JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Ved den i den Hassing Refs Herreders Erraret af Herredsfogden OverAuditeur Christian de Fischer og Meddomsmand under 9de Juli 1822 afsagte dem, er kiendt for Rer: Arrestaaren Jens Pedersen Oxenbøll eller Jannerupder at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 5 Aar, samt i Erstatning til Maren Poulsdatter betale 4 Mk. 8 s. Tegn, og til Niels Kiergaard 2 Mk. Tegn. Kirsten Nielsdatter Himmerig bør at hensættes i Længsel paa Vand og Brød i Thisted Arrest i 4 Gange 5 Dage; hvorimod Sagen, forsaavidt de af hende begaaede og paastevnte Leiermaar angaaer, afvises indtil Resolution desangaaende fra Cancelliet indløber; brage de Tiltalte bør hver for sit Vedkommende betale de at Actionen og Straffens Extention flydende lovlige Omkostninger, og in solicum udrede til Actor Procurator Bendir 12 Rbd. Sølv, til Defenfor Procurator Høsted 3 Rbd. Sølv; samt Diætpenge efter Amtets Resolution og Erpresselige 2 Rbd. Sedler. J Mangel af Formue af udredes Omkostningerne af det Offentlige. Det Jdømte udredes inden 14 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Mart at stande, dog saaledes at den Maren Poulsdatter og Niels Kiergaard tillagte Erstatning bortfaldet: hvorimod deres Ret til samme forbeholdes. Tirsdagen den 10de December. No. 347. Nødt. - Justitsraad og høiesterets Advocat hans Vilsted, efter Kongelig Betaling. contra Treschow. - Maren Pedersdatter, Ole Nielsen Sandbergs Hustrue, Ved udtagen høiesterets Stevning af 20de November 1822, paaanket Actor til Stadfastelse, Skiærpelse og yder i ere Paakiendelse, en inden LandsOver samt Hof= og Stadsretten under 26de October sidstleden afsagt Dom uden Sag, anlagt efter Justitiens Foranstaltning mod Tiltalte, for tvertimod den hende givne Advarsel, at have flikket omkring med ugrundede Klager, over adskillige Embedsmænd, m.v. derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Birketingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Ved den inden Cronborg Birketings Extraret, af Birkedommeren Cancellieraad Hermann Carl Meinig, under 9de Juli 1822 afsagte Dom, er kiendt ter Ret. Arrestantinden Maren Pedersdatter, Ole Nielsen Sandbergs Hustrue, bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 3 Dage med anordnet Mellemstist, og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger hvoriblandt forommeldte Salarier til Actor og Defensor. (De forommeldte Salarier ere: til Actor Prøveprocurator Møller 5 Rbd. Sølv og til Defenfor Overkrigscommissair Hafs 3 Rbd. Sølv.) Denne Dom fuldbyrdes efter Øvrighedens Foranstaltning under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Ovet, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at Straffetiden bestemmes til fem Dage. Onsdagen den 11te December. No. 329.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advocat Hans Vilsted, efter Kongelig befaling, contra Treschow. Jeppe Poulsen og Christen Lauritzen, samt Førstnævntes Hustrue Anne Larsdatter.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 30te November 1825, paaanket deels til Underkiendelse, deels til Stadfæstelse, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, en inden Wiborg Landsoverret under 16de September, 1822 afsagt Dom, udi en Sag, anlagt efter Justitiens Foranstaltning mod de Tiltalte for lovstridig Omgang med udlagt Gods, m.v. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret : Herredstings=Dommen af 23de Juni 1822 bør ved Magk at stande, dog saaledes, at Mads Nielsens Kone Anne Nielsdatter og hans Christian Nielsen bor hver at udrede til Amtets Fattigkasse 2 Rbd. Sølv; samt at Jeppe Pomsen, foruden af udrede de af hans Arrest og Underholdning medgaaede Omkostninger, udreder det halve af Actionens øvrige Omkostninger, og at Christen Lauritzen, Anne Nielsdatter og Hans Christian Nielsen udrede det øvrige halve, hver med i Deel. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den laden Nørre Herreds Extraret, af den constituerede Domme kiendt for Ret: Jeppe Poulsen bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød Jeppe Kolboe og Meddomsmænd, under 23de Juni 1822 afsagte Dom, en i 7 Dage, og i det hele udrede alle af hans Arrest, Forflegning og Varetægmedgaaede Omkostninger, samt og af Sagens øvrige Omkostninger 3. Chri udrede 3 af de Omkostninger, hvis Udredelse er fordeelt. Jeppe Poulsens sten Lauritzen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage, samt dog at hun af sidstomtalte Omkostninger udreder 2. Derimod der Mads Hustrue Anne Lauritzdatter bør for videre Tiltale i denne Sag frie at være for Tiltale i denne Sag frie at være. Justitiens Ret forbeholdes mod Jeppe Nielsen, hans Hustrue Anne Kirstine Nielsdatter og Hans Christian Nielsen, Heuriksen, Slagter i Ontrup. Actor Procurator Sørensen tillægges i Salarium 10 Rbd. Sølv og Defenfor Procurator Guldager 3 Rbd. Sølv. At efterkommes og fuldbyrdes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning, under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffen for Jeppe Poulsen bestemmes til tyve Dages simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost, og for Christen Lauritzen til to Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Dito Dato. No. 336. Nødte. - Høiesterets-Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling. contra Vilsted. - Slagter Peder Jsac.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
J den af Actor under 4de December 1822 udtagne Høiesterette Stevning, paaankes til Confirmation, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 15de October sidstleden, afsaat Dem, udi en Sag anlagt af Justitien mod Jndstevnte, der tiltales for Tyve Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Tiltalte Slagter, Peder Jack af Svendborg, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 1 to Gange 3 Dage. Saa bør han og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og deriblandt til Actor for Underretten Procurator at Cour 4 Rbd. Sølv og til Defenfor Procurator Wilhielm en lige Sum. At efterkommes under Adærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Ved den inden Sunds Gudme Herreders Extraret, af Herredsfoged ErecChristensen under 2den September 1822 afsagte Dom, er kiendt for Re Tiltalte Peder Jsack bør at hensættes i nærmeste Fængsel i 2 Gange 5 Dage, og Nætter paa Vand og Brød med en Mellemrist af 3 Dage paa frie Fod, at betale samtlige Actioners Omkostninger og deriblandt til Verde Procurator la Cont 4 Rbd. Sølv, og til Defenfor Procurator Wilhelm 4 Rbd Sølv, og desuden alle paa hans Arrest, Forstegning og Varetægt medgaaede Omkostninger skadesløs forsaavidt han dertil har Formue, og Resten at udredes af det Offentlige efter Amts=Øvrighedens nærmere Foranstaltning. For øvrigt bor Tiltalte for Actors videre Tiltale i denne Sag frie & være. Dom: Land, Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Torsdagen den 12te December. No. 322. Dreier. - Etatsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig Befaling. contraSporon. - Marning Nogers Wilsen.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 19de November 182, paaanker Actor til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Taakiendelse, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten, under 3de f. M., afsagt Dom, udi en Sal, som af Justitien er anlagt, mod Tiltalte for at have skovet en Deel Træer, i de ham forhen tilhørende Gaarde Soelyst og Tyregaard tilliggende Skove, samt solgt nogle til bemeldte Gaarde hørende Kakkelovne, efter at der i hans Eiendomme var gjort Execution. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Tiltalte Manning, Røgers Wilson bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i site Dage, med iøvrigt for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være: saa bør han og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder i Salarina til Actor ved Underretten, Procurator Rangel 5 Rbd. Sølv Defenser Overkrigscommissair hafs 4 Rbd. Sølv og den subsidiaire Defenser Cancellieraad Friis 1 Rbd. Sølv. Vedkommendes Ret til Erstatning for det ved Tiltaltes Forhold dem paaførte Tab forbeholdes. At efterkommes under udfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Ved den inden Cronborg Districts Birketings Extraret, af Birkedomme, ren, Cancellieraad Hermann, Carl Meining og Meddomsmærd, under 27de Marts 1822 afsagte Dom, er kiendt for Ret: Tiltalte Masning Cogers Wil som bør at hensættes i stængsel paa Vand og Prød i 8te Dag med anordnes Mellemfrist og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Saa bor han og til Capitain Søeborg i Søelyst, betale Erstatning 52 Rbd. 3 Mk. Sed. ler og Tegn. Forsaavidt Erstatning for de under Sagen omhandlede Kakkellovne angaaer, forbeholdes Vedkommendes Ret. Den idømte Erstatning udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og i øvrigt fuldbyrdes Dommen efter Øvrighedens Foranstaltning under Adærd efter Loven Dom: Manning Nogers Wilson bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. J Henseende til Actioners Omkostninger bør Lands Over samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Nagt at stande. Fredagen den 13de December. No. 337.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Mødte. - Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Salicath. - Peder Nielsen og Laurs Christensen, samt disses Hustruer, Zidsel Laursdatter og Kirsten Marie Jensdatter. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 4de December 1822, paaanket til Confirmation, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, en inder We borg Lands Overret, under 16de September sidstleden afsagt Dem, ud, en Sag, anlagt af Justitien imod de Tiltalte, de tvende Første for Tyverie og de tvende Sidstnævnte for Hælerie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Laurs, Christensen bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dags Tiltalte Peder Nielsen bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gangs 5 Dage. Jøvrigt bør Herredstingsdommen ved Magt at stande, dog at Strasen for Zidsel Laursdatter bestemmes til fem Dages Fængsel paa Vand og Brød og for Kirsten Marie Jensdatter til 20 Dages simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1823-01-10
Ved den inden Nørre Herreds Extraret, af Herredsfogden, Cancellieraad og Byefoged Jacob Aagaard, under 1ste Juli 1822 afsagte Dom, er tiende for Ret: Tiltalte Peder Nielsen og Laurs Christensen, samt disses Hustræer, Zidsel Laursdatter og Kirsten Marie Jensdatter af Fuglse Heede, bør overfor sig hensættes udi Fængsel paa Vand og Brød, de 2de Første hver i treGauge, og den 3die i to Gange som Dage og Nætter, samt den Sidste i fom Dage og Sætter ; hvorimod taurs Christensen for videre Tiltale her i Sagen bør frie at være, saa bør de og, en for alle og alle for een, betale alle af denne Sag, deres Arrest og Forflegning, samt Straffens Fuldbyrdes lovlig flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor Procurator Osen til og til Defensor Procurator Bierring fire Rigsbankdaler Sølv, samt Diæ penge, til dem begge efter Amtets nærmere Bestemmelse. At efterkommes, i Følge Over=Øvrighedens Foranstaltning, under Adfærd efter Loven. Dom: Kirsten Marie Jensdatter bør for Actors Tiltale fri at være. Lars Christensen, Peder Nielsen og Zidsel Laursdatter bør for Actors videre Tiltale, fri at være. I Henseende til Actionens Omkostninger, forsaavidt disse trende Sidstnævnte angaaer, bør Lands Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
London, den 26de December. Avisen Times melder fra Wien under 11te dennes : at det nye Laan, som skulde tjene, deels til Papiirspengenes Forbedring, og deels til at afbetale paa Gjelden til England, var bleven udsat formedelst de offentlige Effecters Fold, der var blevet foraarsaget ved Allarmen paa Børsen i Paris. Men Hovedgrunden ligger i de store Capitalisters Sælgen, for at kunne deeltage i Laanet med alle mulige Fordele for sig selv.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
J Ny Orleans herskede endnu den 2den November den gule Feder med fordoblet Røserie, og bortrev i faa Dage hele Familier. J Pensacola vare kuns faa Jndvaanere tilbage; da næsten alle de, der vare komne fra de Forenede Stater, enten vare Døde eller flygtede.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Efterretningerne fra Jrland lyde meget foruroligende. Man har opdaget en Sammensværgelse, hvis Hensigt var, at rydde Vicekougen af Veien. Til Lykke blev Politiet underrettet derom, førende den kom til Udbrud, og sex Personer ere i denne Anledning arresterede. Corporationerne i Dublin gjøre, den ene efter den anden, deres Opvartninger for Vie kongen, for at tilkjendegive deres Deeltagelse med Hensyn til det, der er foregaaet paa Theatret, I Grevskabet Cork begaae de saakaldte hvide Drenge nu igien mange Uordener.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Af Missionsberetninger erfarer man, at der i Ostindien, fornemmelig i Provindsen Agra og Delhi, ogsaa gives et Slags Jndiske Qvækere. De kalde sig Sander (Gudstilbedere) aflede deres Oprindelse fra en vis Borebhab, og forkaste al Gudstieneste med Undtagelse af religiøse Sange. Broget Klædedragt og Luxus ere overhovedet forbudet dem, ogsaa Dands, Tobak og Viin, saavelsom Angreb paa Mennesker og Dyr; derimod anbefales dem Arbeidsomhed og hemmelig at give Almisse. Aarligen holde de en almindelig Forsamling, for at raadslaae om Sektens Anliggender. De have den Ros, at være meget ordentlige og lydige Borgere. De ere især virksomme og dristige i Handel.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Den 27de December. Den 24de ere Skibene Glocester, paa 74 Kanoner, Valorons og Eden, hvert paa 20, Phaeton, paa 46, i og en Corvette paa 18 afseilede fra Plymouth til Vestindien. Hr. Wilberforre og hans Staldbrødre ville i Parlamentet have fremlagt Act Lykkerne over det, som i Verona blev afhandlet angaaende Slavehandelen. Fire Magter have indvilliget i, at denne Udaad ansees lige med Sørøveri, men Frankrig har erklæret, i saa Henseende at ville blive ved sin nu havende Lovgivning. Fonds, som vare faldne, ere i Dag igjen lidt i Stigen. Paris, den 30te December.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Moniteuren for i Gaar begynder med to Kongelige Forordninger, hvorved Vicomte de Chatteaudriand udnævnes til Minister=Statssecretair ved Dapartementet for de udenlandske Anliggender og hans Formand, Pairen Mathien de Montmorency, til Statsminister og Medlem af det Kongelige Geheimeraad.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Den 1ste Januar. Hvorvidt Hr. de Chateaubriand, som har modtaget Portoftuillen for de udenlandske Anliggender, bedre end hans Formand vil stemme overeens med Hr. de Villie, og hvorlænge den nye Organisation vil holde sig, maa nu snart vise sig, da Kongen har sammenkaldt Pairerne og de Deputeredes Kammer til den 28de Januar. Da vil man faae at see, om Premierministeren veed at vinde Kamrets Majoritet for sig, i hvilket Fald enten Mineriteten maa vige, eller Kongen bestemme sig til at opløse de Deputeredes Kammer, imod hvis Sammensætning Oppositionen har meget at indvende.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Moniteuren har i Henseende til de Spanske Anliggender meget forandret Tonen. Den fortæller ogsaa at Jnsurgent Generalerne Fleyres og Joseph Valere, efterat være forjagede fra Campredon og dens Omegn, vare med Nød og Neppe undkomne til Frankrig. Førstnævnte er syg: den Sidste bestræder sig for at faae sine Heste er solg r. Guci, Cavalleriets Chef, og 100 slet beredne Cavallerister, ere ogsaa ankomne, baade Mandskab og Heste vare i den beklageligste Tilstand.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Perpignan, den 18de December. Foruden de Bander, som Milans, Costa og Clobera have drevet ind i Frankrig, vare endnu 3000 Mand blevne tilbage, og droge til Lampurdan. En Deel holdt la Muga, Darnins og las Escaudas desat, og ricognoscerede indtil Landsbyen Clers, en Miil fra Figueras. De andre, en Deel Fodfolk og 160 Ryttere, vare ved Castellon, en Landsby to Mile fra Figueras henimod Resass. Den 15de brød General Llobera op med 1500 Mand fra Figueras mod dem. De holdt ikke Stand, men flygtede ud af Castellon. Henimod Lestanol blev Rytteriet, som skulde dække Flugten, indhentes af 25 constitutionelle Ryttere, der nedsablede 30 Mand, og toge deres Heste, og en Deel andet Bytte.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
