JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Mariboe, den 3die Maj. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte April Maaned, følgende: En Tønde Hvede 32 Rd. En Tønde Rug 18 Rd. En Tønde Byg 16 Rd. En Tønde Havre 8 Rd. En Tønde hvide Ærter 22 Rd. En Tønde graae Ærter 22 Rd. En Tønde Bønner 18 Rd. En Tønde Vikker 14 Rd. En Tønde Kartofler 5 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. 8. Er Pund fersk Flæsk 3 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. 12 s. a 2 Mk. Et Pund Smør 5 Mk. a 6 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. 8 s. Et Pund Talg 1 Rd. Et Slagtenød 80 Rd. a 100 Rd. Et Sviin 50 a 60 Rd. Et Faar 10 Rd. - Alt i Rbd. N. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
En Beltsbaad med en Fangst af Foraars-Sild afseilede efter Bestemmelse til Vordingborg den 12 April d. A. fra Heslet ved Nyborg. Siden den Tid er Jntet hørt fra Baadføreren eller hans medfulgte Søn, man befrygter, desværre, at de ere forliste, hvilket er dobbelt beklageligt, da 2de fattige Familier derved taber deres Fædre og Forsørgere. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Nyborg, den 4 Maj. Med mild Luft og godt Veir hørtes det tordne her i Torsdags Middag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Dette tidlige Luftvarsel vil Landmanden skal bebude en mild og frugtbar Sommer. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Viborg, d. 5 Maj. En Dreng, der kaldte sig Morten Hansen, og foregav at høre hjemme i Aalborg, opvakde i disse Dage Alles Medlidenhed, da han foregav at have været fanget i Tyrkiet, hvor man havde skaaret Tungen af ham. Endelig fattede man Mistanke til dette Foregivende, og Distriktslægen Hr. Krigsraad Bagger bragte ved Jnstrument Tungen frem af Svælget, hvori han havde lært at skiule den. Han paastaaer, at hans Fader, der skal boe i Ribe-Egnen, har lært ham denne Konst, for nogle Uger siden. Han er nu arresteret og har ventelig dog samlet sig en Sum ved dette skjændige Bedragerie. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 513, a vista 525. Amsterdam 2 M. 475, a vista, . London 2 M. 21 12 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 530. - Specier solgtes til 32 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 95 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Rbksedler 28. Norske Species. - . Svenske Sedler 9 Mk. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Blandede Efterretninger. J Christiania er udkommet: Beskrivelse over Hans Nielsen Hauges Reiser, vigtigste Hendelser, og Tildragelser, tilligemed en Fortælling om de forskjellige Religionspartier, han paa sine Reiser er bleven erkyndiget (?) om, samt en kort Hoved Jndhold af hans egne Religionsbegreber eller Troesbekiendelse i 3 Dele, beskrevet af ham selv; 128 S. i 8vo., med Anmærkninger 7 Sider. -Med Forundring seer man af denne Piece, at Hauges forskjellige Skrifter ere blevne oplagte fra 2 til 6 Gange, og at deraf hver Gang tryktes fra 2 til 6000 Exemplarer. Af hans Betragtninger over Aarets Texter blev der endog trykt 8500. Af intet af disse Skrifter ere over 1000 Exemplarer tilovers, og af adskillige aldeles ingen. Det kan man kalde at gjøre Lykke som Skribent; J London har man nyligen udfundet et Middel til at hielpe fordærvet Korn. Man kommer det i kogende Vand (dobbelt saa meget Vand som Korn); alle raadnede Korn svømme da oven paa, og det øvrige tørrer man formedelst Dampe, og øser det flittigen om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
I Nærheden af London forfærdiges i denne Tid en Ballon, i Form af en Fisk, som man troer, ved Hielp af en Dampemaskine, at kunne styre frem og tilbage, efter Behag. Denne Luft fisk er 70 Fod lang og 12 Fod høi, saa at en høi Mand meget beqvemt kan gaae omkring deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
