Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Blandede Efterretninger. J de sidste tyve Aar, hedder det i Edinb. Review, har Verdens Opmærksomhed næsten udelukkende været henvendt paa de store Begivenheder, som Frankrig har været Skuepladsen og Drivefjedren for, men desuagtet gives kun saare Faa, selv blandt dets egne Politikere, der fuldkomment kjende de Forandringer, som disse Begivenheder have frembragt hos Massen af Folket, eller den Jndflydelse, som disse Forandringer maa have paa de nuværende Jndretninger. Vi have alle hørt tale om dets Revolution, om dets lange og mageløse Krigslykke, om dets Herskers Skjebne, om den første og den anden Restauration, om Chartet, om de Deputeredes og Pairernes Kammer, om Ministrene, Partierne og Valglovene. Men det er sjeldent blevet undersøgt, af hvilke Elementer disse Ting ere sammensatte, eller paa hvilken Maade Forandringerne i Nationens Forfatning har gjort andre Forandringer uundgaaelige og ubetydelige. Vi anføre her nogle af de i benævnte Tidskrift fremsatte bemærkninger. En stor Deel af det franske Folk, bestaaende næsten af lutter Jorddyrkere, saae sig uventet ophøiet til Godseiere, ved Salget af Nationalgodser i smaae Parceller, i Begyndelsen af Revolutionen. Ved denne Forandring i Tingenes Stilling, fik Jndustrien et overordentligt Fremstød, og Kierligheden til Eiendom, som den oprindeligen frembragte, tiltog siden bestandigen. Kappestriden, om Erhvervelse af Eiendom, er saa stor, at et Forpagtergods i Nærheden af en Landsby, kan sikkert yde en stor Fordeel, naar det sælges i smaae Lodder. Man har Exempler paa, at der er solgt paa 80, ja 100 Aar. Den ny Eiers Udkomme beroer for en stor Deel paa Frugterne af hans eget og hans Families Arbeide. Børnene gaa sædvanligen i lige Arv efter Faderen, uagtet Loven tillader denne, at disponere over en Trediedeel, naar han efterlader to Børn, og en Fjerdedeel, naar han efterlader et større Antal. Denne Grundsætning bidrager bestandigen til Eiendommenes Deling, og denne igjen til Befolkningen. Laugenes Ophævelse under Revolutionen har frembragt en vigtig Forandring i Haandværkernes Tilstand. – Fastlandssystemmet har givet den franske Konstflid en Eneret, som adskillige af de store Manufacturer, der bleve oprettede under dets Beskyttelse, ikke overlevede. Der opstod saare mange ubetydelige Manufacturer, der manglede Capital og Afsætning. - Alle Opdragelsesanstalter, gode og slette, bleve ødelagte under Revolutionen; de, der kom i deres Sted, kunne være bedre i Theorien, men forsømmes i Praxis. Baade Primair- og Centralskoler bleve oprettede, men de forsømtes og forbleve i den usleste Forfatning, og kun en liden Deel af den lavere Classe nød Underviisning førend Lancaster-Skoler indførtes. Massen af Folket har erhvervet sig nogen politisk Erfaring, men i andre Henseender maa den være ligesaa uvidende, som Revolutionen fandt den. Det er vitterligt, at i de sidste 20 Aar Regjeringen har havt største Vanskelighed ved at faae Mænd, der vare duelige til Communernes Mairer, og disse Pladser ere sædvanligen usselt besatte. Samme Vanskelighed finder Sted i Henseende til Jury's Medlemmer. - Under Bonapartes Regjering aabnede de civile og militaire Departementer, uden og indenlands, en saa viid Mark for ærgjerrige, Folk, at alle haabefulde unge Mennesker bleve opdragne til den erobrende Green af Jndustrien, og at ingen, der følte noget Talent eller Mod, vilde være Jorddyrker eller Kjøbmand. Krigslykkens Foranderlighed har givet tilbage hvad den havde taget; den gjorde den dueligste og virksomste Deel af Folket overflødig, og til en Byrde for sig selv og Samfundet; og mange af de Selvmord, der fandt Sted i Paris, 30 til 34 om Maaneden, bleve begaaede af denne Classe af Mennesker. - Den halve Deel af Frankrigs Befolkning bestaaer nu af Jordeiere, store og smaae, og 1/2 Deel af arbeidende Landmænd, tilsammen ere 2/3 Dele sysselsatte med Agerdyrkning, da derimod i Engelland kun 1/2 Deel af Befolkningen er sysselsat hermed. Frankrig har henved tre Gange saa mange Jordeiere som Storbrittannien, og uagtet det sidste, ved Hielp af et bedre Agerdyrkningssystem, større Forpagtergodser, og flere Græsgange kan bruge dobbelt saa mange af sin Befolkning til Handel og Manufacturer &c., saa har det dog ingen Aarsag til at prale heraf. J Frankrig blev 1816 en heel Armee af 400,000 Mand opløst, Folkene, der oprindeligen bleve tagne ved Conscription, for det meste blandt Jordeiere adspredte sig i alle Retninger, og Enhver drog hjem til sit, hverken Røverier eller Mord fandt Sted, og man vedblev at kunne reise i Sikkerhed gjennem alle Dele af Riget. En almindelig Misvært indtraf umiddelbar herefter, og der blev næsten Hungersnød. J nogle Departementer foranledigede dette vel ubetydelige Uroligheder paa Torve dagen; men Landets Fred var aldrig synderlig i Fare derved. Hele Europas og selv de forenede americanske Staters Handel og Manufacturer, have siden fristet mageløse Uheld, og Frankrig sin Deel; imidlertid ere Klagerne i Sammenligning mindre der end noget andet Sted, og vi have ikke hørt noget til Oprør i dette Land. Det franske Folk, uden store Godseiere, uden Lauge, med blot en Skygge af Municipalbestyrelse; med meget ufuldkomne og indskrænkede Jury's, med Aristoerater, der gjøre urimelige Fordringer, men intet Aristoeratie; med kirkelige Indretninger, der ikke byde stor Ærefrygt; med ingen Anstalt, der er ældre end fra det indeværende Aarhundrede – fremviser en Afvigelse fra Regelen (anomalie) blandt Folkene. Alle politiske Lidenskaber synes udslukkede hos Massen af Folket, paa Ligheden nær. Denne blev kundgjort, den Gang de bleve Jord eiere. De kunne meget vel undvære borgerlig Frihed, men Lighed maa de have. Deres habens corpus, eller de Love, der svare til samme Øiemed, kunne fratages dem eller suspenderes, uden at opvække væsentlig Misfornøielse. De bryde sig ikke heller meget om Trykkefriheden; men det blotte Navn Aristocrater er til enhver Tid istand til at foranledige Opstand.