J Eftermiddag er Jnsurgent Generalen Fleyres ankommen hertil med 3 Adjutanter.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Den 21de December. En overordentlig Mængde Snee hindrer al Postforbindelse med Spanien, og selv Breve fra Departementet udeblive. J de sidste 17 Aar var her ikke faldet Snee.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Madrid, den 15de December. Siden den sidste Franske Posts Ankomst have vi her faaet nøiere Underretning om vor Stilling. Man seer, at den hellige Alliances Magter have givet Frankrig Fuldmagt til at blande sig i vore Anliggender. Denne mærkværdige Efterretning har gjort døbt Indtryk paa alle Gemytter, og vil sikkere ogsaa vække en overorventlig Stemning i Provindserne, naar den der bliver bekjendt. De herværende Krigsrustninger forstærkes med dobbelt Iver.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Regjeringen har afskediget 14 Oberster, 2 Oberstlieutenanter og 22 Battillonschifer. Conscriptionen skrider overalt frem med Virksomhed og de unge Soldater strømme i Mængde til Depoterne, hvor de finde Att, hvad der hører til deres Equivering.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Provindserne Maranhao, Para og Piauhi i Brasilien vare - ifølge Efterretninger af 5te September - blev e Unionen med Portugal troe og i fuldkommen Rolighed. De havde sendt Protestationer til Rio Janeiro. Derimod havde Pernambuco og Crarasluttet sig til Regjeringen i Rio. Ved den Virksomhed, som Gouverneuren i Bahia, General Madeira, og den derværende Magistrat udviste, var der i kort Tid bleven udrustet en Flotille paa otte Krigsskibe, der i alt førte 231 Kanoner og havde en Besætning af 1610 Mand. Der var ankommet en Bataillon fra Europa Efter den Portugisiske Krigsministers Beretning til Nationalcon, gressen, beløb Antallet af de Tropper, som cantonerer i og omkring Lissabon, sig til 15,380 Mand, af hvilke ikke mindre end 12,330 Mand vare i selve Hovedstaden og de nærmeste Landsbyer.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Toulouse, den 23de December. Den 18de blev Mina ventet til Pucerda med 700 Mand, men derimod skulde tre Compagnier rykke ud. Det stadfæster sig ikke, at Roten er rykket ind i Berge, men derimod som han den 10de til Olot, og uddrev Mosen Antons Skare, som havde lagt der siden den 6te. Den flygtede uden Modstand, men deres Anfører var ikke med, da han laa syg. Fleyres og Valero vare den 12te i la Muga. et enkelt Huus paa den yderste Grendse ved Ceret, og det kan gjerne være, at de nu befinde dem i Frankrig. Garnisonen i Fortet Sto gjorde den 13de og 14de eet af dens sædvanlige Udfald, og den 13de var Jlden især meget vedholdende. Den 15de gjorde Miralles en Recognoscering fra Fournons, hvor han ligger med 5 til 600 Mand, indtil Labastide, en Miil fra So Man siger, at Mina skal have fordret 7000 Pesos af de ulykkelige Jndvaanere i Urgel, der umulig kunne betale denne Sum. Avisen Scho har nu - vel neppe ganske frivillig - gjenkaldt den af samme meddeelte Efterretning: at de constitutionelle Dragoner, fra Arandalen havde forrærmet vort Territorium. Sneen, siger et den, er Aarsag i, at Regentskabet ikke har Efterretninger fra Urgelger uagtet, var lykkedes den Spanske Consul, at meddele mange 2 Fra Perpignan meldes under 18de dennes, at det, alle hindrinPas til de af Troens Soldater, der havde Lyst til at vende tilbagetil Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Bayonne, den 22de December. intetgjort Oldonnels Corps, eller jaget det over Grendsen, dersom ved Der er ingen Tvivl om, at jo Torrios's i Lumbier vilde have til han ikke just der havde faaet befaling til, for det første at gaae til derind. Min han vil Sandsynligviis snart komme tilbage. O'Don og Aragonien mod Levningerne af Croles's Hær, som havde kastet sig nell har imidlertid opgivet fine Stillinger, og opløst Alt i omstreifende Bander.