JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Det er bekiendt, at Keiser Henrik den Første gandske modellerer sit Rige af den forrige Napoleonske Keiser stat. J samme Form er hans Smag støbt; ligesaa hans Lyst til at lade sig og Medlemmerne af sin Familie skildre. For et, temmelig fuskeragtigt, Portrait malerie af ham og hans Prindser, skal han have betalt en fransk Maler 4000 Piastre. En Maler i Hamborg er, tilligemed sin Broder, en Decorationsmaaler, reist til Hayti; men disse ere ogsaa de eneste Jndfødte; de øvrige Udvandrede, bestaae af 6 til 8 Personer, med deres, tildeels talrige, Familier, for det meste Franske, nemlig en Miniaturaler, en Dreier, en Balletdandser, en afskediget Officier af den hanseatiske Legion o. s. v. Den sidste faaer en aarlig Løn af 4000 Piastre. Det hedder, at en af Hamborgs Lærde skal være bleven tilbuden en aarlig Løn af 10,000 Piastre, hvis han vilde gaae til Hati, for der at oprette et Academie; men at han har afslaaet Tilbudet. Dette, ved sin Familie talrige Selskab, agtede at afreise i to Skibe, i September, for ikke strax at komme i den førligste Aarstid til St. Dominge. - Den haytiske Regent har ogsaa ladet bestille til Huusbehov, i Hansestæderne, en stor Deel Lux og andre dertil hørende Barer, f. Ex. en Ladning Glasvarer, som Lysekroner, Lamper, Viinflasker, Drikkeglasse &c., til Beløb 12,000 Piastre, hvilke Varer for størstedelen ere blevne kiøbte i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Hofraad Ostander har i det gottingske lærde Selskab bekiendtgjort følgende mærkværdige Tilfælde: En Pige paa 19 Aar, der af Trøske laae paa det Yderste, blev reddet derved, at man, da hun aldeles ikke kunde tage noget ind mere, bragte hende Spaniol og Marocca=Tobak, ved Hielp af en Pennepose, gientagne Gange, ind i Næsen. Det fremstod en pludselig Nysen og Brækken, hvorved der bortgik to lange hudede Rør. Denne Kiendsgierning beviser, med hvilken stor Nytte Nysemidler, og især spansk Tobak, kunne bruges i farlige Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
J London skal der for nærværende Tid være saadan Overflødighed af Penge, at man kan faae ligesaa mange man vil have for 2 1/2 til 3 pCto, om Aaret, naar man stiller fornøden Sikkerhed. - (Det var en Spekulation for Londons Kapitalister at sende deres Penge herover til Jylland).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Den nuværende Konge af Würtemberg er paa en Maade Svoger til Østerriges og Ruslands Keisere. Hans første Kone, som han er skildt ved, er Keiser, Frants nuværende Gemalinde; hans nuværende er en Søster til Keiser Alexander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Den franske Feldtmarskal Ameil som af Krigsretten nyligen dømtes til Døden sidder velforvaret i Hannover. - Fra 1808, da han som Kommandeur for det belgiske Hest-Regiment under Hertugen af Ahremberg, var her i Jylland, vil han i mange Aar mindes iblandt os, men især i Horsens, hvor vist ingen ynker ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Paa de engelske Kyster har Stormen atter anrettet megen Skade, og paa flere Steder har man seet Skibsvrag i Søen; det danske Skib Marie Elisabeth fra Khvn, bestemt til Antverpen, er ved samme Leilighed for ske forulykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Blandt de Fanger som befriedes i Algier, befandt sig ogsaa en Engellænder fra Brigton, som 26 Aar fra havde været i Slaveriet. Han eiede i bemeldte Sted af tre store Bygspladse, som da man holdt ham for død, ud imidlertid vare solgte, og hvorpaa der nu staae pragtfulde Bygninger. Nu forlanger han sin Eiendom er tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
