JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Alle Geistlige, saavelsom alle Civil- og Militair=Embedsmænd, som uden særskilt kongelig Tilladelse befinde sig i Madrid, have faaet befaling at forlade Hovedstaden inden, 3 Dage. Ligesaa er Opholdet her forbudt alle fra Udlandet og fornemmelig de fra Amerika kommende Officerer. En Undtagelse herfra er gjort med Vicekongen Laserne, som alt er indtruffet til Madrid og skal have faaet en bedre Modtagelse, end Man ventede. Efter Sigende skal han og General Canterac bivaane et Stats-Konseil, for at afgive deres Mening om, hvorledes Tilstanden i Peru kunde gives en bedre Vending. Rygtet taler og om en tydsk Fyrstes maaske Metternichs?) forventede Ankomst hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Fra London er i faa Dage ankommen 5 overordentlig Kourerer. Endskjøndt Jndholdet af deres Depescher er ubekjendt, hedder det dog, at St. James=Kabinettet har optaget den spanske Ambassadeurs Forslag med udmærket Velvillie, hvilket de engelske Ministres senere Tone imod de sydamerikanske Fristater (see nedenfor) og synes at bestyrke. En liden Jrring med den engelske Fregat Active som den 22 Juni ankom fra Gibraltar til Cadix, jævnede sig snart. Kommandanten paa den franske Krigsbrig vilde nemlig formene Kapitainen at indløbe uden at holde Qvarantaine, og henviste ham desaarsag til Mahon. Men hertil svarede den brittiske Kapitain, at han kun erkjendte spanske Authoriteter i spanske Havne, og efter nogle gjensidige Forklaringer løb Fregatten ogsaa ind i Cadix=Havnen. Den 20 August agter Hoffet at afgaae til St. Jldefonso.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
De Amerikanske Anliggender. Breve fra Puerto Cabello til den 20 Mai stadfæste endnu ikke Rygtet og Callaos Overgivelse. J den franske Koureer læses et i flere Henseender mærkeligt Brev fra en af de fra Peru ankomne spanske Officerer, som ogsaa heelt og holdent er optaget i Monitøren. Efter samme maa den spanske Armees Nederlag ved Ayarucho allene tilskrives Uenigheden imellem Generalerne og især den udbrudte Splid med Olaneta. Vicekongen Laserna retfærdiggjøres ganske; men at Kommanden, dengang han var saaret og taget tilfange, formedelst Gen. Canteraes høiere Grad i Armeen, tilfaldt denne istedetfor Valdet, bidrog især til det paa følgende Uheld. Valdes allene holdt sig tappert. Hans høire Fløi gjennembrød den fiendtlige Linie og ødelagde den næsten ganske; men den venstre Fløi kunde ikke modstaae Angrebet. Jkke een af de andre Generaler forsøgde igjen at ordne de adspredte Tropper, eller at benytte de Hielpekilder, som de øvrige Provindser i Peru endnu til tilbød dem. Spanierne havde nemlig endnu 806 Md. 3 Apurimae under Miranda, 1000 Mk. i Cuco, 400 i Puno, 1500 i Arequipa, 2500 under Olaneta, 1400 under Aquilera, foruden en fortræffelig Garnison af 2000 Md. i Callao, og fra Fregatten Hertugen af Bordeaux var nylig landet en betydelig Artilleriepark, med 700 Karabiner og 1500 Sabler. Men de spanske Generalers Had til Olaneta, og Lysten til at redde deres Rigdomme, overvandt i enhver anden Betragtning, og de opgave heller Alt end at forerne alle hine Stridskræfter under Olaneta. Denne er iøvrigt en ægte Roialist. Hans Uenighed med Laserna reiser sig af, at han i sin Tid var en ivrig Tilhænger af Petuela. Havde General Tristann, som kommanderede i Arequipa, blot ilet ham tilhielp med de Tropper, som vare til hans Disposition, vilde han endnu have kunne holde sig i Pern, hvilket nu derimod er meget