JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Bedste hollandsk Ost, Korker, og fiin Jndigo, med mere, sælges hos H. Mathiesen.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Champagne-, Desert-, Viin- og Ölglas, samt nogle couleurte Hankeglas, er tilkjöbs for billig Priis hos Syrene sal. Liebe.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Engelsk Ost, Stoltzer-, Eidammer- og B. Stabeloste, hollandsk Smør i Foustager og Krukker, Carolina Risengryn, Perlegryn, fine blaae Caffebønner, forskjellige Sorter Olie, Bleghvidt i Foustager, Sandel, Blye, ifine Theer i Flasker, fiin Congothee og The de Bohe, Lapers, Olivers og Søya, god Liverpools- og Petumtobak, dobbelte og enkelte Calmukker, Scheens Gryder, alle Sorter uhægler og hæglet Hør og hollandsk hæglet Hamp, er med meget mere at faae tilkjøbs hos Frans Bruun, i Størgaden. Spansk Salt, Norsk dito i Foustager, Totens Rug, tjenlig til Sæd, hele og halve Byggryn, oprigtig gode Anschois, Soløers Humle, Sødmelks Mosesmørost, endeel Listeskoe med Calosker, fransk og dansk Brændeviin, god middels Sild og Brisling, stor og smaa Sei, fiin Con gothe, Carolina Risengryn, Chokolade, Søia, Smak, Sandel, Skedevand, og Olium, Rødviin, fransk Viinæsike, tørrede Kirsebær, Orange Biskop-Essents, Peter Bulls bedste Petumtobak, Smør, a 3 1/2 Rd. pr. Pd., storsigtet Hvedemeel, samt endeel brugte Bastematter, diverse Sorter beskaaret Skrivpapiir, med mere, er tilkjøbs hos Tørger Paulsen, Hr. Gleerups Gaard i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Alle Sorter fine og grove blegede B. H. B: og ublegede Lærreder, samt Dreiel, er daglig tilkjøbs for billige Priser i mit Logie hos Hans Magelsen.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Christiania den 4de Januar 1808. Berent H. Røder.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Fine blaa Martinique Caffe, guul Java dito, lysbrunt Puddersukker, hvide hollandske Voxlys, m. m., er tilkjöbs hos Ole Ring. Gode Vandlys, Halvegryn, hjemslagtet grønsaltet Flesk, Tørfisk, gode Persillerødder og friske Æg, er tilkjøbs hos Viderich Petersen, i Møllergaden. Creature.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Hvor der paa Landet er 2de gjødde Staldoper, strax tilkjøbs, ville Slagterne faae Underretning om hos Frue Jensen, som har samme i Commission.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Tilkjøbs forlanges. Dersom nogen skulde have et smukt Skatol eller en Dragkiste at sælge, vilde de behage at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra Kjøber anvises.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Tjenester ledige, Et Fruentimmer, der forstaaer daglig Madlavning og Huusholdningsvæsen, kan strax faae Condition, naar hun melder sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Tjeneste for en Stuepige, som har gode Skudsmaal, og kan med Madlavning, anvises til Flyttetid fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
En Pige, som vil forrette grovt Arbeide, anvises strax Tjeneste fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Tjeneste for en Kudsk, er at bekomme til Paa hos Jens Moestue. ske Faredag.