JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Cølln, den 10 November. Det Rygte, at der var hollandske Tropper i Bevægelse, er aldeles falskt. Formodentligen har adskillige Grændsepladsers nødvendige Forstærkning givet Anledning dertil. Derimod er det vist, at de Preussiske og andre Westphalske Kredstropper ere paa Marchen til Lüttich, og skulle samles i Wesel. Men da Lütticherne, som man nu hører, have forandret deres Tænkemaade, og, i Følge Keyserens Befaling under 27de August, igien indsat de forrige Borgemestere, saa vil alting af sig selv bortfalde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Nederelven, den 16 November. De Parisiske Breve melde noget om en nye vigtig Beslutning, som Nationalforsamlingen med det allerførste bil tage, og hvorefter alle nu værende franske Gesandte ved de udenlandske Hoffer skulle kaldes tilbage, og indtil nærmere Ordre opholde sig i Paris. De, som forsvare det nærværende System, forsikkre, at en saadan Beslutning er høystnødvendig, og at det gandske sikkert vil komme dertil; da Hensigten dermed er at skille de europæiske Hoffer ved Personer, der følge de aristoratiske Grundsætninger, daddle Nationens Fremgangsmaade, og vrangeligen fortolke Nationalforsamlingens Handlinger, især for de Monarker, hos hvilke de, som hos Frankeriges Bundsforvandte, ere accrediteerte. Disse Gesandtes Poster skulle igien besættes med Personer, om hvilke man er overbeviist, at de ere det nu gieldende System troe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Kiøbenhavn, den 23 November. J Tallotteriets 415de Trækning i Wandsbeck den 19de November udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Barom. 5 3/4 Varm. 16 Novbr. 27. II. O. N. O. O. S. O. O. N. O. O. N. O. Udi afvigte Uge, fra den 14de Novbr. til den 21de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 29 Par. Fødte Drenge 31. Piger 32. Tilsammen fødte 63. Døde Mænd 7. Qvinder 8 Drenge 13. Piger 13, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Brok 1. Brystsyge 5. Forraadnelses=Feber 1. Jnflammation 1. Kopper 9. Krampe 1. Lungeslag 1. Nærvesyge 11 Slag 6. Tænder 2. Tærende Syge 4 Ulykkelig Hændelse 2 Uangivne Svagheder 5. Tilsammen døde 41. Altsaa 22 fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Kiøbenhavns No. Aar er mask nemmis, Post-Tidender. baand. den. Fredagen, den 27 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Par Høytiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Brüssel, den 10 November. Gouvernementet har i en kort Tid sendt adskillige Con rerer til Generalstaterne i Haag og faaet Courerer derfra igien. - Foruden det Manifest, hvori Rebellerne opsige Keiseren al Lydighed, have de endnu bekiendtgjort et andet for Soldaterstanden, hvori denne formanes, som et Lem af Borgerstanden, til ikke længer at adlyde den afsatte Hertugs Befalinger, og med det samme til destørre Opmuntring loves høyere Sold. Vort Gouvernement, hvis roesværdige Forhold under nærværende Omstændigheder maa beundres, behandler imidlertid, uden at forsømme den fornødne Forsigtighed, alle Rebellernes Skridt med den fortiente Foragt, hvilket kan sees af følgende Brev, som Greve von Trautmannsdorf under 3die hujus har tilskrevet Øvrighederne i de fornemste Nederlandske Stæder: "Mine Herrer, Efterverdenen vil aldrig kunne troe, hvad den usle Forræder, Hendrik van der Noot, i dette Øyeblik har understaaet sig at foretage imod sin Souverain Ey fornøyet dermed, at han siden 1787 har fortsat sine strafværdige Manoeuvrer for at vedligeholde Uroelighederne i dette Land, hvorfor ham af hans competente Dommere var tilkiendt personlig Arrest, har denne Forvovne vidst at bringe henved 4000 Lettroende paa sit Partie, og faaet dem samlet paa hollandsk Grund ved Breda. Med disse har han været dumdristig nok til med væbnet Haand at anfalde den Deel af Brabant, der grændser til dette Territorium, og paa samme Tid bekiendtgiøre et med Løgn og Urimeligheder opfyldt saa kaldet Manifest, hvori han, under den egenmægtig antagne Titel af det Brabantske Folks Agent, viser