JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Med Hensyn nu paa Udførelsen af denne fredelige Overeenskomst erklærede Ministeren, at Regjeringen ikke vil tage Deel i nogen Underhandling, førend der er gjort en Begyndelse med Tractatens Fuldbyrdelse c: førend det belgiske Gebeet aldeles er rømmet af Hollænderne. Angaaende Hr. Thorns Opsnappelse erklærede han, at dette Attentat var misbilliget af alle Magter, men at Holland selv erklærede det for Repressalier for adskillige af Tornacos Tilhængere, som den belgiske Regjering holdt fangen og imod hvilke den tilbød at udvexle Hr. Thorn. Til Slutning sagde han M. H. Naar Vi forlade Underhandlingernes Vei, have Vi endnu kun et Parti at gribe til, der fører os ind i en ny Tingenes Orden. Regjeringen er overtydet om at have opfyldt sine Pligter; Udfaldet er at tilskrive Omstændighederne og ikke dens Bestræbelser. Jeg haaber hos Repræsentanterne og den hele Nation at finde den Tillid og Enighed, uden hvilken det vil være os umuligt at modstaae Partiernes Jntriguer og trodse Fremtidens Farer." Siden nedsattes en Commission for at affatte en Adresse til Kongen, i hvilken Repræsentanterne yttre det Ønske, at Underhandlingerne med Conferentsen maa blive afbrudte, indtil Tractaten af 15de November ubetinget er antagen; - fremdeles at de hurtigste og kraftigste Forholdsregler maa vorde tagne, for at ende Striden med Holland, enten ved en Tractat eller ved Krig; - endelig, at Kongen maatte forsikkres om Nationens Bistand i alle hans Bestræbelser, for Landets Ære, Uafhængighed og Jnteresse. Denne Adresse blev virkelig overrakt Kongen den 15de, som i sit Svar yttrede sin Glæde over, at hans og Ministrenes Anskuelse af den Maade hvorpaa Sagen herefter skulde tages var aldeles overeensstemmende med den af Kammeret foreslaaede. Det sikkreste Middel, hedder det i samme, til hurtig at løse de Vanskeligheder, som endnu finde Sted, er at overtyde Europa om, at Belgien er nidkjer for sin gamle Roes og belavet paa i Nødsfald at haandhæve sine Rettigheder med Vaaben. Jeg seer med Tilfredshed, at Kammeret har fattet Landets Stilling og formeent, at ingen Byrde eller Anstrængelse maatte være Nationen for svær, naar det gielder dens Existence og Ære. Jeg deeler denne Anskuelse og agter ufortøvet at lade Dem forelægge nogle Lovforslag, der sigte til Opnaaelsen af det Maal, som Kammeret har foresat sig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Efter en Skrivelse fra Bryssel har disse Forhandlinger, vakt megen Enthusiasme sammesteds. De i Septbr. 1830 Saarede droge om Aftenen op til Pladsen ved det Kongelige Palai og opreiste der en prægtig Fane med den Jndskrift: Frihed - Uafhængighed - Leopold. J Theatret forlangte man Brabanconnen med en Heftighed, som man i den senere Tid ikke har mærket Spor til, og Verset: Aver Nassau plus d'indigne traite optoges med lydelige Bifaldsklap.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Jtalien. Vore ivrige Liberale, skrives fra Bologna, troe endnu stedse, at den mellem Grev St. Aulaire og Cardinal Bernetti afsluttede Convention i Anledning af Anconas Besættelse vil blive forkastet af den franske Regjering, da den er saa lidet ærefuld for de franske Vaaben. Adskillige østerrigske Corps have imidlertid allerede trukket sig ud af det romerske Gebeet paa Grund af hiin Convention. Ridder Sabregondi er endnu i Rom for at underhandle angaaende den tilkommende Organisation af disse Provindser over hvilken endnu hersker den største Dunkelhed. Upaatvivlelig har denne østerrigske Diplomat truffet Vanskeligheder, som han ikke anede, da han lovede at vende tilbage om 112 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