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Til førstkommende Paaske bliver Tjeneste ledig for en troe, ædruelig og arbeidsfør Gaardskarl. Nøiere Underretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Tjenestsøgende. Et ungt Fruentimmer ønsker sig til Paaske Skiftetid Condition i et godt Huus, ligemeget enten det er paa Landet eller i Byen, hvor den selv er en Huusmoder, for at være behielpelig i Huusholdningen og ellers hvad der i Huset kunne være at forrette. De som maatte behøve hende, vilde behage at nedlægge en forseglet Billet i Bogtrykkeriet, med Udskrift: K. H. Et ungt Menneske, der tilfulde er bevandt saavel med Korn-, Krambod, som og Smaahandel, eller rettere Høkerhandel, og desuden har megen Øvelse i Skrivning og Regnskabsførelser, ansøger Emploi en ten her i Christiania, dens Omegn, eller paa andre større eller mindre Kjøbstæder og disses Landbruger; den Ansøgende kan, naar Vilkaar anbydes ham, antage Condition førstkommende Paaske. Hans Forhold og Duelighed godtgjøres ved Attester. Bogtrykkeriet faaes Underretning, naar der nedlægges en billet, med Udskrivt: H. En theologisk Candidat attraaer til Paaske Condition hos en Præst i Oplandet. Nærmere Underretning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Bortkomne Sager. Af et Huus her i Byen er bortstiaalet endeel Sølvpenge; i Anledning heraf bedes at lægge Mærke til naar Ansigtotteskillinger og Markstykker anbydes til Bytning. Dersom Opdagelse herom kan tilveiebringes, beder Eieren det anmeldt i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Den 7de d. M. er forlagt i Huggehuset paa Ankertomten et Sølv-Lommeuhr med TombaksYderkasse, enkelt Staalkjede, og Signet af Messing, uden Navn. Finderen vil behage at indlevere samme i Bogtrykkeriet imod en pa sende Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Et mørkeblaat strikket Uld Schawls, med Fryndser nedenom, er for nylig bortstiaalet af et Huus. Det er meget om at gjøre, saavel at faae det tilbage, som og at opdage Tyven, hvorfor udloves en Douceur, naar det anmeldes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
En Kaabber-Theekjedel paa omtrent 5 Potter, noget brøstfældig paa Tuden, blev tabt Nytaarsaften; Finderen faaer en passende Douceur, naar den afleveres i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Fra et Huus paa Strømsøe er den 22de eller 23de Decbr. bortkommen et Meerskums Pibehøved med glat Sølvbeslag, næsten nyt og derfor lidt grønagtig ved Beslaget; samt et lidet Kiplings Sølv-Lommeuhr med Datoviser paa Pladen, og et i Guld indfattet Signete bestaaende af en rød Steen hvorudi det Colletiske Vaaben en større og 3 mindre Hjorte eller Hinde. Skulde nogen Egennyttig, overvundet af Fristelsen, have taget disse Ting, raader jeg denne i Stilhed at bringe Eieren dem tilbage. Enhver der ellers maatte kunne opdage Besidderen deraf, forsikkres en passende Erkiendtlighed af Stædets Byefoged Lyche.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
En mørkegrön Fruentimmer-Cavay med stor nedhængende og med sorte Fløiels Baand kantet Krave, er sin Eier frakommen ved Ballet paa Bragernæs Raadstue tredie Juledag. Den der af Feiltagelse maatte have bortfört samme, vilde være uleiliget at tilbagelevere den til Hr Andr. Thorne eller M. Petersen i Bragernæs.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Fundne og opdagede Sager. En Pige af Christiania Opfostringshuus har den 7de Januar fundet en Guldring ligend for Hr. Toldprocureur Omsen. Eieren af samme kan faae den igjen, ved at opgive dens Bogstaver og betale dette Avertissement og Findeløn. Opfostringshuset den 7de Jan. 1808. P. Lie.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-08
Proclama. Niels Pedersen paa Pladsen Ouetaie under Gaarden Storeoue i Aggers Sogn, samt Jochum Jochumsens Kone Kirstie Hendrichsdatter i den saakaldede Bratlandsgaarden ved Aggers Sauge, ere begge ved Døden afgangne og deres ubetydelige Boer af mig tagne under Behandling. The indkaldes herved disse Boers Debi og Creditorer, samt alle andre Vedkommende, at møde paa mit Contoir i Christiania inden den i Loven befalede Tid. Christiania den 30te December 1807. Niels Aars.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Med alle Norge, Ved alle Norge, Jnsdagen den 13de Januar, Klokken 11 Slet, holder det Topographiske Selskab for Norge sit Møde paa det sædvanlige Sted, hvilket herved til Efterretning for dem, som agte at være overværende, bekjendtgjöres. Hartvig.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Forsdagen den 14de Januar opføres i Hr. Thomss Sal en stor Vocal- og Instrumental-Concert, af fölgende Indhold: Første Deel. Ouverture af Lodoiska. Concert for Fortepiano af Steibelt. Valdhorn-Concert af Hoffmeister. Ouverture og Chor af Syngestykket Viinhösten. Anden Deel: 1) Overture. 2) En tredobbelt Concert for 2 Violiner og At3) Chor af Operen: Erik Eiegod. Billetter, a 64 sk. Stykket, bekommes hos mig selv, saavelsom ved Indgangen. Concerten begynder Kl. 6.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Christiania den 12te Januar 1808. F. C. Groth, Stadsmusicus.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Fortegnelse over de ved Christianiæ Postcontoir for November Maaned 1807 uindløste og efter liggende Breve. Fra Kjøbenhavn: No. 1. Ritmester Brøcher. 2 dito. 3 dito 4 Mad. Brochmann. 5. Jfr. Gressen. 6. D. Johansen, 7. J. Korsberg. 8. A. Lund, 9. N. Røeberg. 10. R. Røesler. 11. H. Top. Fra Frederichshald: 12. G. Burmann. 13. Consul de Michel 14 M. Widerberg. Fra Frederichstad: 15. L. Christensen. 16. A. Erichsdatter. 17. J. Grøterud. 18. O. Jensen. 19. Jfr. C. Kinie. 20 D. Michaelsdatter. 21. Capt. O. Norin. 22. O. Olsen. Fra Moss: 23 M. Arnesen. 24. O. Danielsen. 25. E. Michaelsen. 26. G. Olsdatter, 27. A. Syvertsdatter. Fra Bragnes: 28. J. Larsen. 29. dito. Fra Kongsberg: 20. H. Christensen. Fra Holmestrand: 31. Mad. Torgersen. Fra Tønsberg: 32. T. Hansen. Fra Laurvig: 33. R. Andersdatter 34. C. Biltzing. 35. P. Bjørn. 36. E. Eliasdatter. 37. J. Hermansen, 38, dito. 39. E. Jansen. 40. T. Johansen, 41. R. Leopold. 42. M. Monsen, 43. N. Nicolaisen, 44. N. Regitz, 45. J. Riis. 46. Capt. v. Sundt. 47. H. Thoms. 48. K. Tholstrup 49. P. Thrane. 50. O. Thouboe. 51. R. Zolevz. Fra Scheen: 52. M. Maria 53. Jfr. Wølger. Fra Kragerøe: 54. Skpr. A. Søe. Fra Øster-Riisøer: 55. Skpr. S. Pedersen. Fra Arendahl: 56. K. Gulbrandsen. Fra Christiansand: 57. A. Jacobsen. Fra Oplandet: 58. Capt. Abelstein. 59. P. Bergh. 60 J. Erichsen. 61. H. Halstad. 62. H. Helsedt. 63. R. Jensdatter, 64. J. Olsen. 65. G. Olsdatter, 66, Frue de Sene, 67. O. Wilberg.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Priisen paa vores her og paa Møllenhoff fabriquerede grönne Olie-Sabe er nu 34 Rdlr. Dansk Courant pr. Tönde.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Christiania den 11te Januar 1808. Collett & Sön, da et Rygte som en eller anden gammel Kjelling har bragt i Omløb, har fundet, Tiltroe - man skulde neppe troe det - endog hos den fornuftigere Klasse her i Byen, at en afdød Soldat skulle igjen være kommen til Live i Graven - og efter megen anstilt Spectale bleven opgravet - Kisten aabnet- og Liget befunden at have mishandlet sig selv. - saa er det at det 1ste Aggershusiske Jnfanterie-Regiment udsætter herved en Belønning af 10 Rdlr. for den som kan angive hvem der har opgravet, et saadant levende Liig. - og som beviislig godtgjør at have seet samme i den beskrevne mishandlede Tilstand.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
