JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-05-01
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere I Creditorerne i Stervboet efter den i Tiennemarke By, Stokkemarke Sogn, ved Døden afgangne Huusmand, Christen Jacobsen, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig, som den ordinare Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes fra værende og ubekiendte Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og godtgiøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Pontoppidan. Nakskov, den 24de April 1832.
Berlingske Tidende, 1832-05-01
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Lands=Overret samt Hof B og Stadsret her i Staden, er Enhver, som maatte ansee sig berettige til noget Krav paa nys afdøde Else Marie, ført Nielsen, Enke efter Brygger Peder Jensen Rans her af Staden, indfaldet med 12 Ugers Varsel til, under sin Rets Fortabelse, at anmelde og vise sin Fordring, for undertegnede Executor af fornævnte Afdødes Testamente. A. d. F. Skibsted. Kiøbenhavn, i Kattesundet No. 109, den 30te April 1832.
Berlingske Tidende, 1832-05-01
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 250 - 1832 a 33. afgangne Anne Kirstine Schous Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertrarede Skifte=Con mission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Lige saa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 26de April 1832. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-05-01
ved Proclama af 19de d. M., som er læst inden Øster Flakkeberg Herreds Bret, den 25de f. M., og vil blive læst ved den Kongelige Lands Overrisamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i afdøde Fæster af Lindersgaard, i Karrebek Sogn, i Sorøe Amt, Anders Nielsens og hans efterlevende Enkes Marte Hansdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringere for mig, som committeret Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Saltøe Skriverstue pr. Nestved, den 27de April 1832. Tolderlund. lle og Enhver, som have Noget at fordre efter afdøde Tienestekarl Hans Jørgensen Over-Torp, indkaldes herved, overeensstemmende med Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Helsingøer, den 26de April 1832. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen. alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Skomagersvend 2 Peter Sørensens og efterlevende Huustroes fælleds Boe, indkaldes herved, overeensstemmende med Placat 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Helsingøer, den 26de April 1832. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen, følge Proclama, der er læst for vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle de, der have noget at fordre udi den her i Byen afdøde Hans David Lund Erichsens Stervboe, tilligemed det Afdødes Arvinger, til at melde dem hos Undertegnede. En Skiftesamling foretages i bemeldte Boe her paa Byens Raadstue, Mandagen den 16de Juli d. A., om Eftermiddagen Kl. 2 1. Svendborg, den 20de April 1832. Nellemann.
Berlingske Tidende, 1832-05-01
forcellainfabrikkens Auction er udsat til Tirsdagen den 15de Mai førstkommende. See Auctioner. (Hermed følger 1 Ark Tillæg.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
