JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Førsteprimas har nu, efter Keiser Napoleons Jndbydelse, tiltraadt sin Reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Den 23 f. M. om Morgenen Kl. 8 1/2 have Engellænderne forladt Schelde med 260 Krigs- og Transportskibe, og ere med deres Ransgods vendte tilbage til Engelland. Walcheren er nu ganske rømmet af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
J Stockholm venter man dagligen Prinds Christian af Augustenborg. Der er allerede sat Værelser istand for ham paa Slottet og sendt ham Svenske Uniformer i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Følgende er den Taksigelsesbøn, som, i Anledning af Freden, d. 29 Dec. er bleven holdt i de Svenske Kirker: "Store og almægtige Gud! Det Folk, som i Farens og Bekymringens Øieblik anraaber din mægtige Beskyttelse, falder nu knælende ned for din evige Majestæt, og priser din faderlige Godhed. Ved en længe attraaet Fred med vor nærmeste Fiende, der snart lader os vente Fred med de øvrige, har Du sat Grændser for Krigens Ulykker, og opvakt i vort Hjerte Haabet om at see lykkeligere Dage. Med Takoffer, som vi yde Dig, forener vort rørte Hjerte Mindet om Dine mange og store Velgierninger mod vort rystede Fædreneland. Omgivet af Fare er det ved Dig blevet holdt opreist, i Farens sidste Øieblik er Du ilet til, for at redde det. En rig Høst, da Landet ikke kan erindre sig nogen frugtbarere, er af Din Haand skienket os, som et Beviis paa Din trostende Naade og som et Forbud paa den tilkommende Velsignelse. For Din Trone fælde vi Glædens Taarer. Med fuld Tak forene vi vor Stemme til Din Priis. Vi opløfte imod Dig vore Hænder og vore Hjerter. Himlen straaler over os. Kongen kommer sit Folk med Fredens glade Budskab i Møde, Krigerne nedlægge deres blodige Vaabenrustninger; Religionens Tolkere opmuntre til Tak og Priis. Med nyt Haab tilbagevender Fliden til sin oprindelige Drivtighed, og Landmanden nyder med takitemmelig Glæde sin rige Høst. Gode Gud, Lader os ogsaa i Fremtiden benaades med Din vedvarende Bevaagenhed. Maatte de blodige Saar læges, maatte det synlige Tab erstattes, maatte de udtømte Kræfter fornyes, og aldrig vil det elskte Fædreneland mere betrædes af fiendtlige Skarer. Fredens Ro være den lykkelige Arvelod, som vi efterlade vore Børn og Børnebørn, Fader, hør Dit bønfaldende Folk, og modtag Andagtens Offer i denne høitidelige Stund med Naade og Velbehag. Nu takker alle Gud &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Keiser Napoleon er d. 26de f. M. kommen tilbage til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
London d. 22 Dec. Den 13de d. M. gjorde alle Ministre i stor Stads den Persiske Ambassadeur deres Opvartning. Da Kongen samme Dag endnu ikke var kommen til Byen, saa var Ambassaden ren nødsaget til, fremdeles at blive i sit Pallads, Thi efter Hofskikken i hans Land tør han ikke vise sig offentlig, førend han har overgivet sit Creditiv. Ambassadeuren er en meget smuk Mand af ædelt Udseende. Han har 63 Børn, hvilket i Per sten ikke betragtes som nogen talrig Familie. Men han har 6 Børn, som ere blevne ham fødte paa een Dag, og dette ansees der for en stor Lykke. - Det lader til, at vort Tog til Walcheren vil have en stor Følge, som Ministerne ikke attraaede, og at den Franske Regjering vil bruge den som et Paaskud til at udvide det store Riges Grændser til Maas. - De til Sildefangsten brugte Skibe, 14 i Tallet, have fra 25 Sept. til 1 Nov. fanget over 14 Mill. Sild, der ere blevne solgte til Fiskehandlerne for omtrent 17000 Pd. Sterl. Hver Mand, der havde Deel i denne Fangst, fik 30 PC. St. - Marquis Wellesley har førend sin Afreise fra Sevilla formaaet Juntaen til at afstaae til os Pladsen Ceuta i