JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Da denne Forsamling erne og allene var bestemt til at raadslaae angaaende Bevilgnings Affairen, saa begyndte man strax med at oplæse anden Gang Extracten af Protocollen, eller Bevilgnings Deputationens Forslag. - Efterat man derpaa havde underrettet Forsamlingen om adskillige andre Forslag, angaaende Maaden, at indsamle de nye Skatter, paa, saa aabnede Baron Bachtmester Debatten med et tørt, Dictamen, hvori han, uden at indlade sig udi nogen Undersøgelse om de forskjællige Puncter, erklærede sig for Deputationens Forslag, og det paa denne Grund, at Deputationen, siden den bestod af Medlemmer, som netop vare valgte til dette Arbeide, og havde de dertil udfordrede Kundskaber, havde havt allermeest Tid til vel at overveie Omstændighederne og alle Uleilighederne, saavel fra den ene som fra den anden Side, og at saaledes det Forslag, som Deputationen havde. antager, naturligviis burde være det best udtænkte, og det, som havde de mindste Uleiligheder i Følge med sig. Men, lagde Baron Wachtmelster til, det væsentligste Spørsmaal i denne Affaire, er Tiden, hvorlænge Bevilgningen skal vare. Eftersom Stænderne have Rettighed til at lagge Skat paa sig selv, saa have de ogsaa Rettighed til at bestemme den Tild, hvori de ville betale den fastsatte Summa, thi man kan være i Stand til at betale 500 Rigsdaler Skatter i to Aar, men ikke i sin hele Levetid. Danne Rettighed have Stænderne udøvet endogsaa adi Senverainitets=Tiden, og siden Regieringsformen af 1773. have de gjort det, ved at fastsætte udi Aaret 1779 Fadder. gaven for 6 Aar, og udi Aaret 1786 ved at fastsatte hele Bevilgningen for 4 Aar. Dersom Stænderne have tilforn, og under Regieringsformen af 1720 tilstaaer Bevilgning fra en Rigsdag til den anden, saa er det, fordi de da bestemte, selv Tiden til en tilkommende Rigsdag, og følgelig den Tid, hvori Bevilgningen skulle vare, hvilket ikke er Tilfældet for nærværende Tid, eftersom Tiden til en tilkommende Standernes Forsamling herver erne og allene paa Kongen. J Følge af denne Stændernes imodsigelige Rettighed, og Betragtning af denne Bevilgnings udre Summa, som endog overgik en stor Deel enkelte Personers Kræfter, erklærede Baron Wachtmelster, at han ikke kunde samtykkeren Tid at mere end to Aar. De Herrer Stierngranar, Bielke, Dan vall, Duben, Renterholm, Claes Løvenhaupt, Død na, Wachschlager, Schulzenhe og mange andre laDictama, som i Grunden vare af samme Jndhold, og største Deel ville ogsaa bestemme Bevilgningen til 2 A. uagtet der dog imidlertid var en eller to Personer, som Baron Renterholm, vare for en Tid af 3 eller 4 Aar.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Store, den 28de April. J Gaar den 27de hujus, om Eftermiddagen Kl. 3, blev gier Sædvane under Panters og Trompeters Lod Slutning sen af Rigsdagen, som begyndt den 26de Januarii sidstlesin, offentlig bekiendtgjort, og i Dag Formiddag Kl. 10. Soldes Rigsdags Prædiken.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Kiøbenhavn, den 4de Mai. Orlogstiden, Norske Løve, Mars, Elephanten og Jndarretten ere lagde ud paa Raaden, samt Fregatterne Fride gangen og Børnholm, hvilken sidste skal ligge som Vagt i Sunder under Capit. v. Holstrin Command. sortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belonninger, som det Kongel Landhuusholding: Selskab den 26de Martii sidstleden uddeelte. er Nr. 35. en f. A. dateret Toten den 7de Januar 1783. med Danisse : Mig til Ære, flere til Opmuntring, an ande Forsøg med staltningen i Norge. Den er i anseende til Orden og Destemthed det bedste Stykke, som Tilskabet endnu i denne Materie har modtager; men da Artsraads kan slante til Hostplemingens Fordele eller Mang. erlægger er skeet alt for meget i det Smaa, og man altsaa Faldet Store, saa ønske Selskaber at Forfatteren vilde ud han sine Forsøg, og da man anmeldt Lam. Og da Kørnet i Halman, efter hans Forsøg, har været forskellig i Værdie, efter de af ham brugte forskellige Dyrtnings Maader, saa saatte denne Forskiel med Vægt og Maal nøiere bestemmes : halomonseringen af troeværdige Vidner betræftes. 11. Tillet Skriftangaaende Miergel og dens Anvendelse : Figerbruger, med Danise: At gavne adrenelandet er den, have Paniets første Glæde. Da Forfatteren, som har salder, ikke egning har skrevet dette for Premie, saa ban halle ikke fandt sanger at tilkiendegive sit Navneller, Fire nogen Seddel følge med Skriftet. Jandlerind har et staaet maa gonnaar giennemlas der og fattet dem for de Andeelte Efterretninger, hans Fortsættelse det fremdeles han at i Afhandlinger og Stytterom for hie Malerier, af hvilke ingen har syldestgiørt SelskabetsPasnin, nemlig: 2 En Afhandling om den beste Maade. at erlægge Tienden paa, med Devise : Omagna risverined. En Dito paa et Art om samme Materie, med Devise, Facen, qve morsens facta fulle velis. c. En Afhandling i det tydske Sprog angaaende den bedste Arvefæste Pagt, med Devise : Verborumcopir & skyllelegantil d. En Afhandling om den bedste Maade at for valt et dansk Jordegods paa, med Devise : Exammorea. En Dito samme Materie angaaende, med Devise Pariet patientia palmam. En Afhandling omden bedste Maade at befordre Fredningen paa udskifte tede Jorder, med Devise : Erfaren Landmand udfordres paa Landet m.v. a. Et Skrift om de danske Kiøbstæders. Aftagelse og Midler til deres Opkomst, med Devise : Gud lad det gaae Kongen vel m.v. h. Et Dito om Aarsagerne, hvorfor de medicinske Urter hos og ikke indsamleg i vedbørlig Mængde med Devise : Sine samtate nulsolicitatet Et Dito om Qvægaulen i Dannemark og Rensdyr, m. D. Hypothefade beliptik Zadisens Terre. Al. For practiske Materier. Ordentlige Premier og Belønninger i Følge Selskadets opgivne Prismaterier. a Kongelige Premier. Af de blant de practiske Prismaterier i Aarene 1787 og 88 for Høravl i Dannemark og Norge allernaadigst udsatte Konges lige Premier, tilkjendes følgende, nemlig: J Dannemark. Siellands Stift: 15. Fæstebonden Hans Pedersen i Tikiøb Bye og Sogn paa Cronborg Amt, som i Aaret 1787 har avlet 10 Lpd. Hør, hvoraf den indsendte Prøve, er bleven vurderet til 24 Rdlr. Skpd., tilkjendes herfor den for dette Stift for 1787 udlovede Premie af 10 Rdlr. 16.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Hoveriehanden Lars Danielsen i Langeber Bye, Kallehauge, Sogn, Vordingborg Amt, har 1788 avlet 10 Lpd. Hør, og desuden 1 Lpd. 12 Pd. Hamp, hvorfor ham tilkjendes denfor 1788 udsatte Premie af 10 Rdlr. Fyens Stift: 17.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Selveier Gaardmand Niels Hansen i Hunderup Bye, Gielsted Sogn, Vends Herred, Hindsgauls Amt, som efter 1 Td. Hørfrøes Udsæd har avlet 64 Lpd. 7 Pd. Hør, den der er bleven vurderet til 35 Rdlr. Skippundet, tilkjendes den første for dette Stift i Aaret 1787 allernaadigst udlevede Premie af 50 Rigsdaler. 18. Fæstebonden Niels Lauritzen i Enbye Bye og Sogn, Bends Herred, Hindsgauls Amt, har avlet 33 Lispund Hør, som er bleven vurderet til 30 Rigsdaler Skippundet, hvorfor ham tillægges den i 1787 udlovede anden Premie af 20 Rigsdaler. 19. Gaardmand Jens Andersen i Frydberg, Orte Sogn, Daag Herred, Assens Amt, som 1788 efter 4 Skpre Ud sad har avlet 24 Lpd. Hør, der er bleven vurderet til 24 Rdlr. Skippundet, tilkiendes ligeledes den for 1788 udsatte Premie, af 20 Rdlr. 20. Gaardmand Anders Hansen i Gielstedtaarup Bye, Gielsted Sogn, Wends Herred, Hindsgauls Amt, tilkiendes den tredie Premie af 10 Rdlr. for i 1787 at have galet 26 Lpd. 6 Pd. Hør, som er bleven vurderet til 35 Rdlr. et Skippund. 21. Gaardmand Jens Pedersen i Brendholt, Orte Sogn, Dang Herred, som 1788 efter 4 Skpr. Udsæd. har avlet 16 Lpd. 8 Pd. Hør, der er bleven vurderet til 18 Rdlr. Skippundet, tilkjendes den tredie Premie for 1788 a 10 Rdlr. End videre har : Selveier Hans Jørgensen i Sielstedtaarup Bye, under Hindsgauls Amt asket Premie for 25 Lpd. 11 Pd. Borger og Vandmester Rasmus Kallerup i Nyborg for 25 Lpd. Hør. Fastebanden Rasmus Søn. rensen i Staurbye under Hindsgaule Amt afsket Premie for 15 Lpd. 1 1/2 Pd. Hoveriebønden Hans Buse i Harrige under Rugaards Amt, for 12 Lpd. 8 Pd. Hoveriehande. Rasmus Knudsen i Tofte Bye, under Odense Amt, for 12. Lyd. 6 Pd. Hoveriebønden Hans Clausens Kone, Karen Hansdatter i Harritzlev Bye, for 11 Lpd. 1 Pd. Hoverie, bonden Rasmus Nielsen i Tøfte Bye, under Odense Amt, for 10 Lpd. 12 Pd. Hoveriebønden Erich Hansen i Slagstrup paa Harriglevgaarde Gode, Rugaards Amt, for 10 Lpd. 9 Pd. Enken Maren Johansens i Harriglen, under samme Amt, 5 Lpd. Hoveriebønden Anders Jensen Hartiklev Bye, Schoubye Herred, Rugaards Amt, fo 7 Lpd. Hoveriebonden Hans Hansen sammesteds, for 6 Lpd., Hoveriebonden Hans Clausen sammesteds, for 5 Lpd. 100 Pd. Hoveriebønden Jørgen Johansen sammesteds, for 5 Lpd. 8 Pd. Hoveriebonden Søren Sørensen sammesteds, for 5 Lpd. Hoverlebønden Jørgen Clausen sammesteds, for Lpd. Hoveriebonden Hans Buse sammesteds, for 4 Lpd. Hoveriebønden Jens Hansen sammesteds, for 4 Lpd. (Fortsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Ved Tal=Lotteriets 443 Trækning i Altona udkom: Nr. 31, 56. 89, 13. 17.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Tirsdagen den 12te Maj, om Morgenen Kiøkken 3 afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Limodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa Parter, Prætissa, Penge og Bancosedler anmeldes og Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Vacancer : Sognekaldet til Hosanger i Bergens Stift, 100 Rdlr.; Rectoratet ved Tronhiems Cathedral-Skole, 7000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Barom. Therm. 1 Vinden. 27 April. 27. 8. a. 51 Varme. 1 S. S. V. 28. 1. - - - S. S. B. 1 Man. - 8. 3 s. S. 8.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Fra den 25de April til 2den Man ere her i Staden conlerie 22 Par, fødte Drenge 23, Piger 42, tilsammen 6. døde Mand 24, Qvinder 12, Drenge 12, Pider 10, til sammen 58, ere altsaa 2 flere fødte end død. De Døde ere bortrykke af følgende Svagheder : Alderdom 2, Barsel. seng 1, Brystsyge 9. Forraadnelses 2 gader 3, Gibet 1 Hastig Død 1, Hidsig Feber 3, Jnflammation 1, Korn. 1, Krampe 4. Slag 11, Sprinter 1, Svindsoet 1. Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 9, Vatterser 1.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Vexel=Cours, den 2den Mai London 2 Mameders Stat 6 Rd. 76 sk. pr. Aar. Sterl.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Paris 2 Maan. Dato 25 Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 150. 14 Dages Stat 151. Dito i Courant 2 Maan. Dato 145. 14 Dages Stat 146. pr. Cent. hans og Altona 2 Mam. Dan 155. 14 Dages Sigt 156.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Avarisskaber. Torsag til Beskrivese over Kraverne Kiøbsted og Langeland. en at lade Stilladen kalder vilde sendt til paa engarn. Det bliver at faae til paa Comma Boghandler A. Direndahl i Bergen hos Hr. A. Søe; 3) forfatteren paa Underhshald og des maasob And Mile, store Helliggeistræde Aal. Ligsdalers Scalens Hendelser No. 3 faaes des Gauer, J Ham i store Galtrædet for 168. Dette Kammer, da med det føre indrettet, er forer med Tilslade al met statteren anden aaforhanden til at melde dem, den saae i Sande at forgege aa over Vanetten, at det ogsaa 1 saaes Exemplarer uden Vianer, og efter denne Advare og 3. dertrangeries. Det hele første Bind kaster 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
paa mit Forlag er udkommet: 1) En ortatnal Afhandlien Drensældsagederne i det lærde Skolensen. . dragne af Driamal Documenter og indsmed tilhørende: tentant anden Engeldes Levnet, skrevet at Professor Wenilder. Manchen, anden og sidste Deel, Pande, Tid. var Mk. er Deel er forenet med sin Titel Vinette, og ge Dele koster 2 Rdlr. Skrivp. og 2 Mk. Trykp. Paulsen, Antaræde Nøglgaadersaataldt Slet.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Hos Universitets Bogtrykker Samt i Hattrattra Nr. 64 saae, Anmærkninger og historiske Oplysninger over den Kongel svenske Forklaring, dater, Helsingfor den 21de Julii 1783, med Billager. Opsat efter de tydske, franske og senske Oliemaler, ved M. 3. s. Abrahamsen. Andet Opladser 1 Mk. a 4 men Ligende Aucheninsk Journal ovende danske til Rual. givne Hielpetroppers Feldttog i Sverrig, samt de mellem de Høie Vedkommender den Anledning verlede Breve, for 1 Mk., heftet 4 mere, begge i stor Dan. et andet gandskemarbaneds og fordede Oplag af Aalen. nede manges til Kage det hamleld, der glatet paa Trykpapassere seender og i Bangartner. Halver Tydske, bera Optain Atter til Hr. Las . en tiller hometer samt denne saadant landedang at hans Konel Mandaler. gaaende saaledes lydende: ningen den Syvende, af Guds Maade, gange til Danal en Margende Vand og aldendeling. galanggades det hans hans eller og Gadegaden. maa den anmandsdama. andet at et Domman allesaadan haves denne gaaet laae demandags og saa andeyde Klaegende denne Anne de alds Jndsk Efter. overgaaer, den des der faaet den tionair. enkede hans haanden maae med aards Dag. ene indkaldes mange saareditorer ener for eneste af alle Speman hans anden forskrenne Tid. sagtig at maands saa de forne for at dennaliggiøre deres ere Rettighed og de sidst anden paagaa & perpera. ingen at anmelde og dennemre deres havende Kra en skal saadan adkalden i Amsenne ansees og være ligesaaglemmanden var skeet ved Proclama efter koven; dog kal denne Vores allernaadne Bevilling læses for vedkommende melde samt den Over et hos under samme. denheder havner de Vedkommende og allerunderdamas, bare at man og Slade at tage vare. Givet paa Bort let dramandere i Vores Kongel. Reldende Stad.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Kiøbenhavn den 17de Art 1789. under Vort Stang. Efter Hans Kongel. Majes, allernaadigste Befaling. er Stand P. Aagaard. Schou. Colbiørnsen. Gantmager Røbes en Baarmand Hans af Aarhuus, Bevilling at maae i Annerne indkalde af. Niels Sørensen kundsmen og Franter. Slve saavel under som Creditorer efter bemelte afdøde Løde. meller maals Sørensen pand herved med Aar og Dags Varsen. skaldede, de lange for deres Arne er, og de ude deres For denger for os at anmelde an bevneliggiøre. Aarhuus den 21de om 1s. A. da Jalerunderdamat Følge af Hans Kongel. Majens aller aa i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmart at Mørgede Vanders og Garders, Hertug, gad Smaa hansen, Stormarn, Danmarken og Olden berg, mere alle muligt, at i efter herom allerander. deman maatte anden Bome, anernandsaa have det Minadt, saa andermed alle og maade, at Osteenkaldt de Bormeman Marts Canlig, Raal. de at adiger i Boet maa Dommelt samt Anker, af de al deres Faare. and en Daaret i Bares Danske Fangne lem alle ade oprettede Tellamenter indsatte Excrentores Tenament, udi Steraget eller forhen værende Tømmerhandler, afg. ogsaa Raad Boertmann og hans nu aldes Hustrue Frue, en Mana Boemann ude Meres Kongen Bendener: Stad Kiøbenhavn, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske, ner Adgan Contoiret mindretninger og den matonaiske. en naar gode gange efter hinanden, med Aar og Dags Varøiel, tal paa præcia denne uldning indkalde alle dem. som formene sig at har noget at fordre Aar bemelte Steen. æder, under hand Navn det høre maatte, saadan deres havende Krav inden forstrende Tids Forlig at anmelde og bepitangaldre for denævnte Entremfores i Skifte Samlingen, som for det første holdes i Stervboets Gaard paa Store, et Kiøbmagergade Naade, og aden dos forævnte Statsmand Schan i Gaarden Mad og i Skindergaden; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog, at skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Vel og Stade Ret, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdaman have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Revidentsstad Kiøbenhavn, den 27de Martii 1789. Under Vort Stanet. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C.v. Brandt. P. Aagaard. Colbiørnsen. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 6te April 1789. C. Stifter. Bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclus a. hornesan siden indkaldte alle dem, som formeene sig at have noget at fordre under hvad Navn det være maatte Stervboes efter forhen værende Tømmerhandler, alat anits Raad Peter, Gartmann og hans nu afdøde Huus ørne Anna Maria Boertmann, saadan deres havende Kran ener andring, inden bemelte Tids Forløb fra denne Proclamation sidste Bekandtgiørelses Dato at regne, at anmelde og bennemggiøre for og som Excetutores Testamentil Skifte Samlingen, som for det førte holden 1 Stervboets Gaard No. 19 paa Store Kiøbmagergade, og siden efter hos mig stant Raad Schow i Skindergaden Nr. 73. Kiøbenhavn, den 8de April 1789. Børnemand. Schow.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
J allerunderdanian Følge hans Kongel. Majens allernaaNate Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge el Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, gudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden Vores Kongel. Residen, Stad Kiøbenhavn, som Curator borg, giøre alle vitterligtigt Vi efter Søren Klenscher af donsrum i dig Factor Niels rembach Femanns Stervboe, derom allerunderdamas gjorte Ansøgning og Begiering, allernaar have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilmaae og tillade, at Executor Tellamsnis i bemelte Stervboe, "Os Enkelige Justits=Raad Christian hetting og Kiøbmand 1 Atter Halkiær, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui gienn, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretumger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, aindkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre, efter bemelte og Niels Lombach formann, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og besliggere, og skal saadan indkaldelse i Aviser ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt alle Over= og Under Ritier paa Vorts. Danske Pladser, Ostindien, hvorefter de Vedkommende sig Kallerunderdania have at rette og for Skade at tage vare. firet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Ac anden Stad Kiøbenhavn, den 11te Aarl 118. under Vort Stanet. Efter hans Kongel. Malests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. A. Aagaard. Schow. Colmeralen. Søren Fleischer af Kiøbenhavn, som Curator honsrum af Mælkombach Fehmanns Stervber: Bevilling at Efter tore i bemelte Stervboe, guuns Raad Hatting og Kiøbmand Halkiær, maae ved Proclama i Avnerne indkalde d. nævnte Afdødes Creditorer. Allerunderdamast læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt protocolleret Mandagen den 20de April 1788. - Schler. Bliver herved sub pæna præclusi & pararu allenen, indkaldet alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre eller afg. dr. harter Niels Lemhach Fehmann, saadant deres havende grav for og her i Gladen, inden den i foranførte allernaadige Bevilling bestemte Tid at anmelde og bengeliggiøre, da endes kal vederfares hvad Ret er, Kiøbenhavn den 22de April 1789. Som Executor Tollamenti efter afg. Hr. Aarter Mels, kembach Fehmann. Coen. P. dalliær.
Berlingske Tidende, 1789-05-04
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaanas Bevilling, saaledes lydende : i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hening, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt : at Vi efter Hal og Stade res, Procurator Rasmus Top af Vores Kongel Residen Stal. Klabenhavn, som Curator bondrum efter at Canter og Skoleholder Lars Ender i Aaret hans ved Døden er afgang. gen paa Hovedsortet Christiansborg i ning, hans derom. allerunderdand mørte Ansøgning og Begiering allernaaa digst have bevilget og alladt, saa og hermed bevilge og ting. ade, at Kiøbenhavns Hof= og Stade Rets Skifte Commosen, maal udi de Kiøbenhavnske Berlingske Anner, Adres Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merian, 3de engang efter hinanden, med Aar og Dags Varsel paa hans praalan & perpetui ulentnindkalde alle dem som formene sig at have noget at forder i bemelte Lars Eens Stervber, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Kran, minden berørte Tids Forløb at anmelde og dennisliggiøre og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være graa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efterroden: da skal denne Vores allernaadige Bevilling læses for Kiøben. havns Hof= og Stads Ret, hvorefter de Vedkommende sig. allerunderdam have at rette og for Skade at tage vare. Aendende Stad Kiøbenhavn, den 27de Marii 1789. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Under Vort Stanet
Berlingske Tidende, 1789-05-04
Efter Hans Kongel Malests allernaadigste Betal C. v. Brandt. gaard Shen. Saligensen. Procurator Rasmus Top, som Carator Landrum at Canter. en Skoleholder var Et Stervboe, Bevilling at maae : Amne indkalde bemelte Bars Creditorer. Allerunderdamat Al i Kiøbenhavns har og Stads Ret, santeretailleret Mandagen den 30te Marti 1788. Schuler. Jndkaldes herved sub pæna præclaf & perpetaalentii med Aar. en Dags Varsel alle dersom formen at have noget at fordre. møde i Han og Staden Natten til Gamanaan, for at anet Smende efter afdøde Cantor og Staleholder var Eeg, at da ender kal vederfares hvad Natten med lige Varsel tal. melde og med fornøde Bønner at hammere deres gange : des og den Algades Arvinger, med end handeres Arve det og saattage deres Tarvander Skiltet. Kiøbenhavn det og Stadt. Acts Skifte=Commission, den 31te Marii 1788. saa kalde. Stenden. daste Bevilling : saaliden lydende : Jalandergang faae hans Konge Marts allernaai Chentian den Syvende, af Guds Naade, Konge en andt Steening, Halsen, Stormarn, Dammersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og aldersyning. borg, mre alle vitterligt: at Vi, efter paagaaer Kaal. comas Tor at vores Kongel. Mendenes : Stad Kiøbenhavn lem Curator Bondem ud af Aaanent Maha Salter. Schaldes Stryde, hans herom allerunderdam at hørte ansøgning og Been. anslagt, saa og hermed bevilge og nade, at Kiøbenhavns og det en Stade Acts Stalte Commanan maae medesal. om de paa med Aar og Dags Varsel, 2de Kiøbenhavnske Berladte anden. at Comons Efterremager og den Aman meerende. saaagt efter anden, indkalde alle dem, som forme a. at have noget at fordre i bemelte al Mage Salget. Staldes Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Fortehar anmelde og dennes og Aal saadan Jndkaldede i Sønder. paaftenen være hassaa galde, som om den var skal har staaener denne da skal den Bernaagaaes Be elling høies ved Kiøbenhaa hele og Staden og efter de Vedkommende sig allerunderdaman haver at rette og og for Skade at tage vare, der paa Vort Stal Con den 27de Mara 11 Manther udi Vores Kongel. Reldence=Stad Røkenbarn, lade den Slaget. Efter Hans Kongel. Malets allernaadige Belange. C. Brandt. Aagaaer en Canalen. Frocurator Rasmus Tog af Kiøbenhavn som Cartier kan. de i at Anant Madan Sama Scholde Strøder Berling at maae ved Proclama kunne udkalde bemel. et Stræder andre : Alerunderdamaa ind i Kiøbenhavns hal og Stads Ret, lamt protocolleret Mandagen den 30te Mar med indkaldes herves skal paa paa me Aar og Dags Varsel, alle de, som sammene sig at have meget at andre udi Stervboet efter afdøde Assistent Mahael Gotted, Chals, at møde i Har og Stads Rettens Skifte=Commission at anmelde og med fornødne Beviser at ledige deres For ninger da endver kal vederfares hvad Ret er. Med lige Var al indkaldes og den Afdødes Arvinger, med Beviis om deres atte Ret og lagttage deres Tar under Stutt. Kiøbenhavns del en Stads Amts Stile=Commission, den 31te Martii 1789. gl. sal. Sand