Viborger Samler, 1824-01-31
Paris. 16de Jan. Den nylig ved Døden bortkaldte Konge Victor Emanuel den Første, var født 1759. Jndtil Aaret 1802, da hans Broder Carl Emanuel til ham afstod Thronen, kaldtes han Hertug af Aosta. Han var en fredsommelig og godmodig Fyrste og sieldne Kundskaber besad Han. 1814 saae Han sig atter befæstet paa Sardiniens Throne, efterat Bonaparte havde bemægtiget sig samme - Da Revolutionen eller egentlig Militæropstanden i Piement udbrød og Han aldeles ikke ville inddrømme Jnsurgenierne noget af deres Forlangende, nedlagde Han Kronen og afstod samme til sin Broder Carl Felix. Han havde 2 Søstre; den ene blev formælet med nutegjørende franske Kong Ludvig den 18de, den anden med hans Broder Hertugen af Artois; hun var Moder til Hertugen af Angouleme. Han efterlader sig 4re Døttre. Hans Gemalinde var en østerrigsk Prindsesse. Een af Døttrene er gift med Arveprindsen af Lucca, Prinds Louis de Beurdon. Hs. K. H. Hertuginden af Angouleme præsiderede i Gaar for Hertuginden af Berry i Selskabet. for forældreløse Børn, og uddeelte, som Selskabets Beskytterinde, Præmierne til de Flittigste. Den 13de kom 4 Compagnier af det 3die Jngeniacregiment tilbage fra Spanien. Hertugen af Angouleme, blot ledsaget af sine 2 Adjutaniere: Generallieutenant d'Escars og Oberst Fonteenille kjørte med dem i een Vogn til Boulegneskoven og mon straae dem. Hertugen talede med hver Officeet og Underofficeer og næsten med hver Soldat. Det er en afgjort Sag, at det ville være særdeles indbringende for Frankrig og dens Søehandel, ifald den vigtige Øe St. Domingo i Vestindien atter erkjendte Frankrigs Overherredomme. Men Republiken Hayti bøier vel nødig sin Nakke under europæisk Aag (salig Keiser Christoph og hans Efterfølger ere dem vel nok, disse af Frihedssaften beruste Negere) Hvorom nu alt er, saa omtale vore Blade denne Ting som tænkelig og mulig, at der endnu kunne skee en Art Gjenforening - Ved at forsøge paa at gjennerobte Øen ved Magt, ville vel ikke meget udrettes nu, da Staten er organiseret. Men, at anerkjende den, og derved knytte Handelsforbindelse ved Traktat med den, var endnu særdeles vigtigt for os. Regjeringen paa Domingo synes at være tilbøielig til, at knytte atter denne Forbindelse. Fortiden, da Franktig ikke har erkjendt Domingo som uafhængig og fri, maae vi benytte os af fremmede Skibe for at handle det og, man tegner, at Frankrig udfører en slettedeel af Øens undværlige Produkter, England og nogle andre Europæere tieslettedele og Amerikanerne 2 slettedeele. Hvor betydelig en Eiendom Domingo (det gamle Hispaniola, opdaget af Christofer Columbus Aar 1492 6te Decbr.) er fremlyser af følgende korte Beskrivelse over den: Øen er 90 Mile lang, fra fra 5 til 30 bred og har et Fladeindhold af 1296 Qvadratmile. Landet gjennemskjæres af en lang Bjergkjæde og vandes af 6 store Floder. Det er den frugtbareste vestindiske Øe - Heste, Qvæg og Sviin ere der i Mængde hidbragte fra Europa, Qvæget er i store Flokke vildt og skydes for Huden og Talgens Skyld. Handelsvahrene ere: Kaffe, Sukker, Jndigo Tobak, Bomuld, Cacao, Jngefær Gummi, Vox, Honning, Farvetræ, Ambra - Det frembringer desuden: Guld Sølv, Kobber, Jern, Antimonium, Steenkul Salt m.m. 1697 afstode Spanierne, som før eiede hele Øen, den vestlige Fjerdedeel til Frankrig som var den ringeste; men desuagtet bragte de Franskes Flid det saavidt, at de aarlig udførte Vahre for 40 Million Rigsdaler, og havde reen Fordeel af 5 Million Rd., imedens den Spanske trefjerdedeel af Øen ikke allene intet Overskud gav men kostede Spanien aarlig 4 Million Rd. Der fandtes saaledes 1788, paa den spanske Deel af Landet, kun 8000 Blanke (Europæere) og næsten ingen Plantage af Vigtighed - Til samme Tid var paa den franske Deel 30 900 Blanke foruden Tropperne, 24 850 Mulatter og Frinegere og 434,429. Slaver, der dyrkede 793 Sukkerplantasier, 3117 Kafseplantasier, 3150 dito Jndigo, 789 Bomuldsplan, tasier; der fandtes 757 691 Cacaottræer m. m. Samme Aar udførtes fra Øens franske Deel 58, 182,403 Pd. hvidt, 72 893 16 Pd. raat Sukker 70,003, 161. Pd. Kaffe, 6 806, 174 Pd. Bomuld, 1, 166, 177 Pd. Jndigo m. m. Spanien afstod 1795 hele Øen til de Franske, den hele Folkemængde var da 575,089 Mennesker, hvoraf de 119000 vare paa den spanske Deel. De Franskes Frihetsmeninger smittede Damings Negere, der vel og kunde føre billig Anke over de nye Herrers Behandling. Under NegergeneralToussaint L'Ouvertures Anførsel begyndte de at afkaste det franske Aag - og siden blev den franske General Leclere, der af Bonaparte sendtes did med et Korps for at undertvinge dem, nødt til med uforrettet Sag at vende tilbage. Dessalinnes og sidste Christoph, under Navn af Keiser af Hayti, organiserede den ny Stat, og nu er den under Præsident Boyers Styrelse - Dersom det endog kunne lykkes Frankrig med Magt at tage Domingo, ville dog neppe England og Nordamerika, hvis Handel og Skibsfart da leed et stort Skaar, være tilfredse dermed.