JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-02-06
Paa den sjællandske Jernbanes første Afdeling, Kjøbenhavn Roeskilde, er i Ugen fra den 23de til den 29de Januar befordret 2164 Personer og har Jndtægten forPersonfreqventsen været 897 Rbd. 28 s., for Godstransporten 602 Rbd. 37 s. (S. Bl.) Brandforsikkrings-Summen for Thisted Kjøbstads Bygninger, der i 1837 androg 321,780 Rbd., beløber nu ifølge den stedfundne Omvurdering 594,850 Rbd. Capitelstaxt paa 1847 Aars Afgrøde. For Sjællands Stift: Rug 5 Rbd. 5 s., Byg 4 Rbd. 1 Mk. 15 s., Havre 3 Rbd. 3 s.; og for Møens Herred: Hvede 8 Rbd. 8 s., hvide Erter 6 Rbd. 2 Mk. 14 s., graae Erter 6 Rbd. 3 Mk. Alt pr. Tønde.
Viborger Samler, 1848-02-06
Udnævnelser. Armeen. Under 21de f. M. er Adjutant hos Hs. Majestæt Kongen, Premierlieutenant a la suite i Cavalleriet, F. G. v. Sehestedt, R. af D., allern, tillagt Ritmesters Characteer med den ham forbeholdte Anciennitet. Under 24de f. M. er allern, resolveret følgende Avancement i den Kgl. Artilleribrigade: Major uden Anciennetet a la suite i Brigaden A. U. v. Falbe, R. af Dge., der for Tiden forretter Tjeneste som 1ste Artilleri Officier i Vestindien, tillagt Majors Anciennetet, Capitain af 1ste Klasse og Chef for 1ste Regiments 5te Batterie, W. N.v. Ulstrup R. af D., udnævnt til Major ved 1ste Regiment. Capit. af 2den Klasse, A. W. v. Dinesen, R. af D., forfremmet til Capitain af 1ste Klasse og ansat som Chef for 1ste Regiments 5te Bataillon, Premierlieutenant C. C. S. v. Lundahl udnævnt til Capitain af 2den Klasse. Under f. D. er Læreren i mathematisk Analyse og rationel Mecanik ved den kgl. militaire Høiskole, Capitain a la suite i Generalstaben, C. C. G. v. Andræ, allern, udnævnt i samme Egenskab af Hs. Maj. Kongen. Under 29de f. M. er Premierlieutenant i 3die Linie=Jnf. Bat., S. F. v. Undall, formedelst Svagelighed meddeelt Afskeed i Naade af Krigstjenesten med Pension. Under f. D. er allern. resolveret følgende Avancement i Jnfanteriet: Secondlieut. i 15de Lin. Jnf. Bat., F. v. Jess, udnævnt til Premierlieut. i 3die Lin=Jnf. Bat., og Secondl. paa yngst Gage i 10de Lin=Jnf. Bat., L. v. Blom, oprykket paa ældste Secondl. Gage.
Viborger Samler, 1848-02-06
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 1ste Februar. Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 4 pCt. paa Banco=Vexler 4 pCt. Dito Norske Speciessedler 195 1/2 Rbd. Sedl. (Sælgere). 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 105 Rbd. S. (Sg.) Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn, 95 i Bance. (Sælgere.) Nationalbank=Actier 174 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1847. Roeskilde Jernbane=Actietegning 67 1/2 Species (Sælgere).
Viborger Samler, 1848-02-06
Hamborger Børscours, den 28de Januar, Bordeaux 3 Md. 189, Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 s.; Amsterdam 2 M. 35, 75. slesv.-holst. Species pari, Louis- og Frederiksd. 11 Mk. s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25; Skillings-Stkr. 26 1/2 a 27, nye 2/3 Stkr. f. f. 38 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-02-06
Handels= og Skibs=Efterretninger. Proprietair Kjerulf til Weslesgaard har i denne Tid solgt en haars Stud af thyllandsk Race til den høie Priis 230 Rbd. Den er tillagt paa en Koe, hvis Afkom oftere ved Dyrskuer i Thisted har vundet Præmie. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1848-02-06
Stangningen efter Aal her paa Fjorden - hedder det i Thist. Av." – er for Alvor begyndt, og skaffer denne strænge, Aarstid mange Mennesker Arbeide og Fortjeneste; i disse Dage har man her kundet tælle over hundrede Mennesker ude paa Fjorden, og flere af de Fiskende have været saa hældige, at de om Dagen have fanget Aal for 1 Rbd. Værdi. - Ved Hvalpsund er indtruffet den Mærkelighed, at en uhyre Mængde Sild findes døde indeklemte i Jsen i lange store Strøg af Fjorden; et Øievidne forsikkrer, at det maa være mange tusinde Tønder. Formodentlig maae en Sildestiim have vovet sig forlangt op i Vandskorpen og være frossen fast. En stor Masse Smaasild, eller saakaldte Sillinger, ere saalænge Fjorden var aaben, blevne fiskede og ere i Læsseviis solgte her paa Torvet, flere have lagt dem ned som Anchiovis og de skulle smaae fortræffelig.
Viborger Samler, 1848-02-06
Fjorden oppe ved Agger Kanal er fuld af Jis, hvis Tykkelse ved Ankerpladsen ved Krik er 17 Tommer.
Viborger Samler, 1848-02-06
Viborg Torvepriser, den 5te Februar: Rug 4 Rbd., 2 Mk., Byg 3 Rbd. 2 Mk., Havre 2 Rbd., Kartofler 2 Rbd., Alt pr. Td., fersk Flesk 12 a 14 s., røget dito 18 a 20 s., Oxekjød 11 a 12 s., Smør 26 a 28 s., Ost 7 a 9 s. pr. A.; Æg 26 a 28 s. Snesen.
Viborger Samler, 1848-02-06
AVERTISSEMENTS. Med Dags Pakkeposten er arriveret: Sorte Thibet, Paramattes & Orleans i forskjellige Fiinheder, sorte Silke-Kjoletöier, Crey-Flor, Tarletan samt sorte taftes Baand, som Alt sælges billigt af Viborg, den 3die Februar 1848. M. N. Samson. Silhouet=Portrætter. Herpaa modtages Bestillinger i mit Logie, ligesom forhen, til næstkommende Søndag Aften den 6te Februar. A. H. Kruse.
Viborger Samler, 1848-02-06
Sort Lak af god Qualitet a 4 Mk. pr. fuldvægtig Pund i circa 30 a 32 Stænger, erholdes hos J. B. Færch i Aalborg.
Viborger Samler, 1848-02-06
Et Meieri paa 60 a 100 Køer, ønskes i Forpagtning til 1ste Mai. Afgiften ønskes helst svaret maanedsviis vest af hver Kande. Man behage at indlægge billet desangaaende paa dette Blads Contoir, mærket: T. B.
Viborger Samler, 1848-02-06
Bedste ny brasil. Caffe faaes hos H. H. Dige.
Viborger Samler, 1848-02-06
Fiin Kjøbenhavnsk Melis & bedste Congo Thee, H. H. Dige. faaes hos
Viborger Samler, 1848-02-06
En ny Dækspram, som indtager omtrent 200 Tdr. løs Korn afgaaer ugentlig fra Silkeborg til Randers, saasnart at Frosten ophører. Ladning indtages efter Bestilling imellme ovennævnte 2de Steder. Grønbek, den 21de Januar 1848. S. Danielsen.
Viborger Samler, 1848-02-06
En fiint Karl og en Udpige kan til 1ste Mai faae H. Wissing. Tjeneste hos Til førstkommende Mai er en Plads ledig for en duelig Avlskarl paa Taarupgaard hos L. F. Bahnson.
Viborger Samler, 1848-02-06
For en duelig og fiin Karl, er en god Tieneste ledig til 1ste Mai. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1848-02-06
En Dreng, som har Lyst til at lære Snedkerprofessionen, kan strax blive antaget i Lære hos J. Bønding, junior, En meubleret Stue og Sovekammer kan til førstkommende 1ste Mai erholdes til Leie hos M. Holmgaards Enke. 4 Agre, circa 3 Tønder Land, beliggende paa Byens bedste Mark, er at faae tilkjøbs. Nærmere Underretning gives af S. Windelin, Snedker.
