JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets-Advocat Gregers Scha, efter Kongelig befaling. contra Dreier. - Arrestanten Carl Julius Rummel. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 29de September 1824, paaanket til Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Kiøbenhavns Politiret, under 28de f. M. afsagt Dom, i en Sag anlagt af Justitien imod Arrestanten, der tiltales for Løsgiengerie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret : Arrestanterne CarkJulius Rummel og Frederik August Ferdinand Tvæsen bør den sættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, den Første i otte Maaneder og den Sidste i et Aar. Arrestanterne Johan Diderich Wilhelm Kiønig eller Wilhelmen og Hans Christian Rindahl bør paa egen Bekostning hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første i fire Gange, og den Sidste i to Gange fom Dage og Nætter. Saa bør og samtlige Arrestantere hver for sit Vedkommende udrede de paa deres Underholdning og Varetægt i Arresten medgaaede Omkostninger. At efterkommes under Adfær efter Loven. Dom: Carl Julius Rummel bør for Actors videre Tiltale i denne Sag, frie at være. J Henseende til de idømte Omkostninger vor Politierettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
F. 5821112161. - T.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
udenlandske Efterretninger. London, den 9de November. Førend Fiendtlighederne udbrød imellem det Birmanske Rige og det Ostindiske Compagnie, afsendte Hoffet i Ava et Gesandtskab til Hoffet i Cochinchina, bestaaende af en Hr. Gibson og to ham underordnede Birmanere. Dette Gesandtskab havde et følge af 70 Personer. Hr. Gibson er en Søn af en Englænder, født i Madras, og synes at være en meget duelig Mand. Gesandtskabet forlod Hovedstaden Amarapoora i Januar Maaned 1823 paa et i Europa bygget Skib, og ankom i Slutningen af Februar til Penang, hvor Skibet blev tilintetgjort af Vaadeild; og derfra fortsattes Reisen paa et Portugisisk Skib til Forbjerget St. Jacob (i Cochinchina), hvortil Gesandtskabet ankom den 1ste Junii, og blev meget vel modtaget af Tai Kin, Statholder i Nedre=Cochinchina og Cambodscha, en Mand af anerkjendte Talenter. Regjeringen i Cochinchina gjennemskuede imidlertid snart de ærgjerrige Planer, som Hoffet i Amarapoora nærede, og erklærede derfor, at det ikke kunde indsee, hvilke Fordeele man kunde have af en nøiere Forbindelse imellem saa langt fra hinanden beliggende Stater, og at den desuden frygtede for, derved at opvække Mistanke og Frygt hos sine nærmeste Naboer, Chineserne og Siameserne, der begge, som bekjendt, nære den heftigste Uvillie imod Birmanerne, hvis umættelige Ægjærrighed de saaofte have havt Prøver paa. Efterat Gesandtskabet var bleven opholdt 9 Maaneder i Saigun, indløb endelig fra Hovedstaden i Cochinchina den ubehagelige Efterretning, at det ikke kunde tilstædes samme at reise videre dertil. Af de Foræringer, som Gesandterne medbragte, blev der ikkuns modtaget en Ring, og et Cochinchinesisk Krigskib skulde ufortøvet føre Gesandtskabspersonalet tilbage til Ave. Ombord paa Skibet befandt sig en Deputation af Mandariner og en Vagt af 150 Mand, for at tjene det til en ærefuld og sikker Ledsagelse. Gesandtskabet forlod derfor Saigun midt i Marts Maaned d. A. Hoffet i Cochinchina tilkjendegav dog ved denne Le lighed ingen større Ulyst til at indgaae Forbindelse med det Birman ske Rige, end det nærer imod enhver Europæisk Nation. Den nærværende Konge i Cochinchina synes at sætte en vis Stolthed i at efterligne det Chinesiske Hofs og Riges Sæder og Politik, og lægge derhos en Afsky mod alle andre udenlandske Forhold og alt Fremmed for Dagen. Christendommen maa nu ikke meere prækes offentlig, han vil ikke, saaledes som den forrige Konge, taale en catholsk Biskop om sig, og de Franskmænd, som saa længe have boet i dette Kongerige, delave sig nu til ufortøvet at reise bort Den 12te November. Skibet Griper, Capt. Lyon, som skulde have overvintret i Repulsebaien, for at derfra i Begyndelsen, af næste Sommer kunde udgaae en Landexpedition, er kommet til bage til England, efterat det i en Storm havde mistet sine Anker og Baade. Det vil derfor nu ikke kunne træffe sammen med Capt. Parrys Sø=Expedition, men Capt. Frantlin vil dog i Febr. Maaned afgaae her fra til sin Landexpedition. Capt. Parry havde naaet den 21de Bredegrad, og havde de bedste Udsigter.