JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Amtsraadet, som erkjendte det Gavnlige i Forslaget, formente, at Ribe By burde være Sædet for Sparekassen og anmodede Grev Schack og Proprietær Mussmann om at forestaae Jndretningen, til hvis Bestyrelse een af de anseete Jndvaanere i Ribe formeentlig burde kaldes, ligesom ogsaa Stiftamtmanden tiltraadte denne forsaavidt Kontrolføringen og Revisionen af Regnskabet angik. Grev Schack overtog at udarbeide en fuldstændig Plan og at foranstalte det videre fornødne til den høiere Approbation, som behøves for Sparekassen. 10) Da Repartitionsfonds- og Amtsfattigkasseregnskaberne ikke fuldstændigen kunne gjennemgaaes i Møderne foreslog Formanden at udvælge to Medlemmer til at overtage Gjennemsynet af disse Regnskaber for 1843, hvilket Forslag vedtoges, og blev Gaardeier Tranberg og Proprietær Mussmann valgte til at gjennemgaae Repartitionsfonds Regnskabet, medens Provst Koch valgtes til at gjennemgaae Amtsfattigkasseregnskabet. 11) Da J. A. Schmidt fra Møgeltønder, der for Stiftets Regning har været indsendt til Kjøbenhavn, nu har underkastet sig den fuldstændige Veterinæreramen, er en Plads ved Veterinærskolen for Stiftets Regning ledig om hvis Besættelse offentlig
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Bekjendtgjørelse er skeet. 12) Efter den under No. 24 forrige Møde tagne Bestemmelse ang. Grundforbedringen af 5026 Favne af Bekke Sogns Veipart var Licitation afholdt den 15. December, hvorefter hele Arbeidet var bortlicitert for3897 Rbd., og da Overslagssummen havde været 5311 Rbd. var Buddet approberet. 13) Under 20. Octbr. f. A. er meddeelt Konfirmation paa Stamhuset Nørholms Ret til Brokorn og Passagepenge paa 4 Broer paa Veien mellem Varde og Veile, dog med den Klausul, at Bevillingen skulde bortfalde naar saadan Forandring af Veien foretages, at Broerne skulle opføres paa Veikassens eller Repartitionsfondets Regning. Da denne sidste Bestemmelse ikke findes i de tidligere Bevillinger eller Konfirmationer, har Stamhuset forlangt Retten ubetinget tilstaaet eller Vished for at fritages for Vedligeholdelsen af fire andre Broer, saasnart Ydelsen af Brokorn ophører.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Da denne Sag tidligere har været foretaget (see Mødet 9. Mai 1843 No. 17) og da vedkommende Sogne havde fornyet deres Forlangende om Fritagelse for at svare Brokorn, opfordrede Formanden Raadet til over Sagen at afgive Betænkning, forinden den blev forelagt Kancelliet, i hvilken Anledning han oplyste, at ifølge den ældste Bevilling af 17. Septbr. 1777 for Etatsraad Teilman og Efterkommere paa Nørholm synes Privilegiet snarere som knyttet til en bestemt Grundeiendom at være et reelt end personelt Amtsraadet formeente, at den i Konfirmationen nu tagne Reservation burde forblive uforandret, og at Brojeren ikke maatte kunne hindre en hensigtsmæssig Retning af Veien, ligesom man ikke fandt det tilraadeligt at overtage Broerne paa de af Stamhuset hidtil opstillede Vilkaar. Forøvrigt meente man, at en Undersøgelse og Forandring af Veien, ved Løgel Bro var hensigtsmæssig burde anstilles af Kapitain Nickolin og det saameget mere som Rentekamret paa Grund af den inspicerende Jngenieur Officeers Beretning havde andraget paa, at denne Veis mange Bugter bleve rettede, hvilket dog kun kunde skee, naar Erstatningen for afgivet Jord ikke blev Repartitionsfondet for besværlig. 