JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-10-30
En Bondekone i Sønder=Nissum Sogn, Ringkjøbing Amt, følte sig, 1827, 5te Gang frugtsommelig; da Tiden var omme og hun skulde føde, kunde hun ikke blive forløst, men laae i de hæftigste Smerter i 15 Uger (uden at nogen Læge blev hentet, da begyndte hun at kunne være lidt oppe, men var hele Aaret meget svag og særdeles for. - 1829 blev hun saa vel, at hun kunde forrette Alt i Huset og end- og taale at gjore Markarbeide. - J afvigte Foraar blev hun atter sengeliggende og efter flere Maaneders Sygdom, dannede sig en Aabning paa Maven, hvorigjennem en betydelig Deel Vand bortgik, uden at dog Førligheden aftog ; imidlertid heledes dog Hullet igjen, men aabnede sig efter nogen Tids Forløb og der udflød nu dagligen en Mængde stinkende Vand, hendes Kræfter aftoge kjendeligen, saa hun omsiden bestandig maatte holde Sengen, og Appetiten forlod hende ganske. - J September Maaned blev hun indlagt paa Holstebroe Sygehuus og den 4de October foretoges en Operation paa hende, hvorved udadet aabnede Underliv uddroges et i Forraadnelse overgaaet Drengebarn. - Konen udholdt Operationen med megen Rolighed, fik vel en Feber bagefter, men er nu saavidt helbredet at hun er aldeles uden Fare og kan begynde at komme lidt ud i Luften.
Viborger Samler, 1832-10-30
Copulerede i Søndtesogns Kirke i Viborg, den 26de October: Sognerræst til Borberg Hr. Magister artium Michael Nielsen Schmidt og Frøken Ernestine Marie Catharine Sophie de Hoffmann. dertrastaaerportrararorternetats-
Viborger Samler, 1832-10-30
Bekjendtgjørelser. Dybt nedbøiet maa jeg herved bekjendtgjøre for Slægt og Venner at min gode Mand, forhenværende Raadmand JørgenHunsen Bager er ikke mere. Hefter længere Tids Svaghed, og et kortHgeleie indgik han til den evige Hvile igaar d. 28de d. Al., omtrent 57 Aar gammel. I næsten 21 Aars Ægteskab, og tildeels under Livets mindre blide Tilskikkelser, lærte jeg at skalte hans gode og for oprigtig Felvillie og Deeltagelse for sine Medmennesker aabne Hjerte, og i Erkjendelsen af disse hans gode Egenskaber samt vort særdeles lykkelige Samliv, vil hans Minde være uforglemmeligt for mig og vore 2de Børn, der med mig inderlig begræde hans for tidlige Bortgang fra Os. Viborg 29de October 1832. Sophie Bager, Jodt Selmer.
Viborger Samler, 1832-10-30
Det behagede Forsynet i Aftes ved en rolig Ded efter nogle Maaneders Svaghed at bortkalde min kjære Svigermoder. Enkemadame Baadsgaard, jod Hensemann, i hendes Alders 7de Aar Hendes virksomme og brodefri Liv gjorde hende under og elsket af Bekjendtere og Familie, og hun savnes med Pemod af hendes Born, Børne born og Bornebørns Børn. Viborg den 30te October 1832. Juul. Vedkommende erindres herved om forinden denne Maaneds Udgang at løse de ved Placaten 29de October 1824 befalede Politi=Tegn for deres Hunde. Polititegnene udleveres, indtil Maanedens Udgang hver Sognedags Eftermiddag, Klokken imellem 3 og 5 paa Raadhuset, hvor Vedkommende ville behage at henvende sig. Viborg den 20de Octbr. 1832. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1832-10-30
Et Træpibehoved med Sølvbeslag og Rør er sidste Narkedsdag glemt i min Boutik uden for St. Mogens bort. Eieren kan mod dette Avertissements Bekostning bente samme hos P. Møgelvang. Viborg den 30te October 1832.
Viborger Samler, 1832-10-30
Det Rygte: At Ane Marie Erichsdatter kulde have begaaet Utroskab i min Tjeneste erklærer jeg for ugrundet. Viborg 28de October 1832. Chr. Rind. Snedkermester.