Viborger Samler, 1848-02-06
Et Jordstykke, beliggende paa Byens Søndermark ved Ris høi, af Jndhold c. 2 Tdr. Land geometrisk Maal, kan under haanden faaes tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til Snedkermester Thomas Skives Enke. Nylig har forladt Pressen,
Viborger Samler, 1848-02-06
Festprædikener, Albert Leth, Sognepræst i Middelfart. Anden betydelig forøgede Udgave. 9 Mk. heft., 11 Mk. smukt indb. Jndhold. 1) Jeg eier en Mand, som er Herren. Paa første Juledag. 2) Vil Du holde Julefest, da maa Du være et Barn, og Du maa være fattig. Paa første Juledag. 3) Julesangen. Paa anden Juledag. 4) Stephanus eller Troens Kraft. Paa anden Juledag. 5) Mennesket er en Fremmed paa Jorden. Paa Nytaarsdag. 6) Hvorledes kunne vi faae et lykkeligt Nytaar. Paa Nytaarsdag. 7) Nadveren, et Jhukommelsesmaaltid. Paa Skjærtorsdag. 6) Vor Herres Sjælesorg. Paa Skjærtorsdag. 9) De syv Korsord. Paa Langfredag. 10) Det er fuldbragt. Paa Langfredag. 11) Opstandelsens Seier. Paa første Paaskedag. 12) Herren vækker de Døde. Paa første Paaskedag. 13) Det evige Liv allerede her paa Jorden. Paa anden Paaskedag. 14) Herren er visselig opstanden. Paa anden Paaskedag. 15) Guds Dom kommer. Paa almindelig Bededag. 16) Den sande Omvendelse. Paa almindelig Bededag. 17) Christi kongelige Embede. Paa Christi Himmelfartsdag. 18) Himmelen er aaben. Paa Christi Himmelfartsdag. 19) Den tredie Troens Artikel paa første Pintsedag. 20) Hvad den hellig Aand udretter naar han kommer til os. Paa første Pintsedag. 21) En Christens Fred. Paa anden Pintsedag. 22) Jesus omvender Syndere, paa anden Pintsedag. 23) Guds Ord er en kostelig Gave Paa Allehelgensdag. 24) De Helliges Kamp, Glæde og Herlighed. Paa Allehelgensdag. Af samme Forfatter er tidligere udkommet: Christelig Huuspostil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, Andet Oplag. 3 Rbd. 3 Mk. smukt, indb.
Viborger Samler, 1848-02-06
Kirkelige Leilighedstaler. 2 Rbd. smukt indb.
Viborger Samler, 1848-02-06
Disse Skrifter faaes i de fleste Boglader i Danmark og Norge, i Viborg hos Kabell, og i Odense hos Forden Hempelske Boghandel. læggeren.
Viborger Samler, 1848-02-06
Beholdningen af ægte africansk Guano er nu ialt kun circa 70,000 - og Alt i Aarhuus.
Viborger Samler, 1848-02-06
J de 3 første og de 3 sidste Maaneder af 1847 blev solgt og leveret c. 135,000 til en Priis af over 4 Rbd. pr. 100 A., til Jordbrugere og Godseiere, der ved Ladningens Hjemkomst erholdt mindre Partier, hvilket dog viser, at Guanoens Brugbarhed og Godhed er anerkjendt. Fornævnte Beholdning udsælges nu til 3 Rbd. 2 Mk. pr. 100 R., af Aarhuus, og i Partier kunne solide Kjøbere, naar saadant ønskes, mod at give Vexel og tilsvare Renten, erholde 3 a 6 Maaneders Credit. Forsendelse besørger jeg paa Forlangende, billigst og bedste muligt, til hvilkensomhelst Plads i Danmark. Aarhuus, den 20de Januar 1848. Chr. Christensen, Den Seminarist Nielsen tilhørende Gaard i Overlund, er underhaanden at faae tilkjøbs. Gaardens Areal er 41 Tdr. geometrisk Maal, hvoraf 33 Tdr. Land er opdyrket Jord, 7 Tdr. Land beplantet med Naaletræer og 1 Td. Land Mosejord. Det halve er merglet og udmærket Mergel haves beqvemt og i Overflødighed. Gaardens Hartkorn er 1 Td. 6 Skpr.; den nuværende Besætning er 14 Fæcreaturer og 4 Heste, der ved bedre Drivt kan forøges. Gaardens Bygninger ere opførte af Grundmuur, og den aarlige Udsæd beløber 6 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg og 18 Tdr. Havre. - Nærmere Efterretning meddeler Forpagter Sander i Overlund, der foreviser Eiendommen.
