JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
At det ovrige Skriveri i det omtalte Jnserat er ligesaa umotiveret og umodent, som hine citerede Ord, vil jeg nu ligeledes vise. Forfatteren søger, et Sted i Begyndelsen af sit Jnserat, at agere Kritiker, og mener, at der ingen Logik (Gud veed, hvad han forstaaer ved Logik, er i den Sætning, at Folk kunne tage i Betænkning at lægge mange Kartofler til Salg, naar de siden skulle ombytte dem med daarlig Brændeviin; idet han mener, de jo kunne kjøbe Kornbrændeviin hos ham og andre Hobroenser. Men, mon Forfatteren, som taler om Logik, Jntet kjender til indirecte Slutninger, eller at man baade i Tale og Skrift overspringer flere Slutnings Slutninger, som den sundt, Tænkende let fatter, og anfører Resultatet af den hele Tankerække, Naar jeg derfor sluttede, at de Landmænd, der sælge Hr. Vice-Consul Sørensen deres Kartofler, ville kjøbe hans Brændeviin, forudsatte jeg saadanne almindelige Sætninger, som : Landmanden pleier at kjøbe sine Varer, hvor han sælger sine Producter, han pleier at kjøbe ligegode Varer paa det Sted, hvor de ere billigst i Priis, og et stort Brænderi, som Hr. Sørensens, kan stedse levere Productet billigere, end de smaa, ja disse kunne ikke engang, i Tidens Længde concurrere med hiint, men maa reent standse. Saadanne almene Sætninger vil Enhver let falde, paa, altsaa den tænkende Mand ligesaa; og han vil altsaa finde baade en sund og sand Tankegang ime Yttringer, at det er fra Hr. Vice-Consul Sørensen, som den, der har et Brænderi i det Store, at han vil i Fremtiden komme til at kjøbe Brændeviin, da de Smaae, naar Fordom menne mod Kartoffelbrændevinen have tabt sig, nødvendigen maa standse eller arbeide med Tab, og Landmanden, der tænker paa Fremtiden, vil altsaa søge at løse sin Tvivl om Kartoffelbrændevinens Qvalitet. Mon Forfatteren nu forstaaer min Logik Eller mon han ikke havde gjort bedre i at lade en saa umoden Kritik fare? Et andet Sted raader Forfatteren inddirecte de fattige Folk til at spise dygtigt Kartofler. J Sandhed, et smurrigt Raad af den Mand, der kort iforveien erklærer Kartoflerne, eller idet mindste en vis Hinde om Kartoflerne, som skadelige for Sundheden. Mon han da ikke veed, at de fattige Folk pleie at spise Kartoflerne uskrællede, eller indseer, at han saaledes, efter sin egen letsindige Skrivemaade, raader Folk til det, der er dem skadeligt? Jeg troer saaledes tilstrækkeligen at have godtgjort, at hiint Product af den Hr. Hobroenser hellere maatte have været uskrevet, da det kun indeholder skjæve Raisonnementer, umodne og letsindige Dømme. En Landmand. Til Jngen Landmand,
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
De har i en lang Epistel i dette Blads Nr. 249 givet en Art Svar paa en Landmands Opfordring til Kartoffel avl a. i dette Blads Nr. 243. At gjennemgaae dette, Deres lange lidetsigende Jnserat kan ei være min Hensigt, da det vilde være at spilde Tiden. Jeg vil kun omtale de to Sætninger i Jnferatet, hvori De omtaler Kartoffelbrændevinets Egenskaber med de Ord: At Kartoffelbrændevinets spiritusse Dele flygte lettere end Kornbrændevinets, har stedse været Menigmands Mening og jeg har hørt denne stadfæstet af Practikere, og at den Hinde, der omgiver Kartoflen, indeholder en Substants, der er skadelig for Sundheden, skal ved chemiske Prøver være beviist. - Hvad Deres første Udsagn angaaer, saa kan jeg forsikkre Dem om, at