JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
Nyborg, den 9 Septbr. Efteraars saavel Silde, som Aalefiskeriet er nu begyndt med megen Opofrelse og Flid af de flinke Søefolk, som drive dette Erhverv herfra Byen. Til Dato har det endnu ikke ret villet lønne Umagen og Bekostningen, da Veir og Vind har været noget ugunstig; men ønskeligt var det, om Eiementerne ville føie det derhen, at Fiskerne lønnedes og Staten gavnedes ved denne Vindskibelighedsgreen. - Ogsaa i den herværende lærde Skole tager den offentlige Examen sin Begyndelse i Morgen. Jndbydelsesprogrammet er udstædt af Hr. Dr. og Overlærer A. F. Müllertz, og indeholder "Historiske Efterretninger om Nyborg latinske Skole i ældre og nyere Tider. Herfra dimitteres iaar kun en Candidat til Universitetet, nemlig Nicolai Peter Diderik Torwerdt, en Søn af Hr. Oberstlieutenant v. Torwerdt i Faaborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
Odense, den 11 Septbr. Efter 24 Graders Varme opkom i Løverdags Aftes i S. V. et Tordenveir, hvoraf vi næsten intet have havt nær Odense den hele Sommer, hvis uophørlige Lyn og blaalige Skin vidnede om, at det maatte være heftigt hvor det trak over. Gudskeelov, egentligen over Odense bemærkedes kun et Slag. En Luftstrøm trak nordvestlig, den anden sydostlig. Som man nu hører skal den første have slaaet ned et Par Steder i N. V. paa Fyen, ogsaa dræbt en Hest i Nærheden af Agernæs Præstegaard; men den anden i S. O., hvor den fandt stærkere Ladning af tændelig Luft, have anrettet mere Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
Reisende vil i S. O. af Fyen have seet Jldebrand et Par Steder, og i Siælland saae Reisende med Posten mellem Corsøer og Slagelse, efter en Lyn straales Nedfart strax Luen opstige af en tændt Gaard. Ved Pakkepostens Ankomst til Corsøer, slog en Lynstraale ned i Stranden strax efter Smakkens Anlæg til Broen, nær bag den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
Blandede Efterretninger. Mumier. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
En af de mange Gjenstande, man hyppigen forefinder i de ægyptiske Grave, er et Slags Jnseet, Ateuchus facer, afbildet snart i Leer, snart i Basait. Nogle ere bedækkede med Hjeroglypher. Stykker af Mumier bruges i Orienten som Lægemiddel. Ogsaa i Europa ere de længe blevne brugte i samme Øiemed, og solgte som andre Medicamenter paa Apothekerne; men den stigende Oplysning i Lægekonsten har fortrængt dem fra Lægemidlernes Tal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
Ved det Gjæstebud, som Kongen af Engelland nyligen gav paa Raadhuset i Dublin, paa hans Gjennemreise, mødte den Omstændighed, at efterat Monarken allerede havde forladt Selskabet, og ved Midnat Alderman J. C. Beresford havde beholdt Forsædet, forlangte en Deputation, at der skulde udbringes en Skaal for Wilhelm III. glorværdige og udødelige Jhukommelse. Paa Grund af Forsoningstractaten imellem begge Partier, der saalænge havde foruroliget Landet, vilde Beresford ikke tillade det, men Alderman Darleyreiste sig og udbragte alligevel hiin Skaal, der blev drukken med den lydeligste og umaadeligste Jubel. – (Hvad Wilhelm III. angaaer, da var han en Svigersøn af Jacob II., som kom paa Tronen 1686, og med Magt vilde gjøre Konge vælden uindskrænket og gjenindføre den catholske Religion. Som Statholder i de forenede Nederlande blev Wilhelm kaldet til Hielp af de saakaldte Whigs, og landede i Engelland 1688, medens Jacob maatte flygte med sin Familie til Frankrig. Wilhelm blev udnævnt til Konge af Engelland, men under visse ved Bill of Righe(Sikkerhedsacten) bestemte Jndskrænkninger i den Kongelige Magt. Ved denne Regjeringsforandring, der fuldførtes, uden at der blev udgydet en eneste Draabe Blod, indførtes atter den gamle Statsforfatning og fik Statsforvaltningen en bestemtere og til Landets Tarv mere passende Form, hvorved Storbritannien vandt meget i politisk Anseelse. Under denne Konge, som vedblev at være Statholder i de forenede Nederlande, befastedes Baandene mellem begge Lande til Fordeel for Engelland, fik de undertrykte Presbyterianer, (Puritaner) fuldkommen Samvittighedsfrihed, indførtes Trykkefriheden, og erholdt London sin berømte Bank. Wilhelm døde 1702, uden at efterlade Børn. Ved hans Død talte den engelske Flaade, som nu bestaar af 1000 Skibe, ikkun
