JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1774-04-11
et bekiendtgiøres, at Kiøbmand og Frøehandler Jochum Kiøbke fra Odense er kommen til Viborg og opholder sig til Snapstings Udgang, med alle Slags friske og gode Sorter Hauge=Frøe, og findes i sit sædvanlige Logie, hos Hr. Hans Hald, hvor min Boutiqve er i samme Gaard ud til Hjul-Torvet, da jeg forsikrer enhver Kiøbende hos mig en redelig Behandling. et tiener til Liebhaberes Underretning, at Kiøbmand og Frøe=Handler C. Nissen fra Odense agter, næst Guds Hielp, at være i Viborg 14 Dage før Snapstinget; Hvor han i sit sædvanlige Logie i Mad. Ursins Gaard i Nye=Torv Gyde, skraaes over for Mad. Linds, kan betiene med alle Slags friske og gode Sorter Hauge=Frøe; Ligesom og til Vished for den Kiøbende, og videre egen Ansvar, forsynes enhver Paqve, med Frøe fra 4 Skl. Værdie og derover, med antegnet Navn, og hostrykt Signete.
Viborger Samler, 1774-04-18
DEN VIBORGER. SAMLER. Mandagen den 18 April. Rigdom og Fattigdom. ville alle være rige, men hvo skulde da være fattig? Hvo skulde forrette det, som vi selv ikke kunde eller vilde Riigdom er vist en Guds Gave. En Viis foragter ikke, men frygter den. Den er som en Kniv i en Daares Haand. Den Vise har ondt nok med den. Viist er det større Lyksalighed ikke at begiere, end at besidde Riigdom. Den opvækker Hoffart, optænder Begierlighederne, nærer Eegenkierlighed og drager Hyklere til sig. Den Rige tør sætte sit Hierte til Rigdom, og lukke det for den Fattige, ja for Gud selv. Hvo skulde ikke Anden Aargang. fryg frygte for Rigdom, naar man seer saa mange i Verden misbruge den? Hvo er os Borgen for, at vi selv vilde bruge den bedre, Det de fleeste af os kalde Fattigdom, er Fornøielsers rette Maal og Høide. Den Riige kan have alt det hans Hierte ønsker, og dog aldrig have en glad Dag. Stakkelen, som banker paa den Riges Port, er ofte bedre faren med sin Armod, end Huus=Herren selv med sin Overflødighed. J de fattiges Hytter tillaves hverken Gift eller Dolke. De ere saadanne Redskaber som Misundelse bruger kun i Palladserne. Fattigdom er den Fattiges Skiold, Pialterne ere hans Vaaben. Naar den Riige og Ørkesløse kiedes ved sig selv og ved Tiden, saa tilbringer den flittige Fattige sine Dage i sand Glæde. Den Fattiges Brod og Vand smager og bekommer ham bedre, end den Riiges mange Rætter. Hans Arbeide og Sveed er fornøieligere og sundere, end den Riiges Ladhed. Den Riige har lige saa mange Sygdomme som den Fattige; Han har nogle, den Fattige veed intet af. Han er værre at helbrede, end den Fattige, thi han vil heller have Konsten, end Naturen til Læge. Graven giør ligesaa liden Forskiel imellem dem, som Syge=Sengen. Og hvad har da den Riige af sin Riigdom meere, end Kammelerne og Muulæslerne, der har baaret Ædelsteene igjennem mange Lande? Naar de komme til Herberget, tages Klenodierne af dem, og de selv jages i Staldene, hvor de beholde kun Striblerne og Slagene tilbage. Hvad har vel Mennesket af alt det, han har haft i Verden, har han ikke tient Gud og gjort vel med det? Jntet uden Samvittigheds Nag her, og hvad hisset? Deres Guld og Sølv redder dem ikke paa Herrens Vredes Dag. Hvor Hvo har vel fundet en Riig i Verden, hvis heele Tilstand han vilde bytte med Jeg sandelig endnu ingen.
