Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Man troe i Almindelighed at Chineserne have kun liden Jndsigt i Videnskaber, men hvor urigtig heri dømmes, vil følgende oplyse. Chineserne besidde megen Skarpsindighed, og de anvende en forunderlig Flid udi alt, hvad de foretage dem. Man besee kun deres Arbeide, Porcellain, udskaarne Stykker i Elfenbeen og Perlemoder, Udgravning i Metaller, Ponsering, Mahlerier, Laqveringer a., saa vil man blive bedre overbeviist. Missionarii vidne især om deres Jndsigt i Astronomien, Moralen og deres Lands Historie. Jntet Folk har lagt større Vind paa Astronomien, thi de chinesiske astronomiske Observationer ere ligesaa gamle, som Riget. Deres Historier vise, at de stedse have underholdet Mænd, alene for at give Agt paa alt det, som skeete paa Himlen Dag og Nat, ja det er gaaet saavidt, at de som sig viste heri forsømmelige, bleve straffede paa Livet. Jesuiterne have efter adskillige europæiske lærde Videnskabers Selskabers Anmodninger undersøgt Chinesernes ældste astronomiske Udregninger, og de ere med Forundring befundne ganske rigtige. Man har nøie Beskrivelser af Constellationer, Formørkelser, Jevndogn, Sel hverver, som ved Observationer ere skeete 120 Aar før Christi Fødsel, og findes i et Skrivt, den første Observation over en Solens Formørkelse, Aar 2155 for Christi Tider. De have observeret adskillige nye Stierner og Cometer, som Europæerne ei have givet Agt paa. P. Riccvidner, at paa det gamle Observatorio i Nanching fandtes Jnstrumenter, hvis Lige ei vare i Europa. Efter den Beskrivelse, som Ple Commte haver givet over det pekingske Nr. 69. R. Observatorio, kan intet være prægtigere. Man underholder stedse hele Aaret igiennem 5 Mathematici, som Nat og Dag maa give Agt paa Himmelen, med utrolig Accuratesse. - Jntet Folk haver været meere agtsom i at skrive og conservere deres historiske Skrivter, end Chineserne. Man finder hos dem en Historie uden Ophold, men i et hen af nogle 1000 Aar, fra Rigets første Stiftelse til denne Tid. Der er altid et vist Antal beskikkede Lærde, som alene skal lagttage og antegne alle Keiserens Ord og Gierninger. Enhver af dem forfatter saadant i et Skrivt for sig selv, uden at maa vise det til andre, og som kastes ned i en dertil indrettet Kiste igiennem en Aabning oven paa. Og som saadanne Skrivter ei see Lyset, førend efter lang Tids Forløb, og saalænge den Keiserlige Familie regierer, saa finder man deri alt med reen Oprigtighed anført. Saasnart Kronen forflyttes fra en Keiserlig Familie til en anden, samler man alle disse forvarede Beretninger, confererer den ene med den anden, udleder den rette Sandhed, og derefter affatter den Keisers Historie uden Hyklerie. Derforuden lader enhver Stad og Bye affatte og optegne alt det Merkværdige, som tildrager sig i deres Destrict. Saadanne Optegninger indeholde om Stedets Beskaffenhed, nye Indretninger og Anlæg, Jndbyggernes Sæder, Love og Skikke, Borgere, som have destinqveret sig i Lærdomme, Kunster a. - Paa saadan Maade maa til forladelige Historier tilveiebringes. - Chineserne skrive og Romaner, men især med moralske Lærdomme, og derfore ere de ligesaa nyttige for deres, som vore Romaner ere skadelige for vores Ungdom. - P. Dentrecolles har oversat fire saadanne Romaner, som findes i du Halles store Verk. En af dem er af samme Jndhold, som den bekiendte Historie om den ephesiske Matrone, der stillede sig an, som hun ei vilde leve efter hendes Mands Død, og derfore sadt Nat og Dag ved hans Grav, uden Mad og Nr. 692 Nr. Drikke, men dog udlod sig paa en uanstændig Maade, og var færdig at gaae til Sengs med en nye Brudgom, da Manden uformodentlig igien opvognede af en Dvale efter nogle Dage. - De fornemmeste Stykker af disse Romaner sluttes gjerne med nogle Vers. - Chinesernes Moraler ere ellers ypperlige; det fornemste, som deri anvendes Flid med, er at indprente Undersaatterne Ærbødighed mod Gud, Regieringen og Øvrigheden, saavelsom Børn mod Forældre, og Tienere mod deres Herrer, de betiene sig af historiske Exempler, og af adskillige bydige Mænd herviske Gierninger, som de sætte til Plan at efterfølge. - Regieringen i China er og saa konstig indrettet, at man ei uden største Forundring kan betragte den Orden og Ziirlighed, som der findes. - J Logica, Rhetorica, den practiske Geommetrie og Musik, har de gjort den stetteste Fremgang. -