JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Luxemburg, den 14de December. Denne Provindses Stænder have, efterat de ere blevne underrettede om Grev Cobenzels Ankomst til Coblenz, sendt Excellence, som man her haaber skal blive en Fredsstifter i 3 af deres Medlemmer derhen, for at complimentere Hs. Nederlandene. Vor Besætning belaver sig paa en Beleihar man allerede besat med Kanoner. ring. Den Deel af vore Volde, som vender mod Brabant, Wien, den 17de December. et saa dybt Jndtryk paa den gamle Fyrst Statscanzler, at han De fra Brabant indløbne nyeste Efterretninger have gjort neppe kunde holde sig fra at græde. Departementet for Lombardiet og Nederlandene har aldrig staaet under det Bøhmisk Statscancelliet, og derfor er ogsaa Fyrst Kaunitz altid bleven Østerrigske Hofcancellie, men har altid været forbunden med rinlig Agtelse hos Brabanterne. Da Keiseren for nogle Dage fuseet som Minister for hine Lande, og har stedse nydt en for Malt hvad der vedkommer Nederlandene, overdrager jeg i Deres siden talede til Fyrsten med disse Ord: "Min kiere Kaunitz sten: "Deres Nederlande elske Geistligheden og Processioner, spænder, og jeg vil aldeles ikke blande mig deri, svarede Fyr sig man maae nødvendig lade dem beholde deres Dukketøi. De komme og ville altid følge deres Fædres Skikke, men de betalebindelig Egensindighed i Henseende til deres Vedtægter og Forjegieres ikke af Lyst til Lærdom og Oplysning, men af en uoverligtig. Jeg vil bestræbe mig for at fyldestgiøre den Tillid, som Deres Majestæt har til mig, men man maae lade mig faade. Jeg frygter kun for, at det er for silde."
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Efter Breve fra Ukraine af 10de hujus har man samme Warskau, den 19de December. staaer ved Jsmailow. Den Russiske Flotille, som bliver steds ingen videre Efterretninger om den Russiske Armee, som bygt i Witow ved Bogfloden og paa Dniester tæt ved Bender, saar eller de af 40 Forver paa 6 til 12 Kanoner, Me tilkommende Foraar skal efter allerhøieste Ordre 100 saadanne Fartøier være færdige. De Russiske Tropper marchere i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Pohlske Grændser, den 19de December. I Dag er med Breve fra Moldau indløbet Bekræftelse paa den Efterretning, at Jasse er bleven valgt til en Fredscongres, og at det formedelst Tyrkernes store Tilbøielighed til Fred er meget sandsynligt, at man let og hastigt vil komme i Stand dermed. Man siger, at Fyrst Potemkin dog vil endnu reise til Petersborg, og at Generallieutenant von Souwarow skal i hans Fraværelse paatage sig Commandoen over Armeen som General en Chef. Om General Souwarow endnu vil tage Jsmail fra Tyrkerne, hvorved Fredsunderhandlinger meget vilde blive lettede, maae Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Wien, den 19de December. Efter Breve fra Constantinopel, som ere indløbne hertil over Venedig med den i Forgaars ankomne Tyrkiske Post, taler man sammesteds endnu lydeligere og tilforladeligere om en nær forestaaende Fred end hos os. Sultanen selv er aldeles for Freden, og har givet det sikkerste Beviis derpaa, ved at bortskaffe af Divanet alle Krigerskindede, ja endog hans Valg af den nye Storvisir, den forrige Capitain Pacha, en 78 aarig gammel Mand; stadfæster dette. - Men i det vi saaledes have got Haab om at erholde Fred paa den ene Side, synes et Uveir paa den anden Side at true os. J Gallizien paa de Pohlske Grændser trækker sig efterhaanden et Corps d'Armee tilsammen, til hvis Oprettelse 8 Ungariske Jnfanterie=Regimenter og 2 Chevauxlegers Regimenter, Kayser og Karaiczay ere beordrede. Feldtmarskallieutenant Grev Wenz von Colloredo, skal føre Overcommanden over samme. To Feldtmarskallieutenanter, som skulle commandere under ham, skal med det første blive udnævnte. De trende Carabinier=Regimenter, som staaer i Bøhmen, have faaet Ordre at holde sig marchfærdige, men endnu veed man ikke, hvorhen de ere bestemte. J Fæstningerne Plet og Theresienstadt blive alle Magasinerne fyldte og endnu 2 nye anlagte.