JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Proclama. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Hr. Niels Wamberg, Provst udi Gudme Herred og Sognepræst for Gudbierg. Meenighed udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have be" vilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter udi Stervboen efter afgangne Christine Dorothea Madsdatter, Hustrue af Sognepræsten for Giis lev og Ellested Meenigheder, Sr. Willads Krebs, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, trende Gange efter hinanden indkalde saavel fornævnte afgangne Christine Dorothea Madsdatter Krebses Arvinger, som alle dem, der maatte formeene sig at have noget at fordre efter hende, dermed at fremkomme, og samme inden den i Loven fastsatte Tid hos hannem at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan udi Aviserne skeete Jndkaldelse derefter ansees og " være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Verneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vort Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn den 30te August 1782. Under Vort Signet. (L. S. T.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. N 636 R. R. Bliver altsaa i allerunderdanigst Følge herved afgangne MadamKrebses Arvinger, saavel som alle de, der i nogen Maade skulle have at fordre efter denne Afdøde, indkaldet saadan deres Fordring, inden den i Loven anbefalede Tid, hos mig at anmelde, og samme med lovgyldige Beviser at legitimere, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Gudbierg pr. Nyborg den 10de September 1782. N. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Auction. Torsdagen den 10de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver ved offentlig Auction bortsolgt udi Bertel Olsens Huus i Nørregade, endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Kaaber, Messing, Tin, en Kakkelovn, Borde, Stole, med videre, bemelte Bertel Olsen og afdøde Hustrue deres fælleds Boe tilhørende. Thi ville de Lysthavende behage til bemelte Tid og Sted sig at indfinde. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Vandagen den 28de October næstkommende, agter Eieren af Billesbølle Hovedgaard, beliggende i Hindsgauls Amt, i Wend Herred i Fielsted Sogn, om Formiddagen Klokken 10, sammesteds ved offentlig Auction, om antagelige Bud skeer, at bortsælge bemelte Hovedgaard, af Hartkorn Hovedgaards Taxt, 39 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. Alb., Skovskyld 6 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., og ufrie Jorder, brugt under samme Hovedgaard, af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr.; 6 Huse paa bemelte Gaards Grund og Taxt; 1 Gaard i Fielsted Bye, hvis Jorder til Udskiftelse af Fælleskabet med de andre der i Byen ere opmaalte, af Hartkorn; Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 4 Huse i Sletterød, Fiellerup og Fielsted, Byer, som forretter Ugedage til Gaarden; alt dette agtes at bortsælges, om, og ligesom antageligste Bud giøres, enten paa alt samlet under et, eller adskildt; i sidste Hensigt ere alle Hovedgaardens Jorder, efter det Høikongelige Rentekammers Tilladelse, af Land=Jnspecteur Berg inddeelte til en Hoved og 40 andre Porceller, de sidste omtrent 10 a 20 Tdr. Land, nogle liden derover, og faae andre noget mindre; bemelte Hoved Parcel(hvorpaa Gaardens Hoved=Bygninger, med den anseelige store Frugt Kiøkken= og Lysthave, Fiskedamme, en Vandmølle til Gaardens Brug, m.v. næsten i midten af Jorderne befindes, bestaaer af 109 Tdr. Land, hvoraf de 60 Tdr. Agerland, det øvrige meget god Engbund, Torveskiær, en anseelig og behagelig Nr. 637 N. Skov ved Gaarden, alt saaledes beskaffen, saa en Familie at Distinction der kan have en meget behagelig Boepæl, med al fornødent af Agerland, Græsning og Foering til en Besætning Hoved=Bygningen bestaaer af Grundmuur, 2 Etagier høi, med sen til Kiøkken beqvem indrettende Kielder, her foruden en Mængde Domestiqve