JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-02-12
Vi meddele fra Danzig, under 4de Febr., det Svar, Handelstanden sammesteds har erholdt paa sin Forestilling om et eventuelt Udbrud af Fjendtligheder med Danmark, der er at befrygte: "Paa Deres Forestilling, betræffende Fredsunderhandlingerne med Danmark tager Ministeriet ikke i Betænkning at svare Dem, at den kgl. Regjering vil efter hvad der staaer i dens Magt, bestræbe sig forat bringe Opløsningen til en definitiv Afgjørelse, – trods de Vanskeligheder, der staae imod en tilfredsstillende Opløsning af de med Danmark stedfindende Omstændigheder, (das die kongl. Regierung bemuht sein wird, ungeachtet der Schwierigkeiteen, welche einer befriedigenden Losung der mit Dännemark obwaltenden Umstanden entgegenstehen, dieselde zur definitiven Erledigung zu bringen). - J ethvert Tilfælde ville den kgl. Regjerings anstrængende Bestræbelser forblive rettede paa en fredelig Udjævning Skulde desuagtet det modsatte Tilfælde indtræde, saa turde i den første Artikel af den med Danmark afsluttede Vaabenstilstand, hvor efter Sidstnævntes Udløb en Maaneds Opsigelse maa gaae iforveien, den preussiske Handelstand, have et passende Middel ihænde til i det mindste at beskytte sig imod en eventuel direct Skade.
Viborger Samler, 1849-02-12
Keiserdommet Østerrig. Dentsche Reform skildrer i en Artikel fra Wien af 3die Febr. med mørke Farver Sagernes Tilstand sammesteds. Fra Jtalien venter man hver Time Efterretning om Fjendtlighedernes fornyede Udbrud, fra Ungarn indløbe Breve om at de magariske Stridskræfter nu først efter saa mange Nederlag, og efterat man troede dem aldeles tilintetgjorte, concentrere sig og tilsigte at holde Stand. Overbefalingen har for nylig den fra Opstanden i Polen 1831 bekjendte General Dembinsky overtaget. J Wien bliver Stemningen mere og meere mørk, denne bittre Stemning her skeer ikke alene iblandt de lavere Klasser; den udbreder sig endog iblandt de høiere Klasser. Hvem er Skyld deris – Jkke Militairet, der gjør kun sin Pligt; det er Ministeriet; paa hvilket Ansvaret hviler. Dets Politik ligger aabenlyst for os, har det opfyldt, eller har det endog kun banet Vei til Opfyldelsen af Løfterne i dets Program, Saaledes spørger Rigsdagen, saaledes spørger Folket, saaledes spørge de meest moderate, for Fremskriden, stemte Mænd. Og hvad Ministeriets Politik til Udlandet angaaer, da er den hverken viis eller klog; Forviklingerne ere blevne til en gordisk Knude, og vor Geniugbevare os fra en Opløsning ved Sværdet. – Referenten søger derefter at godtgjøre, at Slavepartiet netop under dette Ministerium har grebet utilbørligt om sig, og at et slavisk Østerrig staaer os nærmere end nogensinde før. - Med foranførte, af en agtet Journal øst Skildring, sammenholde man dog nedenstaaende Efterretning fra den ungarske Grændse, i Febr., indrykket fra Bresl. Zeit, i Hamb. Corresp., hvori det hedder, at de fleste Magyarchefer have opgivet deres Forerroller og at Jnsurgenterne for det meste anføres af Polakker. En 70aarig Olding (Dembinsky) staaer i Spidsen for et 12000 Md. stærkt Corps og ved Siden af Bem commandere i Siebenbürgen andre Polakker. - De ungarske Jnsurgenter ville igjennem Karpatherne liste sig ind i Galizien, hvor de neppe ville plukke Laurbær, da Bønderne ere Regjeringen hengivne og Grændsepasserne ere stærkt besatte af Tropper. Messaros har nedlagt sit Embede som Krigsminister; Gorgey har resigneret og paastaaer ingensinde at have fegtet imod sin Keiser, kun imod dennes Raadgivere.