Africa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Siden Romerne have Jtaliens Folkeslag, før nu som Frankerigs Allierede, intet Feldttog gjort mod Spanierne. Romernes Krige i Spanien begyndte med Karthaginensernes fuldkomne Fortrængelse fra dette Land i anden puniske Krig, og vedvarede næsten uafbrudt i 67 Aar (200-133. f. Chr.). Blant alle af Rom undertvungne Nationer forsvarede ingen Friheden modigere, og gjorde ingen heldigere Forsøg paa at afkaste det Romerske Overherredømme end den Spanske. Efter flere Konsulers totale Nederlag bragte, endelig Cato, Gracchus, Metellus og andre Romerske Feldtherrer Størstedelen af Spanien til Lydighed. Men snart 146 f. Chr.) organiserer Portugiseren Viriathus, bevæget af de Romerske Statholderes Udsuelser og Troeløshed, en Jnsurrection, der truer Rom med sin dyrekjøbte Erobrings Forliis. Ved første Forsøg paa at stille Opstanden bliver den i de oprørske Provindser kantonerende Prætor Vetilius fangen og nedsablet med 4000 Krigsfanger af hans Korps. Dettes Overblevne, omtrent 6000 Mand, forstærkede med Hielpetropper, søge forgiæves at hævne deres Landsmænds Død. Viriathus slaaer baade dem og Plautius, en af de Romerske Statholdere i Spanien, der siden rykkede imod ham med 10000 Fodfolk og 1300 Ryttere. Efterretningen om disse Nederlag opvakte stor Bestyrtelse i Rom. Senatet afsatte strax. Plautius fra Kommandoen, og skikkede Konsulen Fabius Maximus i Spidsen af en stor Hær til Spanien. Denne seirer over Viriathus, som nu (143 f. Chr.) drager adskillige Romerne hidindtil troe Spanske Folkeslag over paa sit Partie, hvoraf opstod en ny Krig, bekjendt under Navnet: den numantiske. Medens Romerne ere sysselsatte med samme, strider Viriathuus mod Maximus's Efterfølgere med foranderlig Lykke. Hans sidste Modstander, Konsulen Cæpio, vidste ikke paa anden Maade at befrie Romerne fra denne farlige Fiende, end ved Forræderie. Han bestak 2 Soldater af Viriathus's Livvagt til sat dræbe ham i sin Seng. Med Viriathuus's Død bragtes det sydvestlige Spanien til Rolighed. Derimod blev Krigen med Nummantinerne nu desto heftigere. – Staden Numantia laae ved Dourofloden paa samme Sted hvor Sorianu ligger. Den udholdt tappert en 15 Maaneders Beleiring af Romerne. 4000 Numantiner sloge endog i et Udfald Konsulen Maximus i Spidsen for 30,000 Mand, og tvang ham til en Fred, hvori han lovede Numantia Uafhængighed, og at være Roms Bundsforvandte. Disse Betingelser misbilligede imidlertid Senatet i saa høi Grad, at det udleverede Maximus fængslet til Numantinerne, og strax fornyede Krigen. Scixio Æmilianus, som nogle Aar iforveien havde erobret Karthago, fik nu Overcommanden i Spanien. Forgiæves søger ogsaa denne at tvinge Numantia til Overgivelse. Da Staden af Mangel paa Levnetsmidler ikke længere kunde forsvares, stak Jndbyggerne Jld paa deres egne Huse, og Størstedelen af de fortvivlede Numantiske Borgere omkom i Flammerne. Saaledes endte denne Krig 133. Fra nu af var det vel roligere i Spanien, men Landets nordlige Provindser bleve dog ikke ganske underlagte Romerne, før i Augustus's Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-09
Med dette Numer begynder syvende Aargangs andet Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. stod Res ac Syvende Aargang. No. 28. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 13 Januarii, 1810, Udgives aa Carlaar af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. – rke. agenderen var 13 Januarii 1810, Lodsoldermand Hr. Møllers Fremgangsmaade med at koge Salt af Søevand. (Uddraget af et Brev fra Christiania.) For at kunne koge Salt af Søevand, udkræves: 1) En flad fiirkantet Pande, f. Ex. af 8 Alens Længde, 7 Alens Bredde og 18 Tommers Dybde. Den kan rumme omtrent 80 Tdr. Søevand, og indmures saaledes, at den har Træk over, og forsynes neden under med Rørgange, for derved at spare Brændselet. 