London, den 20de April. Det er næsten umueligt, med Bestemthed at forudsige nogen om Reformbillens fremtidige Skjebne, trods den Seier, som Ministrene have tilkæmpet sig. Vel er det sandt, at Debatterne om den anden Læsning af et Lovforslag altid gielder Principet, Hertugen af Wellington havde ikke saa aldeles Uret i at sige, at det var noget Uhørt, at en Bills Detail var undergaaet væsentlige Forandringer i en Committee i Overhuset; de yderlig gere Procedurer efter den anden Læsning betragtes derfor sædvanligen som blotte Formaliteter. Men i nærværende Tilfælde kan dette ikke saa ubetinget antages. Naar Mænd, som GrevHarrowby, Lord Warneliffe og flere, som forhen med saa megen Eftertryk have erklæret sig imod Billen og dens Princip, og derved væsentligen bidraget til, at den faldt igjennem, nu have stemt for dens anden Læsning, saa kan man ikke, uden at gjøre dem Uret, tillægge dem uædle eller egennyttige Bevæggrunde; men man kan heller ikke antage, at de ville yde Biller, en lignende Understyttelse i Committeen. Om de overhovedet kun betragte den anden Læsning som en forsonende Forholdsregel, for at dæmpe de hadefulde Følelser, der umiskjendeligen begyndte at yttre sig imod Aristocratiet, eller om de virkeligen ere overbeviste om Nødvendigheden af en Reform, men derimod troe, at en saadan kun vil vorde gavnlig og udførlig, naar den modisiceres overeensstemmende med deres Anskuelser, det er Spørgsmaale, som de vel blot selv kunne besvare. Men neppe kan man tvivle om, at de ville foreslaae saadanne Amendements, som Ministrene aldrig kunne inddrømme uden at gjøre sig skyldige i en uhyre Jnconseqvents, og der synes derfor neppe at blive noget andet Alternativ tilbage, end dette, at de moderate Torver enten antage den Anskuelse, at det, under Landets nuværende Stemning, og formedelst Umueligheden, at det kan styres af et Anti=Reform Ministerium, er bedre at antage Billen, end at lade det komme an paa Følgerne af en gjentagen Forkastelse, og at de derfor afstaae fra de Amendements, som de havde i Sinde, - eller ogsaa, at Ministrene gjøre sig uafhængige af deres hidtilværende Allierede, ved at creere nye Peers. - Ti Pd. Sterl. Qvalificationen vil fornemmelig vorde Tvistens Æble. Det er ikke usandsynligt, at nogle nye Peers i ethvert Tilfælde vorde udnævnte Frygten for, at disses Antal maatte vorde altfor stort, kunde maaskee snarest lede til nogle væsentlige Concessioner: tillige er Lord Grev ikke utilbøielig til at gjøre sin Magt gieldende, og han kan nu saa meget lettere gjøre dette, som han nyelig har givet et Beviis paa sin Maadeholdenhed, der aldrig noksom kan roses.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Debatternes Slutning er Billedet af en dygtigt udfægtet Turnering, og naar man betænker, at tildeels meget gamle Mænd i tolv samfulde Timer legemligen og aandigen anstrængte sig, saa maa man i Sandhed undres over, at Nogle ikke bleve baarne halvdøde ud af Skrankerne. Løsenet var paa begge Sider: Fæderneland, Constitutionen. Det ene Partie vilde dræbe den Orm, der gavede paa det Jndvortes af denne Forfatning og ødelægge de Udvæxter, som hindrede den fra at trives; det andet vilde afværge den truende Kniv, fordi den truede med at saare Livs marven af den samme Statsforfatning, som den vilde læge. Ener gien i Angrebet og Modstanden var lige; dog kan man ikke tage Feil af Sejerherrernes aandige Overlegenhed, og de vilde derfor i ethvert Tilfælde have fortjent deres Seier, om de end maaskee tildeels skylde dens Tilkæmpelse andre Omstændigheder. De indvortes Grunde, der ledede de Overvundne, have maaskee været forskjellige hos hvert enkelt Jndivid; men umueligen kan man nægte Nogle af dem Agtelse og ikkun meget Faa fortjene absolut Dadel. Ved at tilstæde Reformbillens anden Oplæsning, har Overhuset erkjendt: 1) at Nationens Repræsentation i Underhuset er ufuldkommen, og 2) at den bør gjenoprettes ved tre Midler til at befries fra Repræsentanterne for de saakaldte Rotten Boroughs, nemlig ved at overdrage Valgrettigheden til de større Stæder, og forbedre dens Udvidelse, eller - som mange ønske - gjenoprette den overeensstemmende med Constitutionens oprindelige Reenhed. Herfra er intet Tilbageskridt muelig. Vel er den egentlige Pluralitet af Ni meget ringe og vilde, dersom det ikke