Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Af en til Journal des Debats af Dr. Faucault meddeelt Beretning om det franske Videnskabernes Selskabs Forhandlinger den 8de og 15de Februar er Følgende et Uddrag: "J over 6 Uger har man nu experimenteret og foretaget de forskjelligste Forsøg med Ætherdampen. Endnu har denne ikke foraarsaget noget Menneskes Død; den har kun dræbt Frøer, Muus, Kaniner, Hundehvalpe og store Hunde, og det kun fordi Hr. Gruby, der har anvendt den paa disse Dyr, saa vilde det. Frøerne ere døde efterat have indaandet Ætheren i 60 Minuter; Musene efter 5 Minuters Jndaanden. En Philosoph, jeg husker ikke længer hvilken, var en Dag ude paa Havet i et klart og roligt Veir, men da han fik at høre, at Siderne af Skibet, der har ham, kun havde 2 Fingerbreds Tykkelse, udbrød han forfærdet: "Vi ere kun 2 Fingerbred fra Døden!" Visse Folk ville føre os til en lignende Slutning med Hensyn til Ætherrens Anvendelse. J det Øieblik, man sætter det skrækkelige Jnstrument i Munden, er man kun 10, 20, 30 Minuter fra Døden, sige de. Det er forfærdeligt. Jeg maa tilstaae, at jeg omtrent er ligesaa forfærdet herover, som over den tynde Skillevæg, der adskilte vor Philosoph fra Dødens Rige. Vi tænke ikke paa at ville udskrige Ætheren som et universelt Lægemiddel, men vi tage dog ikke i Betænkning, at erklære den nye Anvendelse af Ætheren for en høist vigtig Opdagelse; selv de, der ikke skatte Ætherens smertestillende Virkning, tilkjende den dog nu Borgerret mellem de virksomste chirurgiske Midler, der kunne anvendes til Helbredelsen af Beenbrud og Forvridninger. En umiskjendelig stor Fordeel er forbunden med denne Anvendelse af Ætherren, som alle Autoriteter tidligt eller seent ville anerkjende. Og hvad forekommer hyppigere, end Beenbrud og Forvridninger, Med hver Dag seer man ogsaa Modstanderne af Ætherens Anvendelse aftage. Vil man sammenligne den Virkning, den indaandede Æther udøver paa Legemet, med en anormal Tilstand, som anden Substants end Ætheren kan fremkalde i Organismen, kan man kalde den ved den indaandede Æther fremkomne Legemstilstand Drukkenskab. Den er en Slags Viin ruus, visse Ubehageligheder, som denne fører med sig, fraregnede; det er en Ruus, der hurtigt yttrer sig der virker stærkt ind paa den hele Organisme, og som snart igjen forsvinder. Ætheren og Alkoholsynes at udøve omtrent samme Virkning paa Nervernes Contrer, kun at den ene af dem virker langt stærkere, end den anden, idet Alkoholen fornedrer Organisationen paa samme Tid, som den betager denne Bevidst heden. Kort sagt: Ætheren synes at fremkalde en beruset Tilstand, der er af en ædlere Natur, og befriet for alle uvedkommende Phænomener. De mærkeligste Experimenter ere foretagne af Hr. Flourens- og Hr. Longet. Hr. Flourens ønskede, at lære at kjende Virkningen af Ætherens Jndaanding paa Rygmarven. J denne Hensigt har han foretaget følgende Experimenter paa 3 Hunde og 1 Kanin: Da disse Dyr havde indaandet Ætheren i den fornødne Tid, henfaldt de i en fuldkommen bevidstløs Tilstand. Rygradens Nerver bleve derpaa blottede paa et Sted i den dorsale Region. Under denne grusomme Operation gav Dyret ikke Tegn til Smerte. Man overskar nu de bageste Rødder af de Nerver, der udgaae fra Rygmarven, og som udelukkende ere Følelsesnerver; Dyret følte Jntet. Derefter irriterede og overskar man de forreste Rødder, der tilhøre Bevægelsesnerverne. Undertiden følte Dyret et let Stød; men man fortsatte da Jndaandelsen af