JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1805-11-25
Krigsskuepladsen. A. Fra den engelske Flaade for Cadix har man Adm. Collingwgods officielle Efterretning om en saare vigtig Seir over den franske Flaade, som Adm. Nellon vandt den 21de October, af saadan Jndhold Den 19de October seilede den franske og spanske Flaade, 33 Linieskibe, 4 Fregatter og 2 Brigger stærk ud fra Cadix, med en svag Vind styrede den østlig, hvoraf Adm. Ne son sluttede den ville til Midde havet. Nelson lod strax styre imod dem med 27 Linieskibe, der for ei at forsinkes i at formere Slagtordens Linien, gik løs paa dem i 2 Kolonner. Kl. 12 om Middagen den 21de Oct. begyndte Slaget. Den franske Adm. Villenenve anførte den kombinerede Flaade, der bestod af 18 franske og 15 spanske Skibe, som vare bland de mellem hinanden. Fjenden formerede en Halvmaane; de spanske under Gravina gjorde det med megen Sindighed; Gravina anførte Arriergarden og Villeneuve Centrum. Adm. Nelson brækkede den fiendtlige Linie, de andre Skibe giorde efterhaanden det samme og man angreb Fjenden ved Mundingen af hans Kanoner. Kampen var heftig De fiendtlige Officerer fægtede med ærefuld Tapperhed; - men, K. 3 om Eftermidd. maatte adskillige franske Skibe stryge deres Flag og da vor Modstand var dem og verlegen, blev deres hele Linie brudt; de kom i Uorden, og flygtede. Adm. Gravina seilede med 10 Linieskide og Frecatter til Cadix. 5 Skibe af Fjendens Arriergarde holdt sydlig: det agterste tog vi, de 4 undkom Resten 19 Linieskibe hvoraf 2 Tredækkere (Saactissima Trin dat paa 136 Kan. og St. Anna) med 3 Flagssicerer, nemlig den franske Admiral Villeneure, Viceadmiral Alive og Contreadmiral Cisuros bleve erobrede af Englænderne. Et af de tagne franske Linieskibe fløi i Luften. Men ogsaa Seiervinderne tabde meget. Den brave uforfærdede Adm. Nelson faldt paa sin Æresbane, han blev midt under Slaget truffet af en Musketkugle fra et fransk Skibs Masikurv, der rømte hans venstre Brost; han smilede Døden imøde og sendte migen Officeer ombord med sit sidste Farve, Natten efter Slaget stod den engelske Flaade stor Fare for at drive ind paa Lægervallen; men til Lykke vendte Vinden sig; mange Skibe havde ellers sat til, da deres Ankertruge vare skudte over i Sleget. Saadan en Stjer kostede naturligviis mange Menneskers Liv paa begge Sider. Jeg troer de Dødes Tal maae være meget stort, men jeg har endnu ikke kundet samle det. 2 tapre Marineofficerer, neml. Duff og Cook veed jeg vi tabde. Admiral Villeneuve har jeg ombord paa Admiralskibet; men Adm. Aliva er død af sine Blessorer.
Viborger Samler, 1805-11-25
Den 4de om Aftenen kom en Deputation fra M. gistraten i Wien til den franske Leje ved Jns; Keiseren gav den Audients. De bade ham, at fald han ry kede til Wien, han da ville skaane Staden, da dens ulykkelige Jndvaanere vare uskyldige i den Krig Øster rig havde paaført sig. Man siger han svarede Naman ved min Ankomst frivillig aabner Portene, v. jeg behandle Staden stormodig."J de nu af de Franske besatte østerrigske Provindse have de allerede udskrevet 14 Millioner i Kontributioner.
Viborger Samler, 1805-11-25
Den eneste Seje man anmelder fra Wien er, at et Ritmester Scheibler Natten til den 5te Novbr. over rumplede en fransk Post ved Linzflødens Bred paa 5 Oficerer og 41 Md., som han meest fangede. Han blev strax Majer.
Viborger Samler, 1805-11-25
Da de tapre Bayrer 3 gange maatte storme Tyrolerpasset Scharnitz, hvor Skarpskytterne og de paa dem nedrullede Bjergstumper borttog dem mange Folk, marscherede de siden til 3 er og Jnspruk og oge mange til Fange og fik endeel Aar. General Frede har Nave leon foræret Ærel gionsordenen og Titel af fransk Divisions General. De brave Tyroler ærgre sig meget over Østerrigernes Uheld.
