JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Foruden udstæd Proclama, til Læsning for vedkommende Ober= og Underretter, bekiendtgiøres herved end videre Dødsfaldet efter Andreas Waleur paa Gaarden Schiaastad i Lier Præstegield og Buskeruds Amt; hvorved tillige indkaldes alle de, som efter ham haver noget at fordre, at de dermed melder sig inden lovlig Tid hos Districtets Sorenskriver og Skifte Forvalter. Bragnes, den 23de October 1787. Pedersen. Da Sogne=Præsten til Hedrum Præstegield i Laurvigs Provstie Hr. Christian Nicolai Arff er død den 12te Julii sidstleden, saa bliver Dødsfaldet 3de Postdage efter hinanden bekiendtgjort i disse Tidender til Efterretning for den Afdødes Credi og Debitorer, at de behagelig ville her vende sig til mig undertegnede, som competent Skifte=Forval. i den Afdødes Boe. Sande Herreds Præstegaard ved Laurvigen, den 10de October. 1787. A. Schelven.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3die October sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 8de Dito ere de, som haver noget at fordre udi afg. Andreas Colvitz, som haver fahret for Baadsmand med det particulaire Skib, Christianus Septimus, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres ArveRet og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3die October og i Hof= og Stads=Retten den 8de Dito, ere de, som have noget at fordre udi Christian Jversen Lavlund, som har fabret for Hofmester med det particulaire Skib, Princesse Fredericha, og paa Batavia den 17de October 1784, ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3die October sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 3die Dito, ere desom have noget at fordre udi afg. Peder Jbsen, som har fahret for Seilmager med det Asiatiske Compagnies Skib, Princesse Charlotta Amalia, hans Stervboe, indkaldede at møde ud Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-11-09
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3die October sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 8de Dito, ere de som have noget at fordre udi afg. Christian Sørensen, Matros af 1 Divisions 2 Comp. No. 56, som har faret med det Asiatiske Compagnies Skib Princesse Charlotte Amalia, hans Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og Stats=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; Saa er og bemelte Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel at melde sig og legitimere deres ArveRet, samt iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. De som maatte have noget at fordre udi afg. Ole Johnsen, som har sahret for Matros med det Østersøiske og Guineiske Handels Skib Greve Bernstorff, hans Stervboe, ere ved Pro lama, som er læst i Siellands Landsting den 30te October sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 8de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commissionen, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Af disse Tidender udgives ugentlig Constantinopel, den 29de September.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
En Deel af den Tyrkiske Nation begynder allerede at yttre sin Fortrydelse over Portens overilede Skridt i at indlade sig i Krig med Rusland, hvorved den ogsaa har paadraget sig Østerriges Fiendtskab. Det vil falde Storviziren vanskeligt, at undgaae Pøbelens Hevn, som nu ved Krigen blive mere trykket end den allerede er. Storviziren synes nu og selv at indsee, at hans Hoved kan i nærværende Omstændigheder komme i Fare, og søger derfore at forskaffe sig mægtige Venner. Til disse regner man fornemmelig den nuværende Hofpodar af Wallachiet, som altid har været en Fiende af Rusland og Østerrige. Siden hans Ophøielse til Hospodar ha han endnu tydeligere røbet dette Sindelav. Alle hans Rapporter til Hoffet vare opfyldte med urigtige Efterretninger og Klager over den Russiske General=Consul. Stedse bibragte han Storviziren ufordeelagtige Begreber om de 2de Keiserl. Hoffer. Han foregav, at de gandske vare blottede som Penge og ikke i Stand til at udholde en Krig imod Porten, Ved sine her værende Agentere søgte han at giøre Porten tienig med sine Naboer, deels for at fyldestgiøre sin Egennyt, te, og deels for at gjøre sig nødvendig og gieldende i en Krig, Nu har han af Porten udbedet sig et Corps Janitskare, og Tilladese til at oprette et Corps af 6000 Wallacher. Han har og faaet Ordre, at stille sig i Spidsen for disse Tropper, og at sætte sig imod de Keiserlige, som vilde føre noget ind Wallachiet.