2) En mindre Pande f. Ex. af 6 Alens Længde og 4 Alens Bredde, samt 6 Tommers Dybde. Denne indmures bag den større Pande, saaledes, at den varme Røg fra den første kan trække ind under den sidste, og opvarme den; thi under denne maa aldeles ikke komme Lueild. Desudener den arme Røgfuldkommen istand til at meddele den saa megen Varme den behøver, saasom den ei skal koge, efter at Saltsoolen af den første Pande er øst i den. 3) Endvidere behøves, nogle Kurve til at tage Saltet og i, samt Skeer og Skuffer til at øse Saltsoolen af den større i den mindre Pande. Den større Pande fyldes med Søevand, og der lægges stærk Jld under, saa at Vandet koger af fuld Kraft, saa længe indtil Vandet er uddampet, at der kun er 6 Tommer Saltsoole tilbage. Derefter fyldes igjen Søevand i Panden, og koges paa ny som forhen, saalænge indtil Soplen er 36 Grader stærk efter den Gradeerspindel, som bruges paa Valløe Saltværk, derefter øses Soolen i den mindre Pande, og maa deri kun have en tempereret Varme, ved den fra den større Pande gaaende Røg. Ved en saadan Varme vise Saltkrystallerne sig paa Overfladen, hvilke synke tilbunds, og kan nu optages hver ottende eller tiende Time med Kurve, for at bringes hen paa et passende Sted for at tørres. Naar Solen graderes, maa den være kold. Efterat Vandet er indkogt i Panden, maa den hver Gang, før man fylder mere Vand i meget omhyggelig renses fra alt det urene Bundfald, som er fremkommet under Kogningen; thi ellers bliver Saltet mørkt og ureent. Det Vand, hvoraf paa ovenanførte Maade er kogt Salt, er taget i Christiania Fjord. Bemeldte Lodsoldermand Møller har anlagt et Saltkogerie ved Moss, som indtil denne Stund er i god Gang, og drives med Fordeel af et Jnteressentskab der paa Stedet, hvor der ugentlig virkes 20 til 24 Tønder Salt, som sælges a 8 Rdlr. Tønden. Saltet er prøvet af Professor Maschmann, som har fundet det lige saa godt som det Valløeske og næsten ganske reent. Manden, der har indrettet dette Kogerie, er fattig, og kan derfor ikke, som han ønskede, gjøre flere lignende Anlæg, hvilke vilde være til Nytte for Landet, hvorfor det var meget at ønske, at han paa een eller anden Maade kunde faae et klækkeligt Forskud af en offentlig Casse, for at indrette flere saadanne Saltsyderier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Det patriotiske Selskab for Aggershuus Stift har, efter at de indsendte Saltprøver vare undersøgte, tilkjendt ham af sin lille Fond 100 Rdlr. Professor Maschmann har indgivet sin udførlige og nøiagtige Rapport om det af Hr. Møller tilvirkede Salts Beskaffenhed til Regjerings=Commissionen i Norge, og erklæret det for godt. Denne Kongelige Commission har oftere opmuntret Almuen til at benytte sig af Søevand til Saltkogning. Den har ved Hr. Overlærer Flor ladet skrive en kort Veiledning til at koge Salt, som paa offentlig Bekostning er bleven trykt, og i stor Mængde uddeelt til Kystbeboerne. Hist og her have og nogle benyttet denne Veiledning og kogt til Huusbrug, men i det Store er endnu ikke, saavidt mig er bekjendt, gjort noget Anlæg. Jeg ønsker og haaber, at flere ville, besjelede af Varme og sand Forkierlighed for Norske Producter, bidrage til at gjøre Anlæg til Salthogning. Maaden at virke Søesalt i det Smaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Jndenlandske Efterretninger. Cancellie-Patent, angaaende Forhøielse af Gebyhrerne for Expeditionerne fradet Slesvig=Holsteenske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Nytaarsaften kulseilede en Baad med 17 Mennesker - 14 Mandfolk og 3 Fruentimmer -alle fra Bornholm, paa deres Tilbagereise fra Christiansøe, lige uden for den lille By Molsted, og