Berlingske Tidende, 1771-01-04
London, den 4de December. Lord W - h sagde nyelig offentlig, at paa nærværende Tid vilde ingen Krig med Spanien udbryde, men at alting til begge Hoffers Fornøyelse skulle blive bielagt. Lord C. svarede, at han ikke troede det, men var vist forsikret paa, at Spanien havde ingen Lyst til at forlige Sagerne med det Londonske Hof paa antagelige Vilkor. - Den nye Franske Gesandt skal have erklæret sig paa følgende Maade: At hans Konge aldeles ey ønskede Krig med Engelland; men dersom vort Hof vilde begynde Krig med Spanien, saa skulle Frankrig vist staae Spanien bie, hvilket Spanien og skulle giøre, dersom vort Hof øvede Fiendtligheder mod Frankrig Portugal vil holde sig ganske neutral, dersom en Krig, skulle udbryde imellem os og Spanien. - Den Sardiniske Ambassadeur, har forkyndet alle sine Betientere, som ere Engellændere, at holde sig færdige til at forlade hans Tieneste dersom Krigen brød ud, saasom han da ville blive kaldt tilbage og gaae til Hoffet i Versailles. - Hoffet har nu i adskillige Havne givet 14 Krigskibe i Commission. J det heele Rige hverves af al Magt, og Presningen er, undtagen i London, bestandig meget stærk. Kort sagt, Anstalterne forkynde en nær forestaaende Krig. Dog have nogle Ministre i disse Dage offentlig erklæret i Parlementet, at Forliigs Underhandlingen med Spanien stod paa en god Fod. De fleste holde imidlertid for, at det vanskelig vil komme til nogen Slutning, dersom ikke den Manilliske Ransions=Sag tillige skulle blive afgjort. – J Gaar sendte Hoffet en Courier til sin Ambassadeur ved det Franske Hof, Græven af Harcourt, og Fyrst Masserano tilligemed Græven af Guines conferere endnu meget flittig med vore Ministre. Den 7de og 11te Decbr. Den 7de huj. besluttede Lords at alle Peers skulle indkaldes til den 10de. Underhuset giennemgik den Bill, at forsyne den K. Flode bedre med Mandskab og bevilgede i et Udskud den Bill angaaende Paalæggenes Vedvarelse paa Malta. En Bill angaaende fri Jndførsel af saltet Provision for Jrland og Colonierne blev, i Steden for en anden, som ikke strakte sig til Colonierne, første gang læst. - Krigs=Secretairen, LordBarrington, foreslog at Troppernes Antal i Storbrittannien, (som hidindtil er indskrænket til 17000 Mand) for tilkommende Aar var at bringe til 23432 Mand, de 2102 i Garnison liggende Jnvalider, med iberegnede. Lord North gav tilkiende, at 1 Sk. af et Pd. Sterl. mere i Land=Taxe var tilstrækkelig til denne Formerelse, og traf allene Landgods Eierne, med Forsikring, at dersom det ikke kom til Krig, skulle denne Forhøyelse og igien ophøre. Men man forestillede ham derimod, at denne Taxe angik alle Slags Mennesker. Oberst Barre, denne saa berømte Talere i Underhuset viste paa Oppositions=Siden, at der var saa liden Grund til, formedelst en endnu uvis Tilfælde, at paalegge Folket en vis ny Last, da naar det skulle komme til Krig, var det "Tid nok at tale om dette Paalæg, og der skulle en findes nogen, som jo skulle giøre alt hvad han kunde til at fore Krigen." Der blev desuden forebragt adskillige pro & contra, dog blev omsider besluttet at bevilge de 23432 Mand. Desuden bevilgede man: 720629 Pd. Sterl. 12 Sk. 3 Pens til bemeldte Troppers Underholdning for Aaret 1771. 12) 479170 Pd. 1 Sk. 11 ½ Pens til Troppernes Underholdning paa Colonierne i America og Africa, som og for Besætninger paa Minorca og Gibraltar, for samme Aar. 3) 4533 Pd. 12 Sk. 8 Pens, for at gotgiøre Forskjællen imellem den Brittiske og Jrlandske Sold, som og for 5 Batallioner og 4 Compagnier, som ere paa den Øe Man. Den 10de læste Lords første gang Billen til bedre at forsørge den Kl. Flode med Matroser. - Lord Mansfield skulle bringe paa Tapetet en vigtig Sag, i Henseende til Kongerigets Love og det besynderlige Forhold i visse nyelig forefaldne Juristiske Sager. Denne Herre bragte det Forslag paa Tale, som af Hr. Glyn den 6te huj var gjort i Underhuset, og paastod, at denne Post af Peers aaben. hiertig og upartisk maatte blive forhandlet. Han anførte og nogle Omstændigheder af det Juristiske Forhold, som havde givet Anledling til dette Fordrag. Men Maaden at føre hans Grunde til Protocols paa, blev af Lord Charam og andre Peers modsagt Da man derpaa saae at Huset var opfyldt med Personer, som en mere Lemmer, skred man til at forelæse de Reglementer, som ude ikke alle dem af Huset, som ey ere dets Lemmer, og Husets Betientere fik befaling at fuldføre disse Reglementer, hvilken Befaling og strax blev efterkommet, hvorved tillige mange Lemmer, afdet andet Huus bleve udjagede, hvilket foraarsagede megen Misnøyelse og Uorden. Hvorpaa Hertugen af Manchester bragte saa Tale en Undersøgning om Nationens Tilstand. Underhuset, Maldt de Beslutninger af 7de huj. Derpaa beraadslog samme over Subsidierne og besluttede at bevilge: 4) 259074 Pd. Sterl. 16 Sk. 11 Pens til Land=Artilleriets Omkostninger for Aaret 1771, og 3) 35433 Pd. 7 P. til at gotgiøre samme Artillerie Departe, ments overordentlige Udgifter, hvorfor intet havde været udsadt. meldte Huus fortørnet over den Affront, som var skeet adskillige dets Lemmer i Overhuset, lod derpaa bringe i Forslag, at over age i en Deputation, fra nu af ey at tillade andre end Husets kommer at være nærværende, for at eftersee Overhusets Journal, Henseende til sammes Deliberationer og Beslutninger. Efterat denne Sag var bleven noget undersøgt, blev afgjort med 48 Stemmer imod 27 at udsætte samme. Den Spanske Ambassadeur, Først Masserano, har nu faaet nye Depecher fra sit Hof, angaaende et Forliig imellem samme og vores. Derpaa har han atter consereret med de K. Ministre, hvilket og den Franske Ambassadeur, Græven af Guines, har gjort. Den sidste har og i GaarAftes givet et prægtigt Maaltid til Herrerne ved vort Hof og de her residerende fremmede Ministre. Uagtet alt dette blive vore Krigs Udrustninger fortsatte med en usædvanlig Fyrrighed. Det synes og nu, som at Matros og Soldater=Hvervingerne have en meget god Fremgang. Nogle Krigskibe ere nu atter givne i Commis son, og Hoffet har besluttet at agere eftertrykkelig, saafremt Forligs Underhandlingerne skulle gaae over Styr, hvorom endnu in til vist kan siges.