JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Kgl. Historiemaler Hoyer har indgivet Ansøgning til Cancelliet om at maatte udstille et af sine Malerier, der forestiller et christeligt Sujet, i Helliggeistes Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Justitiarius i den kgl. Landsover- samt Hof og Stadsret, Conferentsraad Carstens, ligger i denne Tid meget syg af en Brystbetændelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Af kunstneriske Præstationer i denne Tid har dog ingen været saa morende som den Aftenunderholdning Dandselærer Bagge gav i forrige Uge paa Privattheatret i Kannikestrædet, for et talrigt Publikum, der uafbrudt talte med, saavel yttrende sit Bifald for Kunstnerens anstrængende Præstationer, som med det samme kritiserende og instruerende, idet det f. Ex. bad ham gjentage Deklamationerne, og betydede ham at maatte bukke dybere, tale høiere, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Blandt Andet gaves nogle Scener af Klingemanns Faust, efter Hr. Bagges egen Oversættelse, hvori den forekommer en usynlig Aand; denne maatte B. no lens volen lade komme frem paa Theatret, da Publikum forlangte at see Bagges Aand. Selv declamerede Hr. Bagge først Abrahamsens: "Min Søn, om Du vil i Verden frem, saa buk!" og derpaa adskillige af sine egne Digte, hvoraf man destoværre tabte meget formedelst Publikums Urolighed. Derefter gaves Skuespillet: "Misforstaaelse paa Misforstaaelse, udført ved velvillig Understøttelse af Dillettanter. Men ogsaa herved indtraf den Ubehagelighed, at Damen som spilte Elskerindens Rolle, midt i Stykket erklærte, ikke at vilde spille meere, og gik sin Vei, saa Dækket maatte falde. Til Slutning blev Hr. Bagge fremkaldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Afdøde Lene Frænkel, Enke efter Handelsmand Abraham Frænkel, har testamenteret 2500 Rbdlr. i Nation. Bank=Obligat. og 2000 Rd. i kgl. Obligat. til Jndkjøb af en Gaard, i hvilke Fattige af den mosaiske Tro skulle nyde Bolig enten frit eller for en saadan moderat Leie, der blot tjener til at dække de aarlige Udgifter paa Eiendommen. Grosserer W. P. Hermann skal efter Testamentet indrette og administrere Stiftelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Udgiveren af Bladet "Skjærsilden, Hr. C. Møller, bekjendtgjør i Khous Adresavis, at han indanker den ham ved den kgl. Landsover- samt Hof og Stadsret overgaaede Dom, til Høiesteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Løverdagen den 16de Marts bortsolgtes ved offentlig Auction i det kgl. Ridehuus ved Christiansborg, 42 Heste af de kgl. Stutterier og Stalde. Som sædvanligt indfandt mange Kjøbere sig, og Hestene kunne ansees for at være blevne betalte efter deres høieste Værdie. Af de solgte Heste var største Delen unge, nemlig 4 treaarige, 9 fireaarige, 12 femaarige, o. s. v. i Alt 42 Stk. for hvilke Anctionsbeløbet udgjorde 3980 Rbd. Gjennemsnitsprisen var altsaa 95 Rbd. Stk. J Anledning heraf gjøres i Maanedsskr. for Hesteavl den Beregning, at Statskassen har, allene ved at bortsælge de 13 derimellem værende Plage, besparet 1748 Rbd. "Denne Sum har Statskassen altsaa vundet, tilføies: ved ikke at underholde disse 13 Heste endnu i 1 a 2 Aar. Et andet Spørgsmaal bliver det: hvad Staten har tabt ved at tillægge dem." For at opnaae et afgjørende Resultat om Fuldblodshestens eller den danske Hests større Udholdenhed paa en lang Distance, et Spørgsmaal, hvis tilfredsstillende Afgjørelse, Enhver indseer at være af høieste Jnteresse for vor Hesteavl, bemyndigede, som bekjendt, Hs. H. D. Hertugen af Augustenborg Redactionen af Maanedsskrivt for Hesteavl til at foreslaae et Væddeløb mellem Heste af disse to Racer, hvortil Høisamme udsatte 4000 Rbd. mod 2000 af Modpartiet, og med den Bestemmelse, at dersom Hertugen vandt, skulde Summen tilfalde Fødselstiftelsen i Khvn. Slutteligen erklærtes ogsaa, at Hs. D. var beredt til at indgaae et lignende Væddemaal paa en endnu længere Distance end de i hiint fastsatte 20 Mile, (der skulde tilbagelægges paa Landeveien mellem Haderslev og Kolding, Distancen herimellem 5 Gange af hvert Par Heste, dersom Høisamme skulde vinde hiint Væddemaal. Redactionen bekjendtgjør nu i det udkomne Marts-Hefte, at dets Haab er bleven skuffet, og at det desværre aldeles ingen Anmeldelse har modtaget i Anledning af det af Hs. D. Hertugen proponerede Væddemaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
