JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
En i Paris forfærdiget Maskine til Hørrens Bearbeidning, som Hans Excellence General Grev Waltersdorf har foræret det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab i Kjøbenhavn, er af bemeldte Selskab laant mig, for at foranstalte nøiagtige Prøver paa Maskinens Gavnlighed. Den overgaaer min og tvende her boesatte Hørberederes Forventning, da man ved sammes Anvendelse sparer Knæblingen, Tærskningen, Sænkningen og Tørringen, desuden bliver Productionen betydelig større, end naar den samme Hør behandles paa de hidtil her bekiendte Methoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
At Hørren, som den franske Beskrivelse af denne Maskine siger, ogsaa lettere kan blive bleget, end den paa sædvanlig Maade bearbeidede Hør, tør jeg formøde, hvorvel Prøven dermed først skal foretages. Da det formodentlig vil interessere den for Landet saa gavnlige Høravlings Velyndere, saavelsom Hørberedere og Mekanikere, at see Anvendelsen af denne Maskine, saa har jeg anseet det for min Pligt at bekjendtgjøre, at den i October Maaned, hvor jeg tør vente at beholde Maskinen, hver Søgnedag kan sees i Arbeide ved Høravlingsstedet i Bisserup Bye. Enhver, som efterat have seet Maskinen arbeide, dog tvivler, at den udretter hensigtsmæssig det, som Beskrivelsen siger, eller har grundige Forslag til sammes Forbedring, vil forbinde mig ved skrivtligen at meddele mig sine Tanker herom, og ved Jndberetningen til det Kongelige Landhuusholdningsselskab skulle disse Meddelelser samvittighedsfuldt blive afbenyttede. Holsteinborg, d. 2den October 1819. F. A. Holstein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
J Overeensstemmelse med ovenanførte forskjellige Bekjendtgjørelser, har jeg den Ære at berette Dhrr., som jeg staaer i Forbindelse med, at jeg ved Afleveringen af enhver Machine vil lade følge en behørig almindelig Anviisning, ledsaget af for Kobbere og indeholdende den klareste Udvikling af de forskjellige, her neden anførte Poster. 1. a) Hvad der skeer, naar man sænker Hør eller Hampstængelen, eller en Tidlang breder den paa en Eng for at riste den. b) Hvad man søger at opnaae ved Nistningen. c) De forskjellige Mangler og Farer, som denne Behandlingsmaade fører med sig. 2. a) Hvorledes man kan undgaae Ristningen. b) Forklaring over, hvorledes Machinen fuldkommen og med Sikkerhed erstatter denne. c) Maaden hvorpaa man bruger denne Machine saavel til Hør, som til Hamp. d) Hvorledes man kan sætte flere saadanne med hinanden forbundne Machiner i Bevægelse ved Heste, Vand, Vind eller Dampmachiner &c. c) De imodsigelige Fordele, som denne ny Maade at tilberede Hør og Hamp paa frembyder. Fremgangsmaaden og Midlerne til at gjøre alle Slags Hør og Hamp meget fiin, hvid og silkeblød. Denne Anviisning indeholder megen Detail, for at den desbedre kan forstaaes, og intet Væsentligt udelades ved en Gjenstand af saa stor Vigtighed, og for at spare Forsøg og Prøver under Brugen af Machinen og under Udførelsen, af den foreskrevne Fremgangsmaade fra først til sidst. Kjøbenhavn, i Viingaardstrædet No. 132. d. 19 October 1819. L. P. Dubotage. Panorama.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Konstneren Hr. Cornelius Suhr, fra Hamborg, er i disse Dage ankommen her til Kjøbenhavn, hvor han med høiere Tilladelse agter at forevise sit bekiendte optiske Panorama. Det Bifald, som disse Rundmalerier have fundet paa de Steder selv, som de forestille, er den bedste Anbefaling for deres Fortræffelighed, og de have det Fortrin for de locale, som det Kobberstikker, Grosch engang foreviste i Kjøbenhavn, at Tilskuerne kunne komme til at betragte Gjenstandene, fra høist forskjellige Standpunkter. Man seer Alting deri i sin naturlige Størrelse, og