JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
J Mangel af stærk Tørv til Brændingen, bruges ved Flensburg Æltningen meget, om hvilken han ligeledes underretter de som ønske det. - Mænd, der kunde have Lyk til at anlægge en saadan lille Ovn, og i denne Anledning ønskede at tale med ovenmeldte Rasmus Casmus) Andreasen Buchholm, ville behage at henvende sig til Hr. Fuldmægtig Andersen paa Stiftamts=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Skulde i Randers Amt nogen have lignende Ønske, ville saadanne behagentligen henvende sig til Hr. Kammerraad Willadsen i Randers, hvortil da ogsaa skal efter Mueligheden blive taget Hensyn. - J de sidste Aar ere Kalkbrænderierne blevne flere end før, uden Tviol ere i Randers Amt i det mindste 6 eller 7, eller maaskee 10 a 11; det kan da være tilpas at ogsaa Teglovne blive flere. - At beklage er det, at nogle af Stiftets store Teglovne i de sidste Aar have ligget ubrugte af Mangel paa Folk. Ogsaa for disse tør, ved Anlæg af nogle smaae Ovne, haabes, deels at flere Folk blive bevante med disse Arbeider, saa det tør ventes lettere at faae nogen til dem; deels at murede Vægge blive meere almindelige imellem Folk, og skiønt ikke allesteds haves Brændsel til egne Ovne, vil dog rimeligen murede Bygninger mere og mere attraaes, vist nok ogsaa af dem der ei have Ovne selv, og de større Ovnes Afsætning tør da rimeligen formodes at ville blive større, om den end nogetsteds hidtil ei stedse var fyldengiørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Min i Arvefæste eiende Gaard, staaende for Hartkorn 2 Tdr. 2 1/5 Alb., beliggende i Dollerup Bye, Blendstrup, Sogn, under Grevskabet Lindenborg, omtrent 3 Mile fra Aalborg, agter jeg, formedelst min Fraværelse i Kongelig Tieneste, at afhændige. Gaardens Agermark er af fortrinlig god sort Muldjord, og dens aarlige Udsæd 80 Tdr. Korn, omtrent, af alle Slags. Dens Enge afgive aarlig 30 store Læs Høe, foruden et betydeligt Qvantum Rørtag, og deres Afgrøde vil meget kunne forøges, da Beliggenheden tilbyder den bedste Leilighed til: deels at sætte dem under Vand, deels at pløie dem. Paa Gaarden, som drives ved 6 Heste, kan holdes en Besætning af 20 Kiør og 12 a 16 Faar. De til Græsning udlagte Jorder ere besaaede med Klever, som her voxer frodig. Den aarlige Afgivet af disse Eiendomme, tilligemed Konge- og Kirke Korntienden saaog Kirke=Qvægtienden, er for bestandig bestemt til 100 Rdlr., saa at Gaarden ikke svarer anden Tiende, end til Præsten, og Konge=Qvægtienden til Hospetalet i Aalborg. Bygningerne ere for største Deel i god Stand, og Vaaningshuset for 2 Aar siden indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Gaarden ligger paa en Udkant af Byen, tæt ved Landeveien fra Aalborg til Hadsund, meget beqvemt for sin Ager og Eng, i hvilken sidste kan haves fornødent Tørveskiær. - En betydelig Deel Bygnings-Materialier, bestaaende af nyt sav skaaret Egetømmer til 16 Fag Huus, foruden en Deel Tømmertræer og Lægter, 10 a 12000 brændte Muursteen, Rortag af 4 Aars Afgrøde, samt 10 nye complette Vindue Karme af 2 Alens Høide, kan, ved indtræffende Handel, erholdes med Gaarden, som kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Mai, eller senere ud paa Sommeren. - Liebhavere behage at henvende sig til Pastor Bregendahl i Schiørping pr. Aalborg, som foreviser Eiendommen og sluttet Handel. Cantonerings=Qvarteer Hals, den 23 Januar 1811. N. Bregendahl, Capitain og Compagnie Chef i det 3die jydske Infanterie-Regiments 4de