Viborger Samler, 1805-11-25
Da de Franske nu ere rykke de frem til Jnspruk, er General Wilsekehls Korps afskaaren. St. Cor er i fuld Marsch med sin 22000 Md. for at forene sig med Massen.
Viborger Samler, 1805-11-25
Endeel af Marskal Angereaus Korps er rykket til Schwarzwald.
Viborger Samler, 1805-11-25
Regensburg den 11te Novbr. Rigsertskantsleren her ved sin Gesandt ladet Rigsdagen erklære i en skiøn og syndig Tile, at enhver retsindig Tydsker skulle stræbe efter det tydske Riges Vedligeholdelse og en ærefuld og varig Fred. Man haaber og, at der og faa Dage sluttes Vaabenstilstand og arbejdes paa en paa følgende snar Fred. Den preussiske Minister Grev Haugvitz kommer snart til det franske Hovedqvarteer med 2 store nordiske Hoffers Fredsforslage. Man troer, at Keiser Alexanders Komme til Berlin, meget har lettet Fredsmæglingen.
Viborger Samler, 1805-11-25
London d. 8de Novbr. Der er anordnet en Takkefest i Anledning af Nelsons Seir over den fjendtlige Flaade; den skal holdes den 4de Decebr. i alle Rigets Kirker. Da Kongen aabnede Seirsdepechen og saae Nelson var død, overvældedes han af Smerte og brast ud i Graad, der længe hindrede ham fra at oplæse den. Det var ikke et Skud; men en heel Kugleregn, der faldt paa Nelsons Skib fra Masten af Sanctissina Trinidad. Det var et Korps Skarpskyttere, som sigtede paa alle engelske Officerer. Captain Hardy bad efte Nelson, enten at bytte sin med Ordener pryded Kiele, eller og tage en Overkiole paa; men han svarede "jeg har ingen Stunder." Strax derpaa traf en Kugle hans Sekretær Scott, der sted tæt ved ham, saa han strax døde. Faa Sekunder efter fik Neison det dødelige Skud; han blev baaren bort. Kiru gen blegnede da han havde undersøgt Saaret. Nelson saae ham hele Tiden stivt i Ansigtet og sagder da han saae ham blegne "Saaret er dødeligt. "Doktoren kunde ei vare. Nelson lod sig sætte paa en Stoel, og dikteerte Ordrer og tog Rapporter. Han hørte hvert Øjeblik Ropport om at de fjendtlige Skibe strøg Han fik saaledes at vide 15 havde strøget: Faa Øjeblik for han døde hørte han det samme om Flagskibet Trinidad, hvorpaa han smillede og lagde Hovedet paa Capt. Hardys Skulder og døde. Han havde nylig fyldt sit 47de Aar. Ligesaamange fiendtlige Linieskibe havde han erobret. Hans Liig skal føres til England og begraves paa Statens Bekostning. Da han sidst var i London, besøgte han den Snedker hos hvem hans Liigkiste staaer, han begierede, at det skulle sættes paa Laaget at den var af det franske Admiral skibs Stormast, thi sagde han "meget rimelig er det, at jeg kommer til at bruge den ved min Hiemkomst. Gravina erobrede dog den 23de to af sine tagne Skibe, men da nogle engelske Skibe gjorde Jagt paa ham, gik han til Cadix igien. I Dover ere samlede mange Kuttere, Luggere, Brandere og Jldkufferter, saa man holder et Angreb nær paa den franske Flotille. Vor Regiering vil sende 40 til 50000 Mk. Tropper til Fastlandet.
Viborger Samler, 1805-11-25
Blandede Efterretninger. Baade i Hamborg og Helsingøer har man den Tidende, der dog ikke er officiel, at Sidney Smith skulle have forstyrret og opbrændt Landgangsflotillen i Boulogne.
Viborger Samler, 1805-11-25
Den kombinerede fiendtlige Flaade havde bestemt Ordre til at forlade Cadix og gaae til Toullon for at ploviantere sig, da den leed Mangel paa Brød.
Viborger Samler, 1805-11-25
De Franske i Holland forstærkes til 30000 Md.
