JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-09-26
At en tydsk Oversættelse af Baches Advarsel til Schwartz, und Roth=Spillere, er under Pressen, undlader jeg ikke som Bogens Forlægger at bekjendtgjøre. Viborg, d. 24 Septbr. 1816. R. P. Dous.
Viborger Samler, 1816-09-26
Nørlunds Hovedgaards Avling, og Tiender, Aalborg Amt, agtes bortforpagtet, fra næstkommende 1ste Mai 1817, ved offentlig Auction paa Gjæstgivergaarden i Aalborg, som herved foreløbig bekjendtgjøres. da Dagen til Auctionens Holdelse saa og hvor Conditionerne kunne faaes til Eftersyn, nærmere skal blive bestemt.
Viborger Samler, 1816-09-26
Proclama. Vi Friderik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Gjøre vitterligt: at vi, i Anledning af Os Elskelige Geheime-Conferentsraad, Baron af Guldencrone, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand; Cancellieraad og Byefoged Aagaard og Landvæsens Commissair Bjørn, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at de, som Commissarier i Os Elskelige Kammerherre Jørgen Greve af Scheels Boe, maae udi den danske Statstidende, den Altonaiske Merkur, Aarhuus og Viborg StiftsTidende, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dage Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii indkaldalle dem, som paa bemeldte Grev Scheel eller nogen af hans Eiendomme formene sig at have noget at fordre, af hvad Navn og Beskaffenhed saadan deres Fordring end maatte være, fra hvilke Transactioner den maatte hidrøre, og hvad enten den af Greve Scheel umiddelbart eller af nogen anden i hans Navn og paa hans Vegne maatte være contraheret, samt hvad enten slig Fordring for nogen anden og efter andet Proclama maatte være ommeldt eller ikke, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; dog Umyndiges Tiltale i Overeensstemmelse med Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage Vare. Givet i Vor Kongelig Residentsstad Kjøbenhavn, d. 26de April 1816. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Viborger Samler, 1816-09-26
Efter Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling: Kaas. Bülov. Monrad. Ørsted. Berner. Fischer. Dræbye. Til Commissairerne i Greve Jørgen Scheels Boe. Bevilling til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle hans Creditorer.
Viborger Samler, 1816-09-26
J Følge forestaaende Kongelig allernaadigst Bevilling, og med det derudi bestemte Varsel, indkaldes herved, subpoena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som paa Kammerherre Jørgen Greve af Scheel eller nogen af hans Eiendomme formene sig at have noget at fordre af hvad Ravn og Beskaffenhed, saadan Fordring end maatte være, fra hvilke Transactioner den maatte hidrøre og hvad enten den af Grev Scheel umiddelbart, eller af nogen anden i hans Navn og paa hans Vegne maatte være contraheret, samt hvad enten slig Fordring, for nogen anden og efter andet Proclama maae være ommeldt, eller ikke, inden den i Bevillingen foreskrevne TidsForløb, for os at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Aarhuus, i Commissionen i Kammerherre Grev Scheels Boe, d. 30te August 1816. Guldencrone. Aagaard. Bjørn.
Viborger Samler, 1816-09-26
Hvem som ønsker Tøi stampet i Non-Mølle, kan for Eftertiden indlevere det til Farver Petersen i Viborg, som besørger det. C. J. Agerskou. Moses i Tønden, har nylig forladt Pressen, og faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1816-09-28
Brevsækken. Berberisse Krigen angaaende.
