JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-26
Til Paaske Flyttetid ere 3 smukke gibsede Værelser at faae til Leie hos Skipper Stylsvig i Nykjøbing. Nakskov. Stedet Nr. 224 i Veilegade, er at faae til Leie enten strax eller til Paaske Flyttetid d. A., naar man derom henvender sig til Eieren Skibsted. J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de denne Maaned, som deels er, deels vil blive læst inden vedkommende Retter, blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand Peter Kronmanns Fallitboe, heri Byen, herved indkaldte sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 21 Jan. 1836. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-26
Løverdagen den 30te Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Stervboet efter Gaardmand Jens Christensen Kuld afdøde Enke Maren Andersdatter i Blands, over Boets samtlige Effecter, bestaaende af Stole, Borde, Sengesteder og Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, en Kakkelovn, Gangklæder, Køer, Faar og Sviin. Videre bortsælges et Stervboet tilhørende Huus paa 5 Fag, til Nedbrydelse. Hvilket herved bekjendtgjøres. Grevskabet Knuttenborg Birks Contoir, Mariboe den 20. Januar 1836. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
30te Aargang. No 9. Bollands- Falsters Tidende. Sti Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing. VED Er IABEFULDT BRNS DOD. Hvi sörger Du saa bittert for den Døde, og stirrer taareblindt paa Barnets Blund, Du veed jo: Död er Livets Morgenrøde, Men Livet tit kun Sorgens Aftenstund. Dit Suk, din Graad Du standse, spar din Taare, O Moder, spar den for de Levende, En Gang til Fred er Gangen paa vor Baare, Hvert Skridt paa Verdens Vei en Gang til Vee. Han tabte Jordens Glæder! – men den bedste, Den helligste, han nöd alt ved dit Bryst; og vil Du fast dit Blik paa Verden fæste, See, farefuld er al dens anden Lyst. Lad Taaren rinde, thi Gud gav os Taarer, Til Lægedom i Jordens Sorg og Savn; Men hvem tilhörer vel den Haand, som saarer Dit Hierte, – Gud og Fader er hans Navn. Hvis utaalmodig, uden Trøst Du sörger, Seer Du mismodig ei hans Viisdoms Spor, Alvorlig jeg i Jesu Navn da spørger: Troer Du Gienfödelsens og Livets Ord: Behold din Vemod, Venlig den ledsage Med Trøst og Andagt Dig paa Jordens Gang; Dit Blik til Himlens lyse Hiem den drage, Og synge mild engang din Vuggesang. See, Salighedens Fred er med den Döde, Som gik med Uskylds Aand af Verden ud: Som Engel skal din Yndling hist Dig möde, Og sige, viis og kierlig er vor Gud! Naar da Du knæler ned for Dommens Throne Andægtig, tillidsfuld til hellig Ben, Fredagen den 29de Januar 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Fra Lysets Helligdom en venlig Tone Forkynder: Moder, see det er din Søn,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Udenlandsk Politik. Frankrig. Deputeret Kammerets Adresse er antaget med en Majoritet af 247 Stemmer mod 67, uden anden mærkelig Forandring end den, som med Hensyn til Polen er foretaget. Kongen har i sit korte Svar paa denne Adresse, hvori han tilkjendegiver Kammeret sin Tilfredshed med dets loyalle Stemning, øiensynligen undgaaet Berørelsen, af delicate Materier. Da det kongelige Svar var Kammeret meddeelt, besteeg Finantsministeren Tribunen, og efterat han havde foredraget Budgettet for 1837, fremkom han med det ligesaa uventede, som Regjeringens Aand modstridende Project, til 5 pCt. Rentefodens Nedsættelse, hvortil han udviklede Statens Ret, naar den fyldestgjorde de Creditorer, som ikke vilde underkaste sig Forandringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Dhrr. Broglie, Guizot og Düchatel skal strax efter Sessionen have begivet sig til Kongen, for at besvære sig over Hr. Humanns uforsvarlige Forhold. Da han kort efter selv indtraf, blev han overlæsset med saamange Bebreidelser, at han ikke saae nogen anden Udvei, end at fornye sit tidligere yttrede Ønske og Afskedigelse, saafremt hans Forslag ikke gik igjennem. Journ. des Debats ivrer heftigen mod Projectet, og lover nærmere Beviisførelse for at det er umoralsk, upolitisk og fordærveligt for Finantsvæsenet. J dette Blad har Grev Plater ladet indføre en Taksigelse fra de polske Flygtninge til de franske Kammere. – Fieschi og Consorter ville sandsynligen blive stillede for Pairs retten i Begyndelsen af Febr. Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Portugal. Den 2den dennes aabnede Dronningen Cortes ved en Tale i egen Person, med lydelig og fast Stemme. J denne anmeldte hun officielt hendes Formæling med Hertugen af Sachsen Coburg, udtalte sin Overbeviisning om, at Portugal inden kort Tid vilde blive anerkjendt, ogsaa af de Magter, som hidtil havde vægret sig derved, og at hun, saavidt det stod til hende, vilde indføre enhver for Finantserne nødvendig Besparelse. Derefter begav hun sig med stort Følge tilbage til sit Pallads, men erholdt hverken ved denne Leilighed eller Dagen i forveien paa Toget til Kirken til Formælings-Høitidelighederne, saalidet som om Aftenen i Theatret, de ellers brugelige Vivats. Man tilskriver Ministeriets fuldkomne Upopularitet denne Kulde, da Dronningen selv er intet mindre end upopulair. Hendes Gemahl ventes i næste Maaned, ledsaget af en Læge, en Kammerherre og hans Skriftefader, som - siges der - han hellere skulde lade blive hjemme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Spanien. Med Forsøget i Barcelona, at ter at kalde Constitutionen fra 1812 ilive, har det taget en jammerlig Ende. Nationalgarden har blaameret sig ligesaa meget ved dette Forsøg, som den madrider Nationalgarde ved lignende Leiligheder. Constitutions=Stenen var rigtignok bleven opreist om Aftenen den 5te Kl. 7 paa Pladsen foran Regjerings Palladset, hvor Nationalgarderne slagfærdige vare opstillede i Masse. General Alvarez begav sig ledsaget af sin Generalstab til Pladsen, for at erkyndige sig om Stemningen, hvilken Commandanten for den 6te Bataillon, Hr. Gironella havde forestillet ham som declareret for Constitutionen. Han afsendte en Officeer som Parlamentair til Bataillonens Officeercorps, der fandt dette vaklende. Jmidlertid var Chefen for det engelske Linieskib Rodney, Marine=Capitain Hyde Parket kommen tilstede. Han erklærede, at han øieblikke ligen vilde forlade Havnen med de Skibe der udgjøre den engelske Station, saafremt Constitutionen blev udraabt, men at han vilde stille 100 af de meest determineerte Englændere til Generalens Disposition, dersom han besluttede sig til at bringe Oprørerne til Raison. Den engelske Capitains Kjækhed imponerede General Alvaret. Han afbrød Underhandlingerne, og paa hans Opfordring gi hele Cavalleriet og Totrediedele af Jnfanteriet over paa hans Side. J største Hurtighed blev Constitutions=Stenen borttaget, og Resten af Oprørerne som bleve tilbage, faldt snart til Føie, da han Spidsen af en Escadron og en Battaillon gik løs paa dem, lod lade, lægge an, og tilraabte dem, at de, der endnu vare for Constitutionen, skulde erklære sig. Alle tang, defilerede forbi Generalen og gik hjem. Kl. 9 var Alt roligt. Flere Jndivider, og blandt disse, Gironella, ere heftede og bragte ombord paa det engelske Linieskib Rodney. Mina er ankommen til Barcelona og vil sandsynligen tage de alvorligste Forholdsregler. – Fra den nordlige Grændse meldes, at Cordova staaer uvirksom ved Vittoria med 20,000 Mand, og indskrænker sig til at forskandse de omliggende Landsbyer. Gen. Espartero skal være kaldet til Madrid, for at forsvare sig for den Krigsret, der er nedsat over ham i Anledning af flere Chapelgorris Henrettelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Tyrkiet. J Pera circulerede det Rygte, at Kong Otto havde for sin Fader yttret Ønsket om at vende tilbage til Bayern. Kun med Møie var Prindsen at formaae til et beholde en vistnok tornefuld Krone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Fædrelandet. Provindsialstænderne i Roeskilde. Stænd. Tid. Nr. 4344, 4546 og 4748 indeholde: I. Sagen Nr. 24 ang. Udkastet til en Anordning om den islandske Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
