JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-16
Ligesom jeg stedse skal bestræbe mig for, imod en billig Fordeel, at udføre de Commissioner, jeg maatte vorde overdragne, til Vedkommendes Tilfredshed, saaledes skal jeg ogsaa drage Omsorg for, at antage paalidelige Commissionairer i andre Kjøbstæder, og navnlig i Hovedstaden, hvor jeg allerede har antaget en saadan, til at assistere mig ved Udførelsen af de Commissioner, som mueligt paa disse Steder maatte blive mig overdragne til Udførelse. Aarhuus Commissionscontoir, den 1ste August 1842. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-16
Korn-Værme kan i nogen Tid daglig faaes hos H. C. C. H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-16
Steen-Kalk kan faaes ved Aarhuus Teglværk Torsdag og Fredag den 18de og 19de August. C. Langballe. Skafte=Havre, i meget gode Vare, kan i Løbet af 8. Dage bekommes til passende Priis hos Undertegnede. Aarhuus den 9de August 1842. P. Sabroe. Ræset Randers Lax er nylig arriveret, og udsælges til billig Priis hos J. Bang paa Skolegaden. Et ungt Menneske, der skal optages som Discipel i Latin= eller Realskolen, kan faae Kost og Logis m. m. hos en Præste-Enke her i Byen. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-16
En Stueleilighed, bestaaende af 2 Værelser, Kjøkken og Brændeleilighed, ønskes til førstk. Flyttedag i et roligt Huus i en af Byens Hovedgader, nær Torvene. Man behager at henvende sig til Dalsgaard bag Klosteret. 3 a 4 med gode Anbefalinger forsynede Bødkersvende, kan, imod en særdeles god Ugeløn, strax faae Arbeide hos Bødkermester P. Bærentsen i Aarhuus. Et Par Briller, er for nogle Dage siden tabt paa Middelgade. Finderen bedes, mod en Douceur, aflevere dem hos H. C. C. H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-16
Natten mellem den 23de og 24de Julii er fra Faarup Mark, under Calløe Gods, bortstiaalen Hesten Ms 88 af 3die Dragon-Regiments 1ste Esquadron. Enhver, som kan give nogen Oplysning, bedes uopholdeligen derom at underrette bemeldte Regiment, som udreder alle deraf flydende Omkostninger. Signalementet er følgende: Hoppe, sort, lang Stjern, Snip og skimlet Plet paa Forlæben, 7 Aar gl., 9 Qvarteer 5 Tommer høi, ibrændt R. 6 paa venstre Baglaar og PFRL paa høire Side af Halsen, samt opklippet 1 E paa venstre og 89 paa høire Side under Sadelstedet. A. Juel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-16
Fra Aarhuus Mark er Natten til 15de Aug. bortstiaalen en surrød Hoppe, over 12 Aar gl., og indbrændt med Aarhuus Mærke: A. H. paa venstre Forbov. De, der muligen kunne give Oplysning om samme, ville henvende dem til Skomagermester P. Herskind Lund i Aarhuus. Jomfru K. Hansen og Hr. N. A. Møller lykønskes, i Anledning af deres Bryllupsdag den 12te August 1842. af deres Ven N. A. H. og Veninde C. M. H. i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
No 145. Onsdagen. den 17 August. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus, Stiftsreidende. udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair 2. 6. Cinant Redigeres af 2 s. Canarit, Cand. pun¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Stænderne i Roeskilde. have, indtil den 3die August, holdt 21 Møder. Antallet af de kongelige og private Sager, der hidtil ere tagne under Behandling og i hvilke der er nedsat Comitte, udgjør 48. Desuden ere 5 Sager blevne afleverede til Petitionscomiteen og 12 til andre Comiteer. Kun enkelte af de kongelige Sager ere af et mere betydeligt Omfang. Et de af de meest omfattende gaaer ud paa Forandringer i Arvelovene. Af stor Betydning for Stænderinstitutionens Udvikling er Regjeringens Meddelelse angaaende vedvarende stænderske Comiteer, som Hs. Majestæt er betænk paa at oprette, og som, paa hans nærmere befaling. skulle afgive Betænkning over sær vigtige Anliggender. Det er ved dem, Kongen har søgt at tilveiebringe den Forbindelse mellem de nu adskilte Stænderforsamlinger, som Han ikke har fundet at kunne tilveiebringe paa den af Stænderne foreslagne Maade ved Forening af de danske Stænder. J vigtige Sager, især hvor Meningsulighed har fundet Sted mellem de forskjellige Stænderforsamlinger, skal der sammenkaldes nogle af disse dertil udnævnte Mænd, forat discutere dem. De saaledes valgte Comiteer skulle kun vedvare fra den ene Forsamling til den anden. - Forøvrigt ere de af Regjeringen forelagte Udkast af meget heterogen Natur og vedrøre meest specielle Jnteresser. Schæferieierne ville interessere sig for Anordningen til Forebyggelse af Faareskabs Udbredelse; Handelstanden for den provisoriske Placat angaaende adskillige Lettelser for Handelen; Præstestanden for Placaten, der herefter skal, om den kan, sikkre dem et anstændigt Høitidsoffer, Skolelærerstanden for Placaten om Skolelærerhjælpekassernes Jndtægter; Bonden for Forordningen om Frikjørselsvæsnet, hvoraf han vil erfare, hvis han ikke vidste det før, at han har omtrent fyrretyve offentlige Ærinder af afgive Frikjørsel i; Bondesønnen for Forordningen betræffende en forøget Flytningsfrihed for de Værnepligtige; Pengemændene for Forordningen om Tilbagesøgningsret for ældre Eiere af kgl. Obligationer; Skipperne for Udkastet angaaende Ladningsdocumenter for søvært indkommende Varer o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Af private Andragender, som ere indbragte for Forsamlingen, ere nogle af indgribende Vigtighed og ganske fortræffeligt motiverede, hvisaarsag de ogsaa have fundet kraftig Understøttelse. Af dem nævne vi Prof. Ussing's Finantsforslag, der gaaer fra S. 608 til S. 647 i Stændertidenden og eenstemmigt vedtoges at skulle drøftes af en Comitte; Etatsr. Estrup's Forslag til Oprettelse af en høiere landoeconomisk Læreanstalt, der overgaves til en Comitemed 62 Stemmer mod 12 Etatsraad Neergaard's Forslag om Oprettelse af Amtslaanefond, der eenstemmigt vedtoges at skulle overgives til en Comite; Kammerherre Abrahamsons Andragende angaaende almindelig Værnepligt. (Stændert. 869882) – 43 Medlemmer stemte for en Comite, 23 imod; Andragende fra 11 Præster i Omegnen af Viborg, angaaende den offentlige Eed og sammes Brug, og et lignende fra 16 Præster i Varde og Omegn – en Co mite blev eenstemmigt vedtagen: Prof. David's Andragende om et Udkast til en Pensionslov – 56 Medlemmer stemte for, kun 11 mod en Comite;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Andragende fra Assessor Buchwald i Assens om, at de juridiske Embedsmænd sættes paa fast Gage – vedtoges at skulle afgives til den Comitte, som er nedsat i Anledning af den Ussingske Proposition om Finants væsnet; Et af Cand. Lehmann indgivet Andragende fra tre Sagførere i Fyen om Procuratorers Møde ved Politi retter – antoges med 39 Stemmer mod 24 Trykkefrihedsselskabets ved Etatsraad Hvidt indgivne Petition, der, med 52 Stemmer mod 8, overgaves til en Comite. Kircks Andragende om Consumtionens Ophævelse. 58 Medlemmer stemte for, kun 3 mod en Comite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Sognefoged Petersen's Andragende om Vildtskaders Erstatning. Antoges med 45 Stemmer mod 12. Cancelliraad Feddersen's Andragende om Patenter for industrielle Opfindelser. 35 Medlemmer vare for, 29 imod. Et ved Kammerraad Drewsen indbragt Andragende fra Skolelærerforeningen om betimelig Offentliggjørelse af vakante Skolelærerembeder. En Comite vedtoges med en Majoritet af kun tre Stemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Et ved Agent Bruun indgivet Andragende fra Kjøbmand Buchwald i Viborg om Brevposttaxtens Nedsættelse afgaves til Finantscomiteen. Sognefoged Jørgensens Andragende om Forbedring i Huusmandsklassens Kaar antoges eenstemmigt til Behandling af en ComiteAf Andragender, som Forsamlingen har forkastet, nævne vi et ved Kammerherre Rosenørn-Lehn indgivet Forslag fra 6 Præster og 2 Godseiere paa Falster angaaende fastere Lovbestemmelser for Vota ved Capitulstaxten, og et ved Justitsraad Povelsen indbragt Andragende fra Proprietair Thygesen om en bedre Ordning af Forholdet mellem Møllere og Møllegjæster. Begge Andragender fandt netop ligeliden Sympathie i Forsamlingen, idet Hvert af dem kun havde 7 Stemmer for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
