbetale 3000 Rbdlr. N. V. til den Førstafdødes Arvinger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel den nu afdøde Maren Hansdatters Arvinger, til for mig, som Skifteforvalter, at legitimere deres Slægtskab og Arveret, og at imodtage deres Andeel deraf paa mit Kontoir, hvor Skiftet afholdes Tirsdagen den 9 April d. A. om Formidda en Kl. 10. Odense Herredskontoird 4 Jan 186. C. E. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Bekiendtgiørerne. Grauballegaard, beliggende i Aarhuus Amt, HidsHerred, Svastrup Sogn, nær ved den seilbare Gudenaae, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar. Gaarden staaer for circa 11 Tdr. Hartkorn, og dens sædvanlige Udsæd er 30 Tdr. Rug, 25 Td. By, 80 Tdr. Havre og 2 Tdr. Boghvede; undertiden mere, men sjelden mindre. Vinterbesætningen er circa 70 til 80 Stkr. Far høveder, 12 Heste, og 60 til 100 gaar; men om Sommeren kan der holdes et betydeligt Antal Hornqvæg. Bygningerne ere gode og beqvem indrettede, hvorpaa i de sidste Aar er anvendt mange Penge Til Gaarden hører et Teglværk, som i af igte Aar var bortforpagtet for 1500 Rbdlr ; et betydeligt Fiskerie, samt en næsten uopskjellig Tørvemose, kov haves i Overflødighed til Gaardens Forbrug. De betydelige Konge- og Kirketiender af Nisset Bye, tan følge med. - Granballe aard pr. Aarhuus i Janu - 181 Coberti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-23
Til 1 April kan 2 Skoledisciple tages i Kos progie Skomagernes Laugshuus paa det store Torv i Odluft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-26
No. 13. Fyens Stifts 45 Aargang. privilegerede. Kongelig allen Avertissementstidende, Adresse-Avis og med Brevposten, som forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-26
Redigeres, trykkes og forlægges 26 Januar 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-26
Fredagen der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-26
Rusland. Medens Man i andre Lande atter indfører Jesuiterne, have de nu faaet Labepas her, hvor de under deres forrige forfølgelse havde fundet Tilflugtsted. Aarsagen dertil angives i en Keiserlig Ukas af 20 Decbr. f. A. saaledes: Dengang Paven selv forviste Ordenens Medlemmer, og alle andre Magter fulgte hans Exempel, bevægede Menneskelighed og Tolerants Rusland til at give dem sin Beskyttelse. Jstedetfor at leve som rolige Borger i en fremmed Stat, have de misbrugt den dem skjænkede Tillid, ved deres Lyst til at gjøre Proselytter, forføre især de til deres Opsyn betroede Ynglinge og Personer af det svagere Qvindekjøn til at forlade deres Fædrenetroe, og saaledes opvække Splid og Tvedragt saavel i den graskeKirke som i Familierne indbyrdes. Efter disse Kjentsgjerninger kan Keiseren ikke meere finde det underligt, et dette Ordeneselskab er foriaget af alle Magter, og ingensteds længer taales. Hs. Majestæt befaler i Følge heraf: 1) At den herværende romerskekatholske Religion skal sættes i samme Tilstand, hvor den var i Vor Høist alig Bestemoders, Keiserinde Catharina 2dens Regjeringstid og til Aar 1800. 2) Alle Munke af Je uiterordenen skulle ufortøvet bort skikkes fra St. Petersborg, og 3) Adgangen til begge Rigets Hovedstæder skal i Fremtiden være dem forbudet.