Jyske Efterretninger, 1773-08-27
Den 15. Augusti. Nogle Efterretninger sige, at Hs. Preussiske Majestæt forlanger af Staden Danzig en aarlig Afgift at 300000 Rdlr. for at benytte sig af Havnen. Farvandet skal besættes med en Preussisk Vagt af 50 Mand, og alt Fyrstengods skal gaae frit. Vil Staden ikke lade regulere eengang for alle en aarlig Afgift, saa skal der sættes Preussiske Casserere i Pfalkammeret, som skal beregne Kongen 3 Femdele af alle Jndkomsterne. Men Magistraten søger at drage alle hidtil havte Friheder under een Accord, og at betale alting paa eengang. Man kan endnu ikke sige, om dette Forslag bliver antaget. Aalborg den 27. Augusti. Slutningen af Forordningen om Hoveriets noyere Bestemmelse for Fæste Bonden udi Danmark. 6) Som nu enhver Bonde kan forud være vidende om hans bestemte Arbeide for Husbonden, Avlingen angaaende, og hvorfore ham ingen Bi letter meddeeles; Saa bliver end videre at fastsætte, hvor mange Folk hans Gang= og Spænd Dage haver at afgive til anden Gaardens Tieneste, hvortil han giør Hoverie, hvilket allerne skal bestaae udi det fornødne Arbeide ved Kornets Rensning, Skovning af fornøden Bygnings Tømmer for Gaard og Gods, samt af Brænde, og Tørveskiær til Husbondens og Gaardens fornødne Jldebrand, Humle-Avlen, de ved Gaarden efter foregaaende 1ste Post opsatte Korn-Stakke i Laden at indbringe, det efter Udtærsk ningen overskydende Halm at sætte i Stak til Gaards og Godses nødvendige Assistence i paakommende Foertrang, behøvende Folk til Handtlangere ved Ladegaards Huusenes Reparationer, Vandstædernes Rensning ved Gaardene og udi Markerne, hvilke Spænd= og Gang=Dage ikke udi Almindelighed ved denne Forordning lade sig bestemme, men vil ankomme paa locale Omstændigheder, efter de til Hoverie henlagde Bønders Antall, samt det meere og mindre Arbeide, der nødvendig udfordres til hver Sæde= og Avls=Gaard; Thi haver enhver Amtmand, i det ham betroede Amt, tilligemed 2de i Amtet boende, og i Landvæsenet erfarne reedelige Mænd, der dog ey maae være Eyere af Sæde= eller Avls=Gaarde, hvortil Hoverie giøres, hvilke Mænd vel af Amtmanden uopholdelig bringes i Forslag, men af Vores Rentekammer udmeldes og anthoriseres, paa en, efter foregaaende Bekiendtgiørelse, bestemt Tiid, at indfinde sig paa hver i hans Amt beliggende Sæde= og Avls-Gaard, og der af Husbonden, eller Fuldmægtigen, lade sig give en nøyagtig Forklaring over det i denne s. anførte Arbeide, hvorefter hver heel, halv eller en fierdendeel Gaard paa Godset, ansettes for de Spænd= og Gang=Dage, som udfordres til hvert Slags Arbeide, til hvilket at forrette ligesaavel Piger og Drenge (naar de til Arbeidet ere dygtige, og de ikke ere under 15 Aar, som Karle, sig maae indfinde. Og, naar da Amtmanden og de 2de Landkyndige Mænd have erholdet den herom behøvende Efterretning, med videre Oplysning paa Stedet, forfatte de, ved deres Hiemkomst, saadant et, for begge Parter paa Ret og billighed efter de locale Omstændigheder grundet, Hoverie=Reglement, indrettet i alle Maader saaledes, som de trøste sig ved at være Os dertil ansvarlig; Udi bemældte Reglement anføres Godsets Byers Navne, med Forklaring af Matriculens Nummer, hvor mange Gangdage der til bemældte Arbeide skal afgives, ligesom og determineres, hvor mange Spænddage der til Skovning, Torve=Agning, Vandstæders Rensning, Flytning for en Gaards Sælger, Kiøber og Forpagter, samt til hvad andet Slags Hovtieneste, der aarlig skal forrettes, hvorunder tillige er at forstaae feede Vahres Kiørsel til Kiøbstæderne udi de Provineer, hvor det hidtil har været Brug, Hvilket Hoverie=Reglement for hver Sæde= eller Avls=Gaard i Amtet indføres udi en af Amtmanden og de 2de Landmænd dertil indrettet, igiennemdraget, forseglet og af dem anthoriseret Protocoll; hvoraf vidmeret Gienpart indsendes til Vores Rentekammer, hvorfra samme Os til Vores Allernaadigste Confirmation allerunderdanigst forestilles, da samme for hvert Gods skal blive et bestandigt Hoverie Reglement, til Efterretning for Godsets saavel Eier som Bønder; til hvilken Ende og en Gienpart deraf hæftes til hver Bondes Fæstebrev. 