ved Fattigvæsenets Arbejdshuus udsælges i større og mindre Partier: adskillige uldne Tøjer, saasom Klæde, Frakketøi, Multum og Vadmel - grov ubleged Striegrov og fiin ubleged Traad - uldne Strømper af forskjellige Sorter - tvundet og utvundet, naar det første bestilles, ligesom og samme kan faaes vasket - Drev eller plukket Tougværk - Svovelstikker - og Skopinde, samt ellers hvad der maatte bestilles og der kan udrettes. Lysthavende behage at henvende sig til Assistenten Lütken, der er bemyndiget til paa mine Vegne, at forevise og forhandle det ovenmeldte mod contant Betaling. Christiania den 11te Januarii 1808. J. P. Petersen.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Ved høi Øvrigheds Tilladelse har Undertegnede den Ære at forevise offentlig for det ærede Publikum. Et Vor-Cabinet, bestaaende af følgende Figurer, nemlig: 1. Keiser Napoleon. 2. Keiserinde Josefine. 3. Prindsesse Stephanie. Joachim, Konge af Westphalen.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Admiral Gantheon.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
H. Kongen af Sverrig. Drønningen af Sverrig. F. Kronprinds Frederik. 9. Greve og Statsminister Schimmelmann. 10. Admiral Nelson. General Hutchimson.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
General Dessalines, eller den sig kaldende Keiser Jacob Mallet du Pan. 14. Philosophen Moses Mendelsohn. 15, 16, 17, tre Figurer, i en Gruppe, som forestille hvorledes Jndithe slog Hovedet af Holifernes, og ved hendes Piges Hielp bragte det i en Sæk Cabinettet forevises daglig, fra Kl. 10 om Formiddagen til Kl. 10 om Aftenen, i Hr. Snedker Wærners Gaard i Kirkegaden. Priserne ere for Voxne 16 s., og for BørJuminiano Lotti,
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Borger i Kjøbenhavn. "Ligeledes har man bevilget, at den Deres Datter forsikkrede Enkepension, af 250 Rdlr. aarlig, "hvoraf hidtil kun de 200 Rdlr. er bleven Hende udbetalt og de øvrige 50 Rdlr. indeholdt til Af"drag paa det Resterende af Jndskuddet, for Fremtiden maae udbetales Dem, paa Grund af Pensionistens sindsvage Tilstand, imod, at De for samme paa Hendes Vegne meddeler Qvittering, forsynet med den sædvanlige Attest om Hendes Enkestand. "Den Kongl. Direction for den almindelige Enkecasse, den 1ste October 1806. Reventlow. Blengel. Peymann. Schultz. Tetens. Colbiørnsen. Bugge. Lantrup. Til Hr. Oberstlieutenant von Wærnschiold. Denne Resolution for min Datter, Enke efter afbyde Oberstlieutenant v. Rømer, seer jeg mig tvungen til herved offentlig at bekjendtgjøre. N. Wærnschiold. Walle den 2den Januar 18085. Drengebørn der forsørges af Fattigvæsenet, ønsker jeg meget maatte blive antagne hos J A. A. brave Folk, mod et Bidrag af Fattigvæsenet. Handlende og Haandværkere, samt en hver der kunde behøve slige Børn, der alle ere over tolv Aar, udbedes at tænke paa denne min Anmodning om at bidrage til Fremtidsvel for disse.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Christiania den 11te Januarii 1808. J. P. Petersen.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Det Kongelige Danske Cancellie har under 7de December f. A. tilskrevet Stiftet saaledes: Jaa det at det Offentlige kan forskaane for den Friskyds, der, ved indtræffende smitsomme Sygdomme iblandt Heste og andre Huusdyr, maatte gives vedkommende Dyrlæger som enten ere ansatte i det District, hvori Sygdommen er udbrudt, eller, med Tilladelse af Cheferne for de Regimenter, ved hvilke de staae i Tjeneste, beordres at foretage Reise til det Sted, hvor Sygdommen udkræver deres Nærværelse, har Cancelliet, efter derom ført Brevvexling med det Kongelige Rentekammer, fundet det passende at bestemme, at naar nogen Dyrlæge bliver af Øvrigheden beordret til at reise til et eller andet Sted, paa hvilket hans Hielp maatte behøves, skal han godtgjøres Penge til en Hest, og at de herved foranledigede Udgivter skulle udredes ved Ligning paa Districtets Almue. Ved at tilmelde Herr Kammerherre dette, til fornøden Efterretning og Jagttagelse for Fremtiden, skulle Cancelliet tillige have Dem anmodet om at ville paasee, at Forord, af 3 August 1754 §. 