Viborger Samler, 1774-04-18
Tvende indhimlede Mager vidne, Du var ligesaa ker Mage, som stor Lærer. Af Sytten Børn, Himlen havde betroet Dig, Eier vor Jord endnu Tolv. Hvilke alle velsigne Din Aske Fiire af dem, nu selv Lærere, Takke, Takke, næst Gud, Dig, om de, som Du, blive J stand til at frelse sig selv og dem, som høre dem. Tvende velgifte Døttre, og Sex haabefulde. Evigheden kan best vidne. Der er Du nu, Blandt den utallige Skare af Vidner, Som nu staae der for Stolen og Lammet, Knæler Din salige Mand nu Og opofrer Ham sine Lovsange, For alt det, den udrettede her til Hans Ære. Naar Over=Hyrden engang aabenbares, Da vil han vidne for alle om Dig. 74 Aar var Du her: Lidet for os, som ønskte Dig Evigheder. Nu har du opnaaet dem, Paa et Sted langt bedre, end hvor Du før var Tusinde Aar ere Dig een Dag. Jubel=Lærer, i ald Slags Meening, Nu holder Du en evig Jubel=Fest. Du døer, Umistelige! Den Retfærdige døer, og der er ingen, Som legger det paa Hierte: Aldrig maae dette passe sig paa os En Retfærdig er død, Og vi skulde være følesløse? Han, som har retfærdiggjort mange, Skinner nu som Stiernerne altid, Og Hans Navn skulde ikke her skinne? Jo! Vi ville leve Hans Liv, For og at kunne døe denne Retfærdiges Død. Vi ville oprette Hans Minde iblandt os Døden skal ikke kunne nedrive det. Saa see da, Sallige! om Du for Glæde kan, Det matte Lys, vi her med dunklet Øie tænde, For dit det store Navn, hvis Luer her skal brænde, Til sidste Luer skal vor Klode tænde an: Da skal vi skue Dig, som væde her din Grav, Med nye og herlig Glands; Da vil vi sammenstøde, Med himmelsk Fryde=Sang, da skal vor Tak Dig møde, For For hvert et Spoer, Du hver i Troe og Dyder gav. Den Gud, som tog Dig bort, skal være deres Trøst, Hvis Siele nu Din Død saa dybe Vunder giver: Jeg døer vel, mine Børn, men Gud hos Eder bliver: Saa raaber Støvet Nok for dem til Mod og Lyst. Nyeheder. Paa Herregaardene omkring ved Aalborg, ere Staldstudene, solgte, men for meget maadelige Priiser.
Viborger Samler, 1774-04-18
Landstinget, den 13 April 1774. Paadømte Sager. 1. Jmellem Lars Hansen af Aandrup, og Forvalter, Hans Erich Saabye i Weile.
Viborger Samler, 1774-04-18
J Processens Omkostning betaler Mathias Brunow, til Herman Bang 16 Rdr., og her til Lands=Tings=Dom huuset strax 2 Rdlr.
Viborger Samler, 1774-04-18
Tillæg.)
Viborger Samler, 1774-04-25
Landagen den 13 April blev den offentlige Examen begyndt her i Skolen, efter at alle Standspersoner, og Kongelige Betiente, baade Verslige og Geistlige, den 11 forved vare indbudne ved tvende Discipler, til at overvære denne Forretning. Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll overhørte alle Classerne i den sædvanlige Orden, som tilligemed Stilen og Translationen, formedelst indløbende andre Forretninger, vedvarede til sidste Fredag. For Overhøringens Begyndelse holdt Mons. Peder Helt en Tale: De offciis studiosæ Juventutis, publico sumtu enutritæ, in patriam & bene meritos, og ved Slutningen Mons. Peder Skourup. De indelebili apud honos acceptorum in scholis beneficiorum memoria. Og vare begge Talerne saavel udarbeidede, og bleve frem fremsagde med saamegen Færdighed og Ziirlighed, at de havde den Lykke at vinde Hans Høiærv. Hr. Biskoppens og alle Tilhørernes fuldkomne bifald. Derefter bleve de 8 øverste af Mester=Lectie Mons. Peder Helt, Mons. Peder Skourup, Mons. Peder Meirup, Mons. Poul Mathias Nødschow, Mons. Frederich Nislef, Mons. Michael Feld, Mons. Hans Wassard, og Mons Jens Bloch Aagaard dimitterede fra Skolen, og gaae alle i Aar til Academiet. Af Femte kom 8 igjen i Mester=Lectie, af Fierde=Lectie 9 i Femte, 5 af Tredie i Fierde, og 4 af Anden i Tredie.
