Berlingske Tidende, 1830-09-17
I dette Øjeblik erfares, at Nationalgarden i Rouen har været nødt til at opkjøre Kanoner paa Torvet mod den oprøreriske Pøbel. Lige siden den 29de Juli ere Hobe af ørkesløse Bogtrykker svende gaaet omkring til adskillige Trykkerier, hvor Damppresser, og andre mechaniske Presser, som fordre færre Menneskehænder, anvendes; nogle af disse have de slaaet itu, og i nogle Trykkerier have Ejerne maattet forpligte sig til ikke at bruge disse Presser meer. Blandt flere, der bleve ødelagte, vare ogsaa de i det Kongelige Bogtrykkerie. Den 1ste September gav Regjeringen befaling, at disse Presser skulde istandsættes og atter begynde deres Virksomhed. Arbeiderne i det Kongelige Bogtrykkerie forlode dette strax og begave sig til adskillige private Bogtrykkerier, hvor de kundgjorde den Beslutning, de havde taget, og truede dem, der ikke vilde følge deres Exempel, med Mishandling. - To Møder af disse Arbeidere bleve holdte, hvis Resultat var, at de vilde indgive en Ansøgning til Kongen om at afskaffe Brugen af saadanne mechaniske Presser. Adskillige Eiere af de fortrinligste Bogtrykkerier i Paris have besluttet at modsætte sig en saadan Foranstaltning, som et Angreb paa Privateiendom. Saavel Præfecten i Seinedepartementet som Politiepræsecten har udstædt strænge Proclamationer, hvori de true hine tumultuerende Bogtrykkersvende med Tugthuusstraf, dersom de vedblive at forstyrre den offentlige Rolighed. Omsider have hine Arbeidere i Trykkerierne maattet føje sig De have sendt en Deputation til Præfecten i Seinedepartementet med den Erklæring, at de ere villige til at tilbagekalde Alt hvad der i det af dem bekjendtgjorte Skrift kunde være lovstridigt, og tilbyde endog at lade denne deres Tilbagekaldelse trykke og opslaa paa Gadehjørnerne i Paris. Et Par trykte Breve til dem, som den navnkundige Bogtrykker Firmin Didot og den berømte Skribent Charles Dupin have ladet uddeele blandt dem og kundgjøre i adskillige offentlige Blade, for at bringe dem tilbage til sund Menneskeforstand, Pligt, og Overveielse af deres sande Interesse, har havt en saare gunstig Virkning. Men det bedste Middel til at forebygge deres Klager for Fremtiden vilde være, at ophæve Bogtrykkermonopolet; et Forslag desangaaende er allerede i Gaar af Benjamin Constant indgivet til de Deputeredes Kammer. Hr. de St. Mars, fransk Befuldmægtiget ved Commissionen til at ordne Skibsfarten paa Rhinen, har indsendt sin Resignation og erklæret, at det vilde stride mod den Troskabseed, som han har svoret Carl X, dersom han nu fortsatte sine Functioner, Med Civillisten har den udnævnte Commission allerede foretaget en Reduction af 4 Mill. Fr. Beløbet af den Skat, der skulde komme fra Algier, regnedes til 80 Millioner Fr., hvilken Sum dog er omtrent dobbelt saa stor som den virkelige. Til Toulon ere ikke ankomne meer end 43 Millioner Fr., hvori dog indbefattes 2 Mill. Fr. af de 20 Mill. Fr., som sendtes fra Frankrige, hvilket reducerer Total, summen, der bragtes fra Cassauba, til 41 Mill. Fr., og det er vist, at Krigsbriggen Venus, som nyelig er ankommen til Toulon, medbragte alle de Penge, der vare tilbage til Indskibning. Efter Carl X. og Families Ansøgning er besluttet, at overlade dem Sølvtøi, Bøger, Meubler, Linned, Penge o. s. v., som en deres personlige Eiendom. Agenter for ham og hans Familie ere blevne autoriserede til at sælge Hertuginden af Berrys og Dauphines to Godser; den Sum, som indkommer ved Salget, skal udleveres til begge disse Prindsesser. Denne Regjeringens Ædelmodighed mod Carl X og hans Familie har oplivet deres Creditorers Haab, at Forholdsregler ville blive tagne til at betrygge dem Betalingen af den afsatte Konges og hans Nærmestes Gjeld, der er meget betydelig.