14) Darum og Bramminge Sogne have forespurgt, hvem der skulde vedligeholde den 3 Fag store Bro over Bramminge Aa, sønden for Hovedgaarden, og Kirken. Broen ligger i Bramminge Sogn, og medens Eieren af Bramminge er villig til at deeltage i Vedligeholdelsen har Darum Sogn negtet samme. Proprietær Fabricius som Eier af Bramminge erklærede sig villig til at overtage 1/2 Deel af Omkostningerne ved Broens Jstandsættelse, men formeente, at Bramminge Sogn ikke vil være istand til at udrede Resten og androg derfor paa, at Sognet fik Understøttelse af Repartitionsfondet, hvorefter han i denne Sag fratraadte Forhandlingerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Spørgsmaalet og Bramminge Hovedgaards Forpligtelse til at deeltage i Broens Vedligeholdelse formeente Amtsraadet afgjort ved Veiforordn. § 28, og da Broen ligger paa en Bivei, der end ikke forhen har været mindre Landevei, maa Bramminge Sogn, der kun har denne ene Bro paa Biveie, selv vedligeholde den, hvorfor det blev overdraget Formanden at bestemme en Frist inden hvilken den burde istandsættes, da det var oplyst, at den høiligen trængte hertil. 15) Ved Amtsraadsmødet d. 28 April 1842 blev det antaget, at Arbeidet over Billum Enge til Terpager Færgested skulde udføres af dette Sogn mod forholdsmæssigt Afslag i Sandflugtsarbeidet. Som Følge heraf har billum Sogn i hver af Aarene 1842 og 43 leveret 64 Vogne og 128 Arbeidere til Paa kjørsel og Udjevning af Sand og Steen, og for Opsamlingen af de sidste er betalt 3 ls. pr. Læs af Repartitionsfondet eller ialt for 1842 25 Rbd. 86 s. og for 1843 23 Rbd. 67 s. (see No. 12 i Mødet 29. Aug. 1843). Da Veien til Terpager Færgested, hverken for billum eller Hostrup Sognes Vedkommende er mindre Landevei, men for begge Bivei, kunne Sognene egentlig ikke fordre Bidrag til Vedligeholdelsen; men da Jordbunden for Billum Sogn, er Klæg, der og Vinteren ofte er under Vand, er det nødvendigt, at Veien gives Fasthed ved et Steen lag, hvilket kun kan faaes ved at opsamle de enkelte Steen paa Marken, og Amtsraadet havde derfor Jntet imod at Sognet ogsaa iaar faaer 3 Skilling lybsk for hvert Læs Steen, samt Grundeierne for Passage og Gruus mellem 2 og 3 Rbd. 16) Den under No. 20 i sidste Møde omhandlede Betænkning fra Vedkommende Herredsfoged, betræffende Vedligeholdelsen af Veien over Raunholdt og Roygaard Marker blev nu fremlagt, hvorefter blev besluttet, at da den Deel af Veien mellem Kolding og Vorbasse, hvorom her handles er en Bivei, maa den vedligeholdes af Sognets veiarbeidspligtige Beboere uden Hensyn til over hvilke Byers Marker Veien falder. Ved en ny Jnddeeling af Veien bør sees hen til, at enhver faaer sin Part saa nær sin Bolig som muligt i en fortløbende Strækning, og saavidt Omstændighederne tillade det at Hensyn tillige tages til den Afbenyttelse Enhver har af Vien som Markvei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
17) Fra Gjellerup By var forespurgt hvem Vedligeholdelsen af 2 Træbroer og en Steenkiste paa Biveien fra Varde over Gjellerup Byes Marker paahviler. Veien har forhen været mindre Landevei og Broerne ere opførte og vedligeholdte af Repartitionsfondet. Sogneforstanderskabet har tillige yttret, at Gjellerup By, der kun har 6 Beboere, er hvad Bi veiens Jstandsættelse angaaer adskilt fra Varde Landsogn, hvorfor det ansees billigt, at Repartitionsfondet paatager sig Byrden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Som Følge heraf bliver det første Veistykke i Fremtiden at vedligge paa Repartitionsfondets Bekostning. J Betragtning af hvad Kapitain Nickolin har yttret og hvad der er flere af Medlemmerne bekjendt angaaende Hodde Sogns Veistrækning, bestemtes det, at naar Sognet selv i grundforbedret Stand havde afleveret den vestlige Halvdeel af Veistykket, der ialt udgjør 11000 Al. vil Amtsraadet foranstalte den østlige Halvdeel grundforbedret, da Sognet kun er lille og bestaaer af Fæstere b. Skjønt Amtsraadet under No. 19 i Mødet d.