17 af de nedsatte 48 Comiteer bestaae af Flere end 3 Medlemmer, og 3 endogsaa Hver af 9 Medlemmer, hvilket ingensinde forhen har været Tilfældet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Professorerne Algreen-Ussing og David ere Medlemmer Hver af 12 Comiteer; Etatsraad Bang af 11; Biskop Mynster og Etatsraad Hvidt Hver af 10; Professor Larsen af 8, Agent Bruun, Kammerraad Drewsen og Candidat Lehmann Hver af 7, Amtmand Tillisch og Provst Plesner, Hver af 6; Etatsraad Estrup, Raadmand Hansen, Justitsraad Harhoff, Amtmand Johnsson, Etatsraad Neergaard, Amtmand Neergaard Hver af 5, Directeur Duntzfeldt, Cancelliraad Haastrup, Kammerherre Scavenius, hver af 4; Kammerherre Abrahamson, Cancelliraad Bang, Procurator Christensen, Kammerherre, Grev Moltke, Prof. Finn=Magnussen, Grosserer Meinert, hver af 3 o. s. fr. Af Medlemmer, hvis Tid endnu staaer til behagelig Disposition, kunne vi nævne: Procurator Boesgaard, Proprietair Brix, Hofjægermester Carlsen, Proprietair Christensen, Proprietair Dons, Ritmester Koefoed, Gid. Jørgen Pedersen, Kammerherre Raben=Levetzau, Kammerjunker Schöller, Grev Holck Winterfeldt. Vi have Grund til at nævne dem, thi Jngen af disse Herrer sidder endnu i en Comite, Jngen af dem har endnu reist sig i Stænderforsamlingen, forat sige noget. Følgende Medlemmer have, Præsidenten, Prof. Clausen, ikke at omtale, taget den meest levende Deel i de stedfundne Debatter: Professor Algreen-Ussing, Etatsraad Bang, Procurator Christensen, Kammerraad Drewsen, Professor David, Cancelliraad Feddersen, Etatsraad Hvidt, Cancelliraad Haastrup, Proprietair Hansen, Professor Larsen, Candidat Lehmann, Kammerherre Grev Moltke, Etatsraad Neergaard, Amtmand Neergaard, Etatsraad Stenfeldt, Kammerherre Scavenius. Af dem Alle har Jngen grebet saa levende ind i Drøftningen af alle Sager som Lehmann, der allerede har holdt omtrent 40 tildeels meget betydende Foredrag. Den Klage, der, for en Tid siden, i et offentligt Blad førtes over, at Forsamlingen ikke benyttede dette Medlems udmærkede Kræfter vedbørligt, falder nu bort, da han, som ovenfor bemærket, allerede er Medlem af 7 Comiteer, og det i nogle af de vigtigste Sager, til Ex. om Minoritætsvot, og stænderske Comiteer og om almindelig Værnepligt. To Medlemmer have forladt Forsamlingen: Proprietair Hansen, der er reist hjem den 3die August formedelst Sygdom i hans Familie, og Etatsraad Estrup, der samme Dag har erklæret, at han, formedelst Sygdom, ikke længer seer sig istand til at udfylde sin Plads som Deputeret ved Stænderne i denne Session. Den Første var ikke Medlem af nogen Comitte, den Sidste var derimod Medlem af 5, nemlig i Sagerne og Kjøbenhavns Skolevæsen, om stænderske Comiteer, om Matriculen, om Oprettelsen, af en landekonomisk Læreanstalt og om alm. Værnepligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Det fortjener iøvrigt at bemærkes, at der i denne Session anmeldes meget hyppige Forfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Stændertidenden er allerede voxet op til omtrent 100 Ark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Kjøbenhavn, den 16de Aug. Ved Artilleriets Excercits igaar blev Capt. v. Krossing farlig saaret i den ene Haand. - Man vil vide, at baade Storhertugen og Storhertuginden af Strelig ville Begge ledsage deres Datter, vor Kronprindsesse, til Danmark. Vist er det idet mindste, at Hs. K. H. vil blive fulgt hertil af Hs. K. H. Storhertugen. - Sidst i d. M. skulle Underoff. og Mandskabet af det her garnis. Jnfanteri, med Undtagelse af Livjægercorpset, præsenteres i Svømning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Ved Tallotteriets 1542 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 6. 87, 60, 84. 42. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Det er et ret mærkeligt Avertissement, Hr. Kammerraad Dalgas har produceret i Aarhuus Avisen As 128. Publicum ville erindre den omskrevne Sags Stilling. J Følgeblad til bemeldte Avis a 19 har Kammerraaden bekjendtgjort et Brev, der gik ud paa, at Bønder skulde prygles, ydmyges og dygtig aves som i Rusland, (?). Derhos erklærede Dalgas, at dette Brev afgav evident Beviis paa, at Bondestanden og Friheden svæve i Fare, og derfor offentliggjorde han det, og at Brevets Forfatter var en adelig Godseier, der kunde sendt ham Brevet ad meget nærmere Vei end over Kjøbenhavn. De, der have interesseret sig for denne Sag, ville erindre, at Adskillige derefter have taget sig deraf ved at opkoge endeel af det gamle Brøvl og Godseiere og Bønder, som man skulde troe forlængst var gaaet til Hvile, og at der ere forekomne Yttringer, der mere eller mindre bestemt sigtede paa mig som Forfatteren til Brevet. Enhver fornuftig Mand maa være enig i, at slige Skriblerier virke uheldigt paa de Udannede og Massen, for at modarbeide de bornerede og skadelige Anskuelser greb jeg Pennen, anonymt, fordi jeg ikke skjønnede, at mit Navn vedkom Sagen. Dog Hr. Dalgas erfarede dette naturligviis let, bekjendtgjorde det, og - Publicum maa bedømme hans Færd dermed og derefter. Jeg vil ikke løgnagtigen udgives for det omskrevne Brevs Forfatter. Derfor har jeg, ligesom Andre, gjentagende søgt at formaae Dalgas til at opgive Forfatteren, og har tilsidst udlovet en Belønning til den, der beviiste, hvo dette er. Jeg har yttret, at Dalgas maa bære alt øvrigt Ansvar, ligesaavel som det juridiske, for det Brev, han har ladet trykke, som en adelig Godseiers Brev for at bevise, at Bonde=Standen og Friheden ere i Fare, dette er umodsigeligt, og, da Dalgas ikke blot er den, der har bekjendtgjort det, men derhos endog har erklæret at kjende Forfatteren, og at dette er en adelig Godseier, saa kan Jngen uden Dalgas tvivle om, at han er den rette Mand at henvende bemeldte Opfordring til. Jeg troer saaledes i enhver Henseende at være i min gode Ret i min Fremgangsmaade i Sagen med Dalgas. Alt det Anførte bør nu erindres, for at man kan vurdere Hr. Dalgas's sidste Avertissement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
J dette giver Hr. Dalgas nemlig den Erklæring: at han har publiceret et anonymt Brev, som er ham tilkommet med Kjøbenhavnsposten fra en ham ubekjendt Haand. Maaskee mener han hermed et andet Brev end det af ham i Følgebladet til Aarhuus Avisen a 19 bekjendtgjorte Brev, hvilket man let kan troe, naar man sammenholder den ubestemte Betegnelse paa dette Sted med den særdeles nøiagtige i Opfordringen nedenfor til mig. Dersom han mener dette samme Brev, saa seer Enhver, at han alligevel kun svarer undvigende; thi han har før erklæret at kjende Forfatteren til dette, og det er til at opgive ham, han er opfordret. Fremdeles erklærer Dalgas nu, at han ingen lunde anseer mig for Forfatteren af det omhandlede Brev. Det skulde han have sagt for længe siden. Jmidlertid haaber jeg, at Erklæringen maa blive bemærket af Publicum, skjøndt den ingenlunde synes af Hr. Dalgas at være fremhævet. Dernæst kommer han med en Opfordring til mig om at erklære: "at jeg aldeles ingen Kundskab har om, hvem der er Forfatter af det omtalte Brev, eller hvorledes dette Brev er kommet til at gaae over Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Skjøndt denne høist ubeføiede Opfordring savner enhver fornuftig Foranledning, skal jeg dog ikke undslaae mig for at besvare den. Jeg har aldeles ingen Kundskab om, hvor der er Forfatter af det Brev, Hr. Dalgas har publiceret i Aarhuus-Avisen Ma 19 dets Følgeblad, eller om, hvorledes dette Brev er kommet til at gaae over Kjøbenhavn Hr. Dalgas behager vel endog at opfordre mig til paa Ære og Samvittighed at svare paa hans udaf Luften grebne Spørgsmaal. Forsaavidt han herved har forglemt sig, skulde jeg helst have overseet det. Men, da Hr. Dalgas selv synes at kjende Forskjel mellem Erklæringer paa Ære og Samvittighed og andre Erklæringer, saa skal jeg til hans Underretning tilføie, at jeg ingen saadan Forskjel gjør for mit Vedkommende, og at skjøndt jeg ikke finder Anledning til udtrykkelig at stille min Ære og Samvittighed til Pant i Avisen, fordi Dalgas tillader sig at forlange det – saa er min afgivne Erklæring ligefuldt