Viborger Samler, 1816-09-28
No. 1. Efterat Hr. Commerceraad Tommesen, paa Frysenborg, der som bekjendt, altid var paa Berberissernes Partii, og som i Aaret 1814 udgav i Trykken samlede Erfaringer og Vidnesbyrd om deres Ud skadelighed fra Mænd, der baade maatte formodes at kunne og ville sige Sandhed og Nyttigt derom har Hr. Commerceraaden nu atter i Aarhuus Aviser No. 24, ladet indføre Beviser, tagne af Naturen der oplyser: a) at der i Aar er paa Hamme, Mark god, ja bedre end sædvanlig Rug, uagte Commerceraaden og en Udflytter ere de eneste, som have beholdt deres Berberisser da de Øvriges under sidste Forfølgelse, 1813, bleve ødelagde, brændte og opryddede. b) Havre, der staaer i Aar kun 2 Skrid, fra hans Have, hvor Berberisserne ere, er og rust fri. Ligeledes er det og ved Frysenborg, med et heele Fald Havre, der omgives paa de 3 Sider af Skov Alleer og Haver hvor dog endeel frugtbærende Berbetisser staae, nogle kuns 20 Skridt fra Haven. c) Derimod har han i en Toft hvor der hist og her erBerberisbuske ved Hegnet, og Skov og Haver udenom, mere Rust paa Havren, end 12 Skridt derfra, dog er meest i det ene Hjørne, som er længst fra Berberisserne. d) J Foldbye Sogn, hvor ingen Berberisser findes, er 2 Mænds Rug meget rusten og svang paa den Ende der grændser mod Mølledammen og et Kjær; men god i den anden Ende. e) En Mand, der hvert Aar formerer sine Berberisser, har sagt ham, at han i Aa har meget god Rug nærved dem. f) Ende. lig ønsker Commerceraaden Erfarings=Meddelelser fra de Egne og de ere mange) der slet ingen Berberisser, kjende; thi, endskjøndt han ikke vil paastaae, at den skulle kunde skade i nær Afstand Rugen, saa antager han dog, at denne Virkning, den komme af Uddunstning eller Svampefrøet, ikkuns kan virke omtrent i Længden af et Steenkast. No. H. En Unavngiven, med Underskrivt S. anmelder: "J Egnen af Aarhuus har jeg paa en Gaards Mark seet Rugen i flere Aar i Rad blive befængt af Rust uden at der var eller havde været Berberisser paa flere Miles Distance, det var i Tidsløbet fra 1790 til 1800, men den omtalte Mark er rundt om indsluttet af Moser og Enge. Eieren plantede siden Berberisser i sin Have og sit Hegn, men Rust bedærvede ei hans Rug. J Provindsens søndre Egn kjender jeg en Gaard, hvor Rugen bestandig blev bedærvet af Rust, men hvad Under var det i Gaardens Have stode Berberisser, Dette Onde maatte nu oprykkes med Rod, og man opgrov Berberis, sen til Jldens Kraft, men paa Gaardens Marker, der ere kolde, vaade og indsluttede af Skovbedærves Rugen ligesaavel nu som for af Rust. Jøvrigt mener han, (som Mange andre, 1) at Rugen bør faaes tidlig, før Efteraarsregnen giør Jorden ubeqvem, 2) bør man hindre Vintervandet fra at staae paa Rugmarken, ved at grave Furer og Grøvter. 3. lade Rugen blive vel moden inden den høstes og en indkjøre for den er ret tør 4) Erfaring lærer, at Foraarsuddunstningen af Moser Enge, Skove og Hækker, fremavler Rusten paa Rugen.