Viborger Samler, 1832-10-30
Nylig hjemkommen: Madeira- og Rhinsk Viin, franke hvide og røde Dito; St. Croix Rom; Mastrichts Haalelæder i Huder 5 Mk. Pd. tørrede Kirsebær 40 s.
Viborger Samler, 1832-10-30
lyst Puddersukker 18 s.; Riis 16 s.; Vanille-Chocolade Mk.; hollandsk Ost 3 s.; Haderslev Marylandsk Tovak 2 a 5 Mk. Pd.; Drøi, rak. Hør, 3 og 4 Brands Dito, int Klæde a 3 Rbd. Alen, foruden alle Slags Kjøb lands-Maler= og Farve=Vare, faaes hos C. Sthyr.
Viborger Samler, 1832-10-30
Fæchuder kjøbes til gangbare Priser af L. Worre.
Viborger Samler, 1832-10-30
Efter Forlangende af Frue Krigsraadinde Bagger, blive følgende hende tilhørende Eiendomme Mandagen den 12te November dette Aar om Formiddagen Kl. 8 1/2, stillede til een eneste Auction, og, om noget antageligt Bud skeer, absolut bortsolgte, nemlig: 1) Sælgerindens iboende Gaard No. 214 i St. Mathiasgade, med tilliggende Hauge- og Gaardsrum. 2) Den uden for St. Hans Port beliggende Spids Tofte, eller den østerste Halvdeel af den saakaldte Kruses Tofte, circa 13 Tdr. Sædeland. 3) Den vesterste Halvdeel af fornævnte Tofte indeholdende circa 11 Tdr. Sædeland. 4) Et Stykke Jord beliggende ved Finderup Vei, indeholdende circa 5 1/2 Tde. Sædeland. 1) Den saakaldte Doupe Tofte, indeholdende circa 10 Tdr. Sædeland. Auctionen afholdes i den under No. 1 anførte Gaard.
Viborger Samler, 1832-10-30
Saasnart bemeldte Auctioner ere afholdte, agter Frue tigsraadinden ved Auction sammesteds, at lade bortælge endeel Mendler og Effecter bestaaende af: Borde, Stole Speile Sengesteder og Sengeklæder en smuk Glas Lysekrone nogle, eene, to= og tre=Etages Kakelene Glas Porcelain, Kjøkkente, samt gode Kar og Fallier m. m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og forsaavidt de faste Eiendomme betræffer, bemærkes: at de 2 af Kjøbesummernes kunne forventes at blive indestaaende, Eiendommene. Viborg den 29de October 1832. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1832-10-30
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver Løverdagen, den 3die November d. A., om Eftermiddagen Kl. 1 Slet, paa J. Høvidsgaards Boepæl her i Byen afholdt offentlig Auction, over en Deel hans Stedson tilhørende Ind- og Udboe bestaaende af Kister, Skabe Stole, Sengeklæder, og nogle Avls=Redskaber 2de Køer, som skal kalve nogle Faar, 2 Traver Byg og Havre endeel Halm, samt nogle Skudtorv, alt imod contant Betaling. Naar forestaaende Auction er endt, bliver til Bortleie paa visse Aar, ved Auction opraabt, et J. Høvids gaards Stedson tilhørende Stykke Jord, beliggende i Lokken ved Søen indeholdende 12 a 13 Skjepper Sædeland. Viborg den 27de October 1832. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1832-10-30
Tirsdagen den 13de November førstkommende Formiddag Kl. 9 bliver ved offentlig Auction paa Bustrup bortsolgt nogle Meubler, endeel Gangklæder, Bøger noget Kjøkkentøi m.v. alt afgangne Proprietair C. Skovs Dødsboe tilhørende. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvor Lysthavende ville give Møde. Salling Herreders Contoir, d. 24de October 1832. Rosenstand. Nylig bar forladt Pressen, Udvikling: den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Tage Christian Müller, Consistorialraad, Provi for Moende og Baarse Herreder, Sognepræst for Stege Menighed. Andet, af Forfatteren giennemseete, Oplag.