J Præmisserne til Forsamlingens Betænkning har den fundet, at Udkastet i det Hele var gaaet udfra Principet for en almindelig Handelsfrihed, for hvilket Forsamlingen ogsaa ved denne Leilighed maatte erklære sig, hvorfor den har indskrænket sig til, ved de enkelte 56 at anføre de under Forhandlingerne gjorte bemærkninger. II. Sagen Nr. 25. om Oprettelsen af et Handelstribunal i Kbhvn. Da dette Forslag hverken vandt Committeens eller Forsamlingens bifald i den Udstrækning at Proponentens Hensigt dermed kunde opnaaes, tog han, som tidligere meldt, sit Andragende tilbage, hvorfor Committee=Jndstillingen bortfaldt. III. Sagen Nr. 26 ang. Forandring i Bestemmelserne om Kreaturers Optagelse. Under Sagens Behandling erklærede Proponenterne (Major Romer og Lieutenant Rasch) at de toge deres Jndstillingspunkter tilbage, og Committeens bleve af Forsamlingen billigede. Forsamlingen har nemlig erkjendt, at Markfreden ved Frd. af 9 Juli 1817 snarere er forringet end forøget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Aarsagen hertil er især de meget høie Optagelsespenge, som det vel staaer i den Enkeltes Magt at nedsætte, men uden at han har nogen Sikkerhed, for, at nyde samme Begunstigelse, om hans Kreature blive optagne, hvortil den Hævnlystne letteligen kan finde Leilighed, og da desuden Forholdet mellem Landmandens Produkter og Pengenes Værd er et heelt andet nu end i Aaret 1817, da hiin Frd. udkom, synes der saa megen mere Anledning til at andrage paa Nedsættelse af de nu gjældende Optagelsespenge, dog at det ved disses Bestemmelse ikke bør tabes af Sigte, at en betydelig Forringelse letteligen kunde fremkalde Ligegyldighed ved Kreaturers Bevogtning. Det blev derfor anseet passende, at Optagelsespengene bleve nedsatte til Deel af det der, ved Frd. af 1817 er bestemt, saaledes at Halvdelen tilfalder Optageren og den anden halve Deel Fattigvæsenet i det Sogn, hvor Optagelsen finder Sted. For større Hjorder af Hornqvæg og Faar, skulde derimod kun for hine erlægges den fulde Betaling for hver af de 10 første, 3/4 Dele for de næste 10 og 1/2 Deel for de øvrige, og for Faarehjorder, den fulde Betaling for hver af de 20 første, 2/3 Dele for de 20 næste og 1/3 Deel for de øvrige. Optageren skal være berettiget tilat tilbageholde saa mange Kreaturer, som behøves til at udbringe Optagelsespenge, Skadeserstatning og øvrige Omkostninger. Vædere som komme indtil anden Mands Faareflok, skal denne Eier være berettiget til at bortskaffe paa hvad Maade han kan, om de end derved komme til Skade eller blive dræbte. Men i saa Fald bortfalder Optagelsespenge, og Væderen tilbagegives Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Jfølge en i Kjøbenhavn trykt poetisk Underretning er den bekjendte Bacchus død i meget trængende Omstændigheder. Hans Efterladenskaber, som bestaae af tre Piber, ere tagne under Skifterettens Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Natten imellem den 25de og 26de dennes udbrød en voldsom Jld i Gaarden paa Hjørnet af Ny Kongensgade og Philosophgangen i Kjøbenhavn, hvorved denne vidtudstrakte Eiendom næsten aldeles afbrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Ved Nykjøbing Kjøbstæds Forligelsescommission ere i Aaret 1835 foretagne 55 Sager, hvoraf 38. forligte, 1 udsat, 16 til Retten henviiste og 5 for Retten indstævnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
