Berlingske Tidende, 1793-07-22
Paris, den 8de Julii. De fra deres Huusarrest her flygtede Deputerte Pethior- og Kervelegan, ere ankomne til Caen, som Hovedsædet for dem der ere misfornøiede med det herskende Partie i Paris, og ere der blevne antagne med stort Biesald. Man har ønsket sig til Lykke med at kunne formere den Familie, som allerede bestaaer af 20 Deputerte af Conventen. Den her end un værende Rest af de 32 til Arrest decreterte Depmerte, synes at have besluttet ikke at ville flygte. Man indretter Paladset Laxemburg til deres Fængsel, men Gensønne og Bergniaur ville heller blive i Abbedlefængslet. Man bekiendtgiør nu disse Deputertes foregivne Forbrydelser. De ere skrevne af de Herrer Chimmer, Hasenfras, Borgerraadet, Sikkerbedscommissionen. Contralrevolutions-Commissionen og nogle Jacobinske Secioner. Denne Rapport skal nogle Gange være bleven forandret og omgjort. Det heder nu, at Velfærdscommissionen vil, for at trække sig ud af denne Sag, forestaae, at udstæde Anklagedecretet mod de til Departementerne undvigte Deputerte, men erklære de øvrige, som Forrædere, at have forbrudt deres Poster som Deputerte, og sær te dem i Frihed. - Da de mod Paris marcherende Marsel, lere ankom til Aar, bleve de af Munitipalitæter og General Commissionen sammesteds indhentede med Krigsmusik. Det te Corps fører Felte og Beleiringsstykker med sig, samt Forraad af Tvebakker og Telte, før i Fald de ikke blive antagne i de Jacobinske Stæder, at være sikre for Mangel. Det er det første Corps siden Revolutionen, som paa sine Faner føre de Ord : Personers og Eiendommes Sikkerhed. J Aar blev dette Corps forstærket ved de tilgrændsende Borgeres Contingent. I Avignan beder det, at det derværende JacobinskePartie ville tillukke Portene for dem, men man veed nu, at de ikke have følt sig stærke nok dertil. Paa N. C. Decret af 19de Junii, som casserte Folketribunaler i Marseille og erklarte nogle Personer der Fredløse, have Marseillerne sendt den Manisest til Svar, hvori de erklære, at de siden den 31te Mai ikke meer erkiende N. C. - Ved Birons Armeer Girønde Bataillonerne daglig i Haandmange med de saa Paris, og 30 brave Folk have derved mister Livnertlubben regne Dennangationer med med General Gamme. Han bliver skildret som et Uhøre og en mere, for han ind ter uden Guillotinen passer sig. Ved hans Armee ere 2, som have uddeelt Marats Diergjournal, og Pere Duchannes blevne arresterte og bragte til Combran i Fanasel. Billand Bal rennes, som angav dette, klaaede derhos over Tænkefriede. dens Fornærmelse, og selv Jacobinerne, som fornærme Pa sternes Hemmelighed og forbyde alle Journaler som ikke anstaae dem, fandt dette afskyeligt. Endog mod General Bilron, mod hvem Marat endnu aldrig har skrevet, endskiønt han henhører til den forrige Adel, begynde de at yttre Misfornøyelse. - General Miranda har udholdt et Forhør af 120 Timer, og blev endelig friekiendt. Det er bekiendt, at Dumourier havde i Marts afsat ham fordi hans Republican, ske Tankemaade ikke kunde forenes med Dumouriers daveren. de Planer Bierapartiet havde dette maattet til hans Undergang. sammensvøren sig. Lacroix især, som frygtede at hans egen Forstaaelse med Dumourier skulle blive opdaget, anvendte sin hel Jndflydelse, for at dringe Beneral Miranda paa Skaffettet. Endog de Bredigede af Tribunalet vare ophidsede mod Mi rande, men denne viiste sin Uskyldighed saa tydelig, at de partiske Bredigede maatte ikke allene tennemmig friekiende, ham, men endog holde ham en Lovtale. Han levede siden i Menilmontant i Rolighed, satte Malere og Billedhuggere, i Arbeide, og vilde ikke bekymre sig om de offentlige Sager i men er i Gaar den 7de paa nye bleven arrestert. Marat har fra sin syge Seng sendt N. C. en nye Skrivelse, hvori har taler om de Farer, som true Republiken og skaber Skylden, derfor paa Statsmændene, Rolandisterne og Strandisterne, forlanger disses Prosciption, og paastaaer, at de ved King ten havde undraget sig fra Nationaljustitsen, allene for at fuldføre deres Arbeide, adsprede N. C. og udvirke Angrædet. Han igientager herpaa sit Forslag, at sætte Priis paa de forrige Prindsers Hoveder. Man lod Brevet ikke læses al Ende 1 N. C., endskiønt Levasseur erklærte, at Marat vilde dersom det ikke skede, lade sig bære i Forsamlingen.