galdt et yndet Spørgsmaal, synes at være en Forkastelse liig, (som Tilfældet var ved Forkastelsen af Billen imod Dronning Caroline, hvilken ogsaa blev antagen med en Majoritet af ikkun ni Stemmer og derfor opgaves;) især da Majoriteten dennegang egentlig kun beløb sig til to og ikkun de Peers, der selv ere nærværende, tør votere i Committeen. Men da Ministrene nu engang have bragt det saavidt, at Reformprincipet er erkjendt, og selv hos deres erklærede Modstandere ikkun Spørgsmaalet, om dets Udvidelse endnu bringes paa Bane, saa er Nationen vis paa sin Sag.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Efter Forlydende skal en regelmæssig, daglig Stafet=Post gaae mellem Paris og London, en Indretning, som Handelsstanden i begge Hovedstæder allerede i lang Tid har ønsket. Meget virksomme Underhandlinger har i den sidste Maaned fundet Sted i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Fra Colonien ved Svanefloden ere Efterretninger indløbne, der gaae til Slutningen af September f. A. De lyde i det Hele gunstigt. Steenhusene, som bygges i Perth, Coloniens Hovedstad, ere næsten færdige. Climatets Sundhed er fuldkommen beviist; thi uagtet Thermometret om Sommeren staaer paa 1100 Fahrenheit) i Skygge, saa var Luften dog saa reen, at Arbeiderne aldrig behøvede at afbryde deres sædvanlige Sysler. Landet synes virkeligen at være skikket til at producere alt Mueligt, men man lider endnu stor Mangel paa Arbeidere, og Arbeidslønnen er høi. Desuagtet ville Colonisterne paa ingen Maade, tillade, at Forbrydere indføres. Den sydlige Deel af Colonien begynder i Særdeleshed at tildrage sig Opmærksomhed, da det er den forholdsmæssigt kjøligere i den hede Sommertid.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Paa Auctionen efter Bibliomanen Hurd solgtes i disse Dage en Samling af Comoediesedler fra Aaret 1774 indtil 1830 for 45 Guineer!! En Bønnebog, som fordum tilhørte Dronning Jsabelle af Spanien blev betalt med 520 Pd. St. - Og saadanne tige, dumme og uvidende, Mennesker kaldes i England Literaturens Mæcener!
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Paris, den 21de April. Cholera er unægteligen Tidens Herskerinde, thi den udretter i Timer, hvad hverken Kongelige Taler, eller ministerielle Bønner, eller selve Frygten for Oprør kunde udvirke i sex Maaneder. - den giver vore Lovgivere Vinger. Men det gaaer desværre hersom med alt Menneskeligt: ingen Lykke er ublandet. Paa Grund af den beklagelsesværdige Misbrug, som disse Herrer nu gjøre af deres Virksomhed, maae vi ønske os deres forrige Seendrægtighed tilbage. Kun Seraphins ombres chinoises give et rigtigt Begreb om den Maade, hvorpaa Lovgiverne i Luxemborg, og Palais Bourbon i de sidste Dage have røgtet deres vigtige Hverv, plagede af Frygt for Cholera, som fra det ene Møde til det andet bortriver een eller to af deres Colleger. Lovforslag gene tages ud af deres tilstøvede Gjemmer, komme tilsyne og forsvinde, uden at den forfærdede Pluralitet tillader dem, den indbilde sig, at de her have andre Pligter at opfylde, at høre de fremlagte Decreter oplæses. Et Møde vil i denne Henseende blive mindeværdigt. Man forestille sig, at det vigtigste Spørgsmaal, som kan forelægges Lovgivere til Afgjørelse, den om Skatterne, afgjordes i een eneste Time, i Overværelse at omtrent 200 Medlemmer, hvoraf meer end de to tredie Deel syntes at være uopmærksomme og ligegyldige. Maatte kun Fremtiden ikke lade de Strafskyldige altfor rædsomt føle, hvorlidet de have begrebet den umaadelige Ansvarlighed, hvormed de nu lege saa forgløst.