Viborger Samler, 1805-11-25
Den 10de Nov. kom Keiser Alexander tilbage fra Weymar til Leipzig. Han modtog en Aftenmusik som Studenterkorpset ved Fakler opførte, meget naadig; lod Anføreren v. Krosigk komme til sig, modtog af to andre en Tale og et Lykønskningsdigt; det sidstes Forfatter Assessor Ethard sendte han en kostbar Brillant ring. Den 11te afreiste Hs. Majestæt til Dresden. Man skriver fra Leiptzig, at et fransk Korps er trængt frem til Pilsen i Bøhmen og fra Regensborg, at de Franske ere rykkede ind i Wien.
Viborger Samler, 1805-11-25
Til Lyneborg ventedes Kongen af Sverig samt den russiske Geneeal Tolstoy. 2000 Russer ligge der og 2000 Svenske staae i Gadebusch.
Viborger Samler, 1805-11-25
Kejseren af Østerrig skal ikke ville indgaae Separat Fred, men hellere med sine Allierede anvende alt til at modstaae Fjenden om de finde det tjenligt. Hele London har været illumineret i Anledning af Seiren. Brünn.
Viborger Samler, 1805-11-25
Kongen af Sverig paatager sig - efter den sven General Mack sidder paa Fæstningen Spielberg ved ske Rigstidende - Kommandoen over de i Hannover staaende Russer.
Viborger Samler, 1805-11-25
Kiøbenhavns Penge-Cours den 18de Novbr. Danske Bancosedler 383 Procent slett, end Species, 80 Rdl. Species dansk Courant Rdl. 110 Rdl. 67 s. 1 Rdl. dito . . i dito 1 Rdl. 37 Skl. Diskonte 5 Procem.
Viborger Samler, 1805-11-25
Indenlandske Efterretninger. Planen og Tegningen til et nyt Daarehuus i Kbhn. ere nu færdige. Da man møisommelig har samlet Efterretninger fra de bedste slige Anstalter i Europa, vil det i sin Tid forene alle hines Fuldkommenheder og vorde fri for deres Mangler. Værelserne blive lyse og rummelige og de Afsindige klædes i Trøier, som efter engelske Skik bindes bag paa, saaledes, at de ikke kan bevæge Armene uden Nødvendighed. Derved vindes, at man kan lade mange af dem visse Timer om Dagen nyde den friske Luft.
Viborger Samler, 1805-11-25
3 af vore bekjendte Skribentere agte fra Nytaar af at udgive et Qvartalskrivt for Danmarks Koner og Piger.
Viborger Samler, 1805-11-25
6 Feldtpræster ere udnævnt, nemlig Skibspræsten Junge, Personelkapellan Leerbek, Præsten Schou, Præsten Pontoppidan, Kandidat Jansen og Kandidat Wulff. De have alle faaet et Forskud til Reisens Omkostning fra Generalitetet, hver 500 Rd. Præsten Juni ge og Leervech ere afreiste med Extra Post og Schou med Ageposten, for snart at naae deres Bestemmelse. Fregatten Hjelperen og Skiotprammen St. Thomas, ere udrustede.
Viborger Samler, 1805-11-25
For nogle Dage siden ankom en lille Flotille af 5 svenske Skiærbaade til Dragøe, hvorfra den igjen afseilede til Malm.
Viborger Samler, 1805-11-25
Med Kongelig Tilladelse gjør H. H. Prinds Christian en Reise til Meklenborg.
Viborger Samler, 1805-11-25
J Sagen, angaaende den af Færgemand Lind i Spt. Maaned f. A. bjergede svenske Galease Cornelia En lisabeth, var hiin ved Raadstuerettens Kiendelse i Malmøe først tilkjendt en Gotgjørelse at 1/2 Part af det, der ved Salg udkom af den bjergede Ladning, men Ejerne, som ej vare tilfreds med denne Dom, appellerede til Gotha Hofret, som i et overordentligt Møde nu har paadømt Sagen, og tilkjendt Færgemand Lind Halvparten af det Bjergede, imod, lige med Eierne af Ladningen, at deeltage i alle Havarie=Udgivterne.
Viborger Samler, 1805-11-25
Der er nu udkastet en Plan til en Kanal i Sjælland, fra Gyrstinge Søe til Nestved. Det er egentlig Suseaaen der skal gjøres seilbar. Paa denne Strækning er kun ren Vandmølle. Det er næsten utroeligt, hvor mange Gjæs der indføres fra Sverrig til Kjøbenhavn. Allerede i dette Efteraar er der indført 8200.