Viborger Samler, 1832-10-30
Første Oplag har alt i nogen Tid været udsolgt og jævnlig efterspurgt. Det bifald, hvormed samme optoges lader haabe, at dette nye, af den ærede Forkatter med Opmærksomhed gjennemseete Oplag ogsaa vil blive kjærkomment for Læsere, som ønske en Ledetraad til at udfinde hvad der egentlig hører til de christelige Troeslærdomme og at tænke over disses Jndhold. De særskilte Afdelinger, hvorunder dette afhandles, ere: 1) Om naturlig og aabenbaret Religion i Almindeligved; 11) Om Christendommens Troværdighed som Aabenbaring; III) Om Guds Væsen og Egenskaber; 11. Om Verdens Skabelse, Opholdelse og Bestyrelse; T. Om Menneskets Bestemmelse og dets Afvigelse derfra; 11) Om Menneskeslægtens Forlysning ved Jesus Chri stue; TII) Om Christendommens Fordringer til de Mennesker, som ville have Nytte af Jesu Forløsning: TIII Om den christelige Kirke og dens Sacramenter; 11) Om Menneskets Tilstand efter Døden. Skriftet (il Art Octav, faaes for 8 Rbmk. i Materie og 10 Mk. indbunden hos Dhrr. J. H. Lundt ca Rottbøll Sadolin i Aalborg, Jessen og Warberg i Aarhuus, Fogh i Horsens, Simonsei og Hindberg i Fredericia Flocte i Ribe, Rostentilde i Kolding, Smith i Randers, Dous i Viborg samt hos Forlæggeren. Odense den 8de Octbr. 1832. S. Hempel. af R. P. Dons,
Viborger Samler, 1832-11-01
Adenlandske Efterretninger. Frankrig. Le Tempe anstiller følgende Betragtninger: "Tingenes Stilling har i mange Henseender forandret sig; hvis Kammeret ikke indblander sig, saa opstaaer er Crisis, hvis Omfang ikke lader sig beregne. Efter en lang og piinlig Uvished har den offentlige Mening erklæret sig i Henseende til de indre Anliggender. Den antager en Farve, og trænger for Øieblikket paa at løse de Vanskeligheder, angaaende hvis Vigtighed man hidtil har søgt at bedøve sig. De Doctrinaires Jndtrædelse har rystet Centrums gamle Udevægelighed; Majoriteten har adskilt sig fra Statsmagten; Nationalgarden synes nedsiunken i dyb Smerte, og Annelse; hæderlige Embedsmænds Dimissioner have protesteret mod den 11te Oct.; man har ikke sparet paa oprigtige Advarsler til Kronen. Man har atter seet hine Exempler paa Opoffrelser for sin Overbeviisning, der kun ere alt for sieldne i den politiske Verden. Landet vil regjeres; det vil ikke meere være til Bytte; derfra skrive sig hine Ønsker og Besparelser, hine Bønskrivter og Ophævelse af de meest trykkende Skatter; derfra Urolighederne, opvalte ved Bestyrelsen af Embedsmænd, der ikke harmonere med Befolkningen; derfra den Ringeagt, hvori en Regjering er nedsunken, der i flere Maaneder lader Hertuginden af Berri reise frit omkring i Frankrig, og Borgerkrigen fæste Rødder; endeligen hiin sørgelige Jronie af Folkesproget, naar Resultaterne af Julirevolutionen komme paa Tale. Ved Siden af alt dette Charivaris for Magistratspersoner der mistænkes for at hælde til Legitimiteten, Charivaris for Præfecter, der kun under Bayonnetternes Beskyttelse kunne administrere deres Poster. Hovedstaden ligesom militairisk occuperet som om en Vulkan var beredt til Udbrud, nye Caserner aabnede og Regimenternes Antal formeret; man kunde sige at Marschal Conseilspræsidenten traf Foranstaltninger til en Expedition mod den offentlige Mening." Le Temps gaaer nu over til de udvortes Forhold i hvilke efter dens Anskuelse Legitimiteten og Revolutionen igjen antage deres indbyrdes fjendtlige Stilling. Den berører kort Pressens Undertrykkelse i Tydskland alle Klagers Forstummen i Jtalien, Palladsrevolutionen i Spanien, de Constitutionelles heeltemodige Kamp i Portugal, og udbreder sig omstændeligere over Fredens gordiske Knude, det belgiske Problem. Et Tog til Antwerpen synes den høist farligt; vilde man skyde de belgiske Tropper foran saa kunde de bringe Hæren i Fare ved deres Uvidenhed; vilde man lade dem følge bag efter, saa vilde man vække deres Skinsyge. Heller ikke vilde Sporgsmaaler være lost ved Antwerpens Jndtagelse, da Kongen af Holland endnu beholdt Vliessingen, og saaledes kund spærre Schelde. Den anbefaler derfor fremfor Alt Fred, saavidt denne kan lade sig forene med Nationalæren, fordi en Krig kunde bringe Thronen og Constitutionen til at vakle.