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Nogle Efterretninger fra Wallachiet melde, at Prindsen, af Coburg vil derfra af endnu vove et Forsøg paa Widdin. -Der siges, at det Preussiske Hof har sendt en Fredsplan til Petersborg. Man er i Henseende til Sagernes nærværende Forfatning meget beskjæftiget i Hoffernes Cabinetter, og det heder, at adskillige Fyrster, som ere interesserte deri, føre derom en egenhændig Brevvexling. Man troer endnu, at det tredie Feldttog vil gaae for sig, eftersom det ikke er Sultanens fulde Alvor at slutte Fred, og han ved den tilbudne Vaabenstilstand kun søger at vinde Tid til at samle Kræfter igien. - J Gallizien skulle toe nye Fricorps blive oprettede. J Wallachiet er vor Armee bleven formeret med nogle 1000 Arnauter og andre. Man skal have et Anslag paa Nicopolis, hvor Tyrkerne have store Magasiner.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Keiseren er atter syg og sengeliggende, dog uden Fare Der tales nu meget om Storhertug Leopolds tilkommende Reise til Wien, og man formoder, at Hendes Kongelige Høihed, Frue Storhertuginden, skal følge med sin Gemahl. Tiden er bestemt til henimod Slutningen af tilkommende Martiimaaned. Det Romerske Kongevalg skal da blive bragt i Gang igien, og ved samme Tiid ventes Frue Erkehertug, inde Elisabeths Nedkomst.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Landon er underveis til Wien. Vaabenstilstandspunkterne skal Feldtmarskal Greven af Wallis slutte med Storvistren Gazi Hassan. Da Donau ved Semlin er ganske bedækket med Jis, saa stiger Prisen paa alle Ting sammesteds bestandig. Næsten alt Samqvem imellem Siebenbürgen og Wallachiet er bleven standset af den dybe Snee. Her ved Wien er Donau endnu ikke tilfrossen, og endnu have vi ingen Snee; kun Spidserne af Kahlenberg er belagt dermed. Den komme og endnu bestandig Skibe. I Gaar og i Forgaars brækkede atter 4 Batailloner, saavel Grenaderer som Füselierer, op her fra Garnisonen til deres gamle Standqvarteer i Mæhren, for at give de fra Ungarn kommende Tropper Plads. I Gaar Eftermiddag er strax derpaa Bataillonen Michael Wallis, kommende fra Belgrad, rykket herind. Samme har gjort den 100 Mile, lange March fra Belgrad til Wien i 7 Uger. Den Russiske Gesandt, Hr. von Bulgakow, er endnu ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Brussel, den 20de December. J Morgen skulle de hertil fra Breda ankomne Brabantsk. Deputerte holde deres første Forsamling, efterat vor Stad, som den her udkommende Tidende udtrykker sig, har afkastet det Keiserlige Aag. Alle høie Embedsmænd i denne Provinds have allerede aflagt deres Troeskabseed for den forenede Commission. Endnu i Dag tillades ingen at passere igiennem Stadens Porte uden Pas, hvilket gratis uddeles paa Raadhuset. Den 16de hujus blev holdet en meget høitidelig Messe for de i Træfningen her omkomne Patrioter. Namur og Termondo ere nu ogsaa forladte af de Keiserlige Tropper, men Citadellet i Antverpen er endnu i de Keiserliges Besiddelse. Dette vil man ikke bestorme med Magt, men udhungre samme, dersom ikke Commandanten marcherer bort paa Capitulation. J Gent er Garnisonen paa nærværende Tid 8000 Mand stærk. J Lowen ere 15000 Patrioter marcherte ind under Klokkernes Lydning, og nogle Huse ere sammesteds blevne plyndrede. Grev Trautmansdorff og Hr. v. Crumpipenvare i Gaar i Herve efterat de havde forladt Namur. Erkebiskoppen af Mecheln vil her blive imodtaget med megen Høitidelighed. Derimod torde Generalprofossen Storquart, som Bønderne have indbragt hertil, friste en haard Skjebne, da han har ladet mange Præster arrestere, og skal deri have meget overskridt sin Ordre.