JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-02
No. 79. Aar 1835. at den 2der April. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter. Fe Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
London, den 24de Marts. – Vi have for nylig meddeelt vore Læsere et moersomt Beviis paa Lovens bogstavelige Udtydning; et andet følger hermed. Det var for nylig Jisslag i London, og nogle Huuseiere strøde Aske paa Fortougene, forat forebygge Ulykke. Men denne velvillige Omsorg bragte den en ubehagelig Proces paa Halsen. De bleve indstevnede for Politiretten, fordi de havde handlet mod en ny Parlamentsact, som forbyder, at kaste Nogetsomhelst paa Gaderne. Enhver af de Jndstevnte blev dømt til 40 Schilling (ti Daler i Straf.)
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Paris, den 22de Marts. – For nogle Dage siden solgtes Davids lille Malerisamling, – i det Hele sexten Stykker - og har indbragt omtrent 24,000 Franker. Mars afvæbnet af Venus og Grazierne betaltes med 6000 Franker og den i Badekarret døende Marat, med 4500 Franker.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
En gammel from Skik i Normandiet, som endnu ikke er forglemt i vore Dage, byder, at bære de syge Børn til Kirken og til Præsten, som udbreder sin Stola over dem og anraaber Himlens Naade for dem. Herved oplives Mødrenes Mod; de fordoble deres omhufulde Pleie og Opofrelser, for at bevirke deres Helbredelse, som de med fast Tiltro vente.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Her skal udkomme en ny Journal, under Titel: "Revne aristocratique Europennen, som erklærer at ville stride for Aristoratiet, Fødsel, Formue og Talent. Ministerraadet forsamles nu daglig hos Hertugen af Broglie. Virey beretter, at de arabiske Beduiners vigtigste Næringsmiddel er en Art Trøfler, som voxe i Ørkenen uden synlig Rod eller Frø; i Skikkelse og Størrelse ligne de næsten ganske den ægte Troffel. Der gives tre Arter af denne: en rød, en sort og en hvid. Naar det regner meget om Vinteren, saa findes disse Trøsler ved Enden af Marts Maaned. Man kjender deres Tilstedeværelse af en Ophøining i Jorden, naar de ere ganske modne række de til Hælvten ganske frem af Jorden. Der giver undertiden i en Slette saamange Trøfler, at Kamelerne snuble over dem. Enhver Beduinfamilie indsamler fire til fem Kameel ladninger af denne Væxt.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Gazette de France- indeholder følgende korte Betragtninger; Til ingen Tid er Grundsætningernes Magt saa tydelig fremtraadt, som just nu; thi til ingen Tid har det viist sig som nu, at Mennesket Jntet formaaer uden den. Det mangler vist ikke Marschal Maison, Hertugen af Broglie, Hr. Guizot og hele det nuværende Cabinet hverken paa Æresglands, eller paa Redelighed, eller paa Talenter, eller paa Aand. Hvad mangler dem da ellers, Frankerig maa svare paa dette Spørgsmaal. Da det romerske Rige gik under, havde det en Titus, en Mare Aurel en Tacitus, en Trajan. Da Grækenland udslukkedes, havde det en Demosthenes og Philopomen. Da den romerske Republik gik til Ende, havde den en Cato, Brutus, Cicero, Pompejus og Cæsar. Et Fruentimmer og et Barn fra det trettende og syttende Aarhundrede, Blanca og den hellige Ludvig, Anna af Østerrig og Ludvig XIV vare, fordi de repræsenterede en Grundsætning, tilstrækkelige, for at udrive Frankerig af Anarchi og bringe det paa Ærens høieste Trin. Man give os en Grundsætning, var det endog kun med et Barn, og Frankerig, som nu bevæger sig i det Tomme, skal vorde Hæveren, som atter ophielper den moralske Verden.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Spanien. Mina bivaanede personlig det gruelige Skuespil af Landsbyen Lecaroz's Brand. Kun Kirken og et anseeligt Huus bleve staaende og skulle indrettes til Caserner. Alle Jndvaanerne bleve bundne med Reeb og trak derpaa fem og fem Lod; den, hvem Dødslodden traf, blev strax skudt, de øvrige bleve neblede og bragte til Pamplona. Den 15de var en Convoi med 200,000 Fr. og 4000 Par Skoe, afgaaede fra Bayonne til den spanske Grændse, under fransk Bedækning. Alle carlistiske Douaniers vare flygtede til Bjergene, saa at Grændsen igjen var ganske fri. En halv Miilsvei fra Bilbao havde Carlisterne angrebet en Mølle, der blev forsvaret af omtrent 30 Soldater; disse fandt alle Døden.