JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Licitation. Jfølge den Kongelige Generalpostdirections Ordre af 4de dennes, bliver paa Holbeks Raadstue afholdt offentlig Licitation Mandagen den 27de dennes førstkommende, Formiddag Kl. 11, over Brev- og Pakkepostens Befordring imellem Nye kjøbing, Sielland og Holbek, efter Conditioner som blive fremlagte paa fornævnte Tid og Sted, og forinden henligge til almindeligt Eftersyn hersteds; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Holbeks Borgmester-Contoir, den 13de Juni 1836. Lynge.
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Bortforpagtning. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, bliver Fredagen den 29de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, Høvdinggaards Hovedgaards Avling og Hollænderie, samt underliggende Tiender, ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1837 at regne. Eiendommen, der er bekjendt som en god Avlsgaard, er beliggende imellem Præstøe og Kallehauge Færgested, og har et Areal af circa 450 Tdr. Land gode og veldyrkede Jorder, som staae for Hartkorn Ager og Eng fri Hovedgaardstaxt 51 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., og hvoraf de 384 Tdr. Land drives ved Hoverie af 41 Bøndergaarde. De til Gaarden hørende Tiender ere for Tiden Konge- og Kirketienden af 404 Tdr. Hartkorn og alle 3 Diender af omtrent 33 Tdr. Hartkorn næsten Alt ydes in natura Som Besætning overleveres Forpagteren 120 Køer, 5 Tyre, og 14 Heste, tilligemed det fornødne Meierie-Jnventarium, samt Vogne, Plouge, Harver, Tromler, Seletøier, o. s. v. Sikkerhed for 3500 Rbd. rede Sølv stilles ved Auctionen, enten i Contanter, med Kongl. 4 pCt. Obligationer, eller og antagelig Selvskyldner-Caution. Det nærmere erfares af Conditionerne, som om kort Til ville være til Eftersyn paa følgende Steder: J Sielland: Giæstgivergaarden 3 Hjorter, i Kjøbenhavn, hos Hr. Forpagter Hansen ved Usserød, og paa Gjæstgivergaardene i Roeskilde, Ringsted, Slagelse, Nestved, Kallundborg, Præstøe og Vordingborg; i Fyen, paa Gjæstgivergaardene i Odense og Nyborg; i Jylland, paa Gjæstgivergaardene i Aarhuus og Horsens; paa Falster: i Gjæstgivergaardene i Nykjøbing og Stubbekjøbing; paa Lolland: i Gjæstgivergaarden i Mariboe og paa Møen i Gjæstgivergaarden i Stege. Auctionen afholdes paa Høvdinggaard. Landsled pr. Stege, den 7de Juni 1836. H. P. Schmith.
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Skifte=Jndkaldelser. Da Eieren af Grønhøigaard i Skjørpinge Sogn, PhilliAdolph Hendrich Møller er ved Døden afgaaet, og hans og efterlevende Enke Mariane Christiane Elisabeth, fød Dahl, deres fælleds Boe, derefter, ifølge Enkens Begjæring, er taget under lovlig Skiftebehandling, saa vorder Aabnings-Registerings- og Vurderingsforretning i dette Boe afholdet paa Stervboestedet paa Grønhøigaard Fredagen den 1ste Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og vil derefter og blive omhandlet og taget de fornødne Bestemmelser, ihenseende til flere af Boets Anliggender; hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse, den 12te Juni 1836. Birch,
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Proclamata. Creditorerne i Møller Mads Nielsen Skous og Hustrue Karen Andersdatters Separationsboe af Frøik Mølle Maaberg Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 8de Rellemann. Juni 1836. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die d. M., indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, saavel i Hs. Majestæts Riger og Lande som udenlands Boende, der maatte formene sig at have Noget at fordre af hvad Navn nævnes kan paa den her i Staden ved Døden afgangne Major Andre Sil vain Forgemol Vicomte Dusønders, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggjøre. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 14de Juni 1836. Buchwald. Mollerup. Enhver som maatte have noget at fordre efter afdøde Huusmand og Baadfører Jens Pedersen, som og kaldtes Jens Hartwig af Siersløv under Gjorsløv Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gjorsløv pr. Storehedinge, d. 13de Juni 1836. Dorph.
