JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Blandede Efterretninger. Ved et Keis. fransk Decret af 4 April 1806 befaledes, at den samme tilføiede Catechismus, som var bifaldet af Cardinal-Legaten, skulde indføres i alle catholske Kirker i Riget, og udelukkende bruges der. J denne Catechismus indskjærpes i Forklaringen over det fjerde Bud Undersaatternes Pligter mod Øvrigheden saaledes: Sp. Hvilke ere Christnes Pligter mod den Fyrste, de regjeres af, og hvilke Pligter maa vi især opfylde mod Napoleon l., vor Keiser, – Sv. De Christne skylde den Fyre, de regjeres af, og vi især Napoleon I. vor Keiser, Kierlighed, Ærefrygt, Lydighed Troskab, Krigstjeneste og de til hans Trones Vedligeholdelse og Rigets Forsvar indførte Paalæg, vi ere endnu desuden forbundne til, at bede med Inderlighed for hans Vel, og for hans aandelige og timelige Velgaaende. - Sp. Hvorfor ere vi forbundne til at opfylde alle disse Pligter, mod vor Keiser, – Sv. Først, fordi Gud, der grundfæster Riger, og uddeler dem efter sin Villie, har forundt vor Keiser, saavel i Fred som i Krig, store Gaver; har gjort ham til vor Hersker, til sin Magts Tjener og sit Billede paa Jorden. At ære og tjene vor Keiser er følgelig det samme, som at ære og tjene Gud selv. For det andet, fordi vor Herre Jesus Christus selv, saavel ved sin Lære, som ved sit Exempel, har underviist os i det, vi skylde vor Behersker, han blev født, da man maatte adlyde Keiser Augustus's Bud; han betalte de anordnede Afgivter, og saaledes som han har befalet at give Gud hvad Guds er, saaledes har han ogsaa befalet at give Keiseren hvad Keiserens er. – Sp. Gives der ikke særdeles Bevæggrunde, der forpligte os at være Napoleon I., vor Keiser, endnu mere hengiven, – Sv. Jo, thi han er den, som Gud, under de allersørgeligste Omstændigheder, har opvakt, for at gjenoprette den offentlige Udøvelse af vore Fædres Religion, og være dens Beskytter. Han har giengivet os den offentlige Orden og vedligeholdt den ved sin dybe og virksomme Visdom; han forsvarer Staten ved sin modige Arm; han er Herrens Salvede, derved at han er bleven indviet af den ypperste Præst, den almindelige Kirkes Overhoved. - Sp. Hvad maa man tænke om dem, der tilsidesætte deres Pligter mod Keiseren, – Sv. Efter den hellige Apostel Paulus vilde de modsætte sig den af Gud selv indførte Orden, og gjøre sig skyldige i evig Fordømmelse. - Sp. Ere vi ogsaa forbundne til at opfylde de Pligter, vi skylde Keiseren, mod hans efter den i Rigsforfatningen fastsatte Orden, retmæssige Efterfølger. – Svar. Ja, visselig: thi vi læse i den hellige Skrift, at Gud, Himmelens og Jordens Herre, ved sin allerhøieste Villie, og ved sit Forsyn, ikke allene skjænker een Person udelukkende, men ogsaa hans Familie, Rigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lub. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Jndtil Slutningen af October skal Udgivterne for de høje Gjæster i Wien have beløbet sig til 14 Mill. Gylden; allene Fjerkræet skal have kostet 250,000 Gylden. Men hvor mange Penge der ogsaa ved samme Leilighed komme i Omløb kan man slutte deraf, at der tælles over 700 Deputerede ved Kongressen. Hvad Coureergangen koster er let at indsee, en Coureer til Petersborg, koster 350 Ducater, og der skal daglig gaae een did og tilbage, til Berlin gaae ugentlig tre Courerer, hvoraf hver koster 200 Rd. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Med den første Januar 1815 ventes en Forandring i de østerrigske Financer, som man troer vil hæve deres Credit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
I Paris har man fundet et Liig i tre Dele, og formoder, at det er det døde Legeme af en hollandsk Coureer, der havde taget for meget til sig og var kommen i Trætterie i et Vertshuus. Gierningsmanden skal være arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