19 bliver i Deres Embeds District nøiagtig efterkommet, hvorved den Uskivil hæves, som Man erfarer at der paa adskillige Steder skal have indsneget sig, at nemlig Bønderne lade deres Heste skjære af omløbende Svenske og Finner, der som oftest ikke forstaa denne Operation, istedet for dertil at betjene sig af Cuursmeddene, eller de beskikkede Dy læger. Og da forestaaende under 7de denne Maaned igjennem Stiftet er os communiceret; saa bliver samme herved offentlig bekjendtgjort, til alle og enhvers fornødne Underretning. Christiania Raadstue den 11te Januari 1808. Osterhaus. Larsen. Bull. Jngstad.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Private Gaver. Ved inderlig rørte Taknemmeligheds Følelser for den Tillid saamange af denne Byes veldædige Jndvaanere, atter til afvigte Julehøjtid have viist mig; og med den hierteligste, den meest rørte Tak paa saa mange fattige Vederqvægedes Vegne, opfylder jeg herved den mig saa kjære Pligt, at aflægge det skyldige Regnskab for de mig tilsendte Gaver og deres Anvendelse. Men da de fleste, eller rettere alle af Velgiørerne have forøget deres Gaves Værd ved at udbede sig unævnte, tillade man mig at jeg under eet anfører Gaverne; og da mangen sand Huusarm bør skaanes for at nævnes, tillade man mig ligeledes at anføre Udgivterne under eet - Den specielle Anvendelse kan enhver af Velgjørerne, om de ønske det, faae at see hos mig. Foruden de forhen anmeldte 24 Rd. 133. er til Arbeidernes Bespisning i begge Arbejdshuse og til Huusarme, til Uddeeling indsendt. saaog de af en Bonde for bedragersk Høehandel erlagte Tilsammen, 14 Rd. 61s. Desuden tilsendt: 150 Stkr. 4skillings Brød, 1 Tønde Potetes, 1 Tønde faltet Kjød, 2 Skjepper Torskenakker, og tre Fjerdedele af et Slagrekreatur. Af forommeldte Gaver bleve i begge Arbeidshuse, Juleaften, bespiste 1773 Mennesker med god Gryngrød, Oxesteg med Potetes og hver et 4skillings Brød - Desuden lod en af Naboerne ved Liinspindhuset, give enhver en Dosis Brændeviin. Det øvrige Jndsendte er uddeelt saaledes: Mellem Fattighuuslemmerne nogle Fødevare, og mellem Huusarme de overskydende Penge. Videre har en eller maaske to Velgiørere, tilsendt mig Kiød, Erter og Gryn, samt 28 Brød, til et Maaltid for de Arbeidende ved det almindelige Arbeidshuus. Jeg har ikke førend idag kundet anrette dette Maaltid og 28 Tilstædeværende bleve rigeligen mættede, foruden at 5 Portioner blev tilovers som skal komme de meest Trængende og Flittige tilgode.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
For de ædle Velgiørere bør jeg undskylde at dette Regnskab først nu fremkommer. Aarsagen er at jeg først vilde have tilendebragt hele Anvendelsen, og det sidste heraf er først skeet idag. Men jeg er vis paa, at De ligesaavel undskylde mig, som De have viist mig Tillid. Held og Glæde for Enhver, der ikke blot taler om, og tænker paa, men med Veldædighed vederqvæger den Fattige og Huusarme i disse Tider, Christiania den 10de Januarii 1808. J. P. Petersen. lanquetter til Lønnings- og Afregnings-Bøger, til Brug for de Her tet Compagnie-Chefer, kan faaes tilkjøbs i Bogtrykkeriet. 1. Bragernes 2. Kongsberg. 3. Jarlsberg. 4. Laurvig. 5. Tellemarken. 6. Hallingdal. 7. Toten. 8. Gulbrandsdalen. 