Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-03-04
Udenlandsk. Engeland. Man veed nu med Vished, at Premierministeren Pitt, tilligemed følgende af Ministerirummets fornemste Medlemmer, Hr. Dundas og Lorderne Greenville og Spencer, have hos Kongen anholdt om deres Afskeed. Den 9de lod Bankdirecteurerne bekiendtgiøre paa Stokbørsen: "At Kanzleren for Skatkammeret var i Begreb med at nedlægge sit Embede, men fratraadde det ikke, før et nyt Ministerium var udnævnt, og sadt i Stand til at forvalte de offentlige Anliggender, og at han desaarsag til den bestemte Tid ville afslutte Pengelaanet for det løbende Aar, ligesom som ingen saadan Forandring havde havt Sted. Nogle Dage derefter erfarede man at Taleren i Underhuset, Hr. Henry Addington, var bestemt til Pits Efterfølger, og efter de Lister som findes i de offentlige Blade, er LordAuckland bestemt til Secretair for de udenlandske Affaires i Greenvilles Sted; Lord Hobart i Dundas Sted som Chef for det ostindiske Departement; Grev Vincent i Lord Spencers Sted som første Lord i Admiralitetet og Pellham i Hr. Windhams Sted til Krigssecretair. Men alle disse ere ivrige Tilhængere og Venner af det forrige Ministerium; man har altsaa ingen Grund til at haabe nogen Forandring i Tingenes Gang, som man ellers kundet vente, hvis, som det i Begyndelsen heed, at Marqvien af Landsdoven (der altid har været imod Krigen) var bleven udnævnt til Premierminister. Dog siger man at de nye Ministre, naar de have tiltraadt deres Embeder, vil sende Lord St. Helens til Frankrig, for at begynde nye Underhandlinger. Jmidlertid forvaltede de aftakkede Ministere, endnu den 16de Febr. deres Pladser, og samme Dag afsluttede Hr. Pitt det for i Aar fornødne Laan, af 28 Millioner Pund Sterling. (Det største der endnu hidtil er gjort.) Derpaa foreslog han at Underhuset skulle formere sig i et Finantsudskud, for at bevilge Omkostningerne for Søe- og Land=Etaten. De Herrer Harrison, Whitbread, Nicholls og Scheridan m. fl. talede heftig derimod, og anbragte mange rigtige og vigtige Grunde, hvoriblant, af Harrisons vare disse : At Underhuset først maatte see de Mænd paa deres Pladser som Kongen havde udnævnt til Ministre, førend de bevilgede dette Laan, da Pitts Eftermand kunne sige: "Dette har J bevilget inden jeg tiltraad mit Embede, og Pitt kunne sige; "Dette har J bevilget da jeg allerede havde fratraad mit Embede!" og saaledes stod ingen til Ansvar for denne store Sum. Scheridan sagde: Hvis de sexsyvende Deele af Underhusets Medlemmer, som hidtil har understøttet Ministeren med deres Stemmer, ville kaste et Blik tilbage paa det 17 Aars Pittske Ministerium, og paa de 300 Millioner Pund Sterling, og paa de 300,000 Menneskers Liv, samme har kostet, saa torde han paastaae, at der ikke ville være een af disse sexsyvende Dele, som jo ville fortryde at Bonapartes og Borger Ottos Fredsforslage vare blevne forkastede. Hr. Pitt som i Aaret 1783 efterlod sin Efterfølget af Opositionen et tomt Skatkammer, vil nu lette sin Efterfølger i Ministeriummet Sagen, og først giøre et Laan for ham. m. m. Men, efter alle Taler for og imod ham, blev dog Pitts Forlangende dreven igiennem. Underhuset formerede sig i et Finants=Udskud, og bevilgede alt. For Armeen 15 Millioner 900,000 Pd. Sterl. og for Flaaden 15 Millioner 800,000 Pd. Sterl., der i Aar erholder det uhørte Antal af 135000 Matroser, Søesoldaterne iberegnet, og som endnu hidtil ei har bestaaet af flere end 120,000 Mand, men Hr. Pitt paastod, at ovennævnte Antal var nødvendig, paa Grund af den nordiske Conforderation. Hr. Pitt beregnede ellers dette Aars Statsudgifter til 42 Millioner Pund Sterling, foruden Renterne af Nationalgielden. Til denne Sums Anskaffelse, blev foruden de forhen paalagte Taxter og Laanet, endnu foreslaaet nye Taxer paa de finere Sorter Thee, Papiir, &c. &c.