7) Bemældte til Hoveriet ved Gaarden sig indfindende Folk skulle, fra 1. Octobr. til paa følgende Februarii Maaneds Udgang, møde ved Dagbrækningen, samt fra 1. Martii til September, Maaneds Udgang, Klokken 6 om Morgenen, og der forblive, efter Dagens Længde, indtil Klokken 4 a 5 om Aftenen i de førstbemældte 5 Maaneder, men i de øvrige 7 Maaneder til Klokken 7 om Aftenen, dog nyde de hver Dag en Times Hvile fra Klokken 12 til 1. J Øvrigt iagttages, at Bonden selv forskaffer, efter Ligning, de til Brænde og Torv Hiemførsel behøvende Vogne og Heste, med hvis Redskaber eller til dette og alt andet Hoverie=Arbeide udfordres; Og bliver da Buddene for det saaledes, udi denne saavelsom foregaaende 6te Post, specificerede Arbeide, at meddeele behørige Gangdags og Spænddags=Biletter. 8) Den udi foregaaende 6te Post anførte Protocoll skal, naar samme af Os er confirmeret, henlegges og stedse forblive ved Amts=Archivet, og med andre Amtets Protocoller og Documenter afleveres, ved Forandring, fra en Amtmand til en anden, paa det at saavel Gaardens Eiere som de Gaarden underliggende Hoverie=Bønder, paa Forlangende, nu eller i Tiden, kun 20 R. J de meddeeles behørig Udskrift, under Amtmandens Haand og Segl, hvad enhver fuld, halv eller en fierdendeel Gaard i N. N. Bye af sligt Arbeide aarlig haver at forrette, hvilke Udskrifter Amtmanden uvægerlig haver at meddeele, og nyder for Bekostningen 12 s. pr. Arket; Og da Amtmanden samt de 2de Landmænd ved denne Forretning foraarsages en Deel Reiser med videre, saa skal samme nyde frie Befordringsskab af det Godses Bønder, hvor denne Forretning foretages, ligesom og de 2de Landmænd betales af Godsets Eyer, for deres derved havende Umage, hver 2 Rdlr. 9) J Henseende til Bestemmelsen af Spænd= og Gang=Dagene, efter foregaaende 6te, 7de og 8de 5, paa Grevernes og Frieherrernes Feudal= og Allodial=Godser: da, som Vore Grever og Frieherrer ikke kan foreslaae nogen Bestemmelse i deres egen Sag; Saa ville Vi, at Vore Amtmænd, under hvis Amter bemældte Godser befindes, skal, ikke som Amtmænd, men som Commissarier, tilligemed de i Amtet antagne Landkyndige Mænd, sig der indfinde, og Forretningen besørge, udi lige Forhold, som for andre Godser allerede er anført. 10) Naar Bygninger eller Reparationer, formedelst Jldsvaade eller anden Aarsag, paa Hovedgaardene eller Godset skulde behøves, skal det være Sodsets Bønder paalagt, fra nærmeste Kiøb, eller Lade=Steder at føre de til Bygningerne behøvende Materialier, samt tillige at anskaffe, efter behørig Ligning paa Godset, de fornødne Folk, som udfordres til Handtlangere ved Muur=Arbeide, Kliining og Tækning. 11) Med de Bønder, som ikke ere pligtige at gjøre fuld Hoverie, saavelsom med Huusmændene i Almindelighed, retter det sig efter Jndholden af enhvers Fæstebrev. 12) Hvor nogen Sæde= eller Avls=Gaard befindes, og Eieren ikke, enten formedelst Mangel af Hovedgaards=Taxt eller anden Aarsag, kan eller vil bruge de under Gaarden, efter deres Fæste=Breve, henlagde Hoverie Bønder til Agerdyrkning, men til andet Brug, der skal vedkommende Amtmand, og de 2de Landkyndige Mænd i Amtet, ligeledes indfinde sig, for, efter billighed, at bestemme Hoveriet af de Spænd= og Gang=Dage, hver Bonde aarlig skal udreede, efter det behøvende Arbeide og Godsets Størrelse, i Ligning imod hinanden, og deres Eragtning derom i forbemældte Protocoll indføre, med videre, som er befalet ved denne Forordnings 6te, 7de og 8de Poster. 