De har Uret, og at det chemiskt lader sig bevise, at Kartoffelbrændevinet nødvendigt maa holde ligesaa længe paa sin Spiritus som Kornbrændevinet, forudsat at det existerer under samme Betingelser. Dersom dette ei var Tilfældet, hvorledes vilde det da gaae de Mænd, der have store Oplag af Kartoffelbrændeviin, Vilde De sælge dette ved Henliggen fortyndede Brændeviin, saa maatte jo absolut Kartoffelbrænderierne tabe deres Anseelse, og dette er ikke Tilfældet; thi de florere over hele Tydskland, især i Preussen, hvor næsten alt Brændeviin bliver tilvirket af Kartofler. Men min Herre! De henter ogsaa Deres Beviis fra Menigmands Mening, fra Folkesnak, fra Luften. Det er et deligt Argument: Folk siger. - De har hørt denne Mening stadfæste af Plactikere. Hvad forstaaer De her ved Practikere? Er det Brændeviinsdrankere. - Hvad nu Deres andet Udsagn, betræffende det Skadelige i Kartoflens Hinde, angaaer, saa har jeg endnu aldrig erfaret, at noget for Sundheden Skadeligt ved chemisk Undersøgelse er fundet i Kartoflens Hinde. Og troer De ikke, at ifald dette virkeligt var Tilfældet, det da for længe siden - Kartoflen er jo brugt til Brændeviin i over 20 Aar - vilde være bemærket af en eller anden af vore store Læger, hvoraf flere virkeligt ere udmærkede Chemikere? Og troer De ikke da at et Forbud mod Brugen af Kartofler med Hinde paa vilde været bevirket af vort Sundhedscollegium. - De har naturligviis heller ikke sagt, at det Skadelige: Kartoflens Hinde er chemisk beviist, men at det skal være chemisk beviist. Men hvorfor fremsætter De i et offentligt Blad saadanne løse ugrundede Paastande, der gjerne af den Lettroende kunne optages for Sandhed. Enten fordi De letsindigen tager Alt hvad der snakkes for gode Varer, eller fordi Devil skade den tilsigtede Kartoffelsbrændeviinsbrænder. - hver Tilfælde handler De vist baade uklogt og uædelt. Komnu hellere i det Sted ret snart med et grundigt Beviis for Deres Udsagn om Kartoffelbrændevinet; og ønsker De forøvrigt nogen nøiere Forklaring af mig, saa er jeg altid paa rede Haand, blot De giver en Lyd fra Dem i et Blad.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
En Pharmaceut.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 3die Januar 1842 foretaget paa Stadens Raadstue Valg paa 2de Borgerrepræsentanter, istedetfor derrer Qvist, Jugstrup og Jürgensen, der efter Tour skulle afgaae. Det bemærkes : at de Afgaaende kunne paany vælges.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Valgbestyrelsen for Aalborg, den 23de Decbr. 1841. Thordrogger. Worm. A. Mørch. Poul Paab. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Ledigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Ræhr i Tho Jndtægter : 6 Tdr. 11 Skp. Rug, 10 Tdr. Byg in natura. 6 Rbd. i Penge, 10 Rbd. i Kirkesangerløn, 17 Læs Skud torv, 23 Læs Fladtorv, Offer og Accidentser omtrent 35, Rbd., en Skolelod paa 10 Tdr. Sædeland. Biskoppen kalder. Ansøgninger med behørige Legitimationer indgives inden en Maaned fra Dato.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Den af mig hidindtil førte Handel bliver fra 1ste Januar næstkommende Aar fortsat i Fælledskab med min Son Hans Sødring, under Firma, C. H. Sor ring & Søn og vil, som følge heraf, min Medinteressents Underskrift, i alle Anliggender, der vedkomme Firmaet, for mig have fuldgyldig Retskraft. Aalborg, den 13de December 1841. Chr. H. Sødring. Klubben Foreningen".