de, som have været paa Stæderne selv, og altsaa havt Leilighed at sammenligne Copierne med Originalerne, forsikkre, at de, ved at kaste et Blik paa Hr. Suhrs Forestillinger, ligesom ved et Slags Tryllekraft, saae sig forflyttede derhen. Naturen er saa nøie copierret, at man næsten ikke troer sine egne Øine. - Her sees Hamborg med hele sin skjønne Havn, bedækket med mange Hundrede Skibe fra alle Verdenskanter, Elben, Øen Wilhelmsburg, og i nogen Frastand Harburg og Altonas Taarn og Havn. - Jkke mindre interessant er Forestillingen af Berlin. Slottet, den lange Bro over Spree med Churførstens Statue, Først Blücher, omgiven af sine Adjutanter, overraske Øiet paa den behageligste Maade. Endnu større Mangfoldighed af Gjenstande yder Keiserstaden Wien. Man seer Stephans Kirken, hvor Keiseren med sit hele Huus kommer i høitidelig Procession ud af Kirken paa Christi Himmelfartsdag. Hele det Militaire og Borgerbevæbningen paradere, og Pladsen vrimler af adskillige Tusinde Jndbyggere. Endeligen fremviser Konstneren ogsaa en Forestilling af München, Hovedstaden i Bayern, og Wilhelmshøien ved Cassel. Der er ingen Tvivl om, at disse med Rette berømte Konst-Forestillinger ville sees med Bifald af den danske Almeenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Den svenske Historiograph A. Hallenberg har udgivet et for Etymologien vigtigt Skrift, under Titel: Disquisitio de nominibus in lingua Sucogothica Lucis et Visus, Cultusque Solaris in cadem lingus vestigiis. Værket undersøger nærmest alle Benævnelserne paa Lys og Synde deraf udledte Begreber, ligesom og Sporene til Solens Dyrkelse i det svenske Sprog. Forf. beviser deri der Slaviskes Slægtskab med det Græske, Latinske og Svenske, og ligeledes det Persiskes Slægtskab med det indiske Sprog, især det Sanscritske. Men paafaldende er det, at han antager Gudfader for et fremmed Ord, og en fordærvet Udtale af compene. - Videnskabers Selskabets Ordbog giver os ikke Ordets Etymolagie, men siger, at Aarsagen til Benævnelsen Gudfader, Gudsøn &c. ligger i Døbeformularen, hvorefter, Præsten, ligesom for Guds Aasyn, paalægger Fadderne at sørge for Barnets Opdragelse, i Tilfælde af Forældrenes Død &c. Den sande Oprindelse til Benævnelsen er imidlertid imodsige ligen det islandske Gudsikar, aandeligt Slægtskab, som fremkommer, naar Personer af forskjelligt Kjøn komme i, ved tilfælles at holde et Barn over Daaben. Samme Oprindelse har det tydske Gevatter; thi i det sydlige Tydskland er Ordet Göre endnu almindelig brugeligt. Ancher siger, at de store Ord, hvormed den jydske Lov begynder: "meth logh skal Land bygges, var i Norden et almindeligt juridisk Ordsprog. Saaledes hedder det i Hagen Hagen sens Frostethings-Lov, "Efter Loven skal vort Land bygges, men ikke ved Uskikke forødes, og hvo som ikke vil give Andre Ret, bør heller ikke selv at nyde den." Uden Løve kan intet nok saa lidet Samfund bestaae, fordi de ere ligesom Cementet, der holder hele Bygningen sammen. Men de bør agtes ligesaavel ovenfra som nedenfra. Hver retskaffen Mand afskyer Lovløshed, under hvilken Skikkelse den end viser sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Indenlandske Efterretninger. Den americanske Dampfregat Savannah er i disse Dage ankommen her paa Rheden, og ligger udenfor Trekroners Batterie. Den har tilbagelagt Reisen fra St. Petersborg i den korte Tid af 3 Dage. De, som have seet dette Skib, som ikke allene kan gaae med Damp, men ogsaa ved et Roværk, kunne ikke noksom rose dets skjønne Jndretning. De fleste indvendige Ting ere af Mahognietræ. J Kahyterne er der anbragt 40 smaa Kamre med Seng i, for hvert af hvilket der er en Dør, alle numererede fra No. 1 til 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Jstedet for Tougværk er