JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1807-01-01
Et Bidrag til Kjøbenhavns BombarDements Historie. (efter Tilsendt.) Det bør ikke blive ubekjendt for dem, som føle Glæde ved ulykkelige Medborgeres Lindring, at Hr. Vinhandler Bech, har saa Timer efter Bombardementets Ophør, gaaet om ved Voldene og i Rosenborghauge, hvor han formedede Brandlidte liggende under aaben Himmel og uden at vide nogen Tilflugt, og efter Forening med Hr. Brandmajor Kirkerup, besørget 47 Mandfolk, 77 Fruentimmer og 82 Børn under Tag i Sprøjtehuset i Gothersgade, og der bekostet nogle Afdelinger til deres bekvemmere Leje, indtil de, formedelst dette Huses egentlige Bestemmelse, bleve anviste Kristiansborg Ridehus og det borgerlige Exerseerhus. Af de Mange, som, i det da indfaldende kolde og vaade Vejrligt, laae endnu tilbage i lige Jammer, bleve endel ved Hr. Etatsraad Haagens, og en anden Del ved Hr. Konferenseraad Mallings Forsorg, indlagte i forbemeldte 2de Steder, samt i Vartov Kirke. De paa disse 3de Steder, samt i Rundetaarn og forrige Reberbane ved Østerport henlagte, udgjøre noget over 200 Partier, der med Børn iberegnede kan anslaaes til henved 500 Personer. Det er ynkeligt, at en Del af disse have saa ganske mistet baade Linne og Sengeklæder, saa de endnu paa 3die Uge ligge i Ridehuset paa den blotte Jord, ligesom nogle i Rundetaarn paa det blotte Stengulv. J det borgerlige Exerserhus ere nogle forsynede med Halm fra Hr. Etatsraad Haagen, og desuden har en drivtig Embedsmand, som efter hans Stilling og formedelst en særdeles vigtig Mands pludseligen tilstødte Sygdom, saae sig pligtig at sørge for de Elendigste paa de andre Steder, allerede for henved 14 Dage siden foranstaltet 60 Halmdyner færdig syde; men der blev uventet fra en anden Kant lagt Hindringer i Vejen for den gode Hensigt, saa disse 60 Halmdyner ligge endnu uanvendte, og de Omtaltes Leje findes endnu som før. Den, som har lagt denne ugrundede Hindring, maae forsvare den for de Lidende. Kjøbenhavn den 25. Septbr. 1807.
Politivennen, 1807-01-01
Advarsel. J en Tid som denne, da saa mange virkelig Trængende gives, og tillige haves den Mulighed, at mange, der ej have lidt nogen Skade, dog ville udgive sig for Lidende, og saaledes formindske Hielpen for hine, anseer jeg det for nyttigt og altsaa forPligt, om enhver Vert, det være nu Husvert eller Etafjevert, der nødvendig bedst kan afgive Vidnesbyrd, om de der have været til Leje hos dem, have lidt ved Bombardementet eller Jldebranden, offentlig bekjendtgjorde dette. J denne Overbevisning bekjendtgjør Undertegnede, at Verkmands Enke, som boede hos ham i Pederhvidtfeldtstræde No. 103, ikke ved Bombardementet mistede noget af sit Tøj, men fik samme om Morgenen d. 5te dennes bragt i Sikkerhed derfra ved Hielp, af 3 Marinere. S. Lilie Borger og Skrædermester boende i Borgergaden No. 140.
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. 1) Paa Huset No. 214 paa Kongens Nytorv, andet Hus fra St. Kongensgade, er en Tagrende, som skyller sit Vand lige ned paa Forstutrappen, og da denne bestaaer af 4 til 5 stejle Trappetrin, saa bliver man aldeles overskyllet, inden man kommer op i Huset, hvilket man venter Verten afhielper. 2) J Gaarden No. 280 Nyhavn Charlottenborg Siden er en bunden Hund, som foruroliger baade Gaardens Beboere saavel som Naboerne baade Dag og Nat. J hvem samme end tilhører, saa maa det haabes, at denne saa stygge Uorden hæves.
Politivennen, 1807-01-01
En Uorden, af Frugtsælgerinderne. (Efter Jndsendt). J lang Tid har man seet Frugtsælgerinder have eller tage faste Stader paa Gaderne. Skjønt dette formerer Hinderen for Fodfærselen paa Fortogene, der desuden lide Afbræk nok ved Amagerindernes, Grønkonernes og Aurionsmændenes Sager, kan derom dog ikke være mere at sige, end om de sidstnævnte, med mindre det skulle være, at deres Handel som ubetydeligere synes berettiget til mindre Overbærelse. Men i den senere Tid er en Uorden begyndt af en stor Del af disse første Frugthandlersker, der gjør, at man saameget mindre kan fordrage dem, den nemlig, at de med væmmeligt Skraal falraabe deres Pærer og Æbler, ligesaa skingrende som deres endnu omvandrende Systre. Dete er et stort Besvær for Beboerne i Nærheden, der uophørlig have denne Vrælen at døje. De vandrende Frugthandlerinders Skraal er dog kun et forbigaaende Onde. Dette derimod varer ved. Hvor ubehageligt, ja endog muligt skadeligt dette er og kan være for syge Personer, vilde være overflødigt at fremsætte. Det tør derfor ønskes, at det maatte befales dem at enten tie, hvis de ville sidde, eller gaae dersom de endelig ville skraale.
Politivennen, 1807-01-01
Et Par Ord om de engelske Bomber. (Efter Jndsendt.) Udgiveren har bemærket, at ikke saa Husejere, lade i deres Mure indsætte de Bomber, som havde gjennemboret dem. Udgiveren er langt fra at laste dette. Der opstaaer paa denne Maade et iøjefaldende historisk Monitum, dette synderlige Overfald angaaende, der ved sin Beskuelighed kan virke endog paa ufødte Slægter. Han dadler ligesaalidet den, der sætter en passende Jndskrivt paa slige indmurede Bomber. Men han ønskede, og raader enhver Huusejer, at disse Jndmuringer ikke skee, uden at Bombem gives et Modholds Anker i Murens modsatte Side, at den ikke ved Tilfælde, engang under paakommende Løsning eller Brystfældighed af Muren, skal nedfalde ifølge sin større Vagt, og anden Gang gjøre Skade paa uskyldige Mennesker.
Politivennen, 1807-01-01
Forslag til Kjøbenhavns Forsynelse med Levnetsmidler for i Vinter. (Efter Jndsendt.) Da det aldeles ikke gaaer hurtigt med de afgaaende Skibes Tilbagekomst hid til Kbhvn, og det ikke kan nægtes, at jo Forhindringer kunne indløbe, der kunne gjøre sig Tilbagekomst umulig, saa foreslaaes det af Jndsenderen, især med Hensyn til Kbhvns Vinterforsynelse med Brænde og Levnetsmidler, hvilke Fornødenheder alt begynde at stige, at søge at bevirke Tilførsel fra Sverrig af disse Artikler. Krigen har allerede sat Sjælland mindre istand til at forsyne Kjøbenhavn, indtil en passende Grad, og for en ikke alt for upassende Betaling. Sverrig derimod er mange af de her savnede Artikler i en langt taaleligere Pris, en Betragtning, som haabes at ville tildrage dette Forslag saameget heller høje Vedkommendes Opmærksomhed.
