JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1781-08-06
Blandt de gamle nordiske Folk, begunstigede alt de krigeriske Tilbøieligheder og det mandige Mod, der var samme egent. Selv deres Religions Meeninger, vare saaledes beskafne, som det skikkede sig for Folk, der tilbragte deres Liv under Vaaben, og som ingen angenemmere Beskjæftigelse kiendte end Krigen. Kuns De, der havde udøset deres Blod i Trefningen, kunde smigre sig med de Fornøielsers Nydelse, som Odin den øverste blandt Guderne tilberedte i sin Sal Valhalla. Af disse Fornøielser, som de efter Døden lovte sig, kan man best dømme om dem, som de nød i Livet. De Helte, siger Edda, som blive optagne i Odins Pallads, have alle Dage den Fornøielse at bevæbne sig, holde Mynstring, stille sig i Slagtordning, og hug ge hinanden ihiel; men saasnart Spisetiden kommer, saa vide de alle igien sunde og friske tilbage til Odins Sal, for der at æde og drikke. Omendskiøndt De ere i uendelig Mængde, saa er dog Flesket af et eneste Vildsviin tilstrekkeligt for dem alle; alle Dage bliver dette frembaaret, og alle Dage voxer det fortærede til igien. Deres Drik bestaaer i Øl og Miød; og en eneste Gied, hvis Melk er den fortreffeligste Mød, forskaffer nok af denne Slags Drik, til at bruse samtlige Helte; hvis Drikke=Kar bestaae i Hierneskallerne af de Fiender, de have nedlagt. Kuns Odin, der sidder alene ved et særskilt Bord, drikker Viin. En Mænde unge Jomfrue varter imidlertid Heltene op ved Maaltidet, og fylder deres Beggerenaar de ere tomme. Nyeheder.
Viborger Samler, 1781-08-06
J afvigte Maaned blev støbt i Randers af Klokkestøberen, Daniel Reimer en smuk og vellydende Klokke til Harløv Kirke, 30 Lspd. vægtig, til vedkommendes Behag; hvorfor han tilbyder alle Kirke-Eiere sin Tineste i dette Fald, da de kan vente paa beste Maade og til billigste Priis at blive til Fornøielse betiente.
Viborger Samler, 1781-08-06
Den 31 Julii blev Rector og Conrector ved den latinske Skole i Randers høitidelig indsatte af Provsten Mag. Wedege i Overværelse af en talrig Forsamling, som dertil Dagen tilforn ved tvende Disciple vare indbudne, da følgende Cantata bleve opførte af Skolens Cantor Hr. Bang. Begyndelsen til denne høitidelige Act sker de med denne Arie. Heele Randers Bye fremtriner Og med Hierte, Mund og Miner Takker hver, som Verket drev, At vor Konge lod sig bøie, Og den Anstalt vilde føie, Skolen den paa Fode blev, da Capt. Hvorpaa Provsten besteg Catedret og med grundig og net latinsk Tale, som handlede om Cura Det de Scholis indsadte Mag. Schiøt til Rector og Hr. Berg til Conrector ved den latinske Skole, hvorefter blev musiceret denne Arie.
Viborger Samler, 1781-08-06
Rector Schiøt vi nu til Ære Siunge kan vor Frydesang, Herrens Navn pelsignet være, Som betænkte Skolens Trang. da Capo. Derpaa blev intoneret I Jesu Navn &c. og da den var udsiunget, trinede Rector Schiøt op paa Catedra og i en ziirlig og vel udarbeidet dansk Tale afhanlede: En retsindig og duelig Læreres Behageligheder i sit Lærre-Embede. Hvorefter denne Forretning blev sluttet med følgende Arie. Herre Gud, al Godheds Kilde, Vær tilstæde med din milde. Kraft hos Skolens Lærere, Lad dem elske dig og ære, Lad dem og lyksalig være Frie for Efterstræbelse. Dem for dem hver Modgangs Bølge, Styrt hver den den vil forfølge. Leed dem ved din Styrelser - de Capo Sidst.