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Ifølge Depescher fra Sir Fred. Adam af 23de October havde Grækerne nu ydet den af os æskede Fyldestgjørelse for den i December f. A. udviste Ringeagt for det Joniske Gedets Neutralitet; men dog ikke forinden Capt. Pecheil, Chef for vor Sørlagt i hine Farvande, i Nauplion havde taget tre armerede Græske Skonnerter.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Efterretninger fra Lissabon indtil den 31te f. M. melde, at den den 25de er opdaget en ny Sammensværgelse, hvis Ophavsmænd, vare arresterede, og der udkom den 26de en Kongl. Dagbefaling, hvori Garnisonens og Livgardens Forhold ved denne Anledning blev roest. Deri tales om de Sammensvorne som Mennesker, der hyklede Ærefrygt for Kongens Person, og derhos dog cabalerede imod hans Regjering og Tronens Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Curreren omtaler iblandt andre Rygter, som have været paa Børsen, at der skal være afseilet en Expedition fra Cadix til en Deel af Sydamerika, og anfører i denne Anledning følgende Linier af et Brev fra Bladets egen Correspondent i Cadix, dateret 26de October: Jntet er vissere, end at Spanien anstrenger alle sine Kræfter, for at kunne sende en Expedition omkring Cap Horn, og i denne Hensigt ere adskillige smaa Skibe og to Fregatter afseilede herfra til Ferrol og Corunna, for der at blive udrustede i al Hast.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 13de November. Paketbaaden fra Brasilien er ankommen, efterat den havde været opholdt paa Grund af Keiserens Reise til det Jndre. Den skal have bragt de Brasilianske Commissarier, Depescher, som give Haab om en nær forestaaende Udsoning med Portugal. Den 7de høitideligholdtes Uafhængighedens Aarsdag; men en stærk Regn hindrede Keiseren fra at mynstre Tropperne. Den taltes om, at et Universitet skulde oprettes i Rio, for at de meere an sette Folk ikke meere skulde have nødig at sende deres Børn til Europa.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Keiserens Reise gik den 27de August til Jlhadas Cobras, for at indvie et Verft for Krigskibe, som skal udhugges i en Granittlippe.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Breve fra Lissabon tillægge de sidste Sammensvorne den Hensigt, at tvinge Kongen til at antage en fri Forfatning. J den Kongel. Dags befaling hedder det, at de Sammensvorne eller nogle af dem dere uværdige til den Uniform, som de have den Ære at bære, hvilket hentyder paa Militaire; men ogsaa, at alle Kongens Undersaatter, hvor høi og udmærket deres Rang endog er, stylde ham Lydighed.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den Mexicanske Nation har ved et Congres Dectet af 20de August anerkjendt Republiken i Mellem Amerika med Hovedstaden Guatimala, og den 23de havde Hr. Mayorga sin Tiltrædelses-Andients som dens Gesandt.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Paris, den 10de November. J vore nordlige Departementer, især i og omkring Valenciennes, vedblive Børnekopperne at anrette Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Medens man i Columbien nægter at modtage vore Ministres Agenter, blive vore Lærde velvilligen imodtagne og ydede al mulig Hielp til deres Arbeider og Efterforskninger. Dhrr. Bousingault, Rivero og Roulin, som ere kaldte til Bogota, for der at stifte en Bjergværks= og Chemie=Skole, have allerede ofte gjort Jndberetninger til Videnskabernes Academie om deres Opdagelser og Jagt tagelser.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