Viborger Samler, 1832-11-01
Jfølge Le Messtiger har Hertugen af Broglio vægret sig ved at modtage en, William R. undertegnet Skrivelse, der indeholdt Kongen af Hannovers Svar paa Notificationen af Prindsesse Louises Ægteskab med Belgiernes Konge; men derimod leveret denne Skrivelse tilbage til den hannoverske Minister. Som Grund til denne Væggring angives, at man aldeles har forbigaaet den høie Gemals Navn, hvoraf man har sluttet, at Kongen af Hannover ikke har været saa beredt til at anerkjende denne nye Throne, som Kongen af England. J Hr. Majas's Brochure over Hertugen af Mortemarts Forhold til Ludvig Philip forekommer et Sted, hvor Forfatteren meddeler en Samtale, som han har havt med Hr. Guizot i Gent, og hvori Sidstnævnte udtaler sin ubegrændsede Ærefrygt for den daværende Greve af Artois og sit Had mod de Revolutionaire, som man kun ved den vilkaarligste Magt kunde betvinge. Le Moniteur erklærer denne hele Samtale for opdigtet. Herpaa har Hr. Mazas opfordret Hr. Guizot til, offentligen at erklære om hiin Artikel i de ministerielle Journaler er foranlediget af ham selv, da han i saa Fald vilde frare ham. Jmidlertid har Hertugen af Mortemart i en Skrivelse til Grev Argout fralagt sig al Andeel i Hr. Mazas's Bog.
Viborger Samler, 1832-11-01
Paa et Skib der den 6te Octbr. strandede paa Rbone og var bestemt til Lyon, har man fundet flere Baller fulde af de kostdareste Effecter, der aabenbart maae have tilhørt en Fyrstinde. Skibspatronen erklærede, at han ikke vidste hvem Ballerne tilhørte; de vare med et Handelskib bragte fra Jtalien til Marseille, og derfra sendte til Arles; han lærte først nu deres Jndhold at kjende. Til ham havde man ikke sagt Andet, end at han skulde fordre sin Fragt seddel hos en vis Andrie i Pont St. Esprit eller Bourg St. Androl. Autoriteterne have strax forseglet Sagerne, indtil Eieren melder sig. Man kan neppe gjætte paa nogen Anden end Hertuginden af Berri.
Viborger Samler, 1832-11-01
Spanien. Angaaende Anledningen til Ministerforandringer har man de meest paafaldende Rygter. Fra den Tid af - fortæller man - at Kongens Tilstand, antog en mere betænkelig Characteer, havde Præstepartiet ivrigen intriqueret, for at bestemme Thronfølgen til Fordeel for dets Candidat, Jnfanten, Dom Carlos. Den 17de Septbr. om Morgenen troede man i Almindelighed i S. Jldefonso, at Kongen var død den foregaaende Nat, og Grev deel Alcudia skal endog have meddeelt det diplomatiske Corps denne Efterretning, hvoraf Aloniteurs Vildfarelse lader sig forklare. At der imidlertid endnu den 18de Septbr. og de paafølgende Dage udkom Bulletins, forklarede man sig deraf, at hiint Partie ikke agtede at publicere Dødsfaldet og den nye Thronfølger, førend de til Madrid i Hast beordrede Tropper vare ankomne. Fremdeles hed det, at Hr. de Calomarde og Grev del Alcudia havde gjort Udkast til en Coditil, hvori Kongen igjen ophævede den antisaliske Lov, og udnævnte Jnfanten til Thronfølger. For imidlertid at erholde Kongens Underskrift, maatte man paa en eller anden Maade bortfjerne Dronningen, der stedse syslede om Kongen. Man havde i denne Hensigt draget den neapolitanske Ambassadeur, Marschese Antonini, ind i Jnteressen, og ved denne vidst, under Henviisning til den ellers uudeblivelige Borgerkrig, at bevæge Dronningen til at indvillige i denne Kongens