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-16
Kjøbenhavns Børs, d. 14 September. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. a 15 Rbmk. 12 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 182175 1/2 Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4. Februari f. A.) 92 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 14. Svenske Sedler 66 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nos Roo Room Attende Aargang. No. 75. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 September 1821. Om Grundsætningernes Foranderlighed. Den rolige Jagttager af Menneskehedens Digten og Tragten i de sidste fem og tyve Aar kan ikke andet end forbauses over den uophørlige Skiften af Meninger og Grundsætninger i visse Lande. Tydskland især er det Land, hvor man ikke mindre end i det vankelmodige Frankrig selv, har ideligen omskiftet gamle Grundsætninger med nye, og nye med gamle, Fra Heterorie til Ortodorie, fra Lys til Mørke, fra Democratisme til Aristocratisme gik man her ofte over i en udgribelig Skynding, og hvo skulde vel troet, at der, hvor man paa en Tid satte saa stor Priis paa Lessings Nathan og de Wolfenbuttelske Fragmenter, om ikke almindeligen, saa dog paa endeel Steder vilde finde Smag for de bekiendte Kielske Theses, Dog, det er ikke allene i Philosophien, ogsaa i Statsoeconomien have Grundsætningerne der været underkastede en uophørlig Afverling, og man søger der ei allene at bestride, men endog ganske at modarbeide Jdeer, der forhen hørte til de meest yndede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
En Ubenævnt har i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 73 tilladt sig at yttre, at flere af de til Disciplene i Horsens lærde Skole henlagte Beneficia i den senere Tid skulle have været beregnede Skolecassen til Jndtægt, uden at komme vedkommende Disciple tilgode, samt at den almindelige Skolefond skal have nydt Fordeel ved Lega ters Jndskrænkning, hvor de Vedkommende ikke skulle have nydt, hvad dem er tillagt. J denne Anledning meddeles følgende Oplysninger: Forordningen angaaende de lærde Skoler af 7 Novbr. 1809 §§. 71. 75 og 79 bestemmer, at alle Legater og andre Gaver, som af private Velgiørere hidtil ere givne eller herefter maatte givet til at understøtte duelige og trængende, eller til at opmuntre haabefulde og flittige Disciple, skulle urokkeligen anvendes til disse Øiemed, at disse Legater skulle ved enhver Skele henlægges som Grundvold for et Stipendiefond, hvoraf Beløbet af de Stipendiesummer, som for Skolen ere bestemte, skal udredes, og at alle Besparelser af Stipendier, som ved ledige Stipendiepladser foranlediges, skulle alene komme Skolens Stipendiefond tilgode. Disse Bestemmelser gielde endnu uden nogen Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
J Horsens lærde Skole fandtes i forrige Aar 22 Disciple. Af disse oppebare de 11, altsaa Halvdelen, foruden at nyde fri Underviisning, Pengestipendier af Beløb fra 20 til 50 Rbd. Sølv. for Hver. Flere vare ikke indstillede til at nyde Skolebeneficier, altsaa havde ikke Flere anholdt derom, eller de vare ikke fundne trængende og værdige dertil. Det overskydende Beløb af Legater og andre Skolens Stipendiefond tilhørende Jndtægter var alene kommet denne Fond, hvis Regnskab føres særskilt fra det over Skolens øvrige Jndtægter og Udgivter, tilgode, og paa ingen Maade beregnet Skolecassen til Jndtægt. Endelig er det saa langt fra, at den almindelige Skolefond har havt den mindste Jndtægt fra Horsens lærde Skole, at tværtimod denne Skole ikke kan bestaae uden ved betydelige aarlige Tilskud derfra, hvilke i afvigte Aar have udgjort 3300 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Indenlandske Efterretninger. J indeværende Decennium indtræffe to Jubelaar, hvoraf det ene kan høitideligholdes af Melpomene Thalia og det andet af Mercur. 