tvivlsomt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Handelstraktaten imellem Storbrittannien og Mexico var, som Man nu erfarer, nær ikke bleven ratificeret, da Kommissionen, hvis Bedømmelse den var underkastet, er klærede sig derimod. Jsær var den fjerde Artikel, hvorved tilstaaes Engelland samme Handelsfordeele som de meest begunstigede Nationer, en slem Anstødsteen; men den eenergiske Erklæring af de brittiske Kommissarier: strax at ville afreise, hvis Ratifikationen ikke paafulgte, og Trudselen af at ophæve enhver Forbindelse imellem Engelland og Mexico, gav Tingen pludselig en anden Vending, og det liberale Partie seirede. Med Hensyn til Hr. Cannings senere afgivne Erklæring i Parlamentet, at Aarsagen, hvorfor Gesandten fra la Plata=Staterne, Hr. Lampriere, ikke blev Kongen forestilt ved sidste Kour, bestod deri, at han i er udnævnt til samme Post baade ved det engelske og franske Hof, da Engelland troer at kunne gjøre Paastand paa en Gesandt for sig allene, ligesom nogle Konsuler fra de nye Stater ikke heller ere blevne modtagne, fordi de hørte til Handels=Klassen, beklager Morning Cronicle ogsaa, at de fra de forskjellige sydamerikanske Stater udnævnte Agentere og Konsuler, ved misbrugt Privat spekulationer for Bjergværkers Bearbeidelse &c. strax fra Begyndelsen have forspildt den brittiske Regjerings Tillid. De græsketyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
J det Hele ere Beretningerne denne Gang ikke saa ned staaende for Grækerfolket. For at begynde med Skygge partiet, har Jbrahim Pascha vel efter Jagttageren tilfægtet sig nye Fordeele paa Morea, og er, efterat have besat Stæderne Calamata og Arcadia, med 8000 Md. trængt ind i det Jndre af Landet. 1700 Græker, som under Kapitainerne Papaa Flessas og Kefalas Anførsel stode forskandsede i en fast Bjergstilling ved Aya, bleve den 11 Juni omringede af Egypterne og efter den meest fortvivlede Modstand aldeles oprykkede. Egypterne havde i denne haardnakkede Kamp over 1000 Md. Dræbte og 150 Saarede; imellem de Første var allene 2 af Jbrahims Overofficerer og imellem de Sidste Gouvernøren i Modon, Hassan Pascha, samt 3 andre Officerer. Jagttageren meddeler ogsaa efter den græske Loven en Beretning: om Træfningen ved Salona, hvor 200 Græker faldt med Hæder for Fædrelandet, efterat have opofret henved 600 Fiender. Dog lykkedes det en af de græske Anførere at redde de i Tiropigadion opbevarede Krigsfornødenheder og Levnetsmidler, hvilke Tyrkerne have haabet at finde i Salona. Siden erfares af temmelig troværdige Privatbreve, fra Corfu og andre Steder, at den græske General Gouraden 7 f. M. atter har indtaget Salona, og ladet alle derværende Tyrker (6000 Md. under Pliassa Pascha) springe over Klingen, til Gjengield, fordi de, tvertimod givne Løfte, havde myrdet alle græske Fanger i Salona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Fremdeles forsikres der, at ogsaa Jbrahim Pascha, som efter Navarinos Jndtagelse havde vovet sig for dybt ind i Arcadien, er ved Nissi omringet af Grækerne paa alle Kanter og vil neppe undkomme. Ved Missolunghi var indtruffet 5 græske Brandere med 6 andre Skibe, for at afskjære Reschid Pascha al Tilførsel, medens 12,000 Morcoter fra Korinth ere ilede Missolunghi og Anatolico til Undsætning. En anden græsk Skibs=Afdeling har taget 19 europæiske Transportskibe, som vilde bringe Levnetsmidler til den tyrkiske Besætning i Patræs. Vel skal Kapudan Pascha, som Jagttageren ogsaa melder, Natten til den 4 Juni være indløbet til Sudapaa Candien og have forenet sig