JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Om Rigs-Dagen til Halmstæd berættis, at Kongen hafver selff proponeret, at mand skulde giøre en Udskrifvelse af huer Tredie Mand. Men Stænderne hafver beviist, at det icke kunde skee, sampt anholdet hos Kongen at hand vilde heller Arbeyde paa at stiffte Fred med Dannemarck. Enanden Berætning medbringer, at der er samtyckt, at mand aff Kronens Gods skal tage ud hver Tiende, Mand, og aff det andet huer Femte, dog med den Vilkaar, at de skulle brugis inden Lands at forsvare Grændserne, oc icke sendis ud aff Riget. Der skal og være besluttet, at alle Personer som ere viget bort fra deris Gods oc Gaarde, huad heller de ere Adel eller U-Adel, skulle citeris offentligen at møde tilstæde igien inden den første Maji, med mindre de vilde tabe deris Gods oc Ære. En gemeen Suensk Rytter, som tilforne var en Skomager-Suend, oc hafver nyligen gjort et lyckeligt Anfald imod sin Rittmesters Ordre, skal være aff Kongen nobiliteret oc faaet det Tilnaffn Skusterfeld. Hans Rittmester hand haffde er aff sæt, oc samme Skusterfeld faaet hans Bestilling igien. Der sigis, at paa sidste afvigte Rigsdag til Halmstæd, Magnus de la Gardie skal være declareret til Rigens Drost; Græfve Steenbuck til Feldt-Herre och Guldenstiern til Rigs-Canceller.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Ungern oc Tydskland. De Oprørske lade sig see allevegne, och giøre Anfald hvor de kunde, dog meestendeelen med deris egen Folkis store Skade: Saa at de vel ikke længe saa skulde kunde holde det ud. Polakkerne som de hafde rottet til sig, begynde at blifve tvilagtige, och løbe deris Vey, naar de seer sig Efne der til. Den gyldene Flyss er fra Spanien sendt til Hertugen af Lothringen. Ved Mayn- och Rhinstrømmen giøris store Bereedelser til et Tog. Grefve Königsmarck rykte med sit Folk af Pommeren ind i Mekkelborger Land. Udrettede der intet andet, end at hand røfvede en hob allehaande Slags Qveg, udsuede det fattige Land-folk, och nødde dem til at gifve hannem en Summa Penge. Saa snart som hand fik at høre at de Danske, Brandenburgiske och Lyneburgiske vare efter Hælene paa hannem, vigede hand tilbage igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Bispen af Mynster samler en stor hob Folk tilsammen. Hver Amtmand maa skaffe hannem et Compagnie, de andre efter deris Efne saa vit dem tilfalder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Holland. Printzen aff Oranien er med en deel aff sin Armee i Marcken. Har dog endnu intet dermed udret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Spanien. Efftersom der i Spanien er stor mangel paa penge, och Sølff-Floden ikke saa hastig er at forvente, har Kongen ladet udgaa en Placat i hvilken de høye Ministri og Betiente holdis til at giøre Forlag, hver effter sin Vilkor og Stand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Parlamentet er endnu tilsammen i Londen, oc efftersom de ugierne seer, at de Franske faar saadan Fremgang i Flanderen, hafver de bedet deris Konge at hand vilde snart forkynde Krigen, sampt i tre Aar forbyde alle Franske Vare, oc lade hente Gesandterne tilbage igien fra Nimwegen oc Franckerige. Men Kongen skal skal hafve suaret at det er endnu icke paa Tid, oc at mand maa endnu lidet bedre berede sig, oc sætte sig i fuld Positur. J midler Tid er der noget Krigs-Folck ofversendt ad Ostende og Nyport, at beskiermee samme Fæstninger for de Franskes Ofverfald.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-03-01
