Københavns Adresseavis, 1776-07-23
Nr. Nr. 20 Rd. Særdeles Fordeele af Fælledskabets Ophævelse. Der er vel ingen, som nægter, at jo Fælledskabet har mange Fortrædeligheder og skadelige Følger forbunden, med sig, da det hindrer enhver fra at benytte sig af sin Jord, som han synes, og er en Anledning til megen Uorden i adskillige Henseender. Det er enhver som boer paa Landet bekiendt, og jeg ey her vil anføre; men allene kortelig vise de særdeles Fordeele som Fælleskabets Ophævelse fører med sig. 1) Naar man har sin Jord samlet, kan ingen enten fra pløye en noget, ey heller afmeye eller afslaae noget fra en, som har sit for sig selv. Han kan altsaa være vis paa at beholde det ham tilkommer. 2) Han kan benytte sig af sin Jord som han finder tienligst. Hans Creaturer kan ene faae Nytten af hans Græsning. 3) Han kan pløye og høste meere i kortere Tid end forhen, efterdi han har sin Jord samlet, da den forhen var adspredt paa mange Stæder. 4) Han kan saae Klever eller anden Slags Græs=Frøe, da han forhen ey kunde, formedelst Fælleskabet have Nytte af saadant. Jeg skriver dette af Erfarenhed. Jeg havde forhen min Jord, Ager og Eng abspredt over paa 150 Stæder, nu har jeg det paa et Sted samlet, dog saaledes, at den ene Deel er i den ene af Byens Marker, og den anden Deel i den anden; men dog støder sammen. Da jeg 1775 første Gang lod dyrke den halve Deel af min udskiftede Jord, kunde jeg erfare Fordeelen deraf, at jeg kunde med 2de Plove pløye saa meget en Dag, som ellers med 3de. Høe= og Korn=Høsten gik og hurtigere, derved at Jorden var samlet; ja Giødningens Udførsel udfordrede ey saa megen Tid, som forhen. Jeg har og saaet 3 Lpd. Klever, som tegner meget got og venter i Aar deraf at have Nytte. Vel har de oprettede Grøfter kostet en Deel; men jeg haaber inden faae Aar at have mine derpaa anvendte Penge igien; thi i dette Aar kan jeg saae 20 Tønder meere end sædvanlig. Jeg haaber og at flere Fordeele i Tiden kan ventes, naar jeg faaer min nu udskiftede Jord afdeelt i 6 Deele Digerne beplantet med Piile, Hyld, Hassel og Torn, saa at jeg er vel fornøyet at jeg kom ud af det skadelige og vidtløftige Fælleskab. Jeg har nu altsaa ey med Byens Hyrder og andet saadant at giøre; men ladet bygge et Huus til tvende Vange=Vogtere, som skal passe Grøfterne, og derfore aarlig nyder frie Huus, og hver een Tønde Rug og 2de Tønder Byg, og endda desuden kan fortiene at parte ved imellem at gaae i Dag=Leye. De oprettede Grøfter bliver og paa nogle Stæder et Middel at aflede Vand=Stæder, som forhen besværede Ager og Eng. Dette jeg her anfører, skeer allene i den Henseende, At opmuntre andre til at komme ud af Fælleskabet, og ey lade sig afskrække formedelst de Bekostninger som udfordres til Jndgravningen, som gjerne i 2de Aar kan fuldendes; Saa at det var at ynske, at flere i Sælland, vilde søge ud af Fælleskabet, som de allernaadigste derom, udgangne Forordninger baner enhver Vey til, og intet hindrer uden allene en utidig Frygt og forudfattede Tanker, at de forrige Indretninger ere de beste, Priis=Materie. Det Inderøiske Landhuusholdnings Selskab, har udsat følgende Præmier for Bondestanden i Inderøens Fogderie 1. Da Selskabet har taget i nøye Betragtning, at Giødningens slette Besvarelse og Forøgning