J Aaret 1835 ere i Nykjøbing fødte 38 Drenge og 42 Piger, ialt 80; af disse ere 3 dødfødte. Ægtviede 17 Par. Døde af Mandkjøn 52, at Qvindekjøn 36, ialt 88, altsaa 8 flere døde end fødte. Af de Døde vare 6 over 70 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Blandet. Paa Batavia er død en Millionair ved Navn Sinding, som var dansk af Fødsel og efter hvem en Landsbyskolelærer i Nærheden af Sorøe efter Sigende skal have arvet en overordentlig stor Formue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Ved Politieretten i Stockholm har nylig været optaget Forhør angaaende et ganske besynderlig Tyverie, da den Bestiaalne er en Arrestant og den for Tyveriet Mistænkte er en af Vagten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Skibsefterretninger. Den franske Gesandt Baron de Talleyrand har i den Berlingske politiske og Avertissements afbrændte. Pad Nykiøbing Kiøbstæds Forligelsescommission ere i Aaret 1835 foretagne 55 Sager, hvoraf 38. forligte, 1 udsat, 16 til Retten henviiste og 5 for Retten indstævnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
J A 103 i Prighina Fødte 50 Depu- og 42 Piger, ialt 80; af disse ere 3 dødfødte. Ægtviede 17 Par. Døde af Mandkjøn 52, at Qvindekjøn 36, ialt 88, altsaa 8 flere døde end fødte. Af de Døde vare 6 over 70 Aar. landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Paa Natania er død at Millinuar nød Man Sinding, som var dansk af Fødsel og efter hvem en Landsbyskolelærer i Nærheden af Sorøe efter Sigende skal have arvet en overordentlig stor Formue. Nød Aolitiaratton i Styckholm Lar nylig været optaget Forhør angaaende et ganske besynderlig Tyverie, da den Bestiaalne er en Arrestant og den for Tyveriet Mistænkte er en af Vagten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Skibsefterretninger. Den franske Fasandt Naron de Talleyrand har i den Berlingske politiske og AvertissementsTidende offentlig bekjendtgjort, at man siden August Maaned 1835 ikke har modtaget nogen Efterretning fra Briggen laLilvise, af den franske Marine, hvilket Skib blev commanderet af Lieutenant de Blospoille, og var sendt til Jslands og Grønlands Kyster. Under 17de Juni 1835, har Kongen af Frankrig derfor udlovet en Belønning af 100,000 Francs til franske eller fremmede Søefolk, der maatte bringe dette Skibs Stab eller Mandskab, enten ganske eller tildeels tilbagetil deres Fædreneland; ligesom en passende Pengebelønning for Hvem, der først kan meddeele sikkre Efterretninger og bemeldte Skibs Mandskab eller Stab, eller oversende til Frankrig Papirer og Effecter, der have hørt til denne Expedition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Skibet Den danske Eeg, Capitain Rabe, er paa Hjemreisen til Kjøbenhavn den 18 Novbr. ankommen til St. Helena.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Skibet Johanne Maria, J. Christmas, er den 1 Dec. f. A. ankommen til St. Croix.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Ved Tallotteriets 1218de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende. fra den 20de til den 27de Jan. 1836. Fra Gaabense til Vordingborg: Etatsr. Schack; Garver Sørensen, Kjøbmand Harboe; Stud. polytech. Fogtmann, Hr. Glahn; Disciplene Spaeth og Mackeprang; Strømpehandler Poulsen; Fru Legationsraadinde Büscher, Kjøbmand Jessen; Tolder Welleius; Lieutenant Romeling; Student Holm; Skipper Raahauge. Fra Vordingborg til Gaabense: Fuldm. Bruun; Jomfr. Bruun; Møllebygger Carstensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Bekjendtgjørelser. Efter over 1 Aars tiltagende Svaghed og omtrent 3 Maaneders smertefuldt Sygeleie, behagede det det alvise Forsyn til et bedre Liv at bortkalde min kjære Fader, Havnefoged og Restaurateur Marcus Mackeprang i Nyested, afvigte Søndag Morgen den 24de dennes, i hans Alders 63de Aar, hvilket blev min tunge Lod at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner, paa egne og Brødres Vegne. Nykjøbing den 28 Jan. 1836. H. J. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Efter Begiæring af vedkommende Udlægshaver, bliver Stedet Nr. 113 i Gaden Norden Kirken her i Byen, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 29 Febr. samt 14de og 28 Marts d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning saavel for Pantecreditorer som Liebhavere, i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817. Nakskov den 21 Januar 1836. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Beboelsesleilighed i en solid grundmuret Bygning, indrettet med al mulig Beqvemmelighed for en liden Familie, kan til første Flyttetid erholdes tilleie af Chr. Løye i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Et Fruentimmer ønsker sig Tjeneste til 1ste Mai som Huusholderske hos et Herskab eller i en landlig Huusholdning med Meierie. Hun har i adskillige Aar tjent i ovennævnte Fag med Tilfredshed. Gode Anbefalinger kunne fremvises. En Billet, mærket H., bedes desangaaende aflagt paa dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de denne Maaned, som deels er, deels vil blive læst inden vedkommende Retter, blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand Peter Kronmanns Fallitboe, heri Byen, herved indkaldte sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 21 Jan. 1836. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
J Morgen (Løverdag) kan hos Raadstuetjener Møllers Enke faaes unge Kalkuner for 13 Mk. Parret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-02
30 Aargang. No. Bolland ValsterII. Tidende. gan Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Vilhelm Lauds Offen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-02
Udenlandsk Politik. Frankrig. Det første Resultat af Hr. Hu manns foreslaaede Rente=Reduction, er hans egen Udtrædelse af Finantsministeriet og Hr. D'ArgontsUdnævnelse i hans Sted. Han nedlagde sin Post for at kunne yttre sig desto mere uforbeholdent omdenne vigtige Gjenstand, og har nu atter indtaget sin Plads i Deputeret Kammerets Centrum. Varjeg forbleven i den, siger han i sin Tale i den ualmindelig talrige Session den 18de f. M., turde jeg ikke have udtalt mig hverken paa en for Eder eller for mig selv fyldestgjørende Maade, og derfor fattede jeg en Beslutning, som enhver ærekjær Mand under lignende Omstændigheder maatte gribe til. (Bifald fra Oppositionen). Fremdeles udvikler Taleren de Grunde, der havde bevæget ham til nu at fremkomme med sit Project, hvorom hans Colleger ikke havde været uvidende, men meget mere eenstemmigen anseet som retmæssigt og gavnligt. Han troede derfor ikke at have krænket sit Forhold til Disse, hvem han havde bestræbt sig for at overtyde og Rigtigheden af hans Anskuelser. Forøvrigt ønsker han kun Sagens Fremgang og Afgjørelse, ligegyldigt under hvilken Form, og forsikkrer slutteligen at han, skjøndt udtraadt af Ministeriet, aldrig vil skille sig fra de Mænd, med hvilke han i stre Aar har arbeidet for Retmæssighed, Orden og det constitutionelle Monarki. Hr. Broglie, som derefter besteeg Talerstolen, tildeelte Hr. Humanns Fortjenester og Loyalitet den høieste Roes, og beklager inderligen hans Udtrædelse af Cabinettet. Men paa den anden Side kunde han ikke undertrykke sin Forundring over, at et Project som det ommeldte var kommen paa Bane, skjøndt det ikke havde været behandlet i en officiel Cabinets=Forsamling, men alene privatim omtalt saaledes, at Tirsdagen den 2den Februar 1836. dets Realisation i al Fald behøvede en etaarig Udsættelse. Grunden hvorfor han ansaae det for ubetimeligt, fandt han sig iøvrigt ikke beføiet til at opgive, forinden Kammeret havde indleveret et formeligt Forslag til Renternes Nedsættelse, og da Dhrr. Lafitte og Gonin havde erklæret, at de vilde indkomme med et saadant, gik Kammeret over til Dagsordenen. Det fortjener forresten at bemærkes, at Hr. Humann staaer høit i Ære hos sine forrige Colleger, formodentligen for at svække den Energie, hvormed han ellers vilde antage sig Oppositionens Forslag. Til Exempel herpaa fortælles, at da han havde indbudet til en Diner, som skulde gives i Finants-Hotellet Dagen efter hans Afskedigelse, og han lavede sig til at flytte ud og at afsige Gjesterne, modsatte hans Eftermand sig dette paa det kraftigste, og formaaede ham til ved denne Leilighed at spille Vert og beværte Hr. D'Argout som Gjest i sit eget Huus. Dette skal have givet Anledning til flere comiske Forverlinger, da mange af Gjesterne ikke vidste hvem de skulde complimentere som Vert.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-02