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Tirsdag den 28de December, Kl. 6 Aften, holdes en extraordinair Generalforsamling, ved hvilken skeer Jndvotering paa nye Medlemmer. Tillige voteres paa de Herrer, der som dandsende Medlemmer maatte forinden melde sig som Deeltagere i det til Søndag den 2den Januar berammede Bal. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Søndagen den 2den Januar næstkommende bliver Assembloe og Bal i Selskabet Foreningen. Billetter afhentes indtil bemeldte Dags Middag hos Auctionsholder Nissen. Deviser, store og smaae, særdeles passende til Juletræer, samt særskilte Jule- og Nytaarspresenter, Alt nylig hjemkommet fra Berlin, faaes hos Lauriz Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
At Sparekassens Contoir er gavnet den 23de dennes, fra Kl. 101, og at der da udbetales Renter og Kapitaler samt modtages Jndskud, bekjendtgiøres herved.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Tirectionen for Aalborg Byes og Omegns Sparekasse, den 23de December 1811.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Meel og Gryn kan bestandig faaes hos Undertegnede, ligesom jeg og modtager Bestillinger paa Alt til Møllefaget henhørende. C. M. Lystrup i Urbansgade. Te, som endnu ønske at deeltage i den ved Nytaar begyndende :
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Circulations=Læseforening for dansk eller fremmed Literatur, bedes behagel, snarest hertil at tegne sig for at Circulationen kunde tage sin Begyndelse samtidigt hos alle Deeltagere. Aalborg, den 23de December 1811. Bernh. Reels Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Undertegnedes Broderihandel er i denne Tid blevet forsynet med smagfulde, i det Allernyeste forfærdigede Broderier, bestaaende af Staaltraats, Carduans og Stramaiarbeider, især passende til Julegaver. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
En Handelsbetjent kan erholde Condition enten strax eller til 1ste Mai 1812. Uden at være i Besiddelse af gode Anbefalinger nyt ter det ikke at melde sig. Det Nærmere erfares hos Schibbye FNielsen. Gode Kogeærter faaes billigt hos F. Palludan.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
En Beboelses=Leilighed, bestaaende af 3 a 4 Værelser med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, samt et Baghuus og fornøden Gaardsplads, ønskes tilleie til anstundende Paaske Flyttetid. Vedkommende, som herpaa maatte reflectere, ville behage at henvende sig til Auctions holder Rissen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Anden Juledag, om Aftenen Kl. 7, afholdes Assemblee og Bal i Klubben Enigheden. Aalborg, den 17de Decbr. 1841. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Jule- og Nytaarsgaver. En betydelig Samling af smukke Billedbøger og Kobberværker, passende til Jule- og Nytaarsgaver, forefindes hos E. A. LowenthalHandels- og Huusholdningsbøger. i alle Formater og Størrelser, linierede og ulmierede, forefindes hos E. A. Løwenthal.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Udmærket smukke og billige franske Skriv= og Postpapirer, Cardus, Maculatur, Beegpapiir og Papper, samt alle andre Skriv= og Tegnematerialer erholdes hos E. A. LowenthalNB. Handlende erholde Rabat. O. Chr. GroRS. Mums Mæt A Ømuer bleven forsynet med følgende nye Varer. Caffe, fiin og middel blaa Lampeolie traffineret og urafBrasilie & Portorico. fin.) & Lampetran, Lam Thee, Haysan, Congo a vepæger & Lysegarn. Campoi.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Ost, Stolzer, Eidammer, Ap Rosiner, store, reenpillede petit-, Schweitzer er Meiern. Mallaga.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Lybske Polser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Sago, chinesisk & Perlesago. Ausioser, ægte Christiania Hvid Punschextract af gl. Hvedemeel, fiin holsteensk. Jamaica & St. Croir Rom. Kartoffelmeel.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Chocolade, Vanille Krydder Figener. Bonbous med Vignetter, Vanille. kan de Cologne prima. Raffinade, Melis, Candis, Vine, Madeira, Portviin, og forsk. andre Sukkere. Margeaur, Caricavella, Me=Sæbe, Tollet, Windser, 6 der og hvid Viin. hvid og guul Vaskesæbe. Rom, Jamaica, Leewards & Soya, Carystof og andre St. Croir.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Specer er. Genever, Cognac, Bitter Røgtobakker & Cigarer i a Kommenaqvavit. flere Sorter, fine og alm. For Handlende anbefales.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
