JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Meyland, den 28 Aug. Fra Parma fornemmes, at Jnfant=Hertugen har bekiend gjort Jnfantindens, hans Gemahls, Frugtsommelighed, hvilket har opvakt en almindelig Glæde hos Jndbyggerne. Man har været her meget nysgierig for at vide Udfaldet i den famense Affaire med Hr. Ascanio Alfieri og Grævinde Barbo. Denne Sag kom sidstafvigte Onsdag til Ende, og Senatet, har, i Følge Keiserinde Dronningens Allerhøyeste Ordre, afsagt følgende Dom: Ægteskabet imellem Græven og Grævinden skal være adskilt Græven skal give hans Gemahl hendes Hiemgift tilbage, men beholde deraf 3000 Rdr. til Skadesløsholdelse for de Bekostninger, han har havt ved Formælingen: Grævinden skal være forpligtet, at give alle Klenodier fra sig igien, som hun har faaet af sin Gemahl. Hun skal opholde sig hos hendes Moder, Marqvise Marzorati, og efter hendes Død hos en Dame, som Gouverneuren faaer at bestemme: Hr. Alfieri skal tilbringe 3 Aar udi Slottet til Pizzighitone, og siden lige saa lang Tid udi en anden Meylandsk Stad, og endelig skal Grævindens Kammer=Pige forvises den Meylandske Stat paa 3 Aar. Græv Barbo har ladet undertegne denne Dom ved en Fuldmægtig, hvilket ogsaa strax er bleven confirmeret af Store-Cantzleren, Græv Christiani, saa at den nu ufortøvet tør blive exeqveret.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Neapolis, den 21 Julii. Følgende Casus, som her for nogle Uger siden er passeret, har forvoldet stort Opseende baade ved Hoffet og i Staden.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
En vis Prinz, der nedstammer fra een af de anseeligste Familier i denne Hoved=Stad, merkede, at hans Gemahl som oftest besøgte et vist Compagnie, som ikke stod ham an. Han begiærede derfor af hende, at hun i Fremtiden skulde holde sig fra saadant, hvilket dog Princessen lidet agtede, men ikke desmindre besøgte det forbudne Compagnie, ligesom tilforn. Prinzen fik Efterretning derom, og blev saa fortørnet over denne Ulydighed, at, da hun eengang kom hiem fra hendes kjære Laug, gav han hende en dygtig Sandse-Kage med Haanden i Ansigtet. Men saa uformodentlig som denne Æres Beviisning var for Princessen, saa hastig var hun resolveret, at hævne sig derfor, saasom hun træffede fust, at hun fik fat paa sin Gemahls Kaarde, drog den gandske læmpelig ud, og førend han kunde vente det, gav ham et Sting igiennem Armen Hun skyndede sig derpaa i største Hast ud af Gaarden, og retirerede sig hen til hendes Familie, hvor hun opholdt sig saa længe i Løndom, indtil omsider Hoffet og Adelen lagde sig der imellem, og arbeydede med saadan Eftertryk paa et Forliig imellem dette fornemme Ægte Par, at Prinzen omsider er bleven stillet tilfreds, og har taget hans Gemahl til sig igien, med Vilkor, at hun i Fremtiden skulde holde sig fra alle Compagnier, som ikke maatte staae ham an Lissabon, den 14 Jul.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Den 8 hujus havde Kongen et nyt Anstød af hans Sygdom, som endnu vedholder, og bliver maaskee det sidste, saasom Hans Majestet er gandske kraftesløs. Lægerne brugte strax alle deres Kunster, og Midlerne lykkedes saa vel, at Kongen fandt nogen Lættelse. Men den 10de, om Aftenen Kl. 11 Slet, fik Hans Majestet et nyt Tilfald, og det saa stærkt som nogen Tid tilforn. Man holdt Høystsamme en heel Time for død, dog kom han til sig selv igien. Man lod strax P. Gaspard og Cardinalerne d'Acunha og Almeyda komme. Den sidste, som er vores Patriarch, kom med Sacramentet til Palladset, men Kongen fandtes ikke i Stand til at annamme det. Natten var meget slet. P. Gaspard gik ikke fra Sengen, og Cardinalerne indfandt sig der gandske tillig igien. Det blev noget bedre med Kongen, hvorudover han annammede den hellige Nadvere. Om Middagen faldt han i Søvn. Natten imellem dem 12te og 13de sov han ogsaa 5 Timer, og man troede Hans Majestet at være uden Fare; men i gaaar Aftes blev han paa ny igien befalden, og man frygter, at han ikke lever Natten over.