Underskrivt. Derpaa vare de benævnte tvende Ministre traadte hen til den næsten bevidst løse Konges Seng, og Hr. de Calomarde havde ført Kongens Haand ved Underskrivten. Dette var Sagernes Stilling, da Jnfantens, Don Franciscos og hans Gemalindes, Donna Luisa Carlotas, Dronningens Søsters, Ankomst pludseligen frembragte en stor Forandring. En i Jntriguen ind villet Person havde nemlig, enten ledet af sin Samvittighed, eller af den Frygt, Kongens mærkelige Bedring vakte, opdaget Dronningen og Jnfantinden, Donna Luisa Carlota den hele Sammenhæng, hvorpaa den Sidstnævnte sidst i Septbr. underrettede Kongen om Alt hvad der var skeet under hans næsten bevidstløse Tilstand. Følgen heraf var den bevidste Codicils Cassation og Ministrenes Afsættelse. De nye Ministre høre i deres Grundsætninger til en Partie, der har megen Lighed med den franske Juste milien. Den forrige Krigsminister Zambranoer udnævnt til Generalcapitain af Ny-Castilien; det bekræfter sig ikke, at Hertugen af Alcudia skulde være hæftet; men derimod skal Hr. de Calomarde være under Escorte bragt til Fortet S. Sebastian ved Cadiz.
Viborger Samler, 1832-11-01
Andenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-11-01
Kjøbenhavn den 25de Octbr. Af et Brev fra Grønland, dateret Julianehaab den 28de Juli d. A. er Redactionen af "Dagen, velvilligen meddeelt følgende Uddrag: - "Den 7de dennes ankom vi hertil efter en lang og besværlig Reise. Vort Fartøi, Brigskibet Hvalfisken, fort af Capitain Gram, havde tilligemed det andet danske Brigskib Navigationen fort af Capitain Bang, da de vare i Selskab og Følge med hinanden i det atlantiske Hav, Hav, paa Længden 440 3 V. f. Gr., Brede 570 24, det Hæld at redde 27 elendige Mennesker, som næsten livløse fandtes paa et synkefærdigt Vrag af Hvalfangerfartøiet Shanon fra Hull, Capit. De wis, bestemt til Hvalfangst i Strat David. Tretten af de meest Forkomne bleve bragte ombord paa Hvalsisken, hvor de pleiedes med al den Hielp og Omhu som Omstændighederne tillode det, af den menneskekiærlige Capt. Gram og hans brave Mandskab, der alle kappedes om at komme de Reddede til Hjelp, med tørre Klæder, og med at indrømme dem deres Køier og Køjeklæder; desuagtet vare Nogle af dem saa medtagne, at i alt 5 af hine tretten bleve snart Dødens Offere; En, der bevidstløs blev bragt ombord, døde samme Dag, den 2den Mai; en Anden den 3die Maj, og siden de tre andre efter smertefulde Lidelser, som Følge af, at de havde i 6 Dage omdrevet paa Vraget, og at man ombord deels ikke kunde anvende de rigtigste Midler, deels ikke havde dem. Aldtig har jeg været Vidne til saamegen Jammer og Elendighed, som jeg her saae paa de Forulykkede. Flere af dem havde suet deres eget Blod. Hvilken Glæde at see de Frelste, og jeg tvivler ikke om, at de, der som ombord paa Briggen Navigationen, modtog lige menneskekjærlig Behandling. -
Viborger Samler, 1832-11-01
Formedelst Hindringer af Jis og Modvinde fik man først Landet i Sigte norden for Fiskernæsset den 28de Maj, og den 29de havnede vort Skib paa Frederiks haab, hvor det for Jis opholdtes til den 14de Juni, og da gik jeg syd paa, og naaede først hertil, som oven for meldt, den 7de Juli, efter at have hele Reisen igjennem været udsat med Skibet for Fare. Jsen var overalt slem iaar."¬
Viborger Samler, 1832-11-01