Jtalien. Den ilde bekiendte Corfissis Søn har i Rom stucket sig selff siuff døde lige Saar. Pafven ligger dødsiugoc er ringe Haab til længre Liff, hvor ved nogle ere glade, som Grifven der venter effter Aadselet, nogle uglade, fordi at de befrygte deris Forfremmelsts Haab der ved skulde falde i Skarnet. Ellers hafver Pafven noget tilforne ladet befale, at Fruen Tømmeret skulde dog holde Maade, med at blotte deris Bryst oc Arme i Kircken. Den Spanske Hertug aff Bourneville hafver slaget den Frantzøsiske Hertug af Fevillade aff Marcken, sampt needlagt 460. oc fanget 250. Mænd. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Pauli boendis paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Kiøbenhafn. Den 4. April ankom Chur-Førstens Canceller af Brandenborg ved Tilnafn von Brand, och fik Dagen der efter sin Audientz. Den 6. dito bortreyste Hans Høye Excellenz Gyldenlow och General Major Dunkam ad Norrig, och landede der lykkelig den ottende. Samme 6. April falt her saa megen Snee, at mand har ikke seet meere den gandske Vinter ofver. Der med sagde, oc Kulden gode Nat oc blef med alle borte. Ellers har all den gandske Vinter været meget INum. 94. mild saa at mand ingen Tid har haft behof at ise i Grafvene. hele April-Maanet har vi haft et got och for Jordens Grøde. gafnlig Vejrligt. Den 13. dito sendte de Svenske en Trompeter til Guberneuren i Christianstad von Osten, och baade med Pukken och Truen vilde komme ham til at opgifve Byen. Men hand svarede, at naar all hans Krud och Kuler var fortæret, var det først Tid at tæncke der paa. Anden Dagen der efter nemlig den 15. dito, som var H. Kongl. Majest. Fødsels Dag, gjorde de Svenske om morgenen tilig et Anfald paa den Norder Side af Byen; søgte och med Prammer at sætte. Cocce, ofver ofver Vandet fra Hammer. Men blef paa begge Sider afslagen, och hørde mand skiude med Stykkerne fra morgenen indtil halfgaaen ellefve. Eftermiddagen lod Guberneuren til Sejervindings Tegn tre gangeløssne med Stykkerne af Fæstningen. Hvorledis Alting i særdeelished er afgaaen vil Tiden lære. Den 21 paa hvilken Dag Printz Georg Anno 1653. er fød, søgte de Svenske med 8. Skiær baade at ofverrumple en aff voris Fregatter, som laa uden for Malmøe. Men blefve saa modtagen, at en deel af dennem blefve skudt i sank. Den 27. paa hvilken voris naadigste regierende Dronning Anno 1650. er fød, finge de Svenske ochsaa skarp hug i Engelholm, af General Major Rantzou och General Major Meerheim, som uformodeligen ofverrumplede, och nedhug de som der laa i Byen. Ved denne Action er den gandske By Engelholm, saa nær som Kirken med et Huus komne i brand, oc ødelagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
J denne Maanet har oc Hans Majest. i egen Person mønstret Krigs-Folket her i Sæland, nemlig i Roskild, Slagelse, Kiøge, Nested, Helsingør, och andre Stæder. Det samme gjorde hand oc i Lands-Crone den 22. dito. At Landet ikke skal ruineres och forderfves ved det meget Krigs-Folkes Giennemfart, da er saa bestilt, at de som ligge i Jylland skulle til Skibs ofver føris til Skaane. J ligemaade de Mynsterske fra Kiel i Holsteen, hvor til mange Skiberom ligge færdige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Alle Matrosser och Søebetiente ere rigtig af betalte, och Floden færdig at udseile.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Hans Excellentz Ofver-Jeger mester, Her Vincentz Joachim von Hahn, er gjort til Kongens geheime Raad, och Henrich von von Støkken til Rentemestere, den Aprilis. Af de som blefve fangne paa Ryen ere ved et half tusinde af Hunger och disslige Jammer omkommen. De andre ere ofver sendt ad Stokholm, och skulle derfra ofverføris til Lifland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Baron Degenfeld afreiste atter den 25. April. med mange och atskilatskillige Skiberom til Norrig, och skal der fra hidføre nogle Foed-folk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