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Ved Proclama, som er læst i vedkommende Retter, er Alle og Enhver, der har nogen Fordring i Stervboet efter afdøde Gaardmand og Enkemand Peder Knudsen i Hydes Bye, Radsted Sogn, under Grevskabet Hardenberg Reventlovs østre Districts Skiftejurisdiction, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, d. 2den Juni 1836. Trap Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Enke Anne Cathrine Ramborg, fød Andersdatter, hendes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 14de Juni 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter Jnger Lovise Guldager, fød Ebbesen, Enke efter afdøde Collecteur Axel Anton Guldager, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 10de Juni 1836. Treschow.
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Etatsraad og Generalsiskal Ny Kongensgade Nr. 236.
Berlingske Tidende, 1836-06-16
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer,
Berlingske Tidende, 1836-06-17
eise. end til J. K. elpposter. ri lege rede. oc Berlingske politiske Hvertissements. der Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. er No Fredagen den 17 Junii.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
London, den 10de Junii. Forsamlingerne i alle Deele af Landet, for at petitionere til Underhuset mod Lordernes Amendements til den irske Municipal Bill have i de sidste Dage, ligesom de i samme Anledning til Underhuset indkomne Petitioner, formeret sig til det Uendelige, medens Forsamlinger og Petitioner til Bedste for Billen i dens amenderede Form kun sjeldent ere fremkomne. J denne Anledning fandt der i Forgaars en Sammenkomst af Underhusets Tor Medlemmer Sted, om hvis Resultat der dog hidtil kun ere Rygter i Omløb, da det ikke engang er blevet tilladt Tory-Bladene at optage Meddelelser om Forsamlingens Forhandlinger, og Beslutninger. Jfølge hine Rygter skal Sir Robert Peel have udtalt sin Mening, at understøtte Billen i den Form, som Lord Lyndhurst har givet den, ja endog at overtage Regjeringens Styrelse igjen og atter at vove et Forsøg paa Parlamentets Opløsning, hvis Kongen af den truende Collision mellem Parlamentets tvende Huse skulde see sig foranlediget til at udnævne et andet Ministerium. Courier, vil ikke stole paa den sidste Deel af dette Rygte, men tilføjer, at Folket maa være paa sin Post, da i det Tilfælde, at Ultra-Toriernes Planer virkelig skulde finde ubetinget Understøttelse af Sir Robert Peel og hans Tilhængere, en Crise vil være uundgaaelig, der vil tvinge den intelligente og liberale Deel af Folket til kraftig Fremtræden. Hvad de nuvære de Ministre angaaer, da nære disse ingenlunde den Hensigt at opløse Parlamentet; de ere beredte til enhver forsonlig Forholdsregel, men tillige faste og urokkelige i deres Beslutninger. Saalænge de see sig understøttede af Underhusets Majoritet og af Nationens Stemme, ere de langt fjernede fra den Jdee at resignere. Deres Øjemeed er klart og ene det, at det irske Folk skal behandles efter den samme Retfærdighedens Maalestok som Skotland og England, og i denne Henseende vil en Paakaldelse af det engelske Folk ikke være forgiæves. Skulde Kongen derimod afskedige de nuværende Ministre, hvilket ifølge Erfaringen, med Hensyn til Folkets Sindelag i Begyndelsen af forrige Aar, neppe synes muligt, da kunde man være overtydet om, at Folket atter vilde være rede til at indtage en fast Stilling og bevise saavel Monarken som Peererne, at alle andre Hensyn maae vige for Retfærdigheden, og at det er uundgaaeligt nødvendigt, at regjere det forenede Kongeriges hele Folk efter de samme Love, den samme Forfatning og efter de samme Forvaltnings-Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Om Couriers Formodninger over Følgerne af Ultra-Torvernes Fastholden ved deres