her Patent Jernlænker. Bænkene, hvorpaa Passagererne kunne sidde, ere af støbt Jern, og grønt malede. Skibet kan efter Behag betjene sig baade af Dampmaskinen og Roværket, og til Omskiftningen heraf udfordres kun 10 Minuter. Det seiler saa hurtigen, at en engelsk Brig, der ved Skotland, troende at det var et Fartøi, som der var kommet Jld i, seilede for fulde Seil efter det, ikke var istand til at kunne indhente det. - Denne Dampfregat skal være tilkjøbs for 60,000 Piaster. Den er det første Dampskib, der har gjort en Reise fra America til Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Mariboe, den 12. October. Natten imellem afvigte Fredag og Løverdag frøs det saa stærkt, at der laae temmelig tyk Jis paa Vandet med en stærk Riim. - Hvormeget Seiladsen i Søndresøe i den senere Tid har tiltaget, kan sluttes deraf, at ikke mindre end 11 bemandede og udrustede store og smaae Baade beseiler i Aar samme. Odense. Hendes Høihed Prindsesse Caroline Amalia ankom den 1 Octbr. i høieste Velgaaende til Manheim, og gik derfra over Worms og Mainz til Ellfeld am Rheingau, hvor Høistsamme agter at oppebie Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, som den 2den tænkte at indtræffe i Strassburg. Det elskede Fyrstepars Tilbagereise til Fædrenelandet vil derefter strax paabegyndes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Aarhuus, d. 15 October. Her paa Rheden ere ankomne: Capit. Wippel fra St. Thomas i Vestindien (Skibet tilhørende Hr. Agent Meulengracht); Capt. R. Nielsen fra Bordeaux med Vine til Hr. Kom. Fulling og Flere her i Byen (Skibet er Hr. Kom. Mallings).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Blandede Efterretninger. Christiania, den 9de October. J en Hauge i en af Forstæderne ved Christiania, nemlig hos Høker Jon Hansen i Lakkegaden, findes for nærværende Tid et Æbletræe, som 2den Gang i dette Aar bærer Frugt. Det havde baaret store Sommeræbler, hvoraf de fleste faldt af, men et blev staaende, kom til fuldkommen Modenhed og en usvædvanlig Størrelse, og blev afplukket ved Slutningen af August Maaned. Omtrent 8 Dage derefter blomstrede Træet paanyt, og man kan endnu see de bortviisnede Blomster, hvoraf blot een Blomst satte Frugt. Dette Æble sidder endnu paa Træet, er frisk og frodigt og har paa denne Tid omtrent en sædvanlig stor Blommes, eller et lidet Pigeon Æbles Størrelse. - Anmelderen har tilligemed flere Personer taget Træet og Frugten i Øiesyn, hvilket desuden ved Eierens Tienstvillighed staaer Enhver frit for. Han har ved Huusfolkenes og Andres Vidnesbyrd overbeviist sig om, at saaledes virkelig er passeret, som her findes anført, og troer derfor at burde meddele denne Naturtildragelse, der er saa meget mærkeligere i vort Klimat, som lignende Tilfælde i langt sydligere og mildere Egne anføres som en sjelden Mærkværdighed. Kotzebues og Sands ulykkelige Endeligt. Psychologiske Bemærkninger af Prof. Grohmann. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Psychologien er ikke blot en alvorlig Lærerinde for det sandselige og intellectuelle Menneskeliv, men ogsaa for den moralske Kraft og Dyd. Ogsaa den frie Villie i sin høieste Stræben efter at løsrive sig fra det Sandselige og Dødelige, binder og fængsler stundom sig selv ved den høie Flugt, den tager. Partiskhed omgiver den da, som i Dybden af menneskelige Lyster. Der gives en Konstens Begeistring, som ikke er fri mere; en Dydsfølelses Begeistring, der ligger over den menneskelige Villies Grændser, en Gudsanskuelses Begeistring, der løser det jordiske Menneskes Vinger, og gjør dem fri for al Styrelse og Regjering. Men Mennesket stræber didop, hvor det ikke kan komme hen; det døer der ligesom imellem Himmel og Jord. For saadanne Handlinger, for et saadant Liv er intet bedre end Døden. Han afsiger den Kiendelse, som han forbeholder sig for alle menneskelige og verdslige Domstole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
