JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Afvigte Torsdag, den 18de Januarii, var stor Cour hos Hs. Majestet Kongen. Den paa samme Dag indfaldne Fødselsfest, af Hans Kongel. Høihed Prinds Hendrich, paa hvilken Høistsamme havde forbudet Lykønsknings Cour af den høie Adel, blev af Hs. Majestet Kongen celebreret ved Hoffet med et stort Middagstaffel, ved hvilket, Hendes Majestet Enkedronningen undtagen, det samtlige Kongelige Huus, de her værende fremmede Prindser, Biskopperne af Culm og Ermeland, det høie Generalitet, og de Kongelige Statsministre, spiste ved et prægtigt serveret Taffel af 40 Personer, paa en Guld=Service. Desserten, som var forfærdiget af den Kongelige Hof=Conditor Hr. Busler, var passende til Dagens Høitidelighed. Den bestod af rubinrøde Glas, ziret med Perler. Hovedforestillingen formerede i Midten en Offertempel, som hvilede paa 8 fritstaaende Piller, og i hvis Inderste saaes et Alter, det ganske Maaltid igiennem, i lysLue. Paa Hvelvingen af Kuppelen saae man SeiersGudinden, som holdt en Laurbærkrands lige imod Prinds Hendrich, som sad lige over for, og under denne Krands var følgende førende Jnscription af Hr. Professor Rammer anbragt: Allerede i Dine Ahner har jeg kronet Dig paa denne Dag som en Kongesen; For 60 Aar kronede jeg Dig i Din Vugge, For 30 Aar siden kronede jeg Dig ofte i Krigen; og endnu skal Du, min Prinds, see mange Kroner af mig, førend Du skal gaae til Dine Fædre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Paa den øverste Spids af Kuppelen faae man en straalende Soel, i hvis Middelpunkt Hs. Kongelige Høiheds Navn i Træk glindsede. Paa den forreste Side af Templen vare paa Pillen anbragt 2 Medaillons med følgende Jnscription. J Krig førte Pallas ham an. - J Fred elskede Helten kun de skiønne Videnskaber. Paa begge Sider af Templen vingede Fama sig op. Resten af Opsatzen bestod af Trophæer, Triumphbuer, og deslige Udziringer, som gjorde en herlig Effect *).a) Den 18de Januarii er tillige den første Konges af Preussen, Frederich den 1stes, Kronnings=Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Fra Østerrige, den 11te Januarii. Superintendent Thielisch, en indsigtsfuld redelig Mand, har for nogle Maaneder siden, gjort Forestilling ved det Keiserlig-Kongel. Consistorium af den Augsburgiske Confession i Wien, om det maatte være ham tilladt, hver andet Aar i de offentlige Forsamlinger at afvexle med de sædvanlige Søndags Evangelier og Epistler, da de vigtigste og nødvendigste Sallighedssandheder indeholdtes i Epistlerne. Dette Forslag blev strax antaget. Sidstafvigte første Advent Søndag blev gjort Begyndelse med Forklaringen af Epistierne, og til neste Kirkeaar bliver prædiket over Evangelierne; For Prædiken bliver altid Søndags Evangeliet kortelig forklaret for Alteret. - En virkelig følgeværdig Indretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Hannover, den 15de Januarii. J en Skrivelse, som Doctor Bicker i Bremen, har skrevet til Hofraad Baldinger, om Lavaters Magnetismus, beretter han, at 2 fornuftige og erfarne Læger, Hr. Doctor Weinholt og Hr. Doctor Olbers have paa to unge Fruentimre fra 18 til 20 Aar, som vare angrebne af en frygtelig Nervesygdom, med heftige Kramper og Convulsioner : foretaget sig den magnetiske Gniden eller Vedrøren. Denne Cuur blev brugt i 4 Uger uden nogen Virkning paa Legeme eller Sygdom, men derefter frembragte den en Forandring i de Syges Legemer, og efter de Syges forskjellige Temperaments erfoer man de bekiendte Virkninger i Patientindernes Siele, den ene blev begavet med en Spaadoms Geist, og den anden faldt blot i en magnetisk Søvn, og Følgen heraf var, at begge Fruentimrene bleve fuldkommen helbredede. - Dette er en Sandhed, som man ei kan fortie men skulle vel ikke enhver anden Guiden frembringe en lige Virkning, og bliver ikke de yderste Nerver ved Gniden pirrede, hvorved ogsaa Jndbildningskraften bliver ophidset? Og det er bekiendt nok, hvortil en ophidset Indbildningsskraft er