Bataillon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Mandagen den 11te Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, er efter afgangne Skoleholder i Ginderup, Frederich Sørensen, paa undertegnedes Boepæl i Greenaae berammet at holde en Skiftesamling, hvortil alle Credi- og Debitorer herved indkaldes at møde eller lade møde. Greenaae, den 24de Januarii 1811. A. PKrøyer, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Endeel paa Roden staaende Elletræer, tienlig til Bielker, Spændtræer, Ledestænger, m. m., er underhaanden tilkjøbs i dette Vinter, naar Liebhaberne vil lade dem skove i Frosten, da disse staaer paa en Eng, der ei lader sig kiøre paa, uden Skade i Tøeveir. Sophiendahl, den 17de Januarii 1811. Giesing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Hos undertegnede Eier er Saastrup Gaarden underhaanden at faae tilkiøbs; dens Hartkorn er 10 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr.; til Gaarden haves gode Enge, der give 60 Bondelæs Høe, overflødig Tørvejord og noget Skov; den kan faaes paa gode Penge=Conditioner, da den største Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarden, og kan tiltrædes den 1ste Mai d. A. Sælges den ikke underhaanden inden 12te Martii, da stilles den til offentlig Auction først i April, hvorved, i Mangel af Salg, den paa nogle Aar bortforpagtes. Kiergaarden pr. Aarhuus den 18 Januar 1811. H. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Gaardkiøb. En Gaard i Wrold Bye ved Skanderborg, der staaer for 6 Tdr. Hartkorn, og hvis Bygninger ere gode, og vel vedligeholdte, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes i April Maaned 1811, naar Liebhavere derom vil henvende sig til undertegnede inden næste Maaneds Udgang. Til Gaarden er et stort Areal af gode Jorder, hvorpaa den aarlige Udsæd hidtil har været 20 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 24 Tdr. Havre, 8 Tdr. Boghvede, foruden Erter og Høe, og som meget kan ud, vides. Af Høe kan aarlig avles 60 a 70 Læs. Konge- og Kirke=Tienderne, samt den ene Qvægtiende, ere indkiøbte og kan følge med Gaarden, og Præstens Korn- og Qvægtiende er accorderet imod en vis aarlig Afgivt. Til Gaarden er overflødig got Tørvejord og nogen Skov, især got Gierselhugst. Der kan aarlig fordres og græsses 28 Stude og Kiør, foruden Bester og Faar. Jorderne ligger beqvemt og kan drives med 6 Bester. Gaardens fordeelagtige Beliggenhed og Jordernes Godhed, vil af ubekiendte bedst ved behagelig Eftersyn kunne bedømmes. Skanderborg Ladegaard, den 22de Januarii 1811. Thomas Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Kiøbmand Lauriz Kiær, fød i Holstebroe, men som i endeel Aar har opholdt sig i Horsens og dens Omegn, er død i Aals, og hans Boe af mig taget under Behandling. Dette Boes Credi- og Debitorer indkaldes herved at møde i mit Huus her i Horsens, Tirsdagen den 19de Februarii førstkommende, om Morgenen Kl. 9 præcise, de førsig for at anmelde og bevise deres Fordringer, og de sidste for at aflevere deres Gield, og hvad Vare eller Ting de maatte have, den Afdøde tilhørende, da Boet bemeldte Dag fra Skifteretten overleveres den myndige Arving. Horsens, den 22de Januarii 1811. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Kiøbenhavn, den 25de Januarii. De Kongel. Ordens-Herholder, ledsagede af et Detaschement af Garden til Hest med Pouker og Trompeter, have i Dag offentligen bekiendtgjort at Hs. Majestæt Mandagen den 28de dennes i Egen allerhøieste Person, præsiderer Sine Ordeners Capitul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Batteriet Trekroner, den 24de Jan. Ved Skibes Jndiisning til Bommen er nu aabent Vand midt i den faste Jis. - Den 25de. I Gaar Eftermiddaas kom Nord fra til Ankers i Renden et Brigskib og en Galeas. Syd fra saaes mod Aften en liden Seiler, af Udseende som en Kaper, at passere Nord efter. - En Deel Driviis begyndte i Aftes at komme Syd fra; den gaaer nu med Vandet Nord efter, men saa langt øines kan er Søen opfyldt med samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Helsingøer, den 24 Jan. Sundet er frit for Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Fladstrand, den 13de Januar. 4 Brigger, som have lagt indfrusne her siden i Mandags, bortseilede i Aftes, da Jsen brak, og gik Nord paa med stiv Kuling af sydlig Vind og Tykning. J Morges var her aldeles aabent; men ud paa Formiddagen kom en Mængde Jis Syd fra, saa der nu igjen er tillagt saa langt man kan see til Søes. - Den 16de Farvandet her er nu igien aldeles frit for Jis. De her liggende Kanonjoller ere landsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Øster-Riisøer, den 7de Jan. En fra Jylland, hertil i Dag enkommen Kutter, har paa sin Overfart intet fiendtligt seet (Statstidenden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Sidst i afvigte Decembr. er til Nakskov indbragt et af Kaperfører Søestad opbragt tremastet Skib under amerikansk Flag, ladet med 3 Tommers Planker og omtrent 200 Skpd. Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Den 11te dennes fandtes i en Værtshuusholders Forstue i Maribo en Matros ved Navn Peter Jeppsen fra Stubbekiøbing, der havde blade Kone og Børn, pludselig død af Apoplerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
J Todderup Præstegaard paa Falster beed nylig en Bulbider et 5 Aars Barn saaledes i Ansigtet, at om det slipper derfra med Livet, vil det dog faae et betydelige Mærke deraf saalænge det lever. Nogle Dage derefter skiød Eieren Hunden. (Maribo Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Da Maglekilde Papiirsmølle i Roeskilde, som stod paa Nippet at sættes ud af Virksomhed, i Septbr. f. A. er solgt til et Jnteressentskab, saa har Fædrelandet derved beholdt et af sine gode og nyttigste Fabrikker. Samme Jnteressentskab, under Navn af Maglekilde-Jnteres, sentskabet, har tillige anlagt et meget betydeligt Strømpefabrik i Roeskilde, og dertil kjøbt Cancellieraad Leiths Gaard. Mesteren Hr. Knudsen, som i dette Ærende var sendt til Tydskland, er ogsaa allerede tilbagekommen med 20 Væve og 15 Svende. - Gid flere af vore formuende Handlende, der i disse Tider have Mangel paa virkelig Handel, vilde følge disse Mænds Exempel, og sætte nogle af deres Penge i slige Anlag! (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
I Christrania Avis Telegraphberetninger sees, at man endnu saa sildig som den 9de og 10de Jan. saae fra Flækker øen, Frillestad og Odderøen smaae fiendtlige Krigsfartøier. ja selv en fiendtlig Fregat krydsende der under Kysten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