Viborger Samler, 1774-04-25
Hans Høiærværdigheds Hr. Biskoppens bekiendte Kun skab, endog om de ringeste Ting, og Færdighed til dette Arbeide viiste sig i sin sædvanlige Styrke, og vil Høibemeldtes yttrede bifald og Mishag, som han yttrede efter Fortienester, viist ikke være uden god Virkning. Lands=Tings Orden. Onsdagen den 4 Mai 1774.
Viborger Samler, 1774-04-25
Optagne Sager. 1. Dars Hansen af Gaaser med Forsvar Procurator Valentinsen, contra Sr. Albreth Gleerup i Haverkrogen. 2. Sr. Brinchmann af Amsterdam, contra Farver Winding i Sæbye. 3. Procurator Friis af Aalborg, contra Hr. Oberste Arenfeldt til Sæbyegaard. 4. Thue Christensen af Billum Tarp, contra Sr. Sterm til Søevig. 5. Niels Sørensen af Sellerup Mølle, contra de Sellerup Bye=Mænd. 6. Frue Geheimeraadinde von der Lieth, contra Arrestanterne Smeden Jonas Jensen, og Søn Christen Jonasen af Eistrup.
Viborger Samler, 1774-04-25
Mandagen den 25 April 1774.
Viborger Samler, 1774-04-25
Bekientgiørelse. NB. Foruden Bekiendtgiørelsen ved udstædde Placater af Dags Dato, bekiendtgiøres det herved, 3de finde i Samleren, at den 18 Maj næstanstundende om Formiddagen Kl. precise, 8sl. bliver i her paa Stedet afg. Kiøbmand Sr. Christen Lauritsen Nyeboes Stærvboes Gaard paa Hiultorvet ibid. beliggende anfanget med Tre Je og sidste Auction, hvorved ei aleene ermelte Gaard, der til Kiøbmandshandel vel er beliggende og indrettet, samt har Brønd i Gaarden og fornøden Hauge=Plads, ja ansees beqvem til et Herskab, eller anden honet Familie, til Høistbydende paa bekiendtgiørende Conditioner bortsælges; Men endog 3 andre Gaarde, her paa Stadet Dito Stærvboe er Eiere af, og i Samleren Nr. 11. og 12. findes beskrevne, ja nogle Stærvboen paa denne Byes Mark tilhørende Jorder. Videre den Sal. Mands i Stærvboen for refundne Beholdning af Kiøbmands Vahre, bestaaende i adskillige Couleurer og Sorter Klæder og Schalonger, Filt og Rasker, Stoffer, Kammelotter, Sirtzer, Cartuner, fiine Lærreder, Silke og Kammeelhaar, Kniplinger, Baand og Krepiner, adskillige Sorter Specerier, Salt, Sæbe, Jern, Hør, Hamp og Humle, med meget meere af Dito Vahre, som her for Vidtløftigheds skyld forbigaaes, men paa AuctionsStedet skal vorde foreviist. Saa vorder og end videre Dito Dag og følgende bortsolgt, hans noksom bekiendte gode Jndboe, bestaaende i Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Jern og Træfang, en Deel gode Jern Vind= og Bilægger=Kakkelovne, Borde, Stole, Canopeer, Consolborde, nyemodige The borde, Skabe, Dragkister og Chatoller, nyemodige forgyldte Speile, Skilderier, Porcelain, Glas og Steentøi, Sengestæder og en anseelig Deel Sengeklæder, Damaskes og Dreiels Dekketøi, fiine og grove Lagner, samt Pudevaar, en Deel gode Mands uldene og linnede Gangklæder. Videre nogle gode Arbeids=Vogne, Ploug og Harre, en Kane, Hestetøi, 17 Stykk. meget gode Hollænderie=Kiør, 7 Stykk. Stude og en god Tyer. Derforuden Brøgger= og Brændeviins=Redskaber, samt adskilligt andet til en saa betydelig Boe henhørende. Alt i vente Liebhaberne dertil sig besagte Tiid og Sted, indfinder. Viborg den 12 April 1774. Chr. Damsgaard.
