JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maane have Reget at fordre i afgangne Enkefrue Kirstine Magdalene Spinds fød Rosenstands Dødsboe, eller hos den des forhen afdøde Mand, Justitsraad og Renteskriver Spind, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede, som executer testament ener fornævnte Enkefrue Spind, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere Sidstnævntes Arvinger, med lovligt Varsel, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 23de Marts 1835. 4. Ring. boende i Løngangsstrædet No. 131.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
No. 74. Aar 1835. ad den 27de Marts. Fredagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Verlingste politiste og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
London, den 17de Marts. – For nogen Tid siden manglede Englænderne i Ostindien Koner; de længtes efter Europæerinder, og deres Ønske opfyldtes hastigt. Hvo der i England havde stere mandbare Døttre, søgte at bringe en eller flere til Ostindien, og de fandt her snart en Mand, og ofte en riig Mand Men nu er det ogsaa forbi med denne Speculation; en engelsk Offireer skriver nemlig fra en Garntionsplads i Jndien. Her ankom nylig otte Europskerinder, men kun en kunde faae en Mand Det indiske Marked er meer end fuldt, og det vil vare længe førend Overfløddet aftager noget.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Bibelselskabet her sendte for nylig fyrretyve Tønder Bibler 120000 Eremplarer, for de emancipeerte Regere, til Vestindien, Boston daily Advertisern anmelder, at en Herre har fundet en smuk Dames Handske. Naar Damen, der har tabt den, er smuk som Asteret, saa kan hun atter faae Handsken og tillige Finderens Haand, J de syv Aar fra 1812 til 1819 bleve i London 72,216 Personer anklagede for Politi=Forseelser, i de derpaa følgende syn Aar 95,628, og i de sex Aar fra 1826 til 1832 ikke mindre end 131,818, blandt de Sidste fandtes 12,000 Fruentimmere, som formedelst Drukkenskab bleve bragte for Politi-Øvrigheden.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Paris, den 15de Marts. – J Forgaars blev Donizettis nye Opera Marino Falliero, for første Gang givet med stort bifald her paa det italienske Theater. Paris, den 17de Marts. – J Gaar afreiste med Postheste en Afdeling af 120 Municipal-Gardister hersta, for at tjene til Escorte for de i Lyon sagsøgte Republikanere. Prof. Blot har for sin Sundheds Skyld taget sin Afskeed som Præsident for Videnskabernes Academ.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
J Mødet i Dag bevilgede Kamret allerførst, med 254 Stemmer mod fem, den foreslaaede overordentlige Credit af 250,000 Fr., der skulle anvendes til bedste for de fattige Cholera-Patien tet i Marseille og andre Steder, hvis det skulde indtreffe, saavelsom til saadanne Forholdsregler, hvorved Epidemiens større Udbredelse kan forhindres. Derpaa gik man over til de enkelt Artikler af Projecter, angaaende der misterielle Ansvar. Jfølge flere foreslaaede Forandringer, bleve de første Artikler henviiste til Commissionen. En lang Debatte udviklede sig derover, om Forbrydelserne Forræderie, udpresninger- og Prævarication, for hvilke Ministrene skulle kunne stilles under Tiltale, vare at definere i Loven eller ej, og hvilken Definition man i første Tilfælde skulde give. Hr. Hennequin, som ved denne Lejlighed fremstillede de i Ham indespærrede Ministre som Offere for Folkets øjenblikkelige Lidenskaber, blev for denne Yttring viist til Orden.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Fra Madrid meldes af 7de d. M., at Procuraderes-Kamret, havde taget en Motion, der udgik fra 60 af dets Medlemmer, under Overveielse. Denne Motion har en virksommere Organisation af Nationalgarden til Øjemed, og man ønsker især, at den skal anvendes i de insurgerede Provindser. Man forekaster i samme Regjeringen, at den er for mild mod Carlisterne. Man taler endnu bestandig om Martines de la Rosas forestaaende Udtrædelse.