Beslutninger ville vise sig som grundede, maa aabenbare sig inden kort Tid, da Gaars-Debatten i Underhuset synes at godtgjøre, at Torierne i dette Huus rigtignok have fattet deres Beslutning, til det Yderste at forsvare deres Parti-Collegers Anskuelser i Peerernes Huus. Paa Lord John Russells Forslag er det nemlig i Gaar kommet til Discussion over Lordernes Amendementer til den irske Municipal-Reform Bill, og skjøndt i denne Debatte, der ikke fuldendtes, men opsattes til i Dag, de forenede Torvers og conservative Whigers Formænd, Sir Robert Peel og Lord Stanley, endnu ikke lode sig høre, ere dog Lordernes Amendementer altfor afgjort og ubetinget blevne tagne i Beskyttelse af tvende andre betydelige Toryer, Sir W. Follet, General-Advocat under Ministeriet Peel, og den bekjendte Recorder fra Dublin, Hr. Shaw, til at man kunde antage som muligt, at Tory Partiets Beslutninger angaaende de Forholdsregler, der maae treffes, hvilke Sir Robert Peel rigtignok først skal bringe officielt til Husets Kundskab, ere af en forsonlig Natur. Man maa vel derfor antage, at der i Toriernes Raad er blevet fattet den Beslutning, som Hr. Shaw indklædte i de Ord: Fiat justitia (i Toriernes Aand, det vil sige, man vil røve Jrland al dets Udsigt til en friCommunal-Forfatning), ruat coclum. Hvad de mæglende Forslag angaaer, som Ministrene nu ere tilbøielige til at underlægge deres indbragte Bill, og som Lord John Russell i Gaar forklarede i en udførlig Tale, da gaae samme ud paa, efter Ophævelsen af de nu bestaaende fordærvelige Municipaliteter, at give de tolv største Stæder i Jrland (ifølge Hertugen af Richmands bekjendte Amendement i Overhuset, vare kun syv udseete dertil nye Municipal-Forfatninger med Ret til at vælge deres øverste By Øvrighed, Majoren og Oldermændene. Tyve andre Byer skulle have Ret til at vælge Commissairer, der da have at forestaae deres Local-Anliggender, med Hensyn til Ordenen og den offentlige Sikkerhed. J de øvrige Stæder, der hidtil havde Municipaliteter, skal den Bestemmelse, der bringes til Anvendelse ved den anden Classe Stæder, for det første endnu ikke indtræde, og først efter nøiere Undersøgelse skal det afgjøres, hvorledes deres Local Anliggender kunne ordnes. Men under alle Omstændigheder skal Lordernes Forslag forkastes, nemlig det at meddele Lord-Lieutenanten i Jrland bemyndigelse til at udnævne Commissairer, der skulde forvalte Municipaliteternes Eiendom. - Parlamentets øvrige Forhandlinger i de sidste Dage indskrænke sig for det meste til Anliggender af reen indenlandsk Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
J Underhusets Møde den 7de d. M. kom de oftere omtalte Besværinger atter paa Bane, som Maltas Jndvaanere have reist over Øens Retsforfatning og Forvaltning, uden at dog Discussionen derover førte til noget Resultat. Jmidlertid melder dog Courier at man med det første imodeseer Vice-Admiral Flemmings Udnævnelse til Maltas Gouverneur, og ved denne Mands forsonlige Sindelag haaber man, snart at see Besværingerne afhjulpne. Hr. Wakley erkyndede sig om Oprindelsen til det Rygte, at der skulde være Pest i London, og Handels-Ministren, Hr. Poulett Thomsen, svarede, at det Hele grundede sig paa den Omstændighed, at en Kjøbmand, som nylig havde faaet Varer fra Constantinopel, var død pludselig, medens han var tilstede ved Vareballernes Aabning; men Manden, havde lidt af en Hjærneebetændelse.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