Viborger Samler, 1849-02-12
J Wien selv er det ingenlunde roligt. Det er ikke sjeldent, at enkelte Vagtposter myrdes; baade paa Glaciet og midt i Staden er der skudt paa Officerer; et Huus omringedes og gjennemsøgtes. Resultatet er ubekjendt. - Efter Efterretninger fra Wien af 4de Febr. var samme Dag Civilhospitalet omringet af Militair. Men har fundet sammesteds et stort Depot af skjulte Vaaben og derefter foretaget en yderst streng Undersøgelse, der strakte sig lige indtil de Syges Senge. J Forstaden Thury ere frivillig afleverede henved 25000 Geværer. – J Forstaden, Wieden hørte en Skildvagt en stærk Detonation. Det befandtes, at et stærkt ladet Gevær var kastet ned i en Rende, hvor det, idet det gik af, sønderplittede Løbet. Gouverneur Welden skal have yttret, at en ny Emente neppe er at undgaae i Wien, men at den formodentlig vilde blive den sidste. - Den halvofficielle Wiener-Zeit. indeholder en Artikel, hvori udhæves, at Opfordringen til at give Kong Friederich Wilhelm af Preussen de Tydskes eller egentlig nogle Tydskeres Keiserkrone er gaaet udfra de 3 slesvigske Professorer Beseler, Dahlmann og Waitz, hvis første Jdee gik ud paa at sønderlemme Østerrig, og, som da dette ikke vil lykkes saa let, nu arbeide paa at skille Østerrig fra Tydskland. J Artiklen udtales fremdeles det Haab, at Parlementet i Frankfurt vil stille sig paa en mere practisk Basis, i det mindste er Østerrig berettiget til at forlange, at det tydske Eenheds Baand ikke sønderrives der, hvor det egentlig skal begynde. Om denne Ret vil Østerrig vide at værne; Evne og Magt dertil vil ikke mangle det.
Viborger Samler, 1849-02-12
Rigsdagen i Frankfurt. J en Correspondentartikel fra Frankfurt omtales Forfatningscomiteens vigtige Forhandlinger i Mødet den 4de Febr. Denne Co mite har nemlig sysselsat sig med at revidere Rigsforfatningen til den anden Læsning, og bestemt sig til at foreslaae Rigsforsamlingen, med Hensyn til den første Paragraph i Rigsforfatningsudkastet: "at den (Rigsforsamlingen) i Betragtning af Østerrigs og Slesvig=Holsteens Forholde udsætter indtil videre den anden Læsning af denne Paragraph." (Paragraphen omhandler Tydsklands Gebeet.) Efter denne vigtige faste Beslutning fulgte den endnu vigtigere om Paragrapherne 2 og 3 om at de til Tydskland hørende Provindser kun ved en Personal-Union kunne høre til ikke tydske Stater. Der yttredes, at disse Paragrapher, kun foreslaaede for at bringe Østerrigs uklare Stilling til Tydskland til Afgjørelse, nu havde tabt deres Betydning, og kunde stryges, saameget mere som de vare grundede paa det reent doctrinaire Begreb om Personalunion og desuden vanskeliggjorde Løsningen af det slesvig-holstenske Spørgsmaal. Et Comitemedlem fra Slesvig=Holsten bemærkede, at han allerede siden den første Læsning havde, stemmende for disse Paragrapher, meget godt vidst hvad de havde at betyde for hans Hjemstavn; han vilde, overbeviist om, at Tydsklands Tarv fordrede dem, atter stemme for dem, hvis Antagelse ironisk vilde i det mindste for Øieblikket tilintetgjøre Hertugdømmernes Forhaabninger; thi Tydskland stod ham høiere end Slesvig=Holsteen, og for disse Landes endelige Skjebne var den Mand, der gjennemtrængte Befolkningen sammesteds, ham Borgen; iøvrigt var der ikke en Bonde sammesteds, der jo vidste hvad Personal-Union havde at betyde." Forslaget om at sige istedetfor Paragrapherne 2, 3 og 4 Et tydsk Lands Forening med et ikke tydsk under en fælleds Regjering kan ingen gjøre noget Afbræk i dette tydske Lands Rettigheder og Forpligtelser. – forkastedes med 14 Stemmer imod 6.