En Notarius er bortrømt herfra med de ham anbetroede Penge, men hans Amtsbrødre have anmeldt hans talrige Kunder, at de solidarisk vilde indestaae for Skaden.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
J Monjeau ved Fresne opsteg nylig paa een Gang 5 Luftmaskiner. Luftskipperne vare Dhrr. Dupuis Delcourt og Richard.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 11te November. Fra Madrid berettes under 3die den nes, at vor Kongelige Gesandt er reist til Escurial, for at forkynde Kongen Spaniens Rømning, hvilket fra den 25de October har været Gienstand for en uafbrudt Notevexling. Til denne Rømning bleve de meest afgjørende Anstalter trufne. Man siger, at Kongen og hans Familie vilde bryde op til Burgos. Grev Corres var med et glimrende Følge sendt Prinds Max af Sachsen imode. De fremmede Diplomater holdt meget ofte Sammenkomster i Madrid. Underhandlingerne angaaende Laanet vare ganske afbrudte. Ved Brevets Slutning kom en Stafet fra Frankrig, som man siger, i Anledning af Underhandlinger og Forhaling af Rømningens Fuldbyrdelse. Den 13de November. Man troer, at Dronningen af Spanien maaskee, for at hjelpe paa sin svagelige Sundhed, vil reise bort med sin Fader, som nu ventes til Spanien. Jfølge Efterretninger fra Egypten drog Paschaen en Reservehærsammen ved Cairo, og havde sendt en Agent til Constantinopel, forat tilkjendegive sin Utilfredshed over, at Capudan=Pascha vilde drage, den Egyptiske Flaade under sin Commando. Han havde beordres Jsmael Gibraltar (som skal ligge syg af sine Saar i Kos) til at efterkomme hans tidligere Forskrifter.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Etoile for i Dag indeholder forskjellige Efterretninger fra Constantinopel af 9de, 10de og 11te October, som gaae ud paa den Tyrkiske og Egyptiske Flaades Ødelæggelse af den Græske. Det hedder deriblandt andet: Den 29de September er Hasedschi=Kadri=Aga, forhenværende Bostandschi i Baschi, ankommen til Mitylene med et Hattischeris, for der at oppebie Capudan=Pascha. Men denne er den i paafølgende 5te October igjen løbet ud i Forening med den Egyptiske, Raade, har den 6te paa Hs. Høiheds Befaling overleveret begge Flaaderne til Jbrahim Pascha, og ladet sin Capudan Bei bliver hos ham; hvorpaa han selv seilede til Mitylene. Torsdagen derefter seilede han til Dardanellerne, og efterat have mødt flere Græske Skibe, som undvege ham, løb han om Fredagen ind imellem Dardanellerne.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 12te om Aftenen gik det Rygte, at een af Seralers høie Embedsmænd var halshugget, og at Storvegieren mulig vilde falde i Ungaden Madrid, den 30te October.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Hr. Oubril er reist til Escurial, hvor General Digeon ogsaa opholder sig. Trapisten, Merino, Bessieres og Longa kaldes daglig til Kongen.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
J Staden Alva de formes, fire Mile fra Salamanca, har Folket for nogen Tid siden egenægtig afsat den af Regjeringen udnævnte Corregidor, og der er endnu ikke igjen gjort nogen Forandring deri. Der paastaaes, at der i tre Maaneder er henrettet henimod 3000 Personer i Spanien, og det ifølge formelige Anmeldelser, i August Maaned henimod 600, i September 700 og i denne Maaned 1200, blot efter Militair=Commissionernes Domme. Maatte man dog 1 kunne antage, at disse Anmeldelser ere overdrevne For kort Tid siden er der betalt sex Maaneders Rente af de Kongl. Vales dog uden Virkning paa Crediten.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