skikket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Wien, den 13de Januarii. Da Tugthuuslemmerne nylig rensede Graverne paa den her værende store Plads, gik en ung velklædt Person forbi, og kyssede i det samme ærbødig een af Lemmerne paa Haanden. Statsraad,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Baron Kressel, Præses i den Geistlige Commission, saae dette ud af sit Vindue, lod det unge Menneske kalde for sig, og sagde ham, at man ikke brugte at kysse Misdædere paa Haanden: "Men, sagde dette unge Menneske, med Taarene i Øinene, denne Misdæder er min Fader." Rørt over dette ædle Svar, fortalte Baronen den hele Sag, for Monarken, som befoel at give dette unge Menneske det første ledige Stipendium, og indtil dette blev ledigt, gav Baronen ham 10 Gylden maanedlig af sin egen Pung.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Levnets Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 7.) Frantz Wilhelm Trojel, Broder til nestforrige. Født den 27 Febr. 1746 i Fuglevig Præstegaard i Fyen. 1762 blev Student. Efter at have med Berømmelse udstaaet den philosophiske og theologiske Exammen, blev han Alumus paa Valkendorphs Collegium, som han forlod og blev Forvalter paa Billeskov i Fyen. Efter nogle Aars Forløb kom han i lige Qvalitet til Anneberg og El tinge Gaarder i Ods Herred i Sielland; siden traad, te i Kammerraaad Hansens Tieneste som Fuldmægtig. Blev 1781 kongelig Jnspecteur ved de ny Indretninger i Ods Herred. Givt med Margareta Kirstine Hansen, en Datter af bemeldte Kammerraad Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Udgivet i Trykken: Kort Afhandling om den bedste Maade at forvalte et Dansk Jordegods paa. Belønnet af det kongel. danske Landhuusholdnings Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Khavn. 1784. 8. Fuldstændig Afhandling om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantager, som kan anvendes i disse Lande. Belønnet af det kongel. Landhuusholdnings Selskab. ib. 1784. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Om de publike Reise-Befordringer. Jndført i Minervas 7de Hefte for Januarii 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Khavn. 8. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Jndsendt. Den Fyenske Lærde Recensent, 7, skyldes følgende Anmerkninger. Paa en Tid, da der tænkes, tales og skrives saa meget om Bondens Værd og billige Fordringer, kunde ønskes, af sand Høiagtelse for denne Stand; At ingen, uden de om Sagen kyndige og dybsindige ædle Mænd berøre denne Sag, at man med fornuftig Beskedenhed, Upartiskhed og Sparsommelighed uddeler Laurbær-Krandser. - En i sig selv god Sag kan ellers lettelig forvikles, udføres eller efterlades til Tab for mange. Naar derfore en Fabritius, vel og en Rothe taler Bonde-Sag, har Høiagtelse, Beundring, og om man vil, Lovtaler, Sted; Men naar hine 3 store Brødre, om hvilke Rec. fører saa himmelhøie Ting, vil med, skulde nok en sær svag Samvittighed forudsettes, om Rec. af Embeds=Pligt skulde troe sig nødsaget til, saa aldeles at forøde sin fine Balsum. De 2de tabe desuden især, eller maaskee vil Recens. de skal vinde i Selvskab med 3die Mand. Skulde vel Bondens Tilstand, Landets sande Vel virkelig forædles ved en igientaget Hoverie=Forordning, hvorom hiin Landmand drømmer saa store og saa høie Ting - ja Uenigheds Sæd til den Svageres Ruin! - jammerlig Projectmagerie. - Nei, naar vi endelig ubudne vil snakke med i denne Sag, og det ikke koster os uden Ønske, saa lader os opmuntre Proprietairen, som den, der paa Bondens Tilstand har særdeles Jndflydelse, fremdeles at befordre Udskiftninger, og tilberede Veien til Bondens Frihed og Eiendom, som under vise Anordninger ved Bemeldtes bifald om visse fastsatte Aar kunde udføres. Skulde vel den Lærere, som, just paa denne Tid, da Bondens Jndbildning er spendt høit, declamerer og Bondestandens høie Værd, skulde vel en saadan utidig Nidkierhed fortiene offentlig Roes, skulde ikke meget meere befrygtes, at