Viborger Samler, 1849-02-12
Samme Dag gjenvalgte Rigsforsamlingen med 261 Stemmer Simson til Præsident. Til Vicepræsidenter valgtes paa ny Beseler og Kirchgestner.
Viborger Samler, 1849-02-12
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags hændte det sig, at een af tre Drenge, som løb paa Voldgraven ved Amagerport, vovede sig for langt ud og Jsen brast med ham. Hs. Majestæt Kongen, som i det samme red forbi, lagde Mærke dertil og opfordrede sin Adjutant, Kammerherre Blücher, til om muligt at redde Drengen. Denne fulgte Allerhøistsammes Opfordring og ved at lade sig glide paa en Stige til det Sted, hvor Drengen befandt sig, var han saa heldig at faae fat paa Drengen; imidlertid sank Stigen med dem Begge, men han var saa heldig at faae Drengen op paa den faste Jis, medens det trods den største Anstrengelse ikke kunde lykkes for ham selv, og han var saaledes i meget stor Fare. - Hs. Maj. Kongen viste stor Fattning ved øieblikkelig at træffe de fornødne Foranstaltninger forat komme Kambr. Blücher til Hjælp og med megen Anstrengelse lykkedes det Allerhøistsamme i Forening med Be ridder Hoff og flere Tilstedeværende, der udsatte sig formegen Fare, at redde Kammerherrens Liv, han blev bragt op paa Møllen, næsten i ubevidst Tilstand, og senere paa Dagen til sit eget Hjem. Som vi erfare, befinder Kammerherren sig nu fuldkommen vel. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1849-02-12
Af "Fædrelandet for 9de Febr.: Rigsforsamlingen holder imorgen Møde Kl. 1. Paa Dagsordenen staaer Værnepligtslovens tredie Læsning eller Revision. – Grundlovscomiteen har idag valgt Professor Krieger til Ordfører og paabegyndt Lovudkastets anden Læsning, der forhaabentlig vil gaae rask fra Haanden. Der skal speculeres paa, ved den 3die Læsning af Værnepligtsloven, ved Fortolkning af en Regulativ Bestemmelse, at gjøre Forsøg paa at faae de med Præsterne ligestillede Skolelærere smuglede ud igjen og Præsterne paany indsatte i Ordinations-Nimbus-Monopolet. Dog vil dette artificium neppe kunne lykkes. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-12
Rigsdagens Hylding bragtes i Onsdags dens hædrede Formand, Etatsraad Schouw, i Anledning af hans 60aarige Fødselsdag. Denne Hylding var saa eenstemmig og ublandet, at den med Rette kan antages at være Nationens Hylding og Anerkjendelse af hans daadrige Virken. Forsaavidt var denne Demonstration baade retfærdig og betydningsfuld. Men paa samme Dag som Nationens vigtigste Livsspørgsmaal kommer for, faaer denne levende Sympathi for en enkelt Mand en heel anden Betydning end den tilsigtede. Slesvigs dyrebareste Jnteresser, Danmarks Velfærdsag, har man af høiere Hensyn, behandlet med en til Kulde grændsende Forsigtighed eller berørt saa sagteligt, at Rigsdagens fulde Sympathi kun kan annes, men ikke kjendes af nogensomhelst Demonstration. Naar har Rigsdagen vel lagt sit danske og for Slesvigs Beboere varmtfølende Sindelag for Dagen, Ved Bevilgningen af de 11 Millioner, vil man sige; men vi tvivle ikke paa, at en aaben Udtalelse af Rigsdagen for Slesvigerne er disse kjærere end Alverdens Millioner, og hiin have vi hidtil smerteligt maattet savne, medens man bevilligede disse. Deri ligger altsaa Contrasten; en betydningsfuld Demonstration har man kunne tilveiebringe, for at hædre en enkelt dansk Mand, medens Slesvigerne endnu mangle en af Rigsdagen aaben udtalt varm Hengivenhed og Broderfølelse. Naar man vilde gaae til Yderligheder, kunde man udlægge det, som om Rigsdagen troede sig hævet over Nationens Villie og Følelse, men at den samtidig dermed følte sig at staae under Præsidenten. Smaagrunde kunde vel søges i den Hyssen, der gav sig Luft da gamle Grundtvig udtalte hvad der kunde skee, naar den danske Regjering ikke handlede istedetfor at bede om Hjælp. Gid Rigsdagen dog vilde betænke, at den ikke har Betydning, uden naar den betragter en Sag saaledes som Folket maa betragte den, gid Rigsforsamlingen, vil erindre, at den ikke er Folket, men Folkets Repræsentanter, og at dette Folk for Øieblikket mere end nogensinde er gjennemglødet af Fædrelandskjærlighed, Kamplyst og trofast Brodersind mod Slesvig. Gid Rigsforsamlingen ikke alene vil erindre dette, men ogsaa høitidelig vise at den skatter og deler disse Følelser, thi ellers kunde let en gabende Kløft opstaae mellem Folket og dets Repræsentanter. (Flvp.)