Viborger Samler, 1774-04-25
Bøger. ans Høiærværdigheds Hr. Biskop Rottbølls Prædiken holden paa den anordnede Takke= og Bede=Fest, den 11 December i forrige Aar, er nu tilkjøbs i Randers hos Hr. Postmester Stabell, i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering, i Holstebroe hos Hr. Postmester Grøn, i Skive hos Hr. Wind i Horsens hos Hr. Kattrup, i Kallundborg hos Hr. Apotheker Winderslew, i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Rothei No. 8 paa Børsen, og her i Bogtrykkeriet for 1 Mk. paa Trykpapiir. Her i Bogtrykkeriet sælges: Handels=Speil, hvori gives Efterretning om alle Kongelige Collegier, og andre Indretninger i Kiøbenhavn, om alle Kiøbstæders Embedsmænd, Kiøbmænd og andre Jndvaanere, i Danmark og Norge, 1774. for 2 Mk. Merkurius for Januarii Maaned 1774, som indeholder alle Tildragelser i Dannemark for Decemb. 1773. 10 Sk. Februarii Maaned 10 Skl. de komme ud. De følgende kan faaes her, naar Historier, 1. Den bortspillede Jomfrue. 2. Om Spøgelser. 3. Den bedragne Gierrige. 4. Den utaalmodige Korsdrager. 5. Fraskilte Aanders Aabenbaring. 6. Den reen færdige Kone. 7. Den nedrige Velgiører. 8. Soldaten, som blev Troldmand. 9. Den dristige Skomager. 10. Den knarvurne Mand. 11. Den eenfoldige Kone. 12. Soetyvene. 13. Den ulykkelige Nonne. 14. Den bedragne Bedrager, sælges alle sammenheftet for 10 Skl. Fortællinger: Den korte Andagt, Det lange Middags Maal. tid, Den fæle Skaal, Venskab og Fiendskab i Brudesengen, Det frygtsomme Kys, Tyven og de to Forrelskede a., i alt 57, i et Bind for 12 Skl. Aften=Tanker, eller Omgang med Gud i ledige Timer, 10 Sk. alle disse heftede i malet Papiir. Samtale om Spøgelser, 2 Sk. Politisk Huustavle om alle offentlige Anstalter paa hver Dagi Aaret i Kiøbenhavn, 4 Sk.
Viborger Samler, 1774-04-25
Med dette No. følger No. 4 af det falstaaende Bibliothek, No. 4. Det d. 25 April 1774.
Viborger Samler, 1774-04-25
falstaaende. ibliother. 307 M. T. Bruunichi Grunde i Dyreleren, paa Latin og Dansk, Khavn 772. 1 Mrk 308. 309 Montesqvieu om Lovenes Natur og Aarsag, oversat af J. Hvas, ibid. 770. 2 Bind. 2 Rdlr. 2 M. 310 J. H. Schlegels Samling zur Danische Geschichte, 1 B. 1 St. ibid. 771. 2 Mk. 8 Sk. 311 C. F. Rottbøll om Botanikens udstrakte Nytte, ibid. 771. med Kaabere. 2 Mk.
Viborger Samler, 1774-04-25
312 Fortegnelse paa Landhuusholdnings=Selskabets Medlemmer og Priismaterier, ib. 770. 1 Mk. 8 Sk. 313, H. F. Blichfeld om Bergverket i Sundhordlehn, ib. 770. 12 Sk. 314 Apart. Tanker om Land=Oekonomien i Danmark, 771. Danophili Svar paa 5 Spørsmaal, 771. Orting, Tanker over Fædrenelandet, 771. P. G. B. imod Philopatreias, 771. Erdenklotz, 771. Philladelphuus mod Comphilopatreias, 771. 1 Mk. 8 Sk. 315 10 Piecer af Skrivefrihedens Frugter, 1 Mk. 8 Sk. 316 Eenfoldige Tanker, 771. Vidalin om Jus Patronatus i Jisland. Anmerk. eines Officiers in Rensburg &c. 771. 