JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Stævning. Dens Christian Bruun, Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad og Herredsfoged i Skads Herred, Ribe Amt; Giør vitterligt: at for mig andrager Gaardmand Niels Jørgensen af Grisbek i Veirups Sogn, Gjording Herred, hvorledes han under 12te December f. A. er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en af ham forhen boende i Smorpeth Skads Herred, til Jens Nielsen af Gammelbye, for 40 Rbd. S. V. og til Hans Vogler af Smørpeth ligeledes for 40 Rbd. S. V. den 24de Juni 1813 udstædt og den 26de Novbr. 1810 inden Skads Herreds Ret tinglæst Panteobligation hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i et ham da tilhørende Sted i Smørpoth, af Htk. 3 Skpr. m. m., hvilken Obligation er bortkommen, men endnu staaer undslettet i Pantebogen uagtet den forlængst er indfriet. Thi bliver som Følge heraf, og efter Niels Jørgensens Begjæring samt i Kraft af berørte allerhøieste Bevilling herved med Aar og Dags Varsel indstævnet den eller de som maatte have forommeldte Obligation i Hænde, til at møde inden Skads Herreds Ret sædvanlig Tid og Sted den 2den ordinaire Retsdag (som er en Tirsdag) i April Maaned 1836 for med Obligationen at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da der i Mangel heraf ellers vil blive paastaaet og meddeelt Mortificationsdom paa Obligationen. Laugdag og Forelæggelse er hævet ved Fr. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under Haand og Segl. Giellerupholm, den 20de Januar 1835. J. C. Bruun. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Proclama. Ved Proclama af 22de dennes, som er læst ved vedkommende Retter, ere de, som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Sogne-Præst i Sønder Jernløse og Søstrup Menigheder Herr Jørgen Reingaard og forhen afdøde Hustrue Elisabeth Fæster, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifte=Ret, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Meerløse og Tudse Herreders Skifte=Ret, Dorthealyst pr. Holbek, den 31te Januar 1835. D. T. Lavætz.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
hed Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Justitsraad og Huuseier Hans Schmidt i Valdbye, Hvidoure Sogn paa Kiøbenhavns Amt, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til, for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 27de Januar 1835. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Jfølge Kongelig Bevilling af 24de dennes, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i afdøde forhenværende norsk Sognepræst Thomas Hee's Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre. Ligesaa indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, for at legitimere og paasee deres Arveret. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 27de Januar 1835. Mourier. V. Jacobsen. Paa Skiftet efter en her i Byen afdød Kirstine Nielsdatter, Enke efter Borger og Overformynder Hans Nielsen, er blandt Afdødes Arvinger anmeldt 2de paa Spereiser fraværende Sømænd Niels Hansen og Hans Peter Hansen, hvis Opholdsted ikke vides, samt efterfølgende i Kiøbenhavn boende og conditionerende Personer: Reebslagermester Ole Christian Olsen, Anne Margrethe, givt med Traadhandler Christian Wilhelm Mencke, Christine, givt med Reebslagermester Jens Sørensen, og Ane Magdalene Kirstine og Anne Hansdatter ugivte, hvilke samtlige fornævnte Arvinger, overeensstemmende med Forordningen af 5te Juli 1822, herved indkaldes inden Aar og Dag, at anmelde den for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Svanke paa Bornholm, den 16de Januar Sommer.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Gaardeler Manning Røgers Vilson i Hvessinge Bye, Glostrup Sogn paa Kiøbenhavns Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 27de Januar 1835. Fredensberg.