Viborger Samler, 1849-02-12
25 slesvigske Matroser, som i Efteraaret bleve permitterede med Forpligtelse til at møde igjen til Foraaret, have af sig selv indstillet sig paa Als og ere den 6te De, ankomne til Kbhavn med "Geiser. Efter Forlydende skal der endnu kunne ventes en Transport af saadanne. (Fdrl.) Under Titel af Krigen i Slesvig indbyde Dhrr. Hornemann & Erslev til Subskription paa en Cyclus Bataillestykker, lithographerede efter Malerier af vor geniale Simonsen. Det første Nr., forestillende en Episode af Slaget ved Dyppel den 5te Juni, er alt udkommet, og vimaae tilstaae – siger Flyveposten" – at dette i flere Henseender har overrasket os. Simonsen er vistnok vor eneste Bataillemaler og det er ganske mærkværdigt, hvorledes han har forstaaet at gjengive Situationen, hvor caracteristisk endog de enkelte Figurer fremtræde. Svare de næste Malerier til dette, – hvorom vi i Tillid til Simonsens Genie aldeles ikke tvivle – da faae vi virkelig en udmærket Samling af Erindringer fra Krigen. Hvad Lithographeringen angaaer, da bruge vi den største Maalestok, naar vi sammenligne Udførelsen med de bekjendte franske Graveringer, f. Er. efter Horace Vernet, og de er os derfor en Glæde at maatte indrømme, at dette Blad i ingen Henseende staaer tilbage for de franske, men mulig i correct Udførelse af Detaillen overgaaer dem – den største Roes, vi kunne give det bærentzenske Jnstitut, i hvilket det er udført. De følgende Blade ere bestemte at indeholde: Batteriet Jessens hæderlige Kamp ved Nybbelimod 16 hanoveranske Kanoner; Ritmester Würtzen, der med sin Escadron i Slaget ved Slesvig tog de to tabte Kanoner tilbage; Arrieregaardens tappre Modstand ved Oversø o. fl. – Dhrr. Forlæggere takke vi for dette smukke Foretagende og for den billige Priis, nemlig: for Subskribenter, der ere forpligtede til at tage de 6 første Blade, a 3 Mk., og for andre Kjøbere a 4 Mk., og viere overbeviste om, at Afsætningen vil blive særdeles stor.
Viborger Samler, 1849-02-12
Den 6te De, tildrog sig i Rendsborg den beklagelige Begivenhed, at Overlægen ved Jngenieurcorpset, Dr. Struve, blev skudt i Duel af Artilleri-Lieutenant Kartscher. Som sædvanligt - hedder det i Beretningen herom i Hmb. Correspd. – gav en saare ubetydelig Fornærmelse Anledning til Tvekampen.