Viborger Samler, 1805-11-25
Ved Reskript af 3de d. M. til Amtmanden over Viborg Amt er det tilladt, at Vice-Landsdomme, Hoff til Asmild Kloster maa anlægge en Vase og en Flyde=Færge imellem bemældte Asmild Kloster og Viborg Kjøbstæd, imod at holde saavel Vasen som Flyde=Færgen i forsvarlig Stand, samt at han for Overfarten med Flydefærgen maa oppebære følgende Afgifter, nemlig: 1) for en Karet eller Chalse . . . . . 10 s. 2) for en Vogn med Calesche eller en stor PostVogn 3) for en beslagen Vogn . . 4, for en Bondevogn . c) for et hvert Qvægs Hoved . . 6) for en gaaende Person frem og tilbage. 2 s. dog paa følgende Vilkaar; 1) at de Reisende ikke paa nogen Tid af Dagen foraarsages ufornødent Ophold; 2) at der ved Færgestedet ophænges en sort Tavle, hvorpaa med store hvidmalde Bogstaver og Tal anføres denne bestemte Taxt, og endeligen 3) at de, som reise i kongeligt Ærende eller paa Grund af Embedsforretninger, skulle være fritagne for at erlægge det, som her ovenfor er befalet.
Viborger Samler, 1805-11-25
Døde. Kbhn. Skibs Capitain Svend Jansen, 56 A. Øltapper Herman Jeremasen, 43 A. JommisFrederike Jacobine Lorenzen, 13 A. Mad. Christians Sophia Brodersen, fød Kamp, 40 A. EnkemadRitz, 69 A. Mad. Marie Kirstine Fussel, fød Christiansen, 24 A. Mad. Giertrud Elisabeth Mohr, fødPrinzlau, 53 A. Rudbjerggaard i Lolland, Major v. Ely. Nyborg: Enkemad. Jnger Kirstin Engelsen, 83 A. Næsbyhoveds Mølle: Søren Kaarup, 53 A. Barløsegaard pr. Assens: Lorenz Gabriel Peters Herdahl, 67 A. Aarhuus, Uhrmaaer Søren Vurlund, 84 A.
Viborger Samler, 1805-11-25
Betjendtgjørelser. Da Hovedgaarden Rammegaard ved Lemvig ikke blev bortforpagtet ved den Auction, som derover holdtes sidste 22de October, saa bekjendtgjøres herved, at den endnu underhaanden kan faaes enten til Kjøb eller til Forpagtning paa 6 Aar fra 1ste Mai 1826 at regne. J Henseende til Eiendommens Beskaffenderefereres til den Beskrivelse, som derover findes indført i No. 76, og at denne Avis og om Vilkaaren, underhandles med undertegnede Eier. Lemvig den 2den November 1805. F. K. Skønau.
Viborger Samler, 1805-11-25
At Skiftet efter Anders Pedersen Damgaarsom døde i Breum i Salling, bliver foretaget 6t Ugers Dagen den 28de December a c. paa Stifts Amt Kontoiret i Viborg, det bliver til enhver Efterretning bekjendtgjort af N. Schestedt.
Viborger Samler, 1805-11-25
J min Gaard ved Stranden i Aalborg ere de Varelser og Leiligheder ud til Jomfrueannegade, som Hr. Kjøbmand M. Malling beboer og bruger, næste Aar Paaskefløttetid at faae til Leye. Beboeren har særskilGaardsrum, med færsk Pompevand, Port til Gaden, og Leilighed til Maltgjørerie m.v. for en Handel Mand fortrinlig gode Lejligheder. Videre i samme min Gaard, kan strax faaes til Leie de Værelser, som afgangne Viinhandler Krog, ved beboede, med Billard og Tilbehør. En god Vær vil der, som hidtil, sikkert have god Næring. Lysthavere behager at melde sig hos Eieren. Aalborg den 14 November 1805. Lars P. Kieldberg. Viinhandler.
Viborger Samler, 1805-11-25
Fredagen den 5 Decbr. bliver Bal i Klubben be Madame Lynderup. Subskriptionen modtages i længere end til Aftenen forhen. Ballet begynder Klo ten 7.
Viborger Samler, 1805-11-28
No. 95.