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Madrit, den 27 Jul. Siden der hver 4de Dag kand gaae en Courier imellem Lissabon og dette, saa troes for fast, at Kongen af Portugal maa den 21 hujus endnu have været i Live. Man har ogsaa Overgaars, den 25de hujus, endnu celebreret Hendes Majestets, Dronningens af Portugal, Navne-Dag udi Galla her ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Marseille, den 2 Aug. Da man her meente, at være vis forsikret, at ey allene den Spanske Chef d'Escadre Spinola, med ogsaa General-Lieutenant Reggio, ved at hiemføre den seeneste riigelig ladne Spanske Sølv-Flode havde gjort alt det, der kunde forlanges af dem, saa fornemmes tvertimod med seeneste Breve fra Madrit, at Hans Catholske Majestet havde besluttet, at lade undersøge bemeldte tvende Admiralers Forhold, til hvilken Ende den første maatte blive i Cadix, og den anden i Port-Royal, med Ordre, ikke at gaae ud af Byen.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Paris, den 9 August. Sælge=Kierlingernes Forbøn for den unge Person, om hvilken nyligen blev meldet, har været forgiæves. Deslige Forseelser kand ikke pardonneres, som kunde drage saa farlige Følger efter sig. Kongen, som altid tager Viisdom og Klogskab i Raad med sig, har, uagtet hans medfødde Godhed, agtet, at han burde ikke binde Hænderne paa sit Parlament, eller forhindre Rettens Gænge. Derudover er den 1ste hujus fældet Dom over alle fangne Oprørere, i følge hvilken 3 ere dømte til Strikken, og de andre, efter deres Forseelsers Beskaffenhed, til anden Straf, hvilket og den samme Dag blev fuldbyrdiget, og derved fik Sagen en Ende, som havde gjort saa stor Opsigt.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
London, den 7 Aug. En vis Dame, som har over 50000 Pund Sterl. i Formue, skal af en martialsk Medlidenhed, og af sand Kiærlighed til Tapperhed, have gjort Capitaine Clarke, som har dræbt Capitaine Jnnis udi Tvekamp, hvorudover han blev dømt til Døden, men fik siden Pardon af Kongen, det Tilbud, at, om han vilde, da vilde hun gifte sig med ham, og giøre ham paa hans Livs-Tid til Besiddere af hendes Fæderne og Moderne-Gods.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Augspurg, den 10 Aug. Man læser her Breve fra Rom af 25 passato, af følgende Jndhold: J Søndags, een Time for Natten, er den Venetianske Ambassadeur, Ridder Peder Andreas Capello, med hans Gemahl og endeel af sine Folk reyst herfra. Hans Excellence holdt sit Aftog med stor Pragt og et talrigt Følgeskab. Cardinal Rezzonico, adskillige Prælater og andre Personer ledsagede ham, og han havde en Svitte af 9 Carreter, hver med 6 Heste for. Han har taget Touren til Viterbo, og heele Rom venter nu med Længsel at see, hvad denne hans Afreise skal have for Sviter.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Cothen, den 11 Aug. J den her værende Høyfyrstel. Lyst= og Orange=Have er atter en Alde Americana major kommen til at blomstre, og har skudt 4 Stilke, som ere alle 4 forsynede med deres fuldkomne Greene og Blomster; dog just derover, at Stilkene ere saa mange, have de ikke kundet naae deres ellers sædvanlige Høyde.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Berlin, den 15 Aug. Ved den prægtige Caroussel, som her med det første bliver holden, skal den første Præmie bestaae udi Hendes Durchl. Marggrævindens af Bayreuth Portrait, paa det kunstigste forfærdiget- og med store Brillanter riigelig besat. Den 13de døde Hr. General=Major Bauvrye i hans Alders 60 Aar, og i gaar Geheime Legations=Raad og forrige Extraordinaire Envoye ved det Russiske Hof, Hr. von derGolze, i hans Alders 27 Aar.