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Ane Pedersdatter, Enke efter Huusmand Niels Andersen Westergaard, ogsaa kaldet Engeland af Søndestranders Bye og Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at enmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Ribe, den 24de Januar 1835. Lynge.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Ved Proclama af 24de f. M., som er læst for vedkommende Underret den 7de dennes og snarest muligt vil blive læst for Wiborg Landsoverret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Aftægtsmand Niels Pedersen af Kloster Mølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Thyrsting-Wrads Herreds-Contoir, den 24de Januar 1835. Wittusen.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Stærvboet efter afdøde examinatus juris Frederik Eilert, Christensen af Kolpengaard i Bryrup Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, Brædstrup, den 24de Januar 1835. Wittusen. 1/4. 1834 & 1835. Ved Proclama, som er læst udi den Kongelige LandsOverret samt Hof- og Stadsret her i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Cancellieraad og Bogholder ved Kiøbenhavns Brandforsikkring afdøde Peter Frederik Thornams og efterlevende Hustrue Else Marie Thornam, fød Eisen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets sidste Bekiendtgiørelses Dato, til inden foranførte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav. Ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 19de Januar 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Jfølge dertil, under 27de December 1834, allernaadigst forundt Bevilling, som læses ved Hasle, Westerliisberg, Framlev og Sabroe Herredsret, og for Lands-Overretten i Wiborg, indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have nogen Fordring i Boet efter afdøde Michel Kaae i Graae Mølle, til, inden forbemeldte Tids Udløb, for os, som Executorer i bemeldte Boe, med Paastand derom at fremkomme, og deres havende Krav eller Fordring at anmelde og beviisliggiøre. – Med samme Varsel indkaldes tillige Arvingerne efter bemeldte Michel Kaae, for at godtgjøre og iagttage deres Arveret under hans Boes Behandling; hvorhos det tilkiendegives, at ikkun efternævnte Personer, ved det af Kaae, ifølge facultas testandi, oprettede Testamente, ere anførte som Arveberettigede efter ham, nemlig: 1) Ole Jørgensen i Blegind ved Skanderborg, og samtlige hans Børn. 2) Ørto Gulmann i Spørring Kroe, og samtlige hans Børn. 3) Alle de sammenavlede Børn efter Testators, Michel Kaaes, Søsterdatter, Birgithe Christensdatter, givt med Gregers Nielsen i Flensted. 4) De sammenavlede Børn efter Testators Broderdatter, Ane Kirstine Jørgensdatter, givt med Gaardmand Jens Abild i Weilbye. 5) Testators Brodersen, Peder Jørgensen af Ølsted Mark, og samtlige hans Børn. 6) De tvende Børn, efter Testators nu afdøde Broderdatter Maren Jørgensdatter, der i sin Tid var givt med nu ligeledes afdøde Peder Rasmussen paa Weilbye Mark. 7) Samtlige Børn efter Testators Søstersen, Ole Andersen i Ginnerup, under Ølst Sogn ved Randers. 8) Alle Børn efter Michel Gulmann. 9) Samtlige Børn efter Hans Gulmann. 10) Søren Mathisen Gulmann og samtlige hans Børn, og 11) Følgende efter Michel Kaae opkaldte Børn, nemlig: a. Sønnen Michel, efter Ole Olesen paa Foerlev Mark, i Schanderup Sogn ved Skanderborg. b. Fornævnte Otto Gulmanns Datter, der er opkaldt efter Testater og Hustrue. c. Den Søn og Datter efter fornævnte Gregers Nielsen og Birgithe Christensdatter i Flensted, der ere opkaldte efter Testator og dennes afdøde Stedsøn, og d. Datteren efter Michel Gulmann, der er opkaldt efter Testators Hustrue, Ved bemeldte Børn forstaaes allene De, der ere fødte for Testators Død; og skulde nogen af samtlige fornævnte testamentariske Arvinger være døde, gielder denne Jndkaldelse tillige disse bortdødes Descendenter, Forældre og Sødskende. Aarhuus, den 15de Januar 1835. Fleischer. D. Hald.