For kort siden faldt i den kgl. Landsover- samt Hof= og Stadsret Dom i en Sag, i hvilken en Bonde frikiendtes for Beskyldningen af Qvaksalverie. Den nuværende Redacteur af Morgenposten har meddeelt adskillige interessante Notitser om denne Sag, tilligemed endeel Attester fra Helbredte, Landsoverretten har i Paakiendelsen af denne Sag viist en Retfærdighed, der fortjener Enhvers Agtelse, der føler for sine lidende Medmennesker. - Mange specifike Midler ligge gjemte i Almuehænder, og det er en afgjort Sandhed, at de bekjendte specifike Midler, vi nu see indførte i Systemerne, som erkjendt virksomme, skylde Almuesfolk deres Opdagelse. Derfor forkaster ikke den tænkende og erfarne Læge Almueraad, men tillader deres Benyttelse, eller benytter dem selv, naar han veed, at de ikke ville skade. En af vore udmærkede Læger, Etatsraad Prof. Fenger, underkastede endog sin egen Helbredelse en saakaldet klog Kone, efter at han formedelst et Hagelskud var bragt i den Tilstand, at Etatsr. Winslow erklærte, at hans Fod skulde afsættes, men som ikke skeete, fordi den med et simpelt Naturmiddel fortrolige Kone gjengav ham sin Helbred i kort Tid, efter at Kunsten havde forsøgt Alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
J Odense lever en Mand, der i en Række af Aar har med Held kureret Brokskader ved et gandske simpelt Middel. Denne Mand er Hattemagermester Jantzen. Det var at ønske, at det tillodes ham at forsøge sin Helbredelsesmaade under saakyndige Mænds Tilsyn, og derpaa, hvis den gav tilfredsstillende Resultat, at erholde Tilladelse til at gavne sine Medmennesker ved sin Opfindelse. (Uddr. af Rakett. No. 25.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
J Dagen læses følgende: "Den bekjendte Doctor juris S. L. Baden har faaet et nyt - i sig selv ubetydeligt Skrift færdigt, med Titel Danmarks og Norges Kong Christian den Syvendes Regjerings Aarbog fra 14de Januar 1766 til 14de April 1784. 343 S. J Fortalen har han, som man kunde vide, udøst noget af sin Galde. Det gaaer ud over Professor Sibbern, Grosserer Nathanson og Dagens Redacteur, hvilken Sidste han kalder et bekjendt literairt Skrog, og om hvem han anfører grove Usandheder. – Der var en Tid (for 18 Aar tilbage) da Baden offentligen omtalte den nu for hans Had komne, i lavt Pøbelsprog nævnte Mands udførlige statistiske Veiledning, som et kosteligt Værk, som ingen dansk, norsk eller holsteensk Embedsmænd bør kunne undvære, og hvis Fortsættelse med Længsel, forventes."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Dampskibet Danias forhenv. Maskinmester John Wright har navngivet sig som den Almeenhedens anonyme Talsmand, bemeldte Skibs Rhederie har truet med at ville sagsøge for hans i Politievennen forleden indførte ufordeelagtige Omtale af Danias Maskinerie. At skade Rhederiet har, som han siger, ikke været hans Hensigt, men blot at gjøre Vedkopmærksomme paa det Utilraadelige i at lade et Skib, der ei er istand til at opfylde dets Bestemmelse, paabegynde en saa vigtig, men vanskelig Fart, som imellem Aarhuus og Kalundborg, hvortil han saameget mere har troet sig berettiget, da han selv aspirerer til at blive ansat som Maskinmester paa det Dampskib, som Færgelauget, efter Forlydende, agter at anskaffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Som et probat Middel mod Steensmertehar en Mand, som er selv bleven hjulpet derved, bekjendtgjort følgende i Politivennen: "Man samler om Høsten de røde Bær af Stikpalmen (Hulsebusch, lex aquisolium Linn, en bekjendt Slags Riis vært i Skoven, der ogsaa om Vinteren har grønne, glindsende Blade, næsten ligesom Egeløv, og mange Braadde; den er hos os bekiendt under Navnene: Christtorn, Maretorn, Skovtidsel, Hesseltorn, &c.) tørrer dem paa Ovnen eller Ovnsstedet, støder dem til Pulver, saa at de see ud som lysbrændt malet Caffe. Saasnart man mærker at Smerterne begynde deres Periode, tager man om Morgenen en god Theeskeefuld af dette Pulver, og drikker derefter et Par Kopper af sin sædvanlige Drik, og man vil erfare, at Smerterne snart ville tabe sig."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