1822 bliver det netop 100 Aar siden, den Danske Skueplads aabnedes, og 1824, 200 Aar siden Børsen, som Overskriften over Portalen viser, blev færdig. Skuepladsen som Børsen have i begge Tidsrum formaliter forandret sig saa meget, at man næsten kunde sige: Skuepladsen er bleven til Børs, og Børsen til Skueplads, men materialiter ere de dog endnu de samme. Dog, uagtet Børsen er to Gange saa gammel som Skuespilhuset, har dette dog undergaaet flere Forandringer end hiin. Som bekiendt har, efter den første Bestemmelse, Landcadetacademiets Bygning skulde været Skuespilhuus; men man fandt det for langt bortliggende, endskjøndt Localet dog unægteligen havde været rummeligere og beqvemmere end det paa Kongens Nytorv. Med alle de Forandringer, der, for at vinde Rum, i Henseende til det sidste, nu i en Række af henved tredive Aar ere blevne foretagne, kan man dog sige, at det, som er slaaet til en Skilling, bliver aldrig til en Daler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Da Flagsignalet i Onsdags i forrige Uge skulde gives fra Rundetaarn, sprang, under Flagets Nedheisning, Touget, og det blev desaarsag ikke nedtaget førend 2 Minuter efter Kl. 12. Rigtigst vilde det maaskee være, for at undgaae Sligt i Fremtiden, at have, istedet for et Flag, Klapper, ligesom paa Telegrapher, der, naar Signalet skulde gives, kunde falde ned. Et Flag medfører desuden den Uleilighed, at det, ved visse Vinde, ikke fra alle Sider tilbørligen kan sees, og i fuldkommen Stille, i det mindste noget forte, aldeles ikke kan skjælves fra Stangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
J Løverdags Aftes gaves paa det Kongel. Theater, i Forbindelse med Syngespillet Høstgildet, en af Hr. Prof. Ridder Rahbek forfattet Epilog til Thaarups Minde, som fremsagdes af Mad. Heger som Dana. Siden Samsøes Død har ingen Digter, saavidt Anmelderen mindes, end ikke C. Falsen eller Sander, nydt en saadan Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Udgiveren af Bladet Harpen har nu begyndt at udgive et Literatur, Konst- og Theaterblad, der udkommer 6 Gange maanedligen og koster 1 Rbdlr. Qvartalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Det er nu kommet saavidt med de asiatiske Actier, at de ved Auction paa Børsen ere blevne solgte for 93 a 94 Rbdlr. i Sedler, rigtig nok foruden 8 PC. Omkostninger; men for Sælgeren ere de dog ikke ubbragt til mere end den anførte Kjøbesumma, omtrent 1/2 Deel af Actiernes paalydende Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Mariboe, d. 11 Septbr. Efter næsten 20 Graders Varme i Skygge afvigte Løverdag, begyndte det om Aftenen at lyne noget skrækkeligt fra S. S. V. og V. til langt ud paa Natten. Det var som om hele Horizonten stod i lys Lue. Enkelte fjerne Tordenskrald hørtes. Tilsidst drev Uveiret af N. til, hvor det sank. Saasnart Uveiret truede til at blive alvorligt, var Brandmajoren, Hr. Kjøbmand Engberg, paa sin Post med Brandcorpset, der øieblikkelig sørgede for at have det fornødne Vand i Beredskab i paakommende Tilfælde. - Den 5te dennes kantrede en Baad for fulde Seil med 2de Mænd udenfor den saakaldte Dyrefodsøe, i det Vinden, med en paakommende Regnbyge, i en Hast sprang om. Ved et heldigt Tilfælde kom Skipper Daniel Fabritzius fra Marstal paa Ærøe, med hans Matros, de Nødlidende til Hjelp, og bjergede dem og Baaden, som de endnu hang ved, og havde ellers været forlorne. - Jgaar faldt fra Morgenstunden af en saare vægende og velsignende Regn, som Jorden trængte saa høiligen til Nyborg, den 11 Septbr. Aftenen den 8 dennes sattes Nyborg Jndvaanere i stor Skræk ved det opkommende Tordenveir, der tog sin Retning lige over Os; og Faren er altid dobbelt her, hvor Krudttaarnet med en betydelig Krudt beholdning ligger midt i Byen. Denne Gang holdt Forsynet sin beskjærmende Haand over Os, derimod saae vi det brænde i Sielland og i Hesselager