Viborger Samler, 1849-02-12
Den bekjendt dansksindede Slesviger, Hjulmand Jørgensen i Satrup, der oftere har maattet undgielde for Oprørernes Efterstræbelser og i den Anledning var hentyet til Sønderborg, hvorfra han oftere om Nattetid gjorde Excursioner til Hjemmet, for at see hvorledes der stod til, og hvor han i den sidste Tid havde skjult sig, saa at selv hans nærmeste Naboer ikke vidste Besked herom, har atter fornylig været udsat for lignende Efterstræbelser, og maatte sluttelig fra Loftet af avancere op paa Husets Skorsteens pibe, hvorfra han parlamenterede med sine Efterfølgere og, da Stigen var borte, kunde man ikke faae fat paa ham. Om den Scene her fandt Sted, fortæller Jørgensen bl. M. herom i Dok.": Paa Opfordring om at komme ned, da man ellers vilde skyde mig liig en Krage, svarede jeg Nei, og raabte et længe leve for Kong Frederik d. Syvende, "Ja, her sidder jeg" – sagde jeg - og levende faae J mig ikke ned, saa naar Ordren ikke lyder paa, at man ogsaa kan bruge mig død, saa nytter det ikke, J uleiliger Eder længere." Mine Forfølgere (6 slesv. holst. Dragoner) talte nu noget med hverandre, men sagte, saa jeg ikke kunde høre det, og derpaa red den Sjette bort igjen. De tilbageblevne Fem begyndte derpaa at parlamentere med mig; thi ned, erklærede de, skulde jeg, eftersom de nødvendig maatte tale med mig Øie i Øie. "Ja, indrømmede jeg omsider, naar Underofficeren vil give min Kone sit Æresord og Haand paa, at Jngen kommer mig i mindste Maade for nær, men lader mig beholde min Frihed, saa vil jeg komme ned." Underofficeren indgik paa dette Forslag, og nu blev Stigen hentet fra Naboens Huus, og Dragonerne lagde den selv til. Førend jeg kom ned, blev de efter Overeenskomst commanderet til Hest, paa Underofficeren nær, som rakte mig Haanden, da jeg kom ned paa Jorden og fulgte med mig ind i Stuen. Jeg spurgte ham strax, hvad Landsmand han var. Han svarede: en Angler. Jeg sagde, det er slet, at vi som flesvigske Brødre saaledes skulle ansee og behandle hinanden som Fjender. Dette kunde han ikke negte. Han spurgte, om det var sandt, at jeg havde faaet en Orden. Jeg svarede Ja. Hvor er den da, sagde han. J Sønderborg, var mit Svar. Derpaa talte vien Stund om de herskende Forhold og han gav mig Ret i meget. Vi skiltes paa en Maade som gode Venner, han svang sig paa sin Hest, og alle Fem travede bort. – Underrettet af en Ven om, at han ikke skulde forblive længere i Hjemmet, har Jørgensen nu atter begivet sig til Sønderborg.
Viborger Samler, 1849-02-12
Da de fangne Bønder fra Haderslev Vesteramt paa Transporten fra Haderslev til Rendsborg kom til Flensborg, gjorde Jndvaanerne Mine til at befrie dem med Magt, hvorfor de i al Hast bleve førte ad en anden Vei uden om Byen.
Viborger Samler, 1849-02-12
J en Artikel fra Nordslesvig i Hemp. Av." hedder det, at det ikke vil være for høit anslaaet, naar man antager, at Fælledsregjeringen i denne Tid alene af Haderslev Amt udpiner omtr. 1/2 Million. Dertil kommer, at der af hver Qvitteringsbog skal betales 1 Spd. til Herredsfoged Thomsen; hvorfor faaer man ikke at vide; man kan da antage, at det er til Reisepenge, naar han om en liden Stund kommer til at migrere, og sandelig det bliver ingen Klatskilling; af Vonsild Sogn med 10 Plove har han omtrent 80 Spd., hvilket efter Reguladetriregning giver det Facit, at han af Thyrstrup Herred, med 265 1/2 Plove udsuger 2124 Spec. Lægges dertil de Sportler, han beregner sig for sine Vurderinger og Auctioner, maa Herredsfoged Thomsen for Fremtiden kunne leve af – sine Midler.
Viborger Samler, 1849-02-12
Viborg. Først ved Avisens Slutning, modtoge vi Dagsposten, og kunne saaledes af dens medbragte Nyheder kun anføre enkelte, Jndlandet betræff., der findes meddeelt foran.