Overmod, grundet paa Vankundighed, vilde kunde forstyrre Følgerne af endog den viseste Plan. Svære Brødre, Lærde Rec. - hvor Eders Viisdoms Aand. - jeg frygter man tiltaler Eder, som Apelles Skomageren - til den indbildte Megabyse lyder Dommen. Tandis, que tu as garde le silence, jette croyais honnetement superieur aux antres hommes, mais depuis que tu as parle, jette mets an dessous des enfans, qui broientmes couleurs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Odense, den 26de Januarii. Den 24de November f. A. har Hs. Kongelige Majestet allernaadigst beskikket den deputerte Borger, Broder Brodersen i Flensborg til Medforstander, og Provisor ved Hellig Aands Hospital sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Prædik paa 3 Søndag efter Hell. 4 Konger. Høimesse. Aftensang. St. Knuds. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Biskop Dr. Bloch. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt Odense, den 26de Januarii lod Hr. Birkedommer Lund døbe en Datter, som blev kaldet: Sophia Fadderne vare: Frue Geheimeraadinde Leyetzau; Frøken Baronesse Brochdorph; Hr. Kammerherre, Lente Adler; Hr. Landsdommer Bendz; Hr. Kammerraad Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Copulerede. Stige, den 26de Januarii: Sr. Jes Jessen, Skipper, og Adam Leopolds Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Døde. Odense, den 25de Januarii. Hans Christian, Valentin Sukkersvends Huustroe, 50 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Kiøbenhavn, den 19de Januarii: Hr. Contre=Admiral Anton Nicolay de Fontenay, Ridder af Dannebroge, og Deputeret i Admiralitets- og Commissariats=Collegio, 62 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Bekiendtgiørelser. Antrædelsesprædiken til Korup og Ubberud Menigheder kan bekommes, Exemplaret for 5 s., i Odense hos Hr. Borch, Collega paa den latinske Skole; og i Korup Præstegaard hos Forfatteren. Jens Banson Hee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Proclama. J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling saaledes lydende: mus. - Vi Christian den Syvende, af 2 Guds Naade Konge til Danmark 14 Rdlr. og Norge, de Venders og Gothers, Her 1786. Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle tug udi Slesvig, Holsteen Stormarn, vitterligt: At Vi efter Os Elskelige Hans Koe- foed, Vores Etatsraad, og Lauriz Martin Bendz, begge Landsdommere i Vort Land Fyen, som SkifteCommissarier efter den i Aaret 1782 i bemeldte Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
afg. Christian Frederich Greve af Rantzau, Eier af de Grevelige Stamgodser Rosenvold, Asdal og Halæe Hammelmose, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, alleraadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og " tillade, at de ved Proclama med Aar og Dags Varsel maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske, Odense Adresse-Comtoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur 3de 2 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte afg. - Greve Christian Friderich Rantzau, dermed at fremkomme og samme deres havende Krav inden fore" skrevne Tids Forløb for bemeldte Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. " læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz. Stad Kiøbenhavn den 3die Februarii 1786. Under Vort Signet. (L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Efter Hans Kongelig Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Etatsraad og Landsdommer Hans Koefoed og Landsdommer Bendz Bevilling at maa, som SkifteCommissarier efter afg. Greve Christian Frederich, Rantzau, indkalde hans Creditorer i Aviserne. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue Ret Onsdagen den 25de October 1786. L. M. Bendz. H. Dreyer. Saa og behørig protocolleret testerer paa Raadstue skriveren Hr. Kammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig J. G. Wandeler. No. 9. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 25de October 1786. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J. Mylius. Jørgensen. Og protocolleret af R. Rasmussen. Nr. 2. Allerunderdanigst læst inden Odense ByetingsRet Mandagen den 30te October 1786. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. J. G. Wandeler. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre Jyllands Landsting, Onsdagen den 13de December 1786. under No. 1. Lautrup. Gierulf. Protocolleret af Hauch. Saa og det senere til os ergangne Kongel. allernaadigste Commissarium, blive herved indkaldet alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne GreoChristian Friderich Rantzau, til os som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier, at anmelde deres Pretentioner inden den i bemeldte Bevilling foreskrevne Tid. Weistrup og Odense den 20de December 1786. H. Koefoed. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Til Kiøbs falbydes. Hos Kiøbmand Hr. Bang i Overgade, er at bekommes ) nye udvillede Krølhaar, nye Sengesteder med sin Duun, tydsk Peberrod, samt fiin engelsk Hvedemeel, med videre, alt til den billigste Priis. Mit iboende Huus her i Assens, samt en Jagtbaad, Vi med al Tilbehør og Redskab, er strax at bekomme til Kiøbs hos mig. Unge Johan Friderik Langhoff, Borger og Jndvaaner i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-26
Til Leie falbydes. De Værelser, som for nærværende Tid beboes II. af Hr. Lieutenant von Lammert, kunne førstkommende Paaske faaes til Leie, hvorom Vedkommende behagelig ville henvende sig til Eieren, Guldsmed Harder, boende i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
London, den 17de Januarii. Følgende Røvertildragelse er ret merkværdig. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Hr. Malone blev nylig anfaldet af en masqueret Røver til Hest. Han skiød efter ham og seilede, men Røveren satte ham Pistolen for Brystet blot med den Fordring: "Deres Penge!" Hr. Ma lone blev ved denne Karls Ædelmodighed, som dog var eget til at skyde igien, og skille ham ved Livet, saa rørt, at han strax gav ham sin Børs med 60 Guineer, med den Formaning at forlade den Haandtering, fordi han syntes at besidde meget ædlere Grundsetninger, og kun at røve af Nød. Han lagde til, at dersom han kunde være ham til Tieneste, vilde han med Glæde giøre det: han havde intet at befrygte af Ham, og han kunde aabenbare sig for ham, sagde ham ogsaa tillige sin Adresse. Røveren tog kun 12 Guineer af Børsen, og reed bort. Nogle Uger derefter fik Hr. Malone, i Dublin i en lille Kasse, en Guld=Tobaksdaase med denne Seddel: "En ærlig Stratenrøver beder Dem at modtage denne Tobaksdaase. De skiød efter ham, og havde De truffet ham, saa havde De befriet ham fra denne Forbrydelse, og hans egen Misfornøielse; men han fortiente ikke at døe hverken ved en retskaffen Mands eller Bødelens Haand. Deres Formaning var ikke forgieves, og en riig Arvepart har for evig befriet ham fra den Fristelse at øve Stratenrøverie."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Af de 18 Forbrydere, som afvigte Tirsdag Morgen bleve ophængte fra Fængselet af Newgate, og hvoraf een var saa syg, at han blev ført paa en Stoel under Galgen, solgte 2 endnu Aftenen tilforn deres Legemer til Hr. Sheldon, Sønderlemmer paa det Kongelige Academie for Videnskaberne, og gjorde sig ret tilgode for Pengene; dette er ikke just sædvanlig, fordi Englænderne have en stærk Afskye for Sønderlemmelse efter Døden, og er kun en Morders Skjebne. Fire andre bleve paa Sherifs Bekostning begravne, for ikke at give dem til Priis for Pøbelen, og for de øvrige 12 havde de deres Familier Liigkister i Beredskab. Jndvaanerne af Kirkesognet Sct. Sepulchre, hvor Executioner blive fuldbyrdede, have besværet sig for LordMajor derover, at de paa saadan en Dag formedelst Tilløb og Trængsel af Pøbelen maatte lade al Handel og Haandtering hvile, og ansøgt at Executioner igien maatte blive henlagt til Tyburn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Hall i Tyrol, den 28de Decbr. For nylig skulde