J saadanne Handlinger og Sindsarter ere Traa denne saa sammenslyngede, at midt i Frihed Bestemmelse og i Bestemtheden Friheden synes at herske. Et psychologisk Sielemalerie, hvor de enkelte Livsbilleders alt for fulde Kraft, synes at gaae under i hele Livets alt for fulde Kraft. Denne Sands Handling er ikke Udtrykket eller vel endog Jnspirationen af en almindelig eller skjult Historie. Handlingen forklarer sig ved sig selv. Den er et for fuldt, et for Dyd og et bydigt Liv alt for varmt og stærkt bankende Hjerte. Taalsomhedens, den mildere, visere Følelses enkelte gode Handlinger gaae under eller tabe deres Høihed i Kraftordet af den ene Dyd, der, handlende og overmandende, træder ud fra den Begeistredes Siel. Sielen har ligesom bygget sig her et Væv, der kun er slynget ved faa Traade om andre Gjenstande. Et Vindpust ødelægger det, og Beslutningen, Byrden falder under sin egen Byrde. Saaledes forklare vi os Sands Handling. Den modner under almindelig Følelse af Dyd, og Frugten faldt overmoden af. Sielen har ingen Kraft til at hæve sig over Handlingen og paatrængende Kraft. Thi det er jo dog al Dyds Løsen, at Sielen endnu stedse maa skjælne imellem Villien og at ville, imellem den Handlende og Handlingen selv. Psychologisk kunne vi i dette ulykkelige Mord ikke skjønne andet end en ulykkelig Handling, der mere kunde udledes af moralsk Bestemthed end moralsk Frihed, mere af en almindelig paatrængende Selvbevidsthed at ville handle og gjerne at ville handle, end af en friere moralsk Overlæg, og en i sig selv roligere, besindig Kraft hos Sielen. Sands Gierning har vel alle den modne Overveielses udvortes Former af Rolighed og Besindighed. Og dog er den det i sig selv ikke. Udvortes Rolighed kan bestaae med Sindets inderste Kamp, en Handlings vel overlagte udvortes Form med Dømmekraftens og Selverkjendelsens inderste Bedrøvelse. Hvor mange Selvmordere opoffre sig i den største udvortes Rolighed, som det synes. Men er dette virkeligen saa, spørger jeg Criminalisterne, eller ydermere de psychiske Læger *), som ene burde have at dømme om psychiske Lidelser og Skrøbe19) Det Ord psychisk er ved den dyriske Magnetismus's Gjenindførsel kommet meget i Brug i Tydskland. Det lader sig kun oversætte med Siel og en psychisk Læge bliver altsaa det samme som Sielelægge. Fordum vare de Geistlige i alle Religioner i Enebesiddelse af Sielelægekonsten, nu er den gaaet over til de virkelige Læger. Men kun Skade, at mange af disse sidste ikke have søgt at bringe Konsten at helbrede Legems sygdomme til lidt større Fuldkommenhed, førend de gik over til at helbrede Sielesygdomme. ligheder, om Fuldbyrdelser og blodige Gjerninger, Jeg har kjendt flere Sindelav af samme Art som Sands. De falde og offre sig ikke paa ligeMaade. Det beroer paa det ydere Livs Forskjelligheder, hvorledes Livet skal tænde sig, Lynet skal ramme. Men i disse moralsk ophøiede og enthusiastiske Sindelav har jeg fundet en Flamme, der med sin Tønder let kan gribe videre om sig, og fortære sig selv. En heftig aandig og moralsk Opbrændelsesproces, ligesom der gives i det menneskelige organiske Liv en saadan Selvbetændelsesproces! (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Kjøbenhavns Børs d. 19 October. Cours. Hamb. 2 M. 272, a vista 275. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 275. Specier solgtes til 16 Rbmk. 8 s. a 16 Rbmk. 8 1/2 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. 102. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 66 a 67 s. - Disconto 6 PC. San 8 fra det kongelige, kjøbenhavnske Skydesælskab og danske Broderskab. Hendes Kongelige Høihed. Prindsesse Vilhelmine Marie Danmark,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Selskabets høje Foresatte, den 14de October, 1819. Melodi: Ja, det var lyksalige Dage, e Mændene Lovbøger skreve, Saa Kvinderne Steddøttre bleve, J. Har længst alt saa Mangen os sagt; 3: Men, at sig de Lovmænd bedroge, Da Vælden fra Kvinden de toge, 1. For Dagen skal nu vorde lagt. Kong Oluf, med Tilnavnet Hunger, Brød lidt sig om Maver og Tunger, 1. Og huuløiet smægted hans Folk. Den Drot havde Frænder saa mange, Som hersked paa Field og i Vange 1/2 Spørg Saga, hiin Sandhedens Tolk, 2 Hun stiller de Gjenfærd for Øie Men peger paa Dannebods Høie 1. Og Perlen i Valdemars Æt : Margritha, paa Daniens Himmel, Bortstraaler en Stierneskud Vrimmel 1/2 Af Førster, hvis Daad var for let, 2 Selv skjæbnefuldt Nutidens Dag For Konger fremføre den Klage: Vi vandre, for Arbeid og Brød!"Mens her os vor Dronning husvaler Med Alraad mod Jordlivets Kvaler; 7. Med Gammen og Druen saa sød. 2 Høit derfor den Dronning vi ære, Hvis Rige vort Samfund monn være: 3: Hun leve, og blive os huld : Vi takke Dig, ædle Førstinde! J Hjertet vi gjemme Dit Minde, 31. Meer troe, end det pureste Guld, 12 Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-19
Rettelse. S. 1326, Lin. 11 fra neden, for Blodsværd, læs: Blod værd? Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn SacastorherSextende Aargang. No. 85. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 October 1819. Sang for Danske. (Skrevet i Juni Maaned 1819, men ikke til nogen Concurs.) Lyder høit vore jublende Qvad Over Daniens smilende Slætter; Slutter Kjæden i tætteste Rad, Mellem Axene Roserne fletter; Dans Krone den skinne saa hold Bag hans Sønners ældgamle Skjold. Rækker freidigt den trofaste Haand, Hvor J første Gang stammede Moder; Sværger Alle med eendrægtig Aand, At hver Dansk Jer skal være en Broder; Stander kjekt i Røg og i Damp, Mindes Danmark i heden Kamp. Skuer Bugten, hvor Heltenes Blod Flød i Strømme for Fødelands Ære, Skuer Heden, hvor Daniels Mod. Drev de Fiender i flygtende Hære. Glemmer aldrig hvad Danmark var, Hvad i Skjødet altid det bar. Kun paa Slætten, hvor Kornet det groer, Og i guldgule Bugter sig bølger, Eders Fryd, eders Herlighed boer, Eders Stierne saa mildt eder følger. Hvor eengang Jer Vuggesang lød Brænder klart Jer Kjerligheds Glød. Lad hver Sydbo kun prise sit Held, At ham Solen fuldmodner hans Druer, Lad end Gothen ophøie det Field, Der lyser af Nordskinnets Luer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Paa Daniens Enge groer Guld J bugnende Are saa huld Har J gjestet hver Plet paa vor Ford, Vil Jer Danmark dog dyrebart blive; Hvor J hopped og smiled som Nor Kan Jer Egerod Skuddene drive. Ved Thyres og Absalons Grav Ligger tryggest Jer Vandrings-Stav, Hvor bag Skjoldungers hellige Val Det taaredugde Linklæde gjemmes, Tæt ved Kronens og Scepterets Hal, Og i Dannelund aldrig skal glemmes: Eder Christian den Fjerdes Blod Minde høit om Jer danske Rod. Vai stolt du vort Dannebrogs-Flag Over Codans sølvskummende Belte! Staa os bi i hvert dundrende Slag, Hyl dit Purpur om cimbriske Helte, Din Jld lue høit i vor Barm, Din Aand gode Kraft i vor Arm. Straal da evig vort Fødelands Sol! Straal med Lyst over Daniens Have, Over Skjoldungers ældgamle Stol Mildt udgyd din Velsignelses Gave! Spred dit Lys over Dana's Kyst! Styrk i Faren hver Nordbos Bryst! Thorvaldsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Man har her i Korthed et Begreb om, hvad Billedhuggerkonsten, fra den mekaniske Side, egentligen er, og i det mindste vil det adsprede en Deel af den Taage, som i den Henseende indhyller Mangens Forestilling derom. - Den æsthetiske Deel af Konsten lader sig bedre føle end beskrive. Den