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. Den i No. 461 omklagede slemme Hund paa Charlottenborgsiden er endnu ikke ihielslaget, eller druknet, eller paa anden Maade bragt fra at forstyrre det hele Nabolag, ja endog Folk paa den anden Side af Kanalen ved sin Gøen. Tvertimod synes det, som om Nabolagets Hunde begynde at lære den Kunsten af. Man haaber at Ejeren, dog vil være saa veltænkende, at sørge for denne Uordens Ophævelse. -
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal til Brand- og Vandkommissionen. En sørgelig Erfaring har vist, at Kjøbenhavn meer end nogen anden stor Stad er udsat for Jldsvaader. Jngen Under altsaa at enhver frygter dette Onde dobbelt nu da Frosten lægger saa mange Hindringer i Vejen for Slukningen. Den eneste Beroligelse man kan finde, maatte være at see Vedkommende ivrige i at hæve disse Hindringer. J denne Anledning spørges: Hvorfor Brand- og Vandkommissionen ikke besørger overalt i Stadens Kanaler hugget Vaager for derfra at kunne forsyne Sprøjterne med Vand i Tilfælde af Jldsvaade der i Nærheden? - Admiralitet har foregaaet dem med Exempel heri. - Disse Vaager maatte da hver Dag eftersees, og i meget stærk Frost baade Morgen og Aften. Den ophugne Jis maatte ikke lægges tæt omkring Vaagen, hvorved den vilde forhindre Passagen naar man skulle hente Vand. E. B.
Politivennen, 1807-01-01
Om Pjesen: Har Staden Kjøbenbenhavn forsvaret sig, som den burde og kunde i 1807. Man seer denne Visk ofte nok i Avisen, og dens Tittel kunde maaskee lokke et eller andet skikkeligt Menneske til at købe den. Men Ve Køberen, thi aldrig kunde om vigtigere Emne skrives paa en uværdig gere og uslere Maade af Verden.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelser om Uordener i Amaliegaden. (Efter Jndsendt). J den Del af Amaliegaden, hvori Hospitalerne ligge, er der et løst Rendestensbret, som tillige med sit løse Jernhængsel gjør en skrækkelig Allarm, naar det vippes i Vejret. Denne Allarm er saameget skrækkeligere, som den, især i de første Dage efter Bombardementet, var ej Lyden af de fjendtlige Brandraketter meget ulig. Det var at ønske, at Vedkommende Ejer vilde sørge for, at dette Rendestensbret jo før jo heller blev istandsat, især i en saadan Gade, hvor enhver indseer, at Alt bør være saa roligt som muligt. Ligeledes var det at ønske, at de Folk, som i denne Gade skulle lukke Gaardportene i om Aftenen, vilde lukke dem istedet for at slaae dem i; da dette sidste giver mangen Gang et Bulder, som om det kunde være et Kanonskud, og bidrager ofte til at forstyrre de Syges Søvn paa Hospitalerne, eller sætte disse Ulykkelige i en meget farlig Skræk.
Politivennen, 1807-01-01
En Nabolaget meget forulejligende Frugtsælgerske. (efter Jndsendt.) Uagtet at der adskillige Gange i Politivennen, endog i sidste No., har været paatalt om den Maade, hvorpaa adskillige Sælgekoner, paa Gaderne, men især paa Hjørnerne falraabe deres Vare, vedblide disse dog deres Skraalen; deriblandt udmærker sig een paa Hjørnet af Ulke- og lille Kongensgade, som sidder uden for Hr. Tobakshandler Pingel, og ved sin Skrigen fra Morgen til Aften forulejliger Folk i Nabolaget, mest Syge; dette ønskes gjerne hævet paa den kraftigste Maade.
Politivennen, 1807-01-01
Spørgsmaal. (Eftet Jndsendt.) Nogle ved Volden boende Mænd, der ansee enhver Menneskeheden vedkommende Sag, som ogsaa dem vedkommende, kunne ikke andet end undres over, at Skildvagter paa Volden, der ved St. Hansdagstider Morgen og Aften saaes indhyllede i stere Skilderkapper, nu i det kolde og vaade Vejr aldeles ikke sees i Kappe hverken Dag eller Nat. Endnu igaar d. 9. Oftbr. var dette Tilfældet. Da der imidlertid kan være meget gyldige Aarsager hertil, ønskede de blot at kjende samme, for derved at kunne tilfredstille deres ved bemældte Syn saarede Følelse.