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Fra Lyon skrives: Forleden Nat blev en Handelsbetjent i et af vor Byes bedste Qvarterer angrebet af en Sygdom, som havde alle Kiendetegn paa Cholera, uagtet Lægerne udgive den for en Forkjølelse. Skulde flere lignende Tilfælde indtræffe, saa vil den Standsning i Handelen, som frembragtes ved Efterretningerne fra Paris, endnu vorde større og foraarsage en uhyre Nød mellem Arbeiderne. J Stedet for de Bestillinger fra America, som man havde smigret sig med, ere meget ubehagelige Efterretninger indløbne; Luxusartikler begiæres derfor ganske sparsomt. Før det Onde kommer, haane vi det ; er det først iblandt os, saa ere vi forsagte og frygtsomme, forlader det os, saa ere vi atter de Gamle. Vi ville ikke dølge for os selv, at vi, meer end andre, have Aarsag til at være bange ved Choleras Nærmelse, thi Jassy undtaget - der, som bekjendt, er meget ureenligt, og netop derfor havde saamange Døde af denne Sygdom - berørte Cholera hidtil ingen anseelig Europæisk Stad, som kan sammenlignes med Lyon, saaledes som det nu er. Ureenligheden, de stinkende Uddunstninger, Sammenpakningen af talrige fattige Familier, deres Elændighed i snævre, Lys og Luft manglende Huller, som findes her i Arbeidernes Qvarterer, ja tildeels endog i store og udenfra smukke Huse, dette i et sundt Tidspunkt forfærdelige Masme maa indjage os en grundet Fryg for Cholera. Derfor flygte ogsaa nu mange Familier til det nærliggende Gens, og Lausanne, hvor en Forening af moralske, climatiske, locale, og nationale Grunde vil formilde dette Onde meget, dersom det skulde trænge ind over Jura til Gletscher-Regionen og berøve det sin ondartede Charakteer ligesom i London. Mange reise bort, ikke af Frygt for Sygdommen, men for Pøbelens Raserie. Thi allerede ved de første Efterretninger, som indløb hertil om Rædselseenerne i Paris den 4de, 5te og 6te d. M., dulgte den ikke, at den, ligesaavel som dens Consorter i Paris og i hele det øvrige Frankrige, endnu staaer paa det laveste Trin af Civilisation og Humanitet, og har stor Lyst til at benytte en almindelig Lidelse for Menneskeheden til Opnaaelsen af politisk Partieaands og Anarchiets Hensigter, Ve har vor Maire, Hr. Prunelle, i en Proclamation formane Stadens Jndvaanere til at vise mere Forstandighed, Rolighed og Menneskelighed. Men det vil kun baade lidet. J ethvert Tilfælde ere Anstalterne til Husenes og Gadernes Rensning, og Forberedelserne til Sygdommens muelige Afvendelse, eller dog i det mindste til dens bevæbnede Modtagelse, gavnligere end saadanne Formaninger, som ikke ændses. Roesværdigen advares mod Brugen af de utallige, i de Franske Blade saa markskrigersk lovpriste, Midler mod Cholera; alle Fattige loves fri Medicin, Lægehielp og Opvartning, ligesom alle mindre Formuende, mod Lægeattest, kunne faae Lægemidler, der allerede ere stegne til en uhyre Priis, at kjøbe for den sædvanlige Betaling.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Frankriges nuværende Folkemængde kan i politisk Henseende, saaledes classificeres: den egentlige Deel af Nationen, d. c. 30, Millioner Mennesker ville Chartet fra 1830, ikkun Chartet, og Jntet uden Chartet; af Carlisterne eller 500000 gam Daarer; af Bonapartisterne eller 500000 Jnvalider; at Republicanerne eller 5000,000 unge Exaltes; ligesaa store Daarer som hine. Man foragter Carlisterne og fordrer ikkun at dem, at de skulle forholde sig roelige og ikke tvinge Regjeringen til at tage alvorlige Forholdsregler mod dem. Hvad skulde man vel frygte af Bonapartisterne, der vel have Mod, men ingen Kraft? Hvad Republicanerne angaaer, da glemme disse aldeles, at den blodige Erindring om Aaret 1793 endnu ikke er forsvunden og ikke saasnart vil forsvinde. Med varme Hoveder, diærve Ord og Jntet i Gierning, svækkes deres Rækker hver Dag eftersom de - faae bedre Forstand og komme til Eftertanke, hvo der nøje beseer dem, bliver - for at anvende en af de berømte Forfatteres Ord i Værket Cent et un - Jntet vaer uden en Flok unge Mennesker med Knebelsbarter, Lediggængere fra Kaffee- og Viinhuse, Advocater uden Processer og Læge uden Syge; alle disse Mennesker lege Revolution til Tidsfordriv, og tragte efter den Ære, at see deres Navne indskrevne i Assiseretternes eller St. Pelagies Registere.