med den egyptiske Flaade, i den Hensigt at udføre en ny Expedition til Morea; men ifølge ovenmeldte Skrivelse fra Corfu er han her atter bleven opsøgt af begge de græske Admiraler Sachtur, og Miaulis, og 5 af hans største Skibe brændte. Den græske Officialberetning skildrer hans Tab i den foregaaende Søefægtning ved Cap d'Oro saa betydeligt, at af 100 Krigs- og Transportskibe undkom kun 27. Resten blev adsplittet, brændt eller taget, og til Hydra og Spezzia var opbragt et stort Antal Transportskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Major Bandieras forhen omtalte Beretning om Navarinos Jndtagelse giver et sjeldent Begreb om tyrkisk Høimodighed. Ei engang den græske Biskop fra Modon, som blev taget til Fange i Navarino, og forhen havde tilladt de største Grusomheder imod tyrkiske Qvinder og Børn, blev af Jbrahim tilføiet mindste Ondt. De Egyptiske Tropper vare saa galante, at de ikke tilføiede Grækerne mindste Fornærmelse, jal Jbrahims Ædelmodighed gik saavidt, at han tillod næsten en Trediedeel af den græske Garnison, imod Kapitulationen, at beholde deres Vaaben. Saa meget større Grund havde Anførerne paa de franske og østerrigske Skibe derfor og, at ønske ham til Lykke med Seiren!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Lord Cochrane er taget paa Landet til sin Kone. Af den medbragte Fregats Besætning paa 300 Mk. ere alle Officerer og 280 Md. Engellændere. Matroserne faae i Portsmouth to Maaneders Sold og hver over 150 Pd. i Prisepenge. De vidste ikke, at Reisen gik til Engelland, før de havde naaet Kanalen. Efter Forlydende skal det have været Cochranes Plan at opsnappe den portugisiske Fregat, som bringer Grev Palmellatil Brasilien. Det siges ogsaa, at han er bleven opfordret til at komme Grækerne tilhielp, hvorved dog ikke vilde i blive meget at fiske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Den portugisiske Gesandt skal have andraget hos Regjeringen om, at det maatte forbydes Cochrane fremdeles at tage Tjeneste i Brasilien. Man troer eiheller at han hei i ser sit Flag igjen paa den brasiliske Fregat Peranga. Den sachsiske Grev v. Gersdorff ægter og kort Tid Lord Says eneste Datter, og da Pairsværdigheden i denne Familie er arvelig paa Qvindelinien, kan en tilkommende Søn af Greven i Tiden vente at faae Sæde i Overhuset. Norge. Til Christiansand indbragtes den 28 Juni en Bjørn, som var skudt i Gaarden Hamres Skov, omtrent 1 1/2 Miil fra Byen, af 4 Drenge, hvoraf den Ældste ikke var over 16 Aar. Den havde Dagen tilforn taget Lam fra dem, og derfor havde de besluttet at dræbe den. Drikfældighed har tiltaget saa rædsomt i Christiania og dens Forstæder, at i det sidste Aar adskillige Mennesker, i Ordets egentlige Forstand, have drukket sig ihiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Frankerig. Paa Subskribentlisten for Grækerne har Hertugen af Orleans tegnet sig for 6000 Fr., hans 3 Sønner hver for 20000, hans ældste Søster for 4000; Hertug Decazes 3000 (i 6 Aar), Hr. v. Chateaubriand 3000, Hertugerne af Choiseul og Dalberg og Fr. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Beltpassage fra den 13 til 20 Juli 1825. Fra Fyen til Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Kjøbenhavns Børs=Kours den 19 Juli 1825. Jamb. 2 M. - k. S. 212. - Spec. 214, 12 Rbmk. 15 1/2 a 15 s. PCt. Kongel. Oblig. 95 1/2 a 96 Rbd. Sedl. 90 a 90 1/2 i Banco. Nationb. Obl.: 103 ½ a 104 Rbd. r. Scell. 11 1 a 111 1/2 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2 a 100 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito: 4000 Bcomk. 