vare alle saa ulykkelige at finde deres Grav i Bølgerne. Kun to af dem har man hidtil opfisket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Udtog af en Skrivelse fra Glückstadt af 9 Jan. 1810. Da Omslaget i Kiel i disse Dage tager sin Begyndelse, saa stimler man allerede derhen fra alle Kanter i Hertugdommerne, for at oppebære, udsætte og vinde Penge, undertiden vel og for at tabe dem, naar Lykken ikke smiller ved Pharaobordet. J Fjor vare mange Penge i Omløb ved dette Marked, hvorledes det vil gaae i Aar, maa Tiden lære. – Endnu ved sidste Aars Slutning holdt Landets Producter sig i deres lave Priis. En Tønde Rug kostede 10 a 11 Mk. L. og en Tønde Hvede 13 til 14 Mk. L. - De fede Marskstude, som forhen betaltes saa dyrt i Hamborg, finde nuomstunder neppe Afsætning. Af 370, som bleve falbudne paa sidste Marked i Hamborg, solgtes ikkun 20, og det for en maadelig Priis. Ogsaa her belave vi os paa at høitideligholde vor tilbedede Monarks Fødselsdag med de Følelser, som denne glade Dag opvækker og som vi have tilfælles med vore Medborgere i begge Riger. Her i Skuespilhuset gives samme Dag en Maskerade, hvortil Eieren har faaet Hs. Maj. Allerhøieste Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Herregaarden Aastrup, beliggende mellem Roe kilde og Holbek, hvis underliggende Eiendomme udgjør 876 Tdr. Hartkorn, er af Hr. General=KrigsCommissair v. Schmidten solgt for 400,000 Rdlr. med Besætning og Meublement til Hr. Grosserer, Capitain Hans Peter Koefoed, Eier af Holbeks Ladegaard. Bemeldte Gaard er anseelig i Bygning, har et meget velhavende Bøndergods, 400 Tdr. Land Skov, oppebærer Tiende af 1400 Tdr. Hartkorn Eiendoms-Tiende, besidder endvidere, foruden Møller og Kroer, to anseelige Avlsgaarde: Nyerupsgaarden og Grønneberggaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Under 11 Jan. d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at resolvere, saaledes: Da Vor Statholder i Norge, Hs. Durchl. Feltmarskal Prinds Christian August til SlesvigHolsteen=Sønderborg-Augustenborg er udkaaret til Kronprinds i Kongeriget Sverrig, saa have Vi, efter Hs. Durchl. Ønske, meddeelt ham Afskeed i Naade af Vor Tjeneste, og da han, som en Følge heraf, har nedlagt alle de ham af Os hidtil anfortroede Charger, og desaarsag er afreist fra Vort Rige Norge, for at tiltræde sin nye Bestemmelse, saa har Hs. Durchl. Vor Vice-Statholder, General Prinds Friedrich til Hessen, som commanderende General over Vor norske Armees 1ste Divisions District, efter Vor allerhøieste befaling overtaget alle de Forretninger, der vare Hs. Kongel. Høihed Kronprinds Christian August som Feltmarskal overdragne i Vort Rige Norge."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Odense, d. 9de Jan. J Egnen af Bogense er Natten mellem 1 og 2 Januarii sidstleden udøvet et skrækkeligt Mord paa Beboerne af et eenligt, liggende Huus, Holmehuus kaldet, i Klinte Sogn. Ved Rettens virksomme Undersøgelse ere Gierningsmændene allerede opdagede at være en Huusmand ved Navn Hans Rasmussen, der tjente for Tærsker i Kohlshauge Præstegaard, og Jndsidder Ole Andersen, begge boende i Sandager Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Da den sidste, en fød Svendsker, som tjente paa Sandagergaard, mærkede Uraad, forsøgte han at aflive sig selv, ved at skjære sig i Halsen; men Saaret skal ikke være dødeligt. Hans Rasmussen og dennes Kone, som og skal have været Medvider, Forbrydelsen, sidde alt her i Odense Arresthuus. Af de Dræbte, som først havde indgaaet Ægteskab med hinanden for 4 Uger siden, var Manden Hans Christensen nogle og 30 og Konen over 60 Aar. Mordernes Hensigt var ogsaa her, som ved flere lignende Mordhistorier i de sidste Aar, at stiæle, og naar de ei med det Gode kunne udføre