forholder sig til denne som Metrum og Rhytsmus til Aanden i Poesien. Thorvaldsen, er en sand poetisk Konstner. Hans Arbeider aande Liv og Følelse. Hans Jdeer ere høie og Udtrykket i hans Figurer idealsk i fortrinlig Grad. Hans Qvinder, Børn o. s. v. ere i alle Henseender raphaelske. J Basreliefer overgaaer han imodsigeligen Canova, ligesaa er han, efter Manges Paastand, i Kraft og det Helteidealske denne berømte Konstners Mester. Han vil begive sig fra Kjøbenhavn, hvor han agter at opholde sig Vinteren over, til Warschau, for der at besørge det Fornødne til Poniatowsky's Statne, som hans Meisel skjænker denne Stad. Tilforn bleve saadanne Statuer støbte i een Form, men dette medførte stundom den Uleilighed, at Støbningen, mislykkedes og Statnen maatte omstøbes, hvilket f. Ex. har været Tilfældet med Peter d. 3dies Statue i Petersborg, ei at omtale den Vidtløftig hed, der var forbunden med at flytte den færdige Statue fra Støbehuset til Pladsen, hvor den skulde opreises. Til at flytte Frederik d. Femtes Statue fra Gjethuset til Amalienborg, blev der indrettet et heelt Maskinerie. Men efter en i Jtalien ny opfunden Methode, støbes nu Statuer, i enkelte Dele, og disse, som saaledes beqvemt kunne forsendes til de fjerneste Steder, sammenloddes, naar de ere ankomne til deres Bestemmelsested. Ved denne Lodning bliver Statuen tillige stærkere, end naar den forfærdiges i een Støbning. De Gamle sammensatte saaledes deres Marmorgrupper. Længe troede man at Laokoon, Gruppe var forfærdiget af een Steenmasse, men i nyere Tider har man fundet, at den var sammenføjet af forskjellige Stykker. Denne Methode at forfærdige Formen til store Statuer i enkelte Dele, der enkeltviis kunne støbes og siden sammenloddes, følger Thorvaldsen, og paa denne Maade bliver det ham mueligt, at forfærdige colossalske Statner hjemme, uden at han behøver at være paa det Sted, hvor de skulle opreises. Den nyere Tid tilhører ogsaa den Methode, at bage eller brænde Leermodellen, hvorved det ikke allene bliver næsten ligesaa stærkt som Marmor, men hvorved Formen tillige gjengives ligesaa fuldkommen, som den kom fra Konstnerens Haand. Denne Methode er, som enhver let ind ster, ogsaa meget besparende. Disse Linier ere ene nedskrevne for hos Mange at berigtige Jdeerne om Konstneren og hans Værker, men ikke i den forfængelige Tanke at ville yde ham en Roes, som han ikke trænge til, paa en Tid, da saa mange beføiede og ubeføiede Stemmer gjenlyde deraf overalt Den sande store Mand føler selv alt for vel, at hvert Fag har sine store Mænd, der alle have Fordring paa vor Hylding, og at denne, hvor velmeent den end er, tilsidst maa blive ham ubehagelig, naar den saa at sige overstrømmer sig selv. Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Efter Jndsendt.) Da det maa antages, at de mange Bete ninger og Forretninger, der fordres af en Kirkesanger paa Landet, er Kongebud, og denne Clas af Embedsmænd, formedelst deres ringe Jndtægter, ei have Raad til at anskaffe sig de forskjellige Forordninger og Reskripter, der indeholde disse Bud, var det da ikke meget at ønske, om en Jn rist eller anden dertil duelig Person vilde paatage sig, samlede at udgive alle, disse Embedsmænd vedkommende Pligter og Rettigheder, Hvorfore synge Lutheranske Nordboere saa meget om catholske Sydlænderes Legender, Er det nyttigere for Menneskeslægten af føres ved Oplysning til en eneste moralsk Religion, eller ved Drømmerier til en eneste mystisk Kultus, Ere Sætninger fra Gregers d. 7des og Korstogenes Alder nyttige for Fyrster og Folk eller for Paver og papistisk Geistlighed? Jndeholder Historien ingen Exempler paa at Munke kun holde, hvad de love, saalænge deres egen Fordeel kræver det, og at de ville herske uindskrænket, saasnart de kunde?