Viborger Samler, 1781-08-06
Sidstafvigte Mandag den 30 Julii blev den aarlige Exammen begyndt i Viborg latinske Skole og i samme Uge fuldent. Til Academiet demiteres 3 Kandidater, nemlig Niels Nørbek, Caspar Rain og Lauriz Lemvig. Fra 5te i Mesterlectie bleve de 7 øverste forflyttede i samme Orden fra 4de i 5te Lectie, de 8te øverste i samme Orden. Fra 3die i 4de Lectie bleve 8, og fra 2den i 3die Lectie 2 opflyttede.
Viborger Samler, 1781-08-06
Den 30 Julii blev Hs. H. H. Hr. Jacob Peder Tetens, Biskop over Viborg Stift, indviet i Frue Kirke i Kiøbenhavn af Hr. Biskop Harboe til det hellige Bispe-Embede. Texten til Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Harboes Tale, var taget af 1 Tim. 4. 16.
Viborger Samler, 1781-08-06
Copulerede. Paa Palstrup Herregaard herved Viborg den 3 August Hr. Ritmestet von Jrminger, og den ældste Frøken Hygum, og Hr. Capirain v. Sidelmann, og den yngste Frøken Hygum.
Viborger Samler, 1781-08-06
Dødsfald. D. 29 Junii paa Støvringgaards-Closter, Frøken Charlotte Obelitz, 44 Aar gammel. Her i Viborg den 28 hujus Poul Nielsen, Mester Tømmermand, 69 Aar gl. D. 4 Aug. Mester Bogbinder Sr. Johan Zander, 65 Aar gl. Landstinget, Onsdagen den 25 Julii 1781.
Viborger Samler, 1781-08-06
Paadømte Sager. 1. St. Jesper Møller paa Krogsgaard med fleere, contra Sr. Schmith i Lemvig. Peder Pedersen i Vester=Bierum med Lægsbrødre og Jnteressenter, bør inden 4re Uger, efter denne Doms lovlige Forkyndelse igien til Herredskassen, under Eeds Bekræftelse i fornøden Tilfælde, udbetale alt hvis de for de til Kynde og Mads Thomas Sønner udgivne Passer, har ladet sig betale og bekommet, hvorimod de for Peder Schmithes Tiltale i denne Sag aldeles befries, og Hiemtingsdommen ganske frafaldes, samt Peder Schmith som te Comere Litigangs, at betale til den Kongelig Justitskassen, bor 4 Mk., og i Følge deraf hertil Landstings Domhuuset strax 4 Mk., under Execution efter de Kongel. Anordninger. Læs hertil Landstings Ordenen for Junii Maaned 1779. 2. Sr. Thøger Sterm til Søevig, c. Søren Knudsen, af Hannevang med fleere. Hiemtingsdommen af 9de April 1779, bør uefterrettelig at være. Søren Knudsen og Hans Baches grove og ubeviiste beskyldninger imod Thøger Sterm, bør ikke komme ham til nogen Fornærmelse; Men Justitsraad Bloch, Hans Bach og Søren Knudsen, een for alle, og alle for een, betale til Thøger Sterm i Processens Omkostning for begge Retter 40 Rdr., inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven, og paa lige Maade til Domhuuset strax 6 Rdlr. efter den Kongel. allernaadigste Placat af 29 Januarii 1762. Meere herom kan erfares af Landstingsordenen for September Maa med 1779. 3. Consumptions Controlleur Anders Grønbech i Varde, c. Hr. Obriste von Ahrnfeldt til Sæbyegaard. Consumptions Controlleur Anders Grønbechs uafvidende Ord og Jens Gadegaards Børn, efter hans egen Erklæring, bør ikke være eller komme dem til nogen ringeste Fornærmelse. Dog dø Controlleur Grønbech, ved hvis ubetænksomme Tale denne Proces er forvoldet, betale Hr. Obriste Ahrenfeldt, som paa sin Bondes Vegne har ladet føre Sagen, sammes Omkostninger med 24 Rdr., inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven, og her til Landstingsdomhuuset strax 2 Rdr., da Hiemtingsdommen saaledes bør ansees. Landstingsordenen for 1779 Aars September Maaneds Landsting, kan hertil læses. 4. Niels Pedersen af Wedhoved, c. Hr. Consumptions Forvalter Halt i Viborg. Appellanten Niels Pedersen, bør for sin Forseelse betale til Consumptions=Forvalter Halt i Viborg, de ved den paaankede Dom idømte Bøder med 300 Rdr., samt i Processens Omkostning i alt 5 Rdr., som udreedes og erlægges inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang, saa betaler og Niels Pedersen hertil Domhuuset straxen 1 Rdr. i Følge allernaadigste Placaten, da den indstevnte Dom for saavidt Niels Pedersen angaaer saaledes er forandret og anseet, men i Henseende til den derunder tillige saggivne Phillip Wilbert af Grønhøi ved Magt kiendt. See hertil Ordenen for October Maaneds Landsting preAnns 1780.
