Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-08-02
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Moniteuren af 21de f. M. indeholder følgende vigtige Efterretning: "Ministrene have havt en Sammenkomst hos Præsidenten og derefter givet sig til Kongen. Det er blevet besluttet, at der d. 29de Juli ingen Revne skal finde Sted. Denne Beslutning er fremkaldt af Frygt for et nyt Attentat, og det ikke et enestaaende Attentat, men et Angreb af et talrigt Complot af Kongemordere, som, efter nogle Beretninger endog 1200 i Tallet, skulle have forenet sig under Navn af "Alibeauds Hævnere". Mordere skulle have indsneget sig ikke blot i National- garden, men endog blandt Linietropperne, og, medens en Mængde af disse vilde styrte sig over Kongen, vilde en anden Mængde stikke Paris i Brand. Skjønt nu disse Efterretninger sagtens ere meget overdrevne, saa ere de dog næppe grebne af Luften; thi deels ere over 200 Personer fængslede, deels er det ikke antageligt, at Ministrene uden tilstrækkelig Grund vilde gribe til en saa upopulær Beslutning, som da ogsaa bliver skarpt medtagen i de offentlige Blade. Det skal have kostet Ministrene megen Møie at overtale Kongen til at billige den af dem tagne Beslutning, og først efter gjentagne Forestillinger og Mordernes store Antal og den øiensynlige Livsfare, som hans Majestæt vilde være udsat for, skal det være lykket dem at bevæge ham til at give efter. Marskalk Gerard skal have gjort, Ministrene stærk Modstand og søgt at overtale Kongen til, istedetfor at følge deres Raad, at udstede en Proclamation, hvori det skulde indrømmes, at store Feil, paa de forskjellige Ministeriers Raad vare begaaede, men tillige erklæres, at det var Kongens faste Beslutning, at vende tilbage til Julirevolutionen og dens Grundsætninger. Derved vilde, efter Marskalkens Mening, alle Mordere afvæbnes; men hans Raad blev overveiet af Ministrenes Forestillinger. Hvilket Jndtryk den ovenanførte Kundgjørelse i Moniteuren. har gjort paa Gemytterne, kan man bedst skjønne af Bladet Temps, som i sin Tid hilsede det nuværende Ministerium med de gladeste Forhaabninger, men nu udbryder i heftige Declamationer, giver Ministrene at betænke, hvorvidt deres forkeerte Bestyrelse har bragt det, og beder dem at vogte sig, at de ikke opsætte Forglemmelse og Tilgivelse saalænge, til det tilsidst bliver for silde, og Regjeringen bliver nødt til, istedetfor at meddele Amnesti, at anraabe om Amnesti for sig selv. Under disse Omstændigheder bliver det Rygte, at Hertuginden af Berry atter hemmelig opholder sig i Frankerig, ikke uden Betydenhed. - En af Frankerigs berømteste Journalister, Nationals Redacteur, Republikaneren Armand Carrell, blev d. 22de dødelig saaret i en Duel med en anden Journalist og Deputeret, Emile de Girardin, og opgav d. 24de Aanden under frygtelige Smærter. Girardin, som ogsaa blev saaret, er uden Fare. - Journal de Rouen har nu, da dens hidtil førte Besværinger ere blevne upaaagtede indgivet en formelig Klage over Postdirectionerne i Pa tis og Rouen; men man drager i Tvivl, at dette Skridt vil føre til Nøget. - Prindsen af Capaa og hans Gemalinde ere, efterat være blevne afviste baade ved Kirkestatens og ved Neapels Kyst, ankomne til Marseille, hvorfra man formoder de ville begive sig til Paris.