JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
NB. Bibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke, og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe, med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste. Det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie, 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Kiøbenhavns Ha Aar. No. der. at lianal. siun, Jan. lieutn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Post-Tidender. Juul. tinuatinus, til Mandagen, den 5 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Manheim, den 20de September. Efter at de Franske have kastet nogle Kugler i vor Bye, og opfordret den sidste Gang, blev i Dag sluttet en Capitulation af følgende Jndhold: Den pfalziske Garnison, og Kreds contingenten rømme i 24 Timer Byen, men Udenværkerne endnu i Dag, og medtage alt dem tilhørende. De Franske besætte Byen i Morgen. Dem overgives, efter Jnventarium, alt Skyts, som de efter Freden ligeledes tilbagegive. Magistrat og Regiering blive imidlertid i nærværende Forfatning. De palziske Lande paa denne og hiin Side Rhinen, saavel som det julichske og bergiske, ere neutrale, og kan følgelig herefter hverken Contribution eller anden Leverance udskrives i dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Hanau, den 22de September. Den østerrigske Armee drager sig mere og meere tilbage. Dens Bagage gaaer alt tre Nætter og Dage uafladelig giennem Frankfurt, og Armeen selv retirerer over Kønigstein og Hochst til Fløyesheim, hvor der er slaaet en Broe til Overgang, over Maynfloden. Ved Dies ved Lahnfloden, og i den Egn, har denne Armee havt tre Træfninger. Ved de to første Angreb bragdes de Franske til at vige; men ved det tredie forceredes Østerrigernes Centrum, og Hæren nøddes saaledes til at vige, og drage sig tilbage. Staden Diez er ved denne Leilighed blevet meget beskadiget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
J Gaar ere de Franske indrykkede i Burgfriedberg, og have overfaldet det østerrigske Lazareth i Flinstadt; omtrent 600 Syge og mange Sengeklæder faldt i deres Hænder. J dette Øieblik kommer med Breve og Rei seende fra den Egn den Efterretning, at de Franskes høire Fløy har udstrakt sig over Wisbaden, og at Cassel (ved Maynz) og Maynz ere indsluttede. Den 21de paastod man endnu, at Østerrigerne i ethvert Tilfælde vilde forsvare Maynz; at de derværende Laug vare tilsagte (i et udplyndret og ødelagt Land) at forsyne sig med 4 Maaneders Levnetsmidler o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Frankfurt, den 22de September. Her ere vi i den ængstligste Forventning om den Skjæbne, der forestaaer vor Stad (og som den 1793 vel kunde have forskyldt). Den retirerende østerrigske og de fremtrængende franske Hære nærme sig den alt meere paa alle Sider. Den østerrigske Retirade over Maynfloden skeer paa 3 Broer mellem Høchst, Singligen, og Rüsselsheim, og Feld marschal Clairfait har i Gaar havt sit Hovedqvarteer i Nienhavn, en halv Miil fra Høchst. J Gaar var den i Esch mellem Würges og Kønigstein. De Franske trænge derimod frem over Buzbach, Burgfriedberg, Herborn, og Wezlar. J Wezlar have de slet ikke opholdt sig, men ere blot dragne igiennem, og have opslaaet deres Leyr paa hiin Side Staden. Den preussiske General en Chef, Prinds Hohenlohe, kom i Gaar tilbage fra anden Gang at have bereist Demarcations=Linien, og medbragde meget beroeligende Forsikkringer for vor Stad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Fra Strasburg føres mange Pontons ned af Rhinen. Af den ved den weselske Tidende udbredte Efterretning, at Ehrenbreitstein alt den 16de var besat af de Franske, og 143 for det meste fornaglede Kanoner fundne der, vidste man endnu intet den 22de i Frankfurt. Efteren Efterretning fra Wesel af 23de September var bemeldte Fæstning endnu i tydske Hænder, men indsluttet af de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Efter et Rygte rykke de Franske i Morgen giennem vor Bye, og ledsages af preussiske Tropper. Ved Wezlar er et stærkt Corps Franske gaaet over Lahnfloden, og har taget Veyen af denne Egn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