den utroelige Forvovenhed at erklære Keyseren for at have mistet Souverainiteten over denne Provinds, ja ved et trykt og af ham undertegnet Circulaire indbyde Administratorerne og Folket i de øvrige Nederlandske Provindser til at forene sig med ham, for at sætte sig imod Hs. Keyserl. Majestæts Souverainitet. Afhoslagte Document ville De, Mine Herrer, erfare, hvilken Dom det store Raad har fældet over bemeldte skammelige Manifest (nemlig at opbrændes offentligen ved Bøddelens Haand). Jeg er alt for vel overbeviist om den Troeskab, Lydighed og Hengivenhed, De og det Dem undergivne Folk bære for Deres retmæssige Souverain, til at jeg et Øyeblik skulde tvivle om Deres Jver i at vise den største Afskye for denne Skurks og hans Tilhængeres dumdristige Foretagender, hvormed De sætte mig i Stand til at give Hs. Keyserl. Majestæt et nyt Beviis paa Deres Nidkierhed og Underdanighed. Jeg er med største Høyagtelse &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Antwerpen, den 12 November. Rygtet om en nye Action imellem Oprørerne og de Keyserl. Tropper var almindeligt, og man havde her paa Børsen adskillige Breve derom, desuagtet veed man nu med Vished, at det har været aldeles ugrundet. Hele Jnsurgent Sværmen har tvertimod Natten til den 8de hujus trukket sig fra Turnhout tilbage til den hollandske Grund, og ladt sine Kanoner blive staaende paa Keiserens Territorium. Ved Retiraden er Antallet kiendeligen formindsket, og Ansigterne saae langt fra ikke saa muntre ud som ved Jndmarchen den 24de October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Marpurg, den 13 November. Det Rygte, at der ogsaa i Cassel var udbrudt en Revolution, er gandske falskt. Saameget er imidlertid vist, at man har overleveret Landgreven en Addresse, der var affattet i meget stærke Udtrykke. Forfatteren er dømt til ævigt Fængsel, og Afskriveren tilligemed Kone og Børn forviist Landet. Ellers har man rigtig nok i Cassel fundet adskillige Trusler opslagne, hvori man fornemmeligen har søgt at indsage to meget anseelige Personer Skræk. Den ene satte man i Liigning med Foulon, og truede ham med samme Skjæbne. Den anden har man ikke heller skaanet, da man troer, at han er Skyld i Brændets høye Priis. Forresten har Borgerskabet forholdet sig gandske roeligen; og Landgreven har befalet, at man paa det nøyagtigste skal undersøge, hvorledes Undersaatterne kunne hielpes. Adskillige Paalæg ere ogsaa allerede nedsatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Cleve, den 14 November. Alle de udspredte Beretninger om Contraordre for de til Lüttich bestemte Tropper have været falske, og i næste Uge begiver det forenede Corps sig under General von Schlieffens Anførsel paa Marchen. Jmidlertid haaber man, at den til Lüttich fra Berlin tilbagekomne Borgermester Fabry vil bringe Nationen paa saadanne Tanker, som allene ere i Stand til at udhielpe den af sin Forlegenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Haag, den 14 November. J Lüttich ere Hovedpersonerne for den Revolution, som Riigskammerretten er blevet saa opbragt imod, betænkte paa at redde sig med Flugten. Blandt disse har den bekiendte Borgemester Fyon i Verviers til sit Uheld meest udmærket sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Wien, den 14 November. At Monarken vilde eftergive sine Undersaatte Krigsstyret for næste Aar, var blot et christeligt Ønske. Det bliver saa meget vissere hævet, som ey engang Tienestefolk slippe for denne Udgivt. Men uden samme vilde Anstalterne til et nyt Feldttog ikke kunne bestrides; og til Fred er der hidtil kun slette Udsigter. Keyseren skal fast have besluttet, foruden alle erobrede Pladse og Provindser, at paastaae hele det tyrkiske Croatien og 24 Millioner Piastre af Porten. Til alle troe Undersaattes inderligste Glæde tiltage Monarkens Kræfter dagligen, og Høystsamme forlyster Sig imellemstunder med Vildsvineagten. De Herrer Læger havde i Førstningen meget derimod; men siden Hs. Majestæt har begyndt at sende dem noget af dette Vildt til deres Kiøkkener, saa lade