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Paris, den 21de December. Den 19de hujus var en høist mærkværdig Dag, saavel ved den Resolution, som man tog i Nationalforsamlingen betreffende Finanserne, som formedelst den Resolution, hvorved man bemægtige sig Kronens Domainer og Geistlighedens Godser. Hidindtil havde Geistligheden endnu ikke opgivet alt Haab om at undgaae Skibbrudet, men nu er det ude. J Morgen kommer Decretet til de Ordensgeistlige selv, og intet kan nu beskytte dem for Reformen, eller rettere talt, for deres fuldkomne Ophævelse. Ovenmelte Decreter ere følgende: Første Decret.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Nationalforsamlingen har decreteret og decreterer: 1) At Disconto-Casse Billetter skulle ved alle offentlige og Privat Casser tages i Betaling indtil 1ste Julii 1790, og at den skal tilholdes, ved aabne Contoirer at erlægge sine Betalinger indtil denne Tidspunct. 2) Disconto Cassen skal fra nu af og til næstkommende første Julii levere i Statens Skatkammer 80 Millioner i Billetter. 3) De 70 Millioner, som Disconto Cassen i Aaret 1787 deponerede i det Kongel. Skatkammer, skulle betales samme tilbage i Annuitæter, som give 5 Procent Renter og 3 Procent for Capitalens Tilbagebetaling i 20 Aar. 4) Disconto Cassen skal for sine Forskud i dette Aar og i de 6 første Maaneder af 1790 gives 170 Millioner i Assignationer paa den extraordinaire Casse, eller Kiøbebilletter paa de liggende Grunde, der skulle bringes til Auction, og hvorpaa der maanedlig fra 1ste Julii 1790 til 1ste Julii 1791 skal afbetales 5 Millioner, men siden 10 Millioner maanedlig. 5) Disconto-Cassen skal være anthoriseret, at giøre 25000 nye Actier, som i Siettedele skulle være tællelige fra Maaned til Maaned, halv i Penge eller Casse=Billetter, og halv i Effecter, der skulle blive anviste. 6) Udbyttet skal uforanderlig fastsættes til 6 Procent. Resten af Fordelen skal blive i Cassen eller i Cassens Omløb, for at formere en Accumulations=Fond. 7) Naar Accumulations=Fondet beløber sig til 6 Procent af Cassens Capital, skulle de 5 deraf tages, for at lægges til den for Haanden værende Capital, og Udbyttet skal betales til 6 Procent af denne nye Capital. 8) Disconto Cassen skal være pligtig at tilbagebetale sine Actionister 2000 Livres per Actie, i 4 Gange, hver Gang 500 Livrer, hvilket skal iverksættes den 1ste Januarii 1791, 1ste Julii samme Aar; den 1ste Januarii og 1ste Julii 1792. Andet Decret.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Nationalforsamlingen har decreteret og decreterer følgende: 1) Der skal oprettes en Extraordinair Casse, i hvilken de Penge skulde flyde, som udkomme af den patriotiske Contrilution, af de Auctioner, som anordnes ved nærværende Deret, og af alle andre overordentlige Statsindkomster. Den ne Casses Penge skulle være bestemte til at betale de forfaldne og resterende Credita, og at tilbage betale alle de Gields Capitaler, hvis Udslettelse Nationalforsamlingen fastsætter. 2) Kronens Domainer, med Undtagelse af Skovene og de Kongelige Huse, hvis Brug Hs. Majestæt vil have sig forbeholdt, skulle sættes til Auction saavelsom saa mange Geistlige Domainer, som der behøves til at udgjøre Værdien af 400 Millioner. 3) Nationalforsamlingen forbeholder sig, ufortøvet at bekiendtgiøre ovenmeldte Gienstand samt at regulere Kiøbets Form og Betingelser, saasnart den har indhendter de fornødne Efterretninger, som skalgives den af Departe, mentsforsamlingerne, efter et Decret af 2den December. 