Københavns Adresseavis, 1772-10-27
Hvorvidt nu dette Forsøg fortiener at komme i Betragtning, som et Beviis paa, baade at det Rendsborgske guule Steen er poreur, hvilket sees af Koppens forøgede Tyngde, saa og at dets Brug er farlig i en Huusholdning, i sær naar man vil kaale derudi, hvorpaa den sammenløbne Meler et Beviis, overlader jeg til mine Læseres Skiønsomhed. Om ellers den af Glassuren angrebne Eddik, lader sig igien extrahere af Koppen, reen eller blandet med Blye, har jeg endnu ikke undersøgt; men vil have mig forbeholden med denne og flere Forsøg at bestyrke min Sat, om jeg end nu skulde blive nødsaget at skrive oftere i denne Materie. Hvorledes Hollandsk Ost bliver gjort. Løbe, som Hollænderne kalder Stremsel eller Stremlung, gjøres paa adskillige Maader, dog helst af spæde Kalve, som ikke have fortæret andet, end bare fød Melk. Naar de slægtes tager man Maden til Forvaring, hvori saadan Melk si des sammenløben, hvilken hænges op under Tag at tørres, enten i Maven selv, eller i et reent Linklæde, og naar den skal bruges til Ost=Giøren, opbløder man lidet deraf i reent Vand, som siden stes derfra i Melken. Nogle bruger og, særdeles om Vinteren, at salte forbenævnte Løbe lidet, hvorved den bevares til omtalte Brug, og nogle tørrer Maden selv, hvori den ligger, hvilken skiæres i smaa Stykker, blødes i Vand, og sies til Melken, som man agter af oste. Dette skeer i et Bødker Kar af En, omtrent 1 Alen høyt, og ligesaa bredt for neden indvendig, men oven til noget videre, men de ere dog større eller mindre, alt som man vil have Oster stor til, eller som man har Forraad paa Melk, hvilken sies saa varm, som den kommer fra Koe=Poeret, i deslige dertil gjorte runde Kar, som ere forsynede med Jern=Baand, og malede inden og uden med Olie Farve, hvori man tillige legger en eller to Skeer fulde af foromnævnte opblødte og af sinde Løbe. Siden lader man Melken staae et Qvarteer eller meere, indtil den er vel sammenløbet eller ostet, da man med en Slee, (stor Skee) rører en Times Tiid deri, indtil Osten har tilbørligen sat fig sammen; derefter øser man med samme al Valden, af saa nøye, som det nogensinde lader sig giøre, hvilken sies i Mælke Bøtter, og man samler Fløde deraf, ligesom af anden opsiet Mælk, og kjerner den paa sædvanlig Maade til Smør, Men Osten, som Valden paa det nøyeste er tagen fra, lades i en lovlig stor Oste Form, hvis Bund inden i er cirkelsund. Deslige Former dreyes af Lindetræe til adskillig Størrelse, saaledes, at Oste fra 5 til 2 Lispund vægtige kunne giøres deri. De ere forseette med en Fod eller Kant neden omkring, og 3 Huller, hvert saa stort som en Ert, neden i Bunden en Trekant, omtrent en Tomme meer eller mindre fra hinanden, hvorigjennem Valden løber ud. J en saadan Form trykkes Osten med al Magt, og naar Valden er vel afløben, flaaes Osten i det forrige Kar igien, og rives imellem Fingrene saa smaa, som nogenlunde er mueligt, hvorefter den trykkes anden Gang i Formen noget haardt og ophøyet oven til, saa at den staaer in til tre Tommer over Bredden. Siden legger man et dreyet buget Log derpaa, hvis underste skarpe Bred eller Rand gaaer ned i Formen, og derpaa igien en stor Steen, hundrede Lispund svær meer eller mindre. Under denne Last ligger Osten en halv Døgn (olv Timer), og da er den gemeenlig sunket to heele Fingers bred sammen neden for Bredden af Formen. Derefter tager man en anden Form, som er ligesaa stor, dog uden Huller i Bunden, hvilken giøres vaad i Salt Lage, og Osten ligeledes, efterat den er taget op af den første Form i denne sidste Form legges den omvendt, eller med den Side ned, som før vendte op, og oven paa Rundingen legger manen liden Hob fiint Salt. Deri ligger Osten, indtil den underste Side har ligeledes faaet sin runde Figue efter Bunden af Formen, da den velte ud igien, og, efterat Saltet saavelsom Osten selv og Formener blevet reent afskyllet i Salt Lage, som altid staaer færdig dertil i en Bøtte, vendes Osten atter og i samme Form, og en liden Salt Høb lægges, ligesom første Gang, oven paa Naar da den Side, som nu ligger underst, har ogsaa rundet sig efter Bunden af Formen, tages Osten op, og legges paa et Bret under Tag at tørres, bliver siden vendt hver Dag om, indtil den er bleven lovlig tør Til slettere eller Skibs=Oste tages den føde Fløde af Mælken, efterat den har staaet 8 Timer i forbemeldte eller sædvanlige Mælke=Kar opsier, og deraf kiernes det bekiendte Hollandske eller Leidner Smør, hvilket er temmelig godt, særdeles det, som samles i Maji og Junii Maaneder; men den afflødede Mælk varmes lidet, og ostes paa foranførste Maade, til Oste af samme Størrelse og Skikkelse, som de ovenbemeldte, eller de giøres helplatte, ligesom de saa kald de Leid ner Kommen=Oste, uden eller med Nelliker, gemeenlig stemplede med tvende Nøgler over Kors, som er det Leiderske Vaaben. Disse sidste ere ligeledes gjorte af saadan afflødet Mælk.