J Følge Efterretninger fra Limburg var den keiserlige Retirade fra Rhinen til Lahnen meget besværlig. Prinds Ferdinand af Würtembergs Corps, der kun var omtrent 9000 Mand stærk, og den 16de kom fra Mühlheim did, blev daglig forfulgt af Fienden i Ryggen og Flanken, og maatte fægte 4 Dage i Rad. Den 13de var det hele østerrigske Artillerie paa det nærmeste at falde Fienden i Hænde; men blev frelst. Det rohanske Jægerkorps, der den Dag dækkede Retiraden, mistede 50 Døde, hvoriblant et Par Grever. Den 16de var en overmaade hidsig Forpostfægtning, hvor General Beau lien selv commanderte, og bragde de Franske til at vige; den 17de angreb de Franske paa ny, men kunde ikke tvinge Østerrigerne tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Cøln, den 18de September. Østerrigerne forfølges saa utrættet af de Franske, at de allevegne lade deres Kanoner, Vogne, Munition, Heste, og Proviant i Stikken. Man veed nu tilforladelig, at de Franske have frie Communication mellem Neuwied og Weissenthurm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Den franske General Ernoufs Hovedqvarteer, der hidtil stod i Bonn, og for kort siden i Andernach, er ved Neuwied gaaet over Rhinen, hvor de Franske føre en uhyre Mængde grovt Skyts over.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Her ere Breve fra Staden Cølns Riigscontingent, som hidtil endnu laae i Maynz, af hvilke man seer, at de alt den 10de vare beordrede, at bringe det keiserlige Besætningscorpses meeste Bagage fra Maynz bag Frankfurt. Efterretninger fra Hanau tilføye, at General Clairfait har draget det hele østerrigske, foruden Cavalleriet og Rødkapperne til 20 Batailloner anslagne, hidtil ved Maynz staaende østerrigske Corps til sig, saa at det nu vilde blive de Franske deslettere at bemestre sig Staden Maynz, hvilket ansees som Aarsagen til de Franskes saa hastige Frembryden. Saa tilføyes og, at nu, da de Franske have Mannheim inde, torde de let afskiære Østerrigerne ved Maynen Communication med Wurmsers Armee i Breisgau, saa at den dem derfra sendte Undsætning heller ikke torde komme til dem uhindret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Det Hannoverske, den 26de September. Man har Efterretning, at den hele østerrigske Armee under Grev Clairfait alt er gaaet tilbage over Maynen, og drager sig til Aschaffenburg og omliggende Egne, saa det altsaa synes, som den torde tage sin Vey giennem Franken til Bøhmen. Efter samme Efterretninger er een Afdeling af de Franske alt gaaet igjennem Frankfurt, for at følge Østerrigerne. Man tvivler nu ikke, at Maynz snart vil være i de Franskes Hænder. Et Rygte, som om de Franske ogsaa rykkede frem mod Hannoversk Minden, er uden Grund. Churfyrsten af Cøln har draget sit Contingent fra Clairsaits Armee, under Paaskud dermed at dække sit Bispedom Münster. Efter nogle Efterretninger skulde i Basel den 6te September alt være sluttet en Separat-Fred imellem de Franske og Churfyrsterne af Pfalz og Cøln.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Freyburg, den 18de September. Man taler endnu bestandig om et nærforestaaende vigtigt Foretagende af den wurmferske Armee, der, hvorvel den har maattet sende Grev Clairfait Forstærkning, dog ved andre Regimenter er saaledes forøget, at den, naar den er gandske samlet, sikkert kan regnes til 80000 (efter andre Tidender til 90000) Mand, hvoraf den tredie Deel skal være Cavallerie. Ogsaa er det svære Artillerie kommen fra Gunzburg til Willingen, og blandt andre ny Generaler er ogsaa Pontomerernes og Thaikisternes General Magdeburg kommen, hvoraf man vil slutte, der er en Overgang for over Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Amsterdam, den 22de September. Hollands Stilling synes mig meget betænkelig. Amsterdam var i de sidste Dage Skuepladsen for nogle revolutionaire Optrin, der kunde blevet meget farlige. Klubisterne sendte omtrent 200 Deputerede til Stadsraadet, for at aftrodse det den Forordning, at alle Oranisksindede skulde nedlægge deres Embeder. Magistratslemmerne, blandt andre en Hr. Pontois, viiste meget Mod, ikke desmindre maatte de dog, for saavidt, give efter, at de nu ivrigere sysselsætte sig med at afsætte de Prindseligsindede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Den 19de udgav Magistraten en Bekiendtgiørelse, hvori den kundgjorde alle liidte Voldsomheder, og truede at giøre Brug af den betroede Magt, hvis igien Vold skulde prøves mod dens Møder og Medlemmer. Denne Bekiendtgiørelse blev strax afreven, og er der nu udsat 100 Ducater Præmie, for at angive Gierningsmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Den franske Minister Noel har herpaa tilskrevet Generalstaterne en Note, hvori han forlanger den sammentraadde Klubbernes og Selskabernes Central-Forsamling aldeles hævet. De Deputerte fra Geldern, Zeeland, Friesland, Grøningen, og Overyssel, ere aldeles af Meening med ham; blot Hollands og Utrechts Deputerede toge Klubisternes Partie, og synes følgelig og at være for et Nationalconvent, som de øvrige 5 Provindser ikke vil have Friesland driver meest paa Central forsamlingens Ophævelse, da den frygter med Føye dens Jndflydelse paa Generalstaternes Raadslagninger; og har den erklæret at vilde tage alle fornødne Forholdsregler derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
London, den 18de September. Regieringen har faaet Efterretning, at Grændsestridighederne med det spanske Hof om Nootkasund ved de didsendte Commissarier ere aldeles afgjorte. Saa behageligt dette Budskab til en anden Tid vilde været, saalidet kommer det nu i Betragtning, da en anden Tidende, at nemlig Admiral Mazzareda er sendt med en Flode i det middellandske Hav at forstærke Don Longara, opvækker desmere Uroelighed da det efter Spaniens og Frankerigs seeneste Fred vel ikke kan være tvetydigt, med hvem den 38 Skibe stærk spanske Flode kan være bestemt, især da Engelland endnu fremturer at tage neutrale Skibe, der gaae til Spanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
J øvrigt meddele de engelske Ministerial=Tidender nu et Brev fra Artois til Kong Georg, som – hvor der lyster – kan tilskrive, at Engelskmændene endelig beslutte sig til at lade den neutrale Søefart i Roe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Om Emigranternes Landing i Frankerig har man endnu ingen Efterretning. Ministerialbladene vil have Efterretning, at Charette, for at lette denne Landgang, ved Machecoul skal have vundet en stor Seier, hvorved 4000 Republicanere (12 Batailloner af 14) skulde være blevne; men de vantroe Oppositionsblade drage det i Tvivl; da deels intet Datum er angivet, og man deels i Paris intet deraf har vidst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
J London er den navnkundige St. Pauls Kirke, der for 6 Aar siden havde kostet 10000 Pund at reparere, ved Vaadeild lagt i Aske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Lord Bridport er kommen tilbage med sin Flode; John Warren ligger endnu ved Qviberon. men De Tropper, der bleve sendte til Cork, at kue de to misnøyede Regimenter, skulle der hussere saa barbarisk, blandt andet saaledes mishandle skikkelige og gifte Fruentimmer, at de maatte ønske at være faldne i Barbarers Hænder; heller ikke skal der være føyet nogen Anstalt at giøre Ende derpaa. J Newcastle har og et Dragonregiment gjort Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Den 29de October skal Parlamentet atter møde; man meener, at Pitt da vil lade det bevilge et nyt Laan paa 30 Millioner, og derpaa hæve det, til Forsøg, om han igien kan finde ligesaa føyelige Folkerepræsentanter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Kiøbenhavn, den 5 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-05
