Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-30
Efter disse Calculer skulde Veianlægget fra St. Jørgensporten over Aasum og Bullerup blive næsten 6000 Rbd. dyrere end et Veianlæg over Seden og Skibhusene; det skulde blive 7000 Rbd. dyrere end Veilinien til Nyborg Chaussee, og 1100 Rbd. dyrere end Veilinien over Biskorup; men ligesom disse Talstørrelser ikke resultere af drøftede Overslag, og kun, som bemærket, ere Calculer, saaledes har Stiftsøvrigheden i en Erklæring af 23 Octbr. 1839 angaaende Veiprojectet over Seden og Skibhusene paa det Bestemteste udtalt sig imod disse løselig henkastede Calculers Paalidelighed, og fundet det utænkeligt, at dette Arbeide ikkun skulde blive 1200 Rbd. dyrere end Veianlægget fra Bullerup til Nyborg Chaussee. Det er ligesaa utænkeligt, at den gamle Veilinies Bibeholdelse skulde blive Staten og Veikassen 58000 Rbd. dyrere, end Veivæsenets Yndlingsplan over Skibhusene, Vi troe ikke at feile ved at endevende Calculen, med det Facit, at Veien over Seden og Skibhusene vil blive meget dyrere end Veien over Aasum Broe til St. Jørgensport, og Probabiliteten i denne vor Anskuelse har saa megen Hjemmel som den fordet første behøver i følgende fra kyndige Mænd erhvervede Momenter. 1. En Broes Bygning over Seden Aae paa 60 Alens Længde og under en daglig Vandstand af 4 a 5 Alen, i et blødt og svampet Grundlag og paa et Terrain hvor Jisgangen om Vinteren har en stor Magt, vilde for dyre Arbeidet i betydelig Grad, fremfor ved Aasum, hvor Grunden er fast og uden Vanddybde. 2. 25 Favne paa hver Side af Seden Bro vil, formedelst det lave Mose Terrain og de hver Vinter og Foraar stedfindende Oversvømmelser, behøve en Steen=Dossering fra 1 til 2 1/2 Alens Høide, der vil medtage betydelig Bekostning, og aarlig trænge til Reparation, medens saadanne Præcautioner ikke behøves ved Aasum. 3, Paa en Strækning af 70 Favne imod Skibhusene er Mosegrund, der om Vinteren oversvømmes, og som fordrer en kostbarere Veibygning og 2 Sluser til Vandets Afløb, hvilket alt kan spares ved Aasum. 4. Paa andre 70 Favne er sumpig Grund, der kræver Bekostninger med Fyldning, men som kan spares ved Aasumveien. 5. Til nye Veianlæg, hvor forhen ingen offentlig Passage har fundet Sted, skal indkjøbes tildeels af Hovedgaardstaxt mellem Skibhusene og Seden omtrent 3 Tdr. Land og mellem Seden og Bullerup, omtrent 2 Tønder Land, hvilket Jndkjøb, i Forbindelse med Hegns-Flytningen betydeligt vil overstige de lignende ubetydelige og til den gamle Veis Udvidelse fornødne Udgifter, som i Retningen fra Bullerup til Aasum kunne forefalde. 6. Ved Ombygningen af Aasum Broe findes paa Stedet omtrent 70 Kubikfavne Steen til nye Brohoveder, medens man ved Seden skal kjøbe og hente sig dette Material saavel til Brohoveder som til de foranmeldte Steendæmninger. 8. J Calculen over Bekostningerne til Veianlægget, efter Aasum Bro, er Grundforbedringen af Veien fra St. Jørgens Forstad til Aasum ansat til en Bekostning af 4500 Rbd., medens derimod intet er beregnet i Planen sover Skibhusene for en Grundforbedring af Skibhuusveien til Odense; men da nu Veien til Aasum i Længde, Beskaffenhed og Tilstand, omtrentlig æqvivalerer Skibhuusveien, saa flyder jo heraf, hvad ogsaa Stifts=Øvrigheden i hiin Erklæring har udhævet, at Bekostningen paa en Grundforbedring af Skibhuusveien vilde være at optage i Calculen, eller, som er det samme, at de for Aasumveien calculerede Halvfemte Tusinde Daler falder bort, ved en Sammenstilling af Bekostningerne, og at følgelig Udgifterne paa Aasumveien er calculeret 4500 Rbd. for dyr, eller Seddenveien 4500 Rbd. for let i dette ene Punkt, og føier vi endnu hertil for det 9de, at en Broes Bygning ved Aasum er calculeret til i det mindste 4000 Rbd., medens et os foreliggende motiveret Overslag og Tegning beregner Broens Opførelse, med en Længde af 55 Alen, en Brede af 8 Alen og en Høide af 5 Alen, til en Bekostning af 348 Rbd. 2 Mk., saa lære vi foreløbig af alle disse Momenter saavelsom af det, at Veilængderne over Aasum og over Seden omtrent ere de samme, at det sande, rigtige og af alle indvirkende Omstændigheder uddragne Facit, ikke stiller sig nær saa afskrækkende som i Veivæsenets Caleuler, og at det Offentlige slet ikke bringer den Odenseiske Commune noget pecuniært Offer ved at forlade Skibhuus=Projectet og følge den gamle Veilinie, men at tvertimod en ikke ubetydelig Pengesum derved vilde spares for Veikassen. Lægges endvidere Mærke til, at der ved Projectet om Skibhuus-Linien ikke har været Spørgsmaal om noget extraordinairt Tilskud fra Odense Byes Side, og at Projectet som anbefalet af Veivæsenet og General Qvarteermester=Staben upaatvivlelig allerede havde været under Udførelse, hvis ikke Communen og dens østlige, Fare stædte Jndbyggere, havde gjort supplicando Reclamationer, saa troe vi at disse notoriske Momenter ydermere ville tale for Communen ved Spørgsmaalet: "hvormeget den foruden sin Veipart extraordinairt skulde bidrage for at see den gamle Veilinie soutineret. Jøvrigt kan dette Spørgsmaal neppe være opstaaet fra Statens eller Vei væsenets Side. Det sees ogsaa at være udgaaet fra Amtsraadet med den Yttring, at skjøndt Veien fra St. Jørgens porten synes at være Odense By særdeles magtpaaliggende saa dog savnes der Oplysning, hvad Tilskud Byen vilde yde til dette Veiarbeide, og hvilket har foranlediget foranmeldte Forespørgel til Byens Øvrighed. Men da Odense By har sin Anpart af denne Veilængde at grundforbedre, medens Veianordningen ikke antyder eller hjemler yderligere Bidrag, og da Byens østre Deel ved de tidligere Vei=Reguleringer er fornærmet, og da endelig en Kolonne Veis Nødvendighed efter Hindsholm er godtgjort af General=Qvarteermesterstaben og som fornuftigviis ikke bør være nogen anden end en Route fra St. Jørgensporten, saa skulle vi formene, at Amtsraadet heri vil finde tilstrækkelig Besvaring og at en Paastand om Extrabidrag derved vil være paralyseret. Jmidlertid maae man for at kunne afvæbne enhver tilsyneladende Hindring imod St. Jørgens-Forstadens Ret og Jnteresse, belave sig paa det Alternativ, hvis dette endelig gjøres til en uomgjængelig betingelse, nemlig at tilbyde et passende Pengebidrag til Arbeidet. Efter Omstændighederne maa Communen sup ponere, at Veiprojectet over Skibhusene, som anbefalet af Veivæsenet og General=Qvarteermesterstaben, er et besluttet eller billiget Regulativ, og at det kun vil blive desereret paa Grund af Odense Communes Suppliqve om Bibeholdelsen af den gamle Veilinie, naar altsaa Communen erklærer sig villig til, at betale det mere som et Veianlæg over Aasum kunde ville koste fremfor et Veianlæg over Seden, efter en nøiagtig af sagkyndige Mænd udført Taxation, saa skulde det billig forventes, at et saadant Tilbud vilde vorde antaget. Men da Communen derved ganske vilde undgaae et Tilskud, idet Veibygningen over Seden bliver langt dyrere end den over Aasum, maa man jo være betænkt paa at bringe et Offer, hvis man ikke vil gaae under i Charybdis (Seden Aae) eller strande paa Seylla (Chausseen til Nyborg). Vel er det saa, at Nedergades Beboere, for hvis Skyld den smukke Veiplan til Torvet er suspenderet, ikke desformedelst har maattet gjøre Opofrelser, og vel er det saa, at St. Jørgens=Folkets Reclamationer er støttet til langt gedignere Grunde, og at det følgelig ikke burde gaae dem værre end Møllebrofolket, men ikke desto mindre maa jo vel et Offer bydes og bringes, medens vi dog derhos formene, at forsaavidt som Staten finder at burde modtage det, at Bidraget dog vil blive billigt, og at Yderne i Medhold af Forordningen 29 Septbr. 1841 § 17 Litr. e, vil kunne faae Bidraget fordeelt paa Aaremaal, f. Ex. 10 Aar, hvorved Byrden vil blive lettere at bære.