J Khons Morgenpost No. 52 læses følgende: De jydske og fyenske Blade ere endnu saa deel Jubel og saa fuld af stram Høitidlighed, at de faa eller ingen Søgnedags Efterretninger indeholde; de stille enhver den ubetydeligste Landsbyes Festligheder og patriotiske Følelser brammende tilskue, som om de derved ret havde til Hensigt at vække Skamfuldhed, hos os lunkne Kjøbenhavnere."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
J samme Blad læses en meget interessant og vel skreven "Correspondence-Efterretning fra Jylland(egentlig fra Randers), hvoraf vi tillade os at uddrage følgende Brudstykker: – Husker Du endnu, kjære Ven, hvor Du hensank i dyb Sorgmodighed paa en Tour paa Gudenaae ifjor, da Du med Forbauselse bemærkede, hvorledes Landjorden med umættelig Gridskhed tilranede sig meer og meer af denne velsignede Fjords Gebeet, Sie transit gloria mundi, stod med klar læselig Skrift skreven i Dine Blikke. Og hvad siger du da vel først dertil, naar jeg fortæller dig, at jeg frygter for - at hiint billede er billedet paa hele JylI lands Stilling for Øieblikket, Og hvad kan Andet blive Følgerne, naar Kjøbmandstanden i et Land gaaer til grunde: i et Land, hvor just denne Stand skulde række Bonden, der begynder at afkaste sin Træghed og at arbeide sig op, Haanden, ved med Begjerlighed i Besiddelsen af rigelig Fond at gribe efter hans Producter og ved, formedelst en directe Forbindelse med Udlandet, at see sig istand til at hjælpe Bondens Velstand op ved den høieste Priis, der ikke er formindsket ved inden eller udenlandske Mellemhandleres Fordeel, Men Antallet paa rige Kjøbmænd her i Lande bliver ikke fire igjennem Banken til en Stad, der for har udgjort en anseelig Handelstad, og, naar vore unge Kjøbmænd, der ved Hjælp af nyere Tiders Kunstgreb lang Til kunne slæbe sig hen, endelig ved Creditens nødvendige Stag nation komme til at staae i deres Nøgenhed, da vil en dyb Kræftskade komme tilsyne, der vil vække en almindelig Bestyrtelse; og det vil vise sig, at de faa tilbageblevne stor Kjøbmænd ere Haier, der have mættet sig ved at opsluge de smaae Sild. "Og hvad," spørger di: er da Grunden til dette Onde Toldvæsenet og den fordærvelige Landprang "Du maa ikke misforstaae mig og ansee det for phychologisk Conjectur, hvad der er Sandhed, det practiske Liv har paanodt mig: at Toldvæsenet demoraliserer Kjøbmanden her idet den Hazard, det vænner ham til, berøver ham den Soliditet, der udgjør Kjøbmandens uskatteerligste og aldeleuundværlige Egenskab; og gjør ham til en letsindig og dristig Speculant, der aldrig spørger sin Samvittighed og Evntilraads, hvor det blot er muligt at gjøre et stort eller rask Coup; at det gjør ham til en upatriotisk Borger; at det berøver ham hans Værdighed ved de mange fornedrende Stillinger, det hilder ham i; og at det føder en Mistillid og Nid indbyrdes blandt Handelstandens Medlemmer, der kuldkaster hvert bestaaende Princip, fælleds Existence burde lade dem hævde, og overtræffer selv den frie Concurrences Venners meest overdrevne Ønsker. (Fortsættes en andengang.) Hvor høit Svendborgs afdøde Byfoged, Justitsraad Nellemann, var elsket, tolkedes ret ved hans Begravelse den 8de Marts. Borgervæbningens og Brandkorpsets Officerer havde udbedt sig at bære hans Liig, og en meget stor Skare af alle Stænder, endog fra Landet, havde indfundet sig til Følge. En frivillig Sørgemusik fulgte med fra Liighuset, de eligerede Borgere bare Kisten fra Kirkegaardsporten til Graven, hvori den blev nedsænket under Kanonernes Sørgeskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Den i Lemvig oplagte uhavererede Tvist fra det sidste Efteraar der paa Kysten indstrandede svenske Skib Louisa, er i