JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Fra de Schmitherske Grændser, den 11te Febr. Borger Mengand har blot paa de Arauske Smigrertes Bon ladet de bernske Deputerte komme for sig. Han modtog dem meget koldt, og affærdigede dem med følgende Eftlæring: Bern skulde, i Fald der ikke var for filde, sende Befuldmægtigede til ham. Tillige gav han dem den nye Constitution som Directoriet har udkastet for Schweiz med det Udtryk Her er Directoriets Villie 12 - Bemeldte Udkast til Constitutionen bestaaer af 12 Afsnit. Det 1ste indeholder Hoved grundsætningerne, f. Et den helvetiske Republit udgiør tunen udelelig Stat; det 2det, det halvetiske Gebets Jnddelene i Cantoner, Districter, Sogne og Sectioner; (Cantor ne angives for 22, blandt hvilke man ogsaa finder den lemaniske Canton. Bundtnerne ere indbudne til at udgiøre en Deel af Schweitz. Det lovgivende Raads Sæde skal foreløbende være Lucernd. Det 3die Afsit handler om Borgernes politiske Stand; det 4de om Primair= og Valle Forsamlingerne; det 5te om den lovgivende, og det 6te om den fuldbyrdende Magt. Denne bestaaer i et fuldbyrdende Directotium af 5 Medlemmer. Senatet af de forhen værende Di rectorer og 4 Deputerte fra hver Canton. Det store Raad af 3 Deputerte fra hver Canton. Senatet blive alle nefne Aar for en Fierdedeel og det store Raad alle efne Aar en Trediedeel fornyet. Medlemmerne af Directoriet maae være 40 Aar gamle, og Givte eller Enkemænd; Medlemmerne af Senatet 30 Aar, og ligeledes Givte eller Enkemænd, og de af det store Raad 23 Aar gamle). Det 7de til 12te Afsnit handler og Over=Retterne, den bevæbnede Magt, Stats forbrydelser, Canionernes Øvrighed, Constitutionens Forandring efter en 2 Gange tagen Beslutning i et Mellemrum af 3 Aar, og Midlerne til Constitutionens Fuldbyrdelse. - Troppernes giensidige Stand paa Siden af Waatlandet er følgende: Avantgarden af det bernske Troppecorps holder Murten tilligemed alle Poster, som beherske dette Sted, besat. Det omtrent 12000 Mand stærske franske ArmeeCorps under General Brune strækker sig fra Purerne indtil en god halv Miil fra Murten. - J Glarus er det til Been bestemte Troppecorps færdigt til Asmarch.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Wien, den 14de Februarii. Den franske Ambassadeurs, General Bernadottes hastige Ankomst hertil, tilskrives vigtige Aarsager, og vore Politi tere gaae saavidt i deres Formodninger, at de paastaae, at de nærværende store politiske Underhandlinger skulle enten 3de til en almindelig Fred, endog med Engeland, eller bringe til en videre Udbrydelse af Krigsluen. Ogsaa den Maaling som Keiseren har kundgjort for Paven, skal have paaskundet Bernadottes Ankomst. Det hedder, at Keiseren har paa om at udvide sine Grændser indtil Dalig følgelig at faae Mantug tilbage, naar han lod det skee, at Parma faae til Ciral. pinerne, og Hertugen af Parma derfor sit Rom. - Overhovedet hedder det, at Keiseren nu forde faae fuldkommen: Erstatning i Jtalien, og desuden erholde en saa kaldet Jntegritet for det tydske Rige Fra Belgad meldes under 2de Januarii "Dachaen af Bognien er rykket herind med 180. Mand, og fra Konstantinopel ere 12 Punde Guld ankomne sen Tropperne Reballeren Pashan Oanu staaer med sin Hovedmagt ved Veien til Adrianopel. Hans Leire ere bestandle meget faste og stærkt besatte med Artillerie. Han har vel lo ret Handelen sin Beskyttelse, paa alle Maader; men de man ikke fæster aldeles Troe til hans Lafter, saa lider Hande, len til Constantinqvel meget og er saa godt som sverret. -
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Den til Frankrig bestemte Ambassadeur er endnu ette udnævnt Blandt flere Candidater nævner man ogsaa Generalerne Beellegarde og Meerveld. Breve fra Venedig melde, at der Parma skal blive holdt en Conares, for at dringe paa samme Jtaliens Anliggender ganske i Rigtighed. Efter denne nye Jndretning skal Østerrige bekomme mod Vesten Mincio til Grændse, tilligemed Fæstningerne Mantua og Peschiera, ved Garda Søen, som behersker Mincis ved hine Egne.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Brussel, den 15de Februarii. Næsten alle de Tropper, som laae ved Mosel og i det Luremburgske i Vinterqvarteer, saavelsom de fra adskillige belgiske Fæstninger, marchere til det Troppecorps, som trækker sig til sammen imellem Collin og Coblenz. J 3 Dage ere mere end 6000 Mand marcherte herigiennem, og der komme endnu bestandig stærke Detachementer af Fusilierer og Jægere til Hest, som ligeledes marchere derhen. Meget Artillerie afgaaer og til samme Bestemmelse. - Ved vore Kyster fra Mundingen af Schelde indtil Høiden af Dunkirchen seer man endnu bestandig engelske Skibe, som iagttage Anstalterne disse Havne, og ved mindre Skibe opsnappe særdeles mange Kystfarere.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Overelden, den 16de Februarii. Greven af Provene, Ludvig 16. Broder, er Natten til den 3die Februarii reist med et Følge af 82 Personer igiennen, Halle. Han giør Reisen til Mictau over Leipzig og Dredder, igiennem Lausitz, Schlesien og Pohlen.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Amsterdam, den 17de Februarii. Fra Mundingen af Schelde indtil Calais er Søen ligesom bedækket med engelske Krigskibe af forskjellig Størrelse. -
Berlingske Tidende, 1798-02-26
For Dunkirchen krydse bestandig nogle engelske Fregatter, som borttage alt, hvad der vil løbe ind eller ud. Nieuport Ostende, Sluis og Sas van Gent blive satte i Forsvarstand, Fra Luemburg, Metz og Diedenhofen ere nu 100 svære Kanoner bragte til Vands paa Mosel til Maynz og Coblenz hvorhen ogsaa 40 Fartøier med Krigsmunition ere afseilede I Dankirken ere overhovedet: 60 Kanoneer=Skalupper deels i Arbeide, deels færdige. De engelske Skibe, som ligge derpaa Rheden, have i Sigtet af Havnen borttaget en Duntircher Kaper efter en haardnakket Fegtning.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Frankfurt, den 17de Februarii. Efter Beretninger fra Wetteran trætter den største Deel af de franske Tropper, som hidindtil have staaer i Cantonering imellem Lahn og Sieg, sig igjennem Maynz til Metz, hvor de skulle oppebie videre befaling. - Paa den hele venstre Rhindredde er nu ikke mere noget Sted, hvor ikke Frihedstræer, er bleven plantet, og de franske Commissaier tile med at indrette der hele Land paa fransk Fod, have til den Ende afsat alle gamle Ovrigheder, og ladet deres Registraturer og Raadstuer for sene. J Henseende til Klosterne paa den venstre Rhin=Bredde har Borgeren Rudler anordnet: "Det er en forgiæves Umage, at lade de erobrede Nationer tage Deel i de franske Loves Velgierninger, dersom Gemytterne ikke blive stemmede til at imodtage de Grundsætninger, som allene kunne udvirke en fuldende Forening med Frankrig. Alle Klostere og Kapitler bleve derfor forbudne at antage Noviister, og de allerede værende skulle ingen Løfter aflægge, men i Fald det endde skeedte, skulde samme være ugyldige.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Berlin, den 20de Februarii. Fra Petersborg er indløbet hertil den Efterretning, at Keiserinden af Rusland er den 8de Februarii lykkelig bleven for last med en Prinds, hvorved den dertil forskrevne Professor Mechel fra Halle har gjort hende Biestand.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Delsingøer, den 26de Februarii. Fra den 19de hujus til i Dag ere 14 Skibe passerede Sum det. Den 22de afseilede herfra en engelsk Fregat. Kiøbenhavn, den 26de Februarii.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Paa førstkommende Torsdag den 1ste Martii aabnes Høieste Ret paa Rosenborg Slot i Hans Kongel. Majestæts allerhøieste Nærværelse, hvor da Sagen, som foretages, en en Kiøbenhavnsk, nemlig: General Adjutant Gyldenfeldt paa egne og sin Frues Vegne, contra Forpagter Lars Terpager Hagen og Kiøbmand Rasmus Johansen. Advocat Rottbøll møder for Citanten, og Kammer=Advorat Schønheyder for Jndstevnte.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Premiermajoren i Livvagten til Hest, Oberstlieutenant v. Kardorff, er beskikket til Oberstliutenant og Commandeur, for bemeldte Livvagt, i Stedet for den efter Ansøgning derfra i Naade entledigede Generalmajor v. Castenschiold.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Under 7de d. M. har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst udnævnt Søren Hee, Revisor for de siellandske og fyenske Overformynderie Regnskabers Revisions=Comptoir under Rentekammeret, til at være Amtsforvalter for Callundborg, Draxholms og Sæebyegaards Amter ; ligesom under samme Dato igjen udnævnt Fuldmægtigen i det Kiøbenhavnske Renteskriver-Comptoir, Frans Jørgen Hvas, til Revisor for fornævnte Revisions-Comtoir.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Den 26de Januarii d. A. er udkommet et Aabent Brev angaaende hvorledes Fattigvæsenet i Kiøbenhavn for Fremtiden. skal bestyres.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Den 9de Febr. er ligeledes udkommet en Forordning, som forklarer D. L. 5 B. 14 Cap. 36 Art. og N. L. 5 B. 13 Cap. 34 Art., samt nærmere bestemmer, hvorvidt løse Qvitteringer skulle ansees gyldige, for Afbetalinger paa Gieldsbreve, naar samme ei paa Brevene selv findes at være afskrevne.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Vacance, Næs Sognekald i Hallingdalen under Aggershuus Stift, 400 Rdlr.; hvoraf svares til den i Kaldet ansættende residerende Capellan 200 Rdlr., indtil den beneficerede Gaard Præstegaarden bliver børelledig, da samme skal udlægges til Bolig for bemeldte Capellan, og han derefter ikkun nyde 180 Rdlr. af Sognepræsten. Svar paa det i disse Tidender No. 16 fremsatte.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Spørgsmaal. Spørgsmaalet. Om det ikke burde være Landmanden til ladt at brænde Brændeviin, er af alle vore nyere occonomiskeSkribentere besvaret med: Ja. Baron. Ther. Vinden, 19 Februar 18 - . 10 Varme. Uvis. V. N. V. Uvis. Sco. og - -S. S. O. af 9 o. - -S. O. Uvis.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Vexelcours, den 23de Februarii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 63 s. pr. Live, Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 6. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 114 avista . . 111 1/4 . pr. Cent. Hamborg - 2 Maan Dato 1221 arist. = = 123.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Avnerissair. Den 24de denne Maaned behagede det Gud efter 4 Ugers smerteligt Sygeleie af et farligt Beenbrud, paa Friede riks Hospital, ved Døden at bortkalde min inderlig elskede Mand Michael Brixen, Fuldmægtig ved S. T. Hr. Agen Erichsens Byggepladse, i sit Alders 48 og vores Ægteskabs : Aar. Enhver, der kiendte os, veed hvor megen Kummen vi have igiennemgaaet, De kiende mit Tab, og veed at jeg nu med 5 uforsørgede Børn er et Rov for Armod og Mangel. Overbeviist om enhver af min Slægt og Venners Deeltagelse i denne min sørgelige Skjebne, frabedes al Condolence. Kjøbenhavn den 26de Februarii 1798. A. M. sal. Brixens fød Knie.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Den 14de d. M. forlod min Mand, Justitsraad Søren Seidelin, dette Timelige, som forhen er anmeldt ; men da fornævnte min salig Mand og jeg under Dato 7de Januar, 1786 haver erholdet Kongelig allernaadigst Bevilling paa at den Længstlevende af os maae hensidde i uskiftet Boe, uden Registering eller Vurdering, eller og, at skifte og deele med Samfrænder og uden Rettens Middel, saa bliver saadant herved for den Afdødes Arvinger til behagelig Efterretning bekiendtgjort. Colding, den 24 Febr. 1799. A. M. sal. Seideling fød Borrebye. den, med Prof. Lichtenbergs Beskrivelse, faaes for 5 Jogarths Kobbere, forestillende en Martage efter Mo Rdlr. hos Hofdoghandler S. Poulsen i Antoniistr. No. 324 og 325. Prækener af W. S. Bull, residerende Capellan til Wang 1 paa Hedemarken, har nyelig forladt Pressen og koster paa Postpapiir heftede 48 sk.; paa Trykp. heftede 40 sk.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
hos Hofdoghandler S. Poulsen i Antonistræde No. 324 og 32.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
En Afhandling om Kræfts Lægedom i Ansigtet, 231 Ark stor, faaes for 1 Rdlr., og indbundet for 2 Mk., hos de Herre. Proft, Pelt, Liunge, Hegelund og paa gammel Mynt No. 153. Dette Skrivt kan være nyttigt for Lægerne i Provindserne, som itte have Leilighed til at giøre sig den nyere medico chirurgiske Litteratur bekiendt, da de heraf kan lære med Vished at helbrede denne vanskelige Sygdom, som især udbreder sig blant Almuen, som boer ved Vesterhavet, og paa de norske Deer, paa en let og beqvem Maade. Forfatteren af dette Strivt giør sig det Haab, at han og mart med Vighed skal kunde vise, hvorledes Kræften kan udrenses af Brysterne ved en nye opfundet Spiritus, uden nogen Operation, det eneste Redningsmidder man hidindtil har tiendt, der undertiden dog har mislykkedes. Sammesteds faaes gode Borgeres ædle Handlingers 6te Bind, 4de hefte for 28 s.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Jos Hofdøgtrykteren N. Møller og Søn i Store Kongensgade No. 234 ere Fornødne Oplysninger ved Hr. Her bergs Draabe i det store Hav. Sandhaven helligede tilkjøbs for 14 s. Heftet. E Læseren ville behage at rette samme Fag 38 have Grunde at berede Folket at reise sig en Masse, skal læses : have kunne beredt Folket til at reise sig i Masse. Diesewetter, Doctor, Versuch einer fastlichen Darstelat lung der wichtigsten Wahrheften der neuern Philosophie for Uneingeweibte, smerte villig umgearbeitete und sehr vermehrte Anslag, ar d. 1798, og Seiten Dan Publicum har seinen Brifall for disse Schrift dure den schnellem nuftauf der ersten Anslage hinreichend bewiesen und selvst die kritischen Journale deren Regensenten nict zu den Anhangerne den neuern Philosophie gehøren, haben dem Verfasser zuge standen, das diese Darstellung under allen biøber vorhandenen die leisteste Uebersict des Kantisken System verschaft, in dieser neuen Anslage ist der Plan der Alten heibehalten morden, der Verfasser brantwortet die drev Fragen: Was kann ich missen, mas sollichthun, und paa darfich hoffen, Fragen deren Beantwortung leden dentenden Mensen interessiren mus.n dieser smelten Austage sind betractliede Jnfine undVerbeserungenentnanden, nicht blos in dem Theil der dietdoretlige Philosophie betrift, sønden auch wo angleie in dem man die Moral angeht. Der Verfasser har die von Kant neuanførstellten Grundsatte der Tugendlebre und des Naturrechts auf eine fastliche Art vorgettagen und vile wichtige BemerkunDer Versaffer har disses Werk wie er in der Vorrede saat degen uder Gott und die Unsterblikket der Seele binzugefatseinen Vorlesungen sum Grunde gelegt und de Regensent kan disses Bus den Lebrern afs anførst branchbar zu diesom med gewissenhaftemplehlen. Jst bev Fried. Brummer inder Osterstrasse No. 30 fur 1 Rbdlr. zu haben.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Fra Pressen er udkommen: Udtog af Prof. Jacob Badens e resonnerede danske Grammatik, af ham selv forfærdt, get og forøget med et Tillæg om Ordenes Orden og Følge en Sætning, og er at bekomme hos de Herrer Boghandler Agent Gyldendal, Proft og Storch paa Børsen, Hofsoghandler Poulsen i Antonistræde, Brummer paa Østergade og hos Forfatteren selv i Protesforgaarden paa Hiørnet af store Kannit og lille Fiolstræde No. 250. Prisen er 24 s. - Paa samme Steder ere ogsaa at bekomme samme Forfatters resonuerede danske Grammatik, andet Oplag 1 Rdlr. og indbunden, M. af, iligemaade Tacitus Historiebøger item om Germaner, den 10 Mk.; endelig samme Forfatters Oputaula lating indbunnes Sæder og Agricolas Levnet. Prisen Mk. og indbunden 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Fra Pressen er udkommen: Ledetraad ved den første Undere) viisning i den christelige Religion af J J Schlez i Oversat af det Tydste med nogle forandringer. Man finder her vor hele christelige Religion afhandlet paa en kort og indlysende Maade: om Gud og hans Egenskaber, om Christus, hans Død og Opstandelse; Menneskets Aands Vedvarelse, og dets Stiebne efter Døden, om den christelige Sædelære og Pligter, ne mod Gud, og selv, vor Aand, vort Legeme, vore Med mennester og Dyrene, om Menneskets Tilbøielighed til at overtræde sine Pligter, om Bog, om Bønnen, hvad den kan udrette og hvad den itte kan udrettet om Kirkeskikkene, og om Daabens og Nødverens Nytte. Den sælges heftet for 12 s.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
paa Børsen No. 3. P. Linnge. onges fuldstændige Geographie 7 Dele i Qv med 29 Land lott, af sit Slags der eneste i vort Sprog, har allerede siden 1791 været færdig. Dog Afsætningen var hidtil utilstrække, lig. - For Subskribenterne var Prisen 13 Rdlr. 2 Mk. Denne maaske de trompede sig ved  For derfor at tiene Publikun- og tillige mildre mit Tab ved denne Bog, har jeg besluttet for samtlige Skole Bibliotheker og Læseselskaber i Dannemark og Norge at nedsette Prisen for compl. Erpl. til 6 Rdlr. for illuminerede Korter, til 5 Rdlr. for sorte, naar Vedkommende selv postfrie imod cont. Betaling, inden Sept. Maaneds Udg. d. A. henvende sig til mig. Stolebibliotheker i Jslanderholde Vær tet gratis. - Ogsaade, som maaskee ere Eiere af de første Tomer, kunne faae det compl. imod at de faaer Resten, imod mindre, og mere, eftersom de skal have flere Dele, som blive fuldkommen Ægningleut for Prænumerationen. - Skulde et eller andet Jnstitut blot ønske sig den Chronographiske Deel over Danmark og Norge kan samme ligeledes erholdes for 1 Rdlr. 3 Mk. og 1 Rdlr. sob And Thille i store Helliggeistræde No. 150.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Følgende Skrifter, den Franske Revolution betreffende, nem ei lig : 1) Anekdoter om den ulykkelige Ansvig 16de, forhen de Franskes Konge, og hans ulykkelige Dronning Marie Antvinette, samt Ministrene under hans Regiering, 2de Hefter ere koster paa Trykp., heftet 38 s. Skrivp. 38 s. 2) Døse. ges Forsvar for Andvig løbe, 28 s. 3) Hertug Andvis, villig af Holland, ellers kaldet Egalite levnet og Karak reer, Tryen, heftet 40 s. 4) Nyeste Skilderie af Paris dens Væsen, lubbyggere og Regieringsmænd, af Døm herre F. J. L. Meyer, samlet og oversat af Dr. Ovin Molm 48 s. heftet os og indhaanden i godt V. N. 10 s. mere. - Ved et slansamt Valg er det vigtigste og anteressanteste, og Meyers sindrige og andede Vært, der leveret den danne Læser, Neyne har nogen som bekymrer sig om den franske Revolution gang, lade den være ulæst, efterat de klare og sammenhængens Vrgreber, som der faaet den grantrigs Forfatning, endog sætter den simple Avislæser inand til rigtigere at fatte og over sene baade de forbigange og smaaner) tilstundende Danvælt ninger i denne mærkværdige Republik, og giver tildtrækkelte Oplysning, om de Dren og Hiul, som satte Revolutionen i Gang, og nu skal standses. Mange meerkomme meldte og rigtige Kiendagierninger, findes her om de navnkundig stand, hvis Jbrætter har havt saa megen Jndfindelse paa Republikens nærværende Stilling. Et saadant Skrift, den giver et klart Udseende over det Hele, forfattet af en sagtyndte Mand, der endog havde fortroelig Omgang med Republiken. Stueer have vi hidtil savnet  faaes hos Hørboghandler S. Pou sen i Annistræde No. 324 og 325. anvittige Personers Blographier 3die Hefte, hvormed T vinder luttes, har nu forladt Pressen og løster 2 Mk. paa Tryld. og 2 Mk. 8 s. paa Skrivp. Det hele Bind koste. paa Trykp. 3 Mk. indb. 10 s. mere paa fiint Postpoloster de 6 Mkilde, i fiirlig fransk Vind og s. mere. Dele Vinde, indeholde jeg saare interessante Birgraphier, hvoraf et Pa neppe vil læstunden Taarer. Forfatteren selv taler saaledes om nu Dog, handvittighed er strættelig, men endne strætteligerver det, at man saaler kan blive et Over for samme Oversvendt heftig Lidenskab, skuffet Haabs tabte Udsigter ogsaa ofte blot indbildt gare, kan berøve os Slaverens anden lostbare Gave, vor Forstand. Og hvilken Dødelig kan rose ni af, at han aldrig var et lignende Tilfælde, aldrig udsat for samme Fare, Ved at fortælle disse Ulytteliges Viographier vil jeg ikke allene opværte Medildenhed, men især vil fra bevise, at enhver var Stifter til singen Ulylte, at det følgeligen staaer i vor Magt, at forhindre lige Ulytter. Hvor herligen hvor holt, ville jeg itte ansee mig belønnet, dersom min Fortællinger kunne hindre den lettroende Pige, den uforsigtig Yndling, fra at udføre en uoverlagt Plan, der engang i Tiden kunde berøve dem Forstanden. Samme Forfatters Lille Peter, en saare interenant og lærerig Svægelse Historie, fra det trettende Aarhundrede, faaes for 1 Rdlr., indb. 10 s. mer hos Hafboghandler S. Poulsen i Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Naturhistoriens Philosophie af William Smellie, fra den Al Engelske oversat og med Rector Lichtensterne og Professor E. A. W. Simmermanns Oplysninger, samt med Oversætterens Hr. Dr. Odin Wolske enne Anmærkninger forøger, fortioner at læses og eien, som Haandbog af enhver, der til eget Gavn og Morde vil dyrte Naturvidenskaben. verhovedet, skriver Forfatteren, havde jeg den Hensigt med dette Arbeide at lede Ungdommen og de, hvilke hidtil have lide agtet paa Naturens Studium til en Slags Kundskab, der er en tung at lære. Derfra vil en unddrømmelig ilde af ædel Fornøyelse udspringe til dem og de kan dermed udfylde deres ledige Til mer paa en behagelig og lærerig Maade. Striftet udgre henimod 2 Albhabeter, er trykt i stor Format og koster 11 Mk. paa Trykp. og 13 Mk. paa Skrivp. indbunden i V. B. 20 til 2. b. mere. S. Poulsen, Hofboghandler i Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Extract af Regnskabet ved den borgerlige og civile Stands Liig og Enkers Understøttelses=Casse for Aaret 1797. anlægt. 