J en allerunderdanigst Forestilling til Hs. Majestæt, af 26de April d. A. har Haderslebens deputerede Borgere protesteret imod den derværende svenske Viceconsuls H. T. Lindenhans lovstridiget Valg til Kirkeforstander ved Mariekirken og bedet Hs. Majestæt, at et nyt Valg maatte finde Sted, ved hvilket Broderen (Borgmester og Byefoged Justitsraad Lindenhan) maatte udelukkes fra at give Stemme. Den Valgte - hedder det i Forestillingen er ikke bleven det formedelst hans Fortjenester; thi han har aldrig gjort noget for Byen, for hvilket han ei har faaet sin fulde Betaling; ikke, formedelst hans fortrinlige Duelighed til at forestaae dette ei uvigtige Embede; Enhver er overbeviist omdet Modsatte, og siger det høit og tydeligt, ikke heller, formedelst hans Trang; thi han eier Huus og Jord, er svensk Vice-Consul, Commissionair ved flere Brandforsikkringer, m. m. og har ingen Børn -men, fordi hans Broder, Justitsraaden, har anvendt sin hele Jndflydelse for ham, og tilsidesat fortjente Mænd." Uagtet den herpaa, under 22de f. M. faldne Resolution : "At det Ansøgte ei kan bevilges " nære de endnu det Haab, at det, ved en ny Forestilling, vil skee, da ikke alle de Valgberettigede (som de ei ansee Broderen at være) stemmede for Lindenhan, navnligen er Conferentsraad, Amtmand Johannsen. (Kieler Corresp.)¬
Viborger Samler, 1832-11-01
Hr. C. L. Walther paa Haraldslund er nu ogsaa optraadt i Stridsagen og Fuldblodsracens Anvendelse i den danske Hestravl. J en, vistnok med Sagkundskab skreven, Afhandling i Følgebladet til No. 172 af Aarhuus Avis har han søgt at bevise, at dette for Øieblikket endnu ikke er tilraadeligt. Be riset henter han fra det lave Trin Agerdyrkningen endnu staaer paa hos os, og den jydske Bondes bekjendte overdrevne Ømhed for sine Heste. Hr. Walther antager næmligt, at Fuld-og Halvblods=Heste aldrig i udholdende Slid ville kunne maale sig med vore kraftfulde jydske Heste, og naar den jydske Bonde, der er Mester i Heste- og Qvægavl, paa sin Agerdyrknings Bekostning, allerede nu, af Skaansel, over de solle Bæster, ikke nænner til at mærge eller bearbeide sine Marker saaledes, som han burde: men om Sommeren lader Hestene æde det bedste Græs bort fra Køerne, paa Mælkens Bekostning, og om Vinteren, naar de Ingenting bestille, fortære den indavlede Havre: vilde Man da ikke, spørger Hr. Walther give denne jydske Bondes overdrevne Passion for sine Heste en endnu høiere Jmpuls ved Fuld blodets Jndførelse? Maaskee blev Ploven da tilsidst ganske staaende i Jylland og istedetfor at Bonden, nu i Reglen kun søger Hestemarkederne i 526 Miles Omkreds, vilde han muligt da drage ud i den vid Verden med sine nye Heste. Rusland fik at avle Kornet til os, og de jydske Havne vilde da endnu mere, end som desværre allerede er Tilfældet, blive tilførte Rug fra Østersøen. Men Hesteavlen kan aldrig give den reelle Fordeel som Kornavlen hvortil vort Land ikke mindre fortrinligt er skikket. Forinden Jyllands Agerdyrkning derfor er bragt paa lige Fod med Culturen paa Als, i Holsteen og Mecklenborg, før vil en forandret eller forbedret Hesteavl ikke være at tilraade for Bondestanden. Hvor en Bygning skal opføres er det ikke Anskaffelsen af skjønne Meubler, Man først bør være betænkt paa; men staaer Huset. først paa en fast Grundvold, da er det Tid til at afpasse Meublerne efter Huset.