J Rom forsikkrer man, at de af Paven engagerede Schweitzertropper med det allerførste ville ankomme; Jmidlertid ere vi allerede i Mai og endnu mærkes intet Spor til deres Ankomst; ingen Anstalt er truffen til at modtage disse Gjæster og den tiltagende Uorden i vore Finantser gjør det næsten utroligt, at man tør lægge denne nye Byrde paa dem. Af Cardinal Albanis tvungne Laan blev kun trediedelen betalt og hidtil har man ikke vovet at bruge Tvangsmidler mod de Gjenstridige. Medens saaledes de med den pavelige Regjering Misfornøiede smigre sig med det Haab, at denne ikke vil blive istand til selv at opstille en tilstrækkelig og paalidelig Militairstyrke, seer man af en Notice fra Schafhausen, at der dog i det Mindste er gjort en begyndelse dertil. Jmellem Grev Salis i Vien (formodentlig Forbundets Gesandt, og den pavelige Nuntius er sammesteds afsluttet en Capitulation, der nu er indsendt til adskillige Cantoners Regjeringer. Denne handler om Oprettelsen af det første Fremmed Regiment i Pavens Tjeneste, der skal bestaae af 2 Batailloner, hver paa 1000 Mand. Mandskabet kan bestaae af alle Nationer, men maa nødvendig bekjende sig til den catholske Religion. Nyttig Opfindelse til at betage Huse deres Fugtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
J Poggendorffs Annaler for Fysik og Chemie beskriver P. A. v. Bonstorff, Professor i Chemien ved Alexander Universitetet i Finnland, et Fordunstnings=Apparat hvorved der med concentreret Svovlsyre frøgende Vitriol-Olie) i kort Tid kunne udtørres. Han paastaaer, at naar man kommer concentreret Svovlsyre i een eller flere flade Skaale, og sætter disse hen i Værelset paa Steder hvor de rolig og uden Fare kunne henstaae, saa vil man alt efter nogle Dages Forløb blive en tørrere (sundere) Luft vaer, og om nogle Uger vil Værelset være aldeles befriet for dets Fugtighed. Hvor mægtig virkende og tillige lidet bekostelig Svovl syren ved denne Operation er, kan sluttes deraf, at den, efter Professorens anstillede Forsøg, havde tiltrukket 3 og 4 Gange saa meget Vand som dens egen Vægt. Røgende Svovlsyre koster 10 a 12 Skill. Cour. Pundet. Skaalen med Hul i koster 16 a 20 Skill. Cour.; de ere, indrettede til dette Brug, at faae hos Schrader & Rosen i Hamborg, Et Pund i hver Skaal er nok, og for mindre Værelser 12 Pund. 1830 var Professoren iblandt det i Hamborg forsamlede lærde Selskab, og der har han forsikkret, at han paa forskjellig Maade ved den Syre i kort Tid havde udtørret sin, efter den store Brand i Aabo, nyopbyggede Gaard, i hvilken han da strax kun de flytte uden at hans svagelige Spindelvævens overordentlige Fiinhed. Microscopens Anvendelse paa Naturphænomeners Jagt tagelser, aabenbarer hver Dag nye Vidundere, hvis Skuespil overgaaer al Jndbildningsskraft. Naturhistorikerne Kiøby og Spence gjøre i et nyligt udkommet Værk en Beskrivelse over Edderkoppens Væv. De beskrive først de fire Organer, eller Redskaber, der jævntidigen virke til Traadens Frembringelse. Ethvert af Redskaberne, der ligne en Si eller en Skumskee, har saa smaa Huller, at Microscopen opdagen over Tusinde saadanne paa en Plads af en Knappenaals Spidses Størrelse. Fra ethvert saadant Hul udgaaer en Traad af utrolig Fiinhed, der forener sig ved Orificio med alle de fra samme Redskab udgangne Traade. Ethvert af disse fire Redskaber eller Organer danner paa denne Maade, en sammensat Traad, der samtligen