Viborger Samler, 1849-02-12
Ordensdecorationer. Kammerjunker H. C. L. F. Ahlefeld til Saxtorf, entlediget Legationssecretair, allernaadigst udnævnt til Ridder af Dannebroge, Krydstoldbetjent W. J. Riis og Krydskipper P. C. Lass benaadede med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Viborger Samler, 1849-02-12
Udnævnelser og Entledigelse. Under 23de Januar d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at udnævne hidtilværende Fuldmægtig under den forrige Finants-Deputation, Kammerassessor Carl Edvard Monrad, til Qvarantaine-Secretair under Finantsministeriets Told- og Qvarantaine-Departement. - Under 6te Februar er constitueret Cancellist paa ældst Gage i UdenrigsministerietsBureau, Cand. philos. C. A. Larsen, allern, beskikket til 1ste Cancellist i samme Bureau; Volontair under Udenrigsministeriet, Kammerjunker Cand. jur. F. Hagemann allern, udnævnt til Attache ved Gesandtskabet i Wien; Kammerjunker H. C. L. F. Ahlefeld til Saxtorff paa Ansøgning i Naade entlediget som Secretair ved Gesandtskabet i Paris, Kjøbmand J. EF. Vles i Naade entlediget som kongel. dansk Consul i New Orleans.
Viborger Samler, 1849-02-12
Beretning om et ledigt juridisk Embedes Beskaffenhed. Embedet som Borgermester og Byfoged samt By- og Raadstuskriver i Kjøge, Herredsfoged og Skriver i Bjeverskov Herred, samt Birkedommer og Skriver i Gammelkjøgegaards Birk. Embedets Brutto-Jndtægter udgjøre, efter Gjennemsnit af Aarene fra 1843 til 1817, ialt c. 2800 Rbd. aarligt, i hvilket Beløb er indbefattet aarlig Løn af Kjøge Commune 480 Rbd., Dommerkorn 12 Tdr. 2 Skpr. Byg, og 4 Favne Brænde af Stamhuset Gammelkjøgegaard. (J Aaret 1843 udgjorde Brutto-Jndtægterne c. 2290 Rbd., i 1844 c. 1965 Rbd., i 1845 c. 2820 Rbd., i 1846 c. 3320 Rbd., i 1847. c. 3580 Rbd.) Desuden haves fri Bopæl paa Kjøge Raadstue, og Brugen af en Jordlod paa c. 4 Tdr. Land, hvilke tvende Emolumenter ere anslaaede til en Værdi af ialt 175 Rbd. aarligt. Contoirudgifterne ere ialt anslaaede til 900 Rbd. aarligt.
Viborger Samler, 1849-02-12
Beretning om et ledigt geistlig Embedes Beskaffenhed. Sors Sognekald i Sjællands Stift. J Forbindelse med den tidligere Beretning om dette Embedes Beskaffenhed bemærker Dep. Tid., at det Lønningstillæg, der af Soro Academi vil blive tillagt den Sognepræst, der beskikkes i Embedet, for hvem derimod den Kaldet hidtil tilstaaede friBolig og Brændedeputat bortfalder, allernaadigst er fastsat til 500 Rbd., saalænge Embedets Jndtægter ikke paa anden Maade vorde forøgede.
Viborger Samler, 1849-02-12
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 9de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco-Vexler 3 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 194 1/2 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 89 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 142 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane=Actietegning 43 Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 92 1/2 i Bance. (Sælgere.
Viborger Samler, 1849-02-12
Handels-Efterretninger. Kjøbenhavns Marked, den 8de Febr. Statspapirerne udbødes. idag til lavere Priser, men vi hørte ikke, at nogen Handel kom istand. 1000 Tdr. 110-11 Pds. tørret sjællandsk Byg solgtes til 3 Rbd. 60 Sk.; circa 400 Tdr. Hvede her til 6 Rbd. 42. Sk. for 125 Pd. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1849-02-12
Døde. Skanderborg Ladegaard: Exam. juris Hans P. Rhein lænder, 44 Aar. - Aarhuus: Ane Møller, f. Nielsen, 58 Aar; Hiørring: Skipper Marcus Frederik Glasius, 63 Aar. Hertha Cornelia Juel, 18 Aar. - Ringkjøbing: Enkefrue Commandeurinde Ane Marie Bagge, f. Svane, 86 Aar. – Bidstrup Brohuus: Christine Caroline Johannesdatter.