Viborger Samler, 1781-08-06
Tillæg.) 510 ud Heed. Hund. J. Scho22den A Niende
Viborger Samler, 1781-08-06
Tillæg, Aargang. A. Ha til den Viborger Samler No. 32. Ve Mandagen den 6 August 1781. Hr. von Ons, Ons
Viborger Samler, 1781-08-06
Bekiendtgiørelse. Efterskrevne Eiendomme tilhørende afg. salig Hr. RegimentsQvarteermester Fischers Stervboe paa Øster Kielstrup i Silcheborg Amt, Hidz Herred, Giødvad Sogn, Aarhuus Sift, nemlig: 1) Øster=Kielstrup Gaard Hartkorn Jordskyld 6 Tdr. 2 Skp. Skovskyld 3 Skp. 3 Fkr. 1 Alb. Samme Gaard, som hidtil af den salig Afdøde har været beboet, bestaaer af Bygning 28 Fag Stuehuus, samt fornøden Lade, Stald og Fæehuuse, alt Bindingsværk i skikkelig og beboelig Stand. Ved Gaarden er en god Frugt= og Kiøkkenhavge. Til Gaarden kan saaes aarlig et Aar mod et andet med halv Hvile og halv Brug, Rug 40 Tdr., Boghvede 20 Tdr. og Haure 16 a 20 Tdr., avles 40 til 50 Læs Høe, foeres og græsses 40 Fæehøvder, 60 Faar med deres Yngel samt fornødne Beester. Til Gaarden er og overflødig Tørveskiær, ligesom og falder got Fiskerie i forbigaaende Søer og Aae. Med Gaarden følger for billig Betaling saavel Gaardens Avling dette Aar som Kongens og Kirkens Anpart Korn-Tiender in Natura af Giødvad Sogn. 2) En important Aalegaard i Gudens Aar, saavidt Giødvad og Resendahls Byers Grunde strækker sig. 3) Bøndergods 12 Gaarde i Giødvad Bye og 16 Huuse, og i Resendahl 2 Gaarde og 2 Huse, samt en Eiendoms Part i Resendahls-Mølle, ligesom og Herligheden i en Selveiergaard i Resendahl, alt Hartkorn Jordskyld 52, Tdr. 2 Skp. 3 Fkr. 1 Alb., Skovskyld 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 2 Alb., og Mølleskyld 1 Tdr. 2 Skp. 2 Fkr. 2 Alb., derefter Jordebogens Formeldning svares aarlig Afgifter Penge 71 Rdlr. 1 Mk., Byg 2 Tdr. 4 Skp. Smør 32 Pd. og omtrent 150 Dags Arbeide af Huusfolkene aarlig, Saa skal og efter Kongelig approberet Hoverie=Reglement forrettes Hoverie til Øster=Kielstrup med 11 Plouge af Gaardmændene i Giødvag. Bøndergodser og Møllen er overalt i skikkelig Stand, og kan svare hvad de bør, samt har betydelige Eiendomme til deres Hartkorn. Til Gaard og Gods er og fornøden Mandskab. 4) Giødvad Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende, Tiende Hartkorn 8 Tdr. og tiendeydende Hartkorn 64 Td. 1 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. Bliver ved offentlig Auction paa Øster Kielstrup opraabt første Auction den 11te September anden Auction den 19de Sept. og tredie og sidste Auction den 25 September førstkommende, ved hvilken sidste Auction disse Eiendomme enten separat eller samlet absolut bortseges efter de Conditioner som paa Auctionsstedet ved første Auction bekiendtgiøres, og