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Genua, den 16de October. Det bliver stedse usandsynligere, at vore Tvistigheder med Hoffet i Turin skulle blive bilagte i Mindelighed. Kongen af Sardinien vil ei allene beholde de Genuesiske Landsbyer, som han har bemægtiget sig, men han vil endnu have nogle Millioner Gylden, førend han afstaaer fra sine retmæssige eller grundede Fordringer. Sagen begynder at tage en alvorlig Vending, og omsider maae desværre vor Republik vel give Efter. ker ved Brødrene
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Berling. Af en Skrivelse fra Bejonne, den 21de October. Staden Sanguessa i Navarra ved Floden Arragon er ved et sterkt Uveier overgaaet stor Ulykke. J Bierg=Egnen Sacafaldt en vedholdende og sterk Regn, der foraarsagede en saa skrækkelig Oversvømmelse, at af 400 Huse, hvoraf denne lille Stad bestod, blev kun et eneste staaende. 2000 Mennesker ere derved omkomne i Vandet, som steeg 14 Fod over de sædvanlige Oversvømmelsers største Høide. Alle Mølle og Vandposter ere ødelagte, og en stor Mængde Qvæg om kommet. 10 til 12 Landsbyer har denne Vandsnød rammet og hele Kongeriget Navarra lider derved. Den 6te October faldt en saa heftig Regn i Pampelona, at Stadens Gader bleve i et Øieblik forvandlede til Floder. Den altinhenrivende Strøm bortførte med sig 2 til Uld indrettede Vaske= og Tørre=Huse, og over 100 Baller Uld. Over 20 Huse ere styrtede ind. Denne anden Oversvømmelse ha anrettet ligesaa stor Ulykke som den første. Viinbiergene og Oliehaugene ere ødelagte og Mennesker samt Qvæg omkomne. Endog den mindste Flod har anrettet store Ødelægge ser. - Fra Over Navarra og Arraganien have vi endnu ingen Efterretning. Postrytterne kunde ikke komme igiennem. Jeg befandt mig i Cambo samme Dag, som den sidste Oversvømmelse indtraf. Det regnede i hele 28 Timer, Fløden Nive steeg til en Høide af 12 Fod, og oversvømmed Sletten. Alting blev et Rov for Strømmen, der ligeledes tog med sig Broen i Ustarits, hvorved Jndvaanerne ere satte i den ynkværdigste Tilstand.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Wien, den 27de October. Man forsikrer, at Porten endelig har erklaret os Krig at der med det første skal udkomme fra vort Hof en lige Erklæring; at Baron von Herbert er bleven bragt til de 7 Taarne uden at det blev ham tilladt, at sende en Coureer hertil; me at dog hans Depecher ere efter Divanets Ordre blevne bragt til vore Grændser, og at Hr. von Bulgakow som man har de transporteret fra de 7 Taarne til et andet Sted, har fundet Leilighed til at komme bort. Hvad der er sandt af alt dette, vil man med det første kunne melde. Jmidlertid blive vore Rustninger endnu bestandig fortsatte. General-Feldttøimester og Artillerie=Directeur, Baron von Reurgo, er allerede afreist, og de øvrige til den Ungerske Armee bestemte Generaler ere deels allerede fulgte efter ham og deels i Begreb dermed. Monarchens Afreise skal igien være opsat. Det synes, at Ministeriumet har fraraadet samme, efter som Monarkens Nærværelse i Hovedstaden er paa nærværende Tid, da saa mange vigtige Sager indløbe, der behøve en hastig Afgiørelse, høist nødvendig. De Batallioner, som ere beordrede fra Mæheen til den Ungerske Armee, skulle forøges til 1200 Mand. 2 Compagnier Tyrolske Skarp skyttere have faaet Ordre at marchere til Ungern. Efter Mønstret af det her nyelig forfærdigede svømmende Hospita blive nu 5 andre bygte. J Presburg og Pest skulle ligeledes i største Hast 10 saadanne forfærdiges, hvilke ere saa rummelige, at der i ethvert kan pleies hen imod 800 Syge. Oberste von Rosti maatte ufortøvet afreise til Grændserne, og har Ordre, at foranstalte alt det nødvendige i Fæstningerne, uden at giøre videre Forespørsel.