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Tydskland. Rürnberger Correspondent, meldet i en Skrivelse fra Vien af 8de Marts følgende nærmere over den Kejserlige Lugbegjængelse: Den var stor i sin Simpelhed, og deri den Forevigedes Characteer sig. Fuld af Smerte saae Folket dette for gelige Skuespil, hvoraf det blev klart, hvorledes Jordens højeste Storhed hjemfalder Støvet. Taarer stode næsten i Alles Øjne, efte hørte man lydelig Hulken; det var, som om hver Tilskuer havde tabt en dyrebar Slægtning. Omendskjøndt Kejserens Liig havde i tre Dage været udstillet til offentligt Skue, saa var dog Længselen endnu saa lidet tilfredsstillet, at Antallet paa dem, der bivaanede Liigtoget kan kaldes umaadeligt. Hovedstadens desuden stærke Befolkning var endnu forøget med 30 til 40,000 Jndvandrere fra Landet og de nærliggende Provindser, og da Toget kun bevægede sig paa et lidet Rum, fra Hofborgen til Kapuliner-Kirken, saa var Trængselen saa stor, at desværre nogle Personer skulle være blevne beskadigede. J Dag begynde de kikkelige Sørge Festligheder, som i Ugens første Halvdeel finde Sted i Stadens Jndre, i den anden derimod i Forstæderne Holborg Theatret bliver lukket til Paaske Mandag; Overatheatret aabnes den 23de og Forstædernes Theatre den 16de Marts, Omendskjøndt der ikke egentlig er foreskrevet nogen Landssorg, saa bæres den dog af den lavtte Adel, af Embedsmændene, Kjøbmændene, kort af alle Honoratiores, hvorved Gaderne faae et mørkt, melankolske Udseende, ligt Gemytternes Stemning. Som en Sælsomhed, der vel i forrige Tider aldrig er forekommet, fortjener at bemærkes, at de tyrkiske Officerer, der som Tilskuere bivaanede Liigtoget, havde til Tegn paa deres Sorg bundet Sørge-Skærker om Armen.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Brunsvig, den 8de Marts. – Den tydske National-Tidende indeholder med Underskrivt: Dr. W. Weinboltz, en Artikkel over et af Samme opfundet Middel til Lufthallonens horizontale Førelse. Det nærmere herom skal vorde udviklet i et Skrivt, som med det Første kommer i Boghandelen.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Wirsbaden, den 11te Marts. - s. Hertugelige Durchlauchtighed har for Hs. M. Kejser Frants I. af Østerrig. som Rigets forrige Overhoved ladet anlægge Landssorg paa tre Maaneder.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Vien, den 11te Marts. – Vi have allerede berettet, at den 3die Marts foretages Aabningen af den afdøde Kejser Frants's Liig; tilstede derved vare de K. K. Livlæger, Baron v. Stifft, v. Raimann og de øvrige Læger, der havde besøgt Keiseren i Hans Sygdom. Resultatet heraf var følgende: Alle Underlivets Jndvolde vare i en normal Tilstand. Den haarde Hjernebud var fast sammenvoxet med Hjernestallen; den bløde Hjernehuds Kar vare overfyldte med Blod. Hjernen selv var skjønt dannet, stor, blødrig, paa Overfladen forsynet med usædvanlig talrige Omviklinger og med en rigelig Mængde graa Substants. Alle i Sidekamrene og i den tredie Hjernehule liggende Hjernedele vare alle høist regelmæssigt og udmærket skjønt dannede, og overordentlig stærkt udviklede. Den lille Hjerne svarede i enhver Henseende til den store. Derimod havde Hs. Majestæt lidt af en Betændelse i Lungerne, Hjertet og de store Blodkar, hvilken var saa heftig og udbredt, at dens Helbredelse, i Følge Erfaring, ikke var mulig.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Vien, den 12te Marts. Paa Kejserens Begravelses-Dag kom flere Mennesker til Skade. Ulykken foraarsagedes ved en Vogn, der fra Baste-Bjerget af vilde tiltvinge sig Gjennemfart til det Jndre af Staden. Folkemassen var tæt sammentrængt og Gjennemfarten derfor umulig; men ved den forøgede Trængsel bleve Mange klemte og saarede. Flere Personer vilde trænge sig op paa en Stillads, denne kunde ikke bære Massen og styrtede sammen. Fem Mennesker mistede Livet ved dette Tilfælde. – Man bemærker, at i den nye Keisers Titulatur er Titlen Konge af Jerusalem, der hidindtil fulgte umiddelbart efter den af Keiser af Østerrig, udeladt. – Man troer, at Fyrst Schwarzenberg med det første skal afgaae til Berlin, og Fyrst Carl af Lichtenstein til St. Petersborg, for