4) Paa Extraordinair=Cassen skal der giøres Assignationer, hver paa 1000 Livres, med 5 Procent Renter, indtil Værdien af bemelte bortsælgende Godser, hvilke Assignationer skulle fornemmelig ved disse Godsers Kiøb blive antag ne. Af bemeldte Assignationer skal der enten ved forbenævnte Auctioner eller ved de indkommende Penge af den patriotiske Contribution og ved alle andre overordentlige Jndtægter, som kunne have Sted, afbetales i Aaret 1791 hundrede Millioner, 1792, 100, 1793, 38, 1794, 80, og Resten i Aaret 1795. Bemeldte Assignationer skulle kunne udvexles imod alle Slags Fordringer af Credit til Staten i forfalden resterende eller suspenderet Gield, der betaler Rente.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Leipzig, den 23de December. Fra det Brandenborgske melder man, at Kongen skal, efter Rygtet, have ved en Coureer oversendt den Russiske Keiserinde en Plan til den sluttende Fred, og besluttet, i Fald samme blev forkastet, at staae sin høie Allierte bi. Den til Berlin ankomne Russiske Gesandt, Hr. von Alvpæus, har med Cabinetsministeren sammesteds hyppige Conferencer, og imellem adskillige høie Magter skal være aabnet en Brevvexling.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Nederelben, den 28de December. J Følge en Skrivelse fra Breda reiste den berømte van den Noot, under Escorte af den ridende Statsgarde, derfra den 17de hujus og til Brüssel, tilligemed de Brabantske Stats lemmer. Før Afreisen fik hver Mand af dette Statscorps en Medaille med van der Noots veltrufne Brystbillede, og da dette høitidelige Udtog gik for sig, stødte endnu mange ung Borgere fra Breda, som vare stegne til Hest, til Stats garden, og forøgede Togets Anseelse. Van der Noot, som nu er i sine beste Aar, udgav allerede for 10 Aar siden er temmelig betydeligt Skrivt over Menneskets Værdie og Rettigheder. Der er udkommet en Piece, som man holder for authentisk og skal være fra Paris. Denne begynder med den Reise, som van der Noot gjorde i Aaret 1788 til Engeland, beretter tillige, hvorledes han der blev imodtaget, hvad den blev ham lovet, saavelsom de Magter, som hans Ærende blev communiceret, deres Tanker derom, de opkomne, men igien bortryddede Hindringer, van der Noots Reise til andre Hoffer, Følgerne deraf o. s. v. Tilsidst beskriver denne Piece de forskiællige Partier, som paa nærværende Tiid gives i Brabant.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Altona, den 28de December. J følge de nyeste Efterretninger fra Gent have de der forsamlede Deputerte fra Generalcommissionen i Flandern antaget den Tittel: "Deres Høimægtigheder De Herrer Stater, af Flandern." Den sidste Gazette fra Gent af 17de hujus indeholder følgende originale Artikler om de sammesteds holdte Taksigelsesfæster: "Paa Grund af den forunderlige Bistand, med hvilken den Allerhøieste paa vor Forløsningsdag hialp og ud af den yderste Fare, efter den allerhelligste Jomfrue Marias kraftige Forbøn, have denne Stads gudfrygtige Jndvaanere, rørte af Patriotisme og Religionsiver, villet bevidne Himmelen deres Taknemmelighed herfor, ved at holde mange Messer og adskillige meget høitidelige Octaver til Ære for den allerhelligste Jomfrue. Fortrinlig udmærkende vare disse høitidelige Andagter, Cathedral- og Munkekirken, i hvilken sidste der og hver Dag blev holdt en siælerørende Prædiken.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Ved denne Leilighed have vi seet adskillige Broderskaber, fornemmelig Erkebroderskabet af den hellige Rosenkrands, oprettede igien i deres første Glands, og de paa en saa ugudelig Maade afskaffede Processioner ere igien bragte i Gang efter deres første Indretningers Natur. Den første af vor Geistlighed, vor ærværdigste Hr. Biskop, Prælat von Bandelod, Prioren og Provsten til St. Peter &c. vare sammesteds tilstede, Folkets Tilløb og Gudsfrygt var meget stor, og den Jver, som de beste Patrioter viste, for at offre Gud og hans hellige Moder deres Tak, er et sikkert Tegn paa vore Vaa dens Lykke imod Gudstienestens svorne Fiender. Denne guddommelige og saa kraftige Bistand have vi og at takke for den med os forenede Provinds Brabants Forløsning, fornemmelig Staden Brussels Erobring, og det saameget mere, som alt dette skedte paa den Tid, de høitidelige Octaver bleve her holdne. Den festelige Lovsang, som i den Anledning opførtes her i Forgaars i Cathedralkirken, blev bivaanet af Deres Høimægtigheder, de Herrer Stater og det souveraine Raad af Brabant, Commissionerne &c.¬