De Medlemmer af Cassationstribunalet Paris, der have stemt for Ludvig 16des Død, faae, som det hedder, deres Afskeed. De Seje, Kongens Forsvarer, nævnes som Præsident.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Den i Aaret 1759 stiftede franske Orden An merite militaire er nu oprettet igjen for Officierer i Land- og Søetaten, som ikke ere Chatoliker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Wien. Nu hedder det, at Kongen af Würtemberg vil afreise den 10de og alle de øvrige Souverainer den 20de d. M. - Ruslands eftertrykkelige Erklæring til Kongressen skal have angaaet de polske Anliggender, og Storfyrste Constantins Afreise staae i Forbindelse dermed. - Det romerske Hof har udstedt adskillige Noter og Memoirer, angaaende Tilbageholdelsen af dets Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Østerrige har ladet fornye alle siden Joseph II Tid udkomne Anordninger, der indskrænke Pavens geistlige Magt i de østerrigske Stater. - Kongen af Würtembergs Minister havde tilstedt den nye Konge af Hannovers Gesandt Forrangen, og blev derfor dadlet af sin Souverain. Ved næste Forsamling vilde den wartembergske Minister ikke indrømme den hannoverske hiin Forrang, hvorved der opstod en Ordstrid. Da begge Ministere havde Befaling, at forsvare deres Rettigheder, saa kunde Forsamlingen ikke finde Sted. - Committeen for Tydsklands Bevæbnelse og dets Grændsers Forsvar, har formedelst nogle opstandne Vanskeligheder, som først maae bortryddes, endnu ikke kunnet træde sammen. - Det hedder, at den Crisis, hvori Tydskland befinder sig, ikke kan vare længe, og at Knuden om faa Dage vil løses. - Efter Congres Krøniken vil Keiser Alexander i Dec. vende tilbage til Rusland, og til den Tid Kongressen, være tilendebragt. Ved Enden af samme Maaned troer man dens Resultater ville vorde bekjendtgjorte. - Kongen af Sachsens Broder, Prinds Anton, boer i Schønbrunn ved Wien, kommer ofte sammen med de fremmede Monarker, og iagttaget sit Huses Tarv. Prinds Maximilian lever med sin Familie i Prag. Efter franske Blade have Sachserne paa ny i en meget ivrig Adresse ansøgt Congressen om at faae deres Konge tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Congressens Forhandlinger drives saa hemmeligen, at et Kongelige Hofs Befuldmægtig nylig i en officiel Note har klaget over, at det er ham umueligt med saa indskrænket Sagkundskab, at fortsætte med Nytte sine Forretninger som Medlem af Commissionen for de tydske Anliggender. – Nu hedder det atter, men dog kun som Rygte, at de tydske Sager ere i Orden, at Østerrige bliver arvelig Keiser af Tydskland; at Preussen er undtaget fra Forbundet; at Sachsen er gjenoprettet; at Preussen skal vorde et Keiserdomme; at Østerrige beholder sit Polen og Preussen ligeledes den største Deel &c. - Piecen om Wiener Congressen har i Constantinopel foranlediget, at Divanet blev samlet, og de paa Tyrkiet sigtende Steder oplæste, man forlangte videre Oplysning af en fremmed Gesandt, og da han forsikkrede, at han vidste af intet og retfærdiggjorte sit Hof, fik han til Svar godt, vi vente vore Fiender, og ville vide at modtage dem. - Det hedder, at Keiserinden af Rusland vil blive hele Vinteren i Wien. - Man troer, at ogsaa Fæstningen Luxemburg vil komme til Belgien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Frankrig. Paa hele Demarcationslinien er der bleven ansat Militairposter, som det er paalagt, at arrestere alle fremmede Krigere, der ville gaae over Grændserne. Nogle engelske Husarer, der under Paaskud, at forfølge Deserteurer, udbredte sig i nogle franske Sogne, skulde have foranlediget dette Skridt. - Kongen vil sandsynlig blive kronet til Foraaret, men i Paris, ikke i Rheims. - General Dusour skal egentlig være arresteret, fordi han gjorde en Skildvagt for Kongens Dør strafværdige Forslag. Exkeiserens Ministere fik Befaling at forlade Paris. Merlin vil ikke tage sin Afsked, uagtet man tre, fire Gange har givet ham det at forstaae, og lovet hans Søn en betydelig Forfremmelse ved Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Engelland. Lord Grenville erklærede sig den 1 Dec. mod Lord Liverpools Forslag i Overhuset, at udsætte Parlamentet til den 9de