at overbringe til det preussiske og det russiske Hof den officielle Meddelelse af Kejserens Død. Men man er endnu uvidende om, hvo der skal afsendes til London, Paris og Familie Hofferne. – Fra Presburg venter man med hver Dag en ungarsk Deputation, der skal bringe Hs. Majestæt den ungarske Nations Hylding; nogle af denne Deputations Medlemmer ere allerede ankomne. Det hedder, at Monarken, strax efter den dybeste Sorgs Ophør, formeligt vil lade sig hylde i Ærkehertugdømmet, og at hans Kronning som østerrigst Keiser og behmist Konge senere skal finde Sted. Sandsynligviis vil et Ordens Capitel af det gyldne Flies ogsaa blive afholdt, hvilket ved enhver Regjerings-Tiltrædelse har været brugeligt. Der hersker stor Virksomhed i alle Regjeringens Grene, den nye Regent yder de offentlige Anliggender en stadig Opmærksomhed. – Lejren ved Brünn, hvorom der oftere har været Tale, skal i Aar virkelig finde Sted. 60,000 Mand af alle Vaabenarter skulle commanderes derhen. Formodentlig vil Hs. Majestæt Keiser Fordinand i August eller September i denne Lejr have en Sammenkomst med Ruslands og Preussens Monarker.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Stuttgart, den 12te Marts. – Den 3die Marts, Fastelavnsnatten, var en farefuld Dag for Kirketaarnene. Truffet af Lynild afbrændte Kirketaarnene i Reckarwichingen, Hohenstatt- og Krailsheim (ogsaa Jchenhausen i Bajern, tæt ved Ulm) og det i Dettingen styrtede sammen. Jagttageren af 11te Marts siger og sidste Begivenhed Følgende: Skole-Provisoren, Schuler, som var paa Veien til Kirken, blev ved Nedstyrtningen af en Hjørnesteen i Taarnets andet Stokværk opmærksom paa den truende Fare for Jndstyrtning, og befalede Drengene, der ringede med Klokkerne, at ophøre dermed, og at begive sig strax bort fra Klokketaarnet, ligesom ogsaa sine Skolebørn, som ved Bedetimen allerede vare forsamlede i Kirken, at gaae ud af den Han selv tog en Dreng ved Haanden og begav sig, ledsaget af de øvrige Skolebørn, hastigt bort. Derpaa styrtede Taarnet pludseligt med det frygteligste Brag sammen, og anrettede en stor Odelæggelse i Kirken. Jntet Menneske mistede herved Livet; kun den Dreng, som Skole=Provisoren holdt ved Haanden, blev ubetydeligt beskadiget i Hovedet af en nedfaldende Steen. Stuttgart, den 15de Marts. – Foreningen for Schillers Monument modtog i Februar Maaned i Bidrag 786 Gylden 31 Kr., hvoriblandt 203 Gylden fra Bremen. Blandt de nye Bidrag i Marts findes tolv Lodder af Friherre v. Chrensels i Vien til Trækningen af et stort Gods Lotteri, som skal finde Sted den 26de April, med den Bestemmelse, i det lykkelige Tilfælde af en betydelig Gevinst, efter Fuldendelse af Monumentet, at tilstille den udødelige Digters Familie Overskuddet.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Frankfurt, den 16de Marts. – Forrige Rat greb man her til overordentlige militaire Forholdsregler, og Dagen i Forvejen havde man truffet adskillige Politi=Anordninger, der i Almindelighed valte Forundring og paa en vis Maade Skræ Som man erfarer, skulle Efterretninger være indløbne om, at man med en Deel Fremmedes Hjelp vil søge, paany at vække en revolutionair Bevægelse her, og at Dagen fra den 13de til den 20de Marts vare udseete dertil. Herved forklares nu alle de, i de sidste Dage af Politiet trufne strenge Forholdsregler mod ankommende Fremmede. Man holder ligeledes aarvaagent Øje med Stadens nærmeste Omgivelser.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Berlin, den 19de Marts. – J Følge Efterretninger fra Wesel er det Monument, som skal oprettes, til Minde om de i Aaret 1809 paa Napoleons Befaling der skudte elleve preussiske Officerer, nu ankommet paa Stedet, og man er allerede i Begreb med at opreise det. Dets Asklædning og Jndvielse skal finde Sted den 31te Marts, som Aarsdagen for de Allieredes Jndtog i Paris i Aaret 1814.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Rusland. Odessa, den 24de Februar. – Den 13de Februar blev i Staden Pawlowsk, den højsalige Kejserinde Maria Feodorownas Sommerophold, den af Allerhøistsamme stiftede Alexandrowsk-Hamlowkiske Læreanstalt højtideligt indviet. Denne Anstalts Formaal er, at give nævnte Stads Embedsmænd og andre frie Stænders Beboere Lejlighed til at forskaffe deres Børn en god Elementar Underviisning; for Tiden er Hs. Keiserlige Høyhed, Storfyrstinde Helen Pawlowna Beskytterinde af den.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Vor Stad er nu, efter Jndvaanernes Antal, der beløber sig til 55,000 Sjæle, at regne, at ansee for den tredie i det russiske Rige.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Polen. Warschau, den 17de Marts. J Forgaars ankom det saakaldte muselmandske Cavalleri-Regiment hertil. Det bestaaer af de transkaukasiske Provindsers Beboere og især af Kurder. Efterat Regimentet var opmarscheret paa Krakauer-Forstaden og i Den nye Verden, blev det mønstret for Fyrst-Statholderen, og defilerede derpaa forbi ham i strakt Gallop paa den sachsiske Plads. Ved Synet af Hs. Durchlauchtighed udbrøde Tropperne i et almindeligt Hurra. Dette Regiment bestaaer af lutter muhamedanske Troes-Bekjendere, men af forskjellige Secter. Det er fortrefligt bevæbnet, med Janitscharflinter og Sabler, alle indlagte med Sølv; nogle af dem bære Buer og Pile. Det har i faa Maaneder tilbagelagt en Strækning af næsten 400 Miil, fra Egnen omkring Ararat, uden Tegn paa nogen særdeles Anstrengelse. Disse Mennesker have en bruun Ansigtsfarve og skarpe Træk. De ældre blandt dem bære stort Skjæg. Deres Dragter ere persisktartarisk konkusiske, de have Huer, kantede med Peltsværk. Alle ride herlige Heste. Mange af dem ere ikke alene smykkede med Hæderstegn, som de have faaet i TyrkeKrigen, men bære ogsaa Sølv- og Guld=Medailler, med Kejserens billede, om Halsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Jtalien. Rom, den 7de Marts. Med Brasilien er der opstaaet en alvorlig Strid over Bispen af Rio Janeiros Stadfæstelse i fik Embede; fra Rom af havde man gjerne bilagt den, uden at gjøre videre Opsigt, hvis saadant havde været foreneligt med Kirkens Grundsætninger. Den brasilianske Regjering har ladet en Mand vælges til Biskop, som i et Skrivt har angrebet Corlibatet, og som det romerske Hof derfor havde paalagt det som en Pligt, at gjenkalde denne sin Anskuelse, førend man kunde stadfæste ham i sit Embede. Dette er endnu ikke skeet, og Brasiliens hidtilværende Forretningsfører, der i denne Underhandling ikke kunde udrette noget, blev erstattet ved Hr. La Rocha, som dog for Øjeblikket befinder sig paa det samme Punkt, som sin Forgænger; han vil sandsynligviis ligeledes med det første blive tilbagekaldt af sin Regjering.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 24de Marts. – Man sporer allerede her, at Dampskibsfarten imellem Kjøbenhavn og Holsteen er begyndt thi i Deligencen, som almindeligen hele Vinteren igjennem havde tre til fire Bivogne med sig, vare paa dens sidste Reise fra Kjøbenhavn ikke engang de sex Pladser besatte. Den Ubehagelighed, at de Reisende med Personposten i Vinter have maattet gaae over store Belte med et Seilfartøi, i Stedet for med Dampen, vil snart ophøre, da den foretogne Hovedreparation paa Dampskibet Mercurius nu er fuldendt. J Søndags foretog det en Prøvetour fra Kjøbenhavn og kan og faa Dage ventes tilbage til sin Station.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Kjøbenhavn, den 27de Marts. J Forgaars Middag døde Skribentinden, Fru Geheime-Conferentsraadinde Sophie Christiane Frederikke Brun Hun var født den 3die Juni 1765 i Tonna, en lille Kjøbstad i det Gothaiske, hvor hendes Fader, Balthasar Münter, dengang var Superintendent, men blev samme Aar kaldet til Sognepræst ved St. Petri Kirke i Kjøbenhavn. Hendes Broder var Siellands højt berømte, afdøde Biskop F. Münter. Hun blev 1783 givt med Hs. Exc. Hr. Geheime-Conferentsraad J. C. Brun, Storkors af Danebroge og Ridder af Nordstjerne-Ordenen. Den Afdøde gjorde flere Reiser, fornemlig til Rusland, Svejz og Jtalien, og opholdt sig forskjellige Aar i Udlandet. Hun var Veninde af flere Lærde og Digtere, som Baggesen, Matthison, Bonsletten, Salis, Keller osv. Hendes mangfoldige Arbeider, der ere skrevne paa Tydsk, findes optegnede i Nyerups og til 1827 i Ost's Literaturlexicon. Flere af dem ere oversatte paa Dansk af forskjellige Forfattere. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Den bogstavelige Udtydning eller hvordan bære de dem ad i Comoedien, Comoedie; og Preciosa, Drama. J Morgen: Bruden, Syngespil i tre Acter af Scribe, med Musik af Auber, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg, Dandsen componeret af Hr. Sølvdandser Funck. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 8 3/4.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Kjøbenhavn, den 27de Marts. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 2 3/4 ankomne Tidender, der indeholde saare lidet væsentligt Nyt, meddele vi det Deeltage ligste. Jrlands Lord Cantslers, Sir Edward Sugdens Fremgangsmaade gjør ikke liden Opsigt, saa meget meer som hans Dulighed er anerkjendt af alle Partier. Han har – som vi i Gaar meldte pludselig nedlagt sit Embede og er allerede kommet til London. Grunden er, at hans Gemalinde, som ikke kommer til Hove i London, har, ligesom fire andre Fruer, paa den nye Vice-Konges, Grev Haddingtons Befaling ikke faaet Adgang til Leveen i det Vicekongelige Slot.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Namik Pascha afreiste den 19de fra London til Paris, for over Vien at vende tilbage til Constantinopel. Den nye tyrkiske Gesandt, Nuri-Effendi, har medbragt tvende Oversættere, for at oversætte engelske Bøger, hvoriblandt flere Romaner.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Beretninger fra Caleutra af 18de November vide intet om den over Madras meldte Underkastelse af Rajaberne af Jnd pure; meget meer brød en anseelig Hær op i Retningen af Schekawatti, bestaaende af for Regimenter Rytteri, med tredive Styk ler Skyts.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Vandiemensland har bekjendtgjordt sit Budget. Jndkomsterne beløbe sig til 104,000 Pd. og Udgivterne give et Overskud af 9000 Pd., som skulle anvendes til Jndbringelsen af quindelige Colonister.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Sir J. Stirling, Gouverneuren af Colonien ved Svanefloden, er ankommet dertil, og har medbragt den Efterretning, at den engelske Regjering vil for Fremtiden betale Colonens Civil- og Militair-Administration. Krigsfolkenes Antal skal fordobbles, for at beskytte Colonisterne mod de Jndfødtes bestandige Angreb. Colonial-Forsamlingen har faaet Ret til, at udskrive Localskatte, for dermed at anlægge Veje og befordre nye Colonisters Jndførelse ofve, og man haaber, at Colonien, dens ugunstige Localitet uagtet, dog vil hæve sig. – Den nye Colonie ved St. Georges Sund i Syd-Australien trives fortrisseligt: den har hidtil ikke foraarsaget Moderlandet noget Slags Omkostninger, og Planteurerne staae paa den bedste Fod med de Jndfødte.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Jfølge et Senats-Decret, vilde den frie Stad Krakau, den 10de d. M. holde en Sørgefest til Ære for den afdøde Keiser, der var Republikkens Beskytter; Øvrigheden, Laugene og Corporationerne skulde tage Deel deri. Senatet, Rets-Embedsmændene, Universitetets og de andre offentlige Læreanstalters Medlemmer saavelsom Fristatens samtlige villie og militair Embedsmænd skulle anlægge dyb Sorg paa fire Uger De retslige Undersøgelser, med Hensyn til den blodige Strid, der for nogen Tid siden fandt Sted i Bockenheim mellem Borgerne og det preussiske Militair, have nu fundet Sted og ere tilendebragte. De bleve førte med den største Omhygelighed, og Enhver, der blet i fjerneste Henseende kunde give nogen Oplysning, blev forhørt. Resultatet er blevet, at der aldeles ikke kan lægges Bockenheims Borgere noget til Last, og altsaa bliver heller ingen af dem straffet.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