og andre Værelser, 7 Gibsede og deraf 6 tillige betrukne Værelser; 2 Sidebygninger af Bindingsværk, indrettede og brugde til Forpagter=Meierie= og andre Domestiqve Værelser, de fornødne af Stalde og Lade findes ved Gaarden, foruden en stor og for faae Aar siden opbygt Lade, som ei til denne HovedParcelles Avling Drift, fornødiges, og derfor, (i Tilfælde af, at Gaarden Parcelviis bliver bortsolgt) bliver den store Lade tilsidst enten samlet eller Fagviis bortsolgte, de andre 40 Parceller ere saaledes beskaffen, at samme kan bebygges og tiene til større og mindre Familiers Underholdning, da der findes en proportioneret Deel Agerland, Engbund, og tildeels paa de fleste Gierselskov; men for at enhver Kiøbere kan blive forsynet med Skov til Fornødenhed, er den største Deel af Gaardens anseelige Skove, inddeelte i mange smaae Parceller, paa 2 a 4 Tønder Land; videre Underretning herom, af Beskrivelse over Parcellerne, Jordebog og Auctions=Conditioner kan faaes til Eftersyn i Kiøbenhavn, hos Hr. Justitsraad Jens Hansen i Stormgaden, i Odense i Geheimeraadinde Lewitzows Gaard, i Assens hos Hr. Cancellie Assessor og Herredsfoget Læsøe, og hos Fogden paa Billesbølle som foreviser Cartet og Gaarden med tilliggende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Da jeg underskrevne, sidstafvigte Foraar har kjøbt Balles gaard, beliggende i Coldinghuus Amt, Egvedsogn i Jylland, som er af vidtløftige Eiendomme, og formeget for en Familie at dyrke, og som det ellers er meget godt Land baade til Sæd og Græsning, saa har jeg resolveret til at bortsælge endeel af de fra Gaarden længst beliggende Jorder, som bliver afdeelt i 8 a 10 Kaabler, et hver Kaabel til 10 Tønder Land, med 2 Skiepper, Hartkorn; Liebhaberne vilde behage at melde sig hos Eieren paa Ballesgaard, jo før jo kierere, da der kan faaes et eller flere af disse Kaabler, enten med eller uden Bygning, ligesom derom kan tresses Accort, og ifald samme ikke for underhaanden bliver bort solt, bliver det uden flere Auctioners Holdelse, ved en eneste Auction absolut bortsolt, Onsdagen den 30te October næstkommenNr. 638 R. de, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet paa Ballesgaardskal blive bekiendtgjort. Niels Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Til Kiøbs faldbydes. Skulle nogen behøve god reen Sæderug, som er avlet efter tydsk Provstie Rug, da er samme at bekomme til Kiøbs paa Holckenhavn her i Fyen. Mel modne og afplukkede Gravensteinæbler ere nu strax, og om 14 Dage til 3 Uger ere og andre fineste Sorter af haar, de Vinter Bordfrugter, hos mig til Kiøbs for billig Priis at bekomme. Graabrødre Closter den 27de September 1782. H. C. Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Paa Amagertorv under No. 49 lige for Helliggiestes Kirke, ere fine Kaffebønner hos mig at bekomme til Kiøbs for 26 a 28 sk. Pundet. Kiøbenhavn den 22de September 1782. Christian Andersen. blemust, stodt af Gravensteiner og andre fine Frugter, ere strax at bekomme til Kiøbs i Tønder eller Fierdinger, ligesom forlanges for billig Priis hos mig. Graabrødre Closter den 3die October 1782. H. C. Holmer. Kiøbe= og Leie=Breve at sætte paa Huuse og Gaarde, faaes og her paa Contoiret for 2 s. Stkt. Trykte Blanqvetter til Markeds=Passer og Attester, to paa Arket, kan ligeledes faaes her paa Adresse=Contoiret. Trykte Blanketter til Attester for de BrændeviinsBrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Adresse=Contoiret, enten Ark= eller Bogviis, og enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Consumptions=Taxten, forfattet efter Alphabeth, til at opslaae i Portene, eller i hver Mands Huus, at enhver kan vide hvad de have at betale i Portene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Tabel over det stemplede Papirs Brug efter Kon Nr. 639 R. R. gelig allernaadigst Forordning af 27de November 1775, paa et Ark, hvorpaa findes 1ste og 2den Classe, om Vexel=Obligation, Told= og Consumptions=Sedler, med videre, hvortil det stemplede Papiirs Brug er anordnet. Charte=Partier 2 Stykker paa Arket. Connossementer 6 Stykker paa Arket. Saavelsom en Tabel over Renters Beregning, 1) til 5 pro Cento, 2) til 4 pro Cento, i 12, 11, 10, 9,8. 