Politivennen, 1807-01-01
Ønske til Brændemagasinets Aabning. (Efter Jndsendt.) Blandt andre Nødvendigheds-Artikler, er Brændet steget til en uforholdsmæssig høj Priis, og det som er værre det er neppe at faae, paa en Tid, da man plejer at forsyne sig dermed; det syntes derfor ikke ubilligt, at de Herrer, som forestaae det offentlige Oplag, aabnede det nu, og solgte til deres Medborgere deraf, for en fastsat billig Priis.
Politivennen, 1807-01-01
En nye Subseripsions Maade. (Efter Jndsendt). Af en Piese, Dagbogen kaldet, men som burde hedde Plakatbogen, udkom 10 Ark, i 20 Nummere, og kostede dem, som gik 20 Gange efter den, 80 ss., skriver Firesindstyve Skilling; hvo som nu behager at købe den, kan faae samme for 48 ss.; da den ellers lettelig kunde blive til Makulatur. NB. De hos Soldinerne og Hr. Kristensen senere udkomne Lejrkrandse kunne bemeldte Dagbogs Købere temmelig undvære; hvilket dog er en Trøst.
Politivennen, 1807-01-01
Spørgsmaal i Anledning af Bidraget til Bombardementshistorien i Politivennen No. 194. (Efter Tilsendt.) Vel er det sand Glæde for Menneskevennen, af Anmældelsen i Politivennen No. 491, at erfare, at der strax efter Bombardementets Ophør, er sørget saaledes for de ulykkelige Husvilde i Kbhvn, at de dels ved Hr. Vinhandler Bek, som allene haver antaget sig over 200, dels ved Hr. Etatsraad Haagens og dels ved Hr. Konferentsraad Mallings Forsorg, ere komne under Tag; og skjøndt at der intet kan indvendes imod, at den Mands Navn, som med saamegen Hurtighed antog sig de Trængende, ved at besørge Halmdyner færdige, er fortiet i bemældte Anmældelse, da han muligt kan have ønsket det: saa synes det derimod alt for uforsvarligt, at ogsaa dens Navn, som har kunnet været ufølsom nok, til at hindre saa god Hensigt som Anvendelsen af bemældte Halmdyner, er fortiet, da derved upaatvivlelig kastes ufordelagtig Skygge paa en eller anden uskyldig Mand; og Anmælderen opfordres derfor herved offentlig at navngive den Skyldige.
Politivennen, 1807-01-01
Anke paa Gaderaab. (efter Jndsendt.) Atter vedligeholdes daglig den ubehagelige Udraaben og Syngen paa Gaden med Viser og Fortællinger a., uagtet Plakaten af 18. Okt. 1808 forbyder det, under Straf af Fængsel paa Vand og Brød i 8te Dage for første Gang, anden Gang 14 Dage og 3die Gang 3 Maaneders Arbejde i Forbedringshuset; hvilket undertegnede finder sig beføjet til at gjøre Vedkommende opmærksom paa, for at forebygge at man ikke paa saadanne offentlige Steder skal trodse Hs. Maj. Love og Anordninger. C. M. Vinther, Lam. juris.
Politivennen, 1799-01-01
Forslag om Sne. Hvor farligt det vilde være, om en Jldebrand tog Overhaand i nærværende Frostveir er let at indsee, det var altsaa nødvendigt i Tide at søge Slukningsmidler. Ofte hindrer Forvirringen at gribe til det nærmeste. Vand, Vand! raaber enhver. Nen næsten alt Vand er frossent, og førend man kan skaffe tilstrækkeligt Vand, fornemmelig varmt Vand, som er nødvendigt for at bringe Sprøjterne i Gang, er ofte Huset i fuld Brand. For nærværende Tid er der Mængde af Sne, naar man altsaa kun strax skaffede saameget deraf som det var muligt, og kastede det med Skuffer i den opflammende Jld, saa kunde man forekomme en stor Ulykke, da det er bekjendt at Sneen køler særdeles meget i det den smelter og damper bort, og følgelig er meget tjenlig til Slukning. Men man maae altid begynde med Slukningen, hvor Jlden har taget sin Begyndelse, først dæmpe alting der og siden gaae videre, det er med Vinden og ikke tvertimod Vinden, og altid neden fra og opefter. Da har Erfaringen lært, at en Jldebrand kan slukkes med meget mindre Vand og langt hurtigere, da ellers bestandig det som slukkes her, antændes igjen et andet Sted. (Jndsendt.)