J Pompeii har man ved Gravning opdaget en Colos, hvortil den for en rum Tid siden i et Tempel fundne Fod hører. Colossen er 22 Fod høi, af fortræffeligt Arbeide, men uden Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Kongen har paalagt adskillige Konstnere, at forfatte en nøiagtig Beskrivelse over Stedet; disse Efterretninger ville efterhaanden blive trykte, og udkomme, forsynede med Tegninger. Gray og Søn i Londen indbyde Almeenheden til en Udstilling af Malerier paa Glas, der i Henseende til Varighed, Virkning og Skjønhed, kunne sættes ved Siden af Middelalderens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Den i Wien udkommende allgemeine Literatureitung" har maattet ophøre, paa Grund af alle Materialiernes Stigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
J Engelland vedbliver man at opfinde saa mange Maskiner, der gjøre Menneskehænder over flødige, at man tilsidst nok for Alvor bliver nødsaget til at sætte Skranke for Folkeformerelsen. Saaledes har man opfundet en Maskine, hvorved der ikke behøves flere end 4 Mennesker til at forfærdige et Stykke ingang, og en anden hvorved 5 Par Handsker tilskiæres og syes i 10 Minuter. Et Anker opvindes af een Matros og en Dreng, ved Hielp af en dertil indrettet Maskine. Blik af Evigheden. Ti her paa Jord jeg finder hvad jeg søger, J Himlens Straaleglands mit Hjem jeg seer, Hvad Tiden skrev i Evighedens Bøger, Jeg ahner dunkelt kun - men af ei meer: Det tunge Leer, som udgjør Sjelens Fængsel, Jndslutter higende med den min Længsel. Her hørte jeg saa mangen kjerlig Tone, Som trøsted mig og vakte Haabets Glands: Jmens mit Jndre fra en bedre Zone Mig vinked hen til lyse Stjerners Krands; Mod deres Straalehjem mit Blik heniled, Mens Himmeltoner i min Siel gjensmiled. O, Kierlighed, som ei paa Jord har hjemme Tænd i min Siel din evigklare Soel Lær du mig Jordens Qval og Sorger glemme, Viis huld mig Veien til din gyldne Pol. Skjænk mig forbarmende din Huld og Naade, Løs troe og tillidsfuld mig Livets Gaade! O Evighed, oplad dit milde Øie Straal huld Livsalighed i Dødens Stund, Naar Engleskarer smile fra det Høie, Og Sielen vaagner af sin sidste Blund, Naar Tiderne bag mørke Grændse svinde: Da lad i Lysets Hjem din Krands mig finde. H. G. K. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. os Forhos Re Fjortende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Mai 1817. Figursalen paa Charlottenborg. (Fortsat, see No. 36.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Det er nu omtrent fyrgetyve Aar siden, Mesmer, fremtraadte med den dyriske Magnetisme, og, efter en saa lang Række af Aar, har man endeligen lært at indsee, at enhver Sandhed kan ved sin Fremkomst synes os usandsynlig, især naar den er i egennyttige Menneskers Hænder, men at den desuagtet dog fortjener nøie at prøves og veies, førend den ligefrem forkastes. Et Uheld var det, at just Mesmer, der allerede i Forveien havde gjort sig mistænkelig hos sine Samtidige ved en Dissertation om Stjernernes Jndflydelse paa det menneskelige Legeme, som han offentligen forsvarede i Wien, just skulde være den, der bragte en saa vigtig Gjenstand paa Bane. Ligesaa stort et Uheld var det, at deels Tidsalderen havde saamegen Tilbøielighed til at forkaste Alt, hvad Forstanden ikke strax kunde fatte; deels at Mesmer, der aabenbar forbandt egennyttige Hensigter med sin Opdagelse, gik alt for vidt i sine Skryderier. Saaledes bebudede han et Værk over den dyriske Magnetisme, der skulde frembringe samme Revolution i Philosophien, som det allerede havde frembragt i Lægevidenskaben. Men det, som gjorde ham meest mistænkelig var, at han i Paris ikke selv vilde indlade sig med den af Regjeringen udnævnte Commission, i hvis Spidse den store Franklin stod, og at den navnkundigste af hans Elever, Deslon, der havde vundet 1/2 Million Specier ved sine magnetiske Curer, paatog sig at forklare den magnetiske Konsts Grundsætninger paa en temmelig vindig Maade. Resultatet af Committeens Undersøgelse var, at den Mesmerske Magnetisme var et nyt Bidrag til Historien om den menneskelige Siels Vildfarelser og Forblindelser, og et mærkeligt Beviis paa Jndbildningskraftens Magt. Hermed lod man sig nøie; Mesmer, som upaatvivleligen nu havde vundet saa meget ved sine magnetiske Curer, at han ikke mere trængte til at fortsætte dem, trak sig tilbage; man betragtede ham som en Bedrager, og hans Konst som Sværmerie, og næsten kunde han, som Bacon, testamentere fremmede Nationer sit Navn med det Tillæg: "mine Medborgere ville ikke kjende mig førend efter nogen Tids Forløb."