Febr. Han sagde blandt andet, at det aldrig var nødvendigere, at Lemmerne bleve sammen, for at raadslaae. Den tilkommende Fred spaaer intet Godt, Agerdyrkningen lider, Manufacturerne trykkes, Finantserne kræve en læggende Haand, den synkende Fond er angreben, og hvor er det mueligt, at al Raadslagning skal kunne ophøre i en Tidspunkt, da 75,000 Mand endnu staae i Udlandet og en virkelig Krig med America finder Sted, De første Aarsager til denne Krig ere ikke mere til, vi sigte nu til andre Maal. Alle vore Fordringer ere nu uretfærdige og urimelige. Parlamentets Udsættelse til den 9 Febr. blev imidlertid besluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af K. benhavn. as Passaa saa Ellevte Aargang. No. 102. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 December 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsettelse) Den unødig vilde Napoleon have Navn for at undertrykke Tænkefriheden, og det skulde i det mindste bestandig lade som der ikke gaves nogen Censur i Frankrig, deels ønskede han ikke formelig at skille sig ved den saakaldte Trykkefrihed, et Vaaben, der med Rytte kunde brages mod andre Calinetter, deels var Revolutionen endnu alt for ang til, at han kunde antage dens Grundsætninger for aldeles udslettede. Man greb ogsaa den første Leilighed, for offentlig at kundgjøre Keiserens oplyste Sindelav. Da der foran en ny Comoedie af Collin dHarleville fandtes trykt et Jmprimatur, fremkom Moniteuren af 22 Jan. 1806 med en mærkværdig Erklæring. Hs. Maj. – saa lød den - har med Forundring erfaret, at en saa agtværdig Forfatter behøvede en Approbation, forat lade trykke et Værk, der fører hans Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-17
J Frankrig gives ingen Censur. Hver fransk Borger kan bekjendtgjøre, under sit Ansvar, hver Bog, han finder for godt. Jntet Værk skal undertrykkes, ingen Forfatter kan paa nogen anden Maade end ved Domstolen eller i følge et Decret af Hs. Maj. forfølges, i det Tilfælde, at Skriftet angriber Souverainitetens og den almindelige Tarvs første Rettigheder. - Vi vilde falde tilbage i en besynderlig Forfatning, naar et blot Commis vilde anmasse sig den Ret, at forhindre en Boge Trykning eller tvinge Forfatter ren at tage noget fra eller lægge noget til. – Tænkefriheden er Aarhundredets første Erobring. Keiseren vil, at den skal vedligeholdes 20. Men neppe en Maaned efter denne høitidelige Erklæring, der aabnede saa skjønne Udsigter for den menneskelige Aands Frihed, blev en stor Deel, som det hedte 180 Personer, arresterede, fordi de beskyldtes for, at have sat en i Engelland, trykt Ligtale over Hertugen af Enghien i Omløb. Dette var Tænke og Trykkefrihedens Skjedne i Frankrig, efter Napoleons Hjemkomst fra Schønbruun. Fra den kan man let slutte sig til Religivnens Tilstand. De Foranstaltninger, der gjordes til Templers og Alteres Gjenoprettelse, synes alle mere at have et politisk end et virkelig religiøst Formaal. En ny Catechismus, bifaldet af Cardinallegaten, befaledes indført og brugt i alle catholske Kirker i det hele Rige. J denne Catechismus fandtes, under Forklaringen over det fjerde Bud, et heelt langt Stykke om Pligterne mod Napoleon 1., hvori siges blandt andet at han er Guds Billede paa Jorden, og ham at tjene er det samme som at ære Gud selv; at den, som tilsidesætter sine Pligter mod Napoleon 1., hvoriblandt regnedes Kierlighed, Ærefrygt, Krigstjeneste, de til Rigets og hans Trones Vedligeholdelse og Forsvar indførte Skatter, gjorde sig skyldig i evig Fordømmelse. Kundgjørelsen fra Erkebispen i Paris, hvormed denne Catechismus indførtes i hans Stift, en
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