Viborger Samler, 1805-11-28
Krigsskuepladsen. a) Fra Armeerne i Tydskland har man den 18de, 19de og 20de franske Krigsberetning af 5te, 6te og 8de Novbr. der sige Prinds Murat forfølger bestandig Fjenden. General Walter angred Ebersberg, bemægtigede sig Broen over Traunfloden og rykkede mod Ens. General Millot traf Fjenden i Landsbyen Asten; slog ham og tog 2000 Fangne hvoriblant 50 russiske Husarer. Den 4de Novbr. gik Murat over Ens. Marskal Davoust indtog samme Dag Staden Steyer og fangede 200. General Beaumonts A jutant faldt, og Murats Adjutant fik en Kugle i Arnen. Ens er at ansee som det sidste Bolværk for Wien. Murat vedblev at for ølge Fjenden paa hiin Side Ene. Den russiske Armee stod ved Anstetten. Murat lod General Ondinots Grenaderer angribe dem, man kæmpede alvorlig; men Russerne bleve dog drevne ud af deres Positioner og misted 400 Døde og 1800 bleve fangede: de trak sig over Fladen Jps og ødelagde Broerne, som de Franske dog strax reparerede. Det 9de og 10de franske Husarregiment og Ondinots Grenaderer indlagde sig megen Ære. Prinds Murat trængte derpaa frem til Klosteret Molk. Et Korps blev sendt til Bøhmen for at rekogneseere. J Frey stadt og Mathausen fandt vi betydelige Magasiner. J Linz fandtes og mange Magasiner og et keiserlig Klædeoplag.
Viborger Samler, 1805-11-28
Den bayerske General Deroy traf i Lovers 5 s. sterrigske Regimenter, som kom fra Jtalien, han slog dem, fangede 400 og 3 Kanon. Selv blev denne brave Gamle saaret i Armen af et Pistolskud. Bayrerne mistede 12 Officerer, 50 Gemene og 150 bleve Saarede. Bayrerne have ligeledes efter forskiellige i Tyroler Biergene holdte Træfninger omringet Byen, Kufstein og dens Fæstning og bragt dem begge til at kapitulere den 7de og 10 Novbr.
Viborger Samler, 1805-11-28
Den 8de marscherede General Marmont til Leoben og traf et fiendtligt Regiment, hvoraf han fangede 400 Mk. Breve af 12 og 17 Novbr. føje til "Den 8de kom den østerrigske General Gjulay til den franske Keiser i Linz, i det Ærende fra sin Keiser, at betinge en Vaabenstilstand paa 15 Dage. Den blev afslaaet, og man siger: den franske Keiser kuns under det Vilkaar ville tilstæde den, at Tyrol og de velledigske Stater skulle inddrømmes de Franske, da han saa ville give Stilstand paa 4 Uger. Den 9de vor en blodig Træfning ved Polten, hvori Russerne seirede og de Franske mistede 6000 Mand. Dog er den 10de de allierede Armeer gangne over Donau. (Denne Rettrade, som og Fortælling om en ny Træfning ved Crems, der aldeles har endt sig til Østerrig. Skade, hvorpaa de Franske vare rykkede indi Wien, fortiene ikke endnu Tiltro, ligesaalidet som den, at Erkehertug Johann skulle være falden fra Tyrol af Bernadottes Korps i Ryggen og nødt ham at trække sig til Salburg.)
Viborger Samler, 1805-11-28
Breve fra Schlesiens Grændse af 17de Nov. sige. Den 9de saae man de første franske Patrouiller ved Wien og den 10de kom til Wiens Neustadt, (paa Grændsen af Ungarn, 8 Mile fra Wien) 16000 Franske og til Neusiedler Søen (der ligger i Over-Un leien. garn) 15000 Franske. Wien selv er omringet af de Franske Den 9de rykkede 10000 Franske ind i Bøhmen un Gener. Baragnay. De stode ved Teinitz. Erkehertug Ferdinand har atter samlet sig i Bøhmen et betydeligt Korps; han har Hovedqvarteer i Budveis, hvor der og ere betydelige Magasiner. Disse agte de Franske at gjøre til deres, om muligt.
Viborger Samler, 1805-11-28
Den russiske og østerrigske Armee under Kutusov, Meerveld og Kienmager har forenet sig med den anden russiske Hær under Burhovden, der nu er kommet til Bøhmen. Erkehertug Ferdinand støder og, om muligt, til dem."
