Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-10
Udenlandsk. Frankrig. at den mærk at og da Conventen fuldkommen seirede over de Pariser Sectioners Cabaler, og under et almindeligt Friderig, Republiken leve! erklærede i det Franske Folks Navn: At Constitutionen nu var antagen i et og Alt. Denne vigtige Erklæring, som ved overordentlige Courerer er afsendt til Bekiendtgiørelse i alle Departementer og Armeer, fulgte først efter Decretudskuddets Beretning: saa lydende: "At Fleerheden af Folkeforsamlingerne havde indgaaet Constitutionen som en Pagt paa deres Lykke, at det Franske Folk, ikke meere vilde overlade sin Skjebne. til et btrygtet Selskab, eller conspirerende Menigheder (Paris) men ville nu anfortroe sig til sine Repræsentantere og sig selv. Paa Bandins Forslag blev decretteret, at Valforsamlingerne skal den 12te October træde sammen og ophøre den 21de. Den 6te November træder det nye lovgivende Corps tilsammen og constituerer sig selv. J en Tid af 6 Uger vil altsaa den nye Constitution, begge Kamrene, Directoriummet, de 6 Ministre og alle decreterede nye Indretninger lidt efter lidt sættes i Gang. Latourneur bekiendtgjorde for Conventen at Rhin= og Moselarmeen var og gaaet over Rhinen ved Manheim, og at de der, havde gjort 200 Kanoner til Bytte 6000 Centner Meel, meget Havre og Munition, og at samme under Pichegru, der vilde forfølge sin Seir, men tilbagekalder ganske, at Pichegru i den Manheimer Capitulation skal havde tilstaaet de øvrige Pfalziske Lande Neutralitet. J Toulon har, formedelst det sidste skarpe Conventdecret, meget betænkelige Bevægelser havt Sted imod Jndvaanerne. For at hæve disse, decretterede Conventen den 24de September: At under de Traner Rebellere, forstaaes Lot de, som havde anstukken de der værende Skibe, greben til Vaaben, og som Vaabendygtige flygtet til de engelske Skibe, samt corresponderet med Engelænderne. Saa blev og decreteret, at fra den 22de October maae ikke længer maales med den hidtil brugte Alen, men det nye Maal Metre skal bruges. Det Ord Alen, maae, fra den Tid af ikke bruges i nogen Kiøbmands Contract, under 50 Frankers Straf. De øvrige Sorter nye Maal og Vægt, skal ligeledes indføres, saa snart man har saamange færdige deraf som behøves. Den 22de lod sig en Deputation fra Polen see for Conventsskrankerne, hvis Taler, efter at have forestillet Polakkernes uhældige Skjebne, anholdt, om Conventens Assistance, og bad om, i deres Navn som han talede, at blive anthoriseret til at udnævne et Udskud, som med Velfærdsudskuddet kunne conferere om Polens politiske Rettigheder. Men han havde knap holdt op at tale, før Merlin af Douan sagde: at saadant et Bønskrift burde slet ikke have været oplæst for Conventens Skranker, før det havde været meddeelt Velfærdsudskuddet. Tallien sagde ved samme Leilighed, at Frankrig for havde været et Tilflugtsted for ulykkelige Konger, nu burde det være et Tilflugtsted for Patrioter, hvorfore han syntes Præsidenten i det ringeste burde svare dem med nogle Trøsteord. Men Cambaceres svarede: Om Friehedens Land endog stedse vil blive et Tilflugtsted fordem som har lidt for Frieheden, saa fordrede dog det almindelige Vel Forsigtighed, og man maatte ikke sætte Republikens Skjebne paa Spil ved en blind Medlidenhed. Det blev ved Dagsordningen og Polakkerne fik ingen Svar.