hvoriblandt er denne: at Gaard Gods og Eiendomme strax kan kan tages i Possession og af Kiøberen tiltrædes og beboes, ligesom og fornøden Jldebrand af indbierget Tørv følger ved Gaardens Kiøb. Strax efter sidste Auction paa Eiendommen, bliver da og bortsolgt Stervboens Ind- og Udboe bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Mesing, Jernfang og Trævahre, Sengeklæder og Linnet, Jern Kakkelovne samt Boeskab af alle Slags, 1 Chaise, Postvogn, andre Arbeidsvogne, Plouge og andet Aulings Redskab, endeel Biestader, Beester, Køer og Stude, samt 120 Stk., prægtige Faar og Lam, nogle Sviin med videre. Thi anmodes Liebhaberne berørte Tider og Sted sig at indfinde. Aarhuus & Frysendahl den 2den Aug. 1781. Claus Trane. Niels Hutfeldt Bagge.
Viborger Samler, 1781-08-06
Da denne Byes Søndrebroe næste Uge tages under en Hoved-Reparation, saa kan ingen Passage med Vogn, Heste, eller Kreature omtrent saalænge Høsten vare, eller i det høieste udi 4 Uger over samme skee, undtagen alle Løverdage og Søndage, og undertiden fra Kl. 7 om Aftenen til 5 om Morgenen; der herved til de Reisendes og alle andres Efterretning bekiendtgiøres. Randers den 3 Aug. 1781. Søndagen den 22 Julii mistede en Person i BruusgaardsSkou, sit Sølv=Uhr, forfærdiget i London af Sr. Windmils, hvo, som kan opdage det, vilde melde sig hos Uhrmager Brede i Randers, som derfor betaler en billig Findeløn.
Viborger Samler, 1781-08-06
Fra Eskier Gods i Salling, er ved sidste Paasketid uden Pas eller Tilladelse undvigt Fæstegaardmanden Søren Christensen i Bysted Bye, Nautrup Sogn, og efterladt sig en ganske ruineret frie Bondegaard, samt Kone og Børn, har fortladen Haar og Øinebryne, magert af Ansigtet og meddelmaadig før af Kroppen. Ligeledes er en af Eskier Godses Reserva Mandskab navnlig Jens Pedersen Gouelsgaard for en 8te a 9 Uger siden uden Pas eller Tilladelse ulovlig undvigt, 19 Aar gammel, og ei været til Confirmation, af sin Tieneste hos Fæstebonden Niels Christensen i Heggelund i Thorum Sogn i Salling, har blakketagtig Haar og Øinebryne, smal af Skuldere, og kleine af Beene, mager af Ansigt, og af Høide Soldatermaal. Hvad Klæder disse tvende Deserteurer har ved Undvigelsen havt paa Kroppen, vides ikke med nogen Vished at bestemme; altsaa bliver disse 2de Deserteurer herved 3de Gange efterlyst i de Viborger Samler, med allertienstlig Anmodning til alle og enhver som maatte antræffe dem, de dem behagelig vilde anholde, og mig a Eskier pr. Skive anmelde, der foruden de anvendte Omkostninger ogsaa betaler en convenabel Douceur for Uleiligheden. Eskier den den 22 Julii 1781.
Viborger Samler, 1781-08-06
Paa S. T. Hr. Major von Giestlers Vegne, Conrad Petersen.