De af voris Skibe som krydse i Øster-søen hafve under Blegind nød to Capre at stikke sig self, i brand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Den 28. Aprilis er Hans Excellenz General Admiral Lieutenant Her Niels Juel af Majest. declareret til Hans geheime Raad. Nykiøbing.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Den 3. April døde Mag. Anders Stenchelstrup Sogne-Præst til Toreby i Laaland, meget uformodelig. Thi som hand om morgenen først udi Kircken hafde forrettit Gudstieniste, och siden holdet Maaltid, vilde hand ved det skøne Vejr forfriske sig i Lufften, och gick ud omkring ved Byen tillige med Mag. Erasmo Brun Vice-Rectore udi Nykiøbing och en anden Studioso. Och som hand fornam, at i hans Huus var kommen Brefve med Posten, vende de samptlige om, mens, som hand hastede hiem, och gick en liden Gien-Vej fra sine Medfølgere, ofver ilede den timelig Død hannem, saa ingen det fornam. Der bemelte hans Venner, med hvilcke hand hafde ført megen gudelig Samtale paa Veien, kom udi Huuset, och icke funde hannem, saae de ud efter hannem, och blefve var, at hand laa paa Jorden, og som de kom dertil, funde de hannem død. Blef saa strax indbaaren, och siden hæderlig begrafvit den 15. Aprilis. Hand var en lærd och meget gudfrygtig ung Mand. Ofver hans Fraskillielse er efterfølgende gjort: Qvalis Enoch summocum Numine obambulat, & morDucitur ad clariculmina celsa poli. Qvalis & Elias velor ardente curuliEvolat, & sanctum mors inopina rapitSicnoster cecidit, sic StenchelstrupiusævoSubtrahitur, Portum sic cito nauta subit. Inspiciens mundum, pollutum despicitorbem, Vitaqve cum plausu ad gaudia digna fugit. FRID. BRANI.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Tydskland. De Lyneburgiske hafve vel gjort Anfald til Damgarter Skandse, som Königsmark paa ny lod befæste, men for Modradsen skyld dog intet udrettet. Rykket derfore tilbage igien och indtaget Byt, sampt besæt den med Krigs-Folk, til at forCocceii. forhindre Kønigsmarkes Omrenden och Strøfven. De Brandenburgiske har slaget et Svensk Parti, och bekommet fra dennem to Standarter.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Fra Magdeburg berættis dette selsomme, at den 18. Februarii har en Bonde ved Nafn Daniel Smit saaledis pløyet en Ager, at et Brød er opkommen i det hand pløyede: Hvilket hand siden der hand hiem kom blant andre och gaf sin Tieniste Pige at smage. Men hun foractet det och kastet det for Svinene. Noget der efter falt hun need af Loftet, och brød sin venstre Arm i stykker. Hvilket nogle dømme at være hende til en Straf vederfaren, for hun det foractede. En hver maa tro der af saa meget hand gider. Brødet skal ellers hafve været heel got.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Den 25. Martii lode Borgmester och Raad i Hamborg udgaa en Forordning, i hvilken alle Jndvaanerne i Byen, som har foret deris Troskabs Eed tillige med deris Hustruer och Børn, forbindis at bære Ædelsteene, Juveler, Demanter, Perler och Klenodier. Dog de blaa Saphir-Ringe ere undertaget. och tillad. Mands-Personer at bæris paa Fingrene. Ellers er och for bøden alle Slags Silkebar-dyring och sorte Silke kniplinger: Saavelsom de hvide och fine Traa-kniplinger paa Skjorter, Serker Kraf ver Halskluder, och Handstrømper.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Hertugen af Lothringen har atter begivet sig hen ad Armeen til Rhein strømmen. Græfve Montecuculi er af Keyseren gjort til Første.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Ungern. De Rebelliske har til Ostar grueligen tagen affsted och nogle Mennisker opbrendt i Bager-Ofne samt anderledis ynkeligen omkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Paa Qvinde-kiønnet har de och stukket Svøber af Hestehaar igiennem deris Brøst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
En Herremand af Wallia har proponeret for Parlamentet, at det var bedre Kop-Skatten gik udofver de Rige end som ofver de Armee. Kongen har haft god Behag der i och slaget ham derfore til Ridder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Den 8. April er udgaaen en Forordning om dissligeste efterfølgende Skat til Krigens Nødtørftighed mod Frankrig. At en hver Person skal gifve den hundrede Part af alt det hand eyer i Penge. Af alle Pensioner som af Kongens Jndkompst betalis och meere om Aaret sig beløber 20. Pund Sterling skal gifvis af hver 20. Skilling tre Skilling. Alle Dommere, Advocater, Notarii och Medicinæ Doctores den tyfvende Penge af deris Løn: Jligemaade alle Tieniste Folk. Alle som ikke niude den offentlige Almisse, at gifve en Engelsk Skilling. En hver af Hertugs Værdighed at gifve 50. Pund Sterling, en Markois 40. Pund en Græfve 30. en Visconte 25.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
En Baron 20. En Hertugs ældste Søn ofver sex Aar gammel 30. Den ungre 20. En Markvises ælste Søn 25. Den yngre 20. EnGræfves ældste Søn 30. Den yngre 15. En Viscontes ældste Søn 17. Den ungre 13. En Barons ældste Søn 15. Den ungre 12. En hver Baronet 15. En Ridder 15. En Herremand, som eyer 300 Pund Sterling, om hand ikke end er myndig 20. Skilling. En Ercke-Biscop 50. Pund, en Biscop 20. En Decanus i en Domkirke 10. En Canonicus 50. Skilling. Doctores Theologiæ som har Beneficia sampt Juris och Medicinæ 5. Pund. En Kiøbmand i Londen 10. Mile nær uden fore, som ikke er Borgere ti Pund. En som drifver sin Næring och Handverk och aarlig fortærer 90. Pund eller der ofver, at gifve 10. Skilling. Participanterne i det Ost-Jndiske eller Guineiske Compagnie, den 100. Penge af deris Acter. Alle fremmede Kiøbmænd 14. Pund. Disse Penge skal betalis for den 12. Junii, och Executionen skee for den 11. Julii. J Acten er caveret for dennem som ville laane Penge der til, indtil 300000. och der hos gjort Forsikkring, at Pengene kun til Krigen skal blifve brugt. Alle Fransøstske Vahre er i samme Placat forbuden fra den 30. Martii och fremdeelis. Tolf forne besøgere skulle forske der efter. Hvad Fransk Viin eller Brendeviin findis, skal strax udstyrtis, och den derforuden straffis som saadan Vahre har indført: Och befindis hand anden gang der i, da at være Ære-løss och mindre Mand. All anden Fransøske Vahre, skal inden den 2. Maji 1679. være fortæret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Land-Milicien i Engeland som mod Frankrig er bragt paa Been, bestaar i 26. Regimenter til Foeds, i hvilke er i hvert et tusend Mand och i fire Regimenter til Hest i hvert 490. Hvilke Regimenter alle ere Nafngifne. Deres Generalissimus er Hertugen af Jork. SøeMiliCece iii. Militien och Floden bestaar i 90. Skibe, af hvilke fire er af det fornemste Slag, fem af det dernæst, sexten af det dernæst, 47. af det dernæst, 12 af det dernæste, och sex af det ringeste slag.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Frankerige. Freds Artikkler som Kongen af Frankrig har fremsat, uddragen af Harlemer Courant.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Frankrig vil ingen Fred indgaa, uden Kongen af Sverrig blifver indelukt, och hannem skeer fyldigst for den Skade hand har liid. II. Dissligeste at Førsten af Holsteen Gottorph der i indlukkes, och saadanne Conditioner erlanger som hand kand lade sig nøye med. Saa skal och Bispen af Strassburg och Prinz Willem af Fyr stenberg sættis i sin forrige Stand och Værdighed igien. III.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
De Vestphaliske Tractater at blifve i sin forrige Stand. Saavit Tydskland angaar, da at staa Keyseren frit forre, at beholde Philipsburg, och der imod at ofver lade Freyburg til Frankrige: Eller at tage Freyburg och igiengifve Philipsburg. IV.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Hvad sig Spanien anlanger, vil Kongen igiengifve Charle-Roy, Limberg, Binck, Eck, Oudenarde, Kortrich, Gent och St. Gilain med deris Tilbehøring. Derimod de Franske at beholde Franche Comt, Staden Valen chienne, Bouchain, Condet, Cammerich, Air, St. Omer og Jpern med deris Tilbehøring: Dissligeste de Platzer Warwict och Warneton. Jtem Poperingen, Ballient, Kassel, Barray och Mobøge med deris Tilbehørige. Medet Ord, at Kongen af Frankrige skal niude altsammen, uden de Stæder i fierde Punct, omtalis. Den Stad Charlemont skal byttis mod Dinant. Dog at Kongen af Spanien self mager hos Bispen af Lyttig, Keyseren och Keyserdommet, at hand saar Di nant frj. GrendVI. Grendserne af Spanien skal i Nederland begyndis fra Stranden indtil Maasen ved Nyport, Dixmuds, Kortrich, Oudenarde, Arch, Bergen, Charle-Roy och Namur. VII.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
J henseende til Holland skal det blifve ved den Commerci Tractat, som der om er oprættet med Staterne, och Mastricht dennem igiengifvis. VIII. Dog alligevel Kongen af Frankrige har Aarsage til at beholde Lotthringen, saa vil hand dog til at lade see sin gode Tilbøyelighed til Freden restituere Hertugen samme Hertugdom, dog med den Vilkaar, at saadan restitution skal ansees efter den Pirenæiske Tractat, eller och at den Stad Nanci maa blifve i Kongens Vold, paa det at Grendserne fra Elsas paa samme Tide kand være fri: Hvor imod Kongen igien vil inddrømme Hertugen den Stad Toul. IX.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Eftersom Toul er en stoer Stad och et Biscop-Sæde, begiærer Kongen derimod at Langervih hannem maa indrømmis. Dog vil Kongen derimod gifve Hertugen, et Provsti. Disse Vilkaar och Conditioner skal staa de Allierede frit fore at antage inden den 10. Maii, men efter den Tid, vil Kongen ikke være der til forbunden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Sicilien. Hvorledis de Fransoske forlode Sicilien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Den 20. Februarii ankom Mons. Fevillade til Messina och blef antagen och huldet i Kongens af Frankrige Nafn til Vice-Roy eller Statholdere. Den 28. lod hand udsprede iblant Folket, som hand hafde et heel victig Forsæt i sinde? Hvilket Jndvaanerne trodde och meente det skulde enten gielde Syracusa eller Aarlo Lentin. Den 6.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Martii kom et Skiberom fra Provence til hannem med ny Order. Efter det var ankommen, loed hand føre Stykkerne af Fæstningerne ud paa Skibene tillige med Ammunition, Proviant och hvad der tilhørde, samt 6000. Franske Foed-Knecte, 1200. Ryttere och 2000. Missineseske Soldater, och gaf fore, hand vilde besætte nogle andre Fæstninger der med. Capiteinerne som blefve tilspurde af Folket der om, svarede, at de rette Ordre var beseglet och at de skulle først bryde dem naar de komme udi Søen. Natten der efter kom dem en stoer Storm oppaa, at de næppe kunde redde sig under den Tromboli. Hvor de laa to Dage stille, och nøddis siden at vende tilbage til Messina igien at fly Skibene. Der forærede Øfrigheden Stadtholderen en herlig blaa Flag, som blef tilforne signet af Munkene udi Kirken. Den 14. Martii ladde de Skibene igien med all Vahre och førde de beste Stykker der udi, och næsten den gandske Forrad af Krud och Kuler och det der tilhørde. Siden bød Mons. Fevillade de Fornemste af Byen til giest ud paa en af Galleierne. Efter Maaltid loed hand dem vide hand vilde ved tolf slæt komme til Byen, och lade dem vide en synderlig ny Tidende som hafde meget at betyde. Der hand nu efter Afskeed kom, sagde hand dem den bare Sandhed, och at Kongen hafde befalet hannem at forlade Øen: Dissligeste at hand efter to Maaneders Forløb vilde komme tilbage igien: Och vilde nogen være med ham i Følge, da stoed det dem frit fore Dog at Alting maatte skee heel stille och sagte. Der de Fornemste det hørde, toge omtrent tusende af de Rigeste ved den Vilkaar, och indskibede deris Gods. Seilede saa den heele Skare den 16. Martii med 120. Skibe fra Sicilien ad Franckrig. For de bortdroge sprængde de med Krud et Bulverck for den Fæstning Salvator. Der de vaar alt borte blef altsammen igien besat med Spansk Øfrighed. Saa skiden ende, fick dette Tog. Nederland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-04-01
Den 27. Martii holtis et lille Søeslag uden for Kanalen mellem Hollænderne och Fransoserne. Hollænderne sige at 22. Mand paa deris Skibe deraf ere bleven døde och 68. kvæste. Diss ligeste at de har faaet nogen Skade paa deris Seyl. Huordan det er gaaen Vederparten meldis icke, uden at hand icke torde understaa sig videre at fæcte dissligeste faaet Skade paa sine Seyl. Til bliøs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-05-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-05-01