Viborger Samler, 1848-02-06
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Tirsdagen den 22de d. M., Kl. 11 Formiddag, foretaget Auction paa Tingsteret, i Viborg Raadhuus, over Bortforpagtning paa 5 Aar, fra 1ste Mai d. A. at regne, af det Hald Hovedgaard i Dollerup Sogn, Nørlyng Herred, underliggende Teglværk med Bygninger, Jnventarium og tilhørende Jorder af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Conditionerne for Bortforpagtningen ere forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret. Fiends-Norlyng Herreders Contoir. Viborg, den 1ste O. M. Thorgersen, Februar 1848. const. Christian Hølger Ludvig Haxthausen, Hans Majestæts Kammerjunker Herredsfoged og Skriver i Ly gaard og Hids Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardeler Jens Christian Christophersen af Kolpengaard i Brads Herred, og i Medhold af den ham under 3die Mai 1845 hertil allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel, den eller dem som maatte have i Hænde følgende 2de ham tilhørende Panteobligationer, som ved en ham i Ma Maaned 1844 overgaaet Jldsvaade skal være forkomne, nemlig: en til ham under 30te Juli 1836 af Selveierhuusmand Jens Berg af Vium udstædt og den 9de Decbr. f. A. inden Lysgaard og Hids Herreders Ret thinglæst Panteobligation, stor 325 Rbd. Sedler, for hvilken Sum er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor efter Skjøde af 30te Juli 1836 tilhørende og af ham paaboende Parcel eiendom med paastaaende Bygninger af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. i Vium, med Avl og Afgrøde, Besætning, Ud- og Jndboe, og 2) en til ham under 30te Juli 1836 af Selveierhuusmand Johan Peter Berg af Vium udstædt, og den 9de December f. A. inden Lysgaard og Hids Herreders Ret thinglæst Panteobligation, oprindelig stor 275 Rbd. Sedler og nu til Rest 225 Rbd. Sedler, hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor efter Skjøde af 30te Juli 1836 tilhørende og af ham paaboende Parcel eiendom med paastaaende Bygninger af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. i Vium med Avl og Afgrøde, Besætning, Ud- og Jndboe, at møde inden Lysgaard og Hids Herreders Ret, som holdes paa Thingstedet i Hørup Bye, Lysgaard Herred, den 1ste Fredag eller ordinære Retsdag i Mai Maaned 1849, om Formiddagen Kl. 10, for der og da at fremkomme med bemeldte Panteobligationer og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da der paa disse, saafremt ingen dermed enten forinden eller til benævnte Tid og Sted melder sig, vil blive forlangt Mortificationsdom.
Viborger Samler, 1848-02-06
Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796.
Viborger Samler, 1848-02-06
Til Bekræftelse under min Haand og Embedsseglet, Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den 28de Januar 1848. Haxthausen. Gebyhr . . . 2 Mk. 12 s. (L. S.) Justitsf. stemplet Papiir - 100 4 Mk. 12 s. tre Mark, senten kll.
Viborger Samler, 1848-02-06
Creditorerne i afgangne Snedkermester her af Byen Peter Christian Kroghs Stervboe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i dette Boe for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Skifteretten i Viborg, den 23de Januar 1848. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1848-02-06
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldes Creditorerne i Stervboet efter Enken Kirsten Andersdatter og forhen afdøde Mand, Gaardmand Jens Christensen Sæderup af Østeruttrup i Nørretranders Sogn, herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og legitimere deres Krav. Aalborg Byfoged- og Birkedommer- samt Fleskum Herreds Comptoir, den 15de Januar 1848. Jørgensen, const. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-02-07
Stifts-Tidende. Vibe. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 7 Februar 1848. Nr. 23. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-02-07
Udenlandske Efterretninger. Nordamerica. Fra New-York meldes under 14de Jan., at Pengeforholdene gestalte sig gunstigere, at Bankerne indskrænke deres Noters Circulation; men at Regjeringen er i stor Pengenød. Efter et Rygte skal Gen. Scott være afløst i Commandoen af Gen. Taylor.
