JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Tirsdagen den 26de Januar 1836, lader Undertegnede, for Vedkommendes Regning, ved offenlig Auction, som afholdes paa hersteds Toldbod Pakhuus, om Formiddagen Kl. 11, bortsælge circa 20 Skpd. ubeskadiget St. Petersborg. Hamp. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, Helsingøer, den 16de Januar 1836. Nichs. Chs. Fenwichs & Comp Skov-Auctioner.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Tirsdagen den 26de Januar 1836, bortsælges til sædvanlig Tid paa Hirschholm følgende Effecter fra Districtets Skove, Tokkekjøb Jndhegning: 40 Favne beskadiget Brænde, 24 Fagotter, 170 Læs Qvas og endeel Hjulvedsklodse alt Bog – desforuden 15 fældede Egetræer og nogle Favne Elle-Fagotter. Paa Skovrider vodden 1 Eeg og 2 Bøgetræer røddede Kirkelte Jndhegning: 22 Favne Elle-Fagotter og noget Elle-Quas. Donse Overdrev: 44 Bøgetræer taxerede til 26 Favne Brænde. Selsøelund, 10 fældede afvarkede Egetræer og endeel Støde brænde, Stadse Vang: Nogle Favne Elle-Fagotter og Quas, samt Stødebrænde og 20 Læs Ege=Udhug. Folehave, 36 Favne beskadiget Brænde, 150 Læs Qvas og endeel Hjulvedsklodse – alt Bog. Noget Espe=Udhug og Stødebrænde. Rudeskov: 24 Fr. Elle-Fagotter, 16 Fr. beskadiget Bøgebrænde, Bøge= og Elle-Quas, slinget Gran-Huus=Bygningstømmer og mindre Naaletræ Udhug Paa Forstvæsenets Brænde-Sætterplads ved Smedstrup Strand: 12 Favne fra Udskibningen tilovers blevet J. Schade. Bøgebrænde. Fredagen den 29de Januar, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction i Maarum bortsolgt af det 1ste Kronborgske Forstdistricts Skove, 2 Stkr. afvarkede Ege, 20 Favne Bøge Fagotter og 100 Knipper Kosteriis paa Ostrup Skovspart, 23 Stkr. afbarkede Ege og 12 Favne Bøgefagotter paa Nyhegn Skov part; 35 Stkr. Ege og 30 Knipper Kosteriis paa Maarum Skovspart; 30 Stkr. afbarkede Ege, 12 Favne nye skovet Elle Brænde og 7 Favne Bøge Fagotter i Har rager Jndhegning; 4 1/2 Favne beskadiget Bøge=Brænde Aggeboe Jndhegning; 28 Favne Elle-Brænde; 6 1/2 Favne bestadiget Bøge=Brænde i Valdbye Jndhegning; 42 Favne Elle-Brænde i Høebjerg Jndhegning; samt en betydelig Deel Qvas og Udhug paa samtlige Skovningsteder. Nedkommende Skovfogder forevise Nummerne 3 Dage forReck. inden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Mortifications-Stævninger. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreder, Birkedommer og Skriver i Rosenholms og Holbek, gaards Birker samt constitueret Borgmester og Byefoged Vanders; Gjøre vitterlig: Efter Begjæring af ProcuratoBjerring i Randers, som Mandatarius for Selveier-Gaard, mand Niels Pedersen i Wissing, og i Medfør af en denne under 20de November d. A. allernaadigst meddeelt Bevilling, indstævnes herved Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af Overst af Cavalleriet Werner Rosenkrantz til Christianslund den 4de Juli 1816 til Procurator Jensen i Randers udstædt Obligation, stor 1236 Rbd. 5 Mk. 6 s. N.V., med 2den Prioritet næstefter 315 Rbd. S. V. i Steder matr. Nr. 128 i Slotstrædet i Randers, til at møde i Nan ders Byetingsret den første Mandag eller ordinaire Retsdag April Maaned 1837, befalet Tingtid, for med bemeldte Obligation at fremkomme, og den dertil havende Adkomst at beviisliggjøre, da Citanten i andet Fald vil forvente Obligationer ved Dom mortificeret. Forordningen af 3die Juni 1796 har afskaffet Forelæggelse og Laugdag. Det til Bekræftelse under min Haand og Segl. Randers Byefoged-Contoir, den 31te December 1335. A. L. Reiersen. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreder; Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Jensen her i Byen, som befalet Sagfører for Enken Bodil Sørensdatter af Hørning med Laugværge og i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de December sidst samt Benesicium paupertatis af 28de f. M., indstævnes herved med Aars og Dags Varsel den eller dem, der maatte have en af hendes nu afdøde Mand Niels Nielsen Lind af Hørning under 16de Juni 1808 til Skovridder Johannes Børg Anning udstædt Pante-Obligation, stor 100 Rd. D. C., omskreven til 80 Rbd. Sølv med 1ste Prioritet i et Huus i bemeldte Hørning med Hartkorn 3 Skpr. 2 Alb. m. m., ihænde, til at møde for Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret paa Randers Raadstue den første Tirsdag i Ma Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10 Slet, for med bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Ret dertil at beviisliggjøre, eller i Mangel deraf at høre Rettens Dom hvorved denne mortificeres til Udslettelse af Pantebogen, alt efter nærmere Paastande. Jngen Forelæggelse eller Landag gives i Følge Frd. af 3die Juni 1796. Randers, den 6te Januar 1836. A. L. Reiersen,
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Skifte=Jndkaldelser. Torsdagen den 4de Februar næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1, bliver den i afg. Walborg Rautter, for Borchsenius, som sidst var Lem i Abel Cathrines Hospital her i Staden, og forhen afdøde Mand Kjøbmand i Slagelse Johan Gottfried Rautter, deres fælleds Boe, opgjorte Repartition, fremlagt til Skifteprotocollen.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 19de Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Torsdagen den 4de Februar førstkommende, Middag Kl. 1. fremlægges heri Skifte-Commissionen den forfattede Repartition i afg. Regimentschirurg ved Kjøbenhavns Borgervæbning Johan Frederich Wilhelm Herholdt og forhen afdøde Hustrue Cathrine Marie Herholdt, fød Lorentzen, deres fælleds Stervboe, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 18de Januar Wordingborg. – At en Skiftesamling for Kammerraad Doctor juris J. C. Kalls Seqvestrationsboe vil blive afholdt Mandagen den 3de Februar d. A., Eftermiddag Kl. 3. paa mit Contoir i Wordingborg, blandt andet, for at tage Bestemmelse om endeel uindkomne Fordringers Jnddrivelse eller Realisation paa anden Maade samt at Boets Foretagelse for Fremtiden er berammet til den første Mandag i hver afde paafølgende Maaneder, til samme Tid og Sted, saalænge Behandlingen vedvarer, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824, confereer Forordningen med 16de Januar 1828. Wordingborg Byefoged-Contoir, den 17de Januar 1836. Neldeblad. Wordingborg. – At en Skiftesamling for Boet efter afdøde Ane Olsdatter og efterlevende Ægtefælle Hjulmand Hans Olsen af Wordingborg vil blive foretaget paa mit Contoir Tirsdagen den 9de Februar 1836, Formiddag Kl. 10, ved hvilken Repartitionen i Boet kan ventes fremlagt og dette sluttet, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placat 21de April 1824 fr. med Forordningen af 16de Januar 1828. Wordingborg Byefogedcontoir, den 16de Januar 1836. Neldeblad.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Neldeblad.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Proclamata. Jfølge allernaadigst Bevilling af 8de Januar d. A., saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At vi, efter Os elskelig Overkrigscommissair, Regimentsqvarteermester ved Vort Livjægercorps, Silke og Klædekræmmer Carl Emil Albeck af Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger, samt den altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at hare noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 8de Januar 1236.