En Grosserer i Wien, der nærer en uovervindelig at Modbydelighed mod Papirpenge, blev for nogle Dage m. siden indbetalt 30000 Gylden i Jndløsningsbeviser. Han qvitterede for Modtagelsen, og just plaget af et beftigt Anfald af sin Afskye for Papirpengene, kaster det han en Pakke efter hinanden deraf i Ovnen. Medens en denne patriotiske Operation træder hans Broder (ulpe. lige hans Handelskompagnion) ind i Værelset, ikke at lidet forundret over denne besynderlige Auto da Fe, m. som han strax gjorde Holdt i; men allerede var næH. sten Halvdelen af Summen forvandlet til Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Paa den svenske Øe Oeland anlægges for Tiden en nye Stad som skal hedde Borgholm. (Øeland er til omtrent 18 Mile lang men inietsteds over 2 Mile, bred; beboes af 3 til 10000 Mennesker, og har hidtil ikke havt en eneste Kiøbstæd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Den navnkundige Skribent Thomas Payne sig skal være død i Newpork, og det, som mange finde de utroligt, som en god Christen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
J London har en Chymikus opfundet en Recept er mod Ufordøielighed. Neppe var saadant anmeldt i i Aviserne for hans Boutik var fuld af Kiøbere. Sii den d. 16de Julii har han afsat 3000 Flasker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
En Strømpefabrikant i en tydsk Stad har følgende sorrige Paaskrift paa sit Skildt: Hier macht man Kinder, und Manns Strumpe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
En Doctor Weinhold i Magdeborg paastaaer at han ved en konstig Hierne og Rygmarv kan sætte nyt Liv og i Dyr som den virkelige Hierne og Rygmarv ere udtagne af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
J Wien aabnes til Nytaar et Jnstitut for unge i Præstet hvori de kunne fortsætte deres ved Universiteterne begyndte intellectuelle og moralske Dannelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
J Christiania Intelligenssedler No. 73 tilbyder en af Hs. Ex. Statholderen forskreven Kgl. svensk Hofcretair Hielm at stablere, en fuldstændig Dandse. stole".
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Hamborgerbladet Børsenhalle angiver i en Skrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
fra Khvn., at den Fordeel som Danmark har draget af dette Aars vestindiske Handel i Provision, Fragt at udgjør den betydelige Sum af 13-15 Millioner Mk. Banco, der kan betragtes som reen Gevinst, da den er forbleven i selve Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Hs. Ex. Geheimekonferentsraad Grev Reventlousaarlige Gage som Landsrost i Lauenborg, angiver samme Blad at være 4000 Rbd. rede Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
J Slagelse afbrændte d. 2den Decbr. trende Længder af Universitetsforvalter Gruners Hestemølle, samt en anden Mands tilstødende Udhuus. - J Stortemark paa kollan er afbrændt en Gaard og et Huus, med alle derværende Kreature. - Sammesteds er en Bondemand attresteret for at være i ulovlig Eie af tolv Humlestænger og to Knipper tørre Ædler samt forattenderet Tyverie af en Gasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Odense gamle Graabrødrekirke solgtes forleden Dag til Nerbrydelse for 5710 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Mekanikus Geisselbrecht er endelig afreist fra Hevedstaden, hvor det ikke blev ham tilladt at give flere Forestillinger. Moses i Tønden var den sidste. Man siger at det mosaiske Troessamfund skal have bevirket dette Forbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Behlenschlagers Lystspil Freyas Alter har reen udtid Skjebne. Paa et af Khvns største Privattheatre gaves det offentlig for propfuldt Huus. Mid i Stykket blev en af Skuespillerne heftig syn paa Scenen, saa Forestillingen maatte ophøre ufuldendt. Student Tetens Tøle angaaende hiint Stykke Forkastelse, som af Rector Magnisicus forbydes, kan ventes offentliggjett ved Trykken. Denne unge Videnstarsdyrker er bekiendt i et udmærket Hoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Auctionen over afg. Amtmand Bertechs fieldne og betydelige Samling af Bøger, Kobbere og Valerier, afholdes i Kyvn. næstk. 6te Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