Viborger Samler, 1781-08-06
Ved Peder Thagaard i Aalborg, er gode nye hiemkomne Skaanske Møllesteene af adskillige Størrelse tilkjøbs for billigste Priiser. N. H. Under Viborg Stift, Mariager Amt, Gislum Herred, Strandbye Sogn, Gunderupgaards Gods, er for noget siden hos Fæsteren Laurs Jacobsen udi Trend Mølle ved Døden bortkaldet, en sig hos ham i en Tid af 17 Aar opholdende gammel Enkekone navnlig Kiersten Jensdatter, hvis lidet Efterladte derpaa er tagen under lovlig Skiftebehandling; Menda det nu er bragt udi Erfaring, at hun skal have efterladt sig en Heelsyster ved Navn Mette Jensdatter udi Wognsild, og endeel Sødskendes Børn, udi store og lille Binderup, Aallestrup, Nyrup, Moerum, Haurslew, Testrup, Bygum, Røydrup, Steenild, Tandrup, Ertbølle, Trouelstrup og Møldrup i Rou um Sogn, samt i Egnen ved Randers; saa bliver alle forbemeldte salige Afdødes retmæssige Arvinger, Selvmyndige, Umyndige ved Formyndere, og Enker med Laugværger, saavel som Stervboens Credi= og Debitorer herved, siden dette fattige Stervboe ei formaaer anden Proclama at bekoste, 3de gange indkaldes, at møde udi Stervboen i berørte Trend Mølle, 6te og 12te Ugersdagen a Dato, som bliver den 10 September og 22 October førstkommende, for at i agttage og opfylde deres paaliggende Pligter, da enhver, efter Omstændighederne kan vente at nyde lovbefalet Ret. Gunderupgaard den 30te Julii 1781.
Viborger Samler, 1781-08-06
NB. Under 17de Julii sidst, er Jens Paikiærs Hustrue navnlig Karen Braems her af Byen, af Magistraten, i Følge hendes dem foreviiste lovlige og tilstrækkelige Attestata fra Vedkommende Collegio i Kiøbenhavn, om hendes gode Jndsiat og Dulighed i Jordemoder=Konsten, antaget og beskikket til Jordemoder iddm.; hvilket herved averteres til alle vedkommendes Efterretning, som sig af hende i denne hendes Metie agter at betiene, da hendes Logie er i No. 9 paa St. Mogens Gade, og fra hendes Logie samt Byen forventer hun, siden der er en anden beskikket Jordemoder, fra Øvrigheden Tilladelse til, paa en kort Tiid at giøre Tourer uden for paa Landet, naar frugtsommelige Koner hendes Tieneste der i Barselomstændigheder, det skulle forlange. R. Formedelst Ubeqvemmeligheden i et andet og langtfraliggende Stift, agter Eieren, om fornøielig Bud skeer, under Haanden at lade bortsælge endeel Bøndergods, omtrent en 60 Tdr. Hartkorn, og efter Omstændighederne og Liebhabernes Forlangende noget derover. Samme Jordegods er beliggende under Aarhuus Stift, Silkeborg Amt, Wrads Herred, Nøresneede og Eistrup Sogner, og er, undtagen noget lidet eller en ringe Deel deraf, i god Stand saavel paa Bygning som Besætning, og uden nogen Restance kan svare hvad det bør, samt forsynet med overflødig got Mandskab; da der og paa sammes Eiendomme falder en god Jagt af adskillige Slags Vildt, men fornemmelig paa Uhrhøns, som bekiendt nok, fast er den beste i den heele Egn. Samme Gods er beliggende omkring ved den store Landevei fra Viborg til Colding, og Beboerne efter deres Fæste Contracter forpligtede aarlig at giøre nogle Reiset og endeel Arbeide, foruden den aarlig svarende Landgielde. Og skulle imod al Formodning ingen Liebhabere af paagrændsende Lodseiere eller andre inden nogen Tids Forløb indfinde eller melde sig, i Henseende til den helst attraaende Bortsælgelse under Haanden, agter Eieren videre derefter samme Gods ved offentlig Auction at lade bortsælge, som nærmere skal blive bekiendtgjort til hvad Tiid og Sted; Nøiere Efterretning og Jordebogens Foreviisning kan blive at eftersee hos S. T. Hr. Raadmand, Bye= og Raadstueskriver Grundahl i Horsens, Hr. Apotheker Nielsen i Viborg, hos Sr. Schiønning i Nørresneede Kroe, og hos Eierens Fuldmægtig Henrich Bech paa Raastrup pr. Thisted i Thye.