Viborger Samler, 1816-09-28
No. III. J Aarhuus Avis No. 25, er indføre en Erklæring fra Hr. Pastor C. C. Hansen i Todberg, der, som bekjendt, kæmper i mod Berberis serne, hvori han anfører, at Grunden hvorfor han bryder den sluttede Fred er, fordi han er overbeviist om deres Skadelighed, og er belavet paa at see Fjenden imøde med de sædvanlige Vaaben, neml.: spottende Kløgt af Uforstandige og Letsindige, der ikke paaskjønne Sagens Vigtighed og ikke kjende Naturen nok for at vide, at dens Virkninger stundom ere os uforklarlige, samt med Uvillie og Bitterhed at enkelte Fiendens Høvdinger, der ansee Angreb paa Berberisserne som Angreb paa deres egne Personer. De 2 første Slags Fiender ville Hr. Hansen lade uangrebne; kun beklager han, at Talenter saa ilde anvendes, men de som møde med Erfaringsgrunde, ere dem han søger. Det sidste Slags Modstandere ere altsaa de eneste jeg vil møde, og det med lige Vaaben, for saavidt altsaa Hr. Tommesens Jndsendte hører under denne Rubrik er det allene jeg svarer følgende: Dersom Rugen paa Hammel Mark iaar virkelig findes saa god paa visse Lodder, da bliver udentvivl netop dette et nyt Beviis for, at Berberissernes Udryddelse lover heldige Virkninger; Saalænge min Broders, Præstens, Hr. Schølers, Postens med Fleres store Hækker og Buske stode, kunde det stakkels Hammel Mænd ingenlunde glæde dem ved en saadan Rug=Afgrøde, da de nu, som Hr. C. T. oplyser, kuns ere tilbage i 3de smaae haver, saa er det en meget naturlig Slutning, at Berberissernes saa betydelige Formindskelse har bevirket denne Forandring og det er at haabe, at naar disse overblevne ogsaa udrydde des, vil Rugen kunne vorde god paa alle Lodder, især dersom det Rygte er sandt, at den ædle Eier Hr. Greve Frys, har givet Ordre til alle Berberissers Udryddelse paa sine Gaarde, hvorfor han vil lønnes med mange Tusindes Velsignelser."
Viborger Samler, 1816-09-28
Udenlandske Tidender. Paris. Fru v. Stael ventes hertil i denne Maaned, og skal agte at udgive et Værk over hendes Faders (Neckers) Ministerium og Revolutionens første Tidsrum.
Viborger Samler, 1816-09-28
De franske Handelskibe gaae uforstyrrede af de sydamerikanske Jnsurgenters Kapere, hvis Hadegentlig er vendt mod Spanier og Engelskmænd. Vor Handel i Middelhavet bliver stedse meere blomstrende.
Viborger Samler, 1816-09-28
Frankrigs nuværende 86 Departementer har, efter Mandtalslisterne, 29 Millioner 433,037 Jndbyggere, Nyeste Efterretninger fra Frankrig stemme alle overeens i, at den offentlige Stemning er der øiensynlig forbedret, og Regjeringens Mildhed og Godhed har indgadet Gemytterne Rolighed og Tiltroe. Uagtet man veed, at der i dette Aar vil blive en Kassemangel af 150 til 200 Mill. hvilket størstedelen hidrører fra Krigsdepartementet, og at der i forrige Maaned er sat en betydelig Sum Renter i Omløb til Liquidation med de fremmede Magter, saa holder den offentlige Fonds sig desuagtet ikke alleneste i Prisen, men har saagar i disse Dage forbedret sig. Nu høres ogsaa mindre Klager over Misbrugen af Anklagelser og der er endog et heelt Sogn bleven tildømt en betydelig Pengebøde, for falskeligen at have anklaget deres Maire. Forholdet mod Abed Vinson, er Besidderne af National godser et sikkert Beviis paa, at man vil holde over deres Rettigheder. Det eneste som endnu opvækket nogen Bekymring er Rygtet om, at Kongen vil igjen sammenkalde Kamrene, ligesom i Foraaret. Da adskillige Røverskibe fra det adriatiske Har krydse i Middelhavet under et sort Flag, saa ha den franske Regjering ladet nogle Krigskibe løbe u fra Marseille imod dem.
Viborger Samler, 1816-09-28
Det spanske Hof vedbliver sit begyndte Systen som Folket nu roligen underkaster sig, formedelst Geistlighedens Jndflydelse hos det, thi denne Klasse har her Overmagten. Den Kgl. Minister Lardiza bel og Generalen Abadia ere fængslede for utilladelig Brevvexling om Kongens Giftermaal. De hedder, at den talrige Hær som Keiseren af Marocco samler, skal marschere mod den spanske Sta Ceuta i Afrika.