Vinden. Varme. 28 Septbr. 28. 6. 4. V. N. V. S. S. 1 October. S. S. O.S. O.S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Kiøbenhavns De Aar. No. en Adres mur. nu tuen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Post-Tidender, m. linitatister. Fredagen, den 9 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Er det virkelig saa, som Altonas ny franske Journal i sit No. 78 fortæller os, at, hvorledes end det berlinske Hofs Fortolkninger, det wienske Cabinets Raadslagninger, og det engelske Ministeriums Beslutninger ere, slaae uden Tvivl Frankerigs Primairforsamlinger i dette Øieblik mere afgiørende Slag, end Cabinetterne og Armeerne, og at det hverken er ved Rhinens Bredder, eller i St. James, eller i Basel, Frankerigs og hele Europas Skjæbne kan afgiøres, da er det vel rimeligt og passeligt, at man fornemmelig og først fremstiller dette Blads Læsere en Skildring af de franske Begivenheder. Under Artikelen Paris den 21de September siger den leidenske Avis: Ved Synet af den Rolighed, der i det Øieblik, Primairforsamlinger holdtes, endnu vedblev at herske over hele Paris, ved Modtagelsen af Beretningerne fra et stort Antal Departementer, Districter, Cantons, hvor den ny Constitution og Decreterne vare blevne endog eenstemmigen antagne; med eet Ord, efter den Almeenfølelse, man blev vaer, efter Trangen til omsider, efter saa meget udgydet Blod og saa mange Uroeligheder, engang at finde den Roe, den Stilhed, uden hvilken det selskabelige Liv omsider bliver til Byrde. J Betragtning af alle disse Omstændigheder overtalte man sig, at denne lykkelige Tidspunkt, som alle gode Borgere sukke efter, ikke meere var langt borte; men det lader, som Parternes Kamp endnu forlænges, og de sidste Dage havde ikke opklaret det Uveir, der synes at danne sig endnu over vare Hoveder. Til at stadfæste denne Ulykkespaadom, udskriver Leydneren af Gazette nationale (just ikke den meest republikanske Tidende) hvorlunde man, for at vildlede Folket i Paris, søger at kaste Mistvivl paa den gjorte Forklaring om Constitutionens og Decreternes Jndberetning, samt hvor mange falske Rygter man udspreder, saasom, at nogle Regimenter havde optaget den hvide Cocarde, og meere deslige. Lidet foruroeligende ere dog vel alle disse mundtlige, og skrivtlige, og prentlige Usandheder mod det, der foregaaer omkring i Departementerne. Saaledes har Frieheden faaet en ny Martyr i Repræsentanten le Tellier, der i Chartres har dræbt sig selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
J Følge den Jndberetning, Ysabeau, som Sikkerhedscommitteens Ordfører, den 19de September har aflagt, var han sendt til Departementet Eure og Loire, for at lette Kornets Omløb, og have Øie med dem, der hæmme Jndkiøbene til Parises og Hærenes Providering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Conventen decreterede, at den kjække Bourdon de l'Ose og Fleur i Letelliers Sted skulde gaae til Chartres, saa beordrede den og Almeenvelscommitteen, at indgive en Beretning, i hvad Omstændigheder Letellier havde efterladt sin Enke og sine Børn, samt overdrog sin Præsident at skrive dem et Trøstebrev til. Tallien æskede, at man ikke meere maatte foragte Royalisterne, der saa dristig løftede Hovedet, især angreb han Journalisterne, Richer Seriz, Abbe Poncelin og Marchena, alle tre i Parises Primairforsamlinger udnævnte til Valg mand; Legendre vilde have, at man skulde undersøge de Nidskrifter, hvori visse Sectioner havde overskredet deres Rettigheder. Dagen tilforn havde Tallien understøttet en Fordring af Boissy d'Anglas, at Bouchotte, Pache, o. fl., saavelsom de fangne Chouansanførere, snarlig maatte stilles for Retten, samt lovet at fralægge sig de ham for anden September gjorte