De kostbare Strudsfiedre ere nu saaledes i Møden at en Hat med 28 slige Fier faldydes for 120 1 Rbd. - J Politivennen giøres desaarsag Forslag til en Skat af 1 Rbd. for hver Strudsfier for at vore Skiønne, om muligt, derved kunde finde sig i at und a være en Pendelse, som første Eier har brugt til at i skiule sin Bagdeel med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Ligesom J. Baggesen engang kundgjorte en af vore berømte Boglærdes Formening om en litterær Strid, har nu Forfatteren af de Tolv Paragrapher og Jens Beggesen i Athene meddeelt Hr. Etatsraad og Kammeradoskat, Ridder og Dannebrogsmand, Schønheyders Betænkning om, hvorledes han fra den juridiske Side ansaae det i Danfang indførte Epigram: "Til Kiøbenhavn. Ved en Skuespiller=Liigbegiængelse. Hvilken Betænkning lyder saaledes: Efter min Overbeviisning er dette Epigram er ligesaa strafværdigt, som foragteligt Nidskrift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
det sigter til den afdøde Skuespiller og Dannebrogs i mand. Hans Christian Knudsens Jordefærd, er : som Lovgivningen om denne Slags Skrifter, nemlig Forordningen af 27de Sept. 1799 i 13de F. udtrykker sig - umiskiendeligt, og der kan følgeligen ikke heller være nogen Tvivl om, at Forfatteren, naar han derfor tiltaltes for Domstolene, maatte blive kiendt skyldig i denne Hensigt, med mindre han kunde bevise: at han paa den Tid, dette blev skrevet, havde været i en saadan Sindsforfatning, at han ikke vidste, hvad han gjorde - og hverdes han dog, siden han ikke har tilbagekalet Skriftet endvidere maatte bevise: at han fremdeles var bleven i en saadan Sindsforfatning. Om Handlingens Strafværdighed kan der ikke være noget Spørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Jmod en Stuespiller er Ordet Biøgler et Skieldsford, paa lige Maade som det er et Skieldsord, at kalde en Digter for en Kiinsmed, eller en Videnskabsmand for en Markedstriger. I Almuens Mund kunde et sligt Udtryk undskyldes; men for Justitsraad Baggesen, der selv paastaaer, at han forstaaer det danske Sprog, og som en Tid har været Medlem af Directionen for Skuespillene, gielder ingen Undskyldning. At kalde den en Tigger, der anvender sin Kunst og sine Talenter til det hæderlig Brug, at indsamle velgiørende Bidtag til nødlidende Medborgere, er vistnok en skammelig Handling. Men nu at henkaste al denne Haan paa af fød Mands Grav, der hos alle sædelige Folk betragtes som en Helligdom, det er, at sætte Krandsen paa sin Udaad. Jeg undres over, at afg. Knudsens efterladte Familie ikke har sagsøgt Justitsraad Baggesen, som umuligen kunde have undgaaet en følelig Revselse. Hans Fortrydelse over, at Natio dens første Mand have hædret Knudsens Minde, 2 lunde let opvække en slem Mistanke, at Borgerdyd i i Borgerstad vare ham fremmede Tanker. Ønsker 1 de at lade dette mit Brev trykke i det Skrift, De beter at udgive, giver jeg dertil mit Samtykke. J. N. Schønheyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. E. Møller, Assistent Larsen, Landinspect. Buchhave, Pastor denne, Kondene. Jensen og B. Davidsen. Fra Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Handelsbet. Knap, Conditor L. Schucany, Kom. Gylring, Handelsm. M. Ph. Heckscher, Kammerj. Bülow, Kondene. Nathanson og Nareussen, Madam Richardt, Kom. Frausing. Døbte. Lod Skræderm. Aare døbe en Søn Bendix, Fadd. Mad. Weis, Jfr. Mørch, Dørr. Kiøbmænd Schiby og Gieding, Candidaterne i Pharm. P. P. Bang og J. K. Timmermann. - Skibstaxt Mølboe en Datter Rasmine Christine, Fadd. Frue Meulengracht, Jfr. Schmidt, Dhrr. Stadshauptmand Bech, Kbm. J. Schmidt, Bogholder Bentzen. - Klokker Risom en Søn Carl Marthinus Gustav, Fabd. : Barnets Moder, Jfr. Robertsøn, Dhrr. Kammerraad Clementsen, Kondene. Schwedler og Hersæind, Viinhandler Fulling, Kom. J. Sørensen, Forvalter Risom fra Ørritzlewgaard, Stud. Chir. A. Stougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Copulerede. Den 29de Novbr. Tienestekarl Søren Jørgensen Grønfeldt og Pigen Wibekke Christiansdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Bekiendtgiørelser. Rolig og stille overgik til et bedre Liv min elskelige og trofaste Hustrue den 7de d. efter 13 Ugers haarde Lidelser i hendes Alders 40de Aar og vort Ægteskabs 15de Aar, efterladende mig og 5 smaae Børn, hvoraf den mindste er 1 3/4 Aar, i sørgelige Omstændigheder; hvilket herved sørgeligst tilkiendegives fraværende Familie og Venner. Aarhuus d. 7de Decbr. 1816. P. Christophersen, Bødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Formedelst indtrufne Forhindringer bliver intet Skuespil paa Polphymnias Theater i Morgen Aften den 8de Decbr. Aarhuus den 7de Decbr. 