Berlingske Tidende, 1826-05-01
Maynz, den 23de April. Den herværende Tidende meddeler følgende: Maaskee kan det interessere nogle af vore Læsere at høre noget Nyt om de Tydskere, som i October f. A. afgik til Buenos=Ayres, med Skibet Kumbang-Jatie. De have haarde Prøvelser at bestaae, som følgende Skrivelse, dateret ombord paa Kumbang=Jatie, Capitain Francis Stavers, paa Rheden ved Montevideo, den 5te Januar 1826, melder : "Jeg behøver neppe at gjentage, at vi foregaaende 15de October afseilede fra Texel til Buenos=Ayres med 6. Tydske Agerdyrkere og Haandværkere, tilligemed Koner og Børn, tilsammen 311 Sjæle. Paa Reisen havde vi flere hæftige Storme at udholde, og lede betydelig Skade. Desuagtet, og saa fuldt Skibet. endog var proppet, og endskjønt Søsygen yttrede de hæftigste Virkninger paa disse Folk, som aldrig havde været paa Søen, og hvoriblandt der befandt sig frugtsommelige Fruentimmer, ankom vi i godt Behold hertil, efter en Seilads af 60 Dage. Saa naadig var Forsynet, og saa stor Capitainens Omsorg og Opmærksomhed med Hensyn til Passagerernes Reenlighed og Fornødenheder, at blot en Kon og tre smaa Børn, som allerede vare syge, inden de kom ombord, døde paa Reisen; men hvorfor der igjen kom fire skjønne Drenge til Verden. De begribe, at, saa lykkelig ogsaa vor Fart var, de stakkels Tydskere dog vare hjertelig mætte deraf. Deres Henrykkelse lader sig ikke beskrive, da de fik at vide, at vi vare i Begreb med at seile opad Floden, ved hvis Bred den Stad ligger, som skulde gjøre Ende paa deres Lidelser og Savn. Den Glæde, som ved Efterretningen herom speilede sig i ethvert Ansigt, formaaer jeg ikke at beskrive. Den 26de December befandt vi os ligeoverfor Monte=Video. Den følgende Dag bleve vi anholdte af en Brasiliausk Corvet, som afsendte en Baad, for at afhente vor Capitain. Han blev en Tidlang holdt ombord paa Corvetten, og, efterat være udspurgt, sendt tilbage, for at afhente sine Papirer. Ved sin Tilbagekomst til Corvetten underrettede man ham om, at Buenos=Ayres befandt sig i Blokadetilstand. En Krigsbrig kom derpaa til Kumbang Jatie med befaling at lægge Beslag paa den. Briggen affyrede en Kanon, og kastede derpaa Anker nær ved os. Man forestille sig nu de stakkels, saa haardt skuffede Udvandreres Tilstand. Den dybeste Sørgmodighed fulgte paa den hæftigste Glæde. Om Aftenen kom Capitainen tilbage tilligemed den første Lieutenant paa Corvetten, og han overtog strax Commanden over vort Skib, Saavidt gaaer Skrivelsen. Capitain Stavers henvendte sig derpaa directe til Cheferne for den Brasilianske Magt, Admiral Lobo og General Mentz, og bad, at man dog vilde tillade ham at bringe de fredelige Folk, som han havde paataget sig at overføre, til deres Bestemmelsested; men forgjeves. Han fik befaling at stikke i Søen, hvis ikke, vilde man tvinge ham dertil. Alle Forestillinger, at han mange lede Proviant, at Sygdomme begyndte at gribe om sig som en Følge af den ulykkelige Tøven, at det kun var fredeligsindede Familier, han overførte, og som ikke tænkte paa at føre Vaaben mod Brasilien, vare frugtesløse. Skibet lignede ved Brevets Afgang et Lazareth, og Lægerne vare af den Mening, at kun det feilslagne Haab havde frembragt de Sygdomme, som begyndte at gribe om sig. Gud veed, hvad disse vore ulykkelige Landsmænds videre Skjæbne vil blive Endskiønt bemandet af Englændere, hører Kumbang Jatje hjemme paa Java. Englænderne i Monte-Video, som høimodigen, men ligeledes forgjeves, havde bestræbt sig for de ulykkelige Tydskeres Sag, og høilig misbilligede Portugisernes Opførsel, vilde opsætte en Protestation, og sende den til Holland. Man er meget spændt efter Udfaldet."