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Fra det Brandenborske, den 3die November. Følgende fortreffelige Ord fra en tilkommende Folk Beherskers Mund finder man i den trykte Troesbekiendelse, som Kronprindsen har aflagt i Berlin den 4de Julii. "Overtroe og Vantroe vil jeg omhyggelig skye, som de tvende farligste Afveie fra den sande Religion. - Men de jeg veed, at Religion og Troe lader sig ikke ved Befalinger "paatvinge, saa vil jeg lade enhver handle efter hans Jndsigt og Samvittighed, uden at hade eller forfølge de Vild"farende. Utallige Ulykker har det anrettet i Verden, at "man har villet foreskrive, hvad Menneskene skulle troe, jeg Verkiender al Samvittighedetvang for en Sag, der er saavel stridende mod Retfærdighed og Klogskab, som mod Christi"Lære og Forhold. - Det Hemmelighosfulde og Dunkle"Skriftens Lære og Faderen, Sønnen og den Helligaand, "skal ikke gjøre mig vaklende i min Tillid til Evangeli Sanhed. For det Vanskelige og Ubegribeliges Skyld kan jeg ikke Plade det Forstaaelige og Trøstfulde fare, og Evighedens "klarere Lys skal engang forjage Mørket i min nærværende "Kundskab. - Jeg betragter det som en stor Velgierning af "Forsynet, at jeg er født i et Land, hvor jeg har lært at kiende Christi Lære i sin Renhed. Min Fornuft og min "Samvittighed underkaster jeg allene Gud og hans Ord, og ikke Menneskenes prange Domme, og af gandske Hierte bekiender mig til den protestantiske Kirkes Lære og Frihed.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Kiøbenhavn, den 12te November. Fuldstændig og tilforladelig Efterretning om Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs Ankomst, Ophold og Afreise her fra Staden: Mandagen den 29de October, om Eftermiddagen Kl. 3. Slet, ankom Hs. Majestæt Kongen af Sverrig gandske uventet her til Christiansborg Slot, og blev strax indladt til vores allernaadigste Konge og øvrige Høikongelige Herskaber, som just paa samme Tiid vare opstaaede fra Taffelet, og endnu forsamlede. J høistbemeldte Hs. Majestæts Suite fulgte Den Svenske Minister, Baron Albedil; tvende Ober=Kammerjunkere, Baronerne Taube og Armfeldt; Capitain af Garden, Grev Horn, hvilken som Vagthavende stedse forblev ved Hs. Majestæts høie Person; Hofmarskal Baron Strømfeldt; Generalmajor Baron Toll; Staldmester Baron vor Essen; tvende Kammerjunkere, de Beche og Møllersværd Adjutant Baron Wrede; Præsidents= og Bürrau-Expeditions=Secretair von Aspern; Secretairerne Genning og Linderhielm; Livmedicus Salomon; tvende Kammer=Pager fire Pager; en Kammertiener; en Kammer=Laquai; fen Laquaier og to Løbere; tre Cavalier=Kammertienere og 8 Cavalier=Betiente. For Hs. Majestæt Kongen Selv blev den regierende Dronnings Gemakker strax anviste, og 1 Underofficeer med 4 Mand af Garden til Hest uden for som Vagt posterte; ligesom og den meste Deel af Suften med Betiente alle bleve indlogerede paa Slottet. Hs. Majestæt bekom og strax til Opvartning Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Marskal, Hr. von Bülow, og Hs. Majestæt Kongens daglig opvartende Kammerjunker Hr. von Møsting, en Ordinance-Officeer, som daglig omskiftede imellem de Herrer Lieutenanter af Garden til Hest og til Fods, 2de Pager og 3de Kongel. Laquaier, hvoraf den ene var Fyrbøder. Til Aften bivaanede Hs. Svenske Majestæt tilligemed de øvrige Høikongelige Herskaber den danske Comoedie, hvor Stykker Fændricken blev opført. Derefter var et Bundterads-Taffel i Spise=Gemakket paa 59 Couverts, hvorved Hs. Svenske Majestæt tilligemed de fleste af Høistsammes Cavalierer spiste Tillige var en Rose anrettet til 30 Personer. For Laquaierne og Løberne samt Cavalier=Betienterne blev givet Kostpenge. - Den 30 October, om Middagen Kl. 1 Slet, modtog Hs. Svenske Majestæt Cour af alle her værende Adels- og Standspersoner i Sine Gemakker paa Slottet. Til Middag var det Kongel. Taffel i Spisegemakket paa 17 Couverts, og tvende Marskals-Taffeler, hver anrettet til 44 Couverts. Om Aftenen var talrigt Apartement i Apartementsahlen, hvor Musikken af Opergen Orpheus tillige blev opført. Der efter var det Kongelige Bunterads-Taffel i Billed=Gallerier, paa 84 Couverts, og en Rose paa nogle og 30 Couverts. - Den 31te October behagede Hans Svenske Majestæt at giøre en Tour til Fods til Rosenborg Hauge, i Selskab med Hs. K. H. Kronprindsen og Hs. Durchl. Arveprindsen af Augustenborg, samt Sine egne og adskillige andre Hof=Cavalierer.