denne Tid bleven udskibet af Lloyds=Agent Hr. Consul Nisson i Thisted til Bestemmelsestedet Gothenborg. Ligeledes har Hr. Consul Nisson i denne Maaned udskibet den ubeskadigede Deel af den i Efteraaret ved Nymindegab, med Skibet St. Alexander, indstrandede Viinladning, saa at kun Bjergernes Part bliver solgt. Assurandeurerne ere i den senere Tid kommet efter, at det svarer bedre Regning at lade de indstrandede uhavererede Varer udføre, end at sælge dem paa Stedet, hvilket fornemmelig skal hidrøre fra den høie Told som her maa erlægges, og som, især paa Drikkevarer, næsten(Aalb. Av.) opsluger hele Beløbet. Omstændighederne med den tidligere omtalte, Skagboerne eftergivne Gield, ere følgende: Skagens Kjøbstæd skulde refundere Aalborg Kæmnerkasse henved 600 Rbd. i Delinqventomkostninger for flere Aar. Jkke blot dette Beløb, men et langt høiere under samme Navn, var af Øvrigheden der i sin Tid opkrævet hos Beboerne, og disse for Betalingen meddeelt Qvittering i deres Skattebøger, imidlertid var Beløbet ikke af Oppebørselsbetienten bleven indbetalt i Aalborg Kæmnerkasse, som derfor paany erindrede om denne Gield. Skagboerne, skjøndt de eengang havde betalt under Executions Tvang, og havde Øvrighedens Qvittering i deres autoriserede Skattebøger, fandtes, efter en høiere Autoritets Mening, pligtige at betale anden Gang, men da Sagen blev Hs. Majestæt forebragen, var Han saa naadig at betale (Aalb. Av.) for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Rector og Professor Thorup i Ribe har mistet en Søn, der omkom ved Skibbrud den 3die Januar d. A. ved Guernsen. Faderen har i denne Anledning skrevet følgende skjønne Vers i Ribe Avis: August Thorup. Drog Du derfor og fra Syd til Nord Uden Rist og Ro paa falske Vover, For at finde denne Plet af Jord, Hvor Du nu bag Guernsens Klipper sover! Var Din Reises Maal ei, kjære Dreng, Peru og den gyldne Muld, det gjemmer? Og hvad fandt Du? Paa en Klippeseng Evig Hvile for de trætte Lemmer. Moder, tænk, hvor blid han slumrer der Skal vi vække ham til Reisens Møie? Hvad er Peru med dets Miner værd Mod den Fred, som svæver om hans Øie? Sov da født, August, og vaagn med Lyst Der hvor Haabets Anker aldrig glipper, Hvor et trofast, huldt og kjærligt Bryst Knuses ei af Livets blinde Klipper!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Jndsendt. Efter Forlydende skal Hestevæddeløb holdes i denne Sommer ved Randers. J vor Bye længes man ikke heller efter at see dem, thi den spændte Rysgierrighed er nye lig her bleven tilfredsstillet. Ved Maskeraden i et sluttet Selskab blev der nemlig givet et Hestevæddeløb, hvor Eclair, Miss-Elgin, Mirza, og flere paraderede. Da Maskerader i en lille By altid er en offentlig Hemmelighed, og følgelig en saadan geniefuld Fremstilling kundbar nok, bliver man istand til at omtale den efter Fortjeneste. Ved Herold og Trompetstød forkyndtes Løbet. De Kjæmpendes Belønning var efter de oplæste Love, en Snaps, et Glas tyndt Øl, og den tredie: Visken om Munden. Foreningen reed paa lutter egentlige Kjepheste. Men da Børnene rimeligviis ikke vilde laane dem flere, toge et par tiltakke med en Stok uden Hoved, men med desstørre Hale. Under Løbet opstod Debatter om Fuldblodets Fortrin. Taler holdtes. En Forfægter af Fuldblodet mishandledes eller dræbtes, blev lagt paa en Stige, og udbaaret af Vægtere, under Musik af Vægterpiber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
J dette Spektakel kan den Uindviede ikke finde mindste Vittighed, end ikke de saakaldte Borgere eller Kjældermænd. Ligesaalidet skal de Tilstedeværende derover have moret sig. Derimod synes der at ligge noget Uanstændigt i at ville latterliggjøre en Jndretning, der ved Regjeringens Medvirken fremmes, der ved videnskabeliDrøvten og praktiske Kjendsgierninger godtgjøres at være gavnlig. Hvortil kommer, at da de Forfattere ere faa, der offentlig have taget Partie i denne Sag, de være en ten høie eller lave, kunde man let fristes til at antage hvorlunde man vilde maskere en Prostitution, den sand Adel eller videnskabelig Cultur neppe kan qvalificere