99 1/2 a 100 Bco. 13 PCt. nye danske Oblig. (3 M. efter Udstædelsen) 70 1/2 a 71 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.) Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 19 2/3 a 19 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 55 1/2 a 55 3/2 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 106 a 106 1/2 i Bco. 14 pCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 98 1/4 a 99 i Bco. sigt. Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 5 PCt. Tallotteriets 1223) 66. 76. 52. 6. 79.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
(Trækning i Kbhavn.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
dertissements. Tirsdagen den 26 d. M., Eftermiddag Kl. 2, bliver Skydeøvelse i Odense forenede Skydeselskab efter de bestemte Sølvpremier, og skydes da allene med Pistoler. Odense den 22 Juli 1825. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
De, som nyde Pension af det Eilskouske Legat, anmodes at melde dem paa Stiftamtmandskabets Kontoir i Odense, Torsdagen den 28 Juli d. A., for at modtage trykte Blanqvetter til Qvitteringer for Pensionen fra 11 Juni 1824 til 11 December næstefter, og bliver Pensionen derefter paa bemeldte Kontoir, forsaavidt saadant ikke allerede har fundet Sted, udbetalt Torsdagen den 4 August dette Aar, fra Kl. 9 til 12 Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Søe=Badet ved Stige er brugbart næstkommende Fredag og følgende Dage for Alle, som lyster at gjøre Brug, deraf. A. C. Brylle. Stige den 20 Juli 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Søndagen den 11te sidstleden er fra Nyborg bortløben en lille Hund af Taxarten, dens Aftegning er lange mørkebrune Ører, skjæve Forbeen, hvide af Farve; Hunden er mørkebruun, med en smal hvid Stribe forover Ryggen, en sortebruun Hale med hvid Tip. For Tilveiebringelsen loves en Douceur af 2 Rbdlr., og bedes Hunden afleveret enten i Odense hos Hr. Kjøbmand E. Theisen eller i Nyborg hos Hr. Bager Friis Skipper Mathias Fischer afseiler fra Kjøbenhavn om 2 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Skibet er beliggende i Nyhavn udfor No. 24.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Fiint Riismeel, alle Sorter nye Urtekram= og Farvevarer bekommes, tilligemed heglet og uheglet Hør og Hamp, samt Hør= og Hampeblaar, til nedsatte billige K. sal. Fleischers Priser hos paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Nye Citroner, fiin Raffinade, Melis, raffineret hvidt og lyseguult Puddersukker, fiint Riismeel, extra god Viinæddike, med mere, sælges til billig Priis hos Kjøbmand Brodersen. Undertegnede er bleven forsynet med et Partie, engelske Sandstene af forskjellig Størrelse, som sælges til billige Priser. S. W. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
At Enkebaronesse, Kammerherinde v. Holsten i Begyndelsen af Septbr. Maaned ved offentlig Auction i Odense lader bortsælge en betydelig Bogsamling, hvoriblandt ere adskillige kostbare klassiske Værker, dette bringes herved foreløbigen til offentlig Kundskab, med Tilføiende, at trykte Kataloger i Midten af August Maaned kunne erholdes saavel paa Borgmesterens Kontoir som i Gaarden No. 5 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Tirsdagen den 26 Juli førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Odense Raadstue foretaget Auction over Tienden til Sognepræsten og St. Knuds Kirke af Privates Jorder i St. Knuds Sogn; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 21 Juli 1825. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Fredagen den 29 Julii, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Hr. Amtsforvalter Bekkers Begjæring, paa Slottets Staldlofte her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt 5 Tdr. 4 Skpr. Hvede, 73 Tdr. 7 Skpr. Rug, 34 Tdr. 2 Skpr. Byg, alAfrensningsskorn; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning: bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 21 Juli 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Efter Begjæring af Forstanderskabet for Odense Kathedralskole, bliver det Maler Børresens Stervboe tilhørende Huus No. 134 paa Sortebrødre Torv, som findes beskreven i disse Aviser No. 72, 75 og 80, stillet til en 4de Auction, som af holdes i selve Huset Løverdagen den 30 Juli, Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 21 Juli 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Forpagtnings=Auction. Tirsdagen den 16 August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver Hovedgaarden Katholm ved offentlig Auction paa selve Gaarden opraabt til Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar, fra 1 Mai 1826 til 1 Mai 1834 at regne, alternativ enten med Opsigelse efter Konditionerne eller uopsigelig fra begge Sider i de fastsatte 8 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Hovedgaarden, som er beliggende 3/4 Miil fra Kjøbstaden, Grenaae i Randers Amt, og som for sine gode Jorder og betydelige Enge noksom er bekjendt, staaer for Ager og EngsHartkorn frie Hovedgaardstaxt 48 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., med et Areal af Ager, Eng og Overdrevsjorder m.v. tilsammen 797 Tdr. Land geometrisk Maal, der drives ved fuld Hoverie af 55 hele og 2 halve Gaarde, foruden Huusmænd. Til Gaarden er henlagt Konge og Kirketiende af 763 Tdr. enkelt tiendeydende Hartkorn, som hæves i Kjærven. Med Forpagtningen overdrages en tætved Gaarden beliggende Vandmølle med fornødent Inventarium; denne Mølles Mølleskylds Hartkorn er 1 Td. - Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. Den sædvanlige Udsæd paa Katholms Hovmarker, hvoraf en betydelig Deel er merglet, er fra 75 til 90 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 60 a 70 Tdr. Havre, 20 Tdr. Boghvede og 3 Tdr. Vinterhvede, hvilken Udsæd imidlertid meget kan forøges. Til Gaarden kan holdes en Meieriebesætning af 160 til 17. Stkr. Malkekøer, foruden 6 Tyre og Opdræt; 200 Stkr. Faar, samt 8 a 10 Heste, hvilken Besætning overleveres komplet og hvorved bemærkes : At nogle af Tyrene ere af ædel Race, ligesom ogsaa endeel af Faarene og Vædrene ere af bedste Race, herforuden overleveres Avlsredskaber og fornødent Inventarium, af alle Slags, samt Folkesenge m. m. Forpagtnings=Konditionerne ere henlagte til Eftersyn paa følgende Steder, nemlig: hos Bogtrykker Hempel i Odense, hos Bogbinder Melbye i Kolding, hos Bogtrykker Hyp hoff i Ribe, hos Postmester Malling i Horsens, hos Krigs fraad Anfeldt i Aarhuus, hos Amtstuefuldmægtig Ingstrup i Viborg, hos Gjæstgiver Brünes i Aalborg, hos Postmester Brendstrup i Hobroe, hos Gjæstgiver Rüdell i Randers og hos Kancellieraad Aagaard i Grenaae, samt paa Katholm hos undertegnede Forvalter, der paa Forlangende foreviser Eiendommen for Liebhavere. Katholm den 12 Juli 1825. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-22
Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Generalmajor H. J. v. Rødenberg og Hustrue til Wergaard, blive neden. anførte deres Stervboe tilhørende Eiendomme i Hellum Herred, Aalborg Amt, stillede til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes næstkommende. 26 Julii. 9 August. og 24 August )De 2 første paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted i Wive Bye ved Hobroe, og den 3die paa bemeldte Wergaard, hver Dags Formiddag Kl. 11. Eiendommene ere: Hovedgaarden Wergaard med Hartkorn Jordskyld 15 Tdr. 3 Skpr. -Fdkr. 2 Alb., hvorunder en Afbyggergaardpaa 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn, samt Skovskyld 1 Skp. 1 Alb. b) Bøndergods, af Hartkorn Jordskyld 54 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. c) Bælum og Lyngbye Sogns Konge-Korntiender, tilsammen matrikulerede for 26 Tdr. 4 Skpr. og med tiendeydende Hartkorn 354 Tdr. 2 Skpr. Wergaard ligger 4 Mile sydost for Aalborg, 4 Mile nordvest for Hobroe og 2 Mile fra Lade= og Færgestedet Hadsund, ved Mariager Fjord. Dens Jorder drives ved fuldt Hoverie af 9 Gaarde og af 15 Huse, hvilke sidste forrette 508 Ugedage. Udsæden, der betydelig kan forøges ved at indtage af Udmarten, ved Mærgling og et i det hele forbedret Jordbrug, har udgjort aarlig circa 35 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, 12 Tdr. Ærter, 16 Tdr. Kartofler. Høravlen er imellem 100 og 120 Læs. Besætningen har hidtil været omtrent 60 Meieriekøer, 100 Faar, 8 Heste og 10 Sviin. Ved Gaarden er en liden umatrikuleret Vandmølle, indrettet til Korn maling og Sigtning, samt til Kjærneværk og Kalkstampning. Bygningerne, som have 4 teglhængte Fløie, og hvoraf 1 er 2 Etager høi, ere vel vedligeholdte, indrettede med gibsede og betrukne Værelser, og omgivne med 3 meget gode og smukke Frugt= og Lysthauger, samt assureret i Landets almindelige Brandkasse for 15,000 Rbd. Af de til og nær ved Gaarden liggende Skove haves tilstrækteligt Jldebrændsel og Gavningstømmer. Skud= og Jordtørv haves i Overflødighed, samt Jagt og Fiskerie. Den aarlige Landgilde og Hoveriepenge af Bøndergodset udgjør 17 Rbd. 1 Mk. 2 s. Sølv og 13 Rbd. Sedler. Tienderne afgive efter Forening og Kiendelse aarlig omtrent 300 Tdr. Korn og 6 Rbd. i Penge. Paa Gaard og Gods hviler ingen resterende Skatter eller Gjeld, undtagen Hæftelsen til Banken. Af Kjøbesummen kan de 2/3 Dele, mod 1ste Prioritet efter Konditionernes videre Bestemmelse, blive indestaaende, rimeligviis i flere Aar, i Eiendommen, hvis nærmere Beskaffenhed Liebhaverne bedst erfare ved at tage dem i Øiesyn. Dersom intet antageligt Bud skulde skee ved 3die Auction, agtes Gaarden med dens Hoverie opraabt til Bortforpagtning i 6 Aar, Konditionerne, saavel for Salg som Forpagtning, vil 3 Uger før Auctionen være at faae til Eftersyn i Aalborg, hos Hr. Gjæstgiver Brünner, i Viborg hos Hr. Gjæstgiver Brønnum, i Randers hos Hr. Gjæstgiver Rüdel, i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Elmqvist, i Odense hos Hr. Bogtrykker Hempel, i Kjøbenhavn ved Holmens Kanal No. 261. hos Hr. Landinspekteur N. Lyngbye og her paa Stedet. Duegaard ved Hobroe den 26 Juni 1825. Petersen, kanst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-25
No. 104. 54 Aargang. Fyens Stifts. en Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 3. Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 25 Juli 1825. Judhold. Spanien (Uroligheder i flere Provindser. Misvært og andre Landeplager, Portugal (Amnestie=Dekret for Deeltagerne i forrige Aars Komplotter). Frankerig (Oprettelse af et Jndustrie=Selskab). Jtalien. De Amerikanske Anliggender (Olanetas Nederlag og Død. Krig imellem Buenos=Ayres og Brasilien). De græsketyrkiske Anliggende, (Missolunghis Beleiring)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-25