J Norderhøngs Sogn paa Ringerige, har Hr. Kammerherre P. Anker fundet under et stort Morads et Lag af det lidet bekiente Fossil Maanem ik, som er særdeles nentligt til Giødning, og kan tillige anvendes som Fac material i Liimvand. (Budstikken.) Mindre bekiendt er det maaskee, at der af dette Forsik- ogsaa kan stryges og brændes Muursteen, som ere yderste lette, dog ildfaste, og tillige saa slette Varmeledere, at man kan holde ved deres ene Ende med Haanden medens den anden Ende er gloende heed. Deres Anvendelse synes især at kunne være til Skorstene ombord paa Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Aarhuus. Den samme høie Velgiører, som i Anledning af Kongens Fødselfest stedse hidindtil kom Armoden ihu, og lindrede dens tunge Kaar, har ogsaa i samme Anledning til dette Aars 28de Januarii tilsendt denne Byes Fattigvæsen 100 Rdr. i Penge, og 15 Tønder Rug til Uddeling blant de Fattige paa denne glædelige Dag. Himmelens Fred og Velsignelse hvile over den Mand, der foregaaer andre med er saa lysende Exempel, og gid flere formuende Menneskevenner derved maatte opvækkes til lignende Goddædighed paa en Tid, da de Fattige trænge til saa meget. Aarhuus, den 28de Januarii 1811. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Ved et lidet Balselskab i Christen Thyboes Huus, der 27de Januarii er indsamlet til de Fattiges Understøttelse. 2 Rdr., for hvilken Gave jeg herved aflægger min ærbødige Taksigelse. Aarhuus, den 28 Januarii 1811. Jacob Sørensen. Til otterlig Borg og udødelig Tab for mig og 2de smaae Børn, behagede det Livets og Dødens Herre ved Døden at bortkalde min inderlig elskede gode Mand, Kystmilicebefalings= og Dannebrogsmand Jens Christian, Kierulf Sand, sidstafvigte Fredag Eftermiddag den 25de dennes, efter 10 Dages heftig Sygdom. Ved sørgeligst at bekiendtgiøre dette for fraværende Slægt og Venner, scabeder jeg mig skrivtlig Condolance, der kun ville forøge min tunge Sorg. Norsminde, den 27 Jan. 1811. M. Kierulf, fød Teil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken. Hr. Provst Bechmann. Fruekirke. Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Udenlandsk. England. (af Alt. Mercur, efter Moniteuren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Den 12te Januarii befandt Kongen sig ikke saa vel som de forløbne Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Den 11te Januarii overleverede een af Underhuset udnævnt Deputation Hs. K. H. Prindsen af Wales begge Huses Resolutioner, betræffende Regentskabet. Hs. K. H. behagede at svare: Jeg modtager Resolutionernes Meddelelse i Hensigt til den Kongel. Authoritets Forvaltning under Hs. M. Kongens Sygdom, med den Agtelses Følelse som jeg altid har havt for begge Huses Ønsker, og vil af Omsorg for Hs. Majestæts og Nationens Jnteresse. paatage mig denne tunge Byrde. Fast overbeviist om, at mit Hiertes Følelser, i Overeensstemmelse med den reeneste Kierlighed, som jeg bærer til min dyrebare Fader og Souverain, altid ville have stemt mig til at iagttage den ømmeste Ærefrygt, som disse Resolutioner paalægge mig at iagttage imod ham, maae jeg beklage, at man derved har unddragen mig Leilighed til at vise hans troe og sørgende Undersaatter, at dette altid har været Rettesnoren for min Opførsel. Dybt giennemtrængt af den Nødvendighed at beroelige den offentlige Aand, og fast i at bringe ethvert personlig Offer som kan forenes med min Faders Krones Sikkerhed, og den Omsorg jeg bærer for hans Folks Vel, bier jeg ikke med at modtage den mig paalagde Byrde, i hvordan Jndskrænkningerne endog ere. Jeg beholder i denne Hensigt den samme Mening, som jeg forhen ved en ligesaa ulykkelig Anledning har yttret. Ved Modtagelsen af den mig paalagde Pligt, kiender jeg alt det vanskelige i den Forfatning hvori jeg indsættes. Men jeg forlader mig med fuld Fortroelighed paa Parlamentets constitutionelle Raad, og et ædelmodigt lovelskende Folks ivrige Bistand. Jeg vil anvende alle Midler, som ere mig