Viborger Samler, 1816-09-28
Hollands Traktat med Spanien imod Barbareskerne er den 8de August bleven undertegnet i Guadalaxara af den spanske Minister Cavallos og vor Gesandt Zuylen von Nyeweld. Fra begge Siden bliver udrustet et Antal Krigskibe, Fregatter og Kanoneerbaade, som med fælleds Styrke skulle agere mod Barbareskerne. Flere europæiske Søemagteskulle ogsaa indbydes til at deeltage i denne Expedition.
Viborger Samler, 1816-09-28
J Genf er formedelst Pengetrang og Dyrtid givet Forbud paa et Aar mod Skuespil.
Viborger Samler, 1816-09-28
Da Nederlandenes Kronprinds med sin unge Gemalinde (Keiser Alexanders Søster) sidstl. 4de Septbr. holdt sit Jndtog i Haag, havde det Kgl. Bogtrykkeries Sættere og Trykkere foranstaltet er egen Festlighed, i det de paa en dertil indrette Vogn og under fuld Musik med alle Trykkerie=Arparater kjørte op til Slottet, hvor de paa staaende Fod satte og trykkede nogle passende Sange, som de deels overleverede det høie Fyrstepar og deels uddeelte blandt Folket. Den Strækning hvorover Engelland hersker Ostindien udgjør 25000 Qvadratmile med en Befolkning af 43 Millioner, og er altsaa større og ta rigere end Østerrige og Preussen tilsammen.
Viborger Samler, 1816-09-28
London. Vor gamle Konge befinder sig endne legemlig vel, men Sindsforfatningen er den sædvanlige; Dronningen har nylig høitideligholdt deres 55de Bryllupsdag.
Viborger Samler, 1816-09-28
Fra Lissabon meldes, at en Kaper har ved Mundingen af Tajofloden visiteret endeel russiske og sveske Skibe, men tvende engelske Skibe, som vare samme Forvand, har den ikke vovet at give sig af med.
Viborger Samler, 1816-09-28
En stor Deel af de franske Officierer, som komme til Nordamerika, gaae naar de ikke strax kan ansættes der, over til Jnsurgenterne i Sydamerika. Kongeriget Nederlandenes hele Folkemængde udgiør nu 5, 451,000 Sjæle.
Viborger Samler, 1816-09-28
Den forrige Konge af Sverrig, nu Gustav Gustavson boer meget indgetogen i et Værtshuus i Hanau hans Omværende er et Fruentimmer og en Tyrk, hvilken Sidste han tog i sin Tjeneste, da han vilde reise til Jerusalem.
Viborger Samler, 1816-09-28
Den berømte engelske Parlementstaler Brougham er nu i Mayland.
Viborger Samler, 1816-09-28
Paven har nu faaet 52 Kasser med de af Franskmændene røvede Kunstsager tilbage, hvis Jndhold ufortøvet igjen skal opstilles i det Valikanske og Kapitolinske Museer.
Viborger Samler, 1816-09-28
Hs. Hellighed har udrustet nogle Skibe mod Sørøverne; men der ere dem, som mene, at man herpaa kunde anvende Anekdoten om den Mand, der engang var bleven plyndret, og som man derfor raadede til at føre Pistoler hos sig en anden Gang, men som til dette Forslag svarede heel troskyldig, Jomænd, for at man skulde ogsaa tage dem fra mig Sørøverne have gjort Landgang paa to Steder i Kongeriget Neapel, og nu da Rigets Flaade er, at Oekonomi, aftaklet, kan man ikke engang revse deres Næsvished.
Viborger Samler, 1816-09-28
J Maynz har været stræng Execution i Anledning af det der nylig forefaldt mellem det østerrigske og preussiske Militaire.
Viborger Samler, 1816-09-28
Mad. Catalani har givet hendes 4de Consert i Frankfurt. Sammesteds er udkommet et Klage brev fra de tydske Fabrikantere over den forskrækkelige Oversvømmelse med engelske Varer.