1816. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Efterlysning. Efter Anmeldelse, er Smeden Jens Sørensen i Nimlofte Bye, her under Jurisdictionen, sidste 4de ) Novbr. bortgaaet fra sit Hiem, sin store og Børn, uden at han siden enten har givet Efterretning om hans Opholdsted, eller har været et opspøre hvilket anlediger mig til, herved at lade har surlyse, en forsaavidt dette maatte treffe ham, paalægges han, ufortøvet at vende tilbage til sit Piem; ligesom, imodsat Fald, min tienstlige Anmodning er til Enhver, bemeldte Smed Jens Sørensen, der er udenfor løv lig Ærende og pasløs, maatte forekomme, de paa løv lig Maade vil lade ham anholde og mig derom underrette. Nørre Herredsfogderie i Grenaae d. 5te Decbr. 1816. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Tirsdagen d. 10de Decbr. Formiddagen Kl. 10, lader Kgl. Skibsbygmester Richardt formedelst anden, Bestemmelse, ved offentlig Auction som afholdes paa Raadstuen, bortsælge et heelt moderne nyt Meublement forstørstedelen af Mahogni, endeel Porcellain, Kiøkkentøy &c. a. - Hvortil Liebhavere indbydes. - Ogsaa kan deraf kjøbes underhaanden, naar man hen bender sig hos Frue Richardt, ved Mad. Schmidt paa Guldsmedgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
J Frysenberg Grevskabs Skove bliver holdt offentlig Auction over Bøge=Gavnings og Brændetræe, følgende Dage: 1) Paa Wrangstrup Mark, Onsdagen den 18de Decbr. førstkommende over 95 Stkr. nummererede Bøgestræer; Møde ved Haurum. 2) I Leerberg Skov Tirsdagen den 19de dito over 97 Stkr. nummererede Bøgestræer, Møde i Leer berg. 3) J Sundbye Skov Fredagen den 20de dito over 36 Stkr. nummererede Bøgestræer, møde i Sundbye. 4) I Naarring Uhre Mandagen den 23de dito over 44 Stkr. nummererede Bøgestræer, Nød, i Naar ring Skovhuus. Thi indbydes Libhaberne til behagelig Møde bemeldte Tider og Steder, hver Dags Formiddag Kl. 9. Dyrhuset den 4de Decbr. 1816. S. Stilling, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Fredagen d. 20de Decbr. om Formiddagen Kl. 10. lader Sadelmager Johnsen, formedelst Svagelighed, ved offentlig Auction absolut bortsælge om nogenlunde i antageligt Bud skeer sin iboende Gaard beliggende paa denne Byes Vestergade No. 17 bestaaende af 7 Fag en Etage Bindingsværk til Gaden med Jndkiørsel, en Sidebygning i Gaarden 6 Fag, et i forrige Aar af nye opbygt Halvtag, hvori er nedsat 5 gode Kar og en Kalkkule. Gaardens Beliggenhed og Indretning er særdeles beqvem til Garverie. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus d. 7de Decbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist. Nørre Vosborg, beliggende mellem Ringkiøbing og Lemvig, hvis i Drivt værende Hovedgaard, jordet af Hartkorn 48 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. drives med fuld Havning, agter undertegnede Eier af bortforpagte paa 6 Aar, fra 1ste Mai 1817 at regne. Forpagtnings-Conditionerne tilligemed en Udskrive af Hovningsforeningen finde henlagt til Eftersyn paa Gaarden hos Forvalter Lillelund; paa Odense PostContoir og hos Eieren i Ribe. - De som maatte an ske at forpagte Gaarden ville behagelig derom henvende sig enten til Forvalteren ved Gaarden eller til Undertegnede. Ribe den 24de Nov. 1816. C. D. Koford.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Næstkommende 20de December, Kl. 10 Formiddag, bliver her paa Contoiret holdet Skifte=Samlini forrige Eiers af Kiærgaarden, H. H. Ammisbølls Fallitbøe, hvori Proclama udløbe den 19de f. M. De Creditorer, som endnu ikke behørigen have legitimere deres Fordringer, erindes herved om Saadant, ligesom og Placaten 15de Marts 1814 bringes i Erin bring. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus den 21de No. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Ved Proclama, læst ved Bierre Hatting Herreders Ret Mandagen den 25de dennes og som vil vorde læst ved Overretten i Wiborg, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos min Broder Peder Nielsen, Smed i Nedersted under Bierre Hatting, Herreder, der af Øvrigheden er erklæret umyndig, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer for mig som han af Øvrigheden beskikkede Værge, som betaler enhver lovlig Fordring som inden forbemeldte Tids Forløb bliver anmeldt. Endvidere er det derhos ogsaa bekiendtgjort at enhver Handel som bemeldte min Broder maatte foretage sig eller Gield han maatte giøre e efter den Tid han er erklæret umyndig, er af ingen i Gyldighed naar samme ei er skeet med mit Viden 4 og Samtykke; hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres. Weile den 26de Novbr. 1816. Jngvard Smidt, Kiøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-07