En anden Mærkværdighed, der fandt Sted paa samme Tid, var det Keiserlige Decret af 30 Mai, hvorefter de Fornemste blandt de jødiske Troesbekiendere i Frankrig skulde, som Notabler, forsamle sig i Paris, for at erfare Regjeringens Hensigter og gjøre Forslag til passende Forbedringer i det jødiske Troessamfund. Forsamlingen aabnedes d. 29 Juli med mange Ceremonier, og en Tale af Præsidenten Furtado. Denne forelagte tolv Spørgsmaale, som Keiseren forlangte samvittighedsfuldt besvarede. Adskillige af disse Spørgsmaale vare saare mærkelige og syntes at have en dydt skjult Hensigt. De begyndte med: "Er det Jøderne tilladt at have flere end een Hustru, ErÆgteskabsskilsmisse, efter den jødiske Religion, tilladt, Er Ægteskabsskilsmisse gyldig uden Tribunalernes Kiendelse og efter Love, der staae i Modsigelse med de franske Civillove, &c. Dersom Gisningen ikke var alt for vovet, skulde man næsten friskes til at troe, at Napoleon allerede den Gang gik frugtsommelig med den Jdee, at indgaae et nyt Ægteskab, men at han endnu ikke var ganske enig med sig selv, hvorledes han skulde bære sig ad. Mueligen ønskede han, at tage endnu en Gemalinde ved Siden af Josephine, for ikke at opvække offentlig Forargelse ved en formelig Skil misse, og troede paa denne Maade at finde Medhold i Bibelen. Neppe kunde der ellers ligge ham saa megen Magt paa at erfare, om det efter de jødiskee Love var tilladt at have flere end een Kone, iser da det er bekjendt nok, at i Europa Polygamie ligesaalidet finder Sted blandt Jøderne som blandt Christne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
En Deputation fra Forsamlingen overbragte Keiseren Besvarelserne, og denne lod den tilkjendegive, at han med Velbehag havde iagttaget den Aand, der har indgivet disse Svar &c. Det blev nu bestemt, at et stort Sanhederin skulde sammenkaldes, hvis Kiendelser skulde have samme Lovskraft som Talmudens, og hvortil Notabler fra jødiske Troesbekiendere i hele Europa skulde tilstedes Adgang. Efterat adskillige forberedende Arbeider ved en i dette Øiemed nedsat Comittee vare tilendebragte, blev det store Sanhederin virkelig aabnet i October Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
J Statsforvaltningen foregik nogle ikke uvigtige Begivenheder. Det blev bestemt, at Lovbogen for den civile Proces skulde indføres fra 1807 af. Statsraadets Medlemmer bleve forøgede, og Maitres des Requetes udnævnte, som havde Sæde efter Statsraaderne og som skulde gjøre Jndberetning om alle omtvistede Sager. Auditeurerne ind deeltes paa samme Maade som hine, men ingen af dem turde lade sig see, naar Keiseren præsiderede, uden at de havde tjent i to Aar eller havde Keiserens udtrykkelige Tilladelse. - Men i Grunden figurerede Statsraadet kun, thi den hele Statsmaskines Styrelse udgik fra Napoleon selv, og over hans Planer og Forsætter var som oftest udbredt Hemmelighedens tætteste Slør. Menneval, hans Secretær, indviedes undertiden deri, og da denne en Gang bad Keiseren om Tilladelse, at overdrage i en Tid af 14 Dage sine Forretninger til en Ven, svarede Napoleon: "Vi to ere allerede for mange. Fortsættes.) Om Bygninger af Leer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
(Jndsendt.) Professor Karsten i Rostock har i en liden Plece1811, udgivet en Beskrivelse, hvorledes Landbygninger paa en høist simpel Maade kunne bygges billig og varig. Et kort men fuldkommen fatteligt Udtog deraf findes i "Annalen der Fortschritte der Landwirthschaft 1811, 2det Binds 3die Stykke, uber die hundtsche Lehembau-Methode. Dens Fordeele ere: 1) Der udfordres intet andet Materiale end Leer, som æltes med noget Straa, og casseret Træe eller Grene, Qviste, som ikke due uden til Brændsel. 2) Naar en Muursvend lader Arbeidet, saa kan dette forrettes af enhver Dagleter, ja selv af Koner og voxne Børn. 3) Den er ulige billigere end enhver anden Leere eller Jord væg, og sparer, paa Taget nær, alt muligt Bygningstroe. 4) Den giver tørre og varme Værelser og befordrer altsaa Brændsels Besparing. 5) Den er ikke allene, formedelst dens Construction, varig, men modstaaer ogsaa enhver Jndflydelse af Veirliget. 6) Den er, hvad den underste Deel af Bygningen indtil Taget angaaer, ildsikker, da der intet Material er forhaanden, undtagen Vinduer og Døre, som kan forbrænde. 