JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Jngen Bondebryllup maa holdes mere end een Dag, dog tillader Hs. Majestæt, at 16 af Bryllupsgiesterne maa 2den Dagen komme tilsammen og Aftenen Klokken 6, og dandse til Midnat, dog uden at maa sættes til Bords Dersom noget Bondebryllup skulle holdes mere end een Dag, da skal Brudeparret betale en Mulct fra 2 til 20 Rdlr., som Amtmanden fastsætter uden videre Appel, for hver Dag Brylluppet holdes mere end een Dag, og skal saavel Sognefogderne som Lehnsmændene hermed have Indseende, da Bøderne deeles paa den i 1ste C. anførte Maade, ligesom det og med Executionen saaledes forholdes. Jngen af Bondestanden paa Landet, ung eller gammel, gift eller ugift, maa bære andre Klæder end af hiemmegjort Tøi, som Vadmel, Værken og andet deslige, Qvindfol247 Rd. kene maa aldeles ei bære Silketrøier eller Skiørter, eller Silketørklæder, dog maa de bære en Silkehue, og Trøie og Skiørt af Kramtøi, og Bønderne ligeledes bære en Trøie eller Vest af Kramtøi, og skal Sognefogderne og Lehnsmændene enhver for sit Sogn og District hermed have Jndseende. Skulle nogen Bonde, Mandfolk eller Fruentimmer herimod handle og fremkomme enten i Kirke til Offer, til Bryllup, eller i nogen anden Forsamling, anderledes klædt end her anordnet er, da bøde den Person for hver Gang hans Brøst saaledes findes, 16 Skilling Dansk, den fierde Deel deraf til Sognefogderne og Lehnsmændene, og de øvrige tre fierde Dele til Sognets Fattige, hvilke Sognefogederne og Lehnsmændene oppebærer, og de tre fierde Dele deraf til Sognets Fattigrasse betaler. Men skulle de Skyldige ei i Mindelighed ville betale, da melde de det for vedkommende Herredsfoged, Birkefoged eller Sorenskriver, hvilke dermed omgaaes som i 1ste Artikel sagt er, og skulle nogen for slig Brøde tvende Gange være mulcteret og lade sig 3de Gange finde i saadan Brøst, da skal den Person, andre til Exempel gaae sidst til Offers, naar hele Meenigheden har offret, med mindre han eller hun forandrer sin Dragt og ikke lader sig see meere i forbudne Klæder, hvilket Sognefogederne, Lehnsmændene og i fornødne Tilfælde Hs. Majest. Fogeder have at holde over Denne Hs. Majest. Forordning skal oplæses 2de Gange om Aaret af Prædikestolen, den anden Søndag efter Advent og den første Søndag efter Trinitatis, da de som det Aar have betalt Bøder navnligen oplæses, da Præsten tillige, forklarer, hvorfor dette er befalet, og hvormeget denne befalings Efterlevelse er til Almuens eget sande Beste. Jndfald. Der skal findes et Land, hvor man ikke siger, hvad man tænker, ikke tænker, hvad man siger, ikke veed, hvad Nok 248, Næse, man vil, undertiden ei heller veed, hvad man giør, ikke holder, hvad man lover; ikke betaler, hvad man skylder; ikke udøver, hvad man troer, og ikke troer det, man bekiender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Man kan betragte det menneskelige Liv, som en Tragikommedie, inddeelt i Acter: Til ti Aar Uvirksomhed og Fornøielse; Fra ti til tredive, Fornøielse og Virksomhed, næsten uden Bekymring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Fra tredive til halvtredfindstive, Bekymring og Virksomhed, næsten uden Fornøielse. Og fra halvtredsindstive til halvsterdfindstive, Bekom ring og Uvirksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Prædikanterne paa første Paaskedag. Høymesse. Aftensang. St. Kunds K. Hr. Clementiin. Borch, Coll Sch. Frue K. Hr. Seidelin. Klokker Ferslew. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Achen. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Prædikanterne paa anden Paaskedag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Wirth. Mr. Holm, Student.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Frue K. Hr. Clementin Catechet Faaborg. St. Hans K. Hr. Gruner. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Dødsfald. Odense, den 9de April, Andreas Rose, Skræder, 76 Aar. Den 11te Dito, Johan Frederich Mile, Bogbinder 66 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Kiøbenhavn den 5te April Hr. Oberst Johan Wilhelm Maar de la Garde, 73 Aar; Mad. Margrethe a 249 Nær, Degn, Slagtermester Lohmanns Hustrue, 40 Aar; den 11te Sr. Michael Carl Troshell, Kongel. Hof=Klokke støber, 65 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Wiborg Stift den 26de Martii Mad. Mariane Lemmeche, Sognepræsten til Elleshøy, Hr. Schelesins Kiereste, 61 Aar. Helsingøer den 9de April Hr. Berendt Broe, Stadmegler, 75 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Bekiendtgiørelser. Kort Efterretning om Tobakken og Krappen, har forladt Pressen fra Odense Adressecontoirs Bogtrykkerie, og faaes sammesteds for 16 Skilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Naar man har læst alt det, som er skrevet om Qvægsvagheden, saa kan man dog ikke med Vished bekræfte, hvad den sande Aarsag er til Svagheden, og hvor den har sit Sæde. De Grunde ere ligegyldige, at saadan Svaghed, kommer af en smitsom Luft, eller af fordervet Foder, eller af staaende raaden Vand, eller af Fæets Forkiølelse eller Hidsighed, og Erfaringen bekræfter det ene saa got, som det andet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Kiendetegnene paa Svagheden ere adskillige ved nogle Fæehøveder finder man Kuld, ved andre Heede, paa nogle rinde Øinene, paa andre løber Skarn og raadne Vædsker af Mund og Næse, paa nogle er Halsen opsvolnet, andre have Blægner under Tungen; det ene drikker gierne, det andet har Væmmelse til at æde og drikke, det ene laxerer, det andet er forstopper, med videre. Svaghedens Sæde er altsaa snart i Halsen, snart i Maven, snart i Blodet, snart i Jndvoldene. Aarsagen til Sygdommen, være sig hvilken den er, saa haver jeg dog merket en almindelig sand Anmerkning. Jeg har været ved Qvægsvagheden i Pfalz, i de Brunsvigske, Preusiske, Brandenborgiske, Meklenborgiske og Hol 252 Rær, dette Middel fuldkommen staaer sin Prøve, vil jeg offentlig lade det bekiendtgiøre. Enhver, som vil forskaffe sig dette Middel, betiener sig af følgende Adresse. Til Eieren af Syndersthoed, frie. par Weyle i Jydland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Jatalogus over Salig Hr. Cosmus Ramus efterladte Bøger, som sælges i Odense den 5te Maj) er at faae i Kiøbenhavn hos Hr. Erich Ramus paa store Kiøbmagergaden Nr. 14, i Odense hos Hr. Professor Sibbern, og i Assens hos Mad. Ramus. Det i Catalogus anmeldte Tellers Bibelverk er nu complet. Maa Einsiddelsborg kan faaes Hopper bedækkede ved en smuk Hingst, af det Kongelige Stutterie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Proclama. Je som maatte have noget at kræve eller fordre, udi Stervboen efter ved Døden afgangne Selveier=Møller, Henning Christiansen i Sallinge Lunde Mølle, under det mig allernaadigst anfortroede Nyborg Amt, ville forinden, til mig som Skifteforvalter, dermed indkomme, eller og behagentlig anmelde deres Fordringer den 1ste Mai anstundende, da Skiftet igien udi Stervboen bliver foretaget, paa Formiddagen