Berlingske Tidende, 1835-02-04
Trykfeil. J ovenstaaende Proclama er i No. 20, 22 og 25 i 3die Linie fra neden sat: disses, læs disse bortdødes Descendenter.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Aar 1835. No. 31. en Torsdagen. den 5 Februar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Vrlingste politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Paris, den 25de Januar. – Politiet har efter skeete Opdagelser, i de sidste Dage havt nok at gjøre med at efterspore Tyve à la ciren, Tyve med Vox. Disse Jndustrieherrers Fremgangsmaade, som til stor Skade for Pariser-Restaurateurerne er lykkedes i lang Tid, er følgende: Den Første af dem kommer ind i en Restauration, sætter sig paa en aftalt Plads, spiser der glimrende og skjæler et Couvert, som han formedelst et meget elastiske Stykke Vox klæber fast under Bordpladen; savner man det stiaalne Sølvtøi, saa paastaaer han, at man skal randsage ham, og anbefaler sig, overøst med Huusherrens Undskyldninger. Men efter ham kommer den Anden, som har større Hast sætter sig paa den samme Plads, borttager det fastklæbede Couvert, betaler og gaaer hurtigt bort. Man er paa Spor efter flere end et halvhundrede Tyverier af denne Slags, som i lang Tid ere forøvede af to associes à la cireSpanien.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
(Over Paris, den 25de Januar.) – J Madrid tales der meget om adskillige kraftige Forholdsregler, saasom Magistraturens Epuration, den befinitive Ophævelse af Jesuiterne og af mange Klostre osv. Martinez de la Rosa gjør alt muligt, for at hindre en Jntervention, og det synes at ville lykkes ham. Officielle Beretninger angive Marquis Campoverdes Tab i hiin ulykkelige Fægtning med Eraso, til 130 Mand, hvoraf fire eller som faldt, ligesaa mange saaredes og Resten blev fanget Der er ogsaa Tale om en politisk Troesbekjendelse af Don Carlos, der med det første vil komme for Dagen, naar den førster blevet billiget af de vigtigste Statsmænd og af hans Protectorer i Europa. Af den spanske Finantsministers Anmærkninger til Budgettet seer man, at dette for 1835 beløber sig, med Hensyn til Udgivterne, til 937,460,321 Realer, hvoraf en Fjerdedeel, nemlig 230,678,622 Realer er bestemt til den offentlige Gield. Den Gield, der den 16de Juni 1834 blev anerkjendt og liqvideret, falder i følgende Classer: Consolideret Gjeld . . . . . . . . . . 913,160,365 Real. Løbende Gjeld med Renter, der kunne betales i Papiir . . . . . . . . . . 1,592,361,223 Real. Rentefri Gjeld 2,251,058,725 Real. Summa 4,756,580, 113 Real.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Da det fremlagte Lovudkast opstiller som en Grundsætning, at enhver Fordring fra de geistlige Corporationer, Kirker, fromme Stiftelser o. s. v. skal ansees som død og magtesløs, saa kan man vel antage, at den consoliderede Gjeld vil blive formindsker 13,157,190 R. og den løbende 232,340,837 R. De Fordringer, der vare indgivne til Liqvidation, men endnu ikke som liqvide udgjorde den 30te September: Rentebærende Gjeld . . . . 138,307,393 Real. Renteløs Gjeld. . . . . . . . . . . 1,690,008, 494 Real. Summa 1,828,315,887 Real. Den hele Sum af Spaniens liqvide og ikke ligvide offentlige Gjeld beløber sig saaledes til 6,584,896,200 Realer.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Grækenland. Nauplia, den 10de December. – J Athen hersker endnu bestandig den største Forvirring. Vanskelighederne voxede derved, at begge Bygmesterne fordrede og fik deres Afskeed, og skjøndt Bygningsvæsenet er det vigtigste for Øjeblikket, laa det hele dog stille. Man dadlede almindelig begge Herrerne for denne Streg. Den Ene er en Tydsker, Sch., fra Dresden, en brav Mand, og den Anden en Græker, som i Forening med hiin har bygget sig et smukt Huus paa Borgens Skraaning; han leder den anden nemlig efter sit Hoved. Mod den græske Architect reiste sig de værste Klager; man paastod, at han