levnede, til at fortiene deres Understøttelse. Hs. M. Dronningen svarede: At den samme Pligt, Følelse og Taknemlighed mod Kongen og Forbindtlighed mod Fædrelandet, som bevægede mig til, i Aaret 1789. at opofre mig til ufladelig Omsorg for hans Person, ville, hvis det var muelig, endnu forstærkes, ved den Lykke, som Jeg siden denne Epoche, vedvarende har nydt ved Hs. Majestæts Beskyttelse, og jeg ville fornærme alle mine Pligter, hvis jeg et Øieblik standsede i at paatage mig denne hellige Forretning o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
En Depesche fra Lord Wellington af 15de December melder: at 4 Regimenter Franskmænd har ladet sig see for Combra. Commandanten af Obidos, Fenwik, er ved at forfølge et Partie franske Grenaderer, bleven dræbt. Gardannes Corp; har trukken sig til Madrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
De sidste portugisiske Efterretninger gaae kun til 16de Decbr., Mendizabal i Jaffra, beskieftiger Mortier ved Lezana.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Brevsækken fra Cadix, ankom til Plymouth den 24de Decbr. Ved dens Afgang heed det i Cadix, at den Tousonner Flaade var udløben, og til den Ende havde mander holdt 2 Linieskibe tilbage, som skulle gaae til England. Blakke var ankommen til Cadix som Præsident for Regentskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
De med Dumfries fra America ankomne Breve, føre em krigersk Tone. De americanske Kiøbmænd, godmodige, aabenhiertige og lettroende Mennesker, ansee Decreterne fra Berlin og Mayland som ganske ophævede, og at ingen hindringer er i Veien for dem, til at blive hele Verdens Fragtførere, uden vore Cabinetsordre og vore Blocade Grundsætninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Morning Chroniele siger: den veed af gode Kilder, at Hs. M. troe Tienere, har fattet den Beslutning, ikke at tilbagekalde Cabinetsordrene. Vi troe at de i denne Hensigt slet ikke har kundet sattet nogen Beslutning, men at deres Forholdsregler allene hænger af Hr. Pink neys Spørgsmaal: "Om de americanske Skibe, efter at Præsidenten for de forenede Stater, har meddeelt den franske Regiering hans Proclamation, som i Tiltroe til denne Proclamation ere afseilede, erholde Tilladelse at indløbe og udlosse deres Ladninger," En bestemt Tilbagekaldelse af Decreterne af Malland og Berlin ville sætte Americanerne i Stand til at sælge de paa vor Øe kiøbte Producter i Frankrig. Men Opbrændelses=Decretet befaler disses Confiskering og Opbrændelse, fordi de komme fra vore Besiddelser. Det vil gaae ligesaadan med de Vare som Americanerne kiøbe i Jndien og China. Den franske Regiering vil altid paastaae at de ere af en Ask Oprindelse, og opbrænde dem. Vi begribe ikke hvorledes America nogensinde kan drive en sikker Handel med Frankrig saalænge Opbrændelses-Decretet existerer. Men det er jo en Sag, som de selv har at undersøge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Hamborg, den 24de Januar. (af Correspondenten.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Moniteuren af 18de denne Maaned, som vi nylig har faaet, indeholder de nyeste Beretninger fra Spanien, der paa tilstrækkelig Maade tilintetgiør Englændernes sletsindede Rygter. Der er nu ingen Tvivl meere om, at de franske Armeer overalt i Spanien befinde sig i den bedste Tilstand. Armeerne i Andalusien, Grenada og Murcia ere i den bedste Sundhedstilstand. De Syge som af den store Hede vare komne til Hospitalerne, ere igien komne sig, og i de sydlige Acrondissements hersker den største Rolighed. General Sebastiani har aabnet Løbegravene for Fortet Morbella. J Castilien hersker Rolighed og Orden. Hertugen af Jstrien commanderer Armeen i det nordlige Spanien, hvor han er almindelig elsket overalt. - Ved Palamos landede den 13de Decbr. 