Viborger Samler, 1805-11-28
Da de Franske stormede Passet Scharnitz, fæstede det deres Tornistre paa Hovederne, hvorved de fingede mange Kugler i Tornistrene, som Tyrolerne tiltænkte deres Hoveder - Dog kostede det dem alligevel mange Folk. Efterat Scharnitz var tabt, drog Erkehertug, Johann sig med sit Korps til Brenner, for at tagefast Stilling paa Bjergene; Prinds Rohans Korps, forlod det stærke Pas ved Chrenberger=Klause og trak sig til Graubundtens Grændse ved Passet Finstermünz. Didhen søgte og Wolfskehl med sit Korps. Marskal Bernadotte rykkede til Klagenfurth og Laybach for at afskjære Erkehertug Carls Tilbagetog. Marskal Neyer i Jnspruck og har havt de tyrolske Landstændersamlede.
Viborger Samler, 1805-11-28
3) Fra Armeerne i Jtalien, leverer Monitøren en ny Beretning d. 5te Novbr. saalydende. Efter nogle Timers Hvile i Montebello, forfulgte Massena Fjenden til Vicenza, hvor man fandt Portene tilmurede. Massen lod Staden opfordre, men da den vægrede sig, maatte han aabne Portene ved Kanonerne. Østerrig. flygtede saa hastig, at de lode 1000 Saaret de blive i Byen og noget af Magasinerne. Vi fangede 800 Østerrig, den Dag og de følgende Dage endnu 1000. Ved at forfølge Fjenden strax, have vi besat Cittadella, Castelfranco, Salratranda og Albarede. Vort høire Fløitrykker i Dag ind i Padua, den venstre besætter i Morgen Bassano, Centrum rykker mod Piave. Da Massena gjør Erkeh. Carl ethvert Skridt stridigt, og han ikke kan komme igjennem Karnthen og Steyermark, saa har han nu ingen Vei til Østerrig aa den, uden giennem Underkrain og østerrigsk Croation; og, ved en længere Modstand, staaer han Fare for at miste sin hele Armee. C) Fra Flaaden har man officiel Beretning om en ny Seir, som de Engelske have tilfægtet sig den 3die Novbr. over den franske Contreadmirai Dumanoir, der med 4 svære Linieskibe, som han havde reddet fra Slaget den 21 Octbr., var seilet til Høiden af Ferrol, Den engelske Admital Strachan, der og havde 4 Liniskibe, traf ham der og troede først at det var Rochefordereskaaren. Han forfulgte den franske Eskadre hele Natten og traf den om Middagen. Træfninge: begyndte og varede ved i 3 1/2 Time. De Fransk fægtede overmaade kiækt og giv sig ikke, for deres Skibe ej mere kunne styre. De 4 franske Skibe blev erobrede, Admiralen var saaret, 2 Capitainer dræbte. Blot 2 af de franske Linieskibe havde 270 Døde og Saarede. Engl. tegner deres Tab for 24 Død og 111 Saarede; men tilstaae deg, at deres Skib, og bleve ilde tilredte. De to franske Skibe havde mistet Masterne. De ere alle 4 komne til Plymouth, Strachan er gaaet til Kanalflaaden.
Viborger Samler, 1805-11-28
Derimod er der intet om Sidney Smiths Operation mod Boulognerflotillen, som sidste Postdag bebudede.
Viborger Samler, 1805-11-28
London d. 12te Novbr. London har atter været illumineret i Anledning af Strachans Sejr. Adm. Collingwood er bleven Baron.
Viborger Samler, 1805-11-28
Lord Nelsons Broder og Arving, Doktor Nelson, har Kongen ophøiet for sig og Arvinger i Grevestanden, under Titel: Viscount Merton og Grev Nelson von Trafalgar. Neisons Liig skal først bringes til hans Landsted Merton og derpaa sættes paa Parade i Jerusalems Kammeret i Overhuset; hvorfra det siden paa Kongens Bekostning begraves i Westnunsterkirken. Militæren skal paradere i alle de Steder hvor det bringes igjennem. Fregatten Eurpalus har bragt Neisons Liig til Plymouth. Adm. Villeneuve var ombord paa samme Fregat Ved Søeetaten er skeet stor Avancement og Kongen har i Anledning af denne Seir, udnævnt 22 Admiraler af det røde Flag, (en Grad som i mangfoldige Aar ikke har været brugt, siden Hollænderne i Carl den 2dens Tid insulterede dette Flag.)