de det passere. Som forlydes, vil Keiseren nedsætte en egen Commission, der skal undersøge hans Staters saavel gamle som nye Forfatning, saaog alle Privilegier &c., samt udkaste en Plan, hvorefter samtlige Stater kunne bringes under een Forfatning, og de forskiellige Afgivter inddrives under eet Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Det beleyrede Nye=Orsova er ikke saa ubetydeligt, som man i Begyndelsen troede. Det er tvertimod en regelmæssig Fæstning, som det ikke er saa let en Sag at faae Bugt med. Man kan ey heller anlægge Batterier hvor man helst vilde, desuden vil et alvorligt Bombardement fra Søesiden giøre den bedste Virkning. Erkehertug Franzes Ankomst til Orsova blev Tyrkerne bekiendtgjort med de saakaldte Vagtelers (Granat-Mørseres) skræksomme Hviinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Over dette Slags Beleyrings=Skyds har man følgende Beskrivelse. Naar der skal kastes flere Granater af een Mørser, saa lægger man dem i en af Vidieriis eller tynde Qviste flættet Kurv efter Mørserens Størrelse, sætter denne fyldte Kurv ind i Mørseren, ved hvis Affyrelse Brandrørene til de i Kurven værende Granater blive ved Hielp af det der omstrøede Krudtmeel antændte. De udfare da, ligesom en Hagl, til deres bestemte Sted, springe itu, og med de omflyvende Stumper anrette stor Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
J Forhold til Mørserens Calibre kan der rummes 7, 9,11 ja flere trepundige Granater. Formodentligen har dette Drabsredskab faaet sit Navn deraf, at de udskudte Granater ved deres Adspredning i Luften foraarsage en stærk Piben og Hviinen. Almindeligst bliver dette Skyds brugt til at drive de Beleyrede ud af den bedækte Vey og Pallisaderingen, saaog til at hindre dem fra at slukke de i Brand skudte Bygninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Prindsen af Coburgs Armee begynder paa nye at blive virksom. Da han i den Focksanske Egn ikke forefandt de fornødne Beqvemmeligheder, saa befæstede han to Klostre, forsynede disse med en tilstrækkelig Besætning, og var med Resten af sit Corps allerede paa Tilbagemarchen til Roman, for at tage Vinterqvarteret i Moldau, da han med en Coureer fra Landon fik i Commission at trænge sig med sit hele Corps ind i Wallachiet. Dette er virkeligen skeet. Prindsen var den 3die hujus paa Veyen til Bucharest, og fandt overalt Levnetsmidler nok. Fyrste Marojen havde forladt bemeldte Residence, og trukket sig hen til et 5 Mille derfra liggende Slot, nærmere ved Donau, hvorfra han, om man forfulgte ham, vilde tage Flugten over Danau. For at understøtte dette Foretagende har ogsaa Prindsen af Hohenlohe igiennem alle de Siebenburgenske Passer trænget sig ind i Wallachiet, og taget Ockna, Krajova, Rim nick, Kimpelung og flere Stæder i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Efter sikkre Beretninger fra Croatien havde Pachaen af Scutari ey endnu den 6te hujus foretaget noget imod bemeldte Provinds, Hans Hovedmagt har han forsamlet i Egnen omkring Sironacz; fra alle faste Slotte har han trukket Besætningen til sig, og derved bragt sit Corps til 25000 Mand, men forstørstedeelen slet disciplineerte og endnu slettere klædte Folk. Allene i August Maaned er der til Semlin herfra afsendt, foruden andre Medicamenter, 2000 Pund arcanum duplicatum, 250 Pund Chinaextract og 1800 Pund Rhabarbara.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Berlin, den 17 November. Der er ingen Tvivl om, at der jo i den forestaaende Vinter vil af alle Kræfter blive arbeydet paa Freden; men Udfaldet af de mæglende Magters Bestræbelser er imidlertid uvist. Accisen af ordinair fransk Viin er forhøyet til 12 Groschen pr. Oxhoved, hvorimod Afgivten af den ordinaire spanske Viin er nedsat til det, man hidtil har erlagt for ordinair fransk Viin, siden Spanien har nedsat Tolden paa spansk Lærred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Frankfurt, den 17 November. J hele den Westphalske Kreds have KredsdirectorialGesandtene bekiendtgjort et Ediet, hvorefter de, for at hindre de franske Uroeligheders videre Fortplantning, ville anvende alle muelige Midler til i bemeldte Kreds at haandhæve Rigs-Constitutionen, samt tage enhver Borgers Eiendom og Rettighed under deres umiddelbare Beskyttelse. Samme Edict forbyder derfor strængeligen alle Sammenrottelser, saaog at bære Gevær og Cocarde, samt synge oprørske Viiser &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Kiøbenhavn, den 27 November. J Dag havde den hertil ankomne Pohlske Gesandt Greve Rzewusky sin Tiltrædelses Audience.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Førstkommende Søndag den 29de November bliver an sagt Hofsorg for den afdøde Prindsesse Frederica Sophie Charlotte, Prinds Frederich August af Brunswig Wolfenbuttels Gemahlinde, som bæres i 8 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Den 30te Julii er Cancellie- og Regierings Secretair, Conrad Ludvig Ernst Picker i Glückstad efter Ansøgning fra sin Tieneste i Naade entlediget. Den 7de August er den deputerede Borger og Kiøbmand Johann Christian Lemke i Slesvig beskikket til Raadmand sammesteds. Candidatus Theologi Masius Johann Feldmann til Subrector ved Gymnasiet i Altona. Den 14de er Mag. Philosophia Johann Adolph Nasser i Kiel, beskikket til Professor Philosophie extraordinarius ved det der værende Universitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Den 16de September er Catecheten Hans Christopher Hansen ved Skolemester=Seminariet i Kiel, confirmeret til Conrector ved Stadskolen i Glückstad. Den 9de October er Copiisten i General-Toldkammerets Secretariat, Adam Gotlob Anthon, udnævnt til Consumtions-Forvalter i Ringsted. Den 23de er Studiosus Peder Ferup beskikket at være Præst ved de Danske Establissementer paa Kysten Guinea. Studiosus Eiler Hagerup at være Catechet ved Bremerholms Meenighed i Kiøbenhavn. Den 30te er Studiosus Georg Eichel Ingversen confirmeret, at være Sognepræst for Dollefielde og Musse Meenigheder i Lolland. Studiosus Niels Holm, ligesaa at være Sognepræst for Dalbye og Stubberup Meenigheder i Fyen. Studiosus Poul Dyrendahl beskikket at være Sognepræst til Omblie Præstegield i Christiansands Stift. Candidatus Juris Reinholt Jacob Klagenberg beskikket at være Byefoged og Byeskriver i Sorøe, samt Birkedommer og Birkeskriver ved Sorøe Birk. Vice-Landsdommer Henrich Tetens ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Mariager, Herredsfoged i Gierlew og Onsild Herreder, samt Herredsskriver i Gierlev Herred. Kammerjunker Friderich Julius Kaas beskikket at være Assessor i Høyeste Ret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Den 6te November er Premier=Lieutenant Peter Andreas von Kiøbing af det Søndenfieldske Jnfanterie-Regiment, beskikket til Capitain og Compagnie-Chef ved bemeldte Regiment. Studiosus Henning Christopher Plesner confirmeret at være Capellan pro Persona for Gloslunde og Græshauge Menigheder i Lolland. Studiosus Rasmus Fog beskikket at være residerende Capellan i Kiøge. Studiosus Michael Koch ligesaa at være residerende Capellan for Schierrebech Meenighed i Riber Stift. Capellan Hr. Peder Lund ligesaa at være Sognepræst til Wardals Præstegield i Aggershuus Stift. Bendix Claudi confirmeret at være Birkedommer til Ryssensteens Birk. Justitsraad Envold Berregaard Fogh beskikket at være Justitiarius i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret. Veyer og Maaler Johannes Hasselbach beskikket at være Vice Raadmand i Aarhuus. Johan Otto Sinding forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Friderichshald. Den 13de er Studiosus Rasmus Balslew confirmeret at være Sognepræst for Haarsløw Meenighed i Fyen. Capellan Hr. Johannes Jrgens beskikket at være residerende Capellan til Sunds Præstegield i Bergens Stift. Johan Henrich Friele forundt Bevilling at være Procurator i Bergens Bye og Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
Af Andreas Woldikes to sidste Prædikener i Helsing ver, og Antrædelses-Prædiken i Storeheddinge, 5 Ark stor, ere nogle faa Exemplarer indlagde til Forhandling hos Hr. Rothe, Pelt og Proft paa Bør Agent Gyldendal, de Herr sen, og sælges for 16 s. Exemplarer. Jblandt nogle indløbne Trykfeyl er især een p. 67, hvor lin. 4, maae læses i Stedet for Naade – ellers, Stands - ellers
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-27
AVERTISSEMENTS. H. B. Mandagen den 30te November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af adskillige Sorter Traad, Garn, tørre Kirsebær, skildrede Borter, bedste Sort ostindisk Jndigo, Souglo, Zioung=gion og Kongo=Theer, engelske og danske Sirtser, Schavels Tørklæder, Sukkerduner, Nanquiner, Bomuldsstrømper, Knapper, Daaser, Manschester og Plydser, Porcelainer, Chocolade, Soya, Citronsaft og Cancelfrøe, Klæde, Jllystringer, Florer, hiemmegjorte Hørlærreder og Dreyeler, MusseliLiner, Nettelduger og fine Cattuner, Betillisser, Dametørklæder, Ederduun, Kniplinger, Cammerduger, Atlasser, Armoisiner, Florer, Kaabegarneringer, Seylduger med meere. Jtem endeel Gods og Løsøre bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang og Glas, Meubler af Commoder, Speyle, Sophaer, Stole, Ottomanner, Chatoller, Dragkister, Sengesteder med og uden Omhænge, Stue-Uhre og adskillige andre Træe vahre, Linned og endeel Fruentimmer og Mands Gangklæder, gode Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og andre Bøger, saa- og endeel svenske Bræder, et engelsk Gulv=Teppe, Kakkelovne, et Clavecimbal, et Pantelon og et Claveer med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaa met (især af ubekiendte, eller saasnart paafordres af bemeldte Hr. Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Kjøbenhavns No. Aar. uun. Post-Tidender, ustuntil sal. Mandagen, den 30 November. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved van Høysiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Constantinopel, den 22 September. Mangel paa rede Penge herster i det hele tyrkiske Rige, og Porten synes ikke længer at kunne dølge de uhyre Udgivter, denne Krig har medtaget, siden den lader sine Piastre omsmelte, og det saaledes, at de nye komme kun til at indeholde to Trediedeele Sølv og een Trediedeel Kobber; ved hvilken beklagelige Finantsoperation Porten, Myndt omkostningerne fradagne, troer at vinde 15 til 20 Millioner. Men denne samme Operation vil blive des skadeligere for Handelen, da de nye Piastre ved Omsmeltningen neppe engang ville faae den af Regieringen foreskrevne Gehalt. Og hvad hielper det Kiøbmændene og de andre Undersaatte, om Porten lader alle utroe Myndtbetiente strangulere, Piastrene blive derfor ikke bedre. – Folk, som indbilde sig at være vel underrettede, paastaae, at Portens forremste Speculation ved denne Forandring er, at drage 25 Procents Fordeel af de til Sverrig efter Tractaten udredende Subsidier, hvilket man dog, efter den gode Forstaaelse og nøye Forbindelse, der har Sted imellem begge disse Magter, bør tvivle om.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Tyrkisk Grændse, den 1 November. Den 17de October var for Storherren den skrækkelige Dag, da han med en fra Nizza ankommen Expresser fik Efterretningen om Belgrads Forliis, efterat han 14 Dage i Forveien havde faaet Tidenden om Storvizirens Nederlag ved Rimnick. Pøbelens Raserie kiendte ingen Grændser. Man bestormede Serailet, og truede, hverken at skaane Sultanen eller Divanets Lemmer. Mange tusinde af Landfolket sloge sig til Pøbelen, og den store Plads Ameldam kunde neppe rumme den rasende Mængde, der dog ved Penges Udkastelse og Levnetsmidlers Uddeeling lod sig tilfredsstille, saalænge det varer. Mufti, der styrer hele Divanet, skal være Sultanens hemmelige Fiende, og have bestemt Addul Hamids 10 Aar gamle Søn Thronen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Saalænge Oprøret varede bleve de fremmede Gesandte advarede at holde deres Hoteller lukkede Hr. von Bulgakofs Familie blev underhaanden bragt til den franske Gesandts Pallads, og man passede endnu nøyere paa den sygelige Hr. von Bulgakof og Krigsfangerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