J disse Dage er der forefaldet et næsten blodigt Slagsmaal Escurials Slotsgaard imellem Provindsial=Mitzerne (royalistiske Frivillige) og Kgl. Gardister, i Kongens Paasyn, da Hs. Maj. viste sig fra Balkonen, men havde ondt ved at faae begge Partier til at bemærke at han var tilstæde. Gardisterne havde udskjeldt de andre for Frimurere og Comuneros, og sagt, at over Halvparten af dem var Liberale, hvilket de Frivillige gjengieldte o. s. v. De Franske Tropper forholdt sig rolige, men traadte dog under Gevær. Dette har været Anledningen til General Digeons hurtige Afreise til Escurial, Jldesindede skulle ved denne Leilighed, for at forlede de Frivillige, have ladet høre oprørisk Raab, i det mindste er det vist, at Franske Tropper have indbragt nogle Arrestanter derfra hertil.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 3die November. Kongen har ved et Decret bestemt, at Alcalderne og andre Stads=Betienter fremtidig skulle vælges at Hs. Majestæt selv. I Jndledningen til dette Decret hedder det Paa det at den Tanke, at Souverainiteten kunde være noget andet Sted, end hos min Kongl. Person, for evig Tid kan være forjaget fra den Spanske Grund, og for at give mit Folk at forstaae, at jeg aldrig vil taale, at der lader sig see endog kuns det allerringeste Spor af Folkeregjering. Rygtet om en ny Udskrivning (Qvinta) paa 37,000 Mand blev ikke saasnart udbredt i Provindserne, før der indløb Beretninger fra General-Capitainerne om den skadelige Virkning deraf. Uden Tvivl er denne Udskrivning endnu vanskeligere at udføre end den første, og Regjeringen aldeles uformaaende til at bringe den til Fuldbyrdelse. Royalistiske Frivillige kan den faae, saamange den vil, men altformeget tør den da ikke standse deres Excesser og Udsketelser; thi man maa ikke lade sig forblinde ved disse insubordinerede Massers Royalismus, der har sin Styrke deri, at det er saa let at leve uden at anerkjende Autoritet og Lov, og behagelig at tilfredsstille sin private Hevnelyst; men saasnart der er Tale om Recrutering for Linietropperne, finder man overalt en Modstand, som man ikke har noget Middel til at standse, og man hører, ligesom ved den første Udskrivning, sige: "Vi maae være frie for ethvert Bidrag af Mandskab eller Penge, formedelst den Tjeneste, vi have ydet til Gjenoprettelse af den Kongelige Magt.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Krigsministeren har endelig fort sig foranlediget til paa Finantsministerens Forestilling at tilbagekalde den befaling, ifølge hvilken Jntendanterne fra Provindserne skulde dømmes af en Krigsret, naar Tropperne ikke i rette Tid fik deres Sold. Det er ogsaa at formode, at Kongen ellers ikke havde beholdt een eneste Intendant tilbage.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 4de November. Den Junta, som skal gjøre Udkast til en ny Finantsplan istedet for den ældre af Hr. Ballasteros, er i Færd med at ende sit Arbeide; men endog den bedste Plan vil ikke være istand til at fylde vor Regjerings Kasse, da Jndvaanerne vægre sig ved at betale Afgivt, og Regjeringen ikke formaaer at tvinge dem dertil. Flere Stæder have lydelig erklæret deres Hensigt, ikke at ville betale det mindste, og der er hidtil ikke gjort noget for at bringe dem paa andre Tanker. Udskrivningen af en ny Armee paa 40,000 Mand, hvormed Regi ringen agter at erstatte den bortdragende Franske Armee, og hvorover den vil give Modrevolutionens Generaler Commanden, er ligesaa vanskelig at udføre, imidlertid skulle disse Generaler allerede vær udnævnte, og i Spidsen staaer Trapisten, som General=Capitain Guipuscon, Pateren Merino, som skal blive Feldtmarskalk, og Generalerne Longa og Bessieres, som skulle erholde GenerallieutenantsGraden og Commando i Nærheden af de Pladser, som forblive besatte af Franskmændene. Enhver tænker med Angst og Skræk paa de Franskes Afreise. Den res Nærværelse har vel ikke formaaet at hindre det herskende Parties Udsvævelser, men man frygter for, at deres Fraværelse vil blive Signalet til en ny Borgerkrig. (Efter nogle Beretninger skal Konens Garde ikkuns være 150 Mand stærk.)