Hos Mad. Schandorff paa Broberg er en komp Skorsteens=Indretning tilsalg. Sammesteds kan a. par Skoledisciple erholde Kost og Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
No. 150. Aar 1816. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 10de December. Tirsdagen St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Med Skibet Termagant har Napoleon afsendt en Forestilling til alle Europas Hoffer, hvori han bitterligen besværer sig over den Behandling man viser ham. - Gouverneur Lewe inddrømmer ham ei heller en Fodbred mere, end bestemt er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Brasilien, Naboelandet til hiin De, vækker de største Forhaabninger; det giver Europa ei meget efter i Størrelse; det er et Parabiis af Naturen, og Statsbestyrelsen der ledes for nærværende Tid af en stor og klog Minister, den berømte Aranjo. Portugiserne ville nu paa nye komme til derfra at spille en Hovedrolle paa Jorden; og naar nu den østerrigske Prindsesse Leopoldine kommer til at pryde Brasiliens Trone, saa vil en nye Kulturens Morgenrøde opgaae over dette Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Engellænderen John Mave har nyligen gjort os bekiendt med de brasilianske Guldbiergværker og Ædelstene, hvoriblandt de prægtige Topazer. En stor Skov ved Ris=Janeiro ryddes og forvandles til Hauger og Agerland. Alt faaer efterhaands et nyt Udseende i dette ubekiendte og øde Land som i Tidens Længde vil see den gamle Jomfrue med hendes Fiskebeenskiørt i (Portugal og Europa) over Skuldrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Frankrige. De ved Kornmangelen foranledigede Uroligheder vedvare endnu, i Bretagne og Vende afbrydes Samfærselen ved bevæbnede Hobe der byde Øvrighederne Trøds. De Russiske, Danske, Sachsiske &c. Militaire antage sig i de franske Byer de ligge i, ædelmodigen de i Trængende ved den nu herskende Dyrtid. - Sletsindede udsprede paa nye oprørske Skrifter paa de franske i Grændser, hvori der falskeligen udbredes, at de Preusiske og Bayerske Kontingenter have erholdt befaling i til Afmarsch, at Engellænderne, Østerrigerne og Russerne marscherte mod Paris ec. Talleyrand skal nu, efter det Udfald han nyligen hos den engelske Gesandt gjorde paa Ministrene, være forbuden at lade sig see ved Hoffet. Da han Dagen efter selv gav et Diner, lod han sin Jnvitation til en meget anseet Person afbestille, med den bemærkning, at han ikke vilde bringe nogen i Forlegenhed ved at spise hos En som havde forskaffet sig Hs. M. Mishag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Offentlige Blade omtale en i Wellingtons Hovedqvarteer værende Person fra Ostindien, hvis Forhold skal være meget hemmelighedsfuld. Rygtet siger at det er en Gesandt fra Ostindien, som tilbyter ham Souverainitetsherredømme over disse Previndser, hvis han vil løsrive dem fra Engelland. Men - siger samme Blade - han er for klog og redelig til at vorde Landsforræder. - J Bordeaux-Egnen regnede det uophørligt og Jndvaanerne maatte under Skylregn, og Hagl høste deres forraadnede Druer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Uagtet Korn-Jndførselen er frigiven, ere dog, ifølge Skrivelse fra London af 26de Novbr. alle Kornvare stegne i Prisen. J London var nu aabnet en Subskription for i denne Vinter at understøtte de 50000 Vævere og andre Arbeidsfolk som der ere brødløse, der i denne Tid let lader sig udføre ved den store Penge overflødighed, da mange Kapitaler henstaae aldeles ubrugte, paa een Dag tegnedes der og for 10,000 Pd. At Kornvarene saa høit ere stegne i Prisen der, kommer fornemmelig af, at man formedelst den tidlige Vinter befrygtede at de russiske Havne skulde tilfryse; men ifølge de nyeste Efterretninger fra Petersborg, er Skibsfarten der, endnu fuldkommen frie. - Den 7de Novbr. indtraadte Vinteren i London med usædvanlig Strænghed; den faldne Snee strækker sig 40 Mile fra Byen og Landmanden arbeider endog ved Maanskin for at bierge Resten af Høsten. - Den russiske Storfyrst Nicolaus er i Selskab med Admiral Cockburn kommet til Engelland Uagtet al den Opposition mod Ministeriet, som yttrer sig hos det engelske Folk, saa har dog ogsaa hiint et stort Partie paa deres Side, der sees af en Fest som Jndvaanerne i Belfast (en Stad i Jrland paa 25000 Jndvaanere) nyligen gav til Ære for Lord Castlereagh, i som i denne Tid var der paa Øen. Uagtet al den Partieaand mellem de forskiellige Klasser af Statens Jndvaanere, saa ere de dog alle enige i hvad som vedrører, deres Nationalflor og Storhed; falder derfor Engelland engang som Alt paa Jorden der har naaet sin Høide, saa vil det snarere skee ved indvortes Begivenheder end ved udrones Anfald. Napoleon havde engang Europa i sin Haand men paa gammel Engel lands Kyster strandede hans Vælde; Skjebnen og Storbrittanien fældte hiin indtil da uovervindelige Mand. Denne engelske Nationalaand yttrer sig ved enhver Leilighed; saaledes da Lord Exmouth for noget siden kom til Cheltenham, modtog Folket ham med Frydeskrig, svendte Hestene fra hans Vogn og trak ham til sit Hiem; denne Nationalaand sees og af Engellændernes Had til Nordamerikanerne, hvorvel disses Hovedstamme er Engellands Afkom; men de kunne ikke tilgive at hiin unge Stat vil koppes med gamle Engellands, og gribe efter Skibsfartens og Handelens Palme. De engelske Tidender giøre ogsaa derfor mange bittre Udfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Norge. For kort siden faaes til Salg anmeldt i Christiania et Skrift kaldet: "sandfærdig Beretning om Danmarks politiske Forbrydelser imod Kongeriget Norge, Mod dette Nidsskrift er S. B. Hersleb, Prof. ved det Norske Universitet, fremstaaet i Nationens Navn. - Jeg er Norsk født og Norsk Embedsmand, - siger han i Norges Rigstidende - min Fader Farfader, Oldefader med samt deres Hustruer var alle Norske -men aldrig til jeg vedkiende mig det Sindelag, der i giennem hiint Smædeskilt udtoike sig, der vanære det Norske Navn. Den Kreds af Normænd i jeg kiender, er ikke liden; men jeg har ei truffen end een eneste, der uden Foragt og Harm om talte hiin Forfatters Fremgangsmaade. Man stemple mig frit som Løgner hvis jeg fører med Usandhed! Jeg har svoret Sverriges Regent, som Norges constitutionelle Konge, undersaatlig TroskabsEed, fordi Nationen fandt det nødvendigt at vælge i ham til Landets Herre, og jeg agter ei at bryde min Eed; men usselt og nederdrægtigt var det, om jeg eller nogen Anden vilde - jeg haaber forgiæves - stræbe at vinde de nye Herrers Gunst, ved kaad og frækt at tale ilde om det ærværdige Kongehuus, som det ver Normænds Roes i 400 Aar trofast og barn ligen at have elsket og æret; skiendigt var det, om vi, smigrende vore nye Staldbrødre, vilde stræde at nedsætte et elskeligt og agtværdigt Folk, med hvilket end saa mangt et belligt Baand forener os, endskiøndt vi ei ere længere politisk forbundne. Skulde iøvrigt No. gen finde Tonen heri inhumann, da erindre han sig, at dette ingenlunde er en litterair Strid, men ikkun beføiet Anke over den fornærmende Maade, paa hvilken en Navnløs har vovet i alle Normænds Navn at tale om det Folk og den Regiering, vil for faa Aar siden høit nok have bevidnet vor Agtelse og Hengivenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Fædrelandet. J Søndags anlagdes Hofsorg for den afdøde Konge af Würtemberg som bæres i fire Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
I Løverdags blev Grevinde Schimmelmanns Liig, bisat i St. Petri Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-12-10
Under 15de f. M. er udkommen en Forordning angaaende den ordinaire Jndqvarteering i Kiøbstederne i Danmark, Kiøbenhavn undtagen. - Det er ved denne Forordning, saaledes som Lovgiveren udtrykker Sig i Indledningen, blevet lettere, saavel for den Jndqvarterede, som for enhver Kiøbsteds Jndvaaner, at oversee deres giensidige Pligter og Rettigheder.