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Hannover, den 14 Aug. J Overgaars Aftes, da der var Cour ved Hoffet, tog Hendes Kongel. Høyhed, Princesse Maria af Hessen-Cassel, Afskeed med Kongen og heele Hoffet, efterat hun havde faaet en anseelig Præsent af Monarchen, og gav sig en Time derefter paa Hiemreysen til Cassel. J gaar Morges have de tvende Cammer-Herrer, Baron von Schwiechelt og Vice-Ober Staldmester von Frechapel, udi Elle-Skoven kort fra denne Stad duelleret sig med hinanden, udi hvilken Tve=Kamp den første af dem blev saa farlig saaret udi Under=Livet, at han udi afvigte Nat har opgivet sin Aand. Denne Herre ynkes af alle, der have kiendt ham. Men den anden Herre har taget Flugten ud af Landet, og der tales adskilligen om Aarsagen til deres Fiendskab. Den 1 Sept. gaaer Hoffets Reyse til Gorde virkelig for sig.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Helsingør, den 21 Aug. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 17de hujus : Abraham Dahle af Laurvig, fra Kiøbenhavn til Ahrendal, med Thee. Den 18de: Matthias Olsen af Sønderb. fra Lybek til Holbek, med Steen; Tønes Christensen af ØsterRisøer, fra Kiøge til Øster=Risøer, med Baglast; Lars Salvesen af Christiansand, fra Kiøbenhavn til Christiansand, m. Malt; Knud Angel af Stavanger, fra Danzig til Stavanger, med Rug. Den 19de: Cordt Reimers af Stavanger, fra Danzig til Stavanger, med Rug. Den 20de. Christian Smidt af Aalborg, fra Kønigsberg til Aalborg, m. Hør; Rasmus Sworer af Faab. fra Danzig til Bergen, med Rug.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Kiøbenhavn, den 21 Aug. Den 15 Juul. er udi den ved Døden afg. og med Oberstes Caract, standne Obrist-Lieut. Andreas von Pritzbuers Sted, den Caracterisede anden Oberst=Lieutenant og virkelig Major Samuel Gotfried v. Koppelow igien til Oberst=Lieutenant ved det Laalandske Gevorbene Regiment til Fods, med Oberstes Caracter af Jnfanteriet, bleven bestilt. Den 29 dito er Cammer-Herre, Oberste af Dragonerne og Deputered udi Land Etatens Generale Commissariat, Hr. Conrad Wilhelm, Græve af Ahlefeldt, til Langeland og Rixingen, Ridder af Dannebrog, til Chef over Liv-Regimentet Dragoner; den derved hidindtil standne Oberst og General-Major Balthazar von Ahlefeldt, igien til Commandant udi Glykstad, og den der værende Commandant, General-Major Georg Christop von Stürup til Deputered udi Land=Etatens General-Commissariat, Allernaadigst blevne bestilte.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Under Dato Christiansborg Slot den 23 Jan. a. c. er en Kongel. Allernaadigst Placat udgangen, at Jøderne af den Portugisiske Nation maa ubehindret reyse i Hans Majestets Riger og Lande, og der Handel og Vandel at drive. Thi, eftersom Jøderne af den Portugisiske Nation her i denne Hovedstad havde allerunderdanigst andraget for Hans Kongelige Majestet, at, omendskiønt Høysalig Kong Christian den 5te den 30 Juul. 1684. Allernaadigst havde forundt dem det Privilegium, at de, lige ved andre fremmede Nationer, frie og ubehindrede i de Kongel. Riger og Lande frem og tilbage maatte reyse, og deres Handel og Vandel drive, befrygtede de dog, at de Kongel. Betientere, i Anledning af den, efter Kongel. Allernaadigst befaling, den 16 Dec. 1748, udgivne Placat, om fremmede Jøder, af Uvidenhed derudi skulde være dennem hinderlige: Saa haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst fundet for got, at fornye og stadfæste det Jøderne af den Portugisiske Nation den 30 Jul. 1684. Allernaadigst givne Privilegium, saa at det maa være Jøderne af samme Nation fremdeeles Allernaadigst tilladt, lige ved andre fremmede Nationer, ubehindret i de Kongel. Riger og Lande frem og tilbage at reyse, samt Handel og Vandel at drive.