Viborger Samler, 1848-02-07
Storbritannien og Jrland. Den 22de Januar holdtes i Birmingham en foreløbig Forsamling for at udtale sig imod den af Regjeringen tilsigtede Forøgelse af Landets Forsvarsmidler, navnlig imod den paatænkte Om organisation af Bomanry. Richard Cobden var forhindret fra at give Møde, men der oplæstes fra ham et Brev, hvori han siger: "Mig er det fuldkommen ubegribeligt, hvorfor man nu pludselig bedøver os med dette Raab om forøgede Rustninger til Beskyttelse imod et Angreb fra de Franskes Side. Hvorledes, – en Jnvasion fra Frankerigs Side. Hvilken Statsmand, hvilket Parti, hvilken Tidende iblandt hiin store, constitutionelle og dannede Nation har da i den sidste Tid tilraadet Krig imod England, eller truet med en Landgang paa Englands Kyst? Nei, hele denne Blæsen i Krigstrompeten er kun et Qvæk af Pluddermunde i vore Klubber i London eller et Værk af Militaire, som kun med Utaalmodighed finde sig i den Ringeagt, hvori tre og tredive Fredsaar have bragt deres Haandværk. Naar disse Mennesker, vore Diplomater og Ministre for de udenlandske Anliggender vilde komme lidt Vand i Blodet, saa gaves der tilvisse ingen Tid, paa hvilken, i Overeensstemmelse med Aarhundredets bydende Tendentser, det engelske og franske Folk vare mere stemte til at nedsænke i Forglemmelse deres gamle Anmositeter end netop nu. Siden Slutningen af den sidste blodige og ufornuftige Kamp imellem England og Frankerig, er mere end een Menneskealder henrunden. Mere end 60 Millioner menneskelige Væsener ere siden hiin Tid nedstegne i Graven; og er det vel at tænke altfor gunstigt om den menneskelige Natur, naar vi troe, at en stor Deel af vort gamle Nationalhad er begravet med hine Millioner."
Viborger Samler, 1848-02-07
Om Jndholdet af foranstaaende Brev hedder det i en i Augsb. Allg. Zeit. indrykket Correspondentartikel fra London: "Midt under denne Skræk for Invasion, Krigsrustninger og diplomatiske Kjævlerier optræder Richard Cobden som den erklærede Modstander af Alt hvad der sigter til Landets Forsvar ved Soldater og Kanoner, Skibe og Fæstningsværker. Efter Cobdens Doctrin skal Frihandelspolitiken udrette Alt, realisere Drømmen om den evige Fred og føre tilbage Guldalderen med dens Hyrder og Hyrdinder. Jo mere blottet for Forsvar England er, desto bedre Exempel – saa lærer Cobden – giver England andre Lande. Dette med stive Lyksalighedsphraser og med Bibelterter skjønt udspækkede Theema kan maaskee finde Anklang hos John Bull, men naar Richard Cobden bliver ved i denne Tone, saa udsætter han sig for at tabe sit gode Navn og Rygte som Politiker, og udelukker sig selv fra enhver Udsigt fra et høiere Statsembede. Den nyere statsoeconomiske Skoles lasser aller og laissersaire er endnu ikke blevet et politisk credo, og siden mange Aar har der ikke været et Moment, hvor de politiske Lidenskaber stode saa mægtigt ligeover for de kolde Penge- og Erhvervinteresser som nu. Greve af Powis, der i Midten af Januar Maaned døde i Powis=Castle i Grevskabet Montgomery (Wales) af et uforsigtigt Skud paa en Fasanjagt af hans fjerde Søn, var en Sønnesøn af den berømte Oberst Clive, Be grunderen af Englands uhyre Magt i Ostindien, der i Aaret 1774 endte sit Liv ved Selvmord. Den afdøde Peer sad fra Aaret 1807 indtil 1829 som Repræsentant, for Familieslækken Ludlow i