J Mødet den 8de d. M. erklærede Lord Morpeth, at han endnu i Løbet af denne Session haabede at indbringe en foreløbig Fattiglov for Jrland, eller under alle Omstændigheder til næste Session en omfattende Lov over denne Gjenstand. Paa Hr. WardaForslag blev en Committee nedsat, for at undersøge Maaden, hvorpaa der i de forskjellige Colonier, Australien, Ostindien og Cap, disponeredes over Colonial-Landeiendommene, og for saaledes at faae Kundskab om den bedste Vej, man i saa Henseende havde at betræde. Næsten hele Mødet i Gaar udfyldtes med den allerede omtalte Debatte over Lordernes Amendementer til den irske MunicipalReform-Bill. – J Overhusets Møde den 8de d. M. fremlagde Lord Lyndhuurst en catholsk Præsts Petition, i hvilken samme beklager sig over sin Biskop, herved foranledigedes en længere Discussion over den catholske Kirkes Forhold i Jrland, der vakte megen Jnteresse, især under de nuværende Forhold.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Sverrig. Stokholm, den 8de Junii. J Walbo Sogn, paa Almänninge Byes Mark, omtrent en halv Miil fra Staden Gefle, har Bondesønnen Lars Olofsson af nævnte By, den 19de Maj ved at indgierde en Bakke, fundet i Jorden, i en Dybde af ser Qvarteer, flere Slags Smykker og Prydelser af Fortids arbeide i Sølv, til en Vægt af 581 Lod, tilligemed nogle smaa, meget brudte Stykker tyndt Kobber, som formodes at være af det Kar, hvori Sølvet blev nedsat. Fundet dannes af mange Stykker, hvoriblandt vi nævne følgende: en næsten tre Qvarteer, lang, af Traad flettet Kjæde, med et Dragehoved ved den ene Ende, en finere lignende Kjæde i tvende Lænker, der ere befæstede ved en lille rund Daase, som havde et Helgenbilled tegnet paa Bunden og et andet paa det løse Laag; et Spænde med sin Torn, et næsten 1 1/2 Tomme bredt Armbaand af en tyn presset Plade; tvende smallere, ikke pressede, en liden aaben Fingerring; fire runde, buede Brystsmykker; et halvmaaneformig smykke af en tynd Plads at bæres i Østen, paa den ene Side prydet med Filigrantarbeide; syv større og mindre Kugler, eller perleformige Knapper med Hul igjennem, ligeledes zirede med Filigrantarbeide; til lignende, aflange overtrukne med fiin Traad, tre med Filigrantarbeide prydede, store, halve Kugler eller Knapper, som i Stedet for Hul igjennem have en udhulet Østen i den ene Ende; adskillige Smykker og tretten Mynter, som alle bares som Zirater. Dette Fund er af Kongens Befalingsmand i Lehnet blevet indløst og tilsendt det svenske Academi for Videnskaber, Historie og Oldsager til nærmere Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
En Engelskmand ved Navn Jonas, der har opholdt sig nogen Tid i Upsala, har oplært Endeel af Almueskolens Børn i Halmarbeide. De have hurtigen erhvervet sig en saadan Færdighed heri, at der har været den ønskeligste Afsætning paa Producterne. Mange aldrende Fattige ere nu beskjeftigede med dette passende og nette Haandarbeide.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Norge. Christiania, den 11te Junii. - Jfølge Efterretninger fra det Nordenfieldske har der i den lille nyanlagte Kjøbstad Vadsøe i Øst-Finmarken i nogen Tid hersket en Feber, som pleier at indtræffe hvert Foraar. J Forhold til Byens ubetydelige Folkemængde, omtrent 200 Jndvaanere, maa det ansees for et ikke ringe Antal, at henved 40 Mennesker ere bortrykkede af Feberen.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Kjøbenhavn, den 17de Junii. Orlogsbriggen St. Croix, Capitain-Lieutenant Grove, ankom fra Kjøbenhavn til Madeira den 9de Maj, og afseilede den 12te til St. Croix.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Kjøbenhavn, den 17de Junii. Af de med Posten i Morges Kl. 4 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere det deeltageligste Nye.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Fædrelandet. Aarhuus, den 13de Junii. Hs. Majestæt Kongen behagede i Gaar, ledsaget af D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Høj sammes Gemalinde samt den hele kongl. Suite, at bivaane Høimesse Gudstjenesten i Domkirken, hvor Hs. H. Biskoppen prædikede. For Gudstjenesten var Kirkeparade, hvorefter Hs. Majestæt lod de her i Byen værende Tropper defilere forbi Sig paa Torvet.