dette, at myrde, hvorfor de havde medtaget en Træsko hammer, ved hvis Hielp Handlingen ogsaa fuldførtes. Jmidlertid bortskræmmedes de efter fuldende Udaad, uden at faae noget med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Af Hr. Etatsraad Olsens Tale paa den jødiske Friskoles Stiftelsesdag, som Anmelderen ønsker snart at see i Trykken, erfaredes, at de nylig af Cancelliet udnævnte Repræsentantere agte at oprette en Skole for fattige jødiske Pigebørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Hr. Supercargo Anker har kjøbt Bryggergaarden No. 137 i Vimmelskaftet for 48,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Auctioner: D. 17 Jan. Fuldm. Petersen, Saalelæder efter Skomager Jørgensen, i Løngangsstrædet No. 173, d. 19de Proc. Kinck, Løsøre i Hyskenstrædet No. 143, d. 19de Copiist Brask, Løsøre ved Nørrevold; d. 26de Proc. Langballe, Løsøre efter afg. Brbr. Saabye, i store Kongensgade. J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 9 Januari 460, men Bancosedler vare kun noterede 430.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Udenlandske Efterretninger. Havannah, d. 2 Nov. Alle Neutrales, og selv Engellændernes Handel paa de Spanske Colonier og Besiddelser i America er bleven forbuden, og tillades kun under Spansk Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
London, d. 26 December. Banken har sendt 800,000 Dollars til Soho ved Birmingham, for at lade dem omstemple, og derved afhielpe Mangelen paa Sølvpenge. (Man seer heraf, at ogsaa Engellands Sølvkilder begynde at tørres, og da dets hele Financevæsen er bygt paa Creditvæsenet, saa er denne Mangel paa Sølvpenge allerede et vigtigt Skridt til dets Fald. Begynder John Bull først at tabe Tilliden til sin Regjerings saakaldte uudtømmelige Rigdomskilden, saa falder det hele Korthuus, som Ministerne saa konstigen have bygget, snart overende.) Her er udkommen en saakaldt rød Bog, som indeholder en Fortegnelse over Pensionairerne i alle Engelske Stater. Man seer blandt andet deraf, at Perceval og hans Familie faae aarligen henved 60,000, Marquis Heresford 50,000, Castlereagh 40,000, Seymour 12,000 Pd. St. af Staten. – J Aftes fik Admiralitetet den officielle Efterretning, at Viis singen er fuldkommen rømmet. - Jndvaanerne paa Trinidad have ansøgt om, at regjeres ganske efter den Engelske Constitution. - Den til London ankomne Persiske Ambassadeur er, efter Journal de Empire, kun subalterne Officier, der, uden at have nogen offentlig Caracter, er ansat i Gouvernementshuset i Jspahan, og af Gouverneuren kun sendt i Handelsanliggender til Engelland. – 2 Sydamerica hersker politiske Stridigheder; deels ønsker man der en uafhængig Regjering, deels en stadig Forbindelse med Moderlandet. - Angaaende Americas Anliggender ere Rygterne endnu vaklende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Paris, d. 1 Jan. Alle de Generaler, der ere ansatte ved den Spanske Armee, som opholde sig i Paris, have faaet befaling at begive sig til deres Corpser. - De udnævnte 40 Kammerherrer ere alle af Frankriges rigeste Jorddrotter. De nyde ingen Løn. - Paa Senatets Lykønsknings=Addresse i Anledning af den sluttede Fred med Østerrige, svarede Keiser Napoleon: "Min Hr. Præsident for Senatet, formeld Senatet min Tak for dets sidste Addresse. De Jllyriske Provindser danne en Grændse, som end mere betrygger mit Rige. Min bestandige Statskonst er, saaledes at indrette mit Rige, at Krigen for bestandig er fjern fra mine Franske og Jtalienske Provindser, og mit Riges Folkeslægter kjende meere end hvert andet alle de Onder, Krigen afføder." Jndførslen af spunden Bomuld er bleven forbuden i Frankrige. - Det hedder, at der skal vælges en ny Pave i den nuværendes Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
Stralsund, d. 17 Dec. Endeel af den Gield, dette Land staaer i til den Franske Armee-Casse, skal betales med Kornvarer, hvis Udførsel til Dannemark Hs. Keiserl. Maj. har tilladt. Constantinopel d. 15 Nov. Efter det blodige Slag ved Silistria er, efter Forlydende, foreslaaet en Vaabenstilstand paa 2 Maaneder, men man tvivler om, at den vil komme istand. Den høire Donaubredde er nu rømmet af Fienden. Da Broerne ødelagdes, indbragtes efter Slaget mange Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-13
hver Mine paa det kjære Noer Jeg den elskede Forræder kjendte, taarefyldte Øie jeg bortvendte, mindtes Eden Du mig svoer. Hver dets barnlig glade Smile, var mit Hjerte Smertens Pile, og i min bedragne Moderbarm kjæmped' Kiærlighed og Harm. "Moder, lod dets stumme Sprog frygtelig som Tordenstemmer - stig, hvor er min Fader dog, han sin Søn vel ikke glemmer?" Kvinde, ja hvor er – hvor er Din Mand?" saa gjenlod det i mit knuste Hjerte - arme Spæde, Du omsonst begierte, hvad jeg Dig er vise kan -"faderlos skal Du omvanke, og engang med bitter Tanke haande denne Vellystfavn, "Som gav Dig-Vanæres Navn." Kvalomspendt jeg segned hen - alt om mig var rædsomt øde! ingen Troster - ingen Ven eensomt mine Klager løde. Barnets Øie sagde frygtelig, at jeg var – hvad jeg et burde være, søde Uskyld, Selvfred, Glæde, Ære, at spunde bort fra mig! Barnets Blik lod mig gjensinde søde Glæders bittre Minde; Himlens lyse hvide Aand bortveeg, sort Fortvivlelsen fremsteeg. Skumle Afgrund fæl og mørk saa jeg hvor mit Blik sig vendte; Grav, Du fra Din sorte Ørk tordnende hans Eed gjensendte, Barn, Dit Syn var Eumenideslag, Dine Smiil var skarpe Marterpile; thi jeg saa i dem den Falske smile, som mig skabte kvalfuldt Nag. Ha hvor var jeg? – Tanken bruste; Dybets sorte Aander suste; Helveds Hydra fik mig i sin Magt - Rædsel. Mordet var fuldbragt. - Vilhelm, Vilhelm, hvor Du gaar gjennem lange fjerne Miile, med mit Barn jeg for Dig staar, blodig vi Dig efterile! Dødningkold min Haand skal kunge Dig, Barnets sidste Gispen skal Duskue, og en kvalfuld Helvedmarters Lue i Dit Bryst skal tænde sig! Naar i Lystens Hav Du svømmer og i Vellystslummer drømmer, da skal Barnets Stønnen frygtelig fra Dit Eden vække Dig. See, det svommed i sit Blod, her - her laa det ved min Side, myrdet med Erinnysmod, blegnet hen som Lillien hvide. Han snart den Time, nærmer sig, som til blodig Død og - Ro mig fører; Fængslets tunge Dør jeg rasle hører: fart, mit Barn, jeg følger Dig Rædsomt stormer dette Hjerte. og, men denne Flammesmerte. Blod og Død kun ene dæmpe kan - derfor i Guds Navn, Velan, Vilhelm! Gud tilgive kan, Synderinden Dig - tilgiver! hist i Evighedens Land. Retfærds Dom forkyndet bliver. Vilhelm, Vilhelm, tænk Du tidt derpaa. - synd ei meer! Din Brøde Du udsone! engang for vor fælleds Dommers TroncBarnet, Du og jeg skal staa Flammerne de Brevetære. ak, som vare mig saa kjere! jeg tilgive – glemme vil Din Eed, som mig drog i Jammer need. Troer, Søstre, Rosen ei, som paa Ungdoms Bane smiler! varligt gaaer paa Glædens Vei, og i Sandsers Ruus ei iler! Skjønhed, ak, som tidt uvarsom Mo har paa slibrig Stie forvildet, O! den var det, som mig Arme hilded', Derfor - vinker blodig Død. Bøddel! – Taarer, kan Du græde?! hurtig da det hvide Klæde for mit Øie, nu - for blanke Lee ter Du Lillien falde see, Ernst Wegener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ForgesgaSyvende Aargang. No. 29. CardiUdgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 16 Januarii, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-16
(Af Bergens Avis). At enhver Dyd kan overdrives: Gudsfrygt udarte til Skinhellighed, Ærekjærhed til Hovmod, Beskedenhed til Flauhed os. v., er en Sandhed, Erfaring bevidner.