i eet Aar havde skaffet sig selv en Jndtægt af 6000 spanske Dalere, der dog vare smeltede sammen ved Forandringerne i hans Bygningsplan. Regentskabet har i hans Sted udnævnt en ung Jngenieur-Officeer, en Hr. v. Spiess, til Bygmester, og givet ham nogle Mænd af Faget til Hjelp. – Ud over Vindtaarnet hæver sig allerede et Træ-Theater. Det skal være færdigt til Carnevals-Tiden, da Sangere og Sangerinder, Dandsere og Dandserinder, der ere hvervede i Triest og Venedig, skulle træde frem her, for at indvie det. Det er jo naturligt, at man kun tænker paa det næste Øjeblik, og derfor ere vel hine, saa længe ventede Forholdsregler, med Hensyn til Tribunaler, Skoler, Commune-Forfatning Toldvæsen og Tiende Forpagtning, formodentlig endnu ikke komne istand. Alle ere kun spændte paa den første Junii. Antallet paa Regentskabs-Secretairerne, i hvis Bureauer Forretningerne meer og meer concentrere sig, forstørres, og i Finantserne er der oprettet en ny Ministerial-Raads-Post for en Hr. Zwierlein. Geheimeraad von Greiner er vendt tilbage til Grækenland; herved forøges Udgivterne betydeligt. Foruden de store Omkostninger ved Omflytningen, der skeer i denne Aarstil og med en saadan Hurtighed, medtager dette Aars Budget tre Millioner meer end det forrige. General Church er afsendt til Rumelien, for at danne de lette Tropper. Man erfarer, at fra denne sidste Provinds og fra Øerne, og selv fra Pelopones ville Adresser med det første indløbe til Kong Otto, for at bede ham om, endog efter den 1ste Juni at beholde Grev Armansberg i Forretningerne. Andre mene, at dette kun er opspundet af Grevens Fjender. Denne veed nemlig ligesaa godt som Kong Otto, at Adresser for en Stormand vilde i Grækenland blive betragtede som bestilte Varer, og han skal ingenlunde ville udsætte sin Characteer for en saadan Mistydning, i Særdeleshed efter de mange Misbrug, der under Capodistrias skete med saadanne Adresser. Hvorledes det end forholder sig, saa vil dog den, af saa Mange med Længsel ventede 1ste Juni blive en skjæbnesvanger Dag for Grækenland.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Tyrkiet. Constantinopel, den 26de December. Den tyrkiske AvisTekwimi Wekaji indeholder endvidere Følgende: "Sultanen, har nylig besøgt det, i Skyggen af hans Naade, ved DolmaBaktsche anlagte Gevær-Fabrik (Tusenkchane), der er et sandt Mesterværk i Bygningskunsten. Hans Høyhed fandt et særdeles Velbehag i de der forfærdigede Geværers Skjønhed og Soliditet. Jnspecteurens, Seid Emin Effendis, Jver og Virksomhed, saavelsom Arbeidernes Flid og Duelighed bevægede Sultanen til at give den første en Audients og at uddeele Foræringer til det hele Personale. – Efterat Hans Høyhed, Sultanen, havde besluttet at uddele Æresbeviisninger og Æres-Diplommer til Officererne og Soldaterne af det første Regiments tredie Bataillon af Chareddin Paschas Brigade, der have tjent paa Samos og paa den storherlige Flaade, saavelsom og til de Officerer og Soldater af Forhad Beis Regiment, der ere ansatte paa den Kejserlige Flaade, bleve ovennævnte Officerer og Soldater commanderede hen til Seraskerens Pallads, i hvis Forsal denne Stats-Embedsmand havde taget Plads med nogle Stabs=Officerer af Linietropperne. Ligeover for dem ordnede sig Tropperne i Geleder, og medens tvende fuldstændige Musik-Corpser spillede mesterligt foran Palladset, defilerede hele Mandskabet, den Ene efter den Anden, forbi den forsamlede Stab og modtog deres respective Ordener og Diplomer af den øverste Commissairs Hænder for Linietropperne. Den almindelige Glæde blev endnu betydeligt forstørret, da Sultanen selv viiste sig i Palladsets indre Gaard. Lydelige Velsignelser fra alle Tilstedeværende gjorde en smuk Ende paa Høitideligheden. Den 18de Schaban (21de December) udbrød der i Scutari en Jldløs, hvorved tyve Huse lagdes i Aske. – Paschaen af Scurari, den eneste, der i Over-Albanien underholder et betydeligt