Klokken 10 Slet, og om muelig samme Dag sluttet. Holstenshuus den 20de Mar til 1783. A. C.v. Holsteen. Tor kort Tid siden, er i Hersnap Bye Dalbye Sogn paa Ba O roniet Scheelenborg Gods, i ugift Stand ved Døden bortgaaet Kan Troelsen, Gartner af Profession, barnfød i Hertug dommet Slesvig, hans efterladte Boe er strax taget under lovlig Behandling, og ved sammes Aabning den 15de Januarii sidst, have de her værende Arvinger anmeldt hans nærmeste Slægt og Arving, der alle skal være fød i Egnen ved Schønhagen, og Stob i det Slesvigske, at være følgende: 1) En Broder Ditløf Troelsen, Skoemager af Profession, der skal være død, og efterladt sig Børn. 2) En Broder Jacob Troelsen Skytte, som endnu lever og boer i Dalbye paa Baroniets Gods. 3) En Broder Jochum Troelsen, som skal være død og have efterladt sig en Søn. 4) En Broder Hans Henrich Troelsen, der ligeledes skal være død og have efterladt sig 3de Sønner, samt 2de a 253 ere Døttre, Marie der skal tiene paa Frederichslund i Sielland, og Anne Kirstine, gift med Gaardmand Ole Hansen i Hersnap, under Baroniets Gods. Og da Boen ei formaaer et ordentlig Proclamas Udstædelse, bliver dette Dødsfald bekiendtgjort 3de Gange efter hinanden, i den Altonaiske Mercur, Odense AdresseContoirs Efterretninger, samt de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, med Anmodning og Advarsel til Arvingerne, og de Umyndiges Formyndere, at de inden den i Loven foreskrevne Tid, ville anmelde sligt paa Scheelenborg Skrivestue, og legitimere deres Arverettighed; ligeledes indkaldes Stervboens Creditorer, at møde og godtgiøre deres havende Fordringer, inden den i Loven foreskrevne Tid. Scheelenborg den 19de Martii 1783. Niels Rasmussen, Forvalter. Toruden Lysning inden Odense Schoubye Herretstings=Ret, og ved Kirkestevner her omkring ved Strandsiden, bliver udi Odense Adresse=Aviser 3de Gange efter hinanden gjort bekiendt, at den 23de Februarii sidst, er paa Øen Lang, den Grund Høivelbaarne Hr. Oberstlieutenant von der Brincken til Sandagergaard tilhørende, opflødt en Ege=Baad med 2de Aarer af Fyr, som strax til Forvaring er optagen; den eller de, som samme maatte tilhøre, vilde melde sig paa Sandagergaard inden den Tid Loven foreskriver, med vedbørlig Legitimation, da samme skal være følgagtig imod Omkostningers Erstatning, i udeblivende Fald forholdes dermed efter Loven. Sandaggergaard den 5te April 1783. Holm, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Auction. Tormedelst Forandring af Boepæl, lader Forpagter Sr. Spar 2 revogn paa Kiørupgaard, førstkommende Tirsdag den 22de April, om Formiddagen Klokken 9 Slet, ved offentlig Auction bortsælge, Borde, Stole, Jernkakkelovne, Sengeklæder, en stor Meelbing, en Rulle, endeel Hollenderie, Bødker= og Hauge redskaber, nye Smør en halv Tønde, Hakkelsekister, Heste, Vogne, Kiøre= og Ridetøi, Bier, Faar og Sviin, med videre. Dagen derefter, nemlig Onsdagen den 23de April, Klokken 9 Slet Formiddag, lader jeg ligeledes ved offentlig Auction herpaa Einsiddelsborg bortsælge, Skabe, Borde, Stole, Sengeklæder, Hollenderie og Bødkerredskaber, en meest nye grøn Postvogn, en a 254 Nr. Arbeids Dito, Kiøre= og Ridetøi, Bester, 4 Køer, 50 Stykker, Faar af engelsk Art, 30 Stykker Aaringsviin og Grise, samt Grisesøer, med adskilligt mere. Einsiddelsborg den 22de Martii H. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Tirsdagen den 22de April førstkommende og følgende Dage, & bliver udi min iboende Gaard i Assens ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler, samt Sølv og Guld, Kaaber, Tin og Jernfang, Linned og Sengeklæder, med videre, item nogle gode Malkekoer, hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning, og blive trykte Catalogi at faae hos Hr. Professor Sibbern i Odense og hos mig Else Sal. Ramus's. Det bekiendtgiøres herved at Onsdagen den 23de April førstkommende om Formiddagen Klokken 10, bliver bortsolgt i smaae Partier endeel Fourage, nemlig 362 Tønder 4 Skiepper, Havre, 135 Læs 30 Lispund Høe, og 90 Læs 15 Lispund Halm, imod at Pengene strax betales paa Auctionsstedet til Hr. Amtsforvalter Bang; thi ville Liebhaberne indfinde sig ved Amtstuen. ovenmeldte Dag og Klokkeslet. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Onsdagen den 23de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver ved offentlig Auction anden Gang opraabt afgangne Handskemager Hans Knud Grasses og Hustrue, deres Stervboes Gaard beliggende i Nedergade, og bestaaer til Gaden af 8 Fag 2 Etagier med Qvist over 4 Fag Muur og Bindingsverk, en Sidebygning i Gaarden af 11 Fag 2 Etagier, og et Baghuus af 10 Fag med Udgang til Agen, og endelig 3 Fag Halvtag Huus, med tilliggende Gaardsrum og en liden Hauge; thi ville de Lysthavende behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. L. M. Bendz. Varienlunds Hovedgaard og Gods, som er beliggende tet ved V. Odense, tilligemed Brobye og Allese Kirker, samt Allese Kongetiende, bliver stillet til offentlig Auction førstkommende 26de Mai herpaa Odense Raadstue, for at sælges enten ved Generalbud paa hele Godset, eller i Mangel af antagelig Bud, da separat hver Hovedmark og Lykke for sig, hver Kirke og Kongetiende for sig, og hver Bondegaard og Huus for sig, og meldes til Liebhabernes Efterretning, at paa samme Gaard og Gods bliver allene holdt en eneste Auction, da Catalogis og Jordebogen derover er udfærdiget og trykket, som er at faae hos Hr. Agent de 25 A. Weisvoigt i Kiøbenhavn, hos Hr. Apotecher Eilschow i Colding, eller og hos Eieren Peter Eilschow i Odense, samme Gods bestaaer udi frie Hovedgaards=Taxt af Ager og Eng 71 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. samt Skovskyld. 1 Alb. Brobye Kirke staaer for Hartk. 35 = = Allese Kirke for Allese Kongetiende for = 11 Bøndergods dito Skovskyld. og Mølleskyld. J alt 678 Tdr. 3 Skpr. - Fkr. 2 1/2 Alb. Liebhaberne behager til rette Tid og Sted at indfinde sig, da de øvrige Conditioner nærmere paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. Odense den 11te April 1783.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Det meldes Publicum til Efterretning, at de som har kjøbt nogen Bøge= og Egetræer i Ladegaards Skov, maa lade samme afhente inden den 12te Mai, eller i mindste indberette mig hvad No. af hver Sorte de efter hændehavende Beviser hver især har staaende i Skoven, for at give samme tilkiende ved Auctionen, thi i dessen Mangel kan enhver især takke sig selv for den Skade, som deraf kan flyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Til Kiøbs faldbydes. Fr. os Kiøbmand Voigt i Faaborg, kan faaes ypperlig godt og nyt hvidt Kløverfrøe for billig Priis. Hos Kiøbmand Jørgen Ploug i Faaborg, er godt tydsk rødt - Kløverfrøe at bekomme for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Skulle nogen vilde kiøbe en af de største og reelleste Gaarde heri Odense, samt en herved Byen beliggende indhegnet Løkke, til Korn, Høe og Græsning, da gives derom Underretning