J Tydskland tæller man over 40 Taarne, i hvilke Lynilden i den sidste Maaned er slaaet ned, og overalt paa samme Maade: først en Glands omkring Taarnet, derpaa et heftigt Slag under Sneefog, og paa hvert Sted har man først opdaget det seent, naar Hjelmstangen allerede var brændt Med Paketbaaden La Polognen, der den 17de Marts ankom til Havre, har man faaet Efterretninger fra New-Jor indtil den 26de Februar. Journal des Debats- siger: Orpheus, fra Liverpool og Sully fra Havre havde bragt Efterretningen om den franske Gesandts Tilbagekaldelse til de nordamericanske Stater. J Begyndelsen vakte denne Efterretning stor Opsigt. Jndførsels-Artikien fra Frankerig steeg fem til ti pCt., Assecurants-Præmierne for fransk Resico bleve fordoblede, og Assecurants-Compagniets Actier sank tolv pCt. Men denne Erise varede kun to eller tre Dage, og da Pologne forlod New-York, var al Skræk forsvundet, og Priserne vendte tilbagetil det forrige Standpunkt. Den 22de f. M. var den franske Brig Assas, der skulde overbringe Hr. Serruriers offcielle Tilbagekaldelse, ankommet til New-York. Efterretningen herom maa allerede være indtruffet i Washington ved PolognesAffart. Jmidlertid kunde man dog endnu ikke vide i New-York, hvorledes den var optaget i hiin Stad. De nordamericanske Blade stadfæste i det Hele Rigtigheden heraf, og de lade ingen Tvivl tilbage om, at man heller ikke i Nordamerica tænker paa noget Brud med Frankerig, ikke engang for det Tilfælde, at Deputerede Kamret forkaster Skadesløsholdelses-Tractaten, og derved gjør nye Underhandlinger nødvendige.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Det nye, af os anmeldte, politisk-literairtartistiske Uge skrivt, Den nye Minervan, er nu i Paris kommet for Dagen, i Prospectus. Som Stiftere af samme nævnes de Herrer Lafirte, Dupont, Odilon-Barrot, G. Lafapette, C. Comte, Mauguin o. s. v. Om Øjemedet siges Følgende: Den nye Minerva har til Hensigt, at føre Frankerigs Regjering tilbage til Juli-Revolutionens Principer. Den Politik, Journalens Stiftere og sammes Medarbeidere bekjende sig til, kan opfattes i følgende faa Ord: 1830 med alle NationalSouverinitetens og den repræsentative Regjeringsforms Confeqventser. For at komme tilbage til den Vej, man har forladt, fordre vi en Valg-Reform, det vil sige en Lov, der ikke udelukker de Talenter, der med Ære tjene Landet, en Lov, der lidt efter lidt berettiger alle de Franskmænd til at vælges, i hvem der boer Bevidstheden om deres Pligter og Begreb om deres Jnteresser. Alle Reformer, der fremstille sig som nødvendige Re sulter af en Valg-Form, skulle uophørlig forfægtes af den nye Minerva. At forsvare Friheden, Ligheden, Sikkerheden i det Jndre, og Værdigheden, Uafhængigheden, Frankerigs Ære i det Ydre, dette er Maalet, hvorefter vi stræbe. Uafladeligt ville vi beholde det for Øje, og ikke frygte for, endog at behandle de delicateste Punkter. Da vi kun ville stride for et hæderligt Udfald, saa ville vi ikke indlade os paa nogen Polemik, der kunde have at bestille med Personligheder og Scandaler.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Breve fra den spanske Grændse melde, at uagtet Carlisternes heftige Jld paa Elisondo og dets liden Fæstning (de la Misericordia, havde begge dog lidt saare ubetydeligt.
Berlingske Tidende, 1835-03-27
Beretninger fra det gode Haabs Forbjerg naae til den 16de Januar. De nyeste Breve fra Grahamstown vare af 9de Januar. Cafferne fortsatte deres Obelæggelser og havde atter myrdet flere Personer, men undvege ethvert Sammenstød med de Militaire. Cafferhøvdingen Tyal i skal have forlangt en Vaabenstilstand, og erklæret sig villig til Tilbagetog, hvis man kun vilde rømme Landet indtil den store Fiskeflod; men han har intet Svar faaet. Jnsurgenterne skulle paa en hemmelig og snild Maade have lagt deres Planer og indtaget en fast Stilling; de føre 700 Heste med sig. Oberst Smith var den 7de Januar ankommet til Grahamstown, og havde proclameret Krigsloven i Districterne Albany og Sømmerset. En stærk Afdeling Caffers stod ved Waal Krans, atten engelske Miil nordvestlig fra Grahamstown, hvorden Oberst Somerset var brudt op med et hundrede Mand og et Feldtstykke. En anden Afdeling var paa den store Fiskeflods Bredder ved Sommerset aldeles slaget af Militserne fra GraafReynett.