Viborger Samler, 1845-03-27
J Moniteuren af 14de Marts læses: Et af Erkebiskoppen af Paris udstedet Mandement, der sidste Søndag blev læst i alle Stiftets Kirker, melder de Troende, at de Reliqvier, der erindre om Jesu Christi Lidelser, og der bestaae af et Stykke af det sande Kors, den hellige Tornekrone m. m., ville i den stille Uge vorde udstillede til Skue i den erkebiskoppelige Kirkes Chor. Disse Reliqvier, som stamme fra det hellige Capel, og som i Concordatets Tid bleve af Keiser Napoleon skjænkede Cardinal Belloi, Ærkebiskop af Paris, for at opbevares i Metropolitankirkens Skatkammer, bleve i 1830, da det erkebiskoppelige Palads ødelagdes, reddede ved troe Hænder. Siden den Tid holdtes de skjulte; men Ærkebiskoppen, menende, at det nu er den rette Tid til ikke længere at unddrage disse Gienstande fra de Troendes fromme Tilbedelse, har isinde førstkommende Søndag at indrømme samme en Plads i Notre-Dame Kirken. At Rothschild skulde have tilkjøbt sig Fyrst Pückler, Muskaus Landeiendomme, erklærer Journ, des Deb. sig bemyndiget til at gjendrive. Fyrsten har i Allg. Preuss. Zeit. ogsaa gjendrevet det almindelig udbredte Rygte. Af de 9 Medlemmer i Comiteen angaaende Muret de Bords Lovforslag om Renteconversionen ere 8 stemte for samme, men de færreste ere tilfresse med Forslaget, ifølge hvilket Renten kun skal nedsættes 1/2 pr., da der saa om 10 Aar atter maa følge en nye Reduction. Jøvrigt ere Comitemedlemmerne valgte uden Hensyn til Partifarve; thi de Medlemmer af Oppositionen, der ere utilfredse med den tilsigtede Forholdsregel, have givet den ministerielle Delessert deres Stemme, medens de conservative Modstandere af Conversionen have i et andet Bureau stemt for de Tracy, af den yderste venstre Side. J Valget af Comitemedlemmer for at prøve Remusats Forslag angaaende Jncompatibiliteterne have de Conservative havt en Majoritet af 36 Stemmer (191 imod 155). - Cremieur's Forslag om Valgrettens Udvidelse til de saakaldte Capaciteter er kun understøttet af 4 af de 9 Bureaux, og LedruRollins Forslag angaaende Afskaffelsen af den til Valg barheden fastsatte Census, og angaaende en Betaling som Godtgjørelse til de Deputerede havde endog 8 Bureaux imod sig. Saaledes synes Ministeriet Guzot atter at give Livstegn; desuagtet siger Laa Presse: Det er ikke længere det franske Cabinets Seire, men dets Nederlag, der aftrykkes med store Bogstaver i de engelske Journaler. Saaledes anmelder the Times Lovudkastets Fald angaaende Pensionsvæsenet. Den engelske Presse, paa hvis Dom der stedse i parlementariske Anliggender bør lægges nogen Vægt, naar dens skarpe Blik ei er hildet ved Partilidenskabelighed, spaaer det franske Ministerium kun en kort Levetid. Efter at have gjennemheglet den ministerielle Minoritets Manoeuvre ved Borttræden at gjøre Afstemningen umulig, giver the Times Guizot det Raadat opgive en Stilling, der kun er tilligget og ligesom aftvungen. Den engelske Journal udhæver Guizets store Fortjenester af den europæiske Fred, men mener tillige, at den gode Forstaaelse imellem de tvende store Stater maa kunne overleve den i ethvert Tilfælde meget langvarige Crisis, der ufeilbarlig maa følge efter det nuværende Ministeriums Fald, saalidet man endog maa tvivle om den franske Oppositions, fiendtlige Jntensioner. Er det ikke lykkets Guizot at holde en ministeriel Phalaux sammen, saa veed den engelske Journal ikke, hvor der med større Udsigt til en saadan Jstandbringelse kan foretage dette Værk Journalen sammenligner Ministeriet Guizots Stilling med Ministeriet Melbournes i de sidste Aar af dets Tilværelse, og bemærker, at der i Frankerig snart vil opstaae det Spørgsmaal, ikke om Ministeriet vil kunne drive Kongens Forholdsregler igjennem, men om det kan bevirke, at Forholdsregler, der ere Kongen forhadte, til Ex. Valgreformen, Jncompatibilitets Spørgsmaalet – og Renteconversionen, ikke ville gaae igjennem.