London, den 13 November. Det hedder, at Keyserhofferne have meddeelt vort Hof Betingelserne, under hvilke de ville slutte Fred med Porten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Keiseren paastaaer de i Passarowitzerfreden bestemte Grændser, og et Stykke af Moldau. Keyserinden forlanger Resten af Moldau, hele Wallachiet og Bessarabien (Bender undtagen) til Fyrste Potemkin, under Titel af et arveligt Hospodarie, der blot som Vasal skulde aarligen skatte til Porten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Stockholm, den 13 November. Vi vente nu Kongen gandske vist her til Residencen i i næste Uge. Hs. Majestæt har avanceret Generallieutenant Siegroth til General, og skiænket den til Døden domte General Kaulbars Livet. Her arbeydes af alle Kræfter paa nye Chalupper og Galeyer, og i Carlscrona er der et nyt Linieskib paa 90 Kanoner samt 2 Fregatter J Carlscrona er der allerede begyndt paa Stabelen. –med at aftakkle den store Flaade, og de 4 Cavallerieregimenter, som i dette Aar have gjort Tieneste paa Flaaden, have faaet Ordre at gaae til deres Standqvarterer igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Pohlsk Grændse, den 14 November. Prindsen af Nassau-Siegen er fra sin Reyse til Friderichsham og Myburg kommet tilbage til Petersburg, tilligemed adskillige Søeofficerer fra Galeflaaden, der have Tilladelse at opholde sig der Vinteren over. De tre Russiske Garde-Batailloner, som have tjent paa bemeldte Flaade, ere ligeledes komne tilbage. Keyserinden kiørte, som Oberst for denne Garde, dem i Møde til Forstaden paa den Myburgske Kant, hvor Høystsamme lod dem deflere forbi sig, og død dem velkommen. Monarkinden tog derpaa tilbage til Hovedstaden, hvorhen Bataillonerne fulgte hende, og holdte et offentligt prægtigt Jndtog. De andre tre Garde-Batailloner, som havde gjort Landtieneste i Finland, ere allerede først i denne Maaned komne til Petersborg. Hs. Keyserl. Majestæt har ophøyet General Suwarow i Grevestanden, med Tilnavnet Rymniskoy, efter Floden Rimnick, hvor Stordiziren blev slaget. Paris, den 16 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Den af Hr. Necker foreslagne Disconto-Cassens Forvandling til en National-Banke er saameget nødvendigere, som den offentlige Credit synes gandske forsvunden, og det sidste Laan af 80 Millioner, uagtet alle modsatte Rygter, er saa langt fra at være complet, at der meget mere endnu fattes næsten Halvdelen, nemlig 38 Millioner. Kommer denne Nationalbanke, hvorom man ikke kan tvivle, i behørig Stand, saa skulle billetterne stemples med det franske Vaaben, forsynes med Paaskrivten: National-Garantie, og modtages som rede Penge i alle Kasser. For des lettere at afsætte de foreslagne 12500 nye Actier, skulle disse deeles i halve og Fierdedele. Man beregner den aarlige Fordeel af alle Actierne til 11 Millioner og 100000. Livres, og Actionairernes Jnteresse til 7 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-30
Brüssel, den 17 November. Den Efterretning, at Oprørerne, hvis Anlæg imod Brabant ikke lykkedes, have faaet Jndpas i Flandern, bemægtiget sig Staden Gent ved Borgernes Hielp, og giort den største Deel af Tropperne til Krigsfanger, har her foraarsaget en ubeskrivelig Bestyrtelse. Oprørernes Antal skal ved denne Expedition dog kun have været henved 4000 Mand. Vel rykkede Greve Gontreuil paa nye ud imod Rebellerne med sin Bataillon, gav en skrækkelig Jld paa dem, og dræbte en stor Mængde; men da Citadellet i Gaar Nat blev erobret af Oprørerne og Borgerne, saa maatte han ogsaa give tabt. Denne ulykkelige Tidende, at Flanderns Hovedstad er i Oprørernes Hænder, og at denne Provindses fleste Jndvaanere have slaaet sig til de res Partie, kommer os til at frygte for, at de maaskee og saa kunde falde paa at hiemsøge vor Hovedstad, hvorfor adskillige Personer af Stand have forladt den, Grevinde von Trautmansdorf er reyst i Morges, og i Nat siges Erkehertuginden at følge hende. Prindsen af Conty er borte, og mange fornemme Engelskmænd og Franskmænd, der havde foresat sig at blive her i Vinter, lade sig ligeledes til Reysen.