Spanien. Om Vicekongen Laserna hedder det nu, baade at han den 2 d. har havt Audients hos Kongen og faaet befaling ufortøvet at begive sig til Toledo. Derimod er den bekjendte Generalkapitain paa Cuba, Don Vives, udnævnt til Generallieutenent. J Ministrenes Bureaux foretages atter endeel Forandringer, og alle Embedsmænd, hvis roialistiske Tænkemaade er mindste Tvivl underkastet, blive afsatte. Der tales ogsaa om en ny Reenselse af Studenterne, hvorefter Enhver, som under Konstitutionen har tjent ved National-Militsen, skal relegeres. Til Udsigterne hører fremdeles, at Raadet af Castilien, paa Hs. Maj. Forespørgsel, skal have eragtet Jnqvisitionens Gjenoprettelse for nødvendig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-25
Fra Andalusien og Catalonien skulle flere Kourerer have bragt Regjeringen Efterretning om nye Uroligheder, formodentlig endnu Levninger af Historien om de Frivilliges Forgivelse. Fra Salamanca og Cindad Rodrigo ere Provindsial=Milits=Regimenterne opbrudte til de baskiske Provindser, for her at haandhæve Kongens Anseelse. Til den borgerlige Forstyrrelse kommer Frygten for Misvext, hvormed Landet trues ved den skrækkelige Tørke og Hede. Dertil er det frugtbare Estremadura saa hjemsøg, af Græshopper, at Regjeringen ved et Dekret har maattet opfordre til deres Udryddelse og bemyndiget Øvrig, heden til at anvende alle Penge hvorover den kan disponere, jal i Nødsfald endog paalægge Skat til samme Øiemed. Jfølge en Beretning i den Londonner Koureer om Tildragelsen med den brittiske Kapitain ved Cadix (S. 409) der dog ikke ansees for officiel, syntes Spanierne saa vel om hans Væggring i at modtage befaling af en fransk Søcofficeer, at de rak villig Haand til at Mandskabet kom i Land. Da Kapitainen siden sendte sin Baad over til den fra Engelland kommende Paketbaad, for at skaffe Brev sækken iland, lod den franske Kapitain ham atter spørge: hvo der uden hans Tilladelse vovede at gaae ombord paa Paketbaaden, men fik til Svar: det gjorde Kommandanten paa den brittiske Fregat Aktive med Admiralitetets Samtykke, og det vilde han fremdeles gjøre ved ethvert engelsk Skib, saalænge han opholdt sig paa Rheden ved Cadix, hvad enten det anstod den franske Kommandant eller ei.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-25
Portugal. Kongen har betegnet sin Navnedag den 24 Juni ved et Dekret, hvori tilstaaes alle dem, som vare indviklede i den bekjendte Sammensværgelse af 30 April f. A., Amnestie og fuldkommen Tilgivelse, blot med Undtagelse af de Skyldigste, 8 i Tallet, hvoriblandt Marquis d'Abranstes, Generalchirurg Aranjo, Milits=Oberstlieutenant Gam boa og en Kongelig Kudsk. Disse, hvoraf 4 forud ere flygtede, skulle rømme Riget, og maae ikke vende tilbage uden kongelig Tilladelse. De øvrige Hæftede sættes paa frie Fod og Seqvestret paa deres Godser ophæves. Amnestien strækker sig ogsaa til dem, som vare implicerede i Forbrydelserne i Salvaterra den 29 Febr. og ved Hoffet den 26 Octbr. f. A., hvilke dog skulle forføie sig til deres Fødesteder og maae ikke boe Hovedstaden paa 5 Mile nær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-25
Den under 14 August f. A. nedsatte Kriminalkommission er saaledes ophævet og samtlige Processen vedkommende After og Dokumenter skulle nedlægges forseglede i Justits- og Kirke=Ministeriet. Dette mærkelige Amnestiedekret er nemlig undertegnet af Ministeren for de geistlige Anliggender.