Berlingske Tidende, 1773-05-01
Da den guddommelige Barmhiertighed har igien forskafset os Frihed og Leylighed at komme tilbage til vort Fædreneland, som formedelst de Ulykker, som trykke samme, maae blive os endnu kiærere, saa have vi besluttet, efter den af os altid iagttagne Skik, at formane Eder, førend de nationale Raadslagningers Holdelse, at giøre de alvorligste Bønner til Gud, for at erlange det gode Udfald, som Nationen lover sig af disse Raadslagninger. Det er Eder ikke ubekiendt, at en Rigsdags Begyndelse er berammet til den 19de April, hvis Muelighed man for mange Aarhundrede siden ey har kundet forud vide eller see, hverken i de bevægende Aarsager, eller i de Hensigter som anledige samme, og som ævig vil giøre den merkværdigste Epoche i vor Historie, ja endog i Verdens Historie, saasom dette er den Tidspunct, da vore Provintser, deles, og den guddommelige Retfærdigheds Beslutninger opfyldes. Jo større de Gienvordigheder ere, hvormed det høyeste Væsen hiemsøger os, jo mere maae vi underkaste og ham. Hvor dybt maae vi ikke ydmyge os for ham, Vi eftertænke de Ulykkers Byrde som trykke os. En blind Hændelse har intet derved at giøre; den Almægtiges Viisdom har sat alle Ting Grændser. Saa siger Herren Jer. XVII. 5. Jeg har skabt Jorden, og Mennesker og Qvæg som ere paa Jorden, ved min store Kraft og udstrakte Arm, og giver dem, hvem jeg vil. Ved Guds Thrones Forskammel ere de Plager, som til enhver Tid har rammet Jorden. Oversvømmelser, Jldebrand, Hunger, smit somme Sygdomme, heele Rigers Ødelæggelse, Nationers Udryddelse, deres Erindring næsten udslettet af Menneskers Jhukommelse, ere saa mange Tugtelser, som den guddommelige Retfærdighed altid har tilberedt dem, som ved Ulydighed have opfyldt deres Synde=Maal. Naar vi uden Fordom betragte de Pligters Forsømmelse, og de Misgierninger som vi have gjort os skyldige udi, saa synes alt Haab os betaget, at finde Middel til at svende den overhængende Ulykke. En ugudelig Maade at tænke paa om Troens helligste Hemmeligheder, Sædernes utæmmede Fordærvelse, en Mængde Meen=Eder, begangne ved at overtræde de mod Staten iagttagende Pligter, de udi saa lang Tid indgroede Uretfærdigheder, de stærkeste Baand sønderrevne, privat Jnteresse søgt paa det almindelige Bestes Bekostning, Kiærlighed til Fædrenelandet udryddet af Borgernes Hierter, og den Hovmod, hvormed alle Slags Forbrydelser ere begangne og formerede, have maaskee alt for hastig ladet den Tidspunkt komme, da den Dom, som Salomon forkynder Nationer, skal opfyldes. Jesus Syrach X. 8. Formedelst Vold, Uretfærdighed og Giærrighed, kommer et Kongerige fra et Folk til et andet. Men, mine Elskelige, man finder og paa Thronen Medlidenheds og al Barmhiertigheds Gud! Disse Egenskaber udgiøre en Deel af hans Majestæt og Væsen, og beholde Overhaand over hans Domme, de ere blant en Deel andre, som gaae over vor Fornuft og Forstand, fatteligere Egenskaber, saasom de stemme meere overeens med vore Svagheder og vor Trang. De Synder, som foraarsage vort Tab, kan ikke sætte hans Naade Grændser. Det staaer i hans Magt, at udrette de Begivenheder, som synes os umuelige. Det tilkommer allene hans Almagt, at skabe alting af Jntet. Det tilkommer hans Barmhiertighed, at lade sig bevæge ved deres ydmyge Bønner, som, omendskiønt de intet fortiene, dog ydmyge sig for ham. Hvor mange Exempler have vi ikke herpaa i den Hellige Skrift, Saadant et Haab kan igien oplive vore Hierter. Lader os, fulde af Tillid til hans uendelige Barmhiertighed, nedfalde for den Allerhøyestes Throne, bede ham med sønderknuste Hierter, at han vil forglemme vo re Misgierninger, og afvende de forestaaende Farer, som vort Fædreneland trues med. Lader os anraabe ham, at han vil give udi denne ulykkelige Republiks Stænder den Aand, som forskaffer Viisdom i Raadslagninger. Lader os bede ham, at han vil velsigne vor Konges gode Hensigter og nyttige Omsorg, som og styrke Senatet i den Jver, som det har til at opfylde sine Pligter, og den Adelige Stand i det Sindelav som den er sit Fædrenelands Velfærdt skyldig. J disse Hensigter forordne vi, at efter dette Formanings Brevs Kundgiørelse, og saa længe den heele Rigsdags varer, skal i alle Kirker, saavel verdslige som geistlige, udi vort Stift holdes de sædvanlige Bønner, og det hellige Satramente udsættes, og det hver Dag i de Kirker, hvor man i det mindste kan tælle 30 Personer; men i de Kirker, hvor ey saadant Antal kan samles, ikkun Søn og Fest Dage. Efter disse Bønner skal synges alle Helgeners Litanier, og den Sang Sancke Deu&c. samt læses Bønner til den hellige Patronesse i Pohlen. Den 19de April, den Dag, da Rigsdagen begynder, skal synges den Hellig Aands store Messe. Mine elskelige Børn Vor=Bønner formaae intet, dersom de ikke ere foreenede med Levnets og Sæders Forandring, med Fasten, Revselse og Bods Gierninger. Lader os græde og ydmyge os med Niniviterne og andre bekiendte Syndere, hvis Exempler vi finde i den Hellige Skrift, paa det den guddommelige Barmhiertigheds Virkninger kunde blive fornyede for alle Nationers Øyne. Og han saae hvorledes de bleve plagede, og hørte de res Bøn. Nærværende Formanings=Brev skal, som sædvanlig, sendes omkring og oplæses i Kirkerne, paa det at det maae blive bekiendt for alle dem, som behøve at vide det. Warschau, udi vort Biskoppelige Pallads, den 5te Martii Petersborg, den 23de Martii.