fra Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Paa St. Knuds Kloster i Odense, faaes meget reen og godt 2 Sædebyg og Sædehavre, imod billig og contant Betaling. Hige over for Hattemager Salig Lerches Enke i Nedergade, kan - bekommes nogle Lispund fiint og godt Kløverhøe, a 12 s. Lispundet, saa og 2de Biestader i meget god Stand. Rede 256 Nørgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Capital som falbydes. Jvor en Capital af 1400 Rdlr. er at bekomme til førstkommende c. 11te Junii, imod forsvarlig Pant og gangbar Rente, derom kan Sr. Lynge i Svendborg give Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Capital som forlanges. Jmod mere end tilstrekkelig og suffisant Pandt, saavel udi Jordegods, som lovlige prioriterede Obligationer, samt antagelige Cautioner, har Procurator Lund udi Odense i Commission at ophøre 3000 Rdlr. til Laans til 11te Junii Termin førstkommende, enten paa et halvt, heelt eller flere Aar, ligesom Creditor maatte behage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Bortkomne Sager. Tirsdagen den 1ste April, er paa Veien imellem Tallerupgaard, 2 og Odense, tabt en Pakke vatret Moor, indsvøbt udi et hvidt Klæde; hvem som haver fundet samme, ombedes tienstligst at aflevere det paa Odense Adresse=Contoir, imod en Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-18
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. En Oversættelse af Johan Georg Eisens Underretning og Urters og Rødders Tørring, med et Tillæg om Havevæsenet, hvorhos findes Tabeller, som i alphabetisk Orden viser: 1) Hvor mange Aar Planterne vedblive og ere dygtige til Udsæd, 2) Den sædvanlige Sædetid. 3) Jordens Beskaffenhed til enhver Sort. 4) Hvor tyndt og dybt man maa saae enhver Sort Frøc. 5) Tiden, naar Froet først kommer op. 6) OmplantningsTiden. 7) Hvor vidt Planterne skal staae fra hinanden, og 8) Haveurtenes danske, tydske, franske, samt Bau hin og Ridder von Linne Navne. Skrivtet udgiør 12 Ark i Octav, og koster 24 Skilling. Efterretning om Silde Trækken eller Udvandring, og Silde Fangsten, 8 Skilling. Forsøg til en Handelshistorie. 16 Skilling. igiendriveligt Beviis, at Tveekamp er et æreløst og taabeligt Foretagende, en Oversættelse. 8 Skilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
Tanker. ved Velædle Madame Stiger, salige Bortgang efter 83 Aars ærefulde Vandel. Bekiendtskab til Din Dyd opfordrer mig at flette Dig, Salige, en Krands og paa Din Gravhøi sætte, Dog den jeg ikkun vil med Ærekrandsen smykke, Som Din Dyd fletted selv, og ønske Dig til Lykke. Jeg vil ei Hykleblomst med smigrend Farve male, Enhver, der kiendte Dig, jo til Din Roes maa tale, Thi vel ført Liv, skiønt kort, man langt dog kalde kan, Men længe vandred Du og vel i Urves Land. Ret, 258 Rer Din Ziir var ædelt Mod, Din Vandel var en Kiæde Af Dyd, Dit rige Nok, dens Øvelse Din Glæde. Du høi Forstand besad og menneskenligt Sind, Der tørrer medynkfuld Nødlidend taared Kind. Usminkt Oprigtighed Dig rene Glæder skabte, Ei i høi Alders Snee sin Jld Din Gudsfrygt tabte, Din Dyd i snehvid Aar end ei sin Foraars Glands. Din frydrig Sallighed nu overgaaer al Sands. - Saa Livets Dage Hun retsindigen tilbragte, Dets Sødheds Væld, men og dets galdet Skaal Hun smagte, J Medgang ydmyg, from, af Lidenskabers Magt Hun ubedaaret blev, i Modgang uforsagt. Hun Livet skatted ret, sit Værd, sin Pligt Hun kiendte, Som Hende hellig var, opflammet Hun fuldendte Den til sin Skabers Priis og Medforløstes Vel; Det ægte Præg