igjen forene sig til den Traad hvoraf vi see den sammensatte Spindelvæv. Den sædvanlige Traad som vi altsaa see med det blotte Øie er saaledes sammentvunden af over 4000 finere Traade. Men for at begribe alt det Vidunderlige af denne Kjendsgierning, maa man huske paa en Beregning af den berømte Leewenhock. Denne Jagttager har ved ængstlig nøie Experimenter udfunden, at Traaden af den fineste Slags Edderkop er saa fiin at der udfordres 4 Millioner saadanne til Tykkelsen af et Skjæghaar. Naar nu betænkes at hver af disse finere Traade igjen bestaae af 4000 sammentvunde Traade, saa er derefter beregnet, at Tykkelsen af et af vore Hovedhaar kunne indbefatte 16 Milliarder (16000 Millioner) Traade af visse Edderkoppe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Af alle Phænomener som man har iagttaget for at komme efter Legemernes Deelsomhed, er det omtalte unægtelig det mærkværdigste, thi Silkeormens Traad har langt fra ikke saadan Fiinhed som Edderkoppens, skjøndt man har beregnet at Traaden hvoraf Silkeormens Huus er sammensat kan lade sig udtrække til 36000 Fods Længde. Kunsten har ogsaa bragt det vidt. En Metal=Arbeider i London har udtrukken en Gran Platina til 500 Fods Længde hvoraf Traaden var kuns 185 Tomme tyk. Paa et Traadfabrik i Langres har man udtrukken en Kilogramme somtrent 2 danske Pund) Jern til 100000 Metres. (158125. danske Alen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Blandede Efterretninger. Ved Hs. M. Kongens Reise i 1830 overrakte en Gaardmand Peder Nielsen i Følleslev i Sielland Allerhøistsamme et af ham dybt i Jorden fundet udmærket Sværd af Bronce, med Tveegget Blad af 29 Tommers og Haandtaget af 4 Tommers Længde. Efter Sagnet har et Slag, i gamle Tider staaet her, hvor ogsaa en Høi, kaldet Blod høien, findes og tvende Gaarde, kaldet Blodgaardene. Hans Majestæt har tilstillet Sværdets Finder en Douceur af 20 Rbd. r. S. Ved i Nærheden af Frederikshavn at opbryde Steen til Havne=Anlægget, fandtes under Jorden en Broncemynt af Keiser Antonius, præget Aar 140113 efter Kristi Fødsel. Paa Reversen forestilles en siddende Jtalia med Navn under. Stykket er indsendt til det Kgl. nord. Oldskr. Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Ved Klitmølle (Thisted Amt) er fundet en Guld=Fingerring af fortrinligt Arbeide fra det 15de Aarh. Fortil har den en gjennembrudt oval Plade, hvori Navnet IIIS. (Jesus, samt en Roset til hver Side, alt emailleret. En liden Pige som fandt Ringen, der ligeledes er indsendt til ovenanførte Selskab, har erholdt en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
J en Leergrav i Bjørnsholm Sogn fandtes et Antal af 312 gamle danske, tydske og engelske Mynter, alle af fiint Sølv og af de i ældre Tider saakaldte Penninge, som næsten er den eneste Myntsort, man i de første Tider, efterat indenlandske Mynter vare komne i Brug i Norden, finder præget her. En saadan Penning veier omtr. 1/2 Lod og svarer altsaa nu til omtr. 6 Rbskl. Jblandt disse Mynter findes halve, da man ved mindre Udbetatinger pleiede at overklippe samme, og derfor findes paa samme et dobbelt Kors. De ere indsendte til det Kgl. Myntcabinet. Ligeledes ere henved 2600 saadanne Sølvmynter fundne ved Skanderborg; blandt disse vare ogsaa hollandske, bøhmiske og ungarske, samtlige fra en tidlig Oldtid. De bleve ligeledes indsendte til det Kgl. Mynteabinet. I Holsten er funden en Flintkniv, der er den største og bredeste man hidtil har kjendt. Den er 1 Fod 1 1/2 Tomme lang og 4 1/2 Tommer bred.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Blikkenslagermester A. M. Lehmann i Kbhvn, har erholdt 5 Aars udelukkende Bevilling til i Kongeriget Danmark at forfærdige Signal- og Skibs=, eller Batterie=Lygter af en af ham opfunden Beskaffenhed. Det er egentligt tvende Lygter til forskjelligt Brug, den ene at anvende som Signal=Lygte, den anden til Brug paa Batterierne ombord, i Skibe, den første med Sideralspeil den anden uden dette.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Tvende Arrestanter, L. Pedersen og P. Pedersen, i Randers, vare tiltalte for Overfald mod en Politibetjent Ørum og Førstnævnte tillige for Majestætsforbrydelse. De ere ved alle 3 Jnstantser dømte, 1ste til Rasphuset i to og 2den til samme Straf i et Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
En Arrestantinde Maren Jensdatter i Viborg er for begaaet Mord og Tyveri, ved Underretten dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa Stage. Ved Overretten og ved Høiesteret er hun dømt til at have sit Liv forbrudt. I Kleinflottbeck ved Altona er det Nagelske Bryggeri i disse Dage afbrændt samt 7 andre Bopæle. Det sidste Huus i Raden blev med Nød og Neppe reddet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Beskjendtgjørelser. Provstinde Cathrine Marie Bjørn, født Sommer, Enke efter forhen afdøde Provst Bjørn, Sognepræst for Jerslew Menighed i Aalborg Stift, min Kones trofaste Pleiemoder og fleres retsindige Velgiørerinde, endte sin jordiske Bane ved Herrens Kald til Fredens Hjem, Natten den 22de Dennes, i hendes Alders 93de Aar. Efter et virksomt Liv og en christelig Vandel er det en GudsVelsignelse et hjemkaldes til sine Fædre. Vor hjemkaldte Veninde gik bort træt af Dage, men rolig og blid i Døden, Herrens Naade og den evige Freds Glæde, vil ledsage hende paa den ubekjendte Vandring i bedre Egne, medens her hos os hendes Minde æres og bevares i taknemlige Hjerter. - Efterretningen om dette Dødsfald bringes herved fraværende Slægtninge og alle Deeltagende af Undertegnede, i hvis Huus det efter baarigt Ophold skeete. Overklet pr. Hjørring, den 24de Mai 1832. J. Egholm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
At jeg Undertegnede har etableret mig som Kjøbmand og boer i Hr. Kjøbmand Thestrups forhenværende Gaard ved Østeraae, ved Siden af Svane=Apotheket, hvor jeg er forsynet med alle Slags Urtekramvarer, Farvevarer, Malervarer, saavelsom med Rom, Aqvavet, Brændeviin, Punschextract, Apelsiner, Citroner, Figner m. m. m.; at Varerne ere af de fortrinligste Sorter, og sælges til de meest billige Priser, derom vil Enhver blive overbeviist, ligesom og at nyde den reeleste Behandling; - dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for Enhver, som i Fremtiden vil forunde mig deres Søgning. Aalborg, den 5te Mai 1832. Ærbødigst. M. M. Kjær.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
God sund Rug kan faaes i tønder og skjeppeviis hos Frid. Akkermann. En lille Sølv=Uhrkasse er tabt. Finderen vil henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
At den i Avisen Nr. 75 anmeldte ledige Plads for en Skriverdreng, hvorom billetter var afgivne Mk. I hos Kjøbmand Galthen, er besat, bekjendtgjøres herved. Jndtil anden Bestemmelse tages, kan det ingenlunde tilstedes, at Muur-Affald, m.v. afkastes andensteds paa Byens Grund, end udenfor Øster Port, sønden for SteenBroen imellem Bekken og Anders Christensens Parcel. Enhver som aflæsser andensteds paa Byens Grund maa vente derfor at blive alvorlig anseet, og bemærkes til Advarsel, at fra Toldvæsenet vil blive anmeldt om Nogen kjører sligt Affald ud af de andre Porte. Aalborg, den 19de Mai 1832. Schmidt. God Sæde=Boghvede, a 21 Mk. pr. Tønde, faaes paa Mølholdt. Julius Ballin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
En Han=Hønsehund=Hvalp med 2 brune Pletter paa Hovedet, lydende Navnet Bontrock, er bortløben fra Sundby. For Tilbageleveringen loves en Douceur af Mad. Nielsen i Nørre-Sundby. Ligesom jeg aldrig før har fundet det nødvendigt at vidtløftiggjøre mine Avertissementer med at specificere enhver Gevinsts Udbetaling, hvorom enhver Vedkommende hos mig skriftlig og mundtlig bliver oplyst, saaledes henviste jeg ogsaa i Avisen Nr. 82 til den Oplysning, som Planen giver; dette angik ei Hr. Bogtrykker Røe mere end nogensomhelst Anden, hvorfore jeg antager ham aldeles uberettiget til at corrigere min Annonce, og hvad jeg i min Kaldspligt fandt nødvendigt at kundgjøre, og meget mindre til at trække saadant ud af sin Forbindelse for at tilføie den en raillerende Fortolkning. Da Hr. Røe derfore i Avisen Nr. 75 lod indrykke den just ikke vittige Bemærkning: at der ikke var kommet saa megen Gevinst til Aalborg, som kunde betale en eneste Pægle, og siden i Nr. 78: at de hos Bech vundne 300 Rbd. ikke kan udbetales, thi de bestaae i 20 Frilodder, som jo kan opløse sig i Nul, og ikke kaldes nogen Gevinst, var saadant ikke overeensstemmende med Sandheden, hvilket han nu ogsaa selv, skjøndt paa en undvigende Maade maa tilstaae i Nr. 83, efter at han nu har forskaffet sig rigtigere Kundskaber, hvilke det dog synes, som om han havde gjort klogere i at indhente, før han vilde blænde Mængden med at indføre Urigtigheder i sin Avis. Jeg finder mig vel ikke beføiet til videre at indlade mig med Hr. Ree i denne Sag i Avisen, hvorimod jeg kunde finde mig forpligtet til at kræve ham til Ansvar for Landets Domstole. . Bech. Hvo har vel villet blænde Mængden, Hr. Bech, der har indført i Avisen, at hos ham vare vundne 300 Rbdlr., uden at tilføie, at det meste heraf har bestaaet i Frilodder; eller jeg, der har sagt, at der ikke var vunden til en eneste Pægl, hvilken Sandhed jo i al Evighed maa staae ved Magt, naar betænkes hvad Sedlen har kostet, og den da giver - - 1 Rbd. 3 Mk. i Udbytte. Jkke at tale om, at ingen fornuftig Læser bør tage en skjemtsom Yttring, i aldeles bogstavelig Forstand. Har Hr. Bech altsaa selv fremkaldet denne Strid, saa vil han vel ikke, midt under samme, kunde bilde Folk ind, at hans sidste Annonce ikke vedkom mig mere end andre. Hans Beskyldninger om indførte Urigtigheder i Avisen giver jeg ham saaledes hele og holdne tilbage, og staaer vel altsaa ingen mere i saadant Tilfælde end han selv. Jeg har været ligesaa vel underrettet og hvad jeg har skrevet før dette skeede som nu efter Hr. Bechs ovenfor indførte Virvar, thi mine Paastande ere jo de samme. Derimod havde Hr. Bech tilvisse selv gjort klogere i at forskaffe sig Kundskab, om, hvad han egentlig vilde saggive mig for, førend han yttrede Sligt. Dog maaskee for at faae Ret ved Domstolene, da han her aldrig kan vente den hos Publicum. N. Ph. Røe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Proclamata. Under Stormen den 8de og 9de Dennes er omkring dette Amts Kyster skeet adskillig Søskade og derved løst af Havet inddrevet: a. ved Høyen eller Gammel=Skagen, foruden endeel sønderslaget Skibs=Inventarium og Takkelage m. m., 20 Baller Bomuld, henhørende til et Brigskib, som strandede 1 Miil vesten Høyen og i Stormen søndersloges, uden at anden Oplysning om Skibets Ladning og Bestemmelse af de inddrevne Papirer og Varer kunde erholdes, end at Skibet har været Briggen Alert af Chepstow, Capitain Thomas Nixon. Bomulds Ballerne, hvoraf tillige 4 ere inddrevne paa den tilgrændsende Horns Herreds Kyst, ere tildeels mærkede I L. og A. II med forskjellige Rummere, ligesom der og, blandt de inddrevne Sager, er forefunden en liden Kasse med nogle Bøger i det engelske Sprog, samtlige mærkede med paatrykt Stempel. BRISIOlSEAMENSERIEND. SOCIETY b. ved Horns Herreds Vestkyst: en ny fyrre Jagt, uden Mandskab, indbrændt i Stor=Lugen: NORSk. 18 T. L. Ei ANOm 14 Cl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
J Kahytten forefandtes en gammel Fyrrekiste, mærket I. C. S. H., et andet lille ottekantet Skriin, mærket L. S. S. S. 1790, samt desforuden en smuk Mahognie Octant, paasat Navnet Jens Hansen Møller. Af nogle forefundne, dog ufuldstændige Papirer, er det at formode, at Skibet hører hjemme i Stavanger i Norge, og at Skipperen har været Ole Gudmundsen Lindanger. Af Lasten er bjerget: 170 Tønder norske saltede Sild i hele Tdr. 6 halve Tønder Ditto, og 19 Fjerdinger Ditto. c. Ved Læss: endeel Skibs-Takkelage og Jnventarium samt Vragstumper, foruden circa 85 Tylter fiirskaarne 8, 10, 11 og 12 Fods Fyrre= og Gran=Bord, circa 34 Tylter 18 Fods Lægter, 7 Tylter 12 Fods FyrreTræer og 17 Stkr. 20 Fods Dæksplanker, samt en Spire, 22 Fod lang. Adskillige af Bræderne ere stemplede i Enden med Bogstaver G. M. og paa en Fiel opdagedes Navnet Helge Lehovd, skrevet med Rødkridt; videre Mærke til Opdagelse af Eieren er ikke forefundet, men det hele formodes at henhøre til en ud for Øen total forliist norsk eller svensk Slup. De vedkommende Eiere eller Rethavende, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for Undertegne at legitimere sin Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 24de Mai 1832. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Licitationer. Jfølge det Kongelige danske Cancellies Resolution, bliver afholdt Licitation paa Randers Raadstue, Tirsdagen den 12te Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, over Opførselsen af et 2 Etage grundmuret Arresthuus ved fornævnte Raadstue, efter Conditioner og Overslag, som, forinden Licitationen, ere til Eftersyn paa UndertegRanders, den 23de Mai 1832. Reckelmann. nedes Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-28
Auctioner. Torsdagen den 7de Juni næstkommende, Middag Kl. 12, afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborg Birketingsted i Fiellerad over de Grevskabet tilhørende Qvægtiender til Bortforpagtning for indeværende Aar. Fortegnelsen over Qvægtiendernes Hartkorn er forinden til Eftersyn paa Lindenborg Skriverstue, ligesom og Conditionerne, der i øvrigt ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte. Lysthavende indbydes at give Møde fornævnte Tid og Sted. Lindenborg, den 25de Mai 1832. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
J Henseende til det nye Ministerium er endnu Jntet afgjort. Det forsikkres, at der er tilbudt Dupin en Plads i samme og navnlig det indenlandske Departement, men han har udtrykkelig vægret sig ved at indtræde i det nærværende Cabinet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Angaaende den mærkelige Tildragelse i det sydlige Frankrig synes de fleste Stemmer nu at forene sig for den Mening, at Hertuginden af Berry virkelig har været ombord paa Carlo Alberto, men er gaaet i Land i Nærheden af laCiotat, saasnart man fik Nys om at Sphin nærmede sig. Hvor hun siden er bleven af, derom ere Rygterne