si til. Man skal have lagt Mærke til, at neppe nogen af Rytterne kjende eller have seet en Fuldblodshest, derimod at der var forhaanden, efter den bekjendte offentlige Beskrivelse over Racen, ideel jydske Klaader, platføddede, med Bukkebeen, skjæve Haser, og andre betydelige Feil. Har nu en sluttet Forening Ret til at raillere en offentlig Jndretning, ja enkelte Mennesker, have Andre samme Ret til at dømme om Handlingens Velanstændighed. Fra Skanderborgkanten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Jmellem Juul og Nytaar sidst, kom en Person i Følgemed 2de andre foregivende Borgere fra en Kjøbstæd, er bankede paa en meget aldrende Gaardmands Vaanings dør, Kl. 12 om Natten. De bleve oplukkede, og Personen gjenkjendt af Pigen. Efter at der var bleven tænd Lys og den gl. i Sengen liggende Mand havde kjendt Personen, tiltalte denne ham: om han ikke havde 200 Rbd. at lade ham faae, hvortil Manden svarede Nei, det skulde han gaae til den Rige om, men efterat Manden vedblivende havde nægtet at lade den indtraadte og ham bekjendte Person faae Penge, svarede begge de Medfulgte, at de havde ikke nødig at tigge Pengene, eftersom de havde hans, sc. den gl. Mands, Beviis derfor, den Gl. svarede det gad han dog nok seet, thi han vidste ikke at skylde den Person noget. Papiret blev da fremtaget og læst, men den Gl. erklærede saadant for aabenbar Falsk, hvorpaa det ene af Vitterligheds Vidnerne, den gl. Naboe, blev kaldet tilstede, men som ogsaa forsikkrede, aldrig at have underskrevet et saadant Dokument. Efter flere Ord og Tallemaader som i og ved den Anledning forefaldt, bemægtigede de 2de saakaldte Borgere sig Personen, fik et Stykke Reeb, hvormed de bandt Personens Hænder og Fødder, og under dennes Raaben og Klynken, kastede ham i Vognen, og saaledes samme Nat kjørte bort. Efterat have kjørt omtrent en halv Miil fra Byen, skal de tvende Borgere have følt Medynk, løst Personen af sit Fængsel, men ogsaa afklædt ham gandske og ladet ham løbe; i denne Tilstand kom han ind til en Mand, der laante ham Klæder og Alt at tage paa, gik bort og - blev borte. Hvem var den Skikkeligste af Alle? –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Copulerede i Svenstrup Kirke den 29de Marts. Spansk Vice-Consul Hr. Jens Kaarsberg og Jomfrue Christine Galthen, Begge af Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Prædikantere. Skjærtorsdag. J Domkirken til Høimesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard; til Aftensang Hr. Pastor Gruner. Frue Kirke, til Høimesse Hr. Pastor Brix, Aftensang Hr. Pastor Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen. Langfredag. J Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Lindhard, Aftensang Hr. Pastor Gruner. Frue Kirk til Høimesse. Hr. Cand. theol. Schousboe, Aftensang Hr. Cand. theol. Røgind. J Hospitalskirken Hr. Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Bekiendtgjørelser. J Nat Kl. 2 bortkaldte den evige Viisdom fra mig en kjærlig Ægtefælle, fra mit spæde Barn en kjærlig Fader, idet han endte de jordiske Lidelser for min elskede Mand, Ølbrygger Niels Geertsen Winding. i en Alder af 30 1/2 Aar, efterat vi kun 1 Aar og 4 Maaneder havde været gift, og hans Sygdom, der var Lunge svindsot, havde varet i 9 Maaneder. Hvo der i den senere Tid var Vidne til hans tunge Lidelser og de Smerter, som han maatte udstaae, maatte forene sine Bønner med den Lidende, der fuld af christelig Taalmod og Gudhengivenhed bad den himmelske Fader snart at udfrie ham fra sine Smerter. Det er derfor min Trøst ved hans alt for tidlige Bortgang, at han nu har fundet den Hvile, som han trængte til, at han er frigjort for de Smerter, som selv den omhyggeligste Pleie ei formaaede at lindre. Derfor Fred over hans Støv!" og Gud skjænke mig Kraft til at være en saadan Moder for vort elskede Barn, at vi hisset engang maae kunne samles med Fryd, Condolence frabedes. Aarhuus, Ane Chatrine sl. Winding. d. 1ste April 1833. fød Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser lader foretage følgende Væddeløb i Slutningen af Juni Maaned 