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. 1) Den saa ofte paaankede og saa ofte rettede Fortogsflise i Pilestrædet, uden for No. 116 og 117, har nu atter havt den Uforskammenhed at lægge sig paa Siden, hvorved mange Mennesker glide og falde; dersom den atter igjen lægges tilrette paa samme Maade som forhen, vil den atter ved første lette Stød dreje sig, og aarsage samme Farlighed. J dette Blad er flere Gange givet det eneste Raad derimod, der kan tjene. Brolæggerne have ikke villet følge det, og derpaa kan man ikke have noget at anke; at Stenen paa sin Side er saa egensindig at den, lagt paa Brolæggernes Maade, ikke vil blive liggende, det er idetmindste ikke mere at undres over, end hint. 2) Udenfor No. 17 paa Østergade er Rendestensbrettet itu, og staaer man let i Fare for at brække et Been. 3) Uden for Børstrappen, som vender mod Nybørs, ligger en stor Mængde af Grus, Halm og Fejeskarn.
Politivennen, 1808-01-01
Svar til ønskeren om Brændemagasinets Aabning. (Efter Jndsendt). De Herrer, som forestaae det offentlige Oplag, have det ikke i deres Magt, at kunne aabne Magasinet efter eget Tykke eller efter Publikums ønske; det er dem endog som et Baand paalagt, i Overenstemmelse med en Forening imellem Magistraten og Rentekammeret, ikke at maatte aabne samme førend med hvert Aars 2. Jan. Det kan ikke nægtes, at Brændets Pris jo nu er beklagelig høj - man kan ikke sige, uforholdsmæssig, da det Udtryk er alt for relativt, - men om det derfor var saameget tilraadeligt, at aabne Udsalget paa denne Tid, og ved en, i Forhold til Stadens Fornødenhed, saaliden Beholdning, det er et Spørgsmaal, som ikke vilde være vanskeligt at besvare, men som Svareren af dette ikke indlader sig i. Jmidlertid maae man troe, at Magistraten ikke anseer den nærværende Trang ligegyldig, men sørger alvorlig for, saavidt det paa nogen fornuftig Maade er muligt, at afhielpe samme.
Politivennen, 1808-01-01
Juridisk Spørgsmaal. (Jndsendt fra Helsingør) J Anledning af en her i Helsingør paa Raadhuset hæftet Gjelds arrestant, spørges: om det ikke er Kreditors Pligt, at forskaffe denne Arrestant Varme mod Vinterens strenge Kulde? Thi skal han udsættes for sammes Lidelse, maa dette meget forøge Elendigheden at være Friheden berøvet. Det er jo at lide dobbelt. Retfærdigheden fordrer ikke engang dobbelt Straf over Forbrydere og Misdædere.
Politivennen, 1808-01-01
Om Nyholm. (Efter Jndsendt.) En Borger, som i Onsdags, tilligemed flere vilde gaaet ind paa Nyholm, for at see Fjendens Behandling der, blev afvist af Vagten, med de Ord, at ingen maatte komme derind. Denne Borger foreslaaer for de høje Vedkommende, at lade Nyholm aabnes for enhver Kjøbenhavners Beskuelse i tre Dage i Rad. Dette vilde være en Tilfredstillelse for disse gode Folk, vilde være nyttigt for Staten, thi han troer, at det er nyttigt, ret at gjennemtrænges med Had og Afsky mod sit Lands Fjende; og han tør uforgribelig formene, at ingen Skade derved kunde tilføjes, da der ikke skal være noget lævnet at beskadige. Ved nogen Vagt vilde Orden kunne holdes under denne Beskuelse, ligesaagodt som fordum, naar et Skib løb af Stabelen, og der da oplodes for Nationens Tilstedeværelse. Af al vor Herlighed have vi blot Tomten tilbage, men selv denne er os kjær, og at betræde den igjen, efter at den saalænge har været vanhelliget af vore Voldsmænd, vilde være en Nationalnydelse, hvis Bittersødne hos mangen En vilde styrke, hos nogle føde Følelser, som altid bør ønskes hos en Nation; og i den Overbevisning, at de høje Vedkommende selv ville være af denne Mening, er ovenstaaende Forslag fremsat.