et Parti smaa hollandske Kridtpiber, til den bestemte Priis af 15 Mk. pr. Kiste a 3 Gros mod contant Betaling. Skrive- og Reise-Calender, gjennemskudte med hvidt Papir, 2 Mk.; Almanakker og med hvidt Papir. 24 s., Contoir-Calender, opklæbet paa Pap, 16 s.; Almanak, ker a 100 8 Rbd. 4 Mk., kan og faaes i Materie til en billig Priis hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
En rask Dreng kan blive antaget i Handelslære, Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Følgende nye Billed= og Læsebøger, til Jule= og Nytaarsgaver for 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Vibelskhistorier, bearbeidede for Ungdommen af G. Holting, med 8 illum. Kobbere, 8 Mk.; Memoirer af en Tinsoldats Levnet, for Drenge fra 8 til 12 Aar, at Amalie Winther, med 6 illum. Kov., 8 mk.; Den lille Pige, som blander sig i Alt, med 3 illum, KobFuglereden, med 3 Kob., 2 Mk.; Tegninger af Hverdagslivet, 12 billeder med Text, 2 Mk.; De forladte Brødre, med 3 Kov., 2 Mk.; Spadseretouren, 2 Mk.; Historiske Skildringer og Fortællinger for Ungdommen, 7 Mk.; Gav=Spil som Kort, 3 Mk.; Billeder til 45 og 6 s. Stkt. faaes hos Rottboll Sadolin. I Huset hos Undertegnede kunne efter den 1ste Mai 1842 modtages til Opdragelse og Underviisning nogle Drenge i en Alder af omtrent 10 til 12 Aar. J Religion, Dansk, Tydsk, Fransk, Græsk, Latin, Hebraisk, Stiil og Skrive=Øvelser meddeles Underviisningen af mig selv. i Historie, Geographi, Naturhistorie, Mathematik, Hoved regning, Sang, Musik og Gymnastik af en Huuslærer, som er antagen, fordi jeg allerede har 4 Elever hos mig. Hvorvidt enhver Dreng skal deeltage i alle de nævnte Fag eller sysselsættes med færre, saasom ikke lære Græsk, og Latin eller Hebraisk, maa afhænge af vedkommende Forældres Ønsker efter den Stilling, hvortil de nærmest ville have Udviklingen rettet. aftale om de øvrige Vilkaar kan træffes, naar man vil behage at henvende sig til mig efter nedenstaaende Adresse. Aastrup Præstegaard pr. Aalborg, den 19de December 1811. Peter Prytz, Sognepræst.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Under= og Over=Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter Vognmand Lars Nielsen Braems Enke, Ane Marie Tyrmsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 20de December 1811. A. Mørch Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Auction. Onsdagen den 5te Januar førstkommende og følgende Dag bliver, ved offentlig Auction bortsolgt circa 400 Tylter Ege=Pibestaver, som ere inddrevne paa Hillerslev=Hundborg Herreders Forstrand. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, først Vire, derefter i Fæbversted, Hansted, Klitmøller, Vangsaa og Vorupper. Det bemærkes, at Staverne ere lidet over 6 Fod lange, 3 Tommer, tykke og 6 Tommer brede. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstederne, hvortil de Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Thisted, den 18de December 1841. Nellemann.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-23
Ifølge Vedkommendes Begjæring bliver, Mandagen den 3die Januar næstkommende, Klokken 10 Formiddag, ved Kroen i Aalbek By i Raaberg Sogn afholdt offentlig Auction over den bjergede Takkelage og Jnventarium fra Skonnerten, Rewburgh, Capitain Burges, som indstrandede ved Knasborg den 20de November sidstleden, og som fornemligen foruden det staaende og løbende Gods bestaaer af Jern-Skjøder, Rundholter, 17 forskjellige Seil, i Krobbelspil, 2 Jern-Kaminer og en do Kavns, 2 Kabbeltouge, 2 Ankere og 2 Ankerkjettinger m. m., samt over det i Stranden staaende Skibsvrag paa 44 Læsters Drægtighed og 27 Stykker Fyrre=Raaler, henhørende til sammes indehavte Ladning, hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 20de December 1811. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Gudstjeneste. Forste Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Søndertranders Kirke Kl. 9, Hr. Pastor Bruun. - I Hospitaler Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Anden Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Nørretranders Kirke Kl. 9, Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Nyeste Postefterretninger. Den til Salonik bestemte tyrkiske Flaadeafdeling var allerede den 1ste Decbr. afseilet med Tropper. Tahir Pascha havde endnu ikke udskibet sig, men var bleven tilbage paa Grund af en Forandring i Ministeriet, som man netop da tog under Overveielse. - Jfølge Meddelelser fra Texas af 13de Novbr. havde Præsident Lamar i den Tale, med hvilken han aabnede Congressen, erklæret, at Spændingen med Mexiko var tiltaget i den Grad, at ethvert Haab om fredelig Bilæggelse var forsvunden. - Jfølge Beretninger fra Monteviden har Regjeringen antaget Englands Mægling i dens Strid med Buenos=Ayres Englands Mægling vil nok imidlertid kun nytte lidet, dersom det er sandt, at Præsidenten Rosas i Buenos=Ayres har bestemt vægret sig ved at anerkjende Montevidens Uafhængighed, ja ei engang vil underhandle med den nuværende Præsident Ribera. Jmod denne hans Beslutning har imidlertid, som det heddet, den franske Gesandt i Buenos=Ayres, protesteret, da den stridet imod den imellem Frankrig og Buenos=Apres afsluttede Tractat, som ganske udtrykkeligt stipuleter Anerkjendelsen af Republiken Uruguars Uafhængighed. Den franske Gesandt skal endog af samme Aarsag have fordret sit Pas og erklæret, at kun fransk Krudt kunde bringe Præsident Rosas til Fornuft. Man troer derfor at maatte imodesee en ny Blokade. - Den engelske General-Major Napier, Forfatter til en som classisk anerkjendt Historie over Halvs=Krigen og Broder til Commodore Rapier, er af det nuværende Ministerium, hvorvel han ikke hører til dets Partie, bleven sat paa Listen over de Generaler, som for udmærket Krigstjeneste nyde en overordentlig Pension. -De Brødløses Elendighed og Antal formerer sig i frygtelig Grad. Regjeringen befrygtet Udbruddet af adskillige Opløb, og ingen af Officererne for de i Landet stationerede Tropper faaer Permission. Den Provinds, for hvilken man er meest bekymret, er Norwich, hvor Strømpearbeiderne, der ere bekjendte for at være den meest stridige og meest farlige Klasse af Fabrikarbeidere, befinde sig. - Natten imellem den 15de og 16de dennes er Grev Vestmoreland, død i Brigion i sit 82de Aar. Han hørte til Torn erne og var i 29 Aar, nemlig imellem 1797 og 1806 og fra 1807 til 1827, som Lord Sterseglbevarer Medlem af flere Tory Bestyrelser. Hans ældste Søn og Arvingen til hans Titel er den nuværende britiske Gesandt ved Berliner=Hoffet, Lord Burghersh. - Den 15de var det Aarsdagen efter Napoleons jordiske Levningers Bisættelse i Jnvalidenes Hotel, og en Mængde Nationalgardister i Uniform. Afdelinger af den gamle Garde og den poske Armee valfattede derhen, for at hilse deres Helts Grav. Kong Carl Johanns Reise til Norge skal nu være bleven udsat paa ubestemt Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Edinghurgh Journal meddeler en udførlig Beretning om den frie Neger=Coloni, Liberiak, der først i Slutningen, af Aaret 1836 anlagdes paa den afrikanske Kyst, og som trods alle modsatte Paastande, allerede har udøvet en gunstig Jndflydelse paa Nabo=Stammerne. Colonien tæller fortiden 5000 Siæle, hvoraf en stor Deel ere Missionairer, eller Medlemmer af Maadeholds-Foreninger. Colonien har 20 Kirker, ved hvilke de ansatte Præster mestendeels ere Negere, og 2 Tidender, hvoraf 1 redigeres af en Neger Handel og Agerbrug er i god Fremgang, navnligen lægges der Vind paa Canedyrkningen. Coloniens tvende Byer hedde Monrovia og Edina.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Paa et Bal i Dietirck, hvor man forleden Dag feirede Kongen af Hollands Fodselsdag, skal det i Anledning af Jkke Ratificationen af Tractaten angaaende Storfyrstendommet Luremborgs Jndlemmelse i den tydske Toldforening (en Gjenstand, der endnu bestandig holder Gemytterne i stærk Bevægelse, være kommen til en saa heftig Ordstrid imellem en tydskindet Embedsmand, ved Navn Küborn, og en Doctor Dumont, at Første og sin Modstander en Knipi Brystet. Dumont levede neppe nok saalænge, at han kunde faae sit Testament opsat. Kuborn, der er almindelig anseet for en meget brav Mand og Fader og Forsørger, for en talrig Familie, sidder arresteret.