Københavns Adresseavis, 1763-04-11
Jblant adskillige Skialdre=Sange, som til Hans Kongel. Majestets allerhøyeste Fødsels Fest den 31 Martii i Aar. ere indleverede, har J. A. Krogher et Vers til Kongen anbragt disse Ønsker: Lad Bønner, som oftes for Kongen i Dag Som Norden opsender til Stiernernes Tag Ak! lad dem bønhørede være nu horde jeg Almagten bed: Velan, da, At hisset fra Skjebnens utømmelig Skiød, Skal Lykke og Naade og Ære. Nedregne paa Nordens Fred=Rige Regent, Jeg hørde et Escho fra Himlen blev sendt, Som sagde: J saaer hvad J bede; Monarchen i Himlen er Friderich vil J mange Aar skienke, og seenligen til Sin himmelske Hof=Stat indlede. Og tilsidst: Lad Fridrich og Christian udi vort Land, Bestandig omvexles til Verden ey kand Af Alderdom længere holde! O at du al Verdens Regentere, vil Vor Konge-Regiering bevare, indtil Da Himlene sammen vil folde! Samme Forfatter J. A. Krogh har og til samme høye Dag ladet trykke Tanker i Lapidar=Stiil paa halvandet Ark, hvoraf vi ville til Læserens Fornøyelse anføre Begyndelsen: Store Væsen, Du som skiules af en for Seraphers Øyne, ugiennemtrængelig Evighed, men dog aabenbares af det mindste Sandskorn paa den Jord, der i Ligning mod dine andre Skabningers store Mængde er neppe at regne som et Sandskorn! Umaalelige Væsen, som ingen Skabning kand finde. skiønt alle Skabninger findes i dig! Store Alt, som selv ey er blevet, men ved hvis almægtige Bliv alle Ting ere blevne af intet, og maae igien som du besaler) bliver til deres første intet, Ævigheds Konge, neden for hvis Throne Soler og Verdenner ere Støv, men hvis kierlige Omsorg strekker sig til det mindste Støv i den mindste Askrog af Verden! Hvilke Prøver paa din uendelige Omsorg seer ikke paa nærværende Tid vi Folk i Norden, hvis Hierter, skiønt vi indaander en kold Luft, dog maae smelte af din Kierlighed. Hvor mange Straaler af din Kierligheds Lue maae ikke i Dag nedfalde paa enhver Siel, som har lært at være skiønsom? I Dag, da dito Billede paa Jorden, vor dødelige Gud, begynder en nye Dag i et nyt Aar, og fremviser nye Prøver paa denne, ey længere nye, Sandhed: at ligesom du har sat dit Magtes Billede paa ham, Aid at sette en Kroner paa hans Hoved, saa har du og sat din Godheds og Viisdoms billede i ham, ved at sette din Lov i hans Hierte. Hvor var Taknemmelighed en større Pligt end hos os Hvor var Bønnen ivrigere, end den Norden i Dag sender til Himmelen, og naar var Himmelen meere villig til at bønhøre? Hvor var Glæden, billigere, end den, en skyldig Skionsomhed i Dag har malet i alle Ansigter &c. Ligeledes er af N. Prahl skrevet et Freds=Offer til Kong Frederich den Femte" hvorudi han i en Strophe opregner Fredens Navne saaledes: En kostbar, ædel, Himmelsk Gave, For hver Mands Villie bestemt, En yndig, dyrket, frugtbar Have, Hvori Velsignelse er giemt; Al Jordisk Rigdoms gyldne Krone; Grundpillen for hvert Riges Throne; Sand Styrke for et flittigt Folk; Et Baand for al fornuftig Orden; En Guddoms Følelse paa Jorden; Lyksalighedens visse Tolk; Et drikkeligt Guld og en Føde for Glæden, Ja Balsom for Sielen, o Konge! er Fredem. Og i en anden Stropher Fredens mythologiske Forestilling saaledes: See, Engle=Skabningen fremtriner. Med Forraads Horn i høyre Haand. Hun seer os ammed milder Miner, Som Vidner og fornøyet Aand. Kornfulde Ax hun mod og ryster. Med venstre Haand for blotte Bryster, Til Tegn paa hendes Kierlighed. Nye Snee og Melk ey synes hvide. Ved hendes Klæders blanke Side. Kom, kys os, dyrebare Fred! Dit Hoved er prydet med Olie=Grene, Og du vil i Hyrdernes Hytter nu tiene. Den er trykt paa 2 Ark, og sælges paa Stadens Boglader for 8 Sk. Stykket. De 2 Stropher, paa Desserten paa Hans Kongelige Majestets Taffel, som Rommet sidste gang ey tillod at udføre, vare følgende: Monark ! Det Folkes Ven, Veldæder, ømme Fader, (Vor kierlig Frygt for Dig ey andet Navn tillader) Du gjorde vel mod os, Durreyste Bygninger, Og hver en Steen i dem et Æreminde er. Saa Efterkommerne den Sandhed skal forklare: Vislykkelige Folk ved Din Regiering vare. Gud bygge selv. Dito Huus, velsignet Friderich, Lev til Dit Folkes Vel, lev længe lykkelig.