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Under Dato Fredensborg den 27 Jul. a. c. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst behaget at lade udgaae en Patent i det Tydske Sprog, at de contribuable Undersaatter udi Amterne, Landskaberne og Fogderierne i de Kongel. Tydske Provinzer, formedelst Horn-Qvæg=Sygen den Ottende Deel af et Aaars Contribution eftergives, nemlig hvor bemeldte Qvæg=Syge har yttret sig siden den 1ste Mai afvigte Aar, indtil hvilken Tid den forrige Moderation, i Følge Allerhøyeste Patent af 12 ejusd. har strakt sig. Den Glæde over Monarchens forventede Allerhøyeste Nærværelse i denne Hovedstad, som sidstleden blev meldet, er ikke bleven opfyldt; og kand nu ikke ventes, førend Hans Majestet har gjort en Tour til Jægerspriis, hvor Allerhøystsamme ventelig vil sejournere nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
J Onsdags, den 19 hujus, arriverede Hans Durchl. Prinz Carl Ernst af Holsteen-Glyksborg med sin Durchlauchtigste Gemahl her til Staden, og begav Hendes Durchl. Princessen, sig samme Dag ud til Hirschholm, for at giøre Cour hos Hendes Majestet, den Kongelige Frue Moder, hvorfra Hendes Durchl. retournerede den 20de. Jligemaade arriverede den 19de Hendes Durchl. Princesse Louise af Holsteen=Glyksborg, Abbedisse udi Walløe=Stift. Ligesom Hans Excellence, Hr. Geheime Raad, Baron v. Dehn, sidstafvigte Fredag, den 14 hujus, første gang havde bivaanet det Kongel. Geheime Conseil paa Fredensborg, saa tog Hans Excellence ogsaa i gaar Sæde udi dette Høye Collegii ordinaire Session her i Staden, og begav sig siden ud til Hoffet paa Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Fregatten Fridericus Qvintus, ført af Capitaine Mads Bruun, om hvis Udløbende her fra Rheden blev meldet foret Aar siden, er, i Følge sikre Breve fra Cadix af 21 passato, efter en Reyse paa 12 Maaneder, den 20 dito endelig lykkeligen i bemeldte Havn indløben.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Jes Callesen, fra Cappel, med Hvede, Oste og Smør, Peter Arent, fra Flensborg, med Muursteene; Jacob Olsen Møen, fra Bajona, med Viin; Marcus Smit, fra Helliggenhasen, med Rug, og Hveede; Christen Horne, fra Faaborg, Jens Hansen og PeterAlbierg, fra Svendborg, med Frugt; Jan Theisen, fra Helsingør, med Muursteene; Antoni Christiansen, fra Middelfart, med Potter og Lærret; Marcus Christensen, fra Helsingør, med Muursteene; Lars Pedersen, fra Bourdeaux, med Viin og Brændeviin, 14 Pommerinker og Dasser, med Brændeved. Den 18de: Peter Krempin, fra Rostok, med Uld, 3 Pommerinker og Dasser. Den 19de: Didrich Pedersen, fra Flensborg, med Muursteene; Daniel Sellentin, fra Stevnitz, med Brændeved; Lars Andersen, fra Svendborg, med Rug og feede Vahre; Hans Lindegaard, fra Faaborg, med dito; Jens Jørgensen, fra Aarhuus, med dito. Den 20de. Hans Smit, fra Danzig, med Uld; Johan Hansen, fra Lybek, med Bark, Peder Andersen, fra Danzig, med Tømmer; Johan Jacobsen, fra Sønderborg, med Muursteene; Peder Peders. fra Bornholm, med Havre; Ole Jensen, fra Bandholm, med Hveede; Wilhelm Maar, fra Eckernførde, med Rug; Anders Rasmusen, fra Danzig, med Støkgods; 13 Pommerinker og Dasser. Udgaaene. Den 18de: Johan Johansen til Sønderborg; Jørgen Hansen til ibid. Hans Mørk til Flensborg; Lars Sølvesen til Flekke fiord; Mogens Nielsen til Hadsund; Rasmus Hansen til Randers Jens Terkildsen til Nykiøbing; Trogelius Callesen til Calmar, Lyder Fos til Femmeren; Johannes Sybrandt til Flensborg; Carsten Hansen til Sønderborg; Christian Smit til ibid. 8 Pommerinker og