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 21de December. Under Dags Dato har det allern, behaget Hs. M. Kongen at meddel Capitain og Batterichef i det kongl. Artillericors Anton Frederik v. Tschetning, R. af D., efter Ansøgning, Afsked i Naade af Krigstjenesten, paa de i de allerb. Resolutioner af 6te og 9de f. M. fastsatte Vilkaar, nemlig med Behold af hans havende Gage, Cantonnementstillæg og Qvarteerpenge i Pension. (Berl. Td.)- Jgaar incamineredes den seneste mod Hr. mann anlagte Sag angaaende hans Opfordring til at stifte en Forening til Værn for den haardtbetrængte Presse. Hr. Lehmann mødte personligen og tilførte Protocollen, at da han havde faaet Leilighed til i Retten at gjøre sig bekjendt med Actors Indlæg, og dette allerede tilstrækkeligen var besvaret ved hvad han i det under Sagen optagne Criminal kammer=Forhør havde anført, saa exiperede han og paasted sig frifunden for Justitiens ubeføiede. Tiltale og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige. Med denne Protocollation blev Sagen optagen til Doms. (Dg.)- Orla Lehmann har i Anledning af, at det er ham formeent for Høiesteret mundtlig at forsvare sin Sag, tilstillet Justitiatius og tvende af de ældste Tilforordnede i Høiesteret en Skrivelse, hvori han yttrer: "Sagførelsens Offentlighed, og som Betingelse derfor dens Mundtlighed, har til alle Tider været anseet som Grundpillen for Høiesterets Dygtighed og Anseelse. Jeg tør derfor haabe, at det ikke vil vorde lagt mig til Last, naar jeg tilstaaer, at ogsaa jeg deri seer en væsentlig Garanti for min retslige Jnteresse hvorpaa jeg i en saadan Velfærdssag saa meget mindre kan giøre Afkald, som jeg agter at benytte den enhver Anklage tilkommende Ret til at forsvare sine egne Handlinger. Je kan saa meget mindre tenoncere paa den Procesmaade, der som ordinarium maa have Formodning for sig, som den vil lede til en langt hurtigere Afgiørelse, end den skriftlige Behandling. Dette er ikke blot Noget, Lovgivningen ved alle Justitssager tillægger stor Vægt, og det er ikke blot er personligt Gode for den Tiltalte og alle dem, hvem hans Skjæbne ligger paa Hjerte; men det har for mig en sætlig retslig Interesse, da jeg er Stænderdeputeret, Borgerrepræsentant og Borgerrepræsentantskabets Viceformand, og i min tvende sidstnævnte Egenskabet, endog er suspenderet paa Grund af den her omhandlede Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1841-12-24
Paa den Gulddaase, som Borgere og Bønder paa Falster have tilstillet Orla Lehmann, er paa Laaget, omgivet af 6 kostbare Diamanter, anbragt et Landskab Emaille, der har Lighed med Udkanten af OurupgaardsSkov med Udsigt over Guldborgsund op til Veggerløse. sit Svar vitter Hr. Lehmann. En Daase af pure Guld med funklende Diamanter - det er den Gave, som store Herrer pleie at give deres troe Tjenere. De har derved villet sige mig, at Folket skal være min Herre, og at jeg skal være tro i dets Tjeneste. Jeg har forstaaet Den og skal erindre det. Og jeg skal derved tillige mindes den gyldne Lære, at Livets Humor er en Diamant af teneste Vand og lyseste Glands, - et lifligt Smykke for de godt Dage og mod al Slags Modgang det stærkeste Pantser. - Bazaren i Gothersgade glæder sig ved et meget talrig Besøg og de Udsælgende kunne ingenlunde klage over Afsætningen. Jsær er Besøget størst om Aftenen, paa hvilken TidBazaren tager sig bedst ud, da den klare Belysning fremhæver de udstillede Gienstande fordeelagtigt. J Søndags Aftes toge de kongelige Herskaber Bazaren i Øiesyn, ved hvilken Leilighed det tilforhandlede sig forskjellige Jndustrisager. - Ved den sidste Tilgang af Officerer fra Landcadetacademiet blev det betydet disse, at de ikke skulde anskaffe sig nogen Uniform førend efter nærmere Ordre. Det er nu i disse Dage ved Parolbefaling bekjendtgjort, at alle de Officerer, som endnu ikke have anskaffet den reglementerede Uniform, skulle have en saadan paa rede Haand til den 1ste Februar næste Aar. Det lader altsaa til, at det for det Første vil beroe med Armeens Omuniformering.