er en af de almindeligste Feil ved Jordbruget her i Egnen, udsætter det en Præmie af 20 Rdlr., eller et Agtelses Tegn af samme Værdie for den Bonde, som inden 1777 Aars Udgang beviser, at have anvendt den meeste Fliid og Arbeide paa Giødse, lens beste Besvarelse og Formeerelse, Giødnings=Stedets fordeelagtigere Indretning i Henseende til dets Bund=Tag hold, konstig og her ikke nok forsøgte Giødnings Midler, o s.v. For den som viser næst beste Fliid og Arbeide hermed 15 Rdlr., og den som dernæst udmerker sig 10 Rdlr. 2. Skovenes almindelige Aftagelse fornemmelig i Jnderøens og Ytterøens Præstegielde, hvor endog savnes fornøden Brændeved, forbinder Selskabet til i nogle Aar efter hinanden at opmuntre til Steen=Huusers Opbygning, og derfor udgiver 20 Rdlr., eller et Agtelses Tegn af samme Værdie til den Bonde eller Huusmand, som inden 1777 Aars Udgang beviser, at have opbygget af Steen een Stald, Fæehuus, eller anden nyttig Hovedbygning paa sin Gaard eller Plads, samt oven over Huuset opført Høe= eller Korn=Loft, tækket med Halm og Leer, om hinanden. For den, som kommer den første nærmest 15 Rdlr., og den derefter 10 Rdlr. 3. For den Bonde eller Huusmand som til sin Jords Forbedring optager de fleste Mælinger af nye Land i forhen udyrket Jord, ikke mindre end 6 Mælinger, 15 Rdlr. eller et Agtelses Tegn af samme Værdie, den næst bæste 10 Rdlr., den dernæst 8 Rdlr., og den, som derefter udmærker sig, 6 Rdlr. 4. Da Jordarterne og andre føyelige Omstændigheder, ikke hindre en almindeligere Bekiendtskab med Havedyrkningen i dette Fogderie, og samme overalt favnes i Bondestanden, som en ypperlig Tilflugt for disse Bøygder i mislige Korn=Aar, udsætter Selskabet 10 Rdlr. eller et Agtelses Tegn af samme Værdie for den Bonde eller Huusmand, som giør den beste Begyndelse med at indhegne og tilberede en Kiøkken=Have for de nødvendigste og for Bonden meest afsætlige Have=Væxter, saasom Kaal, Rod Væxter, fornemmelig Kartofler, Specerie=Urter og s. v., for den, som derefter beviisliggiør den største Fremgang, herudi, 6 Rdlr., den dernæst 4 Rdlr. 5. Til den Bonde eller Huusmand, som paa en nyttig og for Jorden meest sparsommelig Maade fremavler det meste Liin, ikke under 2 Voger, 8 Rdlr. eller et Agtelses Tegn af samme Værdie, den, som kommer den første nærmest, 6 Rdlr., og den dernæst 4 Rdlr. 6. For den Bonde=Kone, som beviser at have spundet det fineste og beste Garn af hiemvoxen og vel heglet Liin, ikke mindre end 1 Vog, 6 Rdlr.; for den, som kommer den første nærmest i Mængde og Godhed, 4 Rdlr., og den dernæst 2 Rdlr. 7. Selskabet udsætter en Præmie af 8 Rdlr. eller et Agtelses Tegn af lige Værdie for den Bonde= eller Huusmands=Kone, som foreviser et Stykke smukt hiemmevirket og farvet Tøy til Kirkegangs=Klæder, ikke mindre end 50 Alen; den, som herudi foreviser næst beste Arbeyde, 6 Rdlr., og den som kommer derefter, 4 Rdlr. 8. Og endelig en Præmie fra 4 til 20 Rdlr., eller Agtelses Tegn af lige Værdie for den af Bondestanden, som efter eget Valg og Godtbefindende kan forevise Selskabet. nogen betydelig og her uforsøgt Forbedring i en eller anden Artikel af Landhuusholdningen, det henhøre til Høe Korn=Heste= eller Qvæg=Avl; Skov=Bierg= eller Fiske Væsenet og deslige. Ulykkelige Tilfælde.