7, 5, 5, 4. 3, 2, 1 Maaneder, ligeledes i 4, 3, 2 og 1 Uge, samt i 6, 5, 4, 3, 2 og 1 Dag. Derhos en Tabel, hvori man kan see sine aarlige Jndtægter, hvad samme udgjør maanedtlig, ugentlig og daglig. Jtem hvad enhver har at betale efter Gage=Skattens Anordning, og i Extra Rang=Skat efter enhvers Classe, faaes her paa Adresse=Contoiret. Ligeledes tiener det og de Negotierende og andre til behagelig Efterretning, at de kan faae deres Regnskabs=Bøger, saavelsom Skriver=Papiir til Regninger, her trykte med Linier til Rdlr. Mk. s. for billig Betaling. Endelig faaes og her paa Contoiret smaae trykte Skilter at sætte inden i Hatte, hvori enhver Hattemagers Navn kan settes. Linierede Reserva=Rouller, som kan bruges ved alle Godser, ere her paa Adresse=Contoiret at bekomme for 2 s. Arket, og 2 Mk. 4 s. Bogen. Mandtals=Lister, indrettede efter den nu brugelige Maade, at indlevere til Amtstuen, faaes her for2 s. Arket og 2 Mk. 4 s. Bogen. r. 640 R. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Tor en Person er et Kammer ledig, med Sengested, Bord, 2 Stole, Kakkelovn, og et lidet Pultekammer, samt et Halv kammer til Brænde, og kan faaes til Leie førstkommende Mikkelsdag; hvem som maatte behøve samme, vilde behage at melde sig herpaa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Capital som falbydes. Hvor en Capital af 5 a 600 Rdlr. kan erholdes til Laans L. udi anstundende 11te December Termin, imod suffisant Pant og gangbar Rente, derom kan Sr. Lynge i Svendborg give Underretning, som har samme i Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Jmod godt suffisant Pant, er 400 Rdlr. strax eller til 11te 2. December førstkommende at faae til Laans; hvorom faaes Efterretning hos Regimentsqvarteermester Frigast i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Professor Seydliges Tale om den sande Ærelyst, i sær den Borgerlige, holden paa Kongens Fødselsdag paa Gymasio i Odense, faaes her paa Contoiret for 1 Mk. 8 s. paa Tryk= og 2 Mk. paa Postpapiir. Sammes Epistola de spuria sentiendi sicentia in religione potissimum, inter ipsos etiam grassante Theologos 2 Mk. 8 s. Sammes Priisskrift de moralitate actionum liberarum tam objective qvam subjective, 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Det moersomme Gav=Spil, oplyst ved de sædvanlige Figurer, og med Underretning om den almindelige og retteste Spillemaade 1781. Synchronistisk Tavle over Universal=Historien, fra Syndfloden indtil Christi Fødsel, hvorover i No. 9. i Ottende Aargang af disse Efterretninger, findes Beskrivelse, sælges herpaa Contoiret for 2 Mk. paa Trykpapiir,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
den 11 6 havskrivt. Saa nær ere vi Dødelige ofte et forønsket Maal. paa Jorden, og der bliver dog ofte intet af men, vel os! Det ønskeligste Maal i Himmelen, naar vi kun ret vandre derefter, vist kan opnaaes. 642 R. R. Dette opnaaede ved en salig Død, Karen Knudsdatter Rødgaard, Borger og Vertshuusmand Søren Langhoffs Hustrue i Odense, den 1ste October 1782. Efterat hun havde levet 71 Aar og 8 Maaneder, været givt med hendes efterlevende Mand i 50 Aar. mindre end 18 Dage, været Moder til 11 Børn, 6 Sønner og 5 Døttre, sect 28 Børnebørn, og 2 Børnebørns Børn. Nu er hendes Siel opløftet over al jordisk Glæde, den indgik til et evigt Jubelbryllup. Historisk. Mareschallen de Brissaac forenede ved en høitidelig Leilighed tvende næsten ufordragelige Ting, Retfærdighed og Barmhiertighed, Straffen som Ulydighed fortiener, og den Belønning, som Tapperhed tilkommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Efterat denne General ved Beleiringen for Vianal i Hertugdommet Montferrat havde stillet sin Armee i Slagt, orden