7) Jntet Utøi, som Notter, Muus eller andet, kan opholde sig i Væggene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Enhver, som vil giøre sig den Umage at giennemlæse det omtalte Stykke i Thaers Annalen 1811, vil strax fatte den hele simple Bygningsmaave, og overbevise sig om de her beskrevne Fordeele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Jndsenderen af dette lader selv, ved sin Gaard paa Landet, bygge Huse paa denne Maade. Man troer at bør gjøre Commissionen for de Brandlidte paa Amager opmærksom paa denne Bygningsmaade, for, om Samme skulle finde det hensigtsvarende, at lade den iværksætte ved de udflytvende Bøndergaarde og Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Drives der nogen Klædefabrik paa Jonstru- og hvor stor, - Hvor mange Klædevæve er derfor Tiden i Gang i Danmark, og hvor mange var der i Gang for omtrent et Aar siden? – Kan Klædefabrikanten bestaae ved at sælge sine 1/4 Klæder af indenlandsk Uld for nogle Tredive Rigsbankmark pr. Alen, Dette ønskes besvaret af saakyndige og paalidelige Mænd, da man derved mueligen blev istand til at besvare Spørgeren i dette Blads No. 97, og Svareren i No. 99, thi at nogle vedblive, der have andre Næringskilder, hvoraf de nok egentlig leve, deraf lader sig det Hele vel neppe bedømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
(Jndsendt.) Da Vægterpenge, Lygteskat og Gaderenovationsskatten ere ved Forordningen af 2de April 1812 lignede efter Grundtaxten og Bygningernes Assurance, istedet for, som forhen, paa Bygningernes Strækning til Gaden Etageviis, saa ønskedes af en fornuftig og kyndig Mand besvaret, om disse Skatter ikke ogsaa bør forholdsmæssig betales af dem, der boe i Side og Baghuse, og hvilken Maalestok da kunde antages: Om den danske Bondes Kaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
endskjøndt der for den mere oplyste Mand ikke hører meget til at indsee, hvor stærkt slig en Landmand, der udtømmer sin Rigdomskilde, haster til Armod. Det synes altsaa modsigeligt, at Bonden i Almindelighed vandrer imod sin Undergang, og at den fattige Bonde i Særdeleshed, naar han ingen anden Jndtægtskilde har, er nær ved ikke mere at kunne frelses. Forf, anfører derpaa adskillige Midler til at raade Bod paa dette Onde, hvilke den, som ønsker at læse noget Udførligere om denne Gjenstand, maa søge i Skriftet selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Jndenlandske Efterretninger. Natten imellem d. 16 og 17 Dec. døde heri Kjøbenhavn Christian Colbiørnsen, Justitiarius i Høiesteret, Geheime-Conferenceraad, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, efter langvarige og smertelige Lidelser. - Han er født paa Sørum i Aggershuus Stift, havde hverken Byrd eller Beskyttere, men ene sin Fli- og sine ualmindelige Aandsgaver at takke for sin første Opkomst. Hans Fader var Colbiørn Jacobsen Colbiørnsen, Regimentsqvarteermester ved det andet Oplandske Jnfanterie=Regiment, som døde 1761. Han, saavel som hans afdøde Broder, Edvard Colbiørnsen, kom som to ganske uformuende unge Mennesker her til Kjøbenhavn. Han var først Advocat i Høiesteret, i hvilket Fag han gjorde sig fordeelagtig bekjendt, og steg derfra Trin for Trin til de høieste Embeder i Staten. Som Generalprocureur havde han Leilighed til at virke meget til Fædrenelandets Held. De vigtigste Momenter i dette hans Embede, datere sig fra Anordningerne angaaende Landbosagen, Laugsvæsenet, Trykkerettigheds Grændsernes nærmere Bestemmelse (Frong. af 27de Sept. 1799) og Tyvsstraffenes Formildelse. J den for Landbosagen den 25 Augusti 1786 nedsatte Commission var han een af Bondestandens varmeste og virksomste Talsmænd fra først til sidst, og hans Jver og Veltalenhed bidrog meget til, at Bondesagen vandt Seier, uagtet nogle jydske Herremænd paa det kraftigste satte sig derimod. Han blev fra den Tid af ogsaa Folkets Mand i Ordet, bleste Betydning, og hans Foredrag udmærkede sig ikke blot ved et zirligt, maaskee stundom lidt for blomstrende, Sprog, men Ordene Borgerfrihed, Borgerheld &c. gjenløde ved alle Leiligheder fra hans Læber og i Alt hvad der flød fra hans