1833 ved Randers: a) Et Løb for Heste af hvilkensomhelst Race, Alder og Kjøn, Fuldblod allene udelukket, tilhørende de i de danske Provindser boende Medlemmer af Selskabet. b) Et Løb for 3, 4 og Haarige Heste, beviislig fødte i de danske Provindser, og tilhørende de i Jylland boende Medlemmer af Selskabet; Halvblods eller mere forædlede Heste og alle Vallaker, udelukkes fra dette Løb. c) Et Løb for 3, 4, 5 og saarige Heste, tilhørende Bønder, boende i Jylland. Præmiernes Størrelse saavelsom Dagen paa hvilken og i hvilken Orden Løbene foretages, kan endnu ei bestemmes, men snarest muelig skal ogsaa dette vorde anmeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
At Markedet med Kram, Heste og Qvæg, som paa Braarup Hede i Lysgaard Herred, efter Almanaken for 1833, er berammet at afholdes om Fredagen den 26de April d. A., ved et allerhøieste Rescript, af 24de December 1832, er bestemt at afholdes den nærmest foregaaende Onsdag, altsaa den 24 April førstkommende, og for Fremtiden om Onsdagen; dette bringes herved til offentlig Kundskab. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 14de Marts 1833. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Efter Begjæring af Toldbetjent H. Hoffs Enke bliver Fredagen den 12te April d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 i hendes Boepæl afholdt offentlig Auction over en Deel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder, 4 Stk. Kakkelovne, 1 Kobberkjedel, 1 Chatol, samt en Deel Jndboe og Kjøkkentøi, m.m. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byefogedcontoir, den 3die April 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Meubel-Auction. Onsdagen den 17de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 og følgende Dage paa samme Tid lader Kbid. W. M. Cohen, formedelst Bortflytning, ved Auction bortsælge en betydelig Deel Jndboe, bestaaende af en Deel moderne Mahogni= og andre Meubler, saasom en Secretair med Opsats, Speile med Consol ler, Divaner med Borde, Sengesteder, Stole, CommoderPiedestaler, Hjørneskabe, Skriverpulte og Klædeskabe, samt endvidere, nogle nye Theemaskiner tilligemed andet Kobbertøi, Tin, Messing, laquerede og pletterede Sager, et Taffeluhr, Bord- og Gemaks=Lamper, en Deel Porcellain, hvoriblandt et Kjøbenhavns Bord-Service, samt endelig en complet Boutik=Indretning og en Markeds-Boutik, Gardiner m. m. m., hvorover Fortegnelsen ere henlagte til Eftersyn hos Politieassistent Procurator Nielsen og Gjestgiver Schlawitz. De Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 22de Marts 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Enkemadame Kirstine sal. Jørgensen, foretages Auction Stervboestedet, Nr. 645 paa Vestergade, Tirsdagen den 9de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over endeel Manufacturvahre af forskjellige Slags, saa og Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Komoder og Chatoller, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 30te Marts 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Enkemadame Kirstine sal. Jørgensen foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 645 paa Vestergade heri Byen, som berammes saaledes: 1ste Gang Mandagen den 15de April) dito den 22de – 1833. 2den 3die dito den 29de – førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og 2den Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stervboestedet, som er bestaaende af 7 Fag Ætage Egebindingsværkshuus til Gaden, 5 Fag, Ætage Sidehuus, 7 Fag Halvtag, med Gaardsrum og Pumpevand. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 30te Marts 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-04
Auction. Efter Begjæring af Præste=Enken Mad. Eschildsen, i Alrøe Præstegaard, bliver formedelst hendes Bortflyttelse, ved Auction, som begynder Tirsdagen den 16de April næstk. Formidd. Kl. 9, og mueligen fortsættes følgende Dag, bortsolgt Heste, Køer, Ungqvæg, Faar, Sviin, Vogne, Plouge og andre Avlsredskaber, Folkesenge, et Chatol, Kar og Baller, m.m. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 30te Marts Lanng.