2 Mk. 317 Beviis, at Lotteriers Fremgang er Europæ Fald, 771. Underviisning om Tallotterie, 771. Afh. om Gevinsters Forhold mod Tabet i Tallotterier. 1 Mk. T. Reenbergs Poetiske Skrifter, 2 Dele, med Kaabere, Khavn 769. 2 Rdl. 320 Martfeldt om Jrlands Fredevare, med Kaabere, Khavn 771. E. Forslag til en Reformat. Commission, ibid. 771. 3 Mk. 8 Sk. 321 Normands Tanker. Bergens Klage. Underr. om Benefic. Gods i Norge og 2 andre Piecer om Norge1 Mk. 322 P. C. Abildgaards Unterricht von Pferde, Kühe, Schaase, Schweine, und ihre Krankheiteen, 1 Th. Khagn 771. 1 Mk. 12 Sk. 323 Bondens Betænkn. 2 St. Dansk Oeconom. 2 Deel. 1 Mk. 322 Dramat. Journal No. 1227, med 7 andre Piecer med og mod samme. 5 Mk. 323 Philonorvagus. Philokalus. Undersøg, om et Norsk Akademie. Tanker mod samme. 3 Mk. 324 12 Piecer om Struensees Levnet, Vaaben, Breve, Bekiendelse, &c. 1 Mk. 325. 326 28 Piecer om 17 Jan. og paafølgende Nat. 1 Mk. 12 Sk. 327 H. M. Sechus Paragenis gudelige Undersøgninger. 12 Sk. 328 P. Tossani Marloratii Enchiridion Locor. Comm. Theol. Basil 652. 1 Mk. 329. 330 Bergmanns Beskrivelse over Jordkloden, af Svensk oversat af Brandt, Khavn 771. 1 Rdl. 1 Mk. 331 P. Marcussens Forsøg til Betragtninger over Johannis Aabenbaring, ibid. 771. Lære om Helvedstraffens Evighed og Arvesynden, ib. 771, 12 Sk. 332 Philodani Veiviisning til at gaae selv i Rette, ib. 77. 1 Mk. 12 Sk. 333 Lessings Mis Sara Sampson, oversat, ib. 770. Mohren, Komoedie, ib. 770. 1 Mk. 8 Sk. 334 Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, oversat af Engelsk, ib. 769. 3 Mk. 335 Skrivelse fra Diev. til Voltaire. Aftenpromenader. Betænkn. over Kiøbenhavns Stads-Reglement. Philantropos om Qvaksalverie. Ligenes Besværing. alle i Skrivefriheden. 1 Mk. 8 Sk. 336 Anmærkning over Oders Skrift, om Bondens Frihed og Eiendom. Betænkning om Fælledskab, Tiende, ac 171. Danske Landmands Ven, 771. Baron Bratinshøy, 771. 2 Mk. 337 Cervantes die entlarvten Monche, mit Kupf. Hamb. 748. Der doppelte Haurey 750, 3 Mk. 338 Johannai Historia Eclestastica blande P. L. Han. 772. 1 Rdl. 4 Mk. 339. 340 Veneroni Diction tal. Franc. Lat. Ted. T. - 341 Langebeks Scriptores Rerum Danicar. Medii Ev. T. 12.7 Rdlr. 342 4 Svenske Landkort 1. over Norkiøbing, 2. Linkiøring og Søderkiøbing, 3 Skaninge og Vedsteena, 4. Upsala, 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1774-05-02
Mandagen den 2 Maj denskaberne have snart samme Skjæbne, som Moderne; ikke alene at de stige og falde i Anseelse, som disse, men endog at adskillige Meeninger i Videnskaberne snart har alles Yndest, snart bestrides af de fleeste, snart belees af alle. Snart ere vi saa bekonomiske, at alt hvad vi tænke, tale, skrive, gaaer ud paa at spare i Udgifter, paa at forbedre Landets Tarv, paa at ophielpe Bondens Vilkaar, at formeere Landets Exporter og formindske indgaaende Vare; Snart rode vi i Oldsager, og snart jage alle efter Fluer, og samle Naturalier.