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. M. Lange. Hansen. Bentzen. Lassen. Wilse Bevilling for Overkrigscommissair, Regimentsqvarteermester og Silke- og Klædekræmmer Carl Emil Albeci Kjøbenhavn, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel alle de, der formene at have noget Krav paa mig, til, sub poena præclusi& perpetui silentii, saadant deres havende Krav inden bemeldte Tids Udløb for mig at anmelde og beviisliggjøre Kjøbenhavn, den 18de Januar 1836. C. C. Albeck. boende i Overgaden over Vandet, Nr. 201, paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Jomfrue Karen Linnemann i Ravnholdt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden saaden Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aars og Dags Varsel til at melde sig og legitimere deres Arveret, Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Colding, den 16de Januar 1836. Oxenbøll
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Boet efter afdøde Procurator Peder Schønning, i Udesundbye ved Frederikssund, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tillige ere ved samme Proclama den Afdødes Arvinger indkaldte med Aars og Dags Varsel til at møde under Skiftet, for at iagttage deres Tarv under Behandlingen; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Frederikssund, den 15de Januar 1836. Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Ved Proclama, som bliver læst i den 1834 & 35. Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Marie Borgen og forhen afdøde Mand Skibstømmermand Niels Olsen Borgen, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 13de Januar 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Creditorerne i Boet efter den i forrige Aar hos Gaardmand Michel Jacobsen af Taarnbye paa Amager afdøde Tjene stekarl Jens Pedersen, der skal være født paa Bornholm, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Kjøbenhavns Amtstue, den 31te December 1835. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Ved Proclama af Dags Dato, som tinglæses ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Ungkarl Hans Peder Olsens Stervboe af Gunsemagle paa Falster, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer paa bemeldte Boe for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Krüger. Falsters Birk, den 14de Januar 1836. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse, Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 5, Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer, for ved dø Falsters Stifter. In lands. Fyens o. alstænderne for rovindind Færøerne. samt for Dø Januar.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Onsdagen den 20de Slutning af Sagen angaaende Udkast til en Placat, indeholdende nogle nærmere Bestemmelser med Hensyn til Anordningerne om den islandske Handel og Skibsfart. (See denne Tidende No. 43–44.)
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Hvorvidt det allernaadigst maatte behage Deres Majestæt at tildeele Seidesfjord i Østeramt, saa snart muligt, den Jslands samme Ret, som i Udkastets § 11 er bestemt for Portland, til at beseilles af alle Handlende under de for Speculanthandler i Almindelighed fastsatte Vilkaar, og 5) Hvorvidt den for Danmark paabudne Afgift af 1 Procent, der er paalagt alle danske Skibe, der fra Jsland directe expederes til fremmede Steder, med 2 Rbd. 32 s. r. S. pr. Commercelæst, kunde hæves ogsaa af saadanne de fremmede Nationers Undersaatter tilhørende Trælastskibe, som i Henhold til Placaten af 1ste Juni 1821 beseile Jsland, i hvilken Henseende det allerunderdanigst foreslaaes, forsaavidt et saadant Skib for hvilket Til ikke maatte være fuldladet, fælde det vistnok burde erlægge den i § 12 paabudne Afgift af 2 Rbd. 32 s. r. S. pr. Commercelæst, at Skipperen, i Analogi med hvad der i Frag. af 13de Juni 1787 C. I. 14 er bestemt, skulde være pligtig til at indgive til vedkommende Øvrighed en Liste over de Varer, som han har indhandlet paa ethvert Sted, og at vedkommende Embedsmand da burde tilpligtes, naar et saadant Skib skulde afseile fra Landet, at undersøge saadan Angivelses Rigtighed, hvorefter han kunde opkræve hos Skipperen 1 Procent af disse Varers Værdi efter Aarets og Stedets gangbare Handelspriser. No 25.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Sagen angaaende Justitsraad Salicaths Forslag om Oprettelsen af et Handelstribunal. (See denne Tidende Nr. 8 og No. 38 og 39.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Det Stændernes Forsamling af Justitsraad Salicath forelagte Forslag om ovennævnte Gjenstand, gik ud paa, at Forsamlingen skulde indgive en allerunderdanigst Petition til Hans Majestæt Kongen om, at det maatte behage Allerhøistsamme at befale udarbeidet og Stænderne for Sjællands med flere Stifter til Betænkning forelagt et Lovudkast, angaaende: hvorledes en Handels-Ret, i Henseende til Sammensætning, ComForhandlingsmaade, petents, summarisk Retspleie m.v., lig ikke er en usædvanlig Tid for en Handels sags endelige Afgjørelse. Om hvorledes denne Tid kan medgaae, har jeg forfattet en særskilt Beregning, der findes bilagt, og som Enhver, der kjender noget til Procedure, vil finde stadfæstet i sine Erfaringer. "Naar der saaledes lettelig medgaaer til en Retstrættes Afgjørelse i første Jnstants 8 Maaneder og i Tilfælde af Appel 2 Aar, saa ere alle de Fordele, som en Part kunde have havt af en Handelsdisputs hurtige Afgjørelse ikke blot tabte for ham, men han har sædvanlig, ved at gaae denne Rettens langsomme Vei, tabt Jnteresse for Anliggendet, og saavel ved Tiden som ved Omkostningerne bliver han foranlediget til at beslutte, efter den Advarsel han har faaet, hellere en anden Gang at frafalde, opgive eller renuncere paa sin Ret. Men, foruden at selve Sagens hurtige Afgjørelse, f. Ex. i Spørgsmaal om en Capitals eller et Vareparties, Modtagelse, og Disposition derover, kan have været et Velfærds-Anliggende for ham, er det ikke sjeldent, at hans Vederpart, hvis han ikke forsætligen har betrygget sig mod Udfaldet af Sagen ved de flere Midler, som staae til hans Tjeneste, saasom Pantsætning, eller deslige, kan tilfældigen i den længere Tid være sat ud af Stand til at udrede, hvad han bliver tilpligtet. En hurtigere Retspleie, der kan siges ligesom at være beslægtet eller nøie forbunden med de allerfleste Handels-Disputers Beskaffenhed og maa forudsættes som tvende retsindige Parters fælleds Ønske, er derfor den første Fordeel af et Handelstribunal, og jeg skal blot tilføie, at den offentlige mundtlige Jndførelse i og summariske Procesmaades
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Kjøbenhavn. En under 15de December 1815 publiceret Anordning om Handelsretten i Hamborg. Et Reglement for samme Ret af 21de Februar 1816.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
En Forordning af 10de October 1817, om nærmere Bestemmelse af de i Anordningens § 7 bestemte Retsgebyrer. 5) En Bekjendtgjørelse af 16de Juni 1834, om Forandring i de i Reglementets 19 fastsatte Gebyrer.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
En af Advocat og Doctor Veseler under 19de Marts 1831 conciperet Fremstilling af Systemet for den hamborgske Handelsret.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