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Man seer af det Anførte, at den dyriske Magnetisme, hvor meget den end af Uvidenhed og Skryderie kan blive og er bleven misbrugt, fortjener at betragtes som en høist vigtig Opdagelse, der endnu alt for meget er i sin Barndom, til at man bør lade sig mislede af Selvkloge, der troe at der ikke gives andre Sandheder end dem, der kunne bevises med Søren Mathiesens Regnebog, eller som af en forudfattet Mening, hellere ville nægte de aabenbareste Kiendsgierninger, end tilstaae deres utidige og overdrevne Tvivlesyge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Den, som troer Alt, uden foregaaende Prøvelse, er en lettroende Daare; den, som troer Jntet, uden at have Troen lige i Hænderne, er en haardnakket Vantro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Indenlandske Efterretninger. J Handelen er det meget stille; Coursen vedbliver at forbedre sig, men naar man undtager Manufactur= og Modevarer i Boutiquerne, saa vil næsten ingen af Livets virkelige Fornødenheder. falde i samme Forhold som Coursen forbedres. Men bliver denne Forbedring, som man har største Grund til at haabe, af Varighed, saa er der ingen Tvivl om at Priserne paa alle Fornødenheder omsider ogsaa maa falde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Helsingøer, d. 9 Maj. 1817. Den 7de og 8de Mai ere 269 Skibe klarerede ved Øresunds Toldkammer. Førstnævnte Dag hendte den Ulykke at en Slub seglede paa et for Anker liggende Hollandsk Koffskib, hvilket Øieblikkelig fank, af Mandskabet bleve kun Skipperen og een Mand reddede, de øvrige 4 fandt deres Grav i Bølgerne. Toppen af det siunkne Skibs Master staaer over Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Skrivelse fra Holsteen af 9de Mai 1817. Det yppigt fremvoxende Græs, skyder kraftigen og tæt i Veiret, og lover fede Græsgange. Rofrøet staaer overalt ypperligt, og saavel Marsk som Geest (høit Land) er overflødigen besat med denne Frugt. Studenne fra Jylland ankomme i Tusindtal, og betales dyrt. Jyden tager en god Deel Specier hjem med sig, og indlader sig ikke mere i nogen Handel i Papir. Det til Hertugdommene grændsende Jylland vil mueligen, maaskee af sig selv allerførst skille sig ved Papirpenge. - Græsningen i Marsken er i høi Priis, og er næsten ikke mere at faae. Priserne paa Landeiendommen stige næsten dagligen. Mange gamle nye Enge ere pløiede, i den Hensigt at besaae dem med svært Korn og Ro frø, det synes som vi kunne vente os en meget rig Havrehøst. Derimod aftager Vinterbyggets Dyrkning, ligesom man overalt nu alt mindre og mindre avler Byg. Bønder og Landmænd kappes om Speculationer, for til Efteraaret at drage stor Fordeel af Jordens Grøde. Efterhaanden jevnes alle de Forhold, som Krigen har bragt udaf Ligevægt. Landmanden betaler sin Gield og sine Afgivter, og paaskjønner med Taknemmelighed de Lettelser og Opmuntringer, som Regjeringen med saa megen Mildhed tilstaaer ham, og endnu giver ham Haab om. Hans Sønner ere vendte tilbage fra Krigstanden, og arbeide med Flid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Man sporer sjeldent at det unge Mandskab har medbragt slette Sæder og Vaner; det er tvertimod blevet klogere ved Erfaring, har vundet i Legems- og Aandsraskhed, udmærker sig ikke sjeldent som duelige Folk, der i deres Hjemstavn blive til agtede og formuende Mænd. Den, som gjennemreiser Landet, gjenkjender snart disse Folk