Antal hvervede Soldater, har været saa besindig at tillade disse nogle Streiferier ind i Montenegro, hvis Jndbyggere nu, med deres Wladiki (geistlige Overhoved) i Spidsen, have vovet, 8000 Mand stærke, at gjøre et Tog henimod Sentari. En Belering er vel ikke sandsynlig men Montenegrinerne have nu gjort det umuligt for Paschaen, at gjenoprette det tyrkiske Herredømme i Croja; med Sværdet i Haanden fordre Over-Albaneserne nu alle de Friheder, de be sade i Standerbogs Tid, og som dengang bleve garanterede dem af Porten, under Sultan Amurat. Det er usandt, at Over- og Neder-Albanien ønske sig under det græske Scepter, men i et aristoratiske Forbund ville Høvdingerne hævde en endnu større Frihed, end Grækerne for Øjeblikket ere i Besiddelse af, og lykkes det ikke Porten, ved Bestikkelse at bringe Uenighed tilveje, saa er Albanien tabt for den, og i saa Fald sandsynligviis ogsaa Herzegowina og Bosnien, i hvilke Provindser kun de græske og catholske Rajaer endnu ere blevne Porten troe. Jsderne vare ogsaa væbnede, uden dog hidindtil at have taget noget Parti. Man maa imidlertid ikke tilskrive den græske Regjering denne Jnsurrection, skjøndt mange af de udvandrede Capitanos og Palikarer tage Tjeneste hos Jnsurgenterne i Albanien, for her at kunne indføre en saadan Statsform, som de ønske. De egentlige Grækere ere glade over, at de uroligste Borgere, saaledes vandre ud.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Sverrig. Werio, den 19de Januar. En duelig mechanisk Værk mester, Directeur Arnell, forfærdiger nu ved Huseby Jernbrug en af ham selv opfundet portativ Korn-Tørre-Maskine. Med dette Apparat, som uden Tvivl kommer til at løse et særdeles vigtigt occonomisk Problem, turde efter Beregning tredive til fyrretyve Tønder Korn dagligen kunde tørres.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Stokholm, den 29de Januar. – Ved en Kongelig Forordning af 24de dennes er fra førstkommende første Marts til førstkommende første August at regne, Kartoflers Jndførsel fra Udlandet tilladt, uden Told eller andre Afgivter.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Norge. Christiania, den 29de Januar. – Den i Anledning af Banktyveriet nedsatte Commission er fremdeles i Virksomhed Uagtet den Sag, der ved samme behandles, er af almindelig Jnteresse, har Commissionen dog troet, at det paa Grund af Omstændighederne ej vilde være rigtigt, at meddele yderligere Oplysninger angaaende Resultatet af Forhørene, end de allerede meddeelte (see denne Tidende No. 28). Nogle af de stiaalne Penge har man virkelig erholdt tilbage, men hvormange kunne vi ej med Vished opgive. Jblandt Andet skal man i Ole Hollands Tegnebog, som han paa sin Flugt fra Lysager til Pladsen Høiden havde efterladt paa førstnævnte Sted, fundet omtrent 1000 Spd., men hos Ole Vidste skal man have fundet en større Sum.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Jndenlandske Efterretninger. Altona, den 30te Januar. – Den orcanagtige Storm fra Sydvest om Natten fra den 16de til den 17de dennes har trindt om i Landet anrettet stor Skade. Fra Tønningen meldes, at som en Følge af den steg Vandet i Eideren høiere end i October forrige Aar; i Havnen blev ogsaa Eydertønde-Skibet løsrevet.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
– J Kirkelandsbyen Gottorff, hvor der i de sidste to Maaneder vare flere Jldebrande, er i nævnte Nat en Smeds Huus afbrændt.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Kieler Correspondentsblad meddeler Statuterne for en Prøvelses Commission for Landmænd, der har Landhuusholdnings-Foreningen i Wagrien og den ved den Slesvig-Holsteenske Canal at takke for sin Tilværelse. Hensigten med Jndstiftelsen af denne frie Examinations-Anstalt er Befordring af Landhuusholdnings Dannelsen og en Art Sikkerhed for Godsbesidderne mod Antagelsen af ukyndige Forvaltere osv.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