Viborger Samler, 1781-08-06
Niende Aargang. Mandagen den 6 August 1780.
Viborger Samler, 1781-08-06
Bekiendtgiørelse. Den 11 Octob. førstkommende bliver hos Apotheker Bering i Aarhuus ved offentlig Auction bortsolgt en Deel gode og ved indbundne Bøger i adskillig Sprog og Videnskaber. Trykte Catalogie derover uddeeles gratis hos Hr. Fogh i Ribe, Hr. Wandall i Aalborg, Hr. Mag. Foste i Randers, Hr. Proft paa Børsen i Kiøbenhavn, Hr. Jversen i Odense, Hr. Rasch i Aarhuus, Hr. Mangor i Viborg, Hr. Obristlieutnant de Hoff paa Ryomgaard, fra hvem denne Bogsamling er indsendt, og paa Auctionsstedet. Fraværendes Commissioner paatager sig Hr. Krarup Rector i Aarhuus, Hr. Rasch, residerende Kapellan til Fruekirken, og Hr. Bechmann, residerende Kapellan til Domkirken sammesteds.
Viborger Samler, 1781-08-06
Kiøbenhavn den 17 Mart. 1781. Birgitte Catharine Boye.
Viborger Samler, 1781-08-13
Gen.
Viborger Samler, 1781-08-13
Mandagen den 13 August. Na En Catechisation. holdt i en Landsbye Kirke af en ung Præst, efter Dr. Lesses Grundsætninger. ans Praktische Dogmatik og Moral.
Viborger Samler, 1781-08-13
et vist Kirkesogn døde en Præst, der i mange Aar havde med megen Velsignelse ført sit Embede, de, og i Besønderlighed ved jevnligen at besøge Skoe len samt ved idelige Catechisationer bragt sine Tilhørere, til den Kundskab i den Evangeligske Sandhed, som faae andre Meenigheder i den Egn kunde roese sig af Præstens Eftermand var en ivrig Tilhænger af de nyere Reformatorer, og søgte for alting sin Ære i at udbreede og forfægte hiines ny Meeninger; glædde sig derfor nu saa meget destomerre, at han som en beskikket Lærer kunde med Myndighed indskierpe samme.
Viborger Samler, 1781-08-13
Et Par Studentere, nyegierrige efter at vide, hvad Virkning disse forhen uhørte Lærdomme vilde giøre paa Almuen, indfandt dem i Kirken ved Præstens første Catechisation, og optegnede efterstaaende Efterretning; hvorhos de anmærkede, at den største Deel af den fremstaaende Ungdom bestoed af voxne, der, uagtet de forlængst vare confirmerede, dog aldrig forsømte Catechisationen; til dem og den nye Præst først vendte sig. Præsten. Nu, mine Elskelige, i Guds Navn, begynde vi i Dag med vor Catechismus=Lære, og jeg glæder mig, at J have den Roes, at de fleeste af Eder have allerede lagt en god Kundskabs Grundvold. Dog er jeg bange for, at der endnu findes hos Eder mange forældede og ubrugelige Meeninger. Eders forrige Lærer var en flittig Mand; men han holdt alt for stivt over Det, han i hans unge Aar havde lært; og vore nærværende opklarede Tider havde paa ham ingen Jndflydelse; Desuden, at, at jeg skal sige det var var han en nidkier Mand. Han imodsaade de af vore nu levende store Theologer nyopdagede Sandheder, og advarede imod samme farlige Vildfarelser. Og dog siger en af disse store Lærere med Rette, at nidkiere Mænd ikke ere Lærere, ikke Christne, ikke Mennesker! men Christenhedens Afskum, der burde forviises hen til Huronerne. Jeg seer altsaa forud, at her vil blive meget at rydde op udi. Men paa det jeg destobedre maa komme efter, hvad Forestillinger og Begreb J i Almindelighed giøre Eder om de fornemmeste Troens Lærdomme; saa vil jeg i Dag ikke binde mig til nogen besønderlig Artikel, men ikkun hist og her tilspørge Eder om det vigtigste. Hvorom handler den første Part i CatechismoDrengen. Om Guds Lov, eller de hellige. Ti Bud. Pr. Dem ville vi springe over. Thi da de Ti Bud ere ved Mosen givne til Jsraliter, saa gaae de os aldeles ikke an, og høre slet ikke til Christnes Catechismus; og Luther har taget skammeligen feil i at giøre dem til den første Part i samma. (Her gjorde Bønderne store Øine.) Pr. Hvorom handler den anden Part i Catechismo? Troe.