Oppositionsbladen trøste sig imidlertid ved at Sagen om Rente-Nedsættelsen, vil bringe Uenighed mellem Kamrenes Majoritet og Ministrene og foranledige dem til at udtræde. Virkeligen skal disse ogsaa have erklæret, at det vil blive Tilfældet, om Forslaget gaaer igjennem, ved hvilken Leilighed en Deputeret har yttret for Hr. Prosil, at de vel skulde betænke hvad de gjorde, da Kamrene vanskeligen vilde paatage sig den Uleilighed at slæbe Portefenillerne efter dem, og atter paanøde dem samme. De ministerielle Blade finde derimod deres kraftigste Støtte i Kamrenes Føielighed mod Regjeringen, og en aarlig Besparelse af 30 Millioner maa altsaa udsættes indtil Regjeringen kan undvære de Personers Understøttelse, for hvis Skyld den høie Rentefond endnu ikke conserveret. – Den 16de f. M. gav Hertugen af Broglie det første officielle Bal, hvis Omkostninger udredes af Statskassen. Den russiske Gesandt, der nyligen var udebleven fra Tuilleri=Ballet, havde indfundet sig, efterat han, som der fortælles, iforveien havde modtaget Forsikkring om, at Hr. Mor ney, Forfatteren af det polske Amendement, ikke skulde blive indbudet. Fieschi og Morey skal med megen Rolighed have modtaget Underretningen om deres Sags Berammelse til den 30te Jan. Hellerikke Boireau skal i samme Anledning have tabt noget af sin sædvanlige Munterhed. Kuns Papinhavde udraabt. Hvorledes, Allerede saa snart, Gives der da intet Middel til at bevirke en længere Udsættelse? – Jfølge Efterretninger fra Oran af 6te f. M. er Expeditionen mod Lamecen endnu ikke afgaaet. Abdel Kader havde atter samlet et anseeligt Troppecorps, og man overtyder sig meere og mere om, at Expeditionen mod Mascara har været aldeles uden Nytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-02
England. Fra London skrives under 19de f. M. at Forberedelserne til den Diner, som skal gives til Ære for O'Connel, ivrigst fortsættes. J Begyndelsen af denne Uge bleve 600 Billetter ud budne og tildeels solgte for 5 Guineer. Man ansaae det nødvendigt at udvide de admitterende Gjesters Antal til 800 a 1000. J Gaar fandt den af Committeen for den politiske Forening bekjendtgjorte Forsamling Sted, hvortil indfandt sig 10,000 Personer. J Dublin forsamledes for første Gang offentlig den store politiske Reform-Association den 15de f. M. Den tæller nu 1600 Subscribenter. Dens Hensigt er, at holde et nøiagtigt Tilsyn med Vælgernes Jndregistrering, hvorved man troer lettest at kunne bevirke Valget af liberale Candidater og Tilintetgjørelsen af Torry Partiets Machinationer. Skjøndt O'Connel ikke nominelt er Medlem af denne Association, er der dog ingen Tvivl om, at han paa enhver Maade vil befordre dens Øiemed. Han har den 14de f. M., som han selv udtrykker sig, begyndt sine nye Agitationer. Han forlod nemlig paa denne Dag sit hidtil havte Ophold i Durynane-Abbedie, og bivaanede en ham til Ære given Banquet i Trarle. J den Tale han her holdt, udhævede han følgende 3 for Jrland vigtige Punkter, Opretholdelsen af det nærværende Ministerium, Tiendens Afskaffelse og Jndførelsen af en Municipal-Reform, efter de samme Regler som den i England er tilsigtet, men som ved TorryPartiets Machinationer i Overhuset blev kuldkastet. Spanien. Barceloneser-Begivenhederne have ikke vakt synderlig Bekymring i Madrid. Man stolede paa Minas Fasthed. Mordet paa de værgeløse Fangne i Citadellet i Barcelona blev saavel her som i Hovedstaden saa temmeligen anseet som en ubetydelig Bisag. Blue=Bataillonen, som under 6 Kr. hine Optrin viste den største Tilbøielighed for Constitutionen af 1812, er paa Minas Befaling afmarscheret mod Carlisterne. Flere andre Batailloner af Nationalgarden skulde følge efter. Enhver, der ikke efterkommer hans Ordre, skal skydes. Fra Krigsskuepladsen beretter Gazette de France, (dersom bekjendt, ikke er meget tilforladelig) at et heelt Compagni af den engelske Hielpelegion er gaaet over til Carlisterne.