J den Diethmarske Avis berettes, at man i denne Vinter har foretaget hyppige Udgravninger i Omegnen af Meldorf, i de hedenske Gravhøje, som der findes i stort Antal, man har herved gjort mangt et Bytte paa Oldsager. For nylig skal man have fundet der, foruden mange største Delen itubrudte Urner, flere af et eiendommeligt, meget haardt Metal forfærdigede, ikke sjelden forgyldte Sværd, Landser, Pilespidser, desuden Stridshamre, af haard Sandsteen eller fiin Granit, og endelig Kiler, Dolke, Knive og Spyd af Flintensteen, af hvilke nogle ere fortrinligt skjønt forarbeidede og polerede. Som, ved sin formodede høje Alber, sin Størrelse og sin kunstige Construction særdeles mærkværdig, beskrives en ved Delfbroen under en Høj paa tyve Fod fundet Gravkjelder, som indeholdt, foruden mange Menneskebeen, der bare umiskjendelige Spor af at Legemet ikke var brændt, flere Askekrukker, en skjøn formet Stridshammer af haard Sandsteen og en liden Flintesteenskniv.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Under Overskrivt: Kirkelandsbyen Schønwalde læser man i de Wagriske Blade en fædrenelandsk Artikkel, hvis Jndledning lyder saaledes: At Menneskene – ja selv raae Mennesker, kunne bedres, og at selv deres Omgivelser med deres Forbedring faae et venligere Udseende, derpaa kan Referenten give et talende Beviis i den liden Kirkelandsby Schønwalde. Derpaa beskrives den efterhaanden stete Forvandling, som er foregaaet med denne Landsby i Løbet af et halvt Aarhundrede, og som gjør at man neppe kan gjenkjendt den. Man seer deraf, hvad en Præsts vedholdende Virksomhed, understøttet af den verdslige Øvrighed, ogsaa udvortes formaaer at udrette i en lang Række af Aar i en landlig Menighed.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Kjøbenhavn, den 5te Februar.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Befordringer. Under det Slesvig-holsteen-Lauenborgske Cancellie: Den 20de Januar er den hidtilværende Politimester og Raadsforvandt i Jtzehoe, Ole Frederik Baron von Eggers allernaadigst udnævnt til Politimester og Auctionsforvalter, som og til Raadsforvandt i Slesvig.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Under samme Datum er Cancellieraad og hidtilværende Actuarius i Meldorf Carl Vilhelm Cartheuser udnævnt til Kirkesogn Skriver i nordre og sydre Fogderi Meldorf. Under samme Datum er Retsskriveren i Gramherred Hadersleb, Amt, Otto Andreas Meyer blevet adjungeret Retsskriveren i Thyrstrup Herred i samme Amt, August Christof Ludvig Schmidt, i Embedet. Endelig er under samme Datum Herredsfogden i Schliis og Fusing Herreder Gottorff Amt, Auditeur Frederik Carl Brigittus, Hennings udnævnt til virkelig Cancellieraad. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Den hemmelige Lidenskab, Lystspil; og Huuskjøbet, Syngestykke. J Morgen, Kjærlighed ved Hoffet, originalt Stuespil i som Acter af Hr. Fr. Paludan Müller.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Kjøbenhavn, den 5te Februar. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 2 1/2 ankomne Tidender, meddele vi det Vigtigste.
Berlingske Tidende, 1835-02-05
Et den franske Regjering tilhørende Dampskib, som havde gjort Reisen fra Toulon til Neapel med en exempelløs Hurtighed, i otte og fyrretyve Timer, har den 14de Januar bragt den franske Gesandt, General Sebastiani hans Udnævnelse som Fyrst Talleyrands Efterfølger i London. En egenhændigt, for Generalen i de meest smigrende Udtryk affattet Skrivelse fra Kong Ludvig Philip skal have bevæget Generalen, der for sin usikkre Helbreds Skyld havde afslaaet tidligere Andrag, til at efterkomme hans Souverains Ønske, skulde det end være med Opoffrelse af Livet. Allerede den 16de vilde han afreise med det samme Dampskib, som bragte hans Udnævnelse, til Toulon, og derfra til Paris og London. Gesandtskabs-Forretningerne besørges imidlertid af den første Secretair, Grev de Baarn.