Viborger Samler, 1805-11-28
Blandt dem ere: Grev St. Vincent, Cornvallis og Hyde Parker. Sidney Smith er bleven Contreadmiral. Han græd og, da han forkyndte sine Underhavende Nelsons Død. Han er alt seilet af til den franske Kost med 120 Braadere, Kuttere a. for at angribe Boulognerflotslen. Haas Mandskab gav 10 Dages Sold til de i Slaget Qvæstede.
Viborger Samler, 1805-11-28
General Doumourier er seilet til Fastlandet for at bruges som Militær.
Viborger Samler, 1805-11-28
Fredstraktaten med Rajaen af Bhurrpoore er ratificeret, J Nyeyork vedbliver den gule Feber at rasen heftig. Uden for Rochefort have vi taget 1 fransk Brig paa 16 Kan. med Rekruter og Vaaben til Vestindien bestemt.
Viborger Samler, 1805-11-28
Blandede Efterretninger. Fra Cadix skrives "J det ulykkelige Søeslag den 21 Octbr. rettede Nelson især Angrebet paa det franske Admiralskib Bueentaure, det blev omringet af flere engelske Skibe og mistede Masterne; det havde allene 400 Døde og Saarede. Adm. Magon faldt, Adm. Gravina er saaret i Armen, Adm. Aliva er død af sine Saar; 5 franske og 2 spanske Capitainer faldt i Slaget. De engelske Skibe vare og meget forskudte, saa de ej kunne regiere deres Priser. Bucentaur drev til Cadix og sank uden Bugten. 3 undkom et fransk Skib Sloges itu mod Klipperne og forgik med Mandskab og alt; Linieskibet Algle blev med Nød reddet fra at synke. Stormen nødte Engl. til at lavere inden for Bugten. 8 Skibe som de havde paa Slæbetrug, maatte de atter lade drive. Sov engelske Linieskibe have mistet Masterne ell taget anden betydelig Stade.
Viborger Samler, 1805-11-28
Under Gener, Cæsar Berthier samles 60000 Franske, der meest skal undsætte Holland og lægges fra Antverpen til Cleve. Staben er kommen til Antverpen. Berthier, har alt efterseet Fæstningerne Nymmegen- og Herzegenhusch. Alle Fæstninger sættes istand i Holland; Borgerbevæbningen organiseres og Republiten vil bygge 4 nye Linieskibe og 3 Fregatter.
Viborger Samler, 1805-11-28
Keiser Alexander kom den 6te til Weymar. Hans Søster Arveprindsessen modtog ham paa det kjerligste. Ved Couren underholdt Keiseren sig især med de Lærde Wieland og Göthe. Den 11te om Aftenen kom Hs. Majestæt til Dresden, hvor foruden Kurfyrsten, og Prindsen, den østerrigske Erkehertug Anton modtog ham. Den 13 Novbr. reiste Keiseren derfra til Brünn for at besøge den østerrigske Keiser.
Viborger Samler, 1805-11-28
Man siger der skal opstilles et preussisk Korps imelsom Dresden og Mühlberg og Hovedqvarteret være i Dresden. Kursachsens hele Armeesættes paa Feldtfod. I Hannover hverves nu for engelsk Regning og Forordninger udstædes i Kongen af Englands Navn. Alt er overdrevent dyre. Omkring Hameln er alt reqvireret af spiselige Ting, af de Franske.
Viborger Samler, 1805-11-28
De svenske Tropper, som vare marscherede gjennem Lüneburg, ere uventet komne tilbage og ere atter gangne til Elben.
Viborger Samler, 1805-11-28
Den russiske Keiser har overladt Kongen af Preussen 60000 Visper Korn for billig Priis. Landstænderne forære desuden Kongen Korn; saa Magasinerne forsynes,
Viborger Samler, 1805-11-28
Den engelske Gesandt har berigtiget en engelsk Avises urigtige Anførsel " at Russerne ved at komme len Maaned sildigere, end man ventede, havde bidraget til Vanheldet for de Allierede og forsikret, at det var ganske urigtigt, thi de kom hele 12 Dage før de havde sovet.