og underholder sig gjerne med dem. At Skolerne paa Landet maa være besatte med duelige Lærere, og flittigen blive besøgte, erfarer man af Omgangen med Børnene og af de Læsebøger, som man hyppigen træffer i Landmandens Bolig, Fattigdommen paa Landet aftager meget, ligesom den, desværre, i Stæderne tager til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Kammerraad og Amtsforvalter Jensen i Bredstedt er nyligen ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Slagelse, d. 10 Maj. J Onsdags d. 7de Maj mødte den sørgelige Tildragelse, at Skomager Peder Lange her af Byen, som arbeidede som Haandlanger ved Nedrivelsen af det forrige Antvorskov=Slot, dræbtes derved, at en Muur styrtede pludselig sammen over ham; han tilligemed 2de andre Muurfolk vare beskjæftigede ved Foden af Muren; disse, som saae at den vilde falde, und vigede i en Hast til Siden, men han som var midt for den, kunde ikke redde sig; men blev bedækket af den; man gravede ham paa Øieblikket ud af Ruinerne, men endskjøndt han ikke var egentlig knuset, da han havde været tæt inde ved Muren, hvor Slaget var mindre stærkt, saa var han dog deels forslaaet og deels qvalt, saa at Blodet var gaaet ham ud af Næse og Øren og intet Haab om Livsredning var tilbage. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Mariboe, den 8de Maj. En Huusmand fra Østofte, navnlig Peder Jørgensen, blev den 6te dennes voldeligen overfaldet paa den saakaldte Mariboe Skov af 2de Personager, der, efter at have givet ham endeel Prygl, og slaaet ham adskillige Huller i Hovedet, saa at Blodet strømmede ned af ham, fratoge ham en Kurv, der maaskee i sin Tid kan lede paa Spor til Gierningsmændenes Opdagelse. - Onsdagen den 7de Maj rasede en gruelig Jldebrand i Flækken Grube, i det Holsteenske, der, med en Storm af N. V., greb saa hurtig om sig, at hele Byen blev i kort Tid et ulykkeligt Rov for Luerne, paa 14 Huse nær. Begge Præstegaardene, samt Kirken bleve ligeledes reddede. – Efter Sigende skal Jlden være foranlediget derved, at en ung Knøs, der var ifærd med at bage, havde uforsigtigen sat en Rager fra sig, som der var Jld udi. - Ved Auctionen igaar her i Mariboe blev en Tønde Byg betalt med 24 Rbd., og en Tønde Rug med 24 Rbd. 8 s. - foruden Allarmen, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Aarhuus, den 9 Maj. Budderupholm blev ikke solgt ved Auctionen; det høieste Bud var 191,000 Rbdlr. N. V. foruden de i Kirker &c. perpetuerede omtrent 7000 Rbdlr. S. V. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 490, a vista 502. Amsterdam 2 M. - , a vista . . London 2 M. 21 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 510. Specier solgtes til 31 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 96 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Rbksedler 28. Norske Species. - Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Da nyligen Skatkammerkantsleren foreslog i det engelske Underhuus at udstede Skatkammerbeviser for en bestemt Sum til at danne en Fond, hvoraf de Fattige paa en bestemt Tid kunde faae Understøttelse og opmuntres til Arbeide, svarede Hr. W. Lambe, at saadanne Palliativmidler kun gjøre det Onde værre, at dette maa oprykkes med Roden, da det ved sin Ondartethed truer at tilintetgjøre vort Fædreneland. Man vil forsyne Velgiørenheds=Selskaberne med Penge, som disse paa alle muelige Maader igjen kunne forsyne det fattige Folk og saaledes sysselsættes. Men man veed, hvorledes det gaaer, giver man det f. Ex. Penge til at anskaffe sig Værktøi, saa bruges disse Penge til andre Fornødenheder; giver man det Værktøi, saa bliver dette ligeledes snart udfeict eller solgt. Engelland er overbefolket; vilde det ikke være hensigtsmæssigere: at sende hele Colonier til Lande, hvor Folket kan faae nyttigere Sysler end dem, Lord Castlereagh nyligen foreslog, nemlig, naar den Fattige intet andet har at bestille, saa lader man ham grave en Grøft, og naar denne er gravet, kaste