efter høiere Befaling 2 temmelig unyttig anbragte Sidealtere i Mittelpfeller afbrydes. Men ulykkeligviis blev en Dag valgt dertil, paa hvilken formedelst det udsatte Crusifir en usædvanlig Mængde Mennesker var forsamlet i Kirken. Arbeiderne vare neppe anlangede for at skride til Afbrydningen, for de bleve overfaldne af en stor Hob, som vist havde mishandlet dem, dersom de ei havde lovet, at ingen af dem i Eftertiden ville lade sig bruge til dette Arbeide. Pøbelen gik, ophidset af anseelige Folk endnu videre. Man steeg op i Klokketaarnet, og tilkiendegav, at man, saasnart der endnu blev gjort et Forsøg med at af brække Alterne, strax skulle røre Stormklokkerne, hvorved enhver maatte indfinde sig til Modværge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Siden den Tid befinde sig daglig i og omkring Kirken 20 Qvinder, bevæbnede med Knive og Hakker, for, som de sige, at forhindre Billedurolig, hederne og Religionens Omstyrtelse. Sagen er allerede angivet for den høie Landsøvrighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Udtog af et Brev fra de Polske Grændser, den 9de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
J en Landsbye, navnlig Szeziecky, som liggenpaa Landeveien mellem Krakau og Breslau, i Woywodskabet Rava, 10 Miil fra Warschau, og et Arvegods, tilhørende General Komarzewsky, har tildraget sig en ret besynderlig Naturbegivenhed; -Man saae en Dag, Kl. 2 om Eftermiddagen, ved klart og stille Veirligt, at Vandet i et lille Dam, ikke langt fra Eiendomsherrernes Bolig, blev oprørt og urolig, hvorpaa det med en skrækkelig Susen og Brusen steeg i Veiret, saa at samme, i det det styrtede ned paa Taget af Bygningen, satte samtlige Beboere i største Frygt og Skræk. Den ne Naturbegivenhed varede i 5 Minuter; derpaa saae man en Art af en Røg, og Vandet blev igien rolig, som forhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Fra det Brandenburgske, den 20de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Den ulykkelige Greve Gersdorph er den 13de i d. M. høitidelig begravet i Statskirken i Mittenwalde. Chefen for det der i Besetning liggende Jægercorps, Generalmajor de Granges med alle sine Officierer, samt Magistraten og de anseeligste Personer i Staden, fulgte Liget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Fra det Holsteenske, den 11te Januarii. Man fortæller følgende besynderlige Tildragelse: For kort siden kom en Jøde ind i et Huus; Manden og Konen vare ude, og Pigen allene hiemme; han forlanger Noglerne til Husets Giemmer af Pigen, og da hun ei vil give ham disse, binder han Hænder og Fodder paa hende, gjør derpaa en Krog fast i Bielken med en Snor udi, for at klynke hende op i samme, men som Jøden, staaende paa en høi Skammel, prøvede om Krogen og Løkken var stærk nok, gled Skammelen fra ham, og han blev bængende med den ene Haand i Løkken. Da Manden mod Aften kom hiem, fandt han Smaussen, hængende, jammerlig raabende: "Ach wai mir! Ach wal mir!" og Pigen bunden paa Jorden ved hans Fødder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Levnets Beskrivelser. (Fortsettelse, see No. 8.) Peter Uldall, født den 29 Junii 1743 i Assens, hvor hans Fader var Borgemester og Byefoged; hans Moder Kirstine Hougaard. 1755. blev han Student. 1763 Alumus paa Elersens Collegium. 1765 Fuldmægtig hos høieste Rets Advocat, siden Conferenceraad, Anchersen. 1769. blev selv Advocat ved høieste Ret. 1772 valgte Dronning Caroline Mathilde ham til Advocat i hendes Sag, som han den 13 Martii 1772 fik Kongelig befaling at føre, og til den Ende blev frietaget for sin Kongen givne Eed. Den 23 Martii 1772 blev han befalet som Forsvar for Grev J. F. Struensee. 1776 Justitsraad. 1783. General-Fiscal. Er tillige Medlem af Landhuusholdnings Selskabet og det Kongelige danske Selskab til den nordiske Histories og Sprogs Forbedring. Givt med Anthonette Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Udgivet i Trykken: Disp. 2 de jure pignoris secundum principia juris danici. Lib. 5. Cap. 7. Cod. C. 5t. Havn. 1763. 