Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-23
Den 12te August Kl. 2 om Eftermiddagen ryk lede det tolvte Franske Jnfanterie-Regiment, det 5te Dragon Regiment og en Artillerie Brigade ind Brüssel; deres Holding var for fortræffelig, og de bleve af den talrige Folkestimmel modtagne med Jubel; de Franske Prinser vare ankomne nogle Limer i Forveien og holdt Monstring over Tropperne. Marskal Gerards Hovedqvarteer var i Nivelles. Den 13de om Morgenen tidlig rykkede Prinserne med disse Tropper ud af Brüssel paa Veien til Tervueren. Det var paa den høie Tid at de Franske ankom til Brüssel; thi samme Morgen blev paa det Rygte, at Hollænderne nærmede sig, Generalmarschen slaget i alle Gader, Borger garderne forsamledes, Patroner uddeelte, Kanoner, opplantede; Barricader opkastede og Forposter udsatte. General bellard reiste imidlertid Hollænderne imøde til Tervueren. Den 13de blev i den Belgiske Moniteur bekiendtgjort en officiel Beretning fra Kong Leopolds Hovedqvarteer i Løven, at Kongen havde foretaget en Recognoscering, at han altid viste sig i Spidsen af Colonnerne, at Krigsministeren Gen. d'Hane var bleven saaret ved denne Recognoscering, og at Major Gillain havde drevet Fienden tilbage og bemægtiget sig Landsbyen Bantersem. Kongens Tydske Adjutant Baron von Stokmar var bleven giort til Fange. Men d. Belgiske Blade fortaug hvad der saa videre passerede. Derimod erholdt man i Hamborg over Amsterdam følgende Jndberetning fra Prinsen af Oranien til Kongen dat. Kl. 9 om Aftenen fra hans Hovedqvarteer, i Thienen. Tropperne under hans Commando havde tilfægtet sig en betydelig Fordeel over den Belgiske Armee under dens General Tieken de Ter hove; Prins Leopold (saaledes kaldes han) var ved Armeen; Fienden blev fordrevet af alle sine Stillinger og søgte at redde sig til Løven. En kort Vaabenstilstand blev nu foreslaget for at rømme Loven og overlevere den til Hollænderne. Fienden tilstod sit Nederlag og Prinsen foreskrev Betingelserne. Aftenen tilforn havde Hollænderne maattet rømme Bautersem for Fiendens Overmagt; i Slaget giorde Belgierne længe Modstand; men Hollænderne besatte nogle Høie paa den venstre Flanke, hvorpaa han maatte retirere og blev forfulgt; men nu kom Lord William Russel som Parlamentair og overbragte en Skrivelse fra Sir Robert Adair. Engelsk Gesandt i Brüssel til Hertugen af Sachsen Weimar og forlangte en Vaabenstilstand og anneldte at de Franske Fortropper vare ankomne. Men Prinsen blev ved at marschere fremad, for langte at Løven skulde rømmes og afsendte en Officeer for at overbevise sig om de Franskes Nærmelse. Belgierne toge Flugten fra alle Kanter, men giorde Holt i en gunstig Position foran Løven; dog bleve de efter en kort Kanenade dreven ind i Staden. Nu stode Hollænderne kun et Kanonskud fra Staden. Prinsen som havde skrevet et Brev til Sir Robert Adair ventede Svar; han ankom selv og anholdt om en Vaabenstilstand. Prinsen ved ev at paastaae sine Betingelser, som bleve antagne; den Holl. Gen. Constant de Rebeqve dicterede dem og den belgiske Gen. Gobletratificerede dem. Under Stilstanden blev der stærk kanoneret fra en Port i Løwen, hvorved den Holl. Lieutenant Prinsen blev skudt og to Officere bleve saarede; men Belgierne giorde Undskyldning derfor Hertugen af Sachsen Weimar gek Løwen forbi og nærmede sig Brussel. Prinsen of Oranien holdt sit Jndtog i Løven den 13de. Kong Leopold blev afskaaret fra Brüssel og tog Flugten til Mecheln. Den Belgiske Armee udgjorde i Bataillens Begyn. delse 30,000 Mand. - Den belgiske Moniteur beretter alle disse Fataliteter paa samme Maade, med Tilsætning af noget Pral; men Hollænderne kunne triumphere over deres Fiender. En Hest er skudt under Prinsen af Oranien og en Person er bleven grebet som lurede i en Kartoffelmarkpaa ham og vilde skyde ham. Fiendtlighederne ere imidlertid forbi, men Hadet er blevet mere opflammet og Diplomatikens Bane er bleven mere fornefuld end tilforn; det erat befrygte at den indvortes Tvedragt imellem de to politiske Systemer vil stedse meere røbe sig.