her i Landet. Skulde Lynilden træffe Krudttaarnet, da maatte upaatvivlelig hele Byen gaae i Luften, hvorfor Man paa ny yttrer det billige Ønske: at det ogsaa her maatte blive flyttet uden for Byen, som skeet er andre Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Aalborg, den 8de September. J Tirsdags høitideligholdtes Aalborg Cathedral-Skoles aarlige Fest, bivaanet af en talrig Forsamling af Ungdommens Fædre og Velyndere fra Byen og Omegnen. Høitideligheden aabnedes med en af Ungdommen, under Jnstrumentalmusik, afsjungen Sang, og sluttedes med Frøken Jessens Nationalsang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
De til Academiet dimitterede Candidater vare 1) Niss Andkier, en Søn af Brygger Andkier i Aalborg. 2) Lauritz Sørensen, Søn af Proprietair Sørensen til Jrup i Thye. 3) Ditlev Rodsten Schou, Søn af Hospitalsforstander Schou i Aalborg. 4) Hans Gorgius, Søn af afgangne Districtschirurg Gorgius i Aalborg. 5) Friderich Wilhelm Meyer, Søn af afg. Landskabsmaler Meyer i Kjøbenhavn. 6) Ole Tønder Hunderup, Søn af Forpagter Hunderup paa Hjermitslevgaard i Wensyssel. 7) Johannes Marius Qvist, Søn af afg. Etatsraad, Ridder Qulst i Aalborg. 8) Julius Martin Nors, Søn af afg. Forpagter Nors paa Lundbek. 9) Christian Georg Derchmann, Søn af Amtsprovst Deichmann i Torslev i Wensyssel. 10) Thomas Hansen Erslew, Søn af afg. Kjøbmand N. C. Erslew i Randers, og 11) Peter Tetens Hald, Søn af afgangne Sognepræst Søren Hald i Oddense i Salling. Skolen optoges 11 nye Disciple. Det hele Discipeltal er nu 62. - Vi have her en rig Høst, og de evige Veeklager om dens slette Udfald, ere da endelig ophørte. Menneskene see stedse saa ængstelige ind i Fremtiden, uden at betænke et høiere Forsyns Beskiærmelse. Steiners Skuespil Selskab vedbliver endnu her sine Forestillinger og ikke sjelden for fuldt Huus. J Onsdags gaves Sørgespillet Niels Ebbesen og i Torsdags opførtes Armod og Høimodighed, Skuespil af Kotzebue, til Fordeel for de Brandlidte i Varde. Har end Herr Steiner Publikums Yndest i en høi Grad, det de hyppige Besøg synes at forudsige, saa sørger han i Sanhed ogsaa for at vedligeholde den, ved saaledes goddædig at tænke paa de Ulykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Aalborg, den 11 Septbr. J Løverdags (den 8de dennes) presenteredes Rekrutterne af det 3die jydske Jnfanterie-Regiments Linie-Batailloner og af sammes og 2det jydske Jnfanterie-Regimente Forstærknings Batailloner, ved Exerceerskolens Forstander, Hr. Capitain von Voss, for Regiments chefen Herr Oberst v. Sames, i Exercisen, Evolutionerne og den praktiske Feldttjeneste. J Mandags (den 10de) bleve bemeldte Rekrutter præsenterede i de gymnastiske Øvelser, saasom: Spring ning, Klavring, Voltigering, Hugning, den militaire Anstand, samt den theoretiske Feldt- og Garnisons-Tieneste og Læren om Vaaben; - Alt udførtes til Herr Oberstens Velbehag. - Efter Forlydende skal i denne Tid 2de Mænd fra Randers have været i Wensyssel, hvor de har opkjøbt en stor Mængde Gjæs, de havde samlet en Flok af 700, hvoraf allerede for de naaede Nørre-Sundbye, vare døde 30 Stkr. - Da dette Slags Dy vandrer langsom tilfods, saa er det at befrygte, at de gode Speculantere derved faaer et uventet Stød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Aarhuus. Ved at redde et Barn, som Torsdags faldt i Aaen, har Handelsbetjent C.P. Hertz andengang frelst et Menneskes Liv thi ogsaa i Fjor viste han samme ædle Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Altona, den 13 Septbr. Den 10de d. M. afgik her ved Døden, efter en kort Sygdom, i sit 80de Aar, Sagfører Peter Feddersen, efter over i et halvt Aarhundrede at have været Overrets Advocat og siden 1795 at have tjent Staten som Kongelig Sagfører. Ved hele hans Embedsførelse godtgjorde han den Erfaringssætning, at grundige Theologer, som overgaae til Lovkyndigheden, almindeligen frembringe noget Fortrinligen; thi, efter hans fuldkommen tilendebragte theologiske Studium, udrustet med alle de philologiske og