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Tydskland. Vien, den 15de Marts. – Nürnberger Correspondent in holder Følgende: For at condolere Hs. M. Kejseren er Hertuginden af Angouleme kommet hertil fra Prag. Fra Paris venter man Hertugen af Remours og fra Neapel Prindsen af Salern, Hs. M. Kejserens Svoger. - Hs. M. Kejseren har i Sinde midt i April at tage til Lystslottet Schønbrunn, og at blive der til Slutningen af September. Kroningen i Prag vil først finde Sted i næste Aar. Derimod er Hyldingen i Østerrig foreløbig fastsat til Paaske-Mandag (den 20de April, i hvilken Anledning den dybe Sorg dog ikke aflægges. Denne Aften skal Staden illumineres og der gives fri Entree i alle Theatre. To Dage forud skeer det højtidelige Tog, for at hente den i Stiftet Klosternenburg opbevarede Østerrigske Ærkehertug-Hat. Man troer ikke, at Kronningen som Østerrigs Keiser vil finde Sted; thi Keiser Frants havde, da han antog denne Værdighed, ladet sin Efterfølger frit Valg, om han vilde foretage denne Kroning eller ikke; og Keiser Ferdinand kan ligesaa lidet lide Prunk som hans Fader.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Vien, den 20de Marts. Viener Tidenden for i Dag indeholder Hs. Kejserlige Majestæt Ferdinand 1stes første Armee befaling, hvorved Befordringerne og Forandringerne i Hæren ere bekjendtgjorte paa den sædvanlige Maade.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Fristaden Krakau. Krakau, den 19de Marts. – J Forgaars Kl. 10 om Formiddagen blev her i Hoved-Sognekirken Sta. Maria Sørge Gudstjenesten for den forevigede Keiser Frants af Østerrig, vor høie Protector, holdt paa det Højtideligste. De tre høie Magters Residenter, alle Embedsmænd, ligesom ogsaa et stort Antal af vor frie Stads Borgere bivaanede Høitideligheden. Fra det nærliggende Podgorze og Wielicza havde alle Keiserlige Embedsmænd og det hele Officeer-Corps, med den commanderende General i Spidsen, indfundet sig i Galla-Uniform med Sørgetegn, Den kirkelige Ceremoni blev holdt af den herværende Viebiskov Zalinick, der understøttedes af et stort Antal Geistlige; Taler ved Katafalken holdt Prælaten Lentowski. - Theatret var paa denne Dag lukket.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Jtalien. Rom, den 7de Marts. De Fremmede forlade os nu stort Antal. Men til samme Tid ere ogsaa Landeveiene igiblevne usikkre, hvilket ikke har udbredt liden Skræk blandt og Reisende. Disse Stratenrøvere kunne imidlertid ikke sammenlignes med dem for nogle Aar siden, og det er tilstrækkeligt naar de Reisende forene sig i Caravaner af flere Vogne; ingen saadan blev hidtil angrebet. Regjeringen har udsendt Tropper til Vejennes Sikkerhed. Blandt de Afreisende var ogsaa Ærke storhertugen af Sachsen Weimar, som indtil Paaske vil opholde sig i Neapel.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Den 9de Marts. Den sørgelige Efterretning om Kejseren af Osterrigs Død kom i Gaar med en Coureer hertil, og frembragte den største Sensation, da man ikke i mindste Maade var forberedt derpaa. Paven er særdeles angrebet af dette SørgeBudskab og har fældet Taarer af Smerte. Over det Requien der skal holdes i Peters Kirken, kommer man i nogen Forlegenhed, da denne Function, af politiske Grunde, endnu hidtil ikke har fundet Sted for den afdøde Kong Ferdinand ll. af Spanien. At Don Miguel, efter engelske Journal-Efterretninger, skulde pludselig være forsvundet herfra, kan kun erklæres af et Jagtparti, som han har foretaget i de Pontinske Sumpe.