Viborger Samler, 1832-11-01
Viborg den 1ste November. Landsmoderens og hendes ældste Datters Fødselsdag høitideligholdtes her med den Hengivenhed for vort Kongehuus der stedse har udmærket Kong Frederiks Undersaatter. Søndag Morgen lød Borgervæbningens Janitscharmusik igjennem Gaderne, om Middagen paraderende Corpset paa Torvet, og om Aftenen udførtes Tappenstregen af Borgermilitsens Musikcorps. J Anledning af Festen var i Forgaars Aftes et stort Bal i Hr. Kjøbmand Friis's Gaard paa Torvet, hvor Hs. H., Hr. Kammerherre, Stiftamtmand Greve af Ahlefeldt Laurvig under Jnstrumenternes Klang udbragte varme Ønsker for Dr. MM. Kongen og Dronningen, Hs. Kgl. H. Kronprindsessen og det hele høie Kongehuus, hvilke Ønsker besvaredes af de Tilstedeværendes jublende Hurra. Den glade Forsamling adskiltes først Kl. 6 i Gaar Morges. dersaatitsraariaraarisesteraara -
Viborger Samler, 1832-11-01
Bekjendtgjørelser. Formedelst Viborg Søndresogns Kirkegaards paatænkte Planering, anmodes herved Ejerne eller de Familier som ere berettigede til de paa bemeldte Kirkegaard værende Ligstene og Liigtræer, om at ville behage desangaaende at henvende 12 Uger fra nedenstaaende Dato da imodsat Fald det Uaffordrede vil blive at ansee som Kirkens Eiendom. Viborg den 15de Octbr. 1832. I. C. Theilgaard. 300 Rbd. Sedler, som tilhøre Gierning Sogns Skolelasse i Houlberg Herred og staae under Skoledirectionens Bestyrelse kunne imod samme Sikkerhed, som for Udlaan af Umyndiges Midler er befalet, strax eller til December-Termin førstkommende erholdes tillaans naar man desangaaende henvender sig mundtlig eller i portofrie Breve til En af Undertegnede. Viborg og Grønbek pr. Viborg, den 29de Octbr. 1832. Ahlefeldt Laurvig. L. Kjerulf.
Viborger Samler, 1832-11-01
Hos undertegnede kan fra nu af til næste 1ste Mai faaes Foder til 50 Stude a 8 Rbd. pr. Par. Saa kan og faaes tilkjøbs og Tiltrædelse strax et Sted med Eiendom af 1 Td. Hartkorn, hvorpaa kan holdes 6 a 8 Hoveder og nogle Faar, item nogle Huse med Jord til et Par Køer og nogle Faar. Jorderne ere gode, og Tørbeskjær haves tilstrækkelig. Endvidere kan en i Ferskvandsfiskeriet og de dertil fornødne Redskabers Forfærdigelse duelig Mand faae Condition, og om forlanges, Bopæl er. A. Stabell. til Allingskovgaard.
Viborger Samler, 1832-11-01
2de Bilægger Kalelovne er at faae til Leie hos N. Dollerup.
Viborger Samler, 1832-11-01
Naae Faarestind og Kalveskind kjøbes af I. C. Philipsen.
Viborger Samler, 1832-11-01
Fredagen den 7de December førstkommende, i Middagsstunden, bliver paa Kjøbenhavns Børs for et Stervboes Regning bortsolgt: 1) og 2) 2de af Mads Jensen og Søren Jensen Dreier udstædte Panteobligationer tilsammer til Beløb 795 Rbd. 26 s. Sølv med 1ste Prioritet i 2de Gaarde i Frausing under Viborg Amt, staaende hver for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 3) En af Lars Nielsen for 173 Rbd. 5 Mk. 12 s. Sølv udstædt dito med 1ste Prioritet i en Huus lod paa Frausing Mark, af Hartkorn 7 Skpr., Skovskyld 2 Fdkr. 4) og 5) 2de af P. F. D. Seitz udstædte dito, tilsammen til Beløb 1590 Rbd. 52 s. Sølv med 1ste Prioritet i en Gaard i Frausing, af Hartkorn 4 Tdr., Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb. 6) en af Niels Jensen for 143 Rbd. 65 s. Sølv. udstædt dito med 1ste Prioritet i en Gaard i Nis seet af Hartkorn 1 Tde. 7 Skpr., Skovskyld 1 Skp. 15 Alb. 1) Nogle af Jens Sørensen udstædte dito tilsammen til Beløb efter Omskrivning 217 Rbd. 5 Mr. 15 s. Sølv, med 1ste Prioritet i en Gaard i Nisset af Hartkorn 1 Tde. 1 Skp. 2 Fdkr., Skovskyld 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Conditionerne tilligemed de sælgende Obligationer ere forinden til Eftersyn paa Søelrigsprocureurens Contoir i Vimmelskaftet No. 233.