Dasser. Den 18de: Hans Noriag til Femmeren, Casper Bohm til Calmar; Hans Møller til Sønderborg; Peder Larsen til Steegge; Jsbrand Jansen til Hadsund; Lars Viller til Nystad; Carsten Carstensen til Svendborg; Peder Asmundsen til Sønderborg; Jan Junker til Nykiøbing; Asmus Gram til ibid. Cornelius Jansen til Kiøge; Jochum Gournoe til Ziegenorth; 5 Pommerinker og Dasser. Den 19de Ole Larsen til Dragøe; Jacob Jansen til Kiøge; 2 Pommerinker. Den 20de Jens Kofoed til Frederichshald; Hans Lindberg til Grenaa; Cornelius Jacobsen til Colding; Rasmus Rasmusen til Sønderborg; Jan Geertsen til Flensborg; Lorenz Møller til Cappel.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Siden den Kongel. anordnede commission udi sal. Generalinde, von Geistlers stervboe, saa vidt med deres forretninger ere avancerede, at samme efter denne foregaaende rettens indkaldelse, de fra vedkommende creditorer insinuerede fordringer og prætentioner tilbørligen kunde regulere og gjustere, saa bliver de respective creditorer herved med en termin af 6 uger indkaldede paa saadan maade, at de den 30 Sert at c. i mit som Principal=Commissarii Major Johan Georg Andresens beboende huus her i Fridericia, formiddagen kl. 9. enten personligen, eller og ved deres legitimerede fuldmægtiger, sig indfinde, deres indgivne regninger eller krav og tiltale at documentere og justificere, samt derpaa rettens kiendelse af varte, i vidrig fald have udeblivende sig selv for all den deraf flydenDatum Commissionen, Fridericia den 11 de kade at forte. J. G. Andresen, Major ved det 3die Jndske Aug. 1750. J. H. Saumann, Ritmester ved samme Cavallerie=Regiment. C. H. Buuge, Auditeur. Regiment.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
J Piilestrædet i det brændende hierte, er at faae nye Flamsk sild sk. for 6tl. danske.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
Skifteretten i Schanderborg lader hermed 3de gange i gazetterne bekiendtgiøre, at Jørgen Jensen skræders hustrue, Karen Jacobsdotter, sammesteds er ved døden afg. den 21 Jul. sidstl. og efterladt sig 5 børn, 2 sønner og 3 Døttre, hvoraf den yngste søn og 2de det tre opholder sig her i byen, og den ældste dotter skal efter formeening være i Kiøbenhavn, men den ældste søns opholdelse vides ikke, og som da stervboens effecter strax efter dødsfaldet er bleven lovlig registreret og vurderet, og boen befunden af saa slet og ringe tilstand, at neppe den prioriteret gield kand blive betalt, langt mindre formaaer nogen ordentl. proclama at lade udgaae, saa indkaldes herved bemt, sal, kones fraværende arvinger med formynder, samt boens credie og debitorer at møde udi stervboen her i Schanderborg de 27 Jan. 1751, da skiftets endelige slutning vorder fortagen, hvorved enhver efter boens tilstand og lorgyldige beviser, skal vederfares hvis lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1750-08-21
De anordnede skiftecommissarier udi afdøde sal. Capitain Detter Køster, af det Hr. General=Major von Schepelern allernaadigst anfortroede Siællandske National=Regiment, hans stervboe i Ringsted, lader herved i de danske og tydske oviser for alle vedkommende arvinger debi= og creditorer, bekiendtgiøre, at skifte og rigtighed efter bemt. sal. Capit. Kørster, hvis efterladende allerede ved anction udi nogle af hans brødres og ansatte fuldmægtigs overværelse er gjort i penge, er berammet at foretages efter 12ngers forløb, neml. den 16 Nov. førstk. til hvilken tid de som maatte have enten at arve, fordre eller gielde, vilde behage med lovlig beviis, selv eller ved fuldmægtig at indfinde dem udi berørte stervboe i Ringsted, da de kand vente dem den ret efter boets tilstand, som Kongel. lov og forordninger dem allernaadigst tillegger.