1764. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Jnhalt der Rede, welche der höchste Gerichts Procurator Uldall in dem Hohen Königl. Gericht, bei Vertheidigung einer Hohen Person af 16 Martii 1772 zu Kopenhagen gehalten har 8. Conf. Opfern der Staaten. 2 Theil. p. 57. NB. at dette Skrivt saaledes tillægges ham, er urigtigt, da den Tale er aldrig holdt men digtet, og blev imodsagt i Aviserne 1772. Derimod har været trykt i nogle Exemplarer af Aftenposten No. 2. 1772. Tale holdet til Kongen af ham ved høieste Rets Aabning den 5de Martii 1772. dog ei ganske rigtig, og Bladet blev tilbagetaget; samt: des Hochsten Gerichts Advocaten U. Vertheidigungs Schrift for den Gra fen Struensee in Schriften, die in Sachen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
des chmaligen Grafen J. F. Struensee wider und for ihn ubergeden sind. 1772. Grunde for den i det Asiatiske Compagnies General Forsamling den 3die Augusti 1772 approberede Convention med Svar paa de saakaldede Betænkninger, &c. Khavn. 1772. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Spørsmaale fra nogle Jnteressentere i det Asiatiske Compagnie, hvorover de af Compagn. Directeurer udbede sig nøiere Oplysning. ib. Convention for det Asiatiske Compagnie vedtaget i General-Forsamlingen den 11 og 12te Febr. 1778. 8. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Odense, den 30te Januarii. Vor allernaadigste Konges Fødselsdag blev efter Sædvane, igaar paa Gymnasiet høitideligholdt ved en smuk dansk Tale af Hr. Professor Sibbern, hvortil alle uden Hensigt til Stand og Vilkaar af 2de Gymnasister vare indbudne. Talens Øie merke var henrettet paa at bevise, at en viis og af Forsynet velsignet Brug af Magten er sikkerste Middel til at befordre almindelig Velstand. For og efter Talen blev opført et Cantate af Skolens Cantor. - Ligeledes holdte og, i Anledning af Dagens Høitidelighed, Vertshuusholder Hr. Holst i Vestergade i sit eget Huus om Aftenen Kl. 7, for en talrig Forsamling sin tredie vel udarbeidede Tale, og beviiste ved denne Leilig. hed de dyre Tiders Jndflydelse paa Næringsstanden. - Et høyt anseeligt og talrigt Selskab, saavel af, som uden for Klubben bevidnede og om Aftenen langt ud paa Natten under Bal og Soupee Deres varme Glæde for Kongen og det Kongelige Huses Velgaaende. - Om Aftenen indtil Midnat saaes en smuk Jllumination, som Hr. Dalin, Maler, boende paa Vestergade, havde anbragt i sine Vinduer. Man saae Kongens Navn i Midten, og paa begge Sider følgende Jnscription. Glade ægte Danske Sønner, Juble Kristians store Dag. Blid bør J hova vore Bønner, Kristian er hans Velbehag, Værge Zebaoth Hans Throne; Kongers Konge! stor er Du, Vaag Alhersker for Hans Krone! Kom - Kom - Kristian ihu. Fjerne Slægter skal Dit Minde, Dit Landfader være født. Varm Erindrings Taare rinde, Hos en Slægt som ei er født. Kristian leve! længe! længe! Høit gienlyder Danskes Raab, Elv og Fos og Field og Enge. Skingre, Leve Landets Haab, Kiøbenhavn, den 23de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Den 17de Januarii d. A. har Hs. Majestet allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Tolden af fremmed Rug nedsettes til 8 s. af Tønden, indtil Julii Maanes Udgang d. A. Og den 29de ejusdem en Dito, som under Varenes Confiscation og en Mulet af 10 Rdlr. forbyder, at brænde Brændeviin af Rug i Kiøbstæderne i Danmark, for det første til den 15de April 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-30
Torvekiøb for Jndvaanerne i Odense. Mk. Skill. Rug, Tønden = = 24 a 26 - Byg, Td. = = = 18 Byggryn, Skp. = = 4 a 5 - Malt, Skp. = = = 3 a 212. Havre, Td. = = = 13 . . Havregryn, Skp. Boghvedegryn, Skp. . . 5 - Erter, Skp. Flæsk grønt, Lpd. røget, Lpd. Hollænder=Ost, Pd. . . . . 6 Oxekiød, Lpd. Eg, en Snees = = = 1 . . Vinter Smør = = = 10 - . Sommer Smør . Talg, et Lpd. Brænde, et Bondelæs Tørv, et Bondelæs = = 2 a 4 - Foder, en Trave = = = 15 - Høe, et Lpd. . . = 1 - .