Kiøbenhafn. et Kongelige Danske Vest-Jndiske Compagnies Directeurer, hafver bekommet Bref ve de dato 27. Decembr. 1677. fra Compagniens udi de Caribis hafvende Colonie St. Thomas och staar der endnu efter denne Krigs Tilstand bedre til, end mand hafde formodet. Och dersom denne langvarende Krig och Usickerhed til Søes ikke forhindrede med at secundere dem, da skulle Landet være meget bebygt, thi der findis mange paa de andre omkring liggende Eylande som har Villie til at komme did, mens de tør det ey i denne Num, 95)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-05-01
Krigs Tid eventyre, och befindis Landet jo meere det blifver bebygt, jo sundere, saa at blandt alle dennem som udi Fri-Planter saa oc Compagniens Betienter, och Slaver eller Negere sig paa nogle hundrede Beliber, fandtes der (Gud skee Lof) ikke et siugt Menniske, til med saa er deris der hafvende Christians Fort saa formidable gjort, at de vare bastant imod een Fiendes Attaqve, hvem det og være kunde, ellers beviser de Frandske dennem endnu ingen Hostilitet. Den 11. Maji loed Hans Majest. udgaae en Forordning om Bytte i Floden, af efterfølgende Jndhold og Poster: 1. En hver skal blifve i sin Esqvadre och Rang heller Orden, och icke vige derfra Odded for for at søge, Bytte, førend Fienden er paa Fluct och Admiralen, som har general Commando gifver Tegn, at en hver maa giøre sit beste. Førend det skeer skal en hver søge troligen, at secundere sine Cammerater och hafve i sin Rang eller Orden, under Lifs och Æres Fortabelse. 2. Hvilcken Admiral eller Captein der erobrer noget Krigs-Skib, hannem och hans Folck skal det være til Bytte och Deling. Men om Kongen self behager, noget Prus Skib at beholde, da vil hand giøre det for efterfølgende Betaling Nemligfor Rixdaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-05-01
Den første Admirals Skib Den anden Admirals Skib Den tredie Admirals Skib En Vice-Admiral For en Schout by Nacht Forit andet Skib fra 80 til 60 Stycker Fort andet Skib fra 60. til 40. Stycker For it Skibfra 40. til 24. Stycker 5000 For it ringere Skib, Ved saadanne Skibe, som saa blifver betalde, skal blive u-forrycke alt Skibs Redskab, være sit Tackel, Ancker, Toug, Seil med andet af Vargods. Jtem Styk terne med deris Rapperter Tallier och Broger, Ladskoffter, Visker och Forset, ter. Det øffrige kommer Capiteinen som Skibet erobrer a parte til Bytte. Nemlig alt hvad som i Kajutten och hos Capiternen findis, alt Handgevehr, Ammuniton, Proviant, Kiøckentøy och dis 3. De øfrige Krigs-Skibe som Hans Majestæt for bemelte Taxt sig icke vil tilløse, skal med alt hvad i dennem findes, ved hvad Nafn det och neffnis kand, blifve dennem til Deel, som dennem med væbned Haand indtage, eller merkelig dertil hielper. Enker, som i saadan Dræbning miste deris Mænd, tage dubbelt. 4. De Adentraler eller Capiteiner, som Sørslaget troligen ved ligeholde, och Fienden at forfølge eller særdelis til noget Skibs Erobring merckelig tilhielpe, foruden nogen Priser at søge, skal dog med deris Officerer och gemeene være delagtige i hvis Pris, och Bytte opbragt blifver, och deris Anpart nyde, efter hans Kiendelse, som er Ofverhofvet i Floden, samt deris som hafve ført Flag i Actionen. 5. Hvilcken Flagmand eller anden, som intet Fiendlig Skib erobrer, eller dertil intet merckelig hielper, och uden største Aarsaa viger af Slaget, nyder intet, om hand end var ellers med i Fectningen. 6. De som vel bruge deris Brandskibe, och dermed sticke Jld paa Fiendens Skibe, skulle saaledis betalis. Nemlig Rixdaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-05-01
For første Admiral Skib, Andet Admiral Skib Tredie Admiral Skib, En Vice-Admiral En Schourby Nacht Mens er dette Skib af 80. til 60. Stycker, da betalis. Je Skib fra 60 til 40. Stycker Jt Skib fra 40. til 24. Stykker 1500 Jt ringere Krigs-Skib, Men efterson en Brander gemeenlig anføris af andre Krigs-Skibe, derfore skal Capiteinen och Skibsfolcket som anbringer nogen Brander nyde den tredie Deel af forskrefne Belønning og Capiteinen paa Branderen med sine Folck de totredie Deel.