En Extract af Bestemmelserne i de ovennævnte Anordninger om Organisationen af Handels-Tribunalet i Hamborg.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Jdet Committeen herved opfylder den samme paalagte Pligt, at afgive Erklæring over Justitsraad Salicaths Forslag, maa den for reløbigen tillade sig at undersøge, hvorvidt det er tilraadeligt at organisere en Handelsret hos os efter fremmede Forbilleder. Landsloven, bør bestaae i Harmoni med sig selv, og den bør ikke erkjende en fra den ordinære Procesform aldeles forskjellig Behandling nødvendig for en enkelt Stands private Sager, uden at erklære Principet for den danske Retspleie i det Hele forkasteligt. Dersom Procesformen her i Landet trænger til en total Forandring, og dersom man af denne Aarsag maatte ansee det nødvendigt at organisere Retspleien efter aldeles nye Principer, har hver Borger i Landet samme Ret som de Handlende til at gjøre Fordring paa en saadan Reform. Men den simple og naturlige proerssiale Gang. som Retstrætter her have, kan man neppe ønske forandret, og mindst af Alle vil Nogen, der har havt med Processer at gjøre i Udlandet, være af den Mening, at man bør omdanne den danske Rettergangemaade efter fremmede Love. Naar man paa Grund af de Lovtaler, som der høres om det hamborgske Handelstribunal, ønsker et saadant her organiseret efter lignende Principer, bør det ikke tabes af Sigte, at hine Lovtaler sandsynligviis for en stor Deel ere en Følge af at den hamborgske Rettergangsform tidligere som særdeles forviklet og sammensat høiligen trængte til en Reform, og at man derfor nu erkjender de gode Virkninger, som den forandrede Organisation har medført; men den danske Borger kan med Sandhed være stolt af, at hans Fødeland ogsaa i dette Punkt allerede tidligen havde udviklet sig paa et høiere Trin, og det er saa langt fra, at Danmark i den omtalte Henseende staaer tilbage for andre Lande i Civilisation, at det meget mere er gaaet forud for disse. Der er gjort saa meget hos os for Behandlingen af alle og in Specie af de meere vigtige Handelsager, at det med ubetydelige Modificationer i den her bestaaende Retsorden er muligt at realisere ethvert Ønske, som den danske Handelsstand med billighed kan nære. Dette antager Committeen, at den ærede Forsamling vil erkjende, og den skal til nærmere Oplysning herom tillade sig at sammenholde det hamborgske Mønster med den her bestaaende Form i Rettergangsvæsenet.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Handelsretten i Hamborg bestaaer af en Præsident og en Vicepræsident, der begge ere lovkyndige, samt 9 handelskyndige Tilforordnede, men den deler sig i tvende Kamre, af hvilke Præsidenten har Forsædet i det ene og Vicepræsidenten i det andet. Det bestemmes ved Lodkastning, i hvilket Kammer de handelskyndige Medlemmer skulle fungere, og de alternere maanedligen saaledes, at Retten ordentligviis sættes med 2de af disse i Forening med den Præsiderende, med mindre Sidstnævnte. paa Grund af Sagens beskaffenhed maatte ansee et større Antal nødvendigt. Det Kammer, hvori Sager forekomme, der angaae Sø-Assurance eller andre reent nautiske Qvælioner, er berettiget til at tilkalde Oldermænler et Par erfarne Skip dene for Skipperne af pere, og at høre deres Formening som saglyndige uden dog at give dem Stemmeret.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
For at bedømme, hvorvidt de Elementer, hvoraf den hamborgske Handelsret er sammensat, ere, med Hensyn til de Kundskaber, som udfordres for vedbørligen at røgte Dommerfunctionen, mere hensigtsmæssigen valgte end de, hvoraf de danske Domstole bestaae, er det nødvendigt at undersøge Naturen af de Sager, hvorom der tales, i hvilken Henseende man ingenlunde kan lade det beroe ved det generelle Udtryk, Handelssager.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Den vedlagte Handelsrets-Ordning henlægger til det Hamborger Handelstribunals Virksomhed: ) Alle Retstrætter, der angaae Handelsforetagender eller som staae i umiddelbar Forbindelse med disse, hvad enten Personerne ere Handelsmænd eller ikke. Som Saadanne nævner den derpaa: a) Ethvert Kjøb af Producter eller Varer for atter at sælge dem, enten saaledes som de ere, eller forarbeidede i forandret Form, enhver Entreprise, som vedkommer Fabrikker, Manufacturer, Leverancer, og Factorier, alle Commissions=, Speditionssamt alle Penge, og Fragt-Forretninger Banquier- og Mægler-Forretninger (fra Vexel Salg af sidstnævnte dog undtagen Kjøb og faste Eiendomme; alle Contracter imellem Kjøbmænd, Detailhandlere og Banquiers, der hidrøre fra Handelsforretninger, hvilket i TvivlsTilfælde præsumeres; alle Vexelbreve, Assignationer og Pengeomsætninger imellem Kjøbmænd, med Undtagelse af de i Forordningen. af 4de September 1732 omtalte Vexler, b) Ethvert Foretagende med Skibsbyggeri; alle Kjøb og Salg og Reparationer paa Skibe, ethvert Skibs-Rhederi; ethvert Jndkjøb eller i Skibs-Takkelage, Skibsredskab og Salg Proviant; enhver befragtning eller Leie af assagerer om deres Tran Skibe, alle med port afsluttede Contracter; Laan paa Bodmeri; alle Assurancer paa Skibe, Bodmeri, Fragt og Varer, og alle andre Søfarten vedkommende private Contracter, hvorfra dog undtages Stridigheder mellem Skipper og Skibsfolk. le Retstrætter og HandelsinteressentKlager, som blive fremsatte ved Handelsbestyrere, Bogholdere, Commis, Lærredrenge og andre saadanne Personer, som Kjøbmænd, Detailhandlere, Banqniers og Mæglere have Banquier- og Mæg ansat ved deres Handels-, ler-Forretninger, eller som gjøres af saadanne dersoner, som en Følge af deres Ansættelse; samt alle Trætter om Bjergeløn og Lodspenge.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Naar den ærede Proponent skildrer Handelsforholdene paa en saadan Maade, at man deraf kunde tage Anledning til at troe, at det er umuligt for Jurister at have Mening om de af samme opstaaende Netstrætter, og at disse derfor udelukkende bør overlades, til Kjøbmænds Paaskjendelse, saa kan Committeen, forinden den gaaer over til at omtale den Forslaget, ikke tilbageholde øvrige Deel af den bemærkning, at det er at befrygte, at et saadant Princip, anvendt paa Organisationen af et Handelstribunal, kunde lede til en aldeles vilkaarlig Afgjørelse af deslige Sager, idet man i Almindelighed ikke kan forudsætte en Handelsmand i Besiddelse af den fornødne juridiske Dannelse for nøiagtigen at kjende og fatte Lovens Principer og specielle Bestemmelser, og de Erfaringer, som han i sin egen stundom indskrænkede Forretnings kreds har oplevet, ingenlunde kunne være tilstrækkelige til at løse de vanskelige Opgaver, som aldeles specielle og sammenstødende Omstændigheder bringe for Domstolene.
Berlingske Tidende, 1836-01-20
Ved Retterne her behandles Sagen i første Jnstants skriftligt, hvorimod den efter Justitsraad Salicaths Formening ved Handelstribunalet i Hamborg altid behandles mundtligt. Herved er imidlertid at mærke, at den 19de Art, i Handelsrets-Anordningen. udtrykkeligen tillader Retten at tilstede Parterne skriftlig Procedure, og da dette sandsynligviis altid er Tilfældet, naar Sagen er af forviklet Natur, saa opnaaes der ikke meere ved det mundtlige Foredrag, end hvad her allerede er en Følge af Sagens foreløbige Forhandling ved Forligelses-Commissionen, hvor Parterne tale deres Sag og som oftest ved Commissionens Medvirkning bestemme sig til mindelig Afgjørelse, forsaavidt de overbevises om at have Uret. Jøvrigt vilde det vistnok være betænkeligt, her at indføre mundtlig Procedure i første Jnstants, da det neppe var muligt at procedere en Sa for Høiesteret, naar Advocaterne ikke i Underretsproceduren havde Garanti for, at ingen ny Jndsigelse der fremkommer.