JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Endelig finde vi for det 28de, at Hr. Gor den 19 April 1765 har requireret 8000 Pund Metal til 2 Bustes, som Directionen har beordret støbte, ligeledes uden Generalforsamlingens Forevidende eller Samtykke, og ved hvilken Resolution Directionen dog fastsætter, at de Herskaber, som bekomme samme, skulle gives Regning paa Metallets Bekostning; hvilken Regning vi ikke finde at være bleven udstædt, mindre til Compagniet, et heller at det nogensteds er optegnet, hvo egentlig bemeldte Bustes har bekommet. Men da det ellers befindes af een af Hr. Sally indgiven Note af i Februarii 1760, at han i et heelt Aar har været beskjæftiget med at forfærdige Modellerne til disse 1 Bustes, at Hr. Gor i samme Tid ei har støbe mere end et, hvilket derefter leveret Eisteuren, som derpaa havde begyndt at arbeide den 7. Oct. 1760. Saa sees tydelig nok, at denne Operation, naar man allene tager Compagniets maanedlig eller ugentlige Udgifter ved Sallys og Gors Arbeide i Betragtning, tilligemed alle de øvrige Ting, som ere anbragte og bekostede uden Generalforsamlingens Tilladelse, lettelig kan have kostet de 126,836 Rdlr. 8 1/2 s., som mere paa Statuen af og er meldt at være anvendt end Directionen for Generalforsamlingen har declareret dertil at skulle være medgaaet, der følgelig altsaa ansees at være skeet efter deres egen Ordre og paa deres eget Ansvar. Og altsaa herudinden endnu referere os til vores forrige og vedblive den gjorte Udsættelse at Directionen til alt det bør være ansvarlig, hvorfore den ingen Generalforsamlings Resolution har for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Jnden landske Efterretninger. Den 28de d. M. blev, efter Hs. Majestæts allerhøieste Befaling, Elefant- og Dannebrog Orde nernes høitidelige Forsamling holdt paa Rosenborg, Slot. Det skjønne Veirlig forøgede Dagens Høitidelighed. De ved denne Leilighed til Storkors, Commandeurer og Riddere af Dannebrog Ordenen samt Dannebrogsmænd Udnævnte findes anførte i Statstidenden Nr. 67. Processionen fra Palaiet til Rosenborg udmærkede sig ved Pragt og Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Ved dens Tilbagekomst til Palaiet spiste Storkorsene og Commandeurene ved Hs. Majestæts Taffel, der bestod af 34 Couverts, Dannebrogsridderne ved J Galla-Marskals-Taffeler, dækket paa 200 Couveres, og Dannebrogsmændene ved et Taffel paa omtrent 100 Couverts. Anretningen var meget smagfuld og glimrende. Ved det Kongelige Taffel serveredes paa det fortræffelige Service af Kjøbenhavnsk Porcellain, som Klora Danica er malet paa og paa Taffelet stod ni kostbare Sølvterriner, der kun bruges ved høitidelige Leiligheder. Dannebrogsmand H. C. Knudsen affang ved Taffelet, efterat han i Forveien havde udbedet sig Tilladelse dertil, følgende af ham selv forfattede Gang: Et Bæger for Fredrik, vor Fader, vor Ven Erkjendtlige Hierter ham signe kom, sværger eenstemmigt, J Dannemarks Mænd, i Dyd og i Daad ham at ligne! kun Fædrelandskjerlighed hiemler og Krav til Hæderens Tegn, som hans Naade os gav Du være os helligt, og elskede Pant Kun Borgersind kan Dig fortjene; hver Mand, som hiint herlige Vidnesbyrd vandt, med Brødre sig tro vil foreene, og love at virke af inderste Siel for Frederiks Hæder og Dannemarks Vel Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er den 9de Junii 1809 udfærdiget en Placat, hvorved Domhuuspengene for Landsoverretterne i Danmark nøiere bestemmes, og den Afgift, som under dette Navn hidtil er bleven erlagt ved Underretterne i Fyen og Langeland, ophæves. Dens Jndhold er følgende: "Da det Bidrag til Domhusenes Vedligeholdelse, som, under Navn af Domhuus penge, tilforn blev erlagt ved Landstingene i Danmark, og nu, i Følge Forordningen af 26 Januarii 1805, bør tilfalde Landsoverretterne sammesteds, ikke overalt er lige, saa har det behaget Hs. Maj. under 26 Maji d. A., allernaadigst at befale: At Domhuuspengene, som fremdeles bør erlægges i de private Sager der indstævnes for Landsoverretterne i Danmark, skulle, for enhver saadan Sag, fastsættes til 1 Rdlr.; at denne Afgift til Domhusets Vedligeholdelse bør udredes af den Part, der dømmes til at betale Processens Omkostninger, og, i Tilfælde af disse hæves, da af begge Parter, saaledes at hver erlægger det Halve, samt, at de Domhauspenge, som hidtil have fundet Sted ved Underretterne i Fyen og Langeland, skulle for Fremtiden aldeles bortfalde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Aalborg, d. 25 Junii. For nogle Dage siden hørtes paa forskjellige Puncter af Vestkysten et stærkt Knald, som af et fjern Tordenskrald. Veiret var aldeles stille og Explosionen saa stærk, at det satte Bladene paa Træerne i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Med temmelig Vished tør man nu paastaae, at det var et fiendtligt Skib, som er sprungen i Luften. Kahyt Vinduer, en Deel Fustagier a. ere drevne Land ved Kiul. J Egnen af sidstnævnte Sted blev for nogle Dage siden indbragt en Prise med spansk Salt. Dagen efter indfandt sig tvende Engelske Krigskibe. Folkene paa Prisen satte den strax paa Grund og gik i Land. De fiendtlige Barkasser lagde til den, og efter at have losset en Deel af dens Last, lykkedes det dem at faae den slot. Vel ilede Militaire til, men Fiendens Plan var imidlertid bleven opnaaet. Ogsaa den hosliggende Caper blev endeel beskadiget. Ligeledes blev ogsaa til Skagen indbragt en Nordamerikaner med Vine, men med Hensyn til den aabne Rhed og Usandsynligheden at bringe den om Revet, efter 24 Timer frigiven, da det ikke var muligt at finde hans – formodentlig skjulte falske Papirer. Ogsaa ved Fladstrand er i disse Dage verlede en Deel Skud med 2 fiendtlige Skibe, der vare paa Jagt efter et Dansk, men som lykkeligen undslap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
En til Christiansand indløben Americaner skal være bleven prisdømt ved Underretten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Efter Forlydende agter den forrige Konge af Sverrig at begive sig med sin Familie til Schweiz, for der at tilbringe sine øvrige Dage som Privatmand. Gustav IV. er 32 Aar gammel og har 3 Børn, nemlig i Prinds og 2 Prindsesser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Udenlandske Efterretninger. Fra Krigsskuepladsen i Østerrige haves Efterretninger, der gaae til d. 18 Junii. J en Dagbefaling fra Schonbrun af 17 Junii berettes, at Vicekongen af Jtalien d. 14de har tilfegtet sig en glimrende Seier over Erkehertugerne Johan og Palatinus ved Staden Raab i Ungern, at Fienden har efterladt 4 Faner, 6 Canoner og 4000 Fanger, hvoriblandt en General Major, at han, efterat have bedækket Valpladsen med sine Døde, har trukket sig i Uorden til Comorn, hvorhen han med Kaarden i Haanden blev forfulgt, at Tabet paa Fransk Side kun var 5 til 600 Mand, og deriblandt den brave Oberst Thiery, at i Følge denne Seier Staden Raab *) berendes og Bombardementet har taget sin Begyndelse. Den ligger 19 Mile fra Wien og har 20,000 Jndvaanere. Naturen har bidraget det meste til dens befæstning; thi den omgives af tre Floder: Donau Raab og Aabnitz. Forstæderne ere temmelig vidtløftige og folkerige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
J en Østerrigsk Dagbefaling af 18de d. M. hedder det derimod, at Armeecorpset under Erkehertug Johan, som var sammensat af 20,000 Mand Linietropper og omtrent 16,000 af den Ungerske Jnsurrections=Armee, blev levende angreben af en Fransk Armee, som kan anslaaes til 50,000 Mand at Linietropperne fegtede den hele Dag med største Held, men at Erkehertugen, da høire Fløy, som for det meste bestod af Jnsurrectionstropper, af hvilke man endnu ikke kan vente den Behændighed som af øvede Tropper, ei vare Fienden voxne, fand det hensigtsmæssigt, til Hovedplanens Forfølgelse, at trække sig til Egnen af Comorn og derved at sikkre og lette sin Forening med Hovedarmeen; at dette lille Uheld iøvrigt ikke har foranlediget nogen væsentlig Forandring i den Østerrigske Armees Stilling, og at Tropperne kun mistede i denne Fægtning 1500 Mand Døde og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Fra Wien skrives, at indtil d. 16de d. M. var endnu intet forefaldet imellem de to store fiendtlige Armeer. Begge ere skilte fra hinanden ved Donau. Manglen og Dyrheden af Levnetsmidler tiltage med hver Dag paa en virkelig saare foruroligende Maade. Brød mangelen er saa stor, at der allerede om Morgenen, Kl. 4 staae Folk hos Bagerne, uagtet Brødet først er at faae Kl. 6. - De Franske arbeide Dag og Nat paa de ny Donaubroer ved Ebersdorf og Forskandsningerne paa de derværende Donauøer. Ogsaa udrustes mange bevæbnede Skibe. Den store Tyrkiske Jernlænke er allerede spændt over Donau Fra Dresden skrives under d. 19 Junii, at den største Deel af de derværende Østerrigske Tropper har samme Dag forladt denne Hovedstad og taget Veien ad Leipzig til. Kun nogle Batailloner og Commandanten Førsten Lobkowitz bleve tilbage tilligemed General Am Ende, hvilken sidste dog, som det hedte, skulde samme Dags Aften ogsaa afgaae. J Dreiden og Meissen have Østerrigerne oprettet Hververpladse. Den første Stad maa levere 1000 Monderinger. Over 100 Vogne, beladte med Munition fra Tøihusene, Magazinerne og Commissariats-Forraadshusene, skulle afgaae til Bøhmen. En Sachsisk Skibsbro er paa 29 Vogne, hver med 6 Heste for, allerede ført til Bøhmen. Hertugen af Brunsvigs Tropper lønnes godt. Hver Gemeen faaer foruden Mondering, Portion og Nation, 5 til 6 Rdlr. maaned ligen. - Men saa raske som Østerrigerne hidtil syntes at gaae frem paa den Kant af Tydskland, vil, der, efter al Sandsynlighed, snart sættes Grændser for deres Fremskridt. Allerede d. 19de f. M. var Kongen af Vestphalen ankommen til Spunderhausen. General D Albignacks Corps har forener sig med Greve v. Bernteredes og Hovedqvarteret skulde d. 19de være i Sonnderhausen, hvor ogsaa Sachserne vente at forene sig. Den Hollandske Division under General Gratien ven redes did d. 21de. Naar disse forskjellige Corpser først ere samlede, ville de allierede Magter kunne sætte en Armee mod Østerrigerne, som de neppe ville kunne modstaae, Østerrigerne synes ogsaa at ane dette og ere i en Tid af tre Dage ikke rykkede videre frem. De staae i Egnen af Würten, synes uvisse i deres Bevægelser, og have sendt Spioner til Elbe- og Saale-Departementerne, hvor de forgjeves ventede at finde Misfornøiede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Under d. 23 Junii er udkommen en Forordning angaaende consignable Bankfonds, hvor fastsættes de Rettigheder og Fordele, som ved Consignationen af Bankfonds kunde ventes opnaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Da de samtlige Foranstaltninger, som ere trufne til Courant=Banksedlers overordentlige Jnddragelse, maa have den gavnligste Jndflydelse paa Handelen, saa befales a) at ingen herefter maa meddeles Borgerskab eller Bevilling som Grosserer, med mindre han, foruden at opfylde de øvrige anordnede Bestemmelser, tillige beviser, at have consigneret et Bankfonds Beløb, der bærer 32 Spec. Rdlr. aarlig Rente, saafremt det er i Kjøbenhavn eller Altona; 24 Spec. Rdlr. aarlig Rente, naar det er i Helsingøer, Flensborg, Trondhiem, Bergen eller en Handelstad af lige Størrelse, og 16 Spec. Rdlr. aarlig Rente i de mindre Handelstæder. b) Paa samme Maade skal enhver, der attraaer Bevilling som Mægler, være sig Vare=, Skibs= eller Vexel=Mægler, forinden Bevillingen medd les, bevise, at han til dette Øiemed har consigneret et BankfondsBeløb, der bærer 24 Rdlr. Sp. aarlig Rente, naar det er i Kjøbenhavn eller Altona, og 16 Rdlr. Spec. aarlig Rente, naar det er i nogen af de andre Handelstæder. Denne Consignation er uophævelig, saalænge Consignanten benytter det derved e hvervede Borgerbrev eller Bevilling; den hæves derimod strax, saasnart han et længer benytter Borgerbrevet eller Bevillingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Commissariernes Dom i Sagen anlagt paa Justitiens Vegne imod de Herrer Greve Schulin, Etatsraad de Coninck og Sognepræsten Rønne, &c. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Da den store Griffenfeldt faae sig i sit Fan sel paa Munkholm berøvet Blæk og Pen, skrev han latinske Vers paa Væggene og Vinduesruderne. Saaledes søger ethvert Menneske af Aand at give sine Tanker en objectiv Tilværelse, og Rousseans Paastand, at den, som vidste, at han aldrig vilde kunne meddele andre sine Kundskaber, ingensinde vilde give sig Umage for at erhverve sig dem, er altsaa ugrundet. Nattergalen vilde synge, om den end aldrig havde nogen Tilhører, og Ossian havde sikkert spillet paa sin gyldne Harpe, om end hans Publicum ikke havde bestaaet af andre end Fingals Høie og Fjelde. Men ligesom det ligger i vor Natur, at meddele andre vore Tanker og Følelser, saaledes føle vi ogsaa en indvortes Trang til, igien at tilegne og andres Tanker og Følelser. For den, der er vant til Læsning, er det derfor en ubehagelig Stilling, at see sig ganske skilt fra Bøger, og han føler her en intellectuel Hiemper, der berøver ham en stor Deel af den Fornøielse, han ellers kunde nyde. Det mindste trykke eller skrevne Blad er ham i saadan en Forfatning en kjerkommen Ven. Lad dets Jndhold være nok saa tort, hans Pantasie vil snart forvandle det til en interessant Læsning. Saaledes gik det i det mindske mig paa min Reise til Birkerød. Jeg had Verten om lidt Papir til en Fidibus. Han flyede mig et Stykke. Det var et Ark af et saakaldt Maanedsskrift, der, ligesom Maanedsroser, sjelden blomstrer længer end een Maaned. Men i hvor stor en Elsker jeg end er af en god Pibe Tobak, vilde jeg hellere negte mig denne grove sandselige Fornøielse, for at nyde en sinere aandelig. Jeg aabnede Papiret med samme Begjerlighed, som om det havde været en ny Fransk Bulletin. Jeg fandt deri et Fragment af en Avis fra Olympen, som jeg her vil meddele mine Læsere, hvor lidet jeg end ynder ethvert Fragment og enhver Episede, det være i Skriftriget eller Menneskeriget. Forordning, som forbyder den overhaandtagende Luxus i Poesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Vi Apollo af Jupiters Naade Konge for de skjønne Videnskaber og fri Konster, alle sande Talenters Beskytter, gjøre vitterlig. Vi have ladet os foredrage, at ligesom de ægte Metaller og Ædelstene dagligen blive sjeldnere og sjeldnere i Vore som i de fleste andre Riger, tiltaget den overordentlige Brug af Guld, Sølv, Perler, Diamanter, Karfunkler &c. Dag for Dag, hvilket med Grund lader befrygte, at disse Kostbarheder, ved at blive saa gemeene, efterhaanden ville tabe deres Værd i Folkets Øine og siden aldeles ikke kunne bruges mere som virkelige Zirater af vore sande Udkaarede, aldenstund det i de senere Tider er blevet Skik, at bruge Bladguld istedet for Ducatauld, Fink istedet for Sølv, Glasperler istedet for Orientalske, Topaser istedet for Diamanter, o. s. v., hvilket har foranlediget mange Misbruge. Vi byde og befale derfor følgende: Jngen Digter eller Digterling maa i sine Elegier, Sonnetter, Ballader &c., i Fremtiden betjene sig i Vers af 20 Strophers Længde mere end 1 Gang af Diamanter, Perler og Karfunkler, 2 Gange af Sølv og 3 Gange af Guld. Saaledes skal det fra nu af aldeles være forbudt at have Guldskyer og Guldbække i een og den samme Elegie, saasom slig en Ødselhed med et saa kostbar Metal, især i den poetiske Verden, kan være af høist skadelige Følger. Diamanter, Perler og Karfunkter, maa i Fremtiden ikke af nogen af vore Undersaatter bruges til andet end til Hymens- og Venskabsbaand, Forelskedes Øine, Taarer &c. og andre smaa Digter Prætiosa, men Vi forbyde alle og enhver, paa det alvorligste, at forfærdige hele Dække, Himle, Kapper, Kyser, Kaaber, Belter &c. deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Da, skjønt Konsten at forfærdige Purpunæsten er gaaet under med Phoenicerne, og Purpursneglene næsten ganske ere forsvundne fra Sneglenes Rige, vore Poeter dog i de senere Tider have været saa ødsle med denne kostbare Farve, at de endog have farvet hele Have, Bække, Himle, Senge og andet Træfang dermed, saa befale Vi herved, at Purpur i Fremtiden ikke maa bruges til andet end Smaatting, saasom Belte, Kinder og enkelte sine smaa Meubler. a 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Saasom Vi ligeledes have ladet Os foredrage, at Roser, Lilier og Forglemmiger blive ved den hyppige Brug ligesaa sjeldne i Hesperidernes Hauge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
som ædle Metaller og Ædelstene i Vore Riger, saa ville Vi ogsaa have Vore kjere Undersaatter, paamindede om, ikke at bortødsle alt for mange af disse Blomster i Liig, Bryllups og Fødselsdagsvers over Marketentersker, Jordemødre, Rokke dreiere og Blytækkere, samt andre gemeene Folk, men at bruge dem med behørigt Maadehold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Enhver, som handler imod ovennævnte Forskrifter, straffes som Kongelige Mandaters modtvillige Overtræder, og dømmes, efter Omstændighederne, enten til at læse et af vore Qvasigeniers Poester to Gange, eller gaae 10 Aar paa Fastiningsarbeide som æsthetisk Retensent. Givet i Vort Tempel paa Parnasset i det fjerde Aartusinde af Vor Regjering. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Indenlandske Efterretninger. Den i Morges Kl. 7 ankomne Norske Post har medbragt følgende Efterretninger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Paa det enhver i Trondhiems Stift maa vorde overtydet om, hvorledes vore Fiender til Vand blive deres Tænkemaade troe, i det de med en satanisk Glæde, spilfægtende anstiller Ødelæggelser paa vore Folk, saa ofte de finde dem forsvarsløse, lader Undertegnede offentliggjøre følgende, der den 29de f. M. er ham tilmeldt fra Sognepræsten og Divisionsanfører Buschmann, nemlig: "Ved mit Ophold paa Leganger paa Statlandet, blev mig den 26de hujus tilmeldt, at omtrent 16 Baade fra Stat, som den 24 nestforhen laae paa Havet 8 Mile fra Land for at fiske, bleve i utrolig Hast opseilede paa deres Retirade til Landet af en fiendtlig Fregat, som kom Vest fra, hvilken søgte at komme dem forud, den seilede den ene Baad en Favn nær, talede og raabte, uden at Baadens Mandskab forstod Sproget, pegede ogsaa paa det Sted paa Skibet, hvor Mandskabet skulde stige op; da Baaden i Forvirring søgte at roe op i Vinden fra Skibet, kom der 3 Canonkugler meget nær Baaden, og mange Musketkugler, af hvilke dog ikkun een streifede udvendig og bag paa Baaden tog en Splindud, kløvede Bordet og gleed af. Skibet gjorde af skillige Vendinger imellem de adspredte Baade, skjøefter flere, men saarede ingen Mand og traf heller ikke flere end hiin nævnte Baad. Paa denne Baadelagt seilede det Statlandet indtil en halv Miil nær. Det førte 14 Canoner i Batteriet, og var formodentlig en Fregat paa 40 Canoner. Samme Skib allarmerede siden Kystværnet Aftenen og følgende Nat paa Qvamsøe. Ogsaa den 26de tidlig om Morgenen faaes et Skib fra Stat, som man formodede at være det samme. Enten nu dette Skib er at ansee som en Fortrop for flere følgende, eller det vedbliver at krydse ud for Stat, troer jeg ikke at bør lade Deres Høivelbaarenhed være derom uvidende, om de maaskee skulle ansee det nødvendigt at lade advare Fartøier, som agte sig syd forbi Stat. Det anmærkes, at en lydelig Latter og kjendelig Fornøielse sporedes hos Skibets Besætning, da de saae Baadens Mandskab kaste sig til Siderne, naar Kuglerne fløi dem om Ørene. H. H. Sommerfelt, Amtmand. Publikum skylder afdøde Cancelliesecretair Hans Hornemann megen Tak, da han har testamenteret det meste af sin Formue til et Fond, hvoraf Renterne aarlig er bestemt til at uddeles i Præmier for Fremgang i Vindskibelighed og Jndustrie. Ved hans smukke Jordefærd sidstleden 24 Maji. blev hans Minde derfor og blandt andet hædret ved et større Antal uindbudne Embedