JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-08
Auctioner. Efter Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Avlsbruger Jochum Dreifalds Enke, Karen Jensdatter af Nysted, bliver den dennes Stervboe tilhørende Kongejords-Parcel Na 27, stor 5 Tdr. Land, og med Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Byens Raadstue, Mandagen den 24de Mai d. A. 7de Juni - Formiddag Kl. 10. 21de – Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817 bekjendtgjøres saavel til Efterretning for vedkommende Pantecreditorer, som de Lysthavende. Nysted Byfoged-Contoir den 27de April 1811. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-08
Løverdagen den 15de Mai førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ifølge Skifterettens Begjæring afholdt 4de Auction over forhenværende Kjøbmand Jørgen David Engbergs Stervboes Huus, Matr. N. 27 i Mariboe Nørregade, samt dertil hørende Jordlod No. 27 i Nørremark, saaledes som disse Eiendomme forud i denne Tidende findes beskrevne. Auctionen afholdes i Stervbohuset og Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Mariboe Byfogedcontoir den 1ste Mai 1841. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-08
Tirsdagen den 11te dennes Kl. 12 Middag. bortsælges ved offentlig Auction her paa Toldboden en til Confiscation forfalden Jern-Ankerkjetting, i 3 Længder v. 2157 Pd., hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falsters Toldkammer den 5te Mai 1841. Winding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-08
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-08
Ved Proclama, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Avlsbruger Jochum Dreifalds Enke Karen Jensdatter i Nysted, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 27de April 1841. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Lollands Falsters stise Tivende. No 57. Mandagen den 10 Mai. Den ønslevske Overfaldssag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Vi meddeelte i vort forrige J Underrettens Domi denne mærkelige Sag. For saavidt Dommeren synes ved nærgaaende Yttringer at have forsøgt at kaste Skygge paa vedkommende Sognepræst, for at svække Virkningen af hans Attest, mene vi, at Attesten selv, hvoraf vi have forskaffet os en Gjen part, hvilken vi herved offentliggjøre, bedst vil være istand til at oplyse Sammenhængen og gjøre enhver yderligere Retfærdiggjørelse ufornøden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Hjulmand Hans Mortensen, der nu er under Tiltale for Overfald paa Snedker Rasmus Pedersen af Øslev, har siden 1821 boet her i Pastoratet, (med en Afbrydelse af 2 Aar, da han var flyttet til Gunslev Sogn); nemlig først i Sorup og fra Aaret 1831 i Øslev, hvor han nu boer. Da han flyttede fra Sørup havde jeg kun 1 Aar været Præst i Ønslev, og han var mig da kun lidet bekjendt. Til Ønslev kom han med det Rygte, at han for Uforligelighed og ustyrlig Hidsighed maatte forlade Gunslev Sogn, og hans foregaaende Vandel i Sorup modsagde idet mindste ikke dette Rygte. Jmidlertid mærkedes ikke synderligt til Virkninger af denne ulykkelige Lidenskal for der opkom Tvist imellem ham og 2de Naboer, Skomager Jens Nielsen og Smed Lars Johansen, om en Vei, der fører over hans Lod. Nu reiste sig et høist ufredeligt Forhold imellem ham og disse Naboer, der gik saa vidt, at de Begge af Frygt for Hjulmanden og for at faae Fred solgte deres Huse og flyttede, den Første til Lommeløv og den Sidste ind i Øslev Bye. Det var Smeden Huus Rasmus Pedersen Snedker tiltraadte; og han arvede Striden med Hjulmanden. Jmellem disse 2 Naboer veed jeg ikke der har været Fred, og hele Ønslev Bye har længe befrygtet, at det maatte tage en Ende med Forskrækkelse. Da derfor Rasmus Pedersen hiin 21de November f. A. morderisk var bleven overfalden og saa skrækkelig mishandlet, tvivlede Jngen her om, at Hans Mortensen jo var Hoved gjerningsmanden. Som det er en aggraverende Omstændighed, at Hans Mortensen fuldførte denne Udaad Aftenen for han skulde til Herrens Bord, saa vakte det og almindelig Forfærdelse, at han havde den Frækhed virkelig Dagen efter at indstille sig ved dette hellige Naademaaltid, da han ikke kom som den angrende Synder, men som Hykleren, der var betænkt paa at nægte Gjerningen. Jmidlertid bør jeg dog tilføie, at jeg nærer den Overbeviisning, at Hans Mortensen ikke har villet begaae et overlagt Mord; men at ustyrlig Arrighed ha henrevet ham; men jeg anseer ham saa behersket af Hevngjærrighed og saa lidet Herre over sit Sind og tillige saa lidet opfyldt af sand Anger, at jeg anseer hans Løsladelse af Arresten for høist farlig. Og tillader jeg mig - endog med Hensyn til min egen Sikkerhed – at andrage paa, at han igjen indsættes i Bevaring til Sagens Udgang. Ønslev den 10de April 1841. Ærbødigst. C. F. Hansen. S. T. Hr. Justitsraad, Birkedommer Poutoppidan til Birkecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Efter Forlydende vil H. K. H. Kronprindsen, paa sin forestaaende Reise med Linieskibet til Mecklenburg anløbe Bornholm og opholde sig der i nogle Dage. – Breve fra Danske i Mecklenburg ere undtømmelige i Lovtaler over vor tilkommende Kronprindsesse. Hun er kun liden, men smuk og ube(Aarh. Av.) skrivelig elskværdig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Af Slutningen af den til Fædrelandet indsendte Artikel Talefrihedens Historie under Christian den Ottendes Regjering skulle vi, ligesom i No 53, give et kort fortsat Uddrag, saa vidt muligt med Forfatterens egne Ord. - Ved de tidligere omtalte tvende forberedende Skridt, den første Action mod mundtlige Ord og den første Censur for mundtlige Foredrag, kunde den offentlige Mening ansees for tilstrækkelig forberedt og modnet for en mere energisk Ordnen af Talefriheden. Tidens Fylde var kommen, da Regjeringen, uden Frygt for at saare Stemningen eller frembringe nogen alvorlig Agitation, kunde sætte det igjennem, hvad den troede at skylde sin egen og Undersaatternes Vel med Hensyn til god Orden i alle Forhold. Men uagtet Regjeringen saaledes uden Tvivl kunde have slaaet rask til, saa maatte den forebygge, at frembringe nogen Reaction i den offentlige Mening; omendskjøndt den burde lade det træde klart og utvetydigt frem, at Lovens Sværd hænger ei mindre over det mundlige Ord end det skrevne, saa maatte dog de ydre Omstændigheder være saaledes, at de ei gave Anledning til for stærk Rørelse i Folkemeningen. Det var derfor særdeles rigtigt, at Regjeringen lod de egentlige Talefrihedsactioner begynde med et Foredrag, der holdtes paa Falster, thi paa en saadan lille, afsides liggende Ø vil den offentlige Mening deels ikke stærkt udvikle sig, og deels vil det ikke have noget stort at betyde, hvis det skulde være Tilfældet. Actionsordren i den Lehmannske Sag var indrettet saaledes, at man kunde undlade at optage Forhør, hvis det skulde vise sig, at den offentlige Mening alt for stærkt afficeredes derved. Denne Klogskab havde al ønskelig Virkning; thi den Sensation, som Actions ordren frembragte, beroligede sig ved den Forudsætning, som man hørte udtale med den største Tilforladelighed, at Sagen kun vilde gaae ud paa det trykte Referat; da senere Lehmann stilledes forCriminelkammeret, studsede man vel et Øieblik, men haabede, at det kun gik ud paa, ligesom pro forma at erholde den Tiltaltes Vedgaaelse, og da endelig Forhørene selv kom – langt borte paa den lille Ø Falster – da havde Publicum alt to Gange i samme Anledning været i Sindsbevægelse, og saaledes fortæret det meste af sin disponible Jnteresse for Sagen. Ved saaledes at indgive Midlet i smaa Portioner, opnaaede Regjeringen, at det kom til at gjøre sin heldbringende Virkning, at curere Publicum for den dumme Tro paa det mundlige Ords Frihed, uden dog for stærkt at afficere Patienten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Saaledes fik vi da den første rene ublandede Talefrihedsaction her i Landet, med criminelle Forhør over de Tilstedeværende, med reent inquisitorisk Behandling af den Tiltalte. Det næste Maal for Regjeringens ordnende Bestræbelser maatte være de selvgjorte Farcer, som ved enkelte Leiligheder, saasom Juleaften og Fastelavn, opføres i flere private