humanistiske Kundskaber, der saameget befordre Lovstudiets Fremgang, helligede han sig ganske sit andet Kald. Hans Aand var lys og hans Virksomhed uafbrudt til den sidste Time af hans Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Blandede Efterretninger. Grækenland og dets Jndbyggere, som de nu ere. End er dets Himmel mild, Dets Fieldes Egn saa vild; Yndige dets Vange, Som da Minervas Sange. Løde høit i Sky J Olivers Ly End Hymettus yder Hvor sig Hyrden fryder En Skat af rige Honning Sit Hellas feire Dronning; Ranken evig ung. Bugner end saa tung. Apollos røde Guld Omstraaler der saa huld Mendelis Marmorstøtter, Bag lave Bondehytter. Konst, Hæder og Frihed selv man savner Men Naturen hold man end der favner."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Halvøen Grækenland er en Landtunge, der strækker sig ud i Middelhavet, lig Halvøen Jtalien, hvorfra den er skilt ved det joniske Hav V., ligesom fra Lilleasien ved Archipelagus i Ø.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
J det første Hav ligge de syv Øer, bestaaende af den joniske Republik, der kunne betragtes som en Deel af Grækenland, i det sidste ligge omtrent hundrede Øer af forskjellig Størrelse. Alle disse tilsammen, med Halvøen liggende imellem sig udgjøre en Landstrækning, hvis Hovedbefolkning bestaaer af de gamle Grækeres virkelige Efterkommere. Halvøen antages at indbefatte 20,000 Mile. J S. V. hænger den ved den smalle corinthiske Tange sammen med Halvøen Morea (ford. Peloponnesus), som er omtrent halv saa stor, Øerne have omtrent samme Udstrækning som Morea, og saaledes kan det Hele udgjøre 40,000 Mile, hvis Befolkning kan anslaaes saalunde: Den græske Halve. 2,000,000 Morea og Negropont. 1000000 Øerne. 1000,000 Tilsammen 4,000,000 Af disse udgjøre Grækerne ikke mindre end 3 Mist. Resten bestaar af Tyrker, albaniske Muselmænd, Jøder, og blandede Afkom af Romere, Venetianere, Neapolitanere og andre Europæere, almindelig bekiendte under Navn af Franker. Prof. Carlyle regner Forholdet af Grækerne i Europa mod Tyrkerne, som 3 eller 4 mod 1, og anslaaer Grækerne til 3 1/2 Mill. – Befolkningen af de syv Øer, som nu staae under Engellands Beskyttelse, regnes for 200,000, af meget blandet Herkomst, men for største Delen Grækere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Fra den mellemste Deel af Halvøen, næsten i lige Linie ned til dens to Kyster, løber en uafbrudt Række af høje Bjerge, hvis Høide er forskjellig, fra 7 eller 8 Tusind Fod, i den nordre og mellemste Part, indtil ligesaa mange Fod i den nordre Yderkant. Blandt de første kan regnes, som de høieste, Pindus og Parnassus, der ikke overgaaes af Parnas, Pentelicus og Hymettus Attica. Andre Grene udbrede sig til hver Kyst, fra denne Middelkjæde, mod O. reiser den berømte Olymp, i Nærheden af Pynten af den salonikiske Bugt, sig, til 6000 Fods Høide, danner den nordre Grændse af den mindre Kjæde, bestaaende af Ossa og Pelion, Oeta og Othrys, løbende igjennem Øen Negropont, af hvilke Bjerget Delphis er det mærkværdigste. Mod V. ere de klippe og bjergfulde Lande: Epirus, Ætolia og Acharmania, dannende den Deel af Grækenland, som nu er almindelig bekiendt under Navn af Albanien. De høieste Bjerge paa Morea er de Cylleniske, nær V. Kysten, og Taygetus nær den S. Grændse. Store Slætter, som ligge høit over Havets Speilflade, indsluttes af Bjergkjæderne. Paa disse bevare end Thessalien, Boetien og Arcadien deres gamle Characteer. De Floder, som vande disse Stetter, ere kun lidet mere end Bjergstrømme, undtagen Pennus og Salympria, hvis talrige Grene, efterat have gjennemskaaret Thessaliens Slætter, forene sig og udløbe igjennem det berømte Snevre Tempe i den salonikiske Bugt Alpheus, der vander Arcadiens, Elis's og Achalas's Slætter. Spercheius eller Hellada, Cephissus Asopus, Jlissus, og mange andre i den gamle Historie berømte Floder, vilde man neppe værdige at lægge Mærke til i noget andet Land end Grækenland, hvor saavel hver Bæk som hver Steen, har sit Vers - og, som Spon meget rigtig siger, disse Smaafloder gjøre større Allarm i Bøgerne end i deres Leie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Climatet i Grækenland ligner det i det sydlige Jtalien. Men om Vinteren er det meget koldere, og i mange Egne om Sommeren varmere. Paa Joanninas Slette, der ligger 1200 Fod høiere end Havet, er det om Vinteren ligesaa koldt, som i den vestlige Deel af Engelland. Jkke langt fra Tripoliza fandt Dr. Holland Temperaturen Kl. 6 om Morgenen 16 Farenh. og i Arcadien Kulden ligesaa stor som i Engelland; men det var ogsaa i den bekiendte, overalt i Europa strænge Vinter 1813. Dog om Sommeren yde Arcadiens blomstrende Dale et ganske andet Syn, og fremstille de hos Digterne beskrevne Scener. J de lavere Egne af Attica er Luften mildere end i de andre Dele af Grækenland. Denne Forskjellighed tilskrives Boetianernes og Atheniensernes Characteer forskjel. Athen har i det Hele en sund Temperatur; men mange Dele af Grækenland have det modsatte om Sommeren, især Marskegne og Riis markerne. Hele Kysten af Achaia er usund. Topperne af den mellemste Bjergkjæde ere ni Maaneder om Aaret bedækkede med Snee. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Colonien Ny Syd-Wales og dens Districter, har i en utrolig Grad tiltaget i Velstand. Tolv Aar efter dens Stiftelse, i Slutningen af Aaret 1800, var Hestenes Tal kun 163, Hornqvægets 1224 og Faarenes 6124, i Slutningen af 1813 havde Hestene formeret sig til 1891, Hornqvæget til 21,613 og Faarene til 65, 121, og i Slutningen af 1817 var Tallet af Heste 3072, af Hornqvæg 44,753, og af Faarene 170,420. Befolkningen tiltog fra 1817 til 1818. 4,671, eller fra 20,379 til 26,050. Vandfaldet i Schafhausen skal have en electrisk Lugt, hvortil Aarsagen tilskrives Vandets heftige Stød og Gidning ved Faldet, hvorved electrisk Materie udvikler sig. Oprindelsen til Brunkulleiet i Jurabierget skal være det Jordskjelv, der fandt Sted der 1356, og hvorved hele Skove bleve omstyrkede. Men siden 1736 have de tidligere i Jura hyppige Jord skjelve ophørt. Osten i Schweiz er kun feed der, hvor Gletschevandet væder Alperne, hvoraf man vil slutte, at Gletscherne ere nyttige for den almindelige Vegetation, da Vandet væder flere Grunde end blot Alperne, og paa hine afsætter sit Nedslag. Derved bevises ogsaa hvorfor Ostene fra Jura ere magre og de fra Lombardiet meget fede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
J Canton Zürich leve Landmændene kun tildeels af Agerdyrkning, men de fleste af deres store Huusflid, og især af deres Væverie. Derfor er det just ikke meget frugtbare Zürich istand til at føde over 4000 Mennesker paa en Qvadratmil. (Paa Øen Ærøe leve 4638 Mennesker paa en Qvadratmil.) Hvor sundt et Land Schweiz er, skjønnes deraf, at i Bern hver 4de Døende opnaaer en Alder af 20 Aar, men dog er Krop der temmelig almindelig, som en Virkning af det kalk og gibs agtige Kildevand, et Onde, som den derværende Regjering let kunde afhielpe, naar den ved Vandledninger vilde forsyne Staden med Gletscher vand. - J Neder Wallis befordrer Vandet, Moradserne og Climatet Cretinismen; men det falder ikke Regjeringen ind at udtørre Moradserne og forbedre den stinkende Luft derved, skjøndt den til Belønning kunde derved erholde skjønne Græsgange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Journal des Mines beretter, at der i Aaret 1812 blev fundet i en Kieselsteen Mynter fra det 16de Aarhundrede. Ogsaa ved Reckelsumfandtes engang, efter Lichtenbergs Magaz., Stene med Mynter fra det 14de Aarhundrede, som afgiver et Beviis paa hvorledes saadanne Stene danne sig i Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-18
Kjøbenhavns Børs, d. 18 September. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 75. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4de Februari f. A.) 93 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 a 122 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. Svenske Sedler 66 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.