Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-04-26
Portens Fordring angaaende Krigen med Algier er en Urimelighed, da England kunde meget mere forlange af Porten som Algiers Skytsherre, at den skulde holde denne Stat fra at begaae sine sædvanlige Røverier. Ganske nyelig i Midten af Marts have Algierske Corsarer borttaget i Nærheden af Kysterne af Sydkatalonien 2 Spanske Skibe, og ført Mandskabet fanget bort, og det uagtet Englænderne blokere de Algierske Kyster og uagtet man har bekiendtgjort i Frankerige at Deyen har taget sin Krigerklæring imod Algier tilbage. Men hvad den anden beskyldning angaaer, saa kan man ikke nægte, at jo Porten synes at have en Grund til at besvære sig, især naar man læser en Efterretning som Journal des Debats meddeler fra Antona af 4de April, nemlig at der er ankommen dertil et Græsk Skib som er afseilet den 24de Marts fra Corfu og som medbringer den Efterretning, at Staden Lepanto er den 15de Marts falden i Grækernes Hænder. Philhelenernes Artillerie under Oberste Stanhopes Commando have skudt en Bresche og da Jussuf Pascha derpaa vægrede sig ved at modtage den tilbudte Capitulation under enhver Betingelse, saa beredte man sig til en Storm, som ogsaa blev foretaget om Natten den 14de og førend Solens Opgang under Anførsel af Constantin Betzari og Nikitas Turkophages, saa at Korsets Favne varede Kl. 7 om Morgenen paa Murene af Lepanto. En Mængde Tyrker ere omkomne og som det lader til ogsaa Jussuf, og man skal have forefundet en betydelig Forraad af Vaaben, Penge, Munition, Bagage og Effecter, som skulle det være blevne samlede efter en Plyndring i Achaia i November 1823. Den Østerrigske Jagttager har Efterretninger fra Corfu, men som naae kun til den 20de Marts. Den yttrede den Gang Tvivl om at det vilde blive saa let for Stanhope at erobre Lepantol og sagde, at han selv var afreist til Tripolitza for at organisere en Post cours igiennem det Jndre af Halvøen. – Endskiøndt den Østerriske Jagttager vedbliver sin sædvanlige Tone med Hensyn til Grækerne, saa tilstaaer den dog at Tingenes Tilstand i Acarnanien og Epirus (den kalder ikke disse Lande længere Albanien og Livadien) vedbliver at være meget betænkelig for Porten; at Paschaen af Scutari vel samter en Armee paa 15,000 Mand for paa nye at rykke ind i Grækenland og at han vil aabne Feldtogel i April, men imidlertid true talrige Jnsurgenebander det sydlige Albanien og skulde det lykkes dem, at faae fast Fod i Arta eller Prevssa saa vilde det meget forhindre Tyrkernes tilkommende Operationer og derpaa siger den at der ere indløbne Efterretninger fra Corfu af 20de Marts, som medbringe det Rygte, at Jnsurgenterne have erobret Arta. Man tvivlede vel noget derom fordi Jnsurgenterne manglede Artillerie; men Efterretningen erholder dog Troeværdighed ved den bekiendte Omer Brionis ivetydige og gaadefulde Forholdsregler, som han hidindtil har taget. Den Østerrigske Jagttager vilde ikke tilstaae, at Koron er erobret; men at man blot har gjort et mislykket Angreb derpaa. (Men den Østerrigske Jagttager er ikke altid godt underrettet og hvad der foregaaer i Grækenland, saaledes ved man, at den nægtede i Fior Sandheden af Grækernes Søeseier ved Negropont, uagtet denne Seier er ganske nyelig bleven om talt i den Græske Tidende, som udkommer i Messolonghid. Derimod har den vist Ret i, naar den siger, at Partiernes Kamp vedvarer i Grækenland, at de Moderates Partie have udnævnet en Hydriot ved Navn Conduriorti af betydelig Formue og som man forsikkrer at skulle være afet retskaffent Sindelag til Præsident og en vis Ballast til Vice-Præsident for det udøvende Raad; men at Kolokothron og Pietro Bei ville ikke erkiende deres Valg og vedligeholder sig med Vaaden i Hænderne i Besiddelsen af Herredømmet og uagtet alle Protestationer ere endnu i Besiddelse af Corinth og Napoli di Romania og at de undertrykke Landet paa alle Maader. (Grækenland trænger til en god Konge og man maatte ønske, at en Russisk Storfyrste eller en Østerrigsk Erkehertug maatte bestige dets Throne, thi Folket er ikke modent til en Republik), det hedder at Jndvaanerne i Athen ere blevne opfordrede at afsende Deputerede til et National-Convent i Argos, for der at decidere over de opkomne Misforstaaelser. Ligeledes siges at Maltheserordenen underhandler med Grækerne om at etablere sig paa Øen Syra.