Pen. Men med Aaret 1798, da een af vore bekiendte Folkeskribenter vendte sin alt for hvasse Pen imod ham, uden just at betjene sig af de ædleste Vaaben, syntes han at tabe en Deel af sin Popularitet, og 1799 var hans Almeenyndest langt fra ikke saa stor som adskillige Aar i Forveien, da han fremtraadte som Borger= og Bondefrihedens kjekke og ivrige Talsmand. Som Skribent har han ikke udmærket sig uden ved adskillige skjønne Taler, holdte ved høitidelige Leiligheder, og nogle Stridsskrifter, ihvorvel hans lyse Aand sikkert ogsaa havde udmærket sig paa denne Bane, dersom hans mangfoldige og vigtige Embedsysler havde levnet ham Tid. Hvad han imidlertid, uden at være egentlig Skribent, ved sin Jndflydelse har virket paa vor Litteratur, vor Tænke- og Yttringsfrihed, og alt hvad der i Henseende til Fædrenelandets Held og Tarv staaer i nøieste Forbindelse dermed, tilkommer det den upartiske Historieskriver at veie, drøfte og bedømme. Naar Clio med sin Griffel engang vil male Danmarks Kaar i de sidste to Decennier, saa vil hun fremfor Alting dvæle ved Navnet Colbiørnsen. - Resultaterne af Bondefrihedens Jndførelse, Laugsvæsenets Forandring, Tyvsstraffenes Formildelse og Trykkerettighedens Grændsebestemmelser ere lutter Gjenstande, der fortjene en frimodig Tænkers Droftelse og Udvikling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Kjøbenhavns Børs den 20de December. Cours. Hamb. 2 M. 55128, a vista 658 1/2. Amsterd. a vista 30. London 2 M. 21 1/2 Rbdlr.,a vista 21 1/2. Spec. 560. - Specier solgtes til 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 pr. 100; Oblig. 240.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Mark. og Lar. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Den i Aaret 1812 holdte Rigsdag i Ørebro har, som Repressalter, reduceret den svenske Gield, de med Frankrig den Gang forenede Lande er en Trediedeel. Nu, da Holland igjen har faaet sin Uafhængighed, ville Creditorerne i dette Rige atter gjøre deres gamle Fordringer gieldende, og sende Deputerede til Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
J Paris udøves siden nogen Tid megen Udaad, og ingen Morgen forløber, som ikke forkynder Voldsomheder. Enhver gaaer betids hjem om Aftenen, og den almindelige Frygt forstyrrer Selskabeligheden. Vicomte de Saint Clair, der med 15 til 18 Knivstik har ombragt et ungt Fruentimmer, hvis Underhold var ham til Byrde, gjeldte ved det Husarregiment, hvorved han tjente som Capitain, for en brav Officier. Hans Kammerader fandt det uanstændigt, at man ikke satte en saadan Mand i et militair Fængsel, men i Foreen. De have forsaget ham, efterat de havde erfaret, at han havde staaet i Savarys Polities Sold. Misdæderen havde samme Dag spist hos en Statsminister. Meest Opsyn opvækker det sønderlemmede Liig, hvoraf man fandt Underdelen ikke langt fra Louvre, Hovedet i et Springvand paa Blomstertorvet og Lenderne i de elysiske Marker. Man begriber ikke, hvorfor en Misdæder skulde saaledes mangfoldiggjøre Oporene af sin Forbrydelse. - J Villejuis, 1 Miil fra Paris, er nylig en Reisevogn bleven anholdt og Papirerne fratagne. De mange forefaldende Slagsmaal have givet Anledning til, at Patrouillerne og de tjenstgjørende Soldater ere blevne forsynede med skarpe Patroner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
En Borger i Wien bragte nylig Keiser Fransen Stær, som kunde sige: Vivat Alexander. Fran lod den bringe hen i Alexanders Arbeidsværelse. Neppe var denne en Aften kommen hjem, førend Stæren raabte sit Vivat! Den overraskede Monark ringede paa Kammertjeneren og sagde: han skal see, om der er nogen i Sideværelset. Denne forsikkrede, at det var en Fugl. "Ah!" raabte Keiseren: det er Fader Franz's Foranstaltning. Næste Morgen omfavnede han Keiser Frang for den behagelige Overraskelse. Den Borger, der har afrettet Stæren, skal have en Pension af 300 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-20
Staden Rangoon i Ostindien er afbrændt; 600 Huse og betydelige Træmagaziner ere derved lagt i Aske.