Politivennen, 1808-01-01
Bøn til Stadshauptmandskabet. (efter Tilsendt.) Var det ikke muligt, at ifald det borgerlige Militær endnu længer skal gjøre Brandvagter, Stadshauptmandskabet da besørgede deres Vagtstuer ombyttede med nogle, der ere endnu engang saa store og lidt mere bekvemmelige. Jndsenderen har en af disse Nætter besøgt en Ven paa Bagerkrovagten (den paa Vestergade skal dog være noget bedre), men maatte strax gaae ud igjen, og kan ikke begribe, hvorledes disse Herrer kunde udholde dette. Paa denne Maade vilde de Øverstkommanderende ved det borgerlige Militær forbinde Borgerne meget, ved at gjøre Tingen lidt mere behagelig, som let kan efterkommes, da der paa Købmagergade befindes flere offentlige Bygninger, hvor der let kunde indrømmes dem en Vagtstue; disse Steder ere Porseelinsfabriket, Vejsenhuset, Regentsen og Postgaarden. Der formodes, at man vil finde Rimelighed i Forslaget, og dette snart antages. Kbhvn d. 16de Oktbr. 1807.
Politivennen, 1808-01-01
Tanker og Forslag i Anledning af den danske Flaades Tab. (Tilegnet den danske Nation). Det Onde, som Tabet af vor Flaade allerførst avler, er Mangel paa tryg og stadig Samfærsel med Sjælland og Fyen. Det er imidlertid for Danmark af uundgaaelig Nødvendighed, at være Herre over Beltet. En Flaade, som den Tabte, kan Danmark neppe i 7 til 8 Aar gjenskabe. Men selv en saadan Flaade gjorde Beltet ej ganske til Vort imod en Sømagt, som Englands. Men 150 til 200 store Kanonbaade i det store Belt, vel bemandede, vel anførte, og betryggede ved Batterier i Nyborg, paa Knudshoved, paa Sprogø, paa Romsø, paa Reersø, paa Samsø, paa Vejrø, ved Kjerteminde, ved Kallundborg, ved Korsør, ved Skjelskør, paa Albuen o. fl. St., vilde sikre os Beltet, og gjøre al engelsk Fart derigjennem umulig, med mindre den stærkt konvojertes. Næst Beltet kommer Sundet i Betragtning, og det vil vel indrømmes, at 150 til 200 Kanonbaade i samme, betryggede ved Kbhvns og Kronborgs Batterier, og ved andre, der anlagdes ved Dragøpaa begge Sider af Saltholm, ved Nivaa, i Bellevy-Bugten og paa flere bekvemme Steder paa Kysten, vilde virkeJ ligen kunne udføre, hvad Kronborg aldrig kan, og hvad Englænderne grue saameget for, lukke Sundet; derved forstaaer jeg, hindre deres Fart i Østersøen med Købmandskibe, med mindre disse hvergang konvejeredes af store Eskadrer, og endda gjøre den vanskelig nok. Jeg anseer begge disse Formaal saa vigtige, at intet Øjeblik burde tabes. Skulde Danmark end behøve at laane nogle Millioner, saa var sligt Laan dog hertil et velkomment Middel. Men det vil ikke fejle, at jo en stor Del af disse nødvendige Fartøjer kunde erholdes ved Patrioters Gaver, naar Regjeringen opmuntrede dertil. Og foreslaaer jeg da tillige, som et Bevis paa Nationaltaknemmelighed, at enhver saadan skænket Kanonbaad fik Giverens Navn, og at dette blev evig vedligeholdt i vor Sømagt. Herligt Minde paa dansk Patriotisme i det vigtige Aar 1807, naar man faae Danmark herske paa sine Strømme ved 3 til 400 skjønne Kanonbaade, paa hvis Spejle man læste: Grosserer A. No. 1, A. No. 2, Grosserer B, Grosserer C. og D., Grosserer