Berlingske Tidende, 1790-01-04
J Forgaars Eftermiddag bragte en Coureer fra Brüssel den ubehagelige Efterretning, at Soldaterne af Regimentet Bender begik Røverier og andre Udsvævelser i Egnen af Halle og Ninove, men strax derpaa kom det trøstelige Budskab, at de bevæbnede Patrioter fra Mons og Ath havde i Nærheden af Halle angrebet og taget fangne 400 Benderske Soldatre tilligemed Majoren, 10 Officerer og 3 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
J Skatkammeret i Brussel har man fundet 2 Millioner 800000 Gylden og i Krigscassen 40000 Kroner. De fangne Hautboister af Regimentet Murray, som i Gaar bleve bragte herind, maatte blase Patriotmarchen. - Efter Deres Høimægtigheders Staterne af Flanderns Befaling, blev i Gaar Hr. Martinus van der Welde udnævnet til Provst ved St. Peders Abbedie. - Ved Avisens Slutning faae vi den indtaget af Patrioterne. Efterretning, at Staden Namur er uden Sværdslag bleven Kiøbenhavn, den 4de Januarii.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Generalmajorerne Hieronymus Frederich von Stange og JoHans Kongelige Majestæt haver allernaadigst udnævnt Carl Leopold von Blücher, Carl Frederich von Kalterborn, han Jacob von Fasting til Generallieutenanter; Obersterne Carl Alexander von Stricker, Casper Frederich von Gühler, Theodor Christian von Krogh, Peter Magnus von Bøyesen, ket den ved Departementet for de udenlandske Affaires som og Conrad Lente von Adler til Generalmajorer, samt beskik Stabs-Secretaire ved General-Staben med Caracter som Secretair hidtil standne Cancellieraad Friderich Avemann til General=Auditeur. Olsen udnævnt til virkelig Secretair i det Kongelige DeparUnder 23de December f. A. er Secretair Peter Blicher tement for de udenlandske Sager.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Barom. Therm. Vinden. 28 Decembr. 27. 9. 6 62 Varme. V. 1 Januarii. 27. 11. 9. 5 - - 28. 5. 2. 3 - - S. S. V.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
AVERIISSEMENTS. men: Friderich Il. Konge af Preussens efterladte J Chr. Gottl. Profts Forlag er nyelig fra Pressen udkom Værker, Første Bind, som indeholder de to første Deele af den franske Original og sælges til Subskribenterne for 1 Rdlr. paa Trykp., 1 Rdlr. 24 s. paa Skrivp. og 1 Rdlr. 48 s. paa hollandsk Medianpapiir. Ved dette Binds Udlevering betaler Subskribenterne tillige Forskud 1 Rdlr. paa Trykp. 1 Rdlr. 24 s. paa Skrivp. og 1 Rdlr. 48 s. paa holl. Median, papiir imod Qvittering, som ved Overlevering af det sidste Bind godtgiøres. Kongen af Preussens Portrait, vel stukket efter Bergers Original, leveres til Subskribenterne uden Betaling ved Udleveringen af det andet Bind, som kan sættes foran det første Bind. De, som endnu vil anskaffe sig disse Værker, kan erholde samme for Subskriptionsprisen indtil det andet Bind udkommer; efter den Tid forhøies Prisen er Fierdedeel. e) Svenske Rigsraads og Feldtmarskalks Greve Magnus Fra Pressen er nu udkommet: Første Deel af den Kongelige Steenbocks Levnetshistorie, og koster for Subskribenterne 2 Rdlr. paa Tryk= og 2 Rdlr. 40 s. paa Skrivp., hvori er betalt 3 Mk. i Prænumeration, som godtgiøres i Betalingen færdig til førstkommende Foraar, og faaes hos Boghandle for den sidste Deel af Værket. Den anden Deel kan vente Malling i Springgaden No. 34.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Pieter Heyliger Abrahamson og Peter Lotharius Oxholm at St. Croix i America, som Executores i afg. John Benners Boe, Bevilling at maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, i Aviserne indkalde bemelte Boes Creditorer, med videre.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