af en gudsfrygtbehersket Siel. Til Gud, sin Siæleskat, Hun ofte sig ophæved, Vort Liv og Frelses Haab ved Tro i Hiertet svæved: Det himmelsendte Lys oplived hendes Bryst: Velsignet Alderdom Hun nød, som Himlens Lyst, Paa velført Liv at see, for Døden ei at grue, Ved evangeligskt Haab i evigt Liv indskue, Saa høi en Sallighed Hun nød paa Gravens Bred, Fra Støv at løses op, og vandre hiem bered. Min Siel, til Jesum til, saa sagde Hun og blegned, Og glad, af Dage mæt i Gravens Skiød nedsegned. Sød Frugt Hun høster nu af renterige Dyd, Og henrykt taber sig i evig salig Fryd. - Du døde vel, hvor stort Gudfrygtig Død er Glæde, Med Vemods Taare dog man bør din Aske væde, Der Fromheds Bolig var, nu mangler Dyd et Tempel, Nu savnes og eet rart Retskaffenheds Exempel. Rær 259 Revere. Din Aand for Tronen staaer, dens Straaler Dig foringer, Du i Cherubers Chor med Sallige lovsynger Til vor Alfaders og Messiæ evig Priis: At Gud er evig, stor, sand, hellig, god og viis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
Historist. En 80 Aars Gamling plantede Træer. Tre unge Menneskeer af Naboelauget saade: at bygge Huse kunde endda gaae an, men at plante Træer i saadan Alder, sandelig den gamle maa ikke være ret klog. Thi, for Himlens Skyld, hvilke Frugter haaber du at indhøste af dette dit Arbeide, Du maatte jo blive saa gammel som en Patriark. Hvorfor giør du dig Livet suurt med Bekymringer, for den tilkommende Tid, som ikke er for dig, lad de høie Tanker, lad dit vidt udseende Haab fare, Alt dette skikker sig kun for os. Ikke heller for Eder, svarede den " Gamle. Den gode Lykke kommer sildig i Huset, og " bliver ikke længe. Intet Øieblik er Borgen for det andet. Denne Skygge skal endnu mit Barnebarns Barn, " takke mig for. Bør en Viis ikke ogsaa arbeide for andres Fornøielse, Seer, det er en Frugt, som jeg alle" rede i Dag smager. Jeg kan endnu nyde den i Morgen, endnu i nogle Dage. Ja, jeg seer maaskee endnu mere end eengang Solen at skinne paa Eders Grave " Den Gamle havde talet sandt. Den ene af disse tre Ynglinger var i Færd med at vilde reise til Amerika, men druknede i Havnen. Den anden, som, for at bane sig Vei til de høieste Æresposter, tiende i Krigen, mistede sit Liv ved et dødeligt Skud. Den tredie faldt ned af et Træ, som han vilde ympe, og den Gamle besøgde ofte med grædende Øine den Marmorsteen, under hvilken deres Legemer hvilede. Nr. 260 Næst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
Den Persiske Lærde, Lockman, fortæller om sig: jeg har aldrig stort græmmet mig i nogen Gienvordighed, Himmelen maatte end lade det gaae mig nok saa ilde, uden en eneste Gang, da jeg gik barføddet, og ikke havde saa mange Penge, at jeg kunde kiøbe mig et Par Skoe. Jeg gik saaledes meget forrigfuld til Templet i Kufa. Dajeg der forefandt et Menneske, som havde ingen Fødder, var jeg vel tilfreds med mine bare Fødder, og takkede min Gud hiertelig, at jeg endda kunde gaae foruden Skoe Det var jo bedre at have ingen Skoe, end ingen Fødder. Det stakkels Menneske havde gjerne gaaet barføddet, naar han kun havde havt Fødder. Skræderen gik en Dag forbi Smedden, og faae en stakket Tid paa Folkene, som arbeidede i samme. Min Gud, sagde han til Mesteren, hvor er det mueligt at kunne udholde dette, var det og kun en Dag! thi først bestandig at staae for den forskrekkelige Jld, og indaande den afskyelige Damp af Kullene: dernæst immer at bære de store Byrder af Jern frem og tilbage, at løfte de gresselig store Hamre