Viborger Samler, 1849-02-12
AVERTISSEMENTS. Jndbydelse til alle, ifølge Forordn. 23de Septbr. 1848, i Viborg Amt værende Udskrivningspligtige.
Viborger Samler, 1849-02-12
J Anledning af Udskrivningen til Krigstjeneste efter Forordningen af 23de September f. A., indbyde herved Undertegnede dem, som denne Forordning kunde ramme og som ønske at sammenskyde et Beløb af 100 Rbd. for hver, for derved at skaffe Stillingsmænd for dem, som Loddet maatte træffe, til et Møde hos Hr. Gjestgiver Preisler Fredagen den 16de d. M., Formiddag Kl. 11, for at nærmere Aftale herom kan finde Sted. Viborg, den 9de Februar 1849. Willesen Petersen, Foss, til Nørre-Mølle, til Skovsgaard. Landmaaler og Veiinspecteur.
Viborger Samler, 1849-02-12
J Landsoverretsprocurator Jespersens Sted ved Søbommen ere 2de Beboelsesleiligheder ledige. Cand. juris G. Morville giver nærmere Underretning. Sang Skole for Damer og Herrer.
Viborger Samler, 1849-02-12
Undertegnede agter at aabne en Sang Skole. saasnart et tilstrækkeligt Antal have tegnet sig paa een, i Hr. Kabells Boghandel, nedlagt Indbydelsesplan, hvoraf nærmere Oplysning L. P. S. Tellefsen. erfares.
Viborger Samler, 1849-02-12
Viborg i Februur 1849. Syngelærer ved Kathedralskolen, Hasker. Sølv- og Guld-Tresser. er arriveret hos D. Philipsen. Viborg, den 12te Februar 1819. Broe BygDe af Salling Herreders Beboere, som endnu staae til Rest med deres Broebyg til Skive Broer for Aaret 1847, anmodes om inden denne Maaneds Udgang at afgjøre samme, ligesom det for 1848 forfaldne til samme Tid bedes erindret. Skive, den 9de Februar 1849. P. F. Dige.
Viborger Samler, 1849-02-12
Nødt og hvidt Kløverfrøe. J næste Maaned ventes et Parti rødt og hvidt Kløverfrøe, hvoraf Prøver ere til Eftersyn hos, og vil blive solgt billigst P. C. Dige. muligt af Skive, den 9de Februar 1849. En skikkelig og duelig Møllersvend son til 1ste Mai faae Tjeneste paa Skive Veirmølle. Lønnen er omtrent 100 Rbd., men uden gode Anbefalinger nytter det ei at melde Carl Ring.
Viborger Samler, 1849-02-12
Citroner. kiøbes, pr. 100 Stkr., billig hos A. W. Sandberg. Flormeel, fra Hambroes Mølle faaes til nedsat Priis hos A. W. Sandberg. Humle, A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1849-02-12
nye Bruunsviger, faaes hos Auctionsplacat.
Viborger Samler, 1849-02-12
Jfølge Begjæring af Procurator Otto Jespersen i Helsingøer, som Curator bonorum i Kjøbmand P. F. Holms Fallitboe sammesteds, stilles den bemeldte Boe tilhørende, paa Vestergade i Løgstøer under Brandforsikkrings Nr. 52, beliggende Gaard med Gaardsplads, Frugt- og Enghave, matr. for 1 Fdkr. 3/4 Alb. uprivilegeret Hartkorn til Salg ved 3de Auctioner som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 13de Marts, 2den Auction Tirsdagen den 27de Marts og 3die Auction Tirsdagen den 10de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første Auctioner herpaa Contoiret og 3die Auction i selve Gaarden, hvis Bygninger bestaae af 20 Fag Huus, deels af Muur- og Bindingsværk, deels Grundmuur med Tegltag, og ere assurerede for 1370 Rbd. - Auctionsconditionerne m.v. ere til Eftersyn herpaa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for Panthaverne i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. Herredscontoiret i Løgstøer, den 8de Februar 1849. Svanenskjold.