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Kjøbenhavn, den 2den Mai.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 23de April: Amtsforvaltet Wesenberg fra Aalborg, Forpagter Dithmer fra Søeholm, Pastor Clod fra Anholt, Greve og Controlleur Sponneck og Greve og Stiftamtmand Sponneck, fra Ribe, Forpagter Lund fra Jylland, Handlende Andersen fra Stockholm, Kniplingshandler Schmidt fra Randers, Forpagter Radiff fra Gyldenholm, Fuldmægtig Cohn fra Malmøe, Kiøbmændene Galthen og Litenius fra Mariebo.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Dampskibet Frederik den Sjette afgik Mandagen den 30te April, om Middagen Kl. 12, til Travemünde med følgende Passagerer: Frue Lütken med Datter og Søster, Kjøbmand Sonntag, Dhrr. C. og T. Rist, Kjøbmand Paulsen med Kone, Kjøbmændene Warburg, Busch, Hartvig og Redeelin, Lieutenant v. Mikulsky, Oberst Grev v. Soltou, Landoeconom Richter, Godseier Schiffert med Kone og Søster, curlandsk Adelsmand v. Klopmann, Bogholder Annett, Kjøbmændene Leop og Andersen, Frugthandler Rosentreter, Billedhugger Tarone, Skrædder Umland med Datter, Skrædedersvend Ullstrøm, Bundtmagersvend Müller.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 1ste Mai 1832. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 210. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 84 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 107 Rbd. Norske Speciesedler 151 1/2 Rbd. Svenske Sedler 44 ½ a 41 3/4 sk. pr. 1 Rd. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp 66. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102 ½ a 103. Dito dito til 4 pCt. 98 a 98 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 ½ a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats-Obligationer, lydende paa Norske Species 59. 4 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbdlr. rede Sølv. Ved Tal=Lotteriets 1363de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 15. 57. 86. 34. 59.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Brød Taxt, vorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette, 1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 10 Lpd. Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lod. En Hvedesimle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 10 Lod. En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lpd. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lod 2 Qvintin Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod 3 Qvintin. Hvedetvebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lpd. Dito for 1 s. i Rigsbankten, skal veie 2 Lod 2 Qvintin. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 16 Lod. Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 10 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod 2 Qvintin. 3) Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 39 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Pund. Et dito til 26 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Pund. Et dito til 13 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund. Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug-Brød give Bagerne til Kroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa den Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683, S. 18, bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Delen 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te April 1832. under Stadens Segl. (L. S.).