ved den uhyre Amholt, og at slaae saa haard til, at Armene synes at gaae i Løbet med, Gnisterne flyve Eder i Ansigtet, og at Hovedet maatte revne ved den forskrekkelige Allarm. Og, hvor er det mueligt, svarede Smeden, at du, min Ven, kan Dagen igiennem sidde paa et Sted i Hul med en sammenklemt Aande, holde fast paa en Naal, som jeg neppe kan tage fat paa, og giøre saa mange Millioner Sting hist og her, uden at Ryggen gaaer i tu, Fingrene blive stive, og Øinene falde ud af Hovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
Kongelig Placat. Under Dato Christiansborg Slot den 7de April 1783, har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, angaaende den ved Forordningen af 19de Martii 1779 paabudne 261 Aar. extraordinaire Afgifts Ophævelse fra førstkommende Augusti Maaneds Begyndelse, af følgende Jndhold: At omendskiønt den ved Vores Forordning af 19de Martii 1779 paabudne extraordinaire Afgift af Skibe og Vahre langt fra ikke haver været tilstrekkelig til at bestride de betydelige Omkostninger, som Søefartens og Handelens Beskiermelse, under de nyeligen ophørte Uroeligheder imellem de krigførende Søemagter, har medtaget, ved overordentlige Udrustninger af Krigskibe og Fregatter, hvoraf nogle i Ost= og Vestindien endnu ere i Farten til Vore der handlende Undersaatters Sikkerhed; saa ville Vi dog til Opfyldelse af Vores allernaadigste Tilsagn i bemeldte Forordning, være betænkt paa, saasnart som mueligt, at see denne extraordinaire Afgift igien til Handelens Lettelse ophævet, hvorfore Vi og allerede have givet Vores Allerhøieste befaling om, at bemeldte extraordinaire Afgift af Skibe og Vahre ikke længere skal erlægges, end til indeværende Aars Julii Maaneds Udgang, saa at Vore kiere, og troe Undersaatter fra førstkommende Augusti Maaneds Begyndelse, skal for sammes Erlæggelse aldeles vorde forskaanet. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
J Frankrig vare 2de Klostere af Augustiner=Ordenen, hvoraf Munkene i det ene brugte Messeskjorter og i det andet ikke. De komme derpaa i Strid om, hvem af dem, der kom meest overeens med den Dragt St. Augustinus havde brugt, og da de nu hverken af gamle eller nye Historier kunde løse denne Knude, besluttede de at tage til Dommer, hvem de først traf. - Af en Hendelse kom just en Bonde, til hvem de forføiede sig med Begiering, at han vilde dømme dem imellem. - Denne, efter at Sagen var ham forklaret, sagde: jeg kan ikke dømme, Jer imellem, førend jeg veed, om denne Augustinus har Nr. 262 Aar. været en gal eller klog Mand; da de nu forsikkrede ham om det sidste, svarede han: Saa tabe J vist nok, som bære Skjorteen; thi har Augustinus havt menneskelig Forstand, troer jeg aldrig at han er falden paa at bære Skjorten uden paa Klæderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
Befordringer. Den 12te December 1782 er Cancellieraad og Raadmand Gerhard Jochum von Deurs allernaadigst beskikket at være virkelig Justitzraad. Den 29de Januarii 1783.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
er Justitzraad Jørgen Diderich Vett beskikket at være Etatsraad. Den 6te Martii er Assessor Mads Fridsch allernaadigst beskikket at være virkelig Justitsraad. Cancellieraad Holger Christian Reiersen ligesaa. Under 2den April har Hs. Majestæt allernaadigst ophøiet Geheimeraad Hr. Albert Christopher Schaffalitzky de Muckadell udi den Grevelige Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-25
Prædikanterne paa første Søndag efter Paaske.