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Efter meddeelte Oplysninger fandt Amtsraadet det hensigtsmæssigt, at en Omdeling af Veiene fandt Sted, men ønskede dog forinden at høre og Sogneforstanderskaberne havde Noget at erindre mod Planen, der var bygget paa, at Lindknud Sogns Anpart af Veile Veien overtages af Amtet, og at Fordelingen indbefatter alle Sognene i Malt Herred og Plougstrup By i Gjording Herred. 32) Formanden henledede Opmærksomheden paa at da Planeringsarbeidet paa de grundforbedrede, mindre Landeveie koster endeel, og Udgivten aarligen vil forøges, eftersom Grundforbedringen skrider frem var det forsøgt, ved en mindelig Overeenskomst at formaae Sognene til at overtage Arbeidet, der ikke vilde være dem saa bekosteligt som Repartitionsfondet. Forsøget er imidlertid mislykket, og da Veiford. § 25 fastsætter, at ethvert Arbeide paa de af Amtet overtagne grundforbedrede Veie, skal skee paa Repartitionsfondets Bekostning, skjønnes ingen retlig Fordring at kunne gjøres til Sognene, hvor hensigtsmæssig Foranstaltningen end kunne være, saavel for Udgivternes Størrelse som for Vanskeligheden i at kunne kontrollere de leiede Arbeidere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
En Kontrakt angaaende Planeringen af 3188 Favne af Hjerting Veien for 5 Rbd. maanedlig til 1ste Juni, blev fremlagt. De andre 1200 Favne af denne Vei, planeres indtil 1ste Juli d. A. for 26 Rbd., hvoraf det Halve er betalt. Planeringen af Veien over Ribe Mark, er i September, October og November f. A. udført for 11 Rbd. 58 s. 33) Formanden anmældte, at ifølge Raadets Opfordring i Mødet d. 9. Mai f. A. (No. 26) har han modtaget Underretning om at Planering af de ikke grundforbedrede mindre Landeveie, vil skee i Skads Herred hver 14. Dag, deels ved leiede Arbeidere og deels ved Beboerne i Gjørding Malt Herreder hver 14. Dag ved leiede Arbeidere, i Øster og Vester Herreder hver 14 Dag, deels ved Omgang iblandt Beboerne, og deels ved leiede Arbeidere, samt i Slaugs Herred af Beboerne, dog kun i Foraaret og Efteraaret. 34) Da Eieren af Debel Kro i Lindkrud Sogn, har klaget over at Veien forbi Kroen i en Distance af 2 Mile, er i en for Reisende farlig Tilstand, besluttede man over denne Sag at indhente Herredsfogdens Erklæring. 35) En Ansøgning om Oprettelse af et Krosted, i Norstarup, vedtog man at anbefale, saavel med Hensyn til Stedets Beliggenhed som Ansøgerens Personlighed. 36) Ved Reskript af 22 Febr. 1832 er Repartitionsfondet tillagt Passagepenge af den paa dets Bekostning opførte Bro over Kongeaaen ved Skodborghuus, hvilken Jndtægt har været bortforpagtet ved Kontrakt, der nu udløber, hvorfor det blev overdraget Amtsraadsmedlem M. Brødsgaard, at træffe Akkord om en ny Bortforpagtning med Eieren af Skodborghuus, dog saaledes at Forpagtningen maatte kunne hæves, naar dertil var Anledning. 37) 18 Huusmænd i Nykjerke Sogn andrage, paa, ved Udskiftningen af de offentlige Biveie, at faae enhver sit Veistykke samlet paa et Sted. Formanden bemærkede, at det tidligere flere Steder havde været Brug at tildeele enhver Arbeidspligtig ligesaamange adspredte Veistykker som Byen havde Veie, deels for at enhver kunde faae en lige Byrde, og deels fordi saadant var bekvemmest for dem som foretog Jnddelingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Amtsraadet vedtog, at naar Ribe By frivillig paakjører Veien 300 Læs Leer, og Tveed og Tange Beboere, paa Ribe Byes Mark anvises 100 Læs Leer til Veiens Dækning, maae der til den øvrige Deel af Veien for Repartitionsfondets Regning anskaffes 100 Traver Lyng a 8 Rbs. pr. Trave, som Beboerne i Tveed og Tange selv paakjøre Veien, ligesom Ribe Beboere, tilstaaes 4 Sp. til Hjelp ved Lerets Opkastning og Planering, dog uden at kunne vente Erstatning for det leverede Leer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
4) En Ansøgning fra Apotheker v. Stocken i Ribe og Bevilling til Anlæg af et Filialapothek i Skodborg, blev fremlagt tilligemed Anbefaling fra Sogneforstanderskaberne i nogle af de omliggende Sogne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Da Anlægget af et Filialapothek i Skodborg maae paa Grund af denne Byes Afstand fra de nuværende Apotheker, ansees gavnligt, og da Ribe Apothek har lidt Tab ved det paa Fano og især paa Gram anlagte Apothek, anbefalede Amtsraadet Ansøgningen. 49) Provst Koch fremlagde Udkast til OrganiTrykt i Ribe hos Christine sal. Hyphoff. sationen af en Tvangsarbeidsanstalt, hvilket Hverv i Mødet den 9de Mai sidstl. var ham overdraget. Dette Udkast vedtoges at skulle cirkulere blandt Medlemmerne, for at Sagen i næste Møde kunne komme under Overveielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Extract, af Amtsraadets Erklæring i Anledning af Rentekamrets Cirkulærskrivelse af 25. Juli 1843, hvori forlanges Oplysning om de Byrder, der trykke Arbeidsklassen paa Landet i Danmark og Midlerne, hvorved disse kunne lettes. Da der forlanges Betænkning over Arbeidsklassens Tilstand og ikke blot Huusmændenes, ansaae Raadet det for rigtigst af Betragtningen at udelukke alle dem, hvis Hovederhverv er selvstændigt Landbrug, og kun at beskjeftige sig med dem, for hvem legemligt Arbeide for Andre er Hovedsagen, til hvilken sidste Klasse man henregnede Selveierhuusmænd, Jndsiddere, og Fæstehuus mænd. At Huusmanden med Jord er i en bedre Stilling end Jndsidderen, maatte vel i det Hele taget ansees for utvivlsomt, men Raadet formeente dog, at man ved Spørgsmaal om Arbeidsklassens Tilstand ikke saameget kunde tage Hensyn til de Eiendommes Størrelse, som Vedkommende besidde, fornæmmelig fordi Vilkaarene for Besiddelsen ere saa høist forskjellige, hvorimod Vedkommendes personlige Arbeidsdygtighed, Flid og Sparsommelighed gjorde Udslaget. Her i Ribe Amt, hvor Hovedgaardenes Udparcellering havde givet Anledning til at mange Huusmandsteder med et lidet Jordtillæg vare opstaaede, maatte denne Klasses Stilling i det Hele taget ansees for ret god, ligesom ogsaa Jndsidderen, der forener Flid med Tarvelighed, kan, især i de mere folkerige Egne, finde et tilstrækkeligt Udkomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-06
Af Fæstehuusmænd findes her kun nogle paa Nørholm, Bramminge, Troyborg og Schackenborg Godser, hvis Vilkaar vel i det Hele ogsaa maa ansees ret taalelige, fornæmmelig fordi Kvindekjønnet her deels har Sysselsættelse ved Tilvirkning af sorte Potter, og deels ved at tilvirke Kniplinger, hvilke Jndustrigrene dog langt fra ikke afgive den Fortjeneste nu som forhen. Da Antallet af Huusfæstere paa de to sydlige Godser er temmelig betydeligt, ere dis ses Vilkaar ogsaa mindre gunstige end deres paa de nordlige Godser, hvortil endnu kommer, at der paa Troyborg Gods finder et forviklet Retsforhold Sted, idet næmlig Fæsteren i Reglen eier Bygningerne, medens Jorderne tilhøre Godsejeren. Huustugten udøves, saavidt Raadet bekjendt, ikke paa Fæstehuusmanden her i Amtet, men da Rettigheden haves maatte Raadet udtale sig imod den som stridende mod den Mand, der nu findes hos Folket. Blandt de Midler, der fra flere Sider ere anbefalede som gavnlige for Arbeidsklassen hører ogsaa en større Udparcelleringsfrihed; men ved at sammenholde de Fordeele og Mangler, som dette Forslag vilde medføre kom man hertil det Resultat, at en Forandring i den nu bestaaende Lovgivning i denne Retning ikke kunde tilraades, hvorimod man meget maatte beklage, de Elnderinger, som gaae i Svang ved at Leiekontrakter og enkelte Jordstykker af en samlet Eiendom oprettes for en meget lang Tid, i Almindelighed i 99 Aar; men man haabede, at de Misligheder, som disse Forhold i Tidens Løb fremkalder, efterhaanden selv vilde modarbeide denne Eludering af Lovgivningen. Overskuer man Arbeidsklassens Vilkaar i det Hele finder Amtsraadet, at der for den nuværende Slægt kun kan gjøres lidet ved positive Lovbud, hvorimod man mener, at Opmærksomheden fornæmlig bør rettes paa ved Dannelse at gjøre den opvoxende Slægt bedre i moralsk Henseende, da deres physiske Velvære derved paa den bedste Maade fremmes, og med dette Hovedprincip for Øje blev Amtsraadet enig om følgende Punkter: 1) At Sogneforstanderskaberne indskærpes ved Udsættelse af Børn for Fattigkassens Regning, at disse indtil deres Konfirmation forblive paa samme Sted, samt at der mere maa sees hen til Børnenes Anbringelse hos skikkelige Folk, hvor de kunde lære enten Bondehaandtering eller et Haandværk, end til den dermed forbundne Bekostning, og at det for Amtsraadet aarlig skulde anmældes, hvor slige Børn ere indtingede og paa hvilke Vilkaar, hvorhos Raadet maatte bemyndiges til, naar tilstrækkelig Anledning fandtes, paa Sognenes Bekostning at udsætte Børnene andensteds. Ved dette Forslag troede man at modarbeide den Uskik, som nu gik i Svang, at Børn af Fattigvæsenet udsættes paa Steder, hvor deres Opdragelse aldeles forsømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 7. Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Jfølge de sidste Efterretninger fra Paris var den Majoritet, hvormed Adressendkastet blev antaget ikke saa betydelig, næmlig 14 Stemmer over den absolute Majoritet. Den ministerielle Majoritet af 30 Stemmer er næsten den svageste siden 1830; kun 1839 var den endnu ringere, næmlig 13 St.; Molees Ministerium troede dengang ikke at kunne forblive ved Roret og resignerede. Det hedder, at Guizot af Kongen havde forlangt Kammerets Opløsning, og at han har tilbudt sin Dimission, dersom Kongen ikke indvilligede heri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Spanien. Fra Madrid skrives under 22. Jan. En hemmelig Haand synes at lede Alt ad Reaktionens Vei. Det hedder, at Hr. Bresson søger at sammensmelte det carlistiske Parti med Moderatos Det er mærkeligt, at de for deres carlistiske Sindelag bekjendte Biskopper kaldes tilbage. J Landet er det roligt; i Madrid befrygtede man derimod Urorigheder paa Grund af, at Stads-Skatterne ere forhøiede og en Deel af Jndvaanerne ville negte at betale dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Rusland. Prinds Friedrich af Hessens Fader. Gouvernøren over Kbhvn. er d. 23. Jan, indtruffen fra Berlin til Petersborg i Anledning af Prindsens J Petersborg havde man EfterretFormæling. ning om, at den russiske Armee i Kaukasus i Nobr. Maaned f. A. havde vundet en betydelig Seir over Bjergbeboerne i Daghestan, den nærværende Hoved skueplads for Krigen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Preussen. Fra Posen skrives under 27. Jan.,at de militære Forholdsregler kun fandt Sted som Følge af, at Øvrigheden havde erholdt Kundskab om et forbrydersk Forehavende af de talrige russisk polske Overløbere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Sverrig. Den sidste Bulletin angaaende Kongens Sygdom er af 30. Jan, og lyder saaledes: "Hs. Maj. fik senere igaar Aftes forøget Feber med Fantasering, begge dog mildere, end i de tvende foregaaende Rætter. Efter Midnat har Hs. Majest. med faa Afbrydelser havt rolig Søvn, som endnu vedbliver. Kl. 5. Hs. Majest. var ved Opvaagningen Kl. 10 Form. fri for Feber, og nod med Appetit nogle Skeer Bouillon, men klager i Eftermiddag over Mathed og stærk Værk i den høire Fod." D. 27, holdtes høitidelig Bøn i Slotskapellet i Anledning af Kongens Sygdom. Berl. T. mælder som privat Efterretning, at man nu ikke nærer mindste Tvivl om Kongens Helbredelse, og at han d. 30, selv følte sig overbeviist derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Blandinger. J Brüssel har dannet sig et nyt KolonisationsSelskab, det belgisk-brasilianske. Af Statuterne erfares, at en Hr. van Lede, forhenværende Jngenieur-Officeer, under 10. Aug. 1842 har faaet Anvisning af Keiseren af Brasilien paa en Landstrækning. Selskabets Kapital skal bestaae af 6 Mill. Fr. 6000 Aktier a 1000 Fr., og hver Aktie giver Ret til 25 Hektarer Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Bladet "Globe fortæller, at man har opfundet en ny Explosionskraft. Den bestaaer af en Sammensætning af kemiske Substanser, og dens Explosions-Resultat er saa frygteligt, at enhver mødende Gjenstand tilintetgjøres, medens Explosionen tillige paa det Nøiagtigste kan beregnes. Dette Kasteskyds er kugleformigt, Størrelsen retter sig efter Øjemedet hvori det skal anvendes. Det kan udskydes af en Flint, en Kanon eller Bombe. En saadan Kugle splittede, efter at have ligget stille nogle Minutter, et stort Træ, der stod 12 Fod fra den, i tusinde Stykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Fra Sandwichs Oerne berettes om et heftigt Udbrud af Vulkanen Manna Log i en Høide af 14000 Fod over Havfladen. Det begyndte d. 10. Jan, og vedvarede endnu den 18. med tiltagen Heftighed. Lavastrømmen havde i den Tid flydt over 30 engl. Mile fra Bjerget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Svømmelærer Lütze i Berlin har opfundet en Maskine, hvormed han lærer sine Elever fuldkomment at svømme inden de komme i Vandet. Med 4 Md. af det andet Garderegiment har han gjort en Prove, der faldt saa tilfredsstillende ud, at disse Folk, efter 14 Lectioner, hver paa 10 Minuter, med Lethed svømmede 5 til 600 Skridt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Nyligen er i Stockholm en almindelig agtet Embedsmand ved Navn Lagerstrahle, funden liggende paa en Bro med forslaaet Hoved; han døde et Par Timer efter. Gjerningsmændene ere en Tapetmagerlærling, en Dampskibs=Maskinist og en Snedker lærling samt en fjerde Person som endnu ikke er opdaget. Disse vare komne overeens om ved Ran af forskaffe sig Penge, til hvilken Ende de havde forsynet sig med en Flaske Brændvin og en Knage til at hænge Klæder paa. Med Flasten, som først var tømt, tilddeeltes Lagersträhle bagfra et svært Slag, Tindingen, saa at han styrtede om, hvorpaa Røverne gav ham hans Rest og ranede hans Tegnebog hvori var 33 Rd. Dampskibs=Maskinisten har hæng sig i Fængslet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majest. Kongen har, hedder det i "Coll. Tid."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
under 4. Jan. d. A. fra Hs. Maj. Belgiernes Konge modtaget Deforation af den Belgiske Leopolds-Ordens 1ste Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
Fra Kbhvn, skrives i Aarh. A.: "De russiske Herskabers Ankomst hertil skal nu definitivt være bestemt til September Maaned, og Opholdet vil vare henved 4 Uger. Det er naturligt, at det danske Hof vil gjøre Alt for paa en solenne Maade at modtage sine Gjæster og gjøre dem Opholdet her saa behageligt som muligt. Naturligviis høre de Fornøielser, som Theatret frembyder, blandt de fornemste, og til den Ende skulde Jfrne Graahn og Jenny Lind være engagerede til at optræde, medens de høie Gjæster ere her. Ligeledes skal det herværende italienske Operalselskab være betydet at ankomme saa tidligt, at dets Forestillinger kunne begynde i September Maaned." Hotel du Nord i Kbhvn., som for en rum Tid siden blev kjøbt for 40,000 Rbd., skal nu af den nuværende Eier være solgt for over den dobbelte Sum til en Tydsker, som agter at oprette et storartet Kaffehuus i Hotellet. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-07
En Bestyrer af en Collection i Kbhvn. er bleven arresteret og sat under criminel Tiltale, som beskyldt for at have tilegnet sig Beløbet af en Ambe, som en Bonde havde vundet. (Ah. A.)