Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-14
Culturens Udbredelse til de ucultiverede Deele af Jorden. Præsidenten Monroe har udførligt skildret i sit Budskab den Virksomhed, hvormed det System nu drives at afkiøbe de Vilde deres Jorder og Skovstrækninger. Langs med de nordlige Grændse-Søer Erie og Michigan ere Landstrækninger afkiøbte de Vilde, under sikkre betingelser for de forenede Stater, og som tillige ere fordeelagtige for disse Stammer selv. Jndianernes Fordringer i de nordligste Stater, Obio og Jndiana og i Distriktet Michigan ere derved hævede. (Man seer af det Nordamerikanske Blad National-Jntelligencer, at denne Forening er den 29de October f. A. afsluttet ved Bredderne af Søen Erie imellem de Nordamerikanske Commissarier, Gouverneuren Cas og General Mac-Arthur paa den ene Side og Cheferne for de Jndianske Stammer Wiandot, Delaware, Schwones, Seneca, Ottaway, Chippeway og Potaratamp paa den anden Side. Disse Stammer aftræde ifølge denne Tractat alt det Land, de endnu besidde i Staten Obio; de vandre ikke ud af Landet, men forbeholde sig henimod 300000 Tdr. Land uden Afgift; men som de kunne sælge uden at søge om Tilladelse dertil; forresten underkaste de sig de Love, som ere gieldende for de Nordamerikanske Friestater og for Staten Ohio i Særdeleshed. De aftraadte Jorder udgiøre imellem 7 til 8 Millioner Tdr. Land af den bedste Slags i Fristaterne. Denne Aftrædetse er især vigtig for dem, som ville udvandre fra de østlige Stater fornemmelig fra Nyenork; ogsaa ville disse Besiddelser være til Fordeel for Fristaterne i militairisk Henseende, da deres Grændser mod Overcanada ville derved blive forstærkede.) J de sydlige Stater er en Jordstrækning kiøbt af Cheokeserne i Georgien, og en Forening er bleven afsluttet med dem, ifølge hvilken de ville afstaae til Friestaterne den største Deel, eller maaskee alle de Jorder, som de have i Besiddelse i de østlige Stater, nemlig Nord Caro ling, Georgien og Tanneta, ligesom ogsaa i Distriktet Alabama (en Flod som falder igiennem Vest Florida i den Mexicanske Havbugt, imod at der anvises dem et andet Land istedet paa hiin Side af Missisippi. (Om disse Cherokesere bør forresten bemærkes, at de udgiøre een af de Jndianske Nationer, som udvise et fortriinligt Anlæg til Culturen. Amerikaneren J. Meig, som længe har opholdet sig iblandt dem, har nyelig leveret interessante Efterretninger om dem; han antager at de udgiøre 14500 Personer, de dyrke Jorden, avle meget Bomuld, forarbeide den selv, og besidde henimod 500 Væverstole; de have anlagt Europæisk Dragt, have oprettet Skoler, og mange kunne læse og skrive; men ogsaa over den halve Deel af dette Folk er af blandet Herkomst, da de gifte sig hyppigt med Europæerne. De tilbede den sande Gud, og kalde ham den store Aand. uden forresten at besidde de Christnes Troe). Disse Erhvervelser, siger Præsidenten, hvoraf der snart vil blive gjort flere, vil sætte os istand til at udbrede vor Cultur fra de allerede opdyrkede Egne i Staden Ohio, langs med Erie Søen og ind i Distriktet Michigan, og med Tiden bringe vore Colonier igiennem Staterne Jndiang og Jllingis i Forbindelse med hinanden indtil Missouri Floden. Det samme vil blive Tilfældet med de sydlige Stater, som ville strække sig lige til Missisippi. Allene erdet vor Pligt, tilføier han, ved denne Udvidelse af vore Besiddelser, at sørge for de oprindelige Beboeres Vedligeholdelse, Dannelse og Forædling; og han indstiller til Kongressen, om man ikke endnu bør anvende mere paa deres Civilisation, end derer stipuleret dertil i de med dem afsluttede Forecninger. Efterat Præsidenten saaledes havde skildret de gieringen har truffet for Foranstaltninger, som vorder, og derved blive at tilkiøbe sig de istand til at udvide Staternes Gattingstager og øge deres Folkemænge saa gik han ove til skildre de store Fordeele, som disse Erhvervelser vil forskaffe Republiken; de ere af en dobbelt Natur, først at formindske dens Udgifter paa de hidindtil brugte defensive Midler mod de Vildes Angreb, og for det andet at aabne store Jndtægtskilder for den, i Henseende til hine, saa behøves de kostbare Fæstningsværker ikke længere, som hidindtil have været underholdte i det indre af Landet; da ved denne Udsoningsplan baade Stridighederne ville af sig selv bortfalde, og da tillige ved at udbrede Cultur Anlæg af Europæerne midt iblandt Jndianerne, det vil være let at holde dem i Tømme. Staterne kunne derfor spare deres Kræfter til at anlægge store Fæstningsværker til Søekysternes Forsvar. Og hvad den anden Post angaaer, saa bemærkede Præsidenten, at de Staten tilhørende Jorders Værd, maae naturligviis ved den indvortes Sikkerhed og ved Culturens Udbredelse stedse stige; det vil derfore blive et Formaal for Kongressens Undersøgelser, hvorledes de Staten tilhørende Jorder bør overlades til private Personer paa en saadan Maade, at Staten og ikke private Speculantere, komme til at høste den størst muelige Fordeel deraf. (Man vil heraf bemærke sig to Ting, først at Nordamerikas Opdyrkelse vil i Fremtiden tage endnu langt stærkere til end hidindtil; da det vil herefter blive et Stats formaal at drage Colonister ind i Landet, og ikke som tilforn blive overladt til private Speculanteres Entrepriser, og for det andet at Fristaterne heri besiddet en næsten uudtømmelig Jndtægtskilde; thi ved blot f. Ex. at antage den Plan at reservere sig stedse nogle Jorder ved Siden af de, som der sælges, ville de i Tiden kunne forskaffe sig de rigeste Jndkomster. Der gives derfor ingen Stat paa Jorden, som er i det Sving, og kan øine en Fremgang til en saa uberegnelig Statskraft og Storhed, imøde, som de Nordamerikanske Fristater. Præsidenten sluttede denne Skildring over Culturens Fremgang i Fristaterne, med at vise Nødvendigheden af at være Omsorg for at befordre den indvortes Communication ved gode Landeveie og Canaler. Han tilstod at Congressen ikke er berettiget ved Constitutionen til at fastsætte et almindeligt System for disse Anlæg, men han troede at de enkelte Stater vest paa Anmodning derom ville indrømme den Rettigheden dertil, især da en velgjørende Forsonings og Eenigshaand har udbredet sig over hele Utionen; ogsaa burde Congressen anholde om Rettighed til at anlægge Seminarier, for at udbeorernede. Kundskaber iblandt alle Medborger Stater. oversættes)