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Til Middag var det Kongelige Taffel i Spisegemakket paa 12 Couverts, og en Rose paa nogle og 30 Couverts. Til Aften var Bal pare en Domino i Riddersahlen for alle 9 Classer, og blev der tillige holdt Apartement. Det Kongelige Taffel var den Aften paa 26 Couverts i Kronprindsens Andience, Gemak og foruden var 2de Marskals-Tafler, det ene paa 100 og det andet paa 60 Couverts. Efter Taflet begyndte Ballet igien og vedvarede til Kl. 3 Slet. - Den 1ste November var det Hs. K. H. Kronprindsens af Sverrig Fødselsdag, og var alting en Galla, og Damerne i Robe de Cour. Det Kongelige Taffel var om Middagen i Apartementsahlen paa 22 Couverts, og 2de Marskals=Tafler, hver paa 28 Converts.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Barom. Therm. Vinden. Novembr. 7 Varme. V. S. V. 8 1/4 - - V. S. V. 7 27. 7. 8. 7 3/4 - - V. S. V. - S. V. N. N. V. 11 - - 28. 3. 6. 8 1/4 - - S. O.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Vexel=Cours, den 10de November. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 15 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 3/4 sk. pr. Livr. tourn Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 139 1/4 14 Dages Sigt 140. Dito i Courant 2 Maan. Dato 134, pr. Cent. 14 Dages Sigt 135 1/2 Hamb og Altona 2 Maan. Dato 14 1/2 14 Dages Sigt 143 1/2.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 11 ikke ankommen. Avrkrigskab S.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Da i Følge Hs. Majestæts allernaadigste Resolution, samtlige den Kongelige Jslandske Handel tilhørende Skibe underhaanden skulle sælges til particuliære Liebhabere for særdeles billige Priser, og paa saadanne Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem til denne Handel og Fiskefangst, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre, at Liebhaberne dertil, jo før jo hellere og i det seeneste inden dette Aars Udgang, skriftligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations-Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nærmere skulle blive underrettede. -Man er og sammesteds villig til at meddele dem, der i næste Aar, da aldeles ingen Handel til Jsland for Kongelig Regning mere føres, agte at beseile Landet, alle de Efterretninger, som for hvert Sted især, hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være dem nyttig eller nødvendig at vide J hvilken Hensigt man ønsker, at de, som agte at foretage i næste Aar nogen Expedition paa Handel og Fiskefangst under Jsland, ville i Forveien og om mueligen inden Aarets Udgang angive til bemeldte Commission, hvad eller hvilke Havne de der have valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som mueligt kunde give dem den berørte Veiledning. For dem, som ville nyde Got af den ved Forordningen af 6te Junii 1787 allernaadigst udsatte Præmie for Fiskeriets Søgning, vil en saadan betimelig Anmeldelse desuden være fornøden, da Præmie er allene lovet for de første 600 Læster, som derom melde sig.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Den Kongelige Jslandske Handels Realisations-Commission, den 11te October 1787.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Efter Manges Anmodning, som nu en Tid af otte Aar have ( brugt Hr. Doctor og Confessionarius Bastholms aandelige Taler over Evangelierne til deres Søndags=Andagt, haver han ladet sig formaae til at ville udgive en nye Aargang over Avangelier, dersom et tilstrækkeligt Antal af Liebhabere dertil ville inden dette Aars Udgang lade deres Navne tegne hos mig, nu boende i Klarebodene i Gaarden No. 9, den anden Port paa venstre Haand fra store Kiøbmagergade Litr. B., eller hos mine sædvanlige Commissionairer i Norge og Provindserne. Værket skal bestaae af tvende Bind i