Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-07-21
Saltværket i Onardaga, i Nordamerica, er saaledes tiltaget, at det aarlig skal give en reen Vinding af 1/2 Million Dollars. Jesper Degns Anmærkninger til Liigprækenen over Missolunghi. (See denne Avis No. 48.) Da jeg er vis paa, at af dem, som har læst denne Præken, er der ikke een, der har forstaaet den: saa har jeg til Publicums Bedste besluttet, at forsyne den med nogle oplysende Noter, hvilket jeg tit tilforn har maattet gjøre ved min Pastors Taler. For det første vil nu ingen uden min Forklaring kunne begribe, hvorlunde hans Velærværdighed fra en erklæret Tyrkeven og Grækerhader med eet er bleven det ganske modsatte. Men det kommer deraf, at han har et politisk Barometer, som han altid retter sig efter; da dette nu for kort siden pludselig steeg fra Austadigt til smukt Veir for Grækerne, saa har han ogsaa ganske forandret sine Meninger om dette Folk. Han saae, at det ikke længere var forbudet at samle Penge til dem, og - hvad der endnu var mere - at nogle store Potentater nu vilde anerkjende dem: dette gav deres Opstand et ganske andet Udseende; den var nu ikke længere en Rebellion, men en Krig. Hvorledes Anerkjendelsen kan gjøre en saadan Forandring, vil jeg oplyse med et Exempel: Min Naboe Mads Madsens Søn Mads, som blev confirmeret sidste Paaske, havde lagt sig et Lommeuhr til, samt en Meerskums Pibe med Sølvbeslag, og vilde, paa Grund deraf, gaae i Laug med Karlene; men disse viste ham af, og vægrede sig standhaftig ved at erkjende ham, ligeindtil han byttede Hoved med Peer Peersens Karl (han fik et af Træ for et af Meerskum), Rør med Anders Andersens og Uhr med Lars Larsens, samt spenderede sex Potter Brændeviin. Nu blev han anerkjendt og forvandledes 20 ipo fra Dreng til Karl. Dernæst finder jeg det nødvendigt at skride til en Forklaring af Ordet Legitim;" det forekommer rigtignok ikke i Liigtalen, men det underforstaaes; thi uden dette Ord kan ingen enten tale eller skrive Politik. Legitim maae først og fremmest ikke oversættes ved Aovlig;" thi den tyrkiske Regjering f. Ex. kan jo ikke kaldes lovlig, da den ingen Love har, bruger eller holder, og alligevel er den saa legitim, som dertil. Hvad er saa legitim, det er hverken meer eller mindre end stærk." Naar Græken kan faae Magt med Tyrken, naar han er stærk nok dertil, saa er han ogsaa legitim nok; men er han for svag og bukker under, saa er han illegitim; det er som Tobak for en Skilling. Med andre Ord: vinder han, saa har han Ret – taber han, saa har han Uret; det er hvad vi Lærde kalde at dømme aposteriorisk (bag fra.) Lad os illuminere dette med Exempler, Masaniello var legitim i tre Dage, og det dygtigt; men aldrig saasnart var Aanden af ham, for det ogsaa var ude med Legitimiteten. Crommel var legitimissimus i 10 Aar, og havde hans Søn været ligesaa dygtig som Faderen, kunde han have blevet ligesaa legitim; men det var - hvad Tydsken kalder - en Schwachkopf, derfor gik baade hans egen og Faderens Lovlighed at undas. Jngen har dog besiddet Legitimitet i høiere Grad end Napoleon i hans Velmagt; der var ikke een, der tænkte paa at gjøre ham den stridig, uden Engelskmændene, som han ikke kunde komme til; men den frøs ihiel i Rusland, og saa Godnat Parti. See! og forstaae mig vel: Tyrken har indtaget Grækenland, ergo eier han det legitime; men kan nogen rykke det fra ham igien, saa har den det med den allerstærkeste Ret. Ensin vi vil tage et tydeligt Exempel, som skal oplyse hele Grækersagen: Ole Mortensen Griis i Skidenpyt – som alle og enhver kjender – trækkes med Herremanden om sin Gaard; han siger den er betalt, Hosbonden siger nei; Forvalteren vil sætte Ole Mortensen Griis fra Gaarden, men Procurator Leiermaal holder paa ham alt hvad han kan: nu kommer det an paa hvem der staaer sig, den har naturligviis Ret. Non aliter: Ole Mortensen Griis er Græken, Hosbonden er den tyrkiske Sultan, Forvalteren er Jbrahim og Procuratoren kan være Cochrane; staaer Cochrane sig, saa beholder Ole Mortensen Griis sin Gaard og det med den største af alle Retter; men kan derimod Forvalteren faae Overmagten, see saa er Græken legitime remotus. Til Slutning vil jeg prøve Forklaring af visse bunke udtryk i meeromrørte Pastors Prædiken: "Krumstaven" betyder en Nøddekrog, hvormed man trækker de høist hængende Nødder til sig, og - om ei anderledes kan være - brækker Grenen. Gravel her, pars pro toto indbefatter ogsaa Brændeviin, Tobak, ja sensulatissimo - Suppe, Steeg og Kage. Naar Grækerne nu ere caput, saa slaaer man sig en Basseralle af, drikker de Afdødes Skaal, og trøster sig med: Vi skal alle den Vei." Barbenede Bedesøstre" (Betschwester) er egentlig en Stikpille til Maren Rytters, der har faaet sit Tilnavn af hendes letfærdige Levnet med Hestfolkene i hendes Ungdom; men som nu hører til de Hellige i Bjergeherred. "Kræmmersjæl," hermed sigtes til Jacob Kræmmer, der snakker godt for alle, men snyder hvem han kan, havde han ikke forlængesiden solgt sin Sallighed, kunde man kjøbe den af ham for 2 Skilling; det er rigtignok en complet Kieltring. Med Paven" mener han egentlig en vis Prælat, der er saa hoffærdig, at han siger Kjære!" til en Præst og Han til en Degn. "Jesuiter." Hans Velærværdighed mener: at Phædrus har skrevet sin Fabel om de to Hunde med bestemt Hensyn paa vore Tider. Den Hund, som først havde Hundehuset i Besiddelse, betyder Protestanterne, den anden, der kom med sine Hvalpe, lokkede den første ud med søde Ord og smigrende Løfter, men siden satte sig i legitim Besiddelse af Huset, skal være Jesuiterne. Skjøndt Udtydningen ikke er saa feil, synes mig dog den er noget langt hentet. "Morere deceret," læs: "decenter.""Bloddampende Hellas" id est, den dampende Bolle, om hvilken de patriotiske Ynglinge sidde og synge: "Døe for Landet kan vi alle," o. s. v. "Kannibalens Kanon." Et Drikkeglas paa Herregaarden, i Form af en Kanon, der lades og affyres saalænge til alle Gjæsterne falde under Bordet. "Riimsmedde" er en Skose til mig, fordi jeg undertiden giør Vers i Aviserne. Dette til nødvendig Efterretning; skulde der endnu findes flere Dunkelheder, ville man behagelig henvende sig til Ovenskrevne. (Rand. Av.)