1. Cassens Fond, efter sidste Aars angade Regnaab bestod Beholdningen kongel. Obligationer a 50 Rdlr. 210 Rd. og i Contant udlr. 330. a. Et Aars Rente af bemeldte Obligationer a. 6. Jndskud at indtraadte Anteressenter andrafferede Begravelses Contingenter J. Dito Enters Understøttelses Dito C. Dito Qvartals dito Adlr. 320. udgift: 1. Diverse Udgifter efter Directionens Aprobation 53. 3. a Lønninger til Bogholder og Bud. 2 Juldbetalte Begravelses Penge J. Dito Enters Understøttelse Restancer, hvorfore de Resterende ere udslettede 141. 4.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Cassens Fone bestaaer 3 nangl. Obligationer. i Brand=Cassens dito og i Contant . . ogsaa For 14. Chavn den 1ste Februarii 1703. Rdlr. 2632310. Christian Cramer, Selskabets Bogholder. Forestaaende Regnskab revideret og befunden rigtig, samt Cassens Fonds havende Obligationer og Contanter foreviist.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Kiøbenhavn den 21de Februarii 17. N. M. Bugge Røggad. C. B. Salom Nr. 262. Bogholder. Kongl. Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
Efter ovenstaaende Regnskab har altsaa enhver Jnteressent contriberet til Selskabets Casse for det Aar 3 Rdlr. 3 Mk. Fag, hvorimod disse for denne saare ubetydelige Udgift have virket følgende Nytte, nemlig: 1) Udbetalt Begravelsespenge til 20 afdøde Medindteressen, ter a 3 Rdlr. 2) understattet 22 Enker for største Deel med uopbragne Børn med 12 Rdlr.; med Qvartaliter for hver Enke, eller saa at beregne 50 Rdlr. aarlig for hver Enke. 4) vennet Bogholder og Budde, samt bestridt alle nedvendige Udgifter, og endda for det 4) oplagt til Fondet for det Aar Rdlr. 17, 1 Mk. 14 s. den andrede ere giorte frugtbringende. At jeg bekiendtgjør dette, er, deels for at vise mine respectiveMedinteressenter, hvor megen Nytte ethvert Selskab, hvor Redelighed og Retskaffenheder dets Formaal og Bestyrelse, kan virte uden følende Border, deels for at give enhver Medintoreffent Anledning til at erindre sig det Gode, der have havt Deel i, ved at betænke, at muelig mange af disse Enker, uden denne Understøttelse, vare blevne et Offer for Armod, deres Børn et Rov for Vildfarelser, og derved faldet Staten til Byrde. isteden for, at disse nu hvert Qvartal tilbeder deres Medinteressenter Velsignelse og tatter den store Gnd for hans naadige Varetægt over dette Selskab, der idelig har havt den Lykke at finde Medinteteffenter i Overstødighed, og altsaa derved kun udbetale hvad Conventionen tilholder. Hvad Glæde er det itte for enhver Retræntende, efter Evne at kunde giøre Vel og hvad Glæde for og der fandt en saa hæderlig Vei og besiælede af een Aand: sildig behøve nogen af os denne Velgierning; men naar Skjæbnen falder i nogen af vores Lod, vil alle øvrige Medinteressenter med Glæde nedlægge den liden Skiern. vores Enighed har forbundet os til, og som enhver fælde saa rigelig igien kan indhøste.
Berlingske Tidende, 1798-02-26
J Justitssecretairens Forfald. Gang, Kongel. Fuldmæglig.