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 5te Novbr. Den Franske Gesandt, Hr. Boislecomte og Gen. Digeonhave erklæret Hs. Majestæt, at tvende Franske Schweiger=Regimenter kunde blive i Madrid saa længe Kongen ønskede det.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Cadix, den 30te October. Herfra er i Dag afgaaet en Fregat, to Corvetter og tre Transportsude til Ferrøl og Corunna, for i det nordlige Spanien at tage Tropper ombord til Sydametita.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Constantinopel, den 14de October. Den 10de dennes løb Capudan Paschas Admiralskib ganske uvertet, uden Master eller Seil, herin, ledsaget af en Fregat, og da Capidan=Pascha ikke befandt sig ombord, saa er det naturligt, at Alt seer Budskabet og store Ulykker imøde. Disse have Skippere fra Mitylene desuden allerede forkyndt, at nemlig et nyt Forsøg mod Sames er forulykkedes, og at en stor Deel af Flaaden skal være adsplittet af Storm, forfulgt af Grækerne og tilsidst opbrændt ved Mitylene. En Egyptisk Afdeling var endnu i Kampen. Den Hær, som under Derwisch Paschas Anførsel skulde erobre Morea, og som man havde sendt 20000 Janitscharer til Forstærkning, var allerede ødelagt da disse indtraf. Janitscharerne vendte ilende tilbage, og lode Feldtherren i Stikken. Flere af dem ere ankomne hertil, og formere ved deres Fortællinger den almindelige Uroe. De fleste Paschaer, som Porten havde tilsendt Penge til at bestride Krigsrustningerne med, have beholdt disse for sig selv.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den 17de October. Man vil nu sige, at den Egyptiske Flaade=Afdeling, der efter Capudan=Paschas Flugt den 7de dennes undgik Ødelæggelsen, er den 9de indhentet af Grækerne og fuldkommen tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Odessa, den 26de October. Consulatberetninger fra Constantinopel stadfæste under 29de dennes den ved private Meddelelser allerede bekiendte vigtige Begivenhed ved Mitylene, hvor, efter flere foregaaende, for Tyrkerne ligeledes heldige Fægtninger, om Natten den 7de October en stor Deel af den Tyrkiske, og den 9de Resten af den Egyptiske Flaade fuldkommen: blev opbrændt eller adspredt. Hvad Capudan=Pascha angaaer, da er saameget vist, at han ikke befandt sig ombord paa sit, til Constantinopel tilbagevendte Skid. Nogle troe, at han er brændt, Andre, at han har aflivet sig, og atter Andre, at han tidligere er ankommen incognito til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Efterretningerne om Land=Operationerne lyde ligesaa sørgeligt Omer Vrione af Janina er, efterat være vendt tilbage til sin Pligt, rykket imod Arta, men er slaget af Fyrst Maurokordatos. Et Corps der var rykket mod Athenen, havde samme Skjæbne, og Seraskier Derwisch=Paschas Hær er ved Zeitun bleven tilintetgjort. i Ordets egentlige Forstand. Nogle Flygtninger udbredte Skræk til Thessalonich og Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Den ventede Efterretning om Moldans Rømning var endnu ikke indløbet, og Hr. Minzagi var desaarsag ikke heller endnu traadt frem som Gesandt ved Porten.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Ny-York, den 16de October. General Pacz's Adjutant, Oberst Lima, er ankommen til Philladelphia med Commodore Daniels, og bringer den Efterretning, at der, da han den 30te August var i Portobelo, var indløbet officielle Beretninger fra Over=Peru over Panama, som stadfæstede de foreløbige Efterretninger, at Gen. Bolivar var afmarscheret fra Trutillo, for at angribe Royalisterne, med det Tillæg, at GeneralCanterac, da han erfarede at befrieren nærmede sig, havde trukket sig tilbage fra Pasco til de stærke Forskandsninger ved Jania, og der befæstet sig; men at Bolivar, efterat han havde indesluttet Callao, og ladet Bataillonen Julia, to. Eskadroner Ryttere og Guerillerne blive tilbage i Lima, havde forfulgt Canterac, og fordrevet ham fra hans Forskandsninger. Denne var derpaa i største Hast retireret i det Jndre, og havde efterladt nogle Fanger, som fortalte, at han ikke havde havt mere end 6000 Mand hos sig, hvorimod Bolidars Hær bestod af 1400 Mand, hvoriblandt 10,000 Columbiere, med hvilken Magt han vedblev at forsvige Canterac. Fangerne bleve sendte til Guahaquil og derfra til Panama med Corvetten Santander, som den 9de August ankom til Ponama, og vare paa den Tid, da Oberst Lima afseilede fra Portobeld, arresterede i Castellet i Chagres. Der var fire Spanske Oberster og en Deel Subalterne-Officerer iblandt dem. Derimod siger Bossion Advertiser: Den Kongel. Spanske Consul, Hr. Chacon, har erholdt Efterretning om den Spanske Eskadres Ankomst til Callao og om nogle af det Kongelige Parti tilfegtede Fordeele.