J Følge forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling, bliver herved paa Pieter Heyliger Abrahamson og Peter Lotharius Oxholm, af St. Croix i America, som Executores i afg. John Benners Boe, deres Vegne, sub pæna præclusi & perpetui silentii. indkaldet alle de, som maatte formeene sig at have noget at fordre i bemelte Boe, samt udi Lucas Benners & Compagnies, forhen værende Handels=Societet paa St. Eustatius, og hvoraf begge Jnteressenterne skal siden Aaret 1778 være boesiddende paa bemelte St. Croix, med saadanne deres Fordringer, at melde sig hos benævnte Herrer paa St. Croix, inden den i Bevillinforeskrevne Tids Forløb, samt deres i saa Maader havende Fordringer at beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 7de Decbr. 1739. Peter von Hemert. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleres Mandagen den 7de Decbr. 1789. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, Ord til andet saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Friderich Carl Trant, Vor Etats=Raad og Committeret i Vort Vestindiske Guineisk Rente= samt General=Toldkammer, og Høieste=Rets Procurator Rasmus Lange, som Commissarier, vi afg. Oberst=Lieutenant Jens Adolph Kiøges Stervboe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle bemelte Oberst=Lieutenant Kiøges Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven bekiendtgjort paa vedkommende Steder i Guinea, hvor han har været Gouverneur, indkalde alle hans der boende og sig opholdende Creditorer, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøben er havn, den 20de November 1789. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Etats=Raad Frederich Carl Trant og Høieste Rets Procurator Rasmus Lange, Bevilling at maae, som Commissarier i Oberst=Lieutenant Kiøges Stervboe, indkalde hans Creditorer i Aviserne. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Oberst=Lieutenant Jens Adolph Kiøges Stervboe, at møde for os som allernaadigst beskikkede Commissarier, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vendte at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 17de Decembr. 1789. Trant. Rasmus Lange. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 21de Decbr. 1789. C. Schifter. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. A. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 12.1 Gev. a 2500 Rdlr. er 2500 Rdr. 1200 Ger. 29250 Rdlr. 2 Nr. 1ste og sidste Lod a 50 Rdlr. 2 Pr. for og efter 2500 a 100 2 pr. . . . 1200 a 50 - 1200 Gev. og 6 Pram. 29650 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-01-04
Jndtægt. 1ste Classe 20000 Lodder a 1 Rdlr. 20000 Rdlr. 2den = 19000 = a 2 3de = 18000 - a 3 - 4de = 16800 - a 4 - te = 15600 - a 2 Summa Jndtægt: 210400 Rdlr. Conditioner: De Penge, som af Collecteurerne indkasseres for Lotterie=Sedler, skal saasnart muelig skee kan, blive deponerede udi Banquen, til 24716 Rd. god a 50 R. 188. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 Rd. 100. 60 a 75 - 150 2 - for og efter 2000 a 100, 200 15545 Rd. 1200 Gev. og 6 Pr. 25116 Rd. Femte Classe 15600 Lodder a Lod 2 Rdlr. 1 Gev. a 10000 Rdlr. = = er - 10000 Rdlr. 5600 Gev. 116230 Rdlr. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 100 Rdlr. er 200 - 2 Pr. for og efter 10000 a 300 = = 600 2 Pr. = = = 5000 a 150 = = 300 - 2 Pr. = = = 3000 a 100 = = 200 2 Pr. - . = 1500 a 75 = = 150 - 6 Pr. = = = 1000 a 50 = = 300 - 10000 Frilodder med Rabatten iberegnet = 11200 5600 Gev. 16 Pr. og 10000 Frie=Lodder 129180 Rdlr. INCE.