Berlingske Tidende, 1750-08-24
REXX No. 68. de. Kiøbenhavnske Danske dender, Mandagen den 24 Augusti.
Berlingske Tidende, 1750-08-24
Fez, den 10 Jul. Paa nogle Maaneder har Pesten her stærkt grasseret, saa at man beregner, at i dette Rige og i Meqvinez ere derved næsten 30000 Mennesker omkomne, saasom her i Førstningen hver Dag nogle 100 Mennesker ere bortdøde. Dog synes denne Plage nu ey allene meget at formindskes, saasom dagligen døe ikke over 10 eller 12 Personer, men man haaber ogsaa, at samme skal snart aldeles cessere. Beretningerne fra Tanger ere meget sørgelige, siden der meldes, at sammesteds er den tredie Deel af Jndbyggerne ved Pesten henreven.
Berlingske Tidende, 1750-08-24
Stokholm, den 14 Aug. Hans Kongel. Majestet, som udi forrige Uge var noget upasselig, er lykkelig igien restitueret. Hr. Græve Friderich, von Hessenstein, Commandeur af den Kongel. Sværd-Orden og Oberste over det Øster=Gothiske Jnfanterie=Regiment, er med sin Hr. Broder, Græv Carl Edvard von Hessenstein, Ridder af den Kongel. Sværd-Orden og Oberste over det Gothenborgske Garnisons=Regiment, for nogen Tid siden kommen her tilbage fra deres Udenlands=Reyse. Begge høybemeldte Herrer ere ved deres Ankomst ey allene af Hans Kongel. Majestet med megen Tendresse blevne imodtagne; men ogsaa Deres Kongel. Høyheder have viist besynderlig Attention for dem. De agte nu, efter Forlydende, at etablere sig fuldkommelig her i Sverrig, saa at de ikke tør ved at reyse tilbage til Hessen. Paa nærværende Tid opholde de sig paa Hans Høygravel. Excellence, Hr. Rigs-Raad og GeneralAdmiral Taube, som Fader til deres for nogle Aar siden afdøde Fru Moder, hans Gods. Fra Carlskrone berettes, at vore Orlogs-Skibe ligge tiltaklede der paa Rheden; men derer slet ingen Ordre given, at de skulde gaae Seyl derfra.
Berlingske Tidende, 1750-08-24
Petersborg, den 2 Aug. Keyserinden er kommen tilbage fra Petershof til Palaiet her i Staden; og den Kongel. Danske Extraordinaire Envoye, Hr. Græve af Lynar, meenes gandske vist i denne Uge at komme til Afskeeds-Audienz, og at reyse siden ufortøvet hiem til hans Hof. Baron Breitlach, der kommer her, at afløse Græven af Bernes, som deres Romersk Keyserl. Majesteters Ambassadeur, forventes ikke førend sidst udi Novembr. Maaned. Om vores Escadre, som den 2 Jul. er udløben fra Cronstads Havn, er siden den Tid ikke den ringeste Efterretning indløben; dog tvivles ikke, at den jo har conjungeret sig med de Skibe, der laae til Reval, og at de nu krydse udi Øster-Søen. J Henseende til de Nordiske Affaires er alting endnu udi samme Situation. Man flatterer sig jo meere og meere, at Roligheden skal vedvare, siden de Ordres, som Keyserluden førend sin Afreise til Petersholod udstæde, angaaende Tropperne paa begge Sider af Neva-Strømmen, for at kunde have dem i Nødsfald samlede, sigte til intet andet, end at stadfæste Freden, og at efterkomme det, som Keyserindens Dignitet og høye Rang iblant Potentaterne i Europa udkræver af Hendes Majestet.
Berlingske Tidende, 1750-08-24
Journal over den Aar 1750, i Warschov holdne extraordinaire Rigs-Dag.
Berlingske Tidende, 1750-08-24
Da den extraordinaire Rigs=Dags Aabning for Stænderne af Polen og Store-Hertugdommet Litthauen, formedelst de Kongelige Universalier, var berammet paa den 4 Aug, saa begav Hans Majestet, Kongen, sig samme Dag, om Formiddagen Klokken ved 10 Slet, geledet af Senatet, Stats Ministrerne og Lands=Buddene, hvis Antall beløb sig til 134, til St. Hans Collegial Kirke, for at bivaane Hellig Aands Messen. Efter at Guds=Tienesten var til Ende, begav Hans Majestet sig i Senatet, for at give Lands=Buddene Tilladelse, at begynde deres Sessioner. Da de til den Ende havde begivet sig til deres Stue, tog Hr. Steminski, første Lands Bud af Lemberg, som seeneste Rigs-Dags Marechal, og i saadan Qvalitet Director for Lands=Buddenes Stue, Marechals-Staven, efterat han havde sat Lands-Buddene i Orden efter Woymodskabernes Rang. Han aabnede Rigs-Dagen med en smuk Tale, og bad, i Følge Lovene at skride til Marechals=Vallet, til hvilken Ende han inviterede det første Lands=Bud for Woywodskabet Cracov, at give sin Stemme, hvem han begiærede at have til Marechal. Men neppe havde han endt sin Tale, da een af Lands=Buddene af Bels reyste sig op af sit Sæde, og, som han sagde, vilde frem for alting vide, af hvad Aarsag Græv Ryemusk havde resigneret Woymodskabet Podolien, og ladet sig udvælle til Lands Bud; declarerende derhos, at, hvis det var skeet i det Henseende, at blive Rigs-Dags Marechal, saa vilde han være den første, der satte sig derimod, fordi deslige Foretagende fornærmede de Prærogativer, som Ridder=Standen havde at nyde. Lands Buddet af Lyda, som blev understøttet af den største Deel af de øvrige Lands=Bud, svarede derpaa Lands Buddet af Belsk med Eftertryk, Græv Byemuski havde, da han lod sig udvælle til Lands=Bud, intet andet havt til Øyemeed, end det almindelige Beste, og samt sine Colleger at giøre dertil alt hvad mueligt var; det var derfor billigt, at lade ham skee Ret ved hans i saadan priiselig Hensigt fattede Resolution, og i Steden for at spilde Tiden med saadanne unyttige Scrupeler, skulde man tvertimod ufortøvet skride til Marechals Vallet. Da nu Lands=Buddet af Belsk efter disse Taler syntes at stilles tilfreds, forlangende det slette Lands=Bud af Cracov, at ham maatte være tilladt, at tale om andre Ting, førend man tænkte paa Marechals-Vallet. Omendskiønt nu næsten den heele Forsamling var derimod, saa blev dog hans Paastand med Hidsighed understøttet ved een af Lands=Buddene af Oswiecim, saa at man saae sig nødt til at skilles af samme Dag, uden at komme til nogen Slutning. (Continuationen følger.)