Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-28
Fire meget nær beslægtede Personer havde i et Tidsrum fra 1790 til 1803 begaaet 13 større og mindre Forbrydelser. Hoveddeeltageren var H. D. Krøger, paa to smaa Tyverier nær. Foruden de Forbrydelser, der bleve ham overbeviiste, mistænkdes han endnu for at have paasat 3 Gange Jld, hvilket endnu ikke tilstrækkeligen kunde bevises. De øvrige Deeltagere vare hans Stivmoder A. Kro ger, hans Halvsøster M. Stahmer og hendes Mand Marr Stahmer. Alle disse Forbrydere boede i Hohenwestedt. Krögers endnu levende Fader er 78 Aar gammel og driver Muurhaandværket. Jndtil sit 15de Aar besøgte Sønnen Skolen, derpaa lærte han Muurhaandværket, og tillige Skomager professionen hos en Skomager. Han reiste udenlands, hvor de, han tjente hos, gave ham gode Skudsmaale, og kom i sit 24de Aar tilbage til sine Forældre, for at føre fælles Huusholdning med dem. Hans Stivmoder var 26 Aar gammel og havde 6 Aar tilforn, uden Tilbøielighed, ægtet den 56 Aars gamle Krøger. De levede meget unig. Sin Fader havde hun mistet som et Barn paa 6 Aar; Moderen, som siden givtede sig to Gange, og hendes Moster vare begge døde i Tugthuset. Den første var mistænkt for Jlds Paasættelse, den sidste havde begaaet et Barnemord. For og efter sin Confirmation tjente A. Kröger hos forskjellige Folk, som gave hende et godt Skudsmaal. J sit 18de Aar fødte hun et uægte Barn; derpaa tjente hun en Præst, der bevidnede, at hun ikke havde været utro, men at han havde sporet hos hende stor Tilbøielighed til Vellyst og Udsvævelse. Da H. D. Kröger var kommen hjem til sin Faders Huus forledte hun ham til Ægteskabsbrud og Blodskam Den Enfoldighed og Svaghed, hvormed Faderen. taalte dette, drog snart Foragt og grov Mishandling efter sig. Efter hendes Anmodning tog ogsaa hendes Halvsøster M. Stahmer til hende; denne var kun 20 Aar gammel, og havde allerede, førend hun blev givt, havt strafværdig Omgang med H.D. Kröger; hun fortsatte den lige indtil de bleve arresterede; hendes Mand Mark Stahmer, omtrent 50 Aar gammel, arbeidede med sin Kone som Daglønner, Nød og Sygelighed tvang ham til, i Forening med hende, af og til at gaae ud paa Tigge rie, og stundom at sammenstjele nogle Dragter Brændeved. H. D. Krøgers utugtige Omgang med disse to Qvinder var Hovedaarsag til, at han lod sig bruge af dem som et Redskab. J Februarii 1801 gjorde Ægteparret Stahmer, under Krögers Anførsel, Jndbrud, og stial endeel Sager, af 50 Rd. Værdie. For at bringe Margr. Stahmes Hevngjerrighed er Offer, satte han, i Forening med Marr Stahmer, Jld paa et Huus, hvor hun i en Strid havde faaet Hug. Vaaningshuset og Stalden brændte af, og Skaden vurderedes for 1690 Rdlr. Alle fire vare i større og mindre Grad deelagtige i dette Mordbrand. Natten imellem den 11te og 12 Oct. 1801 udbrød Jld i Enken Vierths Huus i Hohenwestedt, og 9 Vaaningshuse med forskjellige Sidebygninger, Lader og Stalde bleve lagte i Aske. Enken fik godtgjort af Brandcassen 6732 Rd. men mistede dog selv for 1000 Rdlr. Qvæg og Høkervarer. De øvrige Brandlidte mistede deres Bohave og Korn. H. D. Krøger bekjendte, at han havde paasat denne Jld. Eggert Deels i Schneefeld havde truet hans Forældre med Søgsmaal, for en Gield af 8 til 9 Rdlr. Haabet, at kunne fortjene som Murer noget til at betale Gielden, bevægede ham til den anførte Misgierning. Han lagde et Kul og et Stykke Svovel under Taget, og gik hjem. Jldens Udbrud opvakte Anger hos ham, og han ilede til Hjelp, uden at skye nogen Fare. J denne Gierning havde de andre ingen Deel. J October 1802 satte han, ligeledes om Natten, Jld paa en Stald i Hohenbestedt. Hans Forældre havde den Gang havt en Strid med Apotheker Kobbe; Aarsagen dertil var deels et Pengeforskud, deels et Tyverie, som man havde beskyldt hans Moder for. Ogsaa denne Gang bevægede den egennyttige Tanke, at kunne fortjene noget som Murer, ham til denne skjændige Misgierning. Lykkeligviis blev Jlden, førend Udbrudet, dæmpet. Den 29 Maji 1703, om Natten satte han Jld paa Maler C. Rirs Huus, men ogsaa den blev i Tide dæmpet. Denne Gang havde han følgende Bevæggrund. Hans Moder havde kjøbt et Huus, og saae sig ikke istand til at betale de paa Kjøbesummen resterende 450 Rdlr. Først vilde han drukne sig, men siden foruroligede ham den Tanke, at den Afbrændte maaskee vilde kjøbe hans Moders Huus. Denne Række af Forbrydelser blev opdaget ved 3 Gær, som Anne Krøger havde stiaalet. Ved den Huusundersøgelse, der blev anstillet, faldt Mistanken paa hende og hendes Stivsøn. - Af det Hele sees, at Krøger i Begyndelsen kun var et Redskab for begge disse Qvinder, og at siden Egennytte var Drivefiederen til hans Gjerninger. Da han d. 19 Jan. 1804 skulde bringes til Forhør, styrtede han sig i Eideren, og kun med megen Møie trak man ham halv død op igien. Ved Lægens Hielp blev han bragt til Live igjen. (Hans Dom findes anført i No. 7. af dette Blad.) - Anna Krøger, som under hele Undersøgelsen viste megen Sluhed, Fasthed og Frekhed, skilte sig nogle Uger efter sin Heftelse, med megen List ved sine Lænker, afbrak Jernstængerne i Fængselvinduet, og flygtede til en Nattevægter i Hohenwedstedt. Ved denne lod hun sin Mand anmode om, at oplage hende igjen, men Manden vilde ikke beqvemme sig dertil. Vægteren anmeldte det Forefalde hos Øvrigheden og Jnqvisitinden, blev igjen ført tilbage til sit Fængsel. Marr Stahmer, hans Kone og Anne Krøger ere blevne hensatte til Tugthuusarbeide for Livstid.