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Tyrkiet. Belgrad. Slutningen af Februar. – J Kragujewarz, Fyrsten af Serbiens Residents, højtideligholdtes der den 2den d. M. en glimrende Hoved-National-Forsamling. Paa denne Dag, som en stor Festdag for den græske Kirke, gik Fyrst Milosch med sin hele Familie, alle Bisper, Hof-Suiten og det forsamlede Folk, omtrent 10,000 i Tallet, tidlig for Solens Opgang i Kirke, hvor Metropoliten Peter, efter afholdt Liturgi, istemte Veni sancte, til den forestaaende Hoved-Forsamling. Derpaa gik Fyrsten med den hele Forsamling ud paa sin, ved Kirken liggende Eng, i hvis Midte en Altan var oprettet, som Fyrsten besteg med sin Familie, Bisperne og alle National-Rets-Raaderne. Efterat han derpaa havde budt Folket velkomment, aabnede han denne store Forsamling med en særdeles lang og mærkelig Tale. Han sagde blandt Andet: "Nu er det et Aar siden, at vi kom sammen i større Antal og til en vigtigere Forsamling. Dengang haabede vi, paa den hellige Georgs Dag at træde sammen i større Antal. Men Mangel paa Græsgang for den store Mængde Heste gjorde det nødvendigt at indskrænke sig til en mindre Forsamling, og vi kunde hverken om Sommeren eller det hele Efteraar igjennem indkalde nogen større Forsamling: 1) fordi der herskede en forskrækkelig Tørke, og vi havde hverken Ho eller Vand, og 2) fordi vi heller ikke kunde blive færdige med alle de Arbeider, der skulde forelægges Hoved-Forsamlingen. Det har hidindtil ogsaa været os selv ganske umuligt, at udføre hele Beregningen over, hvor mange Jndvaanere vi have og hvor mange Jndkomster af Tienden og de andre Greene. Jeg kunde heller ikke i saa kort Tid faae de andre nødvendige Jndretninger fra Haanden. Vi ere jo først i det sidste Aar blevne til nye Mennesker, nemlig siden den Tid, at vore Sager med Porten bleve endte. Serbien er først i det sidste Aar blevet til en Stat, og ved Grundlæggelsen af enhver, men især af en ny Stat, maa Mennesket vel tage sig i Agt, ikke at overile noget, ja ikke engang at lade en Stavelse komme ud i Verden i Dag, som man maaskee i Morgen maa kalde tilbage, og det til almindelig Skade og egen Skam. Alle Stater i Verden have brugt Aarhundreder til at indrette sig saaledes, som vi nu see dem, og ikke desto mindre have de dog altid endnu i Dag noget at indrette.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Constantinopel. Begyndelsen af Marts. – Hvad den engelske Flaades Frem- og Tilbagesejlen egentlig har at betyde, er endnu en Gaade, da man dog meente, at den vaklende Politik, hvorfor det forrige engelske Ministerium saa meget dadledes, vilde have havt en Ende med Torvernes Jndtrædelse, og at Lord Wellingten vilde have handlet med meer Fasthed og Frihed end Lord Palmerston. Men nu er der aldeles intet forandret, og man vil vanskeligt kunne forknytte Porten eller tvinge den til at opgive sit nærværende System, ligesaalidet som Nogen har draget den ringeste Fordeel af den græske Opstand, der dog blev saa meget beundret og fremmet fra Englands Side. Man burde lægge Portens nærværende Stilling paa Hjerte og lade den Tid til at komme til Kræfter igjen, og ikke arbeide paa, ved Trudsler at bringe den bort fra den Vej, den nu engang har betraadt, og som dog egentlig nærmest fører hen til at læge Landets indvortes Onder, at jevne Tvistighederne og at fremme Civilisationen, der begynder at dage her. Forsøger man, med Magt at bringe den bort fra denne Vej, saa bevirker man sikkert kun det Modsatte af det, man havde til Hensigt. – Fra Syrien veed man intet Videre, end at Alt endnu er ved det Gamle her, den lille Krig mellem de Jndfødte og Ægypterne fortsættes med Forbittrelse og afvexlende Lykke.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