forskjellige. Nogle mene, at hun holder sig skjult i et eller andet Sted i Sydfrankrig; Andre, at hun allerede har naaet Niza. At den Dame, der blev tagen til Fange paa Dampskibet, ikke er Hertuginden af Berry, gientages paa det Bestemteste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Adskillige franske Blade havde fortalt, at Marschal Mortier havde fundet en meget kold Modtagelse i Petersborg, Denne Paastand gjendrives nu fra Paris (formodentlig i Moniteuren), og fortælles der i denne Anledning, at Kongens Navnedag den 1ste Mai er bleven feiret ved et høitideligt Te Deum i den catholske Kirke i Petersborg. Længere hen paa Dagen gav Gesandten en Diner, ved hvilken, foruden det diplomatiske Corps og de russiske Ministre, en Mængde af Rigets høieste Embedsmænd vare tilstæde. Ved denne Leilighed udbragte Grev Nesselrode den franske Konges Skaal, og Marschal Mortier den russiske Keisers og den Keiserlige Families.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Medens saaledes det russiske Hof ikke har ladet det mangle paa behørig Opmærksomhed mod den franske Konges Repræsentant, har en Forseelse mod Etiquetten fra det pavelige Hofs Side været nær ved at foranledige et Brud imellem dette og den franske Gesandt. Det er Skik i Rom, at de tilstædeværende Cardinaler afsende en af deres anseeligste Officianter for at lykønske de fremmede Gesandts paa deres resp. Monarkers Navnedage. Samme Opmærksomhed ventede ogsaa den franske Gesandt paa denne Dag og havde i denne Anledning endog belavet sig paa en Collation for Dhrr. Gratulanter; men see - Jngen kom. Herover følte han sig nu høilig fornærmet og vilde ikke lade sig nøie med den Undskyldning, at Cardinal Pacca, det hellige Collegiums Decan, som har det romerske Hofs Ceremoniel under sin Bestyrelse, just i de Dage var fraværende, da han meente, at Subbecanen i saa Fald burde have traadt i hans Sted, thi Kong Ludvig Philip maatte ikke af nogensomhelst Grund glemmes. Han har derfor forlangt større Satisfaction og truet med i Vægringstilfælde at forlange sit Pas.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Af Cholera døde den 17de Mai endnu 30 Mennesker i Paris. Casimir Perriers Ligbegjængelse fandt Sted den 19de, ved hvilken Leilighed Hr. Royer Collard holdt Sørgetalen. Sammes Jndhold er endnu ikke bekjendt, men Moniteuren sætter den afdøde Statsmand et hæderligt Eftermæle og undlader ikke at tilføie, at Regjeringen agter at blive hans System tro. Oppositionsbladene skaane derimod ikke hans Politik, hvorimod selv de ivrigste iblandt dem lade hans Retskaffenhed og oprigtige Fædrelandskjerlighed vederfares Ret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
J Overhusets Møde den 18de forsvarede Hertugen af Vellington og Lord Lyndhurst sig mod de bittre beskyldninger for Herskesyge, som Reformpartiet havde gjort dem baade i og uden for Underhuset. Det bliver imidlertid ikke ret klart, hvor nær Nogen af dem har været ved at faae en Ministers Post, men det synes som de snarere har havt i Sinde at arbeide for en eller anden af deres Partie, end for dem selv. Derimod erklærer Hertugen af Vellington udtrykkelig, at det fornemmelig var de skarpe Yttringer i Underhuset den 14de, der bevægede ham og formodentlig ogsaa de andre Tors) til at opgive Planen om en Ministerialforandring. Ligeledes sees det af hans Tale, at Kongen, selv efter at have modtaget Grev Greys Resignation, vedblev den Fordring til sine præsumtive nye Ministre, at en omfattende Reform maatte lægges til Grund for deres Administration.