Underhuset og voterede ved enhver Leilighed som en godt dresseret Tory af den gamle Skole imod Reformbillen, imod den engelske og den irske Municipalbill, imod Billen angaaende Tiendens Afløsning m. m. - Da han efter sin Faders Død indtog Sæde i Overhuset, vedblev han med Jver at understøtte Statskirken; bekjendte ere hans heldige Anstrengelser for at kuldkaste den ministerielle Plan angaaende Foreningen af Bispedømmerne Bangor og St. Asaph. Den Afdøde var iøvrigt en videnskabelig dannet Mand, og havde i sin Tid studeret med Udmærkelse ved Universitetet i Cambringe. Denne Omstændighed og hans standhaftige Vedhængen, ved Statskirken bevirkede, at et indflydelsesrigt Parti ved denne Høiskole foreslog ham til Cantsler for samme, efterat denne Post var bleven ledig ved Hertugen af Northumberlands Død; men ved Valghandlingen maatte han bukke under for Prinds Albert, Dronningens Gemal. Hs. Herlighed var Ridder af Hosebaandsordenen og Lordstatholder, over Montgommeryshire.
Viborger Samler, 1848-02-07
London, den 28de Jan. Den Mening yttrer sig leilighedsviis, at Speculations=Conjuncturer forestaae i Varer; men den udspringer, som det synes, af den gamle og empiriske Anskuelse, at Overflod og lav Værdi paa Penge maae frembringe en saadan Virkning. Mangel paa Kundskab om Forholdene i Ind- og Udlandet ere størstedeels Kilder til saadanne Anskuelser; men hvo som tager Hensyn til den næsten totale Opløsning af Credit systemet og af den sædvanlige mercantilske Tillid i næsten alle europæiske Lande, samt Udsigten til yderligere Jnsolventserklæringer vil let komme til den Overbeviisning, at forøgede Pengemidler og Discontons Nedsættelse fra 5 til 4 pCt. fra den engelske Banks Side ikke kunne fremkalde den Extravagants, som man maaskee ingensinde følte mere end i 1847. Den nuværende Overflod af Penge udspringer kun af en frygtelig Jndskrænkning i alle Handelsbrancher.
Viborger Samler, 1848-02-07
Frankerig. Paris, den 31te Jan. Guizot besteg Talerstolen efter Lamartine, hvis Tale havde gjort et dybt Jndtryk paa Kammeret. Kammerets Debat den 29de og 30te Jan. erindrede om hine glødende Discussioner fra 1831 og 1832. Saaledes som Casimir Perier dengang, saaledes stod Guizot nu med samme Kulde og Fasthed ligeoverfor de larmende Lidenskaber. Guizots stærkeste Argument var: "Ligesaalidt som J vilde have Krig i 1831, ligesaa lidt og endnu mindre ville J have den i Aaret 1848; men ville J Freden, maae J anerkjende Tractaterne fra 1815. Han gav fremdeles den mærkelige Erklæring: J det Øieblik, da Frankerig stiller sig paa den italienske Bevægelses Side, i samme Øieblik er de 4 andre Magters Coalition imod os sluttet. J Begyndelsen af sin Tale kunde Guisot neppe skaffe sig Gehør, hvert Øieblik afbrødes han ved Raab, bittre Ord, Udbrud af Vrede og Had; men med Kulde afviste han Afbrydelserne, og tilkæmpede sig omsider Rolighed; Kammeret lyttede tilsidst med den meest spændte Opmærksomhed paa hans Tale, der vandt uhyre bifald. Efter denne glimrende Retfærdiggjørelse af Guizots Politik, synes Ministeriets Tilværelse sikkret paa ny.
Viborger Samler, 1848-02-07
Regjeringen har ved Telegraphen erholdt Efterretning, at Dampcorvetten "Cuvier", af 320 Hestes Kraft, er den 25de Januar opbrændt og sunken ved Porto-di-Campos, i Nærheden af Palma, paa Mallorca. Mandskabet er reddet.
Viborger Samler, 1848-02-07
Tyrkiet. Fra Constantiopel meldes under 8de Jan. "Choleratilfældene have i den sidste Tid tiltaget i en mærkelig Grad, navnlig efter det i den sidste Tid indtraadte milde Veirlig. Kulden er afløst af stærke Regnskyl. J Jødeqvartererne raser Choleraen meest, men Enhver, der har opholdt sig i længere Tid i denne Stad, veed ogsaa, at hine Qvarterer ere de ureenligste i hele den ureenlige Stad. Atter et Beviis paa, at et velorganiseret Sundhedspoliti er et langt virksommere Middel til at standse Choleraens Fremskridt end det af nogle enropæiske Stater, og i Begyndelsen ogsaa af det tyrkiske Sanitetsraad fulgte Afspærringssystem, der kun kan lede til Afbrydelsen af Samfærdslen og Forøgelse af Folkets Armod og Elendighed. – Den i en overordentlig Mission til Constantinopel bestemte pavelige Nuntius ventes daglig. - Porten har paa sin egen Bekostning leiet til denne Gesandt et Hotel, der hører til de første i Gesandtskabsforstaden Pera, og betaler Værten 3000 Gylden om Maaneden for Nuntius's Kost og Logis. J de sidste Dage har Opdækning fundet Sted til Frokost og Middagsmad, som om den forventede Gjæst allerede var indtruffen. Denne ægte orientalske Opmærksomhed er at ansee som en Anerkjendelse af, og Gjengield for den udmærkede Modtagelse, som Portens Gesandt, Schekib-Effendi nød ifjor af den pavelige Stol under sit Ophold i Rom.
Viborger Samler, 1848-02-07
Jtalien. Schwab. Mercur melder fra Neapel (d. 24de Jan.) Den 21de Jan. gjennemfoer Skrækken foren Opstand hele Staden Neapel. J et Nu lukkedes Gadedøre og Boutiker. Alle løb forvirrede imellem hverandre; Qvinderne begyndte at hyle, Vagterne traadte i Gevær, Kanoner og Flinter ladedes etc. Efter et Qvarteersforløb viste det sig, at Frygten var ubegrundet. Ogsaa Gaarsdagen løb rolig af. Jdag er et Amnestiedeeret opslaaet, men desværre kun et halvt, af Omstændighederne og Nøden aftvunget, Decret, ligesom dets sidste Forgængere. Vel hedder det i den første Paragraph, at alle politiske Fanger skulle benaades, men allerede den anden tilføier, at flere ved Navn anførte Personer (netop alle Hoved navnene fra den sidste Calabreser-Opstand) skulle transporteres indtil videre til en fjern Øe. Saaledes er da ogsaa dette Decret uden Virkning paa Mængden. Fra Palermo ankom igaar nogle russiske Familier, der stadfæstede hvad man allerede vidste. En provisorisk Regjering bestaaer, en mynsterværdig Orden finder Sted i Staden. Penge i Overflod, hvortil ogsaa Jesuiterne skulle have bidraget. Beskydningen skal i de første to Dage have anrettet store Ødelæggelser. Tropperne ere uvirksomme; de herfra sendte Regimenter maae foragere ved Nattetid. Man veed nu med Bestemthed, at Catania, Syracus, Trapani og flere Stæder have fulgt Palermos Exempel; kun i Messina er Jntet forefaldet. J dette Øieblik høres paa ny: "Flygter, Flygter!" det bedste Beviis paa den febre agtige Tilstand i Staden. Vi erfare i dette Nu ligeledes, at flere indflydelsesrige Mænd forene sig for at stille sig i Spidsen for Bevægelsen og gjøre Kongen alvorlige Forestillinger. - Efterskrift, (Klokken 3 Eftermiddag, umiddelbart for Dampskibets Afseiling).J Staden standse alle Forretninger; man taler kun om Opstanden paa Sicilien; iblandt Regjeringsmedlemmerne og i Paladset skal der herske den største Forvirring.