Viborger Samler, 1774-05-02
J følge Astrologien veed jeg, hvad Planet hver Deel i Legemet staaer under, at Saturnus regierer over det høire Øre, Milten o. m. Mars over det venste Øre, Galden, o. a. Brystet er Jupiters Deel, og Hovedet Solens. Naar jeg nu tillige betænker, at Solen regierer om Søndagen Kl. 1. og 8, og visse andre Timer hver Uge, og de andre Planeter ligesaa, finder jeg ei vanskeligt at begribe, hvorfor Peder, som er født under Solen og Merkurius, er blevet en Vittig Mand, og Povel en stor Ædere, fordi han blev født under Maanen, som virker meest paa Folkes Maver. Kan Nevton paastaae Folks Taalmodighed til hans Laanesætning om Tiltrækkelsen, og Leibnig til hans Monader, indtil de paa alle Kanter har viist at Sætningen passer og er brugelig, for at gjøre den antaget, saa kan jeg jo gjerne vente, at, om man endog vil kalde denne Grundsætning, om Stiernernes Jndflydelse, en Hypothesis, man dog bier og seer Nytten deraf, for man forkaster den. Mine Med Medbrødre vise, som forhen er sagt, hvorfor vi en Aar have fleest Pærer eller Æbler; Meere Rug end Byg; fleere Sild, Lax eller deslige; Hvorfor Carl den Tolvte altid førte Krig og hadede Elskov, men Ludvig den Fiortende derimod havde Matresser, i Dosinviis og lod sine Generaler føre Krigen; Kortsagt: Hvorfor hver Menneske faaer meer Tilbøielighed til een Ting, end en anden; Hvorfor man i Jtalien er forlidt, i Spanien stolt, i Engelland, forædt, og svirende i Tydskland. Jeg har af de nyere Stiernekigeres Beregninger og Slutninger lært, at Planeternes Gang, om Jorden eller Solen, det er ligemeget, er ikke i en rund Sirkel, men i en aflang; Hvoraf jeg slutter, at Planeterne snart ere nær ved Jorden, og snart langt fra, og siden de just ikke gaae i Hælene paa hinanden, saa maae deres Gang falde saaledes, at snart den ene er nærmest, snart den anden, og nu igjen 2 eller 3 lige nær Heraf har jeg gjort den Slutning, at alle vigtige Tildragelser i Verden komme ikke af de mægtigste Folkeslags moralske Karakteer, men af de virksomste Menneskers Tilbøieligheder, som igien har sin Oprindelse i den eller den Planeres Nærhed og Magt. Saaledes troer jeg, Saturnus har foraarsaget de strænge Vintere 1709 og 1740, Jupiter regierte, da Cæsar, Pompeius og de andre Romere sloges alle om at blive den Fornemste, og udentvil bør man takke Merkurius for den Bevægelse, den største Deel af Europa var udi, sidst i forrige Sekullo, da de fleeste Regentere tragtede efter at bortsnappe Stykker af det Spanske Monarkie, som og for det røveragtige Folkes Opkomst i Asien, der siden stiftede det Tyrkiske Keiserdom. Da Grækenland og Troia Troia begik den Daarlighed at fore Krig i Ti Aar om et Fruentimmer, skiønt de ingen Mangel havde paa dem, den Tiid, siger jeg, har vist baade Mars og Venus gjort dem gale; men da Alexander den vilde førte Krig mod den Persiske Monark og alle hans Bundsforvandte, alene for at føre Krig; Og da man i den 30 Aars Krig i Tydskland, aad hinanden op, alene for at ødelægge, samt i sidste Preusiske Kriig, har vist Mars alene været Jorden nærmest.
Viborger Samler, 1774-05-02
Da jeg for nogen Tid siden læste i de udenlandske Tidender, at Venus var vor Jord mange tu finde Mille nærmere end nogensinde tilforn, fornøiede jeg mig meget, og ønskede, fordi dette var mig meget magtpaaliggende at faae Vished om, at vore flittige Stiernekigere, paa det Runde Taarn, vilde efter Sædvane bekræfte os denne de Udenlandskes Jagtagelse, ligesom de pleie om Kometer, thi vi veed jo, at meget af det, som staaer i udenlandske Aviser, er opdigtet og behøver Bekræftelse. Nu, sagde jeg ved mig sev, kan jeg udfinde Aarsagen, hvorfor Verden er meere hoslig nu omstunder; Hvorfor der kuns et eneste Sted føres Krug, og fornemmelig Koketteriet gaaer meere i Svang nu end nogen sinde tilforn, saa det nu ikke meere agtes for en Skam i den fiine Verden at have Matresser eller Galaner. Og saa er det jo er heller saa forunderligt, at der i afvigte Aar i Paris og London ere fødde fleere Horeunger