J Grækenland hersker der vel Rolighed, men ingen Tillid. Kongen og hans Raadgivere ville have Umage med at europæisere Landet; de ere enten komne for tidligt eller for seent til Grækenland, for tidligt, fordi Revolutionen endnu ikke ganske havde udgjæret, og for seent, fordi Mellemregjeringerne havde udstrøet for meget af Utilfredshedens, Hadets og den gjensidige Mistillids Sæd, til at man kunde haabe, at Fædrelandskjærlighed og Tillid saasnart vilde gribe om sig igjen. Man skulde næsten befrygte, at det er blevet umuligt her, at inddæmme Revolutionens Strøm i et regelmæssigt Leie. ten. g p. Kairo, den 31te Decbr. – Mangehaande Forholdsregler vare allerede trufne til Jbrahim Paschas Modtagelse, Transparenter og Triumphbuer vare oprettede og Husene nyt malede; Fabrikkerne fik Ordre til, at holde deres Producter beredte til Besigtigelse; Soliman Pascha, en fransk Renegat, blev sendt Jbrahim imede, og Nogle paastode, at han i dennes Fraværelse skulde overtage Commandoen i Syrien. Men pludselig kom der befaling fra Regjeringen, at standse med alle Forberedelser til Jbrahims Modtagelse, og man fortalte hinanden, at nye Uroligheder vare udbendte i Syrien og havde gjort Jbrahims hurtige Tilbagekomst nødvendig. Man er herret vel underrettet om, at Porten holder en Mængde Emissairer i Syrien, at den ikke sparer paa Penge, for at vække Uroligheder der, at den har opstillet 30,000 Mand paa Grændsen, Men Mehemed Ali er snu og for godt underrettet om Alt, til at han skulde lade sig overraske. J Europa troer man, at en, for Ægypten saa vigtig Begivenhed, som Uroligheder i Syrien, maa gjøre et mægtigt Jndtryk paa Jndvaanerne her, men tvertimod, man bekymrer sig her aldeles ikke, hverken om Syrien eller om Arabien. Thi ikke Folket, ikke Ægypten gjør eller vil gjøre Erobringer, men kun Mehemed Ali. National-Stoltheden er ganske udslukt her og Fædrelandskjærligheden død; Ara deren er en elendig Slave, hvis Bryst ikke opvarmes af nogen Dyd, og den lille Rest af de gamle Ægypter, Kopterne, ligne de udgravne Mumier. De ere at betragte som Skaller af deres store Forfædre, hvori en ond Dæmon er faret; thi kun omkring Laster dreier sig deres Tilværelse. Derfor kan Vice-Kongen ganske rolig smedde Lænker for Andre, i Ægypten vil han ikke blive forstyrret; Nilbreddens Beboer er materiel og moralsk Slave. Man er ei heller uvidende om, at Spriens Vedligeholdelse koster meer Penge og Mennesker, end det selv kan levere, at Ægypten bliver affolket og udmarvet, for at holde Orontes- og Jordansbreddernes Beboere under Aaget. Jøvrigt lyde Efterretningerne fra Syrien meget modsigende: Nogle lade, som en Følge af Jbrahims grusomme Forhold, farlige Uroligheder udbryde der; Andre forsikkre, at Paschaen har indført den frie Handel og derved jevnet Alt. Saameget er vist, at der i disse Dage finder store Troppe-Udskrivninger Sted i Ægypten.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
De Efterretninger, man her har og Feldttoget i Arabien, ere just ikke saa meget glædelige. Achmed Pascha, som mangler alle militaire Talenter, og som nu endog er blevet blind, har vovet sig for langt ind i Landet og har, da han paa engang omringedes af Fjenden, og var uden Levnetsmidler, seet sig nødt til at undertegne et Forlig, ved hvilket han tilbagegav en stor Strækning Land, der allerede var erobret. For at forstærke hans Tropper, er det 7de Linie-Jnfanteri-Regiment for fjorten Dage siden marscheret derhen; dette er det samme, der allerede en Gang forhen var der og som, formedelst Soldens Udeblivelse, nær havde myrdet alle sine høiere Officerer.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
St. Simonisterne, der endnu opholde sig her i stor Mængde, gjorde forrige Aar Vice-Kongen det forslag, paa Spidsen af Delta at bygge en Bro over Nilen, et virkeligt Kæmpeværk. Mehemed Ali, som finder Smag i alt Kæmpeagtigt, antog Forslaget, og for nogle Maaneder siden begyndtes paa Arbejdet. Tre hundrede Barker, ladede med Steen og Jern, krydsede bestandig paa Nilen; tusinde Hænder vare i Bevægelse for at opføre den gigantiske Bro. Men for tyve Dage siden kom der uventet befaling til at lade Arbejdet ligge; de duelige Jndivider bleve anbragte paa andre Steder, og de øvrige fik deres Afskeed. Englænderne skulle være Skyld i denne pludselige Forandring; de have overtydet Mehemed om, at Værket ikke kan udføres paa den begyndte Maade. Nordamerica.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