Viborger Samler, 1816-09-28
Den Cotaiske Boghandling i Tübingen udgiver Schillers Værker i Lommebog format 18 til 20 Bind for 33 Gl. paa Velin= og 12 Gl. paa simpelt Papiir.
Viborger Samler, 1816-09-28
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har, under 14de August d. A., i Stokholm udfærdiget en Circulære. til samtlige Landshøvdinger, hvorefter enhver af disse i sit Lehn har at sammenkalde en Committee af 16 oplyste og saakyndige Mænd af alle Stænder, for at overlægge, ved hvilke Midler den i Sverrig herskende Overdaadighed bedste kunde hæmmes, og derefter indsende til Kongen en Betænkning over Resultatet af disse Overveielser. - Jndledningen til denne vigtige Circulære er af følgende væsentlige Jndhold: "Da det eneste Øiemed for Vore Handlinger og for Vor faderlige Omsorg er, at kunne for bestandig berede Vore troe Undersaatteres Vel, saa kunne vi ikke uden Bekymring erfare Overdaadigheds daglige Tilvær og de Ulykker, som denne altid fører med sig. Jdet den næres ved Toldsvig og en ulovlig Handel, og selv giver disse Overtrædelser af Loven en daglig Opmuntring, udstrækker den fine ødelæggende Virkninger til alle Classer i Samfundet. Skadelig som Overdaadigheden er endog i de Lande, der af Naturen og ved Beliggenheden ere i høi Grad velsignede, bliver den endnu fordærveligere i de Stater, hvor kuns ved Tarvelighed og ufortrødent Arbeide Livets første Fornødenheder kunne erholdes. Ved Bestræbelsen efter en stor Gevinst fører den Medborgere bort fra nyttig Daad, for at overgive dem til ulovlige Beregninger. og undergraver saaledes baade den almindelige og private Velstand, samt befordrer Bedragerie i Penge=Affairer. Dette foraarsager igjen en stedsestigende Dyrhed, som udbreder Sørgmod i enhver Huusholdning, og især føles stærkest af Statens Embedsmænd og Enhver, der kuns har sin faste Løn. Alle Afvigelser fra Ærlighed og Pligt kunne ligeledes tilskrives samme Aarsag. Det er Overdaadighed, der ofte forstyrrer den huuslige Fred og Ægtefællers indbyrdes Fortrolighed formedelst de virkelige Opofrelser. den paalægger Enhver, som, det være sig af Forfængelighed eller Svaghed, har søgt at opfylde dens indbildte Fordringer. Dens skadelige Virkning bliver ikke staaende ved nærværende Slægt allene, ved sin Jndflydelse paa Ungdommens Dannelse gaaer den over paa Efterkommerne, hvis National-Aand og Velstand derved allerede iforveien undergraves. Vi ere inderligen overtydede om Nødvendigheden af at sætte en Grændsefor dette Onde. Saalænge dette vedvarer og den udenlandske Handel derved drives til Skade for Riget, ville alle de Opofrelser, Vi allerede have gjort, og de, Vi endnu ere villige at gjøre for at opretholde Orden i Pengevæsenet, for at afgjøre den udenrigske Gjeld og hindre Privat-Formuens Undergang, ikke undlade at være ligesaa frugtesløse som hidtil. Rigets Stænder have ved sidste Rigsdag yttret det Ønske, at der maatte tages kraftige Midler til at hæmme Overdaad, og, da Vi altid med Glæde gaae deres Ønsker imode, især naar disse, som i dette Tilfælde, alene have til Hensigt Medborgeres Forening og Oplivelse af den Aand for Frihed og Selvstændighed, som de have arvet efter deres Fædre, saa have Vi desaarsag i Naade villet anbefale Eder: o.s. v." (Norske Rigstid.)