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Fra Landhuusholdningsselskabet. I Forbindelse med Selskabets Bekiendtgjörelse af 14de d. M. angaaende de indkomne Besvarelser paa Spørgsmaalet : om den til Hestaarlens Fremme henagtemattigste Anvendelse af den Sum, som hidtil er brugt til Præmier for de bedste Hingster, kundgiøres, at Forfatteren til den anden af de fortrinligste blandBesvarelserne, og som af Selskabet tilkiendtes Accest, er Ritmester i Livregimentet Curasserer C. Paulsen.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Med de Herrer Forfatteres Tilladelse besörges de to kronede Afhandlinger udgivne af Selskabet. I Landhuusholdningselskabets Secretariat, den 30te April 1832. Hald.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Titteratur. Salter Scotts samlede Værker. Af denne Samling er 1ste og 2det Heste udkommet, inde, de 24 første Kapitler af Wavetley, oversat fra Originalsproget af Fr. Schalde mose. Hver tredie Uge udkommer et Hefte paa 120 til 130 Sider i stort komme format, tæt trykt paa fiin Papiir, som tilbringes Subscribenterne mod Betaling af 2 Mk. pr. Hefte; Bogladeprisen bliver 3 Mk. Subscribentsamlere erholde paa 6 Exemplarer 1, og paa 10 Exempl. 2 frit. Boghandlere gives paa 10 Exempl. 1, paa 13 Exempl. 2, og paa 20 Exempl. 3 frit, foruden Rabat. Sudscription modtages i Bogladerne der i Staden, og hos S. L. Møller. Hiørnet af Østergade og Jntegade Nr. 19.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
Subskriptionsplan, Undertegnede indbyder derved til Subskription paa : "Repertorium - eller sammentrængt Udsigt - over de giældende Kongelige og Kollegiale Resolutioner, Reskripter og Breve, for Danmark. Denne Repertorium, der skal vorde smukt og tydeligt trykt, i stor Octav, vil udkomme i 4 Bind, Hvert paa omtrent 30 Ark, og leveres i maanedlige Hæfter, Hvert paa 5 - 6 Ark. Første Hæfte forlader Pressen sidst i Junimaaned. Subskribenternes Navne meddeles ved første Binds Slutning; og Subskriptionsprisen fastsættes for dem, der tegne sig inden Julimaaneds Udgang, til 3 s. for Arket paa Trykpapir, 10 s. paa Skrivpapir, og for dem, der senere tegne sig, til 10 sk. for Arket paa Trykpapiir. Bogladeprisen bliver, ufravigeligen, 12 s. for Arket paa Trykpapir. Boghandlerne unde 15 pCt. Rabat, og Subskribentsamlere: paa 6 Exemplarer det 7de frit. Subskription modtages hos Herr Bog, og Papirhandler Steen, Pilestrædet No. 121, og hos mig selv, Studiistrædet No. 94, første Sal. Udenbys anmodes om, saavidt muligt, at opgive et Sted her i Staden, hvor deres Exemplarer kunne modtages. Kiøbenhavn, den 27de April 1832. Joh. Nik. Høft.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
De ærede Subskribenter paa mit "Realregister over Collegialtidenden ", som endnu ikke have modtaget det dertil udkomne "Ordregister, anmodes herved om, desangaaende behageligen at henvende sig enten til Hr. Bog og Papirhandler Steen, Pilestrædet No. 121, eller til mig selv, Studistrædet No. 94, 1ste Sal. Subscriptionsprisen er 2 Mk. 8 s., Bogladeprisen 3 Mk. 8 s. Joh. Nik. Høst. i Tilskueren, ved Jørgensen Jomton, udgaaer hver Uge er A No. Prisen er 4 Mk. om Qvarialet, og det faaes i Beckens Boglade, Snaregaden No. 13, og i Provindserne hos Boghandlerne. udkommen idag : Aarsagen, Følgen, Forebyggelsen og Midler mod U de saa hyppige, hemmelige Ungdomsynder, af Dr. J. C. L. Kiedel. Faaes for 3 Mk. i Bogladen No. 13 i Snaregaden, og i Provindserne hos Boghandlerne.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
AVERTISSENT. Mandagen den 14de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hol V. der Commineen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling paa Svinninge Giestgiversted, hvor Indskud modtages. os en Justitsbetient paa Landet kunne tvende unge Mennesker, mod Betaling, erholde Veiledning til Dansk juridisk Exammen, Anledning til at giøre sig bekiendt med de ved Contoiret forefaldende Forretninger, samt Kon Logie o. s. v. Herpaa Reflecterende henvende sig i Compagnistræde No. 48, 1ste Sal, fra Kl. 3 til 5, om Eftermiddagen.
Berlingske Tidende, 1832-05-02
andagen den 21de Mai Kl. 7, C. M.V. B. F. S. S. M. holder Wordingborg borgerlige foreenede Skydeselskab, paa Byens Giæstgivergaard, sin Generalforsamling for 1 Aar, Lind, hvilket herved bekiendtgiøres. Selskabets Secretair.