9. Hedemarken. 10. Østerdalen. 11. Øvrerommerige. 12. Nedrerommerige. 13. Øvreborgesyssel. 14. Mellemborgesyssel. 25. Nedreborgesyssel. Tilsammen, Fort over Kopulerede, Fødte og Døde i Aggershuus Stift fra den første Søndag, Par. Mand; kjøn. Summer. de Qvin af begge dekjøn, Kiøn. Qvindekjøn Flere Føde.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Ægteskaber. Fødte. end Døde. af begge Kiøn. af begge Qvindet øn Kiøn. ad Degteskaber, Døde, Føbt. Flere fødte af Flere døde af Mandkjøn end af Mandkjøn end at Qvindekjønnet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Qvindekjønnet.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Qvindekjønnet. 1801 var flere døde end fødte 2788 erv. Ved at sammenholde Ægteskaberne i dette Decennio imod de Fødte, vil man erfare, at der findes overhovedet mere end 4 Fødte imod 1 Ægteskab, men fraregnes de uægte Fødte, kan man ikkun antage vel 3 3/4 Fødte imod 1 Ægteskab, Folkeformerelsen ved de flere Fødte end Døde udgjør ikke fuldt 1/2 Deel mod samtlige Fødte. Men et Halvtaarhundrede, vilde den, voxende omtrent som i dette Decennio, give en Forøgelse af meer end 220000 Mennesker. Af Mandkjøn er baade flere fødte og døde end af Qvindekjønnet. Men Overballance den 30te November 1806 til den 28de November 1807, begge inclusive. ag Su ma. Sum man 00 En Aar, m. derover Sum. ma. Summen. af begge. Kiøn. - Se ke af Levende bliver dog paa Mandkjønnets Side. Denne maatte efter dette Decennii Maalestok i 50 Aar give et Overskud af 2550 af Mandkjøn flere end af Qvindekjønnet, Omendskiønt Vaccinationen allerede maa have megen Jndflydelse paa Dødelighedens Formindskelse, staaer dog de sidste Aar i Henseende til flere Fødte end Døde langt tilbage for Aarene 1798 og 1799, hvilke Aar saavelsom 1801 og 1807 ere mærkelige i Henseende til Forholdet imellem Ægteskaberne og de Fødte. Derimod udmærke sig Aarene 1800 og 1802 ved de saa flere Fødte end Døde, men især 1801 ved det betydelige Antal 2788 flere Døde end Fødte. Som sædvanligt, er den største Dødelighed falden i Levealderen fra of til 10 Aar, men usædvanlig stor findes den i Aaret 1801, da ogsaa de øvrige Levealders Dødelighed var udmærket stor. Aaret 1798 er det rigeste paa Ægteskaber. Derefter aftog deres Tal indtil 1803, da det voxte og blev, med liden Forskiel det samme indtil nærværende Aar, som har 422 færre Ægteskaber end Aaret 1806. De uægte Børn ere omtrent 1/2 Deel af de Fødte. Deres Antal har i de 4 sidste Aar faaet en stærk Tilvæxt, ikke allene i de Provstier der har Kjøbstæder, saasom Bragernæs, hvori Christiania og Drammen, Nedreborgesyssel, som har 3 Kjøbstæder, men ogsaa i andre Provstier. J Aaret 1805 havde Bragernæs Provstie mod 294 Ægteskaber 1048 Fødte, 151 uægte Børn. Derimod havde Øvrerommerige, hvori af Stæder ikkun Kongsvinger ligger, 153 uægte Børn imod 297 Ægteskaber og 1206 Fødte; men Kongsberg Provstie ikkun 55 uægte Børn mod 264 Ægteskaber og 980 Fødte; Nedreborgesyssel 91 uægte Børn mod 230 Ægteskaber og 927 Fødte. De Dødes Antal var derimod i Øvrerommerige ikkun 820, men i Bragernæs Provstie 951, i Kongsbergs Provstie 729 og i Nedreborgesyssel 741. Tallet paa dødfødte Børn har ikke varieret meget. Det var mindst 1798 da Ægte Mærkværdigheder. a. ved de Fødte: En Kone i Asker Sogn har født 4 Børn paa eengang. som alle døde efter. faa Dage. Tre Sæt Trillinger. 132 Par Tvillinger. J Næss paa Øvrerommerige. har en Kone i eet Aar født 5 Børn. sc. eengang Tril linger og eengang. Tvillinger. b. ved de Døde: 70 druknede af Vaade. 11 omkommet sig. selv. 37 ved ulykkelige Hændelser. 1 frossen ihiel. 3 døde af Stand.