den til igjen. - Mærkeligt nok er det, at man i vore Dage møder i Engelland ganske det Modsatte, af hvad der ellers pleier at være Tilfældet efter mange Aars Krig, nemlig Overbefolkning, endskjønt det dog synes naturligere, at Krig snarere maa formindske end forøge Folkemængden, Men skulde Aarsagen til den store Brødløshed, blandt det engelske Folk ikke tildeels ligge i de mange Opfindelser af Maskiner, der gjøre Menneskehænder overflødige? Engellands Exempel lærer os, at et Land ogsaa ved for megen Cultur kan blive ulykkeligt. For megen Pønsen paa at gjøre det Gamle fuldkomnere eller endog uundværligt ved nye Jndretninger, medfører heri som i saa meget Andet, en Forstyrrelse i de gjensidige Forhold, det ikke siden er let at raade Bod paa.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Ved en Natten imellem den 12te og 13de dennes i Egersund opkommen Jldebrand bleve 19 større og mindre Huse lagte i Aske, og derved henimod 40 Familier huusvilde og tillige berøvede det Lidet, de eiede; Nogle bleve forbrændte og forslagne, blandt disse Toldopsynsbetjent Hamre, hvis Skjæbne i Øvrigt var skrækkelig. (Norsk Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Subskriptions-Jndbydelse. paa et nyt Maanedsskrift, under Titel af: Humoristen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Allerede før Krigen indbød Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie til Subskription paa en Samling af humoristiske Arbeider, uddragne af dette Tidsskrift. Krigen standsede dette Foretagende, uagtet en Deel Subskribenter havde meldt sig. Jmidlertid voxte Bladet bestandigen, og tilligemed dette Forraadet til at øse af. Da nu intet fuldstændigt Exemplar af Skilderiet er at faae, saa har Udgiveren troet, at burde fornye hiint Forsæt, og tilbyde den læsende Almeenhed et Udvalg af de Stykker, der findes i de hidtil udkomne 26 Bind af dette Blad. Ogsaa skal der tilføies adskillige forhen utrykte Arbeider. J Samlingen optages Jntet, som i det mindste efter Udgiverens Overbeviisning, vil kunne læses med nogen Deeltagelse. Udgiveren smigrer sig med det Haab, at de Arbeider, der, endog i afbrudt Form, ikke have mishaget, samlede og forbedrede, ville kunne gjøre Regning paa opmuntrende bifald. Men paa det Skriftets Anskaffelse ikke skal blive for bekostelig, agter han at udgive det som et Maanedsskrift, Hvert Hefte paa 6 Ark, under Titel af Humoristen, kommer til at koste 1 Rbdlr. Da 2dg. Hovedformaal kun er, at samle disse Arbeider, medens han endnu har Tid, Leilighed og Kraft dertil, for derved mueligen at redde mangt et Stykke, fra den Skjebne der maaskee venter det i et Tidsskrift, hvoraf der kun gives saa saare faa complette Exemplarer, saa ønsker han kun at blive skadess for Papir og Trykning. Men førend han har Udsigt dertil, begyndes ikke paa Trykningen. Jngen Subskribent er forpligtet at modtage mere end et eneste Hefte, og det er altsaa ganske overladt til Enhver at fratræde Subskriptionen, naar han vil. - Man tegner sig hos Bogtrykker Höeckes, Enke, i store Helliggeiststræde No. 144. Subskribentsamlere faae paa 7 Exemplarer det 8de frit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. svanzoseFjortende Aargang. No. 39. Udgivet, redigeret og Forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne." Løverdagen den 17 Mai 1817. Om Overdaadighed og Anordninger derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-17