Beskyldninger. Freron undredes ved denne Leilighed, at Barrere endnu ikke var stillet for Retten, og spurgde, om man havde i Sinde at redde de store Forbrydere. Roger Duclos, Guiomard, Bentabølle og flere, tilskreve de hiemsnegne Emigrerede alle de mange Uroeligheder. Godt Tegn er det imidlertid for Conventen, at mellem de anticonstitutionelle Skribenter nu udmærke sig saadanne brændemærkede Mennesker, som den Etienne Feuillant, der var Forf. til Parisernes Adresse af 31te May, som kostede Brissot og de 21 Livet, og Conventen sin Friehed, en Abbe Marotte, der, om han ikke skulde være den, Voltaire har foreviget, dog i det mindste har gjort sig berygsom Marats Vaabendrager, og flere. Jlde er det derimod, at den ligeledes angrebne Marchena ikke uden Skin af Føye kan svare sin Anklager Tallien: at han, som Brissots Ven, har smægtet 14 Maaneder i Lænker, og at de ivrigste Patrioter ikke fandt anden Feil hos ham, end at han var for hæftig Republikaner, ja, at han kan tilføye. Jeg erklærer, at jeg med hele Frankerig holder Tallien for en Slave, som Skafottet fordrer, og der ogsaa ufeilbarlig vil der bøde for sine Misgierninger. Jeg erklærer: at jeg ligesaalidt holder ham for en Republikaner, som for en ærlig Mand. Septembermorder Tallien, hvæs din Dolk, kald dine Mordere, jeg venter dig standhaftig. Min Ven, Girey Dupres Skygge, hvem du sendte til Døden, smiller af mig, og kalder mig til Elysium. At ønske var det maaskee, at de meeste forhadte Deputerte ryddede et Tvistensæble af Veyen, ved at erklære sig selv uvillige til at træde ind i den ny Lovgivning, hvis det ikke i saa Fald var at befrygte, at Royalismen vilde faae alle kraftfulde Republikaner lidt efter lidt paa samme sorte Brædt, og nøde en Boissyd'An glas, Cambaceres, Rewbel, Sieyes, Merlinnerne, og flere, at følge Talliens, Cheniers, Louvets, Frerons, Dubois Crances, o. d. l. Exempel. Boissy d'Anglas har foreslaaet, at man den 3die October ved Høytiden til de aflivede Convendeputertes Minde tillige skal erindre Republikens Stiftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Haag, den 26 September. Den franske Almeenvelscommittee har udstædet en venskabelig og broderlig Formaning til Hollænderne. Generalstaterne have ladet den offentlig bekiendtgiøre, og kalde den en sand Vens Raad; men det er vel neppe at haabe, den stort vil virke, saalænge Clubbernes Centralforsamling beholder Betydelighed nok til at saae daglige Deputationer fra Municipaliteter og Nationalgardecorps, der bede den forhielpe dem til et National-Convent, som Provindsen Overyssel stærkt har erklæret sig for Belgien og Lytticher-Landet er nu bleven inddeelt i 9 Departementer: Lys=Departementet, hvori Brygges er Hovedstaden; Schelde-Dep. Gent; begge Netteflodernes Antwerpens; Dyl, Brüssel; Nedremaas, Mastricht; Ourte, Lüttich; Gennappe, Mons; Sambre og Maas, Namur; Skovdepart. Luxembourg. J denne Jnddeeling er hollandsk Flandern ikke indbegrebet, men skal til videre regieres af en egen Administration, der skal have sit Sæde i Saas van Gent. De franske Jndretninger bringes allevegne i Gang, dog bliver Gudstienesten uforandret; et nyt Regieringsraad er indsat paa 10 Lemmer, 5 Franske og 5 Belgier og Lütticher.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Heppenheim, den 23de September. Manheim var siden Capitulationen ligesom bloqueret af et Corps Keiserlige, som man regner til 12000 Mand. Gaar Aftes synes disse gandske at have draget sig tilbage, da den franske Armee var næsten heel kommen over Rhinen. De keiserlige Tropper synes ad forskiellige Veye at drage sig tilbage, deels ad Overrhinen, deels under General Zehentner over Odewald til General Clairfait. J Dag skal den hele franske Armee under Pichegru sætte sig i Bevægelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Heidelberg, den 24de September. J Morges Klokken halv otte hørte man Kanonernes Torden, og saae, hvor