Viborger Samler, 1781-08-13
Dr. Om de tre Hoved=Artikke i den christne Pr. Hvormange Guder ere der, DrenDrengen. Jkkun en eneste Gud; men i det eene guddommelige Væsen ere tre forskiellige Personer. Præsten. Kiere Børn, legger Mærke til, hvad jeg nu siger Eder: Naar J ved den Lærdom, om Treeenigheden ret tænke efter, maa der nødvendig falde Eder mangfoldige og vigtige Tvivl ind. Undersøger altsaa denne Lærdom i Eders hemmelige Andagts Timer; ikke paa eengang, men efterhaanden; meere efter given Anledning, end med velberaad Hu. Finde J da efter ærlig Randsagning den ikke i Bibelen; saa maa J vide, at en uforsætlig Vankundighed og Vildfarelse gjør ikke Mennesket Skade. Finde J den derimod, saa betænker, at det vilde være den storste Daarlighed af os kortsynede Skabninger, hvis vi vilde forkaste en rigtig beviist Sandhed, blot for nogle os ubesvarlige Jndvendingers Skyld. Dr. Naar jeg altsaa ikke kan finde den Artikel i Bibelen om den hellige Treeenhed, saa har jeg ikke fornøden at troe den Pr. Nei, det har du ikke fornøden. Dr. Og dog kan jeg blive salig: Pr. Ja vist Dr. Men, naar jeg nu ikke troe den Artikel om den Treene Gud, hvorledes kan jeg da troe, at Jesuis Christus, og at den Hellig Aand, er sand Gud Præsten Præsten. Det har du ei heller fornøden. Drengen. Og dog kan jeg blive salig: Pr. Ja vist, Men, Du maa redelig anvende det dig i Jndsigt og Kræfter forleente Pund, saa vil Gud for Christi Fortienestes Skyld giøre dig salig, om du end ikke troer, at Christus er Gud. Dr. Saa lærte vor sal. Præst os ikke; Han drev stedse paa dette: troe paa den Herre Jesum, saa bliver du salig Pr. Han havde ikke bedre Forstand. Dog nok herom, hvorledes lyder den første Artikel? Dr. Jeg troer paa Gud Fader o. s. v. Pr. J hvor mange Dage skabte Gud Verden? Dr. J sex Dage. Pr. Sniksnak, Meeningen af Mosis Fortælling om Skabelsen er ikkun denne: Alt hvad der er paa Jorden, og i den Orden som det findes, det har Gud gjort. Dr. Ja, men der staaer dog med tydelige Ord, at Gud har i sex Dage skabt alting; og hvad han hver Dag i sær har gjort Pr. Børn, legger Mærke til, hvad jeg nu siger Eder, Moses havde til at forfærdige sin forste Bog tre Kilder at øse af den mundtlige Tradition; ældere skriftlige Dokumenter; og desuden visse ældgamle historiske Viiser. Den første Afdeeling i Bogen skrev han af historiske Viser. Dr.