den strengeste Sandhed. Endelig beder Hr. Dalgas om Undskyldning, fordi det har varet længe med hans Svar. Vær saa god, Hr. Dalgas, og geneer Dem ikke; det er der Jngen, der tager Dem ilde opRathlousdal i August 1842. Holstein Rathlou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Møller Hans Wulff har i Aarhuus Avis Ns 126 atter skrevet Noget. Forsaavidt han deri erklærer sine forrige Jnserater for Vrøvlerie, saa har man da nu altsaa hans egen Bekjendelse. Men naar han tillige tillader sig at tale om min Paatrængenhed, skal Jngen let finde Mening i den Tale; thi personligt har jeg aldrig havt noget med Hr. Wulff at gjøre, og jeg har aldrig paa nogensomhelst Maade trængt mig paa hamDet Vigtigste i Hr. Wulffs Stykke er, at han, der før har tilkjendegivet at vide, hvo der er Forfatter til det af Kammerraad Dalgas i Følgebladet til Aarhuus-Avisen M 19 bekjendtgjorte Brev, der foregives at være fra en adelig Godseier, og gammel Militair, der bedre forstod at bruge sin Kaarde end sin Pen, nu erklærer, at han frikiender mig for Forfatterskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
For Resten har jeg i bemeldte Avis Js 58, 84 og 93 anført hvad der er at sige om Hr. Wulff og hans Skriverier, hvilket i det Væsentlige ogsaa kan gjelde om det sidste af disse, da jeg kuns har skrevet for Sagens Skyld, men ei for at indlade mig med slige Herrer i Personligheder og Avisfeider, som udarte til Brøvl og Uanstændigheder som Hr. Wulffsiger – og som maae trætte Publicum. Da nu intet i Sagens Realia er fremkommet som, efter det af mig Anførte, behøves at oplyses eller fortjener at gjendrives - saa anseer jeg denne Sag med Hr. Wulff for endt og indlader mig ei videre. Rathlousdal i August 1842. Holstein Rathlou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Bekjendtgjørelser. At det behagede det alvise Forsyn den 12te dennes, om Eftermiddagen Kl. 4, at bortkalde til det Bedre min elskede Svigermoder Fru Pedericke Beck, fød Nørschou, Enke efter afdøde Major og Kjøbmand H. Beck her i Byen, efter 8 Ugers tiltagende Sygdom, i hendes Alders 85 Aar, bliver det herved min sørgelige Lod at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 14de August 1842. M. W. Beck, fød Bech. Overeensstemmende med Placaten af 21de April 1823. bekjendtgjøres herved, at der Mandagen den 5te Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Tingstedet i Brædstrup en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Else Hansdatter af Hjortsballe Hede i Them Sogn, Wrads Herred, som var gift med endnu levende Rasphuusfange Johan Hansen, deres fælleds Bo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Det bemærkes, at den Afdøde blandt flere Arvinger skal have efterladt sig 2de Sønner, navnlig Jacob Andersen og Christen Nielsen, som skulle opholde dem i Kjøbenhavn, uden at man veed paa hvilket Sted, hvilke Personer herved speciel varsles at give Møde til ovennævnte Tid og Sted. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 11te August 1842. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
At Seminarist Jens Christian Laung, Huusmand i Bjeragger By, er ved Aarhuus Stiftamtmands Decret af 12te dennes erklæret umyndig, skulde jeg, som hans beskikkede Værge, ikke undlade herved at lade komme til offentlig Kundskab, overeensstemmende med Placaten af 10de April 1841. Petersminde pr. Aarhuus, den 15de August 1842. Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
At Niels Nielsen Aamand i Horndrup af Amtet er sat i Umyndigheds=Stand, og at formanden for Sogneforstanderskabet i Ousted og Taaning Sognedistrict, Gaardmand N. Laursen i Taaning, er beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres hermed. Holbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Onsdagen den 24de denne Maaned, Formiddag Kl. 9, lader Administrationen for den Kongelige Porcellain=Fabrik ved offentlig Auction, som afholdes i Gjæstgiver Anthons Locale heri Byen, bortsælge endeel Porcellain, bestaaende af blaat og hvid, samt couleurt- og forgyldt Bord, Kaffe= og Theetøi, hvilket herved bekjendtgjøres, med bemærkning: at Varene ere til Eftersyn paa Auctionsstedet 2 Dage for Auctionen, og at vederhæftige Kjøbere gives 3 Maaneders rentefri Kredit. Holbek, den 16de August 1842. Nyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Under og Overret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa Boet efter afdøde Boghandler Jens Worm Bruun heraf Staden, til med deres Paastande at fremkomme og deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus Skifteret, den 20de Juli 1842. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vilblive læst i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget Krav paa Boet efter afdøde Mariane Lerke født Terkildsen og efterlevende Mand, Bagermester Christen Lerke, indkaldte i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til med deres Paastande at fremkomme og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 20de Juli 1842. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Hovedgaarden Geersdorfslunds Avling og Meieri, henhørende under Stamhuset Rathlousdal, kan enten strax eller til 1ste Mai 1843 faaes i Forpagtning i flere Aar. Gaarden er beliggende i det frugtbare Hads Herred ved Udskibningsstedet "Houhavn, 4 Mile fra Aarhuus og omtrent ligesaa langt fra Horsens. Til Gaarden er et Areal af 586 1/2 Tdr. udmærket godt Pløieland, med complet Hoveri (hvorom af Forpagteren kan accorderes. Bygningerne ere for nylig opbyggede, og som Besætning og Jnventarium medfølger 140 Meieri=Køer, 10 Heste, samtlige Avl- og Meieri-Redskaber, foruden endeel Ind- og Udbo. - Eiendommen forevises af Forvalter Walther, som opholder sig paa Gaarden, og angaaende Forpagtningen kan nærmere underhandles med Høiesteretsadvocat Justitsraad Liebenberg i Kjøbenhavn, Politi assistent Procurator Nielsen i Aarhuus, og undertegnede Stamhuus=Besidder. Rathlousdal, den 16de August 1842. Holstein Rathlon, Kammerherre og Major.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-17
Gaarden M 141 i Kallundborg, der tilhører og beboes af Enkefrue Kammerraadinde Herrschend, beliggende paa Cordilgadens søndre Side, med dens gode Bygninger, betydelige Gaardspladser, Hauge og Vænge der stoder til Stranden, samt en Jordlod i Byens Mark paa 8 Tønder Land geometrisk Maal, kan formedelst anden Bestemmelse underhaanden erholdes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Eierinden, der tillige lader Eiendommen paavise. Skulde Nogen, uden at tage Gaarden i Øiesyn, ønske nøiagtig Beskrivelse over Eiendommen, der ei alene afgiver en smuk og behagelig Bopæl for en større Familie, men tillige er fortrinlig beliggende for Kjøbmandshandel, ville de derom behagelig i portofrie Breve henvende dem enten til Stempletpapursforhandler Elling i Kallundborg eller Færgeløbskasserer Richardt, i Aarhuus, fra hvem Vedkommende kunne vente sig tilsendt Specification over Gaardens Bygninger, deres Jndretninger, samt Gaardspladserne, Haugen og Vængets Størrelse m.v. - Pengevilkaarene kan for endeel rettes efter Kjøberens Leilighed. – J Mangel af Salg kan Eiendommen eller en Deel deraf erholdes i Leie. – Tiltrædelsen kan skee efter nærmere Overeenskomst. J Kolding. er en Gaard, hvori er Billard og Keglebane, med en stor og indbringende Have, strax at erholde tilkjøbs eller tilleie. Dens Beliggenhed midt i Byen og med Udsigt til Torvet medfører en ligesaa behagelig Bopæl som den egner sig til Næringsdrift, saa den er tjenlig til Beboelse med og uden Næringsbrug, og afgiver Leilighed for flere Familier. Eiendommen kan tiltrædes strax eller til Michaeli Flyttetid næstkommende. Lysthavende anmodes at henvende sig til Gartner Borgen i Gartnerhaugen i Kolding, med hvem det Fornødne afhandles. Det Skræder Jens Christensen Dam paa Skovby Mark tilhørende Huus, bestaaende af 7 Fag nylig opbygt, med tilhørende Jorder omtrent 17 Tdr. Land, hvoraf 14 Tdr. er Pløilland foruden Engbund, hvorpaa kan avles 5 gode Læs Høe, er, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig, enten til Eieren eller Politiassistent Prokurator Nielsen, Dands- og Gymnastik-Jnformation.