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Regentskabet skal have befalet, at alle Bander nu skulde opløses, formedelst den strænge Aarstid, og at Cheferne indtil den 1ste Marts de skulde vente nye Forholdsordrer i Perpignan, Pau, Toulouse og her.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Berlin, den 2den Januar. Statstidenden indeholder nu Bekjendtgjørelse om, at Hs. Majestæt har udnævnt Statsministeren, Hr. v. Vos, til Præsident i Statsraadet og Statsministeriet i Stedet for den afdøde Fyrste af Haardenberg.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Potsdam, den 3die Januar. Hs. Majestæt Kongen er i Aften kommen tilbage fra Jtalien i allerhøieste Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Varmstadt, den 28de December. Den Expedition, som den 1ste Januar afgaaer fra Marseille til Grækenland, mod ager blandt andet ogsaa 6 Kanoner, 2 Haubitzer, 1600 Geværer, 1400 Patrontasker, Sabler og andre Armatur stykker.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Siden den 10de October er der til den herværende Forening til Understøttelse for Grækerne indkommet over 4000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Rom, den 10de December. Det synes bestemt, at der i Løbet af Februar Maaned vil blive uddeelt ikke mindre end 27 Cardinalshatte. Denne overordentlige Promotion skal være aftalt med de store Magter, som i Tilfælde af Hs. Helligheds Død gjerne vilde have Conclavet nogenlunde fuld tilligt.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Den Neapolitanske Regjering har maattet skikke tre Regimenter, let Jnfanterie ind imellem Abruzzerne, hvor flere Malvivent=Bander, huusserede slemt. Men de Militaire kunde i lang Tid ikke udrette noget, da Reverne vare i Ledtog med Jndvaanerne, som gave dem Vink. Endelig fangede man dog 43 Personer, hvoraf de 15 bleve dømte til Døden efter en Proces, som varede i 11 Dage, og strax henrettede. De andre bleve anbefalede til Kongens Naade, Vesuus Udbrud har havt til følge, at adskillige Floder og Bække have forandret deres Løb, og at der er opkommet mange staaende Vande.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Turin, den 17de December. Breve fra Alessandrig melde, at Floderne Bormida, Tanaro, Scrivia og Po næsten paa een Tid ere traadte over deres Bredder, hvorved der er foraarsaget megen Skade.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Odessa, den 10de December. Den nye Storvezir, Addullah=Pascha, kan hverken skrive eller ei engang have kunnet læse det fra Sultanen til ham udstædte Hattilæse, han er et blindt Værktøi i Janitscharernes Haand. Han skal sche af i Anledning af hans Udnævnelse. blev offentlig sat til Skue i Constantinopel, løb saaledes : "Dette er Den Jaft, som var heftet ved Constantin Negris Hoved, da det det udene Andsel af Constantin Negri, Broder til den forhenværende Kalmakam i Wallachiet, Theodoraki Negri, som har staaet i Forbindelse med Rebellerne, og ikke ophørte at gjøre Ondt. Da dets den - til Exempel for de Øvrige - faaet denne Løn. gientagende blev beviist ved de hos ham forefundne Papire, saa har efter de sidste Efterretninger vil Raden nu snart komme til Musel Der er flydt meget uskyldigt Christendlod i Constantinopel, men mændene selv, da Janitscharerne ville kjøle deres Hevn paa Haled, Effendis Partie.
Berlingske Tidende, 1823-01-13
Semlin, den 16de December. ere endnu ikke udgivne. Man vedbliver der at forsikre, at ChorPosttataren fra Stres er ankommen til Belgrad, men Breveni Larissa. En Skrivelse af 8de December fra Nissa paastaaer, at schid Pascha har taget Livet af sig selv, og derpaa er bleven begraveAddul=Obut, Pascha af Thessalonich, saavelsom den i Sophia de nye Magthavere i Constantinopel. Addul=Pascha var een af de tilligemed fom andre Paschaer, ere henrettede efter befaling af værste Tyranner mod de Christne, og har i Løbet af dette Aar ved Niansta ladet udrydde 5000 christne Familier.