for at løbe Storm, saa brød en naturlig Søn af Huset Roissi ud af Linien, og uden at oppebie Angrebs tegnet besteeg Breschen, og med Kaarden i Haanden ned hug alle dem, som kom ham i Møde, satte Spanierne i Forfærdelse ved sin Dristighed, og saaledes ved sit tappre Forhold bestemmede Fæstningens Erobring. Uagtet denne Heltegierning, blev han overleveret til Krigsretten, og fordi han havde angrebet uden befaling, eenstemmig dømt til at have sit Liv forbrudt. Min Ven, sagde da Brissac til ham: Loven har fordømt din Tapperhed, jeg vil i Betragtning af din Bevæggrund lade Naaden gaae for Retten. Jeg tilgiver dig, og for at ære dit tappre Mod, som du har lagt saa offentlig for Dagen, saa giver jeg dig denne Guldkjede, som jeg vil bede dig at bære af Kierlige N 643 Rdlr. hed til mig. Min Staldmester skal overlevere dig Hest og Vaaben, og i Fremtiden skal du fegte ved min Side Anmerkninger over Vexterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Det er ikke, som man pleier at sige, Sympathie, at visse Planter voxe med, ved og tillige hos hinanden; me meget mere maa man tilstaae, at de have ingen Liighed med hverandre, og at deres Dunsthullers Dannelse maa være meget forskiellig. Jorden er opfyldt med alle Slags Vædsker, som dog ikke skikke sig for alle Slags Vexter, Ethvert Slags trækker den Vædske til sig, til sin Næring, som kommer overeens med dens Natur, da derimod de øvrige Vexter, af et andet Slags, beholde de efterladte Vædsker for dem selv som ikke skikke sig for de andres Mælkekars og Rødders Bygningsmaade. Herudi gaaer det ligeledes til med Planterne, som med Dyrene. En Flue er en herlig Ret for en Æderkop; en Bielderimod, nærer sig af Blomstrenes Saft. Heraf følger, at en erfaren Urtemand maa have adskillige Slags Planter i sin Hauge: thi eftersom de ere af forskiellige Slags, kan den ene ikke skade den anden, eller hindre den i sin Vext; men de kommer bedre fort, som om de vare af en Familie, eller nær beslægtede. Dette kommer deraf, at de maatte da deele Vædsken og Saften med hinanden, som tilhører det hele Slags, da en enkelt Plantes Deel maatte blive desto mindre, jo flere der ere tilstede af en Art. Vinranken, for Exempel, snder sig om Olietræer, og begge voxe meget vel tilsammen. Men Viinrankens Dunst huller ere dog langt anderledes dannede, end Olietræets Derfore skikke sig de Vædsker, som ere fordeelagtige for det ene, langt fra ikke til det andets Suerør, og da de saale 644 er des, formedelst deres fælles Fordeels Skyld, føre ingen indbyrdes Krig, saa voxe de op med hinanden i største Enighed. Egetræet derimod fordrager ikke Olietræet; ja man siger end ydermeere, at deres Grene bøie dem tilbage, fra begge Sider, saasnart de komme hinanden nær, paa det de ikke skal røre hverandre. Dette beviser, at disse Træer maa have en stor Overeensstemmelse med hinanden, samt meget lige dannede Dunsthuller, ligesom tvende Magneter ere af en og den samme Natur, blive ernærede og vedligeholdt af et og det samme Væsen, og dog støde de hverandre tilbage, saasnart man holder deres Poler, som have samme Navn, nær imod hinanden. Vedbende, Kaal, Lavendel, Laurbær, Redikker, og andre Planter, som ere af en tør Natur, giøre Viinankerne stor Skade i deres Vext. Hvoraf kan sluttes, at disse Planters Dunsthuller maa mestendeels være lige dannede, og trække den samme Slags Saft til sig. I det mindste er det bevidst, at de ere meget tørstige efter Vedske, og udsue Jorden meget. Da de altsaa trække Næringen, fra Viinranken, bliver den elendig, og kan hverken blive god eller fuldkommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Jblandt Planter af et Slags, ere de frugtbare alletider de smukkeste, da derimod de ufrugthare ikke har saa skiøn Udseende. De sidste kalder man Hunplanter; men mig synes, at de heller maa være af Hankiønnet, og de første af Hunkiønnet, efterdi det, som udi alle andre Slægter og Arter bærer Frugt, er af Hunkiønnet, Naar nu altsaa Hunplanterne i Urteriget have den meste Styrke og Kraft, saa seer man vel, at det er blot derfore, at de trække det meste af deres Næring fra Hanplanterne, hvorover disse sættes tilbage. Vi seer paa de Planter, som ere af begge Slags Kiøn, som Pære, Ebler, Kirsebær= og Aprikostræer, at Blom Nærstrene i Midten af Beggeret have adskillige Sædstøvvister, og Naale, af hvilke den ene ligesom en Moder, indeholder i sig en Planten medfød naturlig Svovel, hvorudi de andre Sædstøvvifter lade falde et meget let og tørt Støv som er egentlig Qvint=Esenzen eller Sæden, som giør samme frugthart. Af begge disse Væseners Forening ernærer Frugten sig gradviis, formedelst Træets Saft, der kommer fra Roden, der tiener til et Opløsningsmiddel. Ligesaa gives der adskillige Slægter af Planter, hvis Hanner frembringer en Sæd, som formedelst Sædstøvvisternes Uddunstning, ved Luften eller Vinden føres til Naa lene, der strax imodtager samme, og derved blive frugtbare. Dette er just det, som Plinius (H. N. l. 3. c. 4) fortæller om Palmetræet. Huntræet, siger han, bliver ikke anderledes frugthart, end ved Foreningen med Hantræet. Det første bøier sig efter det sidste, med en oprigtig Egteskabs Hengivenhed; dets Grene høie dem og til den samme Side, og det første synes alene at være til, og voxe for det sidste. Begges Vext og Tilværelse synes ikke at have andet Øiemerke, end at de vil forenes med hinanden, og ligesom tilkiendegive deres fælles Kierlighed med disse Omfavnelser. Naar Hantræet engang er afhugget, saa bliver den travrige og forladte Enke derved ufrugthar. Alle arabiske Skribentere ere herudi enige med Plinio, og tilstaae, at Daddelerne paa Palmetræerne have deres Oprindelse blot af Hantræets Jndflydelse i Huntræet. Omendskiønt Huntræet blomstrer, saa bærer det dog, af Mangel paa Sæd, ingen Frugt; ligesom Hønsene uden en Hane immer lægge Eg, af hvilke dog aldrig kan komme Kyllinger, efterdi de ved Hanen ikke ere gjorte frugthare. Det samme hender sig og hos Menneskene iblandt det ene Kiøn, som ofte uden en Mands Omgængelse føde Gevexter, (molas) som ikke ere beqvemme til nogen Organisation, eller Nr. 646 R. R. Lemmebygnings Dannelse, eftersom der feiler den Materie, som alene er i Stand til at forskaffe dette Væsen Liv og Følelse. Af alt dette sees det, at de Vexter ikke just ere de meest overeensstemmende med hverandre, som voxe bedst med og ved hinanden, eftersom Planter af et Slags, især de, som i Henseende til hinanden kan betragtes, som Mand og Kone, erlange deres Sundhed, Vext og Kraft paa sine Naboers Omkostning og Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Litterarisk. J Egnen af Niv Janciro er for kort siden bleven opdaget en nye Diamantgrube, og da de med en Jagt derhen sendte Kongelige Officerer vilde tage den i Besiddelse, have Eierne af Gruben sat sig derimod, hvorved nogle Personer, paa begge Sider ere blevne dræbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Paven i Rom har givet befaling til alle regulaire Ordeners Generaler, at komme til Rom, for at raadslaae med dem om bemeldte Ordeners Reforme, hvilket er saa meget mere nødvendigt, efterdi næsten alle Souverainer i Europaa arbeide derpaa i deres Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
J Florenz sælges en Liigprædiken over den afdøde Marqvis af Pombal, hvilken har følgende besynderlige Motto Dat Deus immitti cornua curta hoviJ den Kongelige Stad Trautenau i Bøhmen, blev fornylig en evangelisk Dreng, hvis Forældre vare flyttede fra Preussen derhen, ved en offentlig formelig Liigbegængelse begravet paa den Katholske Kirkegaard. Det lægges Magistraten og Borgerskabet der, ligesom og Dechanten og hans Geistlighed til stor Ære og Berømmelse, at alting, paa det anstændigste og opbyggeligste blev forrettet. Dechanten selv fulgte Liget uden Betaling, og Klokkeren tog 647 Rdlr. et heller noget for Klokkernes Ringen, som paa sædvanlig Maade skeede ved denne Liigbeggængelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Det er blevet alle Exjesuiter tilkiendegivet, at de skulle underkaste sig den anordnede Exammen for dem, som ville være Sielesørgere. Man vil derpaa efterhaanden give dem Præstekald, og saaledes svare de Pensioner, som dem siden deres Ordens Ophævelse have været tillagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Da Ægteskabs Ophævelser i Venedig ere blevne saa almindelige, saa er befalet, at alle de Damer, der ville skilles fra deres Mænd, skulle strax i et Kloster afleveres, hvor ingen maa tale dem, uden deres nærmeste Paarørende og deres Advocat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
To rige Catholiker i Brun udi Østerrige, have skienket 4000 Gylden til en Evangelisk Lutersk Kirkes Opbyggelse, foruden den dertil fornødne Plads, gjort Begyndelsen til Bygningen, og, saasom egentligen 100 Huusholdninger skulle have en Præst, men der sammesteds ikkun befinde sig 30, saa have de dertil af Hs. Majestæt erholdet Tilladelse. En Geistlig, som er født i det Wyrtembergske, og har nogle Gange prædiket i Wien i de der værende tvende Evangelisk Lutherske Capeller, er allerede kaldet derhen, og skal have 600 Gylden aarligen i vis Løn. J Prag have 5000 Undersaattere prænumereret paa en Evangelisk Luthersk Bømisk Palmebog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
En Dreng var i Kirken, for at overhøres af Præsten i sin Børne=Lærdom. Præsten spurgte ham, hvor mange Guder der var, og den stakkels Dreng svarede i sin Dumhed, der er elleve, Fader, Hvordan elleve, sagde Præsten, har du ikke anderledes lært din Catechismus, gaae strax ud af Kirken og kom ikke meere i Overhørelse, førend du veed, hvor mange Guder der ere. Den arme Dreng gik ganske skamfuld bort, og da han udenfor Kirkedøren mødte en af sine Skolekammerater, som ogsaa vilde til Overhørelse, spurgte denne ham, hvorfor han kom saa hastig af Kirken igien. Præsten har jaget mig bort, sagde han, fordi jeg svarte ikke, som han vilde have det, til det han spurgte mig om Hvad spurgte han dig da om, sagde hans Kammerat, Han spurgte mig, svarede han, hvor mange Guder der var. Du stakkels Tosse, sagde den anden, kunde du da ikke have svaret ham, at der var som: Ja sem, raabte den første, du har Tids nok med dine sem, du var vist nok kommen ret afsted, jeg sagde ham, at der var elleve, og han var ikke engang fornøiet dermed. Nr. 61 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Befordringer. Under 29de Augusti h. a. har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majest. at udnævne Mynt=Fuldmægtigen, Michael, Flor til herefter at være Guardein ved den Kongel. Mynt i Kiøbenhavn, og igien udi bemeldte Flors Sted at beskikke Mynt=Lærling Truels Lyng Knoph til Fuldmægtig ved samme Mynt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-11
Den 6te September er Johan Peter Boye Junge, Capitain ved Brand=Compagniet i Kiøbenhavn, beskikket at være anden vice Brand=Directeur sammesteds. Den 11te Sept. er Birkedommer Langebek confirmeret at være Birkedommer, og Birkeskriver til Sæbyegaards Birk i Aalborg Stift. Premier=Lieutenant Otto von Selmer af det Nordenfieldske Regiment er benaadet med Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Den 18de Sept. er Sognepræst Hr. Hans Ahrenz; beskikket at være Sognepræst til Øyestad Præstegield i Christiansands Stift. Sognepræst Hr. Reyer Giellebøll ligesaa at være Sognepræst i Stavanger. Capellan Hr. Lorenz Angel Holst ligesaa til Walle Præstegield i Sæterdalen i Christiansands Stift. Den 25de Sept. er Geheime=Conferentz Raad Hr. Adolph. Siegfred Græve von der Osten ligesaa beskikket at være Justitiarius i Høyeste Ret. Den 26de Sept. er Fuldmægtigen ved de Jslanske, Grønlandske, Finmarkske og Færøeske Sagers Revision og Correnspondence, Carl Maller allernaadigst forundt Navn af Reviser, og Fuldmægtigen i det Søndenfieldske Comptoir, Hans Jensen allernaadigst beskikket til Secretair.