13) Al Hoverie, Ægt og Arbeide, som tilforn er skeet, være sig Mølle=Kirke= og Vand=Reiser, eller Kiørsel med Høe og Melk, Folk til at vaske, rulle, tvette Faar, slagte, at holde reent i Haugen og Borg=Gaarden, plukke Nødder, samle Ax, karte, vinde og spinde, skal Gaardmændene herefter aldeles være befriet for at forrette; Men skulde derimod nogen Bonde befindes modtvillig, efter skeete Til ligelse fra hans Huusbynde, uopholdelig at forrette det Hoverie, ham i Følge denne Vores Forordning paaligger at besørge, da skal han ey allerne erstatte den Skade og de Udgifter, hans Husbonde beviislig haver havt formedelst hans Udeblivelse, men endog betale første Gang udi Mulct 2 Rdlr., anden Gang 4 Rdlr., og, i Mangel af Betaling, straffes med Fængsel paa Vand og Brød, efter Forordningen af 6te Decembr. 1743, dens 15de Post; mens skulde han 3die Gang vise sig gienstridig eller forsømmelig udi de ham paaliggende Pligter, da tiltales han paa lovlig Maade til sit Fæstes Forbrydelse, og videre Straf af Fæstnings=Arbeide paa visse Aar, efter Sagens Omstændigheder. 14) J Fald nogen af de under bemældte Sæde= og Avls=Gaarde nu liggende Hoverie=Bønder skulde blive afhændet, enten formedelst Salg, eller saadan Mageskifte, at ey saa meget kom til Godset igien, som ved Magelæg blev afstaaet, eller og en eller anden Bonde, som nu forretter Hoverie, derfor blev frietaget, da skal Eieren i et og alt ved dertil holdende Heste og Folk, selv udreede det Hoverie, de fra Godset afgaaende Hoverie=Bønder have forrettet, saasom det er Vores alvorlige Allernaadigste Villie, at i Hensigt til Bondestandens Lettelse, ey svares andet eller meere Hoverie, end enhver for sig, i Følge denne Vores Forordning, bliver pligtig: hvorfra allerne undtages, naar en Bonde=Gaard maatte ved Jldsvaade vorde hiemsøgt, udi hvilket Tilfælde de andre Godsets Bønder skal være ham behielpelige ved Avlingens Drift, for saa vidt han formaaer det ikke selv at besørge. 15) Dersom Husbonden forlanger hans Korn paa Ageren at opbindes med andre Baand, end hvis som tages af Kornet paa Ageren, da skal han levere Bonden det dertil behøvende af Høe, Straae eller Rør, hvoraf Bonden lader Baandene spinde; ligeledes skal, paa de Tider af Aaret, naar pløyes og Giødning udages, anvises Bønderne nødvendig Græsning til deres Bester i de Marker, hvor Arbeidet forrettes, saa længe de ved samme forblive. 16) De Foreninger i Henseende til Hoveriet, som imellem Husbonderne og deres HovningsBønder nu for Tiden befindes at existere, blive ey længere gyldige eller gieldende end saa længe begge contraherende Parter dermed finde sig fornøyede. 17) Foranførte Vores Anordning skal iværksættes og efterleres fra Forkyndelsens Dato, undtagen det Arbeide, som efter 6te og 7de s. nærmere bliver at bestemme. Og som denne Bestemmelse uopholdelig og saa betids skal fuldføres, at Arbeidet derefter kan tage sin Begyndelse til 1. Octobr. indeværende Aar; Saa have Vores Amtmænd, tilligemed de dem adjungerede 2de Landkyndige Mænd, saa betimelig at indsende deres Forretning til Vores Rente=Kammer, at samme, forinden bemældte Termins Forløb, Os til Allernaadigst Confirmation kan vorde forestilt. J øvrigt paatvivle Vi ikke, at Jordegods Eierne viser all kierlig og billig Medfart og Omgang med deres Bønder, vel betænkende, at sammes Velgaaende concurerer saavel til deres egen particulaire, som Landets almindelige Velstand. Men skulde, imod Formodning, nogen beviislig Klage over Husbondens Fornærmelse imod Bonden indløbe, kan den Skyldige vente, til Strafs Undgieldelse, vedbørlig og efter den strængeste Retfærdighed, at vorde anseet; hvorimod Bønderne have at entholde sig fra all ubeføyet og ubeviislig Klage imod Husbonden; og, befindes nogen herudi at giøre sig skyldig, skal samme med Mulct, eller Straf paa Kroppen, efter befindende, vorde anseet; Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette.