Jyske Efterretninger, 1800-03-03
a Tdn. en Tolkes og udgives 2 Sal. lig i At a 3 a 4 som pracilman Muldet gives paara Aar saa a saalingsaa som 3 England Efttentvende Opsættelse var den 3 i Underhuset den vigtige Forhandling over de afslaane, Franske Fredsforsbig hvorved de hensmed Madstandere, Det og Før, efter 3 Aars Forløb rigiembesandt sig lige over for hinanden. Først stod Dunaas oplegFredssandragets Afstaaelsen i Han paastade derhos Ved foreslog en Takkradresse tain Kongen, aabenseende til Regieringenni=Frankrigen blot det Pensinal forandret. Revolutionssanden hersker det ligefuldt. Regieringen har ophørt, at være joksbinsk, men er i Grunden den, samme, som i Robespierres Tider. Efterat Canning havde taler formen Whiebraad og Erskine mod Min steren og den sidste især paastaaer 3 At til hver Krigens Epeke havde en Underhandling været giørlig dog Striid indskrænker sig til den Punk: Erg denne Ven Minister Pintselv Ordet. Han sagde: Dane hele dens Skjebner saa igienkaldelige, bestene, at menne maae det brittiske Folk absolut taale et Bystem, som skelige Anstrengelser intet formaae imod samme, og aabenbare er grundet paa Ure færdighed? Hr. Eskinetilstaaer, at den franske Revolutionens at nansee som en uddommens Svøbegrelværstunden Meyneskeslegten med, og dog holder hendenfor utilgiveligt, at ville sætte Skranker for samme. (Her vilde han omstændeligt bevise at ikke England, men Frankrig allene var Skyld i Krigen. Blev derpaa ved giøres, eller mindste dets Magt svækkes. Denne Au Det franske System, at stifte Republiker, maa tilimetmættelige Tørste efter Erobringer var til alle Ravolutionens Tider den samme. Briset, Robespierre, Rewbell, Barras, følde den. Bonaparte har den stærkere, end alle de andre. Denne med Saar bedekkede, i Elendighed styrtede franske Republik besidder endnu Kom der, nes :al F. Wandall. Sæden maae bestyrke til at skade dens Naboer. Saa længe det ergelske Folk endnu kan bære et Gevær, vil det som jeg haaber, ikke eflide, at sætte Skranker for den. Bonaparte erhvervede sig en Berømmelse let. Men, Gud skee Lovl hans Roes forbunkles ved Siden af en Generals Heltegierninger, der overgaaer ham baade i Lykke og i Talenter. Det blege Skin fra Bonsvartes" Pande forsvinder for Suparous voxende Glands. Bonaparter taler meget om sit fredelige Sindelaa, men tragter, ligesom hans Forgiengere, kun efter Seperatfred. Har man forglemt, at han efter tilendebragt Krig med Østerrig, beruset af Seixen, løvede fine Soldater nye Laugbær ved Themsens Breddel. J intet Fald maa der alsaaunderhandles med Bonapagte. Man spørger mig, om jeg har Haab om, at gjenoprette Monarkiet i strankrig ved Vaabenmagten, Aldrig har jeg holdt dette for muligt; aldrig har jeg ønsket det; men jeg haaber, at Frankrig, ved de kombinerte Armeer befriet for Militair=Regieringens Tryk, endelig vil kunne forklare sine sande Ønsker. Man maa iderminste være sikker paa, at Frankrig ingen Regjering foretrekker for dets Prindsers gamle Linie, som, for at være fuldkommen monarkisk, intet videre feiler en Retmessighed, Varagtighed og Grendser. De vest, Provindser af Fronkrig have allerede erklæret sig under Englands Tilsyndelse. Skade at Krigen der, er brudt ud for tillig, da England gjerne havde forbeholdt sig Jndvaanernes Enerale til en gunstigere Leilighed. . . . . Krigen alene aabner os Udsigten til Vinding, og hver Maaned fører os, i det den udtømmer den franske Republiks Hielpekilder, nærmere til Slutningen af en fast og varig Fred." (Fores Tale følger i neste Avis.,