Ætheren, og Trækningerne ophørte, skjøndt man paany læderede Nerverne. Ætheren har altsaa den forbausende Kraft, at den for en vis Tid kan ophæve Følelses= og Bevægelsesprincipet i Rygmarven. Og det er at lægge Mærke til, at Følelsesprincipet altid forsvinder før Bevægelsesprincipet. Hr. Longet har foretaget omtrent lignende Experimenter, men han har uddraget Slutninger deraf, som vi ikke ganske kunne tiltræde. Hr. Longet skjeller i den af Ætheren fremkaldte Tilstand mellem to forskjellige Perioder. J den første Periode ophører Forbindelsen med Ydervredenen, og der indtræder en total Afkræftelse; men Legemet virker dog gjennem convulsiviske Bevægelser tilbage modde Aarsager, der volde Smerten. J den anden Periode bliver Legemet til et midlertidigt Liig, og al Reaction mod hvilkensomhelst Sønderlemmelse ophører, Støttet paa ældre Erfaringer, slutter Hr. Longet, at Ætheren i den første Periode kun virket paa Hjernen, Sædet for Forstanden, Villien og Hukommelsen, medens Sædet for Følelsesprincipet bliver uberørt; men i den anden Periode bliver ogsaa dette angrebet, og Legemet beholder ingen anden Evne tilbage end den, at kunne faae Liv igjen. Vil man nu lade disse Resultater gjælde ogsaa om Mennesket, falder altsaa dettes bedøvede Tilstand i to Perioder; i den første ligger Mennesket som skindød, og har kun Evne til at føle Smerte tilbage; han maa altsaa nødvendig viis føres over i den anden Periode, skal Ætheren have nogen velgjørende Jndflydelse. Men denne Betragtningsmaade staaer i Modsætning til Størstedelen af de gjorte Erfaringer. Hr. Longet vil have, at Jndaandelsen af Ætheren skal fortsættes saa længe, til den fuldstændigt har virket; ellers, siger han, kan Mennesket vel tabe Hukommelsen, men derfor ligefuldt lide. Men er Hukommelsen aldeles tabt, forbinder den ikke længer for os de uendeligt mange paa hinanden følgende Øieblikke, som vi kalde Tid, saa tilstaaer jeg, jeg veed ikke ret, hvorledes man skal kunne føle Smerte. Det er muligt, at Skrig og Bevægelser endnu kunne finde Sted, men uden al Erindring, alt saa uden Selvbevidsthed, og følgelig ogsaa uden Smerte. Leder ikke Ætheren os allerede til at betragte Mennesket, Dyrene og de physiske Phænomener under ganske nye Synspuncter, Men vi ville ikke lade os lede vild af maaskee umodne Betragtninger, men overlade dem til Fremtiden, vi vende tilbage til de gjorte Erfaringer. Paa Grund af Ætherdampens brændbare, Natur, have forsigtige Folk omhyggelig fjernet alle Legemer, der vare i en gloende Tilstand, medens de experimenterede med Ærheden. Det er utvivlsomt, at dersom Jlden ulykkeligviis skulde komme i Berring med Apparaterne, vilde man have at beklage alle Følgerne af en voldsom Explosion og af en i høi Grad brændbar flydende Masses Udstrømning. Man har endog befrygtet, at det exploderende Phænomen skulde kunne udbrede sig til Lungerne og anrette den største Ødelæggelse. Man har gjort Experimenter i denne Retning med Heste, Kaniner og Hunde. Alle Experimenterne have givet de samme Resultater. Naar man nærmer et gloende Legeme til Munden, eller Næsen, umiddelbart efter at Jndaandingsinstrumentet er blevet borttaget, antændes øieblikkeligt den af Dyret udaandede Damp. Denne Jldsky varer i det Høieste 20 Secunder, og slukkes imod al Forventning uden at have anrettet anden Skade, end at nogle Haar ere blevne afbrændte. Eet eller to Minuter efter Apparatets Borttagelse ophøre de af Munden eller Næseborene udaandede Dampe at være fængelige.