Viborger Samler, 1816-09-28
Befordringer og Afgang. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Agent E. Mare, i München, tillagt virkelig Commerceraads Rang. Vexelmægler B. J. At ler tillige beskikket til Varemægler. Kammerraad og forhenværende Renteskriver Rung, til Told- og Consumtionskasserer i Restved; forhenværende Fuldmægtig Generalqvarteermester Stabens Bureau, Krigsraad J.F. Steenberg, til Controlleur ved Maleværket i Kjøbenhavn. RASRIT. Generalkrigskommissair. Lrorora Hrinaten v. Scannaure. Manden. med det ædeltte Hjerte, dannet for Kjerlighed og Penskab. der altid vilde det Gode, streng. i Embedepligters Opfyldelse. redelig. nod Enhver, der søgte det paa Kundskaber og Fidthyst, fölt i Olderwort den 28de Juli 1743. der tjente Danmark tro og nidkjeni 3 Kongers Tid, i 59 Aar, fra 1ste May 1758 af. døde, som en almeenyndet Olding. fra Huustro og 10 Born, i Viborg, den 19de September 1816.
Viborger Samler, 1816-09-28
Bekjendtgjørelser. Det ærede Borgerskab ville herved modtage min aller forbindtligste og skjønsomme Tak, for den saare hædrende Maade, hvorpaa de i Gaar havde den Godhed at ledsage min salige Mands Liig til sit Hvilested; paa en saare kjær Maade gav det mig et nyt Beviis paa den Agtelse den Afdøde nød blandt sine Medborgere. Viborg den 28de September 1816. D. C. sal. Schaumburgs. fød Werner.
Viborger Samler, 1816-09-28
Licitation over tvende Broers Opførelse, den ene over den saakaldede Trol-Mölbæk og den anden over den saakaldede Veilbæk, i Skjellet mellem Middelsom og Lysgaard Herreder, samt en Steenkistes Sættelse i Langaae Skovbæk, bliver ifölge Amtets Ordre atter afholdt i nedentegnede Herreders Tingstue paa Viborg Raadhuus Mandagen den 7de October förstkommende om Formiddagen Kl. 10. Forinden kunne de optagne Overslage og de forfattede Conditioner erholdes til Eftersyn hos Middelsom Synderlyng Herreders Contoir i Viborg, den 23de September 1816. Töttrup. Herredsfoged.
Viborger Samler, 1816-09-28
Almanakker og Skrivkalendere for 1817, Papper, Pakpapirer, hvidgraat Makulatur og mange Sorter gode Papirer, Lak og Oblater faaes hos Just
Viborger Samler, 1816-09-30
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1816-09-30
Wien den 14de Septbr. Ved et Circulair fra den keiserlig nederøsterrigste Landsregjering ere National Banksedler satte i Omløb paa 100, 500 og 1000 Gylden.
Viborger Samler, 1816-09-30
Overkammereer Grev Wrhaa er udnævnt til Gesandt som Frier for Hs. M. Keiseren til den bayerske Prindsesse og afgaaer derhen i næste Maaned med et stort, talrigt og prægtigt følge. Fyrsten af Schvartzenberg gaaer ligeledes derhen med en formelig Jndbydelse til Formælingsfestlighederne. Den tilkommende Keiserindes Hofstet er allerede udnævnt. Grevinde Lazanska og 6 Paladamer skulle reise hende imode til Braunau.
Viborger Samler, 1816-09-30
J Anledning af den russiske Keisers Navnedaholdtes her festlig Gudstjeneste i den Russiske Gesandts Kapel. Hans Minister Greve Stackelberg, gav om Aftenen en prægtig Balfest, hvorved heele det diplomatiske Korps og den fornemste høie Adel var nærværende.
Viborger Samler, 1816-09-30
Petersborg 6te Septbr. Jmedens Hs. M. Keiser Alexander var i England i Fior, var Hs. M. især opmærksom paa de offentlige Læreanstalter, der give Underviisning efter den af Dhrr. Bell og Lancaster opfundne simple og eensformige Maade. Keiseren har nu udnævnt 4 theologiske Attestati, der have studeret Skolefaget, som skulle reise til England for nøiere at gjøre sig bekjendte med denne nye Læremaade, for siden at indføre den i det Russiske Rige.