end sædvanlig; At det samme vel og er skeet i Kiøbenhavn og alle store Steder; Ja at alle Præster her i Landet klage over, at de besovedes Tal aarlig tager till. Gid vi allene havde Maimaaned vel forbi, saa skal Frue Venus, gaae tilbage, og vi andre, tænker jeg, igjen beflitte os paa Kydskhed. Enhver vil nok heraf indsee Stiernernes Jndflydelse paa Mennesket, og da tillige ønske, at Merkurius ei maae komme vor Jord for nær, thi da hans Natur er tyvagtig, kunde det let foraarsage, at vi meer end nu bedrog hinanden, og at Tyverie tilsidst blev ligesaa stor Mode, som det nu er at høre. Nyeheder. Bredagen den 15 Apr. sidst, ved Middags=Tiid, blev Sal. Hr. Christian Albreth Sadolin, forrige Sognepræst for Sorte=Brødre=Meenighed her i Byen, hans Liig hensat i Sorte=Brødre=Kirke, hvorhen det, under Ringen af alle Byens Klokker, blev geleidet af et anseeligt og talrigt Følge, saavel af den Sal. Mands mange Børn og Paarørende, som og andre fornemme inden og udenbyes Venner. Saasnart Liget kom i Kirken, hvis Alter og Lysekroner vare besatte med Lys, blev det nedsat paa Kirkegulvet, hvor Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll traadde frem, og med sin sædvanlige Veltalenhed holdt en Parentation, hvortil Texterne vare valgte af den Sal. Mand selv, nemlig til Indgang: Josephs Ord, 1 Mos. B. 50. Cap. 24. v. Jeg døer, og Gud skal viis seligen besøge eder. Og til Talen selv. Simeons Ord, Luc. 2, Cap. 29. 30. 31. Herre, nu lader Du din Tiener fare i Fred, ligesom Du haver sagt, thi mine Øine have seet din Sallighed, hvilken Du beredde for alle Folk. For og efter Parentationen blev af Skolens Cantor Hr. Jversen opført en smuk Sørge=Musik. Vi meddeele her ikke noget Udtog af Hans Høiærværdigheds Tale, siden vi haabe den Lykke snart at see den trykt.
Viborger Samler, 1774-05-02
Dødsfald. Professor Worms Frue i Aarhuus, død i forrige Uge, 73 Aar gl.
Viborger Samler, 1774-05-02
Tillæg. Anden. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 18. Mandagen den 2 Mai 1774.
Viborger Samler, 1774-05-02
Bekiendtgiørelse. a Hans Kongelige Majestæt har befalet, at Viborg Bye, skal tage imod Jnqvarteering, det heele Delmenhorstiske Regiment, som fra Norge hertil om en 14 Dage a 3 Uger, efter til os indløbne Efterretning, kan forventes, hvorved Folkemængden her vil bestaae af nogle 100 meer, end forhen, og følgelig behøves al den Tilførsel, af Korn og andre Føde=Vahre hertil, som mueligt er, Saa anmodes saavel Proprietairer, som andre paa Landet, der have slige Vahre at afsætte, at samme til sine forordnede Torvedage, hver Løverdag om Ugen, maatte hidbringes, da der ingen Tvil vil blive om, at det jo kan afsættes her, saaget som nogen andensteds. Viborg den 1 Mai 1774. Borgemester og Raad. Griderich Kier Helmich, Deres Kongelige Majestets Byefoged i Schive, og Herretsfoged i Salling Herreder, samt Ober og Underrets=Procurator i Danmark, giør vitterligt, at da Farveren Sr. Boye Feilberg her i Byen, den 28 Martii sidst, haver opgivet sin Boe og Effecter under Rettens Forvaltning, til sine Creditorers Afbetaling, og derover den paafulgte 29 Dito, samt 2 April, er vorden foretaget en Lov bydende Opbuds=Forretning, som for første Gang igien bliver aabnet førstkommende 19 April, der er næste Dag for den over Opbudsboets tilhørende berammede Auction; Saa vorder hermed behørig indkaldet, og advaret, samtlige Opbudsboets Credi= og Debitorer, betimelig at møde eller møde lade, udi Opbudsboen, ei allene berørte 19 April, men endog de øvrige derefter i følge Lovens Forskrift foretagende Sessioner, de første for at legitimere deres Fordringer, og de sidste for at betale hvis de til Opbudsboet befindes at være skyldige, paa det videre Skade og Uleilighed for dennem selv kan forekommes. Sluttelig bedende, at dette Proclama ved forekommende Retter til Læsning og Protocollation maatte antages, og mig derefter med Paateigning tilbage stilles. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Schive d. 7 April 1774. F. K. Helmich.