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Gruberne paa Kongsberg. Under Tellemar. kens og Bamble. Provstie er angivet 15 at være døde af
Norske Intelligenssedler, 1808-01-12
Børnekopperne. skaber vare de talrigeste og størst 1799 og nærværende Aar, da Ægteskaberne vare de færreste. Deres Antal er ikke ringere, men i flere Aar større paa de Steder, hvor det bør antages, man ikke mangler duelige Gjordemødre, end der hvor man ingen oplært Gjorde modre have. Efter Tallet paa Dødfødsler i dette Decenne, vilde Stiftet i 50 Aar vinde en Folkemængde af over 37000, ifald Dødfødsler ikke fandt Sted. Maaske, nærværende Oversigt af dette Decennii Ægteskaber, Fødte og Døde m.v. kunde interessere Nøgle, maaske fortjene Opmærksomhed hos Andre. Men vigtigt maatte det fra mange Synspunkter blive, om Forholdene mellem Fødte og Døde, Fødte til Ægteskaberne m.v. bleve fremstillede fra enkelt Præstegield, med hosføiede Aarsager til Folke tallets Formerelse eller Forminskelse og med angivne Vink og Midler til at befordre hin og forebygge denne. Denne Fremstillelse, vil og hensigtmæssig udført, maatte formeentlig blive saare velkommen og gavnlig, baade med Hensyn paa Politie og Sædelighed, paa Lægevidenskab, Oeconomie og Lovgivning o. a. m. Endog den fortjente ikke liden Tak, der leverede de blotte Materialier hertil, som ei vilde eller burde blive ubenyttede af dem, der havde Tid og Duelighed til at bearbeide dem. Opsloe Bispegaard den 30te December 1807. Bech. under 4de December f. A. har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at resoriberHans Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre Greve af Moltke saaledes: "Vor synderlige Bevaagenhed, Da Vort Danske Cancellie for Os allerunderdanigst haver andraget, at de Jndkomster, som ere tillagde Favnesætteren i Vor Kjøbstæd Christiania, af det dertil aarligen indkommende Qvantum Brænde ikke kan ansees at staae i Forhold til de nærværende Tiders tiltagende Kostbarhed og Folkelønnens Størrelse, samt at Havnefogden i Christiania Andreas Lie, desaarsag har ansøgt om Forhøielse i de ham, som tillige Favnesætter sammesteds, tilkommende Jndtægter; saa give Vi Dig hermed tilkjende, at Vi, i Anledning af denne hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning, samt i Betragtning af de derved oplyste Omstændigheder, allernaadigst have bevilger: At Favnesætteren i Vor Kiøbstæt Christiania Havnefoged Andreas Lie og efterkommende Favnesættere sammestæds, maae istedet for de hidtil erlagte 2 Skilling i Favnesætterpenge, herefter tilstaaes 4 Skilling pr. Favn, Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette og Vedkommende det Fornødne i Overeens stemmelse dermed at tilkjendegive. befalende Dig Gud, Dette Kongelige allernaadigste Rescript, som af Hans Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre Greve af Moltke er os under 7de dennes communiceret, bliver herved offentlig bekjendtgjort, til alle og enhvers forundne Underretning. Christiania Raadstue den 11te Januar 1808. Bull. Larsen, Jngstad. Osterhaus.