Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-11
Provindsialstænderne i Roeskilde, Sagen angaaende et Udkast til en Placat, og Forhøielse af den Birkedommerne paa de kgl. God, ler ved Forordn. af 4de Novbr. 1720 tillagte GodDommerkorn. – blev den 22de October i Stændernes Forsamling foretagen. Det af den kongel. Commissarius Stænderne forelagte, Udkast saaledes: Den Godtgjørene af 3 Still. N. meHarriven, derved Fod. 4de Nødde. 12000 tillagt, Birkedommerne paa de kongel. Godser, istedet for Dommerkorn, men som ved senere Resolutioner koskatskillige Jurisdictioner fordøie til 4 Sk. pr. Td. Hartkorn, skal og i de øvrige Jurisdattøner paadvilke Fon af 4de Novbes 1720 finden Anvendelse, for Fremtiden udredes med dette sidst navne Beløb. Den 14de October nindgav den satte Committet deres Beretning, som atter paa at de intet havde at erindre mod meenerelagte Udkast i der de bløi tilforde at folve Udkastets Udtryk efter deres Formening tilstrækkeligen me, de enkelte at samme af kan have anvende Stæder, bøde, der ere deelville Ven arretter. neden kongel ) Birkedommes oppehager; Dommer le helligste om korn in natura Stederaf. handlede, Pengerefussion. Under Discussioner, om denne Sag den 21de pitrede Justitsraad Salicath, at han formeente det letteste den i Udkastet omhandlede Retussion forremastor blev oppebaaret af Amtstugine sigendis, destalt, Dommerne, Fremdeles blev det i Anlednin, af Udkastet af flere Medlemmeritet, at det var ønskeligt, at Dommerkornet et længer maatte blive det in natura, men velagt med Pengersonen af te Capstaxten, eller som en Algten af Hartfornels og Professor Bam Frgiorde, denne Forandring til en formelig Proposicon, som han, yderlig gere ville fremsætte. Detabler Aftes af, Et af Forsamlingens Medlemmer, at der med Hensyn de gode Dommer-Embeder kunde være Anledning et ved indtræffende Voranen, af ladyden daAfgite af Dommerkors og Pesidste faldsgaderimod denne Dommernes Jndtægt, hvor, Embederne, vare ringere, og et kundervedræge hjemme, burde udredes af Justustentze, som af sit Overskud an rede skal have oplamlet en Capirat aflevet god, oc Ryd. Det blev imidlertid af den glemmissarius og stere Messemmer forrette at Underdan merne i det Hele ikke var valdostage, ogsaa det kunne være tilrandeligtissatoge dem den nævnte Indtægt, Det maatte derhos være ønskelsytte at Dommeren, hvis Tid for en stor Deel opofres for det Offentlige, derfve fik en Løn af det Offentlige, end at han skulle lønnes, saaledis af dam, der behøve hans Tjeneste til Forretninger, hvorfor Betaling erlægges at han der tillige baade finder Løn for hiint Arbeide og Skadesløsholdelse for de dermed forbundne Bekostningere, ine hvad Justitstonder, angik, bemærkeden, Lommissanns, at det ikke sparede Kildets Bestemmelse, at fratage Justus me, bedsmændene og dem hidtil tillagte faste Jndtægter, og derpaa statte dem af bemeldte Fond. Tilmed da Justusiondet have en betydelig Byede ved Udvidelsen af forhorne og passende Tillæg til Høiesterets og Overretsassessorerne, samt andre Justus-Embedsmands faste Gageringer man, mankunde vorfor og paalægge bemeldte Fonden saa stor fastig aarlig Udgift, som Udredelsen af Erstatning for Dommerkornet. Den 23de October kom Sagen igjendtil endelig Forhandlinge Forsamlingen, og Justitsraad Salichemstillede, som at Amendement den afgivne Committee Betænkninge, at den ved Udkastet hjemlede Refusion, ikke skulle forsvag en Opmærten selv, men betales paalistne, og der under Et oppebæres af Dammen Det blev af ham, og de Medlem, mig som understyttede hans Forslag bemærket, at det var hassende ved Dommet Embedets Værdighede og disse være Dommene til Lettelse at de ikke skulle casser, deres Jndtægt hos de mange Ydere. Derimssblev af den gl Commissarius og flere af Forsamlingens, Medlemmer erindret, at det synes lange midligere, at Dommeren selv maa oppdære har i Metspotter bestaaende Hovedindtægter, at den omhandlede bestemte Pengeafgifts Erlæggelse lang ikke har de Betænkeligheder, som Modragelsen af Dommerkornet, at den foreslaaede, Jenssotsen, som et kunne paalægges Amtstuen til Fæsterens Vedkommende ville forøge Amtsforvalter, nes allerede førdefulde, Forretninger o. s. v. Ved Afstemningen erklærede derfor Pruraliteten sig imod der forskande Amendement. Stade) Fort)