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Om Eftermiddagen behagede Hs. Majestæt at besøge Stiftsbibliotheket, Cathedralskolen, Søndagsskole og Domsognets Borgerskole, Raadhuset og Arresterne, samt at eftersee Embedsmændenes Protocoller. Cathedralskolen blev afsjunget følgende Sang af Skolens Disciple: For Dit Blik, o Konge mild, Med uskrømtet Fryd vi møde, Mens af reen Begeistrings Jld Alles Hjerter kraftig giøde: Til vort Kvad alt mangen Gang Venlig for Du laante Øre. Ogsaa huld i Dag Du høre Dine yngste Sønners Sang! Hil, ja hil Tig Folkets Ven! Videnskabs og Kunsts Bestytter! Med hvert Aar som rulled hen, Mere fast sig Baandet knytter : Sønlig Troskab stærke Baand, som til Fredriks Faderhjerte. Knytter os i Fryd og Smerte, Snoet af Kjærlighedens Haand. Tvedragts Dæmon slynger vild Hist i Syd de røde Pile, Dog i Fredens Skygge mildt Danmarks elskte Sletter hvile, Glædens Fugl sin Trille slaaer Lifligklart i Danalunden, Og, skjøndt Rad af Aar er svunden, Drotten kraftig blandt os staaer. Stig da højt fra Cimbrers Vang, Hellige Begeistrings Flamme, Ton da, festligglade Sang, For vor Konge, for hans Stamme, Himmel, lad din Varetægt Over Danmark stedse hvile. Og dit bedste Held tilsmille Sjette Fredrik og hans Slægt.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Hs. Majestæt behagede allernaadigst at høre Discipler, af alle Skolens Klasser examineres, samt at bivaane en Prøve i de gymnastiske Øvelser. J de næstpaafølgende Dage vil Hs. Majestæt tage Byens øvrige offentlige Anstalter i allernaadigst Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Om Aftenen behagede Hs. Majestæt allernaadigst tilligemed Deres Kongelige Høyheder Prindsen og Prindsessen, ledsaget af den Kongl. Generaladjutant stab og øvrige Suite, at bivaane et Bal i Selskabet Polyhymnias Locale. Ved Hs. Majestæts allerhøieste Jndtrædelse i den med Emblemer og Festons festlig smykkede Balsal, blev Allerhøistsamme af de paa begge Sider af Salen i fleerdobbelte Rækker opstillede Damer og Herrer modtaget med følgende Sang : Dannemarks Frederik Atter med henrykt Blik See vi Dig her: 3. Svæv da mod Æthrens Vang, Festlige Jubelsang. Priis med din stærke Klang, Ham vi har kjær Længe med Kronens Guld Stod Du vor Fader huld Kraftfuld i Aand: Konge med Sølverhaar, Sceptret end mange Aar. Let som i Ungdoms Vaar Løfte Din Haand. Hil Dig, o Fader hold, Herlige Søn af Skjold, Danrigets Lyst, 2. Medens den blanke So Kruser sig om vor Ø. Ei skal Dit Minde døe, Drot i vort Bryst. Frøet, Din Kjærlighed, Lagde i Danmark ned, Frodigt mon groe: 3 Evig uvisnelig Krandsen, vi flette Dig, Drot, om Din Krone sig Derfor skal snoe. . Hør os, Algodheds Væld: O, lad i Fred og Held, Blomstre vort Land! Og lad med Sceptret end Længe blandt sine Mænd. Frederik, Folkets Ven, Herske i Dan. . Hvorefter Huset rungede af Fryderaab. Hs. Majestæt behagede allernaadigst Selv at aabne Ballet, som Allerhøistsamme igjen forlod en Timestid derefter. For Deres Kongl. Høiheder var der ved den paafølgende Souper arrangeret et særskilt Taffel. Den hele Fest vidnede fra først til sidst om den inderligste Hengivenhed for Kongen og Kongehuset. Blandt udmærkede Fremmede, som bivaante samme, befandt sig ogsaa den kgl. Commissarius ved Stænderforsamlingen i Viborg, Conferentsraad Ørsted. Frankerig. – J Deputerede Kamrets Mode den 9de d. M. begyndte endelig Debatterne over Budgettet for Frankerigs nordafricanske Besiddelser. Skjøndt de endnu ikke ere tilendebragte, kan man dog med temmelig Sikkerhed antage, at Commissionens System, der vilde indskrænke Occupationen til nogle faste Punkter med disses Omgivelser, falder igjennem, og at Regjeringens Plan derimod bliver staaende ved Magt, ifølge hvilken det hidtil besatte Gebeet skal vedligeholdes og Colonisationen fremmes og beskyttes; men dertil vil ogsaa udfordres en større Sum Penge og en større Masse Mennesker, end Kamret hidtil har villet bevilge. Desuden fik Debatterne særdeles Liv derved, at Besværinger over den hidtil fulgte Forvaltningsmaade og navnlig over begaaede Grusomheder og Udpresninger offentligt kom paa Tale, hvortil der forhen kun af og til var blevet hentydet. En overordentlig Mængde Tilhørere, havde indfundet sig paa Gallerierne, blandt dem bemærkede man nogle, nylig fra Africa ankomne, Maurere.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
J Mødet den 10de d. M. gjorde Hr. Sauzet Kamret nogle Meddelelser over hans, i Anledning af Cathedralens Brand i Chartres paa selve Stedet anstillede Undersøgelser. Resultatet heraf gik ud paa, at de ved Flammerne anrettede Ødelæggelser kunde oprettes igjen med en Sum af 600,000 Franker. For indeværende Aar forlangte Regjeringen imidlertid kun en Sum af 400,000, ved Hielp af hvilken Cathedralen kunde gjengives Gudstjenesten. Lykkeligviis er der ingen Skade skeet paa Cathedralens mange foldige Monumenter, og selv de tvende Taarne ere reddede. Forslaget blev strax overgivet til en Undersøgelses-Commission.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
J Kamret er Striden begyndt igjen over Jnvalid-Hotellets Forhold. Hr. Mauguin angreb Krigsministeren med Heftighed, og denne forsvarede sig kun svagt. Jkke destomindre gik de for JnvalidJnstitutet foreslaaede Summer igjennem, da Kamret syntes af den Mening, ej at kunne tage Notits af de reiste Ankeposter, førend den nedsatte Commission havde bedømt samme. Marschal Maisons Stilling bliver meer og meer tvivlsom, idet man almindeligt antager, at han og Marschal Moncey ikke begge kunne blive i deres Embeder. Men den sidste er for populair, til at Afsættelse kunde gaae an. Hans Popularitet hidrører især derfra, at han vægrede sig ved at deeltage i den over Marschal Ney først nedsatte Krigsret, og for denne Væggring fik han Fæstnings Arrest. Marschal Maison derimod gjorde sig ingen Samvittighed af, som Medlem af Pairs Retten, at bryde Staven over hiin Mand.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
J Cherbourg er den 27de Mai Dampkjedelen, sprunget i "le Rameur, en Damp-Muddermaskine, der blev brugt til Havnearbeide. Af de fire Personer, der vare ombord, bleve de tre dræbte paa Stedet; den fjerde døde Dagen efter. Netop paa samme Tid som denne Ulykke skeete i Havnen blev et af de derved omkomne Mænds Børn overkjørt paa Gaden.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Det hemmelige Krudtmagazin i Dauphine Gaden skal være blevet angivet ved en af de Sammensvorne, en Student, som havde 100 Franker, nødig, og som ogsaa fik dem strax af Politipræfecten for denne Angivelse.
Berlingske Tidende, 1836-06-17
Spanien. – J de sidste Efterretninger fra Madrid hedder det, at General Cordova havde paa Grund af Sygelighed villet, nedlægge Over-Commanden; men Ministeriet, med hvilket han er i den bedste Forstaaelse, bevægede ham dog omsider til at beholde samme. De enkelte spanske Provindsers hidindtil som saa saare heldig skildrede Stemning mod det nye Ministerium begynder nu at tabe sig noget, endog ifølge ministerielle Organers Tilstaaelse. J Carthagena skal der saaledes den 22de f. M. være udbrudt alvorlige Uroligheder, der havde vedvaret i tre Dage; under disse vare ti Carlister blevne myrdede. Omsider havde dog Nationalgarden gjenoprettet Roligheden og bragt Hovedmændene for Oprøret til Cadix paa et Skib. – J Mallaga havde der dannet sig en insurrectionel Junta, der dog igjen gik fra hinanden den 16de f. M. Alle derværende Øvrighedspersoner ere blevne afsatte, men og saadant er skeet af Juntaen, eller efter dennes Opløsning af Regjeringen, kan man ikke blive klog paa.