Selskaber, hvor Friheden havde fundet et Tilflugtsted, hvor den huserede og drev sit forargelige Uvæsen. Det fortjener derfor den største Berømmelse, at Regjeringen ikke ved de herskende Fordomme om slige Løiers Uskyldighed lod sig afholde fra at udstrække sin ordnende Bestræbelse ogsaa til disse Licentsens Smuthuller, hvor Grinebideriet drev sit Hocus=Pucus, tiltrods for al god Orden og for den Tavshed og Alvor, der bør herske under Lovens Scepter. Regjeringen anvendte her den Virksomhed og Klogskab at begynde med et mindre bekjendt, og derfor mindre anseet Studentersamfund - den academiske Læseforening. Ogsaa Maaden var meget forsigtig. Vel troede man ikke længer at behøve Consistorii Hjelp for at ave Studenterne, Politidirecteuren optraadte her in natura; men denne Gang indskrænkede han sig til Raad, Formaninger, Paamindelser, Advarsler, gjennem hvilke Trudselen kun ganske lempeligen skinnede igjennem. Enhver Eclat blev undgaaet. Siden den Tid have imidlertid Forestillingerne om det Naturlige i, at Regjeringen ordnede Talefriheden, gjort saa store Fremskridt, at man ikke behøvede at lade det blive ved blotte Erindringer. Overgangen til Censuren var skeet, nu kom Censuren selv. Endeel Borgere her i Staden, der kjendte hinanden fra den herværende Læseforening, vilde ogsaa opføre en Commedie – til Fordeel for Frederik den 6tes Asyl, og da der ved denne forestilling foruden et af Holbergs Stykker, skulde gives et lille af dem selv forfattet Spøg, maatte de indlevere Manuscriptet til Politidirecteurens foregaaende Gjennemsyn, da han erklærede, ellers at ville forbyde hele Sammenkomsten. Efter en Oversigt over det, der endnu kan være tilbage at gjøre i denne Retning, som Forfatteren, da Theatret, Prædikestolen, Cathedret og Skranken alt ere i Statsmagtens Haand, mener for det første kun kan bestaae i, at de Skaaler, som udbringes ved offentlige Gilder, underkastes en foregaaende Censur, slutter han Artiklen med følgende Ord: Saaledes har Talefrihedens Ordning i eet Aar gjort store, beundringsværdige Fremskridt. Frederik den 6te forefandt Trykkefriheden i en tøilesløs Licents. Han yndede Trykkefriheden og besluttede derfor at ordne den. Han har ordnet den. Men Talefriheden var endnu ved hans Død i Naturfrihedens ucultiverede, forvildede Tilstand, og det var forbeholdt hans Efterfølger at indføre Lov og Regel ogsaa paa dette hidtil forsømte Gebet, at ordne Talefriheden. Han ordner den, og det skal engang i Historiens Aarbøger siges til hans Priis: Han har ordnet den Hans Majestæt har allernaadigst bevilget, at Cand. Theol. H. C. Rask og Cand. Jur. HollardNielsen, i et af dem under Navn af Dansk Ugeskrift for alle Stænder udgivende Blad maa optage en kort Recit af de politiske Efterretninger fra Udlandet, hvilke enhver foregaaende Uge ere indløbne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Efterat det ved Forbør var oplyst, at den som Corsarens ansvarhavende Redacteur angivne Litteratus C. Jensen var Skibstømmermand, har Cancelliet i Torsdags resolveret, at der skal institueres lignende Tiltale imod ham, som imod de andre Redacteurer, fordi han har angivet sig for at være Redacteur, uden i Virkeligheden at have Noget med Redactionen af Bladet at gjøre, ligesom ogsaa Tiltale er beordret imod Cand. Philos. Goldschmidt, fordi han havde formaaet denne ligesom de 5 tidligere omtalte Arbeidsmænd, til at udgive sig for Redacteur. – J Fredags er nu No 27 af Corfaren udkommen og har til ansvarhavende Redacteur, Udgiver og Forlægger, Cand. Philos. N.P. Morthensen. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
En af Danmarks ældste, ædleste og kundskabs rigeste Geistlige, Provst Morten Thomsen Bredsdorff, døde Søndagen den 2den Mai i sit 84de Aar, efter nogle Dages Sygeleie. J de sidste Dage længtes han inderligen efter den Hvile, han nu har funden, da han var svag paa Legemet, men derimod beholdt sine Sieleevner usvækkede indtil sin sidste Time. Han døde i den Præstegaard i Vester=Skjerninge, hvor hans Fader var Lærer for ham, og hans Søn er Lærer efter ham. Ved sit ualmindeligt fromme Sind, og ved sine udbredte Kundskaber baade i de classiske og naturhistoriske Fag, var han ligesaa elsket som agtet i en temmelig stor Kreds. J hans yngre og kraftfulde Dage var hans gjæstfrie Huus om Sommeren en Samlingsplads for de fortrinligste samtidige Lærde og Digtere. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Den frappante Tilbagegang, hvori den under Cancellipræsidentens Directorat staaende Herlufsholms Skole i den senere Tid har befunden sig, og hvorpaa vi for nogen Tid siden henledede Opmærksomheden, er man nu endelig færd med at forsøge at afhjælpe. Skolens Jnspecteur har for længere Tid siden faaet sin Afsked, og en Nærbeslægtet af Cancellipræsidenten, hans Dattersøn, Hr. P. C. Rosenørn, er udnævnt til denne Post, som han tiltræder fra 1ste Mai. Desuden ere nylig 2de Adjuncter afskedigede, der begge ville fratræde til 1ste November, og det er paalagt Rectoren selv at udsøge sig nye Lærere. (Kbhpst.) Det ikke blot for Danmark, men for hele Verdenshandelen vigtige Spørgsmaal om Øresundstoldens Regulering skal nu være endelig decideret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Et Brev fra Helsingør melder os, at en iforgaars til Toldkammeret, samtidigt med en Coureer til det engelske Consulat, ankommen Estafette skal have bragt Efterretningen om, at Øresundstolden for alle Varer er fastsat til 1 pCt. af Varernes Værdi. For Skibe bliver Tolden naturligviis uforandret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
man erfarer ikke, om der er foregaaet nogen Forandring med Sporteltaxterne, navnlig Translationscomptoirets, der vel snarest kunde trænge til en Revision og Nedsættelse. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
J Ove Thomsens Avis fortæller en Hr. Ole Skov, at han, foranlediget af en i samme Blad meddeelt Beretning om den i Kjerteminde oprettede Skjønhedscomitees Virksomhed, foretog en Reise til denne By, for selv at see de i Avisen omtalte nye Anlæg og Plantninger, idet han haabede af denne Reise at have den Fordeel, at lære at beplante sin egen Jordbund, der er af samme Bonitet som Kjerteminde Fed. Han kom til Kjerteminde, – men hverken saae eller vandt, og tilstiller nu derfor Hr. Ove Thomsen en Regning for denne Aprils-Reise, til Beløb 11 Rbd. 4 Mk. 3 s. - Hertil erklærer nu Hr. Ove Thomsen, at han i sin Avis har udtrykkelig anført Dagen som det Blad, hvorfra Efterretningen fra Kjerteminde er optagen, og han giver desaarsag Hr. Skov, med Hensyn til Betalingen, en Anviisning paa "Dagens Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Een af Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter, Hr. Grosserer og islandsk Kjøbmand Knudtzon, er i Kjøbenhavnsposten 117 stærkt angreben, formed en Flaske Punschertract og en Douceur af 3 Rbd. at have forført 2 islandske Bønder til skrivtligen at fragaae deres Underskrivt under en 1838. fra Jsland til Stænderne indkommen Handelspetition. Grossereren havde i en Pennestrid i Kjøbenhavnsposten for ifjor indirecte beskyldt en islandsk Sysselmand for Falsk, og Beskyldningen rammer nu ham selv i samme Blad paa en lignende Maade. Dersom Beskyldningen er sand, og Grosserer Knudtzon ikke kan rense sig fra den, saa kan man ikke nægte, at denne Fremgangsmaade fra Grossererens Side er ligesaa lumpen, som den fra de paagjældende Bønders Side er lav. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Naar Schulenburg har faaet den Bournonvilleske Affaire endt, (hvorfor han som bekjendt er dømt til 14 Dages Arrest) maa Greven uopholdelig skynde sig med at afgjøre en anden, rigtignok ulige behageligere, nemlig gifte sig, hvis han ikke vil risikere og et Par Maaneder at miste sit rige Legat, hvis Statuter fordre Ægteskab af (Aarh. Av.) dettes Besidder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Hvorvidt det allerede er bragt med Silkeavlen her i Landet, skjøndt kun Enkelte give sig af dermed, kan sees deraf, at Consul Møllers Kone, i Kjøbenhavn har en Mængde Gjenstande forfærdigede af Silke, hun har avlet af Silkeorme her i Staden; hvilke Sager hun agter at afsætte ved Lotteri. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
J Mølleskov ved Holbek begav det sig forleden, at Skovfogden, som var paa Jagt, blandt nogle Ellestubbe fandt et nyfødt, levende Barn. Han føiede strax Anstalt til, at Skoven blev omringet og randsaget. Det varede ei heller længe, for man fandt et ungt Fruentimmer som havde skjult sig nogle Buske. Det var Moderen, en riig Gaardmandsdatter, som havde født i Dølgsmaal og forladt sit Barn med det Forsæt ikke at see det mere. Barnet døde nogle Timer efter. (S. Bl.) c. Hs. Majest. har allernaadigst udnævnt Befordringer. Hs. Majest. har allernaadigst udnævnt Auscultant ved den Slesvig=Holsteenske Regjering, Kammerjunker L. Moltke, til Amtmand paa Fehmern; Overlærer ved Gymnasiet i Stralsund, Dr. Phil. H. Køster, til Rector ved den lærde Skole i Flensborg, og stadfæstet Valget af Professor Dr. Phil. C. N. David til Raadmand i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Udenlandske Efterretninger. J det engelske Underhuus ere Hovedpuncterne i Lord Morpeths irske Registrationsbill med en ringe Majoritet forkastede, hvorefter Lorden har taget den hele bill tilbage. Som bekjendt havde Huset for en Tid siden antaget det almindelige Princip i dette Forslag, hvorved MiniDe steriet havde stræbt at afhjælpe nogle af det ulykkelige fortrykte Jrlands meest paatrængende Klager, da det gik ud paa at fastsætte en ringere Formue som betingelse paa Valgbarhed og Valgret, og saaledes i større Udstrækning end hidtil at aabne den irske Befolkning Leilighed til gjennem Parlamentet at virke for Landets Vel. Dette uventede Nederlag, som de Conservatives uforsonlige Had har tilføiet Ministeriet synes dog at ville have en i høi Grad ønskelig og glædelig Virkning. Thi forat gjenvinde Popularitet og at forene alle liberale Partier med sig, har Ministeriet, nu besluttet sig til at gjøre det første Skridt til en gjennemgribende Forandring i den engelske Handelslovgivning, hvorved fornemmelig Jndførselstolden paa Korn, Colonialvare og Bygningstømmer betydelig skal nedsættes. Saaledes er der da endelig Udsigt til, at de berygtede engelske Kornlove kunne blive afskaffede, disse Love, som for at berige en forholdsviis liden Klasse af store Grundeiere, ikke alene lagde et trykkende Baand paa Danmark og andre Kornlandes Handel, men endnu langt mere skadede selve England ved at fordyre Livets første Fornødenheder og saaledes forhindre Frembringelserne af den engelske Næringsflid fra at finde Afsætning i andre Lande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Allerede i Fredags vilde Lord Russel forelægge sit Forslag til den fremtidige Told paa Kornvare. Jmidlertid hviler Modpartiet ikke. Saaledes overrakte Hertugen af Buckingham den 3die Mai Overhuset 120 Bønskrifter imod enhver Forandring, i Kornlovene, og dette Huus erklærede sig, som man kunde vente, allerede derimod. – Ved GeneralHarrisons Død er Vicepræsidenten, John Ty ler, i Følge Constitutionens Bestemmelser, bleven de forenede nordamericanske Staters Præsident og skal da beklæde denne høist vigtige Post i næsten 6 Aar. Kun een Maaned havde Harrison forestaaet det høie Embede, hvortil Folkets Ønsker havde kaldet ham. Hans Efterfølger, John Ty ler, skal ikke deele hans Anskuelser, navnlig skal han være aldeles stemt mod en Nationalbank, mod Fordelingen af ikke solgte offentlige Grundstykker, og fornemmelig mod Tarifsystemet, hvilket sidste lettelig forklares deraf, at Hr. Tyler er en Virginier, og naar man veed, at Virginien saavel som alle Sydlandene, see i de fiscalske Forholdsregler, som de nordlige Fabriklande tage, et Angreb paa deres Jnteresser, som Consumtionslande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
- Den 1ste og 2den Mai blev i Paris Kongens Sønnesøn, den lille Greve af Paris døbt, og denne Handling ledsagedes med overordentlige Festligheder. Man havde ved den Leilighed frygtet Uroligheder og derfor taget alle mulige Forholdsregler, men det Hele gik af i største Orden uden nogen Forstyrrelse. Dog fortælles, at Politiet ved anonyme Breve var bleven advaret og forræderske Anslag, hvorfor det kongelige Optog pludselig tog en anden Vei end den bestemte, hvor tre unge Mænd bleve arresterede; hos den Ene fandtes en Mængde oprørske Proclamationer. - Opstanden af den christelige Befolkning har allerede fra Candia og Thessalien udbredt sig til Bulgarien, hvor Skarer af Bevæbnede samle sig i alle Districter. Det skal allerede være kommet til en Fægtning mod Tyrkerne, som bleve slagne og mistede 6 Mand, hvorpaa Jnsurgenterne erobrede et lidet Fort. Denne Opstand synes at have Forgreninger over hele det tyrkiske Rige, og understøttes ivrigt af Grækerne, skjøndt Regjeringen søger at forhindre denne Understøttelse. Fyrsten af Serbien har erklæret at ville være neutral i denne Kamp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Fra Christiania skrives den 30te April. Den i Formiddag fra Trondhjem ankomne Post medbragte den sørgelige Efterretning, at en ved Uforsigtighed opstaaet Jldebrand har lagt omtrent en Trediedeel af denne By i Aske. 8 Qvarterer af den smukkeste Deel af Byen, ialt 314 Huse foruden 39 Pakboder, ere afbrændte. Da dette Strøg i Særdeleshed var beboet af Kjøbmænd, er Tabet betydeligt; dog skulle endeel Varebeholdninger være assurerede, deels i Bergen, deels i London og Hamborg. – Jfølge senere Efterretninger fra Trondhjem vare de afbrændte Bygninger assurerede til 566,800 Specier. Mange brændte Varer og Effecter vare ikke forsikkrede. Skaden anslaaes til 2 Millioner Specier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Ved Tallotteriets 1387 Trækning i Altona udkom: Kjøbenhavns Torvepriser den 8de Mai 1811. Rug, 4 Rbd. 56 s. a 5 Rbd. 8 s.; Hvede, 5 Rbd. 24 s. a 6 Rbd. 32 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 84 s.; dito 6-radet, 2 Rbd. 4 s. a 2 Rbd. 56 s.; Havre, 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 64 s.; Erter, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 64 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd. 26 a 29 s.; Æg, Snesen, 19 a 20 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen 11 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Nykjøbings Skibsliste fra 24 April til 8 Mai 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-10
Jndklarerede: Skipper J. H. Houmann af Stege, fra Kjøbenhavn med Stykgods; H. K. Hansen af Marstal, fra Cappel, baglastet; A. Niss af og fra Helligenhafen med Pottetøi; Sonne af Rønne, fra Kiel med Stykgods; O. H. Frandsen af og fra Marstal, baglastet; B. C. Minor af Marstal, fra Odense, baglastet; J. Carslund af Ærøeskjebing, fra Neustad med Flyttegods; A. C. Nielsen af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Bræder; J. A. Olsen af Marstal, fra Kjøbenhavn med Stykgods; H. C. Thære, af Ærøeskjøbing, fra Kiel med Stykgods; N. H. Christensen, af Marstal, fra Kjøbenhavn med Stykgods; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Præsto med Kalksteen; N. Hansen af og fra Nyborg med Vine; M. C. Wølffel af og fra Flensborg med Stykgods; L. Rasmussen af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Trælast; B. Johnson af Fiskebekskible, fra Norge med Trælast. udklarerede: Skipper J. J. Hansen af Marstal, til Bandholm, baglastet; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Saxkjøbing, baglastet; H. K. Hansen af Marstal, til Flensborg med Korn og Frø; I. Marqvardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn og Flyttegods; A. W. Schrøder af Nykjøbing, til Skjelskjør med Korn og Flyttegods; A. Refs af og til Helliggenhafen med Korn; J. H. Houmann af Stege til England med Korn; J. Sonne af Rønne, til Kiel, baglastet; I. Carslund af Ærøeskjøbing paa Fiskerie i Beltet; P. Petersen af Svendborg, til Flensborg med Korn; R. C. Minor af Marstal, til Norge med Korn; O. H. Frandsen af Marstal, til Norge med Korn; J. A. Olsen af Marstal, til Burg med Korn; C. Hansen af Marstal, til Kiel med Korn og Skind; N. C. Nielsen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; L. Rasmussen af Svendborg, til Præstøe, baglastet; M. C. Wølffel af og til Flensborg med Korn; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Apenrade med Korn.