Der gives vel neppe en Tidsalder, hvor derer bleven skrevet og talet mere om, for og imod Overdaadighed, ikke alene hos os, men ogsaa i andre Lande, end den, hvori vi leve. J et Naborige har man endog ganske nyligen søgt ved Anordninger at sætte Grændser for en overhaandtagende Overdaadighed. Efter den store Kamp, hvori Europa i en Række af Aar har befundet sig, kan Sligt ikke betragtes som noget Særsyn. De fleste Staters Pengevæsen er blevet rystet i sine første Grundstøtter, og intet er naturligere end at man gjør sig Umage for at opsøge Aarsagerne, der foranledigede denne Rystelse, og udfinde Midler til at standse det Onde. Det gaaer med hele Stater, som med den enkelte Borger. Naar man begynder at tale om Jndskrænkning, saa er dette sædvanligen et Tegn paa, at man hidtil har havt større Udgivter end Jndtægter; thi at de sidste, naar de staae i et rigtigt Forhold til de første, ikke trænge til Jndskrænkning, er en Selvfølge, og kun hvor et Misforhold imellem begge findes, kan Overdaadighed have Sted. Den Mand, som med en Jndkomst af 1500 Rbdlr. betaler allene i Huusleie 800 Rbd., er overdaadig; ligesom den med en Jndkomst af 6000 Rbd., lever tarveligen, naar han boer til 900 Rbd. Det er almindelige Sandheder, men som imidlertid ikke kunne siges for tidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-17
J det daglige Liv bruger man et meget ubestemt Ord til at udtrykke Overdaadighed med, nemlig Luxus. Man strider i Almindelighed om Tingen, uden i Forveien at have bestemt Begrebet, af det Ord, der skal udtrykke den. - Luxus er, efter sin Natur, altid betinget. Det kommer an paa hvor, naar og af hvem den føres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-17
Det var i Aaret 1736, at Christian den Sjette lod udgaae et "Forbud paa Juveler samt Guld og Sølv med videre, for at hæmme den i Svang gaaende Overdaadighed i Klædedragt, hvorfor foruden anden Skade mange Penge gaae udaf Landet." Ved denne Forordning blev det forbudet, at have Guld eller Sølv i Klæder, i Livree, Meubler o. s. v. eller blommede brocherede Silkestoffer, de undtagne, som hidførtes med danske Skibe fra China; at bære Kniplinger, som ei vare forfærdigede i Landet; eller Diamanter, Perler og Juveler, de, som ei vare i Rangforordningen, skulde bære lette og stribede Silkestoffer, som Taft og deslige, hvorfra dog undtoges Haandværks= og Kielderfolk, Tjenestetyende, som ikke maatte bære Silke= eller Halv-Silkestoffer. De, som handlede mod denne Forordning, skulde have Kongens Naade forbrudt, det, som de forskreve eller bare, være confisqueret; de af 1ste og 2den Classe i Rangforordn. skulde desuden bøde 300 Rdlr.,de af de øvrige 200 Rdlr., og de, som ei var i nogen Classe, 50 Rdlr. Kjøbmændene og Kræmmerne, som forskreve saadanne Varer, skulde have disse forbrudte, o. s. v. - J Ugebladet Samleren (1789 No. 72) læses, som en Aarsag til den første Danmark nuværende Armod, en Aner det, der, efter Foregivende skal have foranlediget hiin Anordning. Da Prof. Heinze har derfra optaget den i sit Værk: Sammlung zur Gesch. u. Statswissenschaft (T. 2. S. 18789), og derved givet den et Slags Vægt, saa troe vi at burde anføre den her med Forfatterens egne Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-17
En paa lille Kjøbmagergaden boende Bagerkone, Madame Købe, som siden blev gift med Raadmand Raff, stod i Aaret 1736 Fadder i een af Stadens Sognekirker. Nogle Kammerjunkere stode paa samme Tid Fadder til et andet Barn i samme Kirke. Bagerkonen, der var riig, havde smykket sig med Juveler, der den Gang vare almindeligen i Mode blandt formuende Folk af alle Stænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-17
Under Frederik d. Femte bleve de foregaaende Overdaadighedsanordninger stadfæstede og gjentagne ved Forordn. af 19 Febr. 1755. J Jndledningen hedder det, at de forhen udgivne Forordninger ere af mange Undersaatter enten af vrang forudsattet Jndbildning og strafværdig Yppighed eller allene for en slem Vindings Skyld, under adskillige Paaskud og skjulte Konstgreb tilsidesatte og overtraadte." Efter denne Anordning maatte ingen indføre nogen Slags fremmede Silke=, Uldne og Bomuldsvarer, eller andre til Smykker, Klæder, og deres Prydelse henhørende og forbudne Sager, under hvad Navn være kunde; eftersom intet herefter maatte falholdes eller forarbeides, uden det alene, som i Kongens Riger og Lande var forfærdiget, eller med det asiatiske Compagnies Skibe fra China eller Ostindien hidbragtes. Straffen