stor Octav, ligesom den forhen udgivne Aargang, og Prisen for Subskribenterne skal ikke overgaae 3 Sk. for Arket paa Tryk= og 4 Sk. paa Skrivpapiir. Gyldendal. Jmmeriks tredie og fierde Deel bekommes hos mig for 4 Mk. De forudgangne to Dele af Emmerik sælger jeg for 5 Mk. til dem, som inden Aarets Udgang begiere det; siden efter koster Verket 3 Mk. mere. Da Emmerik i Skiønhed, Philosophie Klygt og Eftertryk overgaaer de foregaaende, ligeledes fordanskede Skrifter af samme Autor, saa troer jeg, at bevise mine Medborgere en ikke liden Tieneste, ved at sælge Emmerik særskilt Simmelkiær. istorie om Hypolite, Greve af Duglas, af det Franske Hoversat, 13 et fierdedeel Ark stor, har nu forladt Pressen, og bekomme Subscribenterne samme imod i Mk. Efterskud paa Tryk= og 1 Mk. 8 s. Skrivpapiir. Begge Deele skal endnu overlades andre Kiøbere indtil denne Maaneds Udgang for Subscriptionsprisen, som er 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. Skrivpap., men efter denne Tids Forløb bliver samme 1 Mk. dyrere. Thevalier, i Lille Cannikestrædet Nr. 26.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 21de f. M., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Lauriz Grund Kirken i Vor Kiøbstæd Ribe, og Examinatus Juris Jacob, dahl, Stifts=Provst udi Ribe Stift og Sogne=Præst til Dom Lund, som Executores Testamenti efter forrige Raadmand huus Birk, afg. Niels Lund, deres herom allerunderdanigst " og Byefoged i bemelte Ribe, samt Birkedommer ved Riber gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget clama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Pro ser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger " Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Avi Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter din anden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Raadmand og Byefoged Niels Lund, enten i Henseende til Umyndiges Midler publiqve for dennem at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb Regnskaber eller i andre Maader, dermed at fremkomme om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, den 21de Septbr. 1787. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Stifts=Provst Hr. Lauriz Grundahl og Jacob Lund, som Executores Testamenti efter forrige Raadmand og Byefoged i Ribe afg. Niels Lund, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde dennes Creditorer. Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldet alle og enhver, som noget i indbemelte Stervboe, den maatte vedkomme den Afdødes havte Embeder eller i andre Maader, kunde have at fordre eller paastaae, at de inden Aar og Dag fra Dato dermed for os, som Executores Testamenti og Skifte=Commissarier, fremkommer, til sammes nærmere Bedømmelse. Ribe, den 1ste October 1787. L. Grundahl. J. Lund. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgemester i Vor Kiøbstæd Aarhuus og Niels Hvild, Raadmand og Byefoged sammesteds, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Forvalter efter afg. Consumptions=Controlleur Niels Hurtigkarl i bemelte Aarhuus, maae sub poena præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og Wiborgske "Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte "Consumptions=Controlleur Hurtigkarl, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb hos fornævnte Skifte=Forvaltere at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig "allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residents=Stad Kiøbenhavn, den 12te October 1787. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Borgmester Niels Rohde og Raadmand og Byefoged Niels Hviid af Aarhuus, som Skifte=Forvaltere efter afg. Consumptions=Controlleur Hurtigkarl, Bevilling i Aviserne at indkalde dennes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1787-11-12
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Consumptions=Controlleur Niels Hurtigkarl her af Aarhuus, dermed at melde sig hos os, som Skifte=Forvaltere i Boet, inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer at beviisliggiøre. Aarhuus, den 16de October 1787. N. Rohde. N. Hviid.