1100 Englændere med 4 Feldtstykker; de bleve angrebne og 800 dræbte og tagne til Fanger, hvoriblant Fregat capitain James, 4 Offiberer og 150 Soldater. Vi mistede 8 i Døde og 15 Saarede. Hertugen af Tarent, som marscherede mod Tarragona, har opfanget en meget betydelig Convoi, som Jnsurgenterne sendte til Staden. Den 11te Decbr. forenede han sig ved Mora ved Ebro floden med Armeen af Aragonien. Den 1ste Jan. overgav sig Tortosa paa Discretion, efter at Løbegravene havde været aabnede i 13 Dage. Garnisonen som bestod af over 9500 Mand er med 400 Officerer gjort til Fanger, 12 Fahner, 192 Artilleriestykker, 2 Millioner Patroner, 10,000 Flinter, 200000 Pund Krudt, 500,000 Pd. Blye og en Mængde Levnetsmidler ere erobrede. Denne vigtige Festning giør os til fuldkommen Herre over EbrosLøb. Hertugen af Tarent er strax rykket imod Tarragona, den eneste Plads som Jnsurgenterne endnu besidde i denne Deel af Spanien. Arragonien, som forden har været den uoligste Provinds, er nu bleven tilden roligste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Beleiringen for Cadix. Da Hertugen af Bellund ville have sin hele Fløtille forenet i Canalen ved Trocadero, hvor den kun er 5 til 600 Tviser fra Landtungen, som forbinder Cadix med Continentet, saa havde han alt ladet Flotillen fra St. Lucar komme til Rota og Port St. Maria. Men da denne skulle passere forbi Fortet Puntalis paa 300 Tøiser nær, hvorom der og befinder sig en Mængde svømmende Batterier og Kanonskalupper, hvoraf Flotillen ville komme til at lide meget, fattede han den Beslutning at lade den bringe over Land fra Rio St. Pedro til Trocadere. Disse 500 Toiser blev tilbagelige af Flotillen paa Ruller, til Armeens største Tilfredshed. Den 11te Decbr. var hele Flotillen i Trocadero. Samme Øieblik begyndte Jlden. Gloende Bomber og Kugler blev kastet mod Staden. Man har bragt der saa vidt, at man kan afskyde Bomber paa 12 Tommer i en Frastand af 2050 Toiser og 8 Tommers Haubitzer 2150 Toiser. Allarmen og Bevægelsen i Cadix er stor. Porten ere lukkede og kun med største Forsigtighed har man Communication med Forstæderne. Dyrheden er stegen til det høieste, og den gule Feber anretter store Ødelæggelser der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Bekiendtgiørelser. J efterstaaende ved den Kongl. Priseret i Aarhuus paa kiendte Sager er saaledes kiendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
J Sagen: angaaende det ved Læsøe indstrandede Skib, de Wrouw Jantie, ført af Skipper Casper Jans van Gre Det i nærværende Sag omhandlede, den 7de Septbr. sidstleden ved Læsøe indstrandede Skib, de Wrouw Jantiekaldet, og sammes ved Indstrandingen indehavte Ladning, eller den Sum, hvortil Ladningen ved Auction maatte være udbragt, tilkiendes herved den Kongelige Kasse som god Prise. (paakiendt den 19de d. M.) 1 J Sagen: Kaperfører Johan Henrik Bruun, contra Skipper Nicolai Richelsen, Skibet Providentig: Anholdelsen af det i denne Sag omhandlede, af Skipper Nicolai Richelsen førte Skib, Providentia kaldet, og sammes Ladning, bør være ophævet, mod at Skipper Richelsen erstatter Kaperfører Bruun alle i Anledning af Anholdelsen havte nødvendige Udgifter. (paadømt den 23de d. M.) Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Kaper=Reglementets 27de S., bekiendtgiøres af :A. L. Schumacher, Priserets=Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Undertegnede kan nu levere Prøver af de adskillige Okker sorter som jeg i Udgangen af Mai og i Begyndelsen af Junii f. A., har funden her i Jylland, der til almindelig Brug er ligesaa god som udenlandsk, jeg har tillige gjort Indretning til at brænde Bruunrodt. For at bringe dette i Gang, har jeg sat Priserne saa lave mig mulig, og smigrer mig derfor med, at enhver dansk Borger heller drager Nytte af Landets egne, end fremmede Producter. Prøverne ere hver Søndag Morgen fra Kl. 10 til 12, at faae til Eftersyn hos mig, i min Gaard paa Broberg No. 342. De som maatte behage nu at giøre nogen Bestilling paa en Qvantitet, kan erholde samme leveret i Mai og Junii. Priserne ere følgende: Okker No. 1, ubestemt Priis, da samme er for Kunstnere. Dito No. 2, 100 Pd. 17 Rdlr. Dito No. 3, 100 Pd. 12 Rdlr. Brunrød No. 4, 100 Pd. 19 Rdlr. Dito No. 5, 100 Pd. 15 Rdlr. Todenkopf Nr. 6, Lispundet 4 Rdlr. Brunrød No. 7, ubest. Priis, og til Brug for Kunstnere. Aarhuus, den 29de Januarii 1811. F. Pløhn, Maler J Forventning af det Kongelige Admiraliteter og Commissariats=Collegii Approbation, agte Priis=Commissairerne i Christiansand, ved offentlig Auction sammesteds den 18de Martii førstkommende, at bortsælge en Qvantitet Vare af de opbragte Skibes Ladninger, bestaaende af Jern, Staal. Hør, Hamp, Tougværk, Talg, Talglys, Vox, Seildug, Flamskdug, Ravndug, Dreiler, Paklærred, Hvede, Bielker, Spirer, Planker, Bræder, Pibe=Oxehoved= og TøndeEgestaver, Splitveed, Skibs=Nagler, Aare=Træer, Brænde, Huusblas, Svinebørster, Potaske, Glas, Pennefiere, Ed. derduun, Slibestene, Hatte, Sække, Maatter, m. m., samt adskillige Skibe. Hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres. Christiansand, den 8de Januarii 1811. Dirike. D. C. Sørensen. Langeland. Schrøder. Tilkjøbs kan bekommes 2de Mønner, omtrent et Aar gammel hver, hos H. Møldrup. Ristrup, den 29de Januarii 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Et Sted med en lille Have, indrettet til Beboelse for en Præste= eller Degne=Enke, eller en anden lille Familie, kan førstkommende Mandag faaes til Leie, naar derom handles med undertegnede. Hansted, den 24de Januarii 1811. R. Haslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
For et Fruentimmer af nogen Dannelse, den kan og vil paatage sig at holde et velbesat Huus i Orden, samt at dirigere Huusholdningen for omtrent en 16 a 20 Tienestefolk, hvortil hun maae holde een under sig, item har den Kundskab der hörer til, vel at forestaae den indre eller fiinere Huusholdning, er en meget fordeelagtig Plads ledig, ved Møllerup i Jylland, til førstkommende 1ste Mai. Man henvende sig til Captain Müller a Möllerup pr. Aarhuus, og opgive derhos i hvilke Huuse man hidtil har været, paa det nogen Veiledning derved kan faaes til Bedømmelse af den Attraaendes Qvalitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Onsdagen den 30te Januarii førstkommende bliver, om Eftermiddagen Kl. 5, holdt Qvartal-General-Forsamling i Kronprindsens Klub.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Da der samme Dag skeer Ballottering paa nye Medlemmer, önsker Directionen Mödet saa talrigt som mueligt. Directionen. J gl. Paradus er en gibset og betrukken Sahl, med Sovekammer, at faae til Leie, med eller uden Meubler, for en honet Mand, naar vedkommende derom behagelig henvender dem til Madame Hest.