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Portran=Prince, den 23de September. J lang Tid have vi svævet imellem Frygt og Haab angaaende vort Forhold til Frankrig paa Grund af de meest modsigende Rygter. Folket, som stedse befrygter et Angreb, forsyner sig kuns med de uundværligste Fornødenheder til Underholdning, og Lurusvarer have næsten ingen Værdie. Gjeld til udenlandske Kjøbmænd betales ikke, enhver søger at skaffe sig rede Penge, for i ethvert Tilfælde lettere at kunne fore sin Eiendom med sig, saavel til det Indre, som til Udlaan det. Men man bemærker med Fornøielse, at Regjeringen ikke mere synes at deele hiin Frygt, men tillidsfuld at overlade sig til Haabet. om et lykkeligt Udfald af de indledede Underhandlinger. Først igaar udbredte der sig en beroligende Efterretning. Præsidenten skal have erholdt den Anmeldelse fra Dhrr. Laroze og Ronannez, at de imellem den 10de og 15de August vilde afseile fra Brest med to Franske Fregatter, som ogsaa skulde medbringe Franske Underhandlere, for hvilke der endog allerede skal være foranstaltet Logis her. Her er kuns tre Franske Skibe, og man veed endnu ikke, om de Ladninger, som de bringe til Frankrig, der kunne fortoldes som Franske Colonial=Producter, eller der maa betales høiere Told af dem. Man troer i Almindelighed det første, især naar det vedkommende Skib, saaledes som Tilfældet er med eet af Røse, først har udbragt en Ladning Franske Manufacturer, og derfor, naturligviis, ikkuns kan tage Retourladning af vore Producter.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Det er mærkeligt, at de herværende Franskmænd aldrig ere bedre behandlede af Regjeringen end netop nu. Nylig forefaldt her en Tvekamp imellem en Fransk Kjøbmand og en Haitisk Coffardiecapitain, og den første var saa ulykkelig at dræbe sin Modstander. Han h blev derpaa tilligemed Secundanterne draget for Retten, hvor de, i Overeensstemmelse med Landets Love, bleve dømte til Deportation; fo men Præsidenten benaadede dem, og tillod dem fremdeles at fort og sætte deres Forretninger i Republiken.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Hamborg, den 19de November. Fra det Kongl. Post-Comptoir i Kiel indløber i Dag den Efterretning, at den Postillon, som den 16de d. M., befordrede den Kielske Brevpost fra Hamborg, i det frygtelige Veir og den mørke Nat, styrtede i en dyb af Vand opfyldt Grav imellem Ulzburg og Bram stedt, og først da han fik Hielp fra Ulsburg lykkedes det at faae Hesten trukket op deraf.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Ved denne ulykkelige Tildragelse vare alle Breve i Postsækken gjennemvaade da Posten kom til Kiel, og Mange af dem vare meget til smurte af Leer og gavede, saa at Adresserne slet ikke kunde læses, hvorfor det er at befrygte, at mange af disse Breve blive ube sørgede. (Fra Kiel meldes under 18de November, at den Danske Post, samtlige Tydske Poster og den Franske Post af 11te November vare udeblevne.)
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Udenlandske Efterretninger. Fra det Holsteenske. Fra flere Steder indløbe sørgelige Efterretninger om de Ødelæggelser, som Oversvømmelser have foraarsaget paa Vestkysten af Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, især ved Stormen den 3die dennes og Natten imellem den 14de og 15de Der skal være skeet et Digebrud ved Eideren, hvorved Hohner Slusen og Færgehuset reves bort, og hele Omegnen blev sat under VandFloden Stør skal ligeledes være traadt over sine Bredder. Marsken til Godset Brettenburg skal ogsaa være oversvømmet, og meget Qvæg være omkommet i Bølgerne. Kiøbenhavn, den 22de November 1824.
Berlingske Tidende, 1824-11-22
Jnstitutet for Metalarbeidere.