C., D. og E., Klubben N. N., Grev A., Grev B., Grev C., Baron A. o. s. v., Amt A., B., C. o. s. v., Helsingør No. 1, No. 2, o. s. v., videre alle vore Købsteder, alle vore Godsejere, alle vore Kapitalister o. s. v. En Kanonbaad kan haves for en maadelig Pengesum, og for 400 slige Pengesummer kan Danmarks Sammenhæng sikbenyttelse for Rebslagere. Ved at eftersee Virkningen af Faldet, saaes det, at jeg var sluppen med et Hul i Haanden, et dito i Siden, foruden megen Smerte i den højre Arm, men da jeg kom hjem havde jeg endnu den Ærgrelse, at see min Frakke iturevet og Overlæret frarevet mine Støvler. Siden ingen Skadeserstatning for mig er at vente, er kun den Trøst tilbage for mig, ved denne offentlige Kundgjørelse at redde en eller flere fra slige Uhæld, og derfor nedskrives og disse Linier. C. Hansen.
Politivennen, 1808-01-01
Opfordring til Stiftelse af et patriotisk Selskab. (Efter Jndsendt.) Har Verden nogensinde seet Mage til skjændigt, lumsknedrigt og røversk Overfald imod et uskyldigt og fredeligt Folk, saaledes som det af Engellænderne imod os og vort Land begangne? Har noget Folk, nogen Nation nogensinde havt retfærdigere Anledning, større Pligt paa sig, til at søge Hævn over Barbaren, for den imod det viste Skjændselsdaad, end vi? Saa uimodsigeligt det er, at disse Spørgsmaale allene kunne besvares med Nej! saa vist vilde det være, at vi ikke fortjente Fremmedes og ej vor egen Agtelse, om vi ikke ved denne Lejlighed opvakfes, til at tage al den Hævn, vi formaae, over saadan Fjende, Foruden den Hævn vi, som Nation, ved Vaabens Magt skulle søge, og hvortil det er hver Mands Pligt at understøtte Regjeringen af alle Kræfter, gives der endnu en anden, som er uden for Regjeringens Bydende, en Hævn, som ethvert Jndivid iblandt os, Kvinder saavelsom Mænd kunne deltage i, som ikke koster Blodsudgydelse, som er let at tage, men som derfor ikke vilde være mindre smertelig for vor Fjende, og som endelig, i det den skader ham, vilde gavne os selv i samme Forhold og paa mangfoldige Maade. - den nemlig: at vi bandlyste fra vore Huse og Boliger, alle engelske Fabrikog Manufakture, vare, samt alle engelskostindiske Lurusvare. Det kan ikke paatvivles, at denne Jdee, skjøndt gammel, jo vil finde mange Yndere iblandt os i nærværende Øjeblik, naar den kunde alvorlig søges at bringes i Udøvelse. Det tilkommer os, Hovedstadens Beboere, som have været lidende Tilskuere af vore Fjenders Skjændselsdaad, at gjøre Begyndelsen, at give Exemplet for Rigernes øvrige Jndvaanere. - Lad nogle agtede Mænd træde sammen, for at lægge en Plan til et Selskab, hvis Formaal skulde være, at udelukke alle engelske brik, Manufaktur og Lurusvare, samt at opmuntre Frembringelsen og Forbruget af alle indenlandske Vare. - Sikkerligen vilde mangfoldige af vore Medborgere forene sig med dette Selskab, det vilde avle flere saadanne Selskaber af sig omkring i Rigets Provindser, og maaske virke et Exempel i andre nordlige Riger af Europa, som kunde vorde frygteligere for vore Fjender, end selve Krigen. Vor Regierings Bistand til Øjemedets Opnaaelse maatte vi visselig kunne regne paa. -