New Bork, den 18de Februar. Det kan ikke nægtes, at Følelserne mod Frankerig blive bestandig fjendtligere her. Man er meget nysgjerrig efter at vide, hvilket Jndtryk det i Almindelighed vil gjøre her, at man i Paris har tilbudt den nordamerikanske Gesandt sine Passe. Jmidlertid troer man ikke, at der umiddelbart vil blive taget Repressalier mod fransk Eiendom paa Søen, men at det diplomatiske Forhold kun for det første vil ophøre.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Kjøbenhavn, den 2den April. Under 22de Marts har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt Oberst-Lieutenant i det Kongelige Svenske Artillerie, Chef for Artilleriestaben og for Mariabergs Artillerieskole, samt fungerende Feldttøimester, Baron Silverskjold, til Ridder af Danebrogordenens 4de Klasse.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
J Nat omtrent Kl. 1 – udbrød der Jld i Frederiksberggaden, men den blev hurtigt slukket.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Misforstaaelse paa Misforstaaelse, Lystspil; og Vennernes Fest eller Testamentet, Lystspil. J Morgen: Ungdom og Galskab eller List over Lift, Syngestykke i to Acter med Musik af Du Pun; og En Pas de deux, componeret af Hr. Dandse-Directeur Bournonville, udføres af hans Elever Hr. Hoppe og Jfr. Lucile Grahn. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Da Redactionen sluttede, denne Morgen Kl. 9, var Posten ikke ankommet.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
AVERTISSEMENT. Efter hertil Amtet skeet Jndberetning er i Stutningen af forrige Aar til Dato inddrevet og opbierget Følgende, forsynet med Mærke, nemlig: 1. Til Wester Herreds Forstrand; 1 Pibe Malagaviin, paa Siderne af Spundsehullet mrkt. to Treangler omkring et 9, et dobbelt Kryds 4.1 Dito Dito med samme Mærke. 1 Oxehoved Viinedike, mrkt., en Treangel 3 7 et dobbelt Kryds C. H. 1 Dito Dito, mrkt., en Treangel 5 25.1 Dito Dito, mrkt.: 19 3/3 P 1/4 B. 1 Dito Dito, mrkt.: en Treangel C. H. 66 – T et dobbelt Kryds 17.1 Dito Dito, mrkt.: 2/3 P. 1/2 – T et dobbelt Kryds 17.1 Dito Rum, mrkt. F. Ret dobbelt Kryds 1. i Foustage Cognat, mrkt.: to Treangler omkring et o, et dobbelt Kryds 5. Carniorale & Co. Coguac. 2 Til Fanøe Forstrand; 5 Kasser, hver indeholdende 3 Oste, mrkt. H. No. 3, 8 og 23.1 Skibsbaad, mrkt. H. I. ALERTS. 5. Til List Forstrand paa Sylt: 5 Oxehoveder med simpel ung Viin, mrkt. 11 og nummereerte 5, 6, 7, 11 og 10 1 Oxehoved Edike, mrkt. : Hr. No. 1. Eierne til samtlige foranførte Ting blive herved, ifølge Placaten af 12te Marts 1790, indkaldte at melde sig paa Ribe Stiftamthuus, inden Aar og Da sub poena præclusi & perpetui silentii, og at fremkomme med deres lovlige Adkomster. Spanneck. Ribe Stiftamthuus, den 24de Marts 1835. a jeg har erfaret at flere af de ærede Familier, som CSV. lader forfærdige Fodtøi hos mig, er uvidende om min Boepæl, saa skulde jeg ikke undlade herved at bringe til offentlig Kundskab, at jeg siden sidst afvigte October Flyttetid boer i mit Eiendoms-Sted i Kindbestegaden Nr. 120 b her i Byen, samt at jeg til alle Tider er forsynet med færdigt Mands- og Fruentimmer=Fodtøi, af nyeste Facon og til de billigste Priser, forsikkrende Enhver, som vil beære mig med deres Søgning, hurtig Expedition J. L. Nyeboe, og reel Behandling. Skoemagermester i Nestved. ling troe, villig og af en Characteer, og naar hun er særlig i Kiøkkenet, da kunde være inde at bestille Haandarbeider, hvad der i et Huus kan forefalde, da der ingen Børn er, hun maae kunde i de sig i at være hvor der er meget stille, og være reenlig og ordentlig med Alt hvad der bliver hende anbetroet. Billetter, mrkt. 1. No. 7, modtages paa dette Blads Contoir i Pilestrædet Nr. 118, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Skifte=Jndkaldelse. Fredagen den 17de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages paa Herredstingstuen i Weile en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Enkemadame Christiane Sophie Schiørt af Kolholt, hvorved Repartitionen i Boet vil blive fremlagt; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, overeensstemmende med Forordn. 