de Franske paa begge Nekarbredderne angreb Østerrigerne. Fægtningen var overmaade levende, og varte til halv tolv, da Seieren paa høire Bred erklærede sig for Østerrigerne, der have taget 13 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Adskillige stærkt saarede Franske ere fangne indbragte her, deriblant og General Fourneau. Paa venstre Nekarbred have de Franske draget sig noget tilbage, og Communicationen mellem Weinheim og Heidelberg er aabnet igien. J Morgen torde de Franske giøre et nyt Angreb, Frankfurt, den 25de September. De franske Troppers Kiæde om Maynz er alt formeret indtil Maynfloden, og i Morgen gaae de formodentlig og over den. Det hedder nu ogsaa, at Maynz skal overlades til sit eget Forsvar. De Franske foreene sig langs Niddafloden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Frankfurt, den 28de September. Den hele franske Armee, der i det bergiske er gaaet over Rhinen, staaer nu paa høyre Side af Maynen ved og under Høchst, hvor Hovedqvarteret er. Lige overfor staaer endnu et østerrigsk Corps til at beskiærme de derværende anseelige Magaziner, som man fattes Heste til at bringe bort. Alt i Gaar have Forposterne beskudt hinanden; men i Dag er Kanonaden saa vedholdende, at man formoder, de Franske vil over Floden, hvilket de Østerrigske stræbe at forbyde dem det. Skulde dette imidlertid skee, inden Magazinerne blive reddede, vilde deres Tab være Østerrigerne. til stor Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Wesel, den 26de September. Neppe var General Bernardotte den 15de ved Weissenthurm gaaet over Rhinen, hvor Østerrigerne alt Dagen tilforn havde rømt Neuwied, før han strax rykkede mod Ehrenbreistein, og haabede at finde een Biergfæstning tom, men de Franske modtoges med en saadan Kuglehagel, at de strax maatte drage sig tilbage. Dog lykkedes det dem, at indslutte Fæstningen fuldkommen. Besætningen bestaaer for det meeste af Rigstropper, der ere vel forsynede med Mund- og Krigsforraad. Leydens Avis beretter os imidlertid, at dens Overgivelse maaskee snart tør ventes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Regensborg, den 23de - 25de September. Würtemberg og Zweybrücken have her afgivet meget eftertrykkelige Stemmer, hvori de saa godt som med tydelige Ord true med en Separatfred. Derimod er fra Keiseren afgivet et Hofdecret, hvori han med Besværinger mælder Hessencassels Fred, og forlanger en Rigseragtning, hvorledes den tydske Grundforfatning kan vedligeholdes, og det tydske Statslegems Eenhed, Værdighed, og Selvstændighed bestemmes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Wien, den 23de September. Her anseer man det for afgjort, at det tydske Riges saa ofte ved Rigsdagen paaraabte Jntegritet under nærværende Omstændigheder vel ikke torde være at tænke paa. – Fra Constantinopel mældes, at Porten ikke frygter Perserne, men synes at vente, at disses Frembrud, som ofte tilforn, maatte være Forbuddet for et Fredsbrud fra en anden Side. Man taler om en ny stor Alliance, Porten vil oprette til it Forsvar. De her værende franske, preussiske, svenske, og danske Gesandte have idelige Samtaler med Divans fornemste Lemmer, og man troer, at deres Hoffer snart offentlig ville erklære sig for Porten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Kiøbenhavn, den 9 October. J Tallotteriets 727 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Predigt uber die Frage: Wie dunket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis lin der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til sam AB C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=PrædiMonsens Søebog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-09
Rostoks Huus- og Reysepostil. kener. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-12
Kiøbenhavns No. Aar. samt Leien. Post-Tidender. Hustiania. Mandagen, den 12 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.