Viborger Samler, 1816-09-30
Den hollandske Flaade tabde meget mindre Folk end den engelske, derimod leed dens Touge og Seil mere end deres. Dagen efter sendte Exmouth Deyen er ny Opfordring, hvori det hedder "at da man nu tilstrækkelig havde straffet ham for hans Troløshed og Barbari mod Bonas Jndbyggere, tilbød man han endnu Valget, enten at antage de forhen gjorte Tilbud eller og see den anden Halvdeel af Algier ødelagt Antog han dem, skulle han til Tegn herpaa lade fore 3 Skud." Disse havde man den Glæde at høre i Timer derefter. Deyen sendte 2 befuldmægtigede ombord, der med de engelske og hollandske Committerede antoge Freden som Algier maatte forkynde med en Salut af 21 Skud for hver Magt. Deyen maatte strax samme Eftermiddag betale de stipulerede 300,000 Piastre, løsgive de engelske Slaver og seende de 27, hollandske, som var inde i Landet, om 2 a 3 Dage.
Viborger Samler, 1816-09-30
Paris den 14de September. Forordningen af 5te om Kamrenes Sammenkaldelse og nye Lemmers Udnævnelse, opvakte saa sto Glæde, at man omfavnede hverandre paa Gaderne og glædede sig over denne Forandring, der vil befæste Kongen og qvæle Partiaanden og betage de Urolige Haabet og at forstyrre Roligheden. Det Vindue paa Slottet Louvre, hvorfra Carl den 4de saae paa Bartholomæus Nattens Rædsler, da man myrdede de uskyldige Reformeerte, skal nu tilmures.
Viborger Samler, 1816-09-30
Sneen har lagt 2 Tommer høi i 2 Departementer i forrige Uge efter en stor Storm.
Viborger Samler, 1816-09-30
Prindserne og Prindsesserne ere alle den 12te i komne tilbage til Hovedstaden. Hertugen af Angouleme besøgte strax sin Fader.
Viborger Samler, 1816-09-30
Hamburg, den 20de September. Hs. Durchl. Fyrst Blücher af Wahlstadt har fast sat sin Afreise til paa Søndag Formiddag.
Viborger Samler, 1816-09-30
Den under Artikelen Haag omtalte Beretning fra Admiral Capellen indeholder i det Væsentligste samme Omstændigheder angaaende det engelske, neder landske Foretagende mod Algier, som vi have med deelt fra Paris. Dog maae følgende interessant Træk endnu omtales: "Klokken 8 om Aftenen gik den algierske Flaade op i Flammer. Da man vilde redde Lord Exmouth af den øiensynlige Fare, hvor hans Skib Queen Charlotte befandt sig, svarede han man maatte ikke bekymre sig om ham, men kun følge sin Ordre, og vedblive med Skydningen. Halvparten af Algier er tilintetgjort. Allerede den 30te August, om Middagen, vare de forlangte 300,000 Piastre og alle europæiske Slaver i Beredskab til Udlevering paa Skibsværfterne; den 31te befandt de nederlandske (26 eller 27), som ufortøvet skulle afgaae med Fregatten Dageraad til deres Fædreneland, sig allerede ombord paa det nederlandske Admiralskib. Den 30te August forordnede Lord Exmoutien almindelig Takkefest til næste Søndag. Den ne derlandske Flaade har 8 Timer været i Jlden, med har dog forholdsviis liidt meget mindre end den er gelske. Freden kom i Stand efter den anden Opfordring, som Lord Exmouth paa Slagets Dag gjord, til Deyen, og som denne antog tre Timer efter. Man har kiæmpet med Løvemod. Lord Exmouth gav Nederlænderne det Vidnesbyrd: "Jeg har ikke tabt mine nederlandske Venner af Sigte; de have, ligesaavel som mine Folk, gjort deres Bedste for Dagens Hæder.