16de Januar 1823. Herredscontoiret i Weile, den 26de Marts 1835. Hersleb.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Tredagen den 24de April førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver her paa Amtstuen afholdt en Samling i Stervboet efter Major Schulz's fraskildte Huustro, Maren, fød Ørsted, af Brønsholm, og vil da Ting af Vigtighed for Boet blive forhandlede og afgjorte. Hvorom Vedkommende, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, herved underrettes. Hirschholms Amtstue, den 31te Marts 1835. C. J. Lytz. uctioner.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Mandagen den 6te April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 til 5, 3die over ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbudet til Bortsalg : Huset No. 12 paa Østergade, afgangne Major, Silke= og Klædekræmmer J. G. Pønsnings Bo tilhørende. Conditionerne og de Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Tirsdagen den 7de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 4, bliver ved 4de og sidste Auction opbuden og uden flere Auctioners Afholdelse, absolut bortsolgt: Lyststedet Landlyst med Hauger og et Vænge, af omtrent 2 Tdr. Land, beliggende bag Søndermarken, foran Valdbye, og tilhørende afg. Johan Thomas Neergaards Stervboe. Eiendommen, som til Auctions-Efterretning er vurderet for 5350 Rbd. Sølv, og hvis Bygninger ere assurerede for 10,750 Rbd. Sølv, bestaaer af: en Forbygning og Bagbygning, hver indrettet til 2de Familier, med 2de Stalde, Vognremisser, 4 Hauger, hvoriblandt en Frugthauge, med omtrent 100 forskiellige sine Frugttræer. Ved 3die Auction er for denne Eiendom buden 4000 Rbd. Sølv. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomst Documenterne, ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Tirsdagen den 7de April førstk., om Eftermiddagen Kl. 2 – 4, bliver anden Gang ved Auction til Salg opbudet: Eiendommen No. 24 Litr. A. og B. i Frederiksberg Byes Bredegade, tilhørende Conferentsraad og Deputeret Schleyers og Hustrues fælleds Dødsboe. Eiendommen, der bestaaer af en grundmuret Hovedbygning, 5 Fag bred, 2 Etager høi med Kielder under, og til hvilken, blandt mere, hører et teglhængt Muur- og Bindingsværks Sidehuus, indrettet til Karlekammer, Vognremisse og Hestestald, saa og en smuk Hauge, og hvis Bygninger ere assurerede for 20,950 Rbdlr. Sølv, afgiver en i alle Henseende elegant, beqvem og solid Bolig for herskabelige Familier. Tredie Auction, hvorved absolut Salg skeer, afholdes den 14de April førstk. til samme Klokkeslet. Conditionerne, hvoriblandt den, at ikkun 1/2 af Kiøbesummen forlanges udbetalt, ere til Eftersyn paa mit Contoir, paa Vestergade No. 55, saaog ved Auctionerne der afholdes i berørte Eiendom. Stahlfest. Kiøbenhavn, den 31te Marts 1835.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Følgende Eiendomme, tilhørende Stervboet efter Søemand Rasmus Nielsen, nemlig: Huset Nr. 101 i Kullinggade, bestaaende af 3 Fag Muur- og Egebindingsværk, een Etage, hvori er indestaaende 190 Rbd. Sedler, som muligen fremdeles kan blive staaende.
Berlingske Tidende, 1835-04-02
Huset No. 104 sammesteds, bestaaende af 5 Fag, een Etage, grundmuret Forside, men forøvrigt Muur= og Bindingsværk, hvortil hører en Hauge. Huset No. 126 i Skattergade, bestaaende af 5 Fag Muur og Bindingsværk, een Etage. Til dette Sted hører en Hauge, en Jordlod efter 2 Rdlr. Grund, indeholdende omtrent 2 Tdr. Land og Skovrettighed. Husets forrige Eier er forbeholdt Beboelse i samme for Livstid; stilles, efter Vedkommendes Begjæring, til 3 Auctioner, som afholdes Onsdagene den 8de og 22de April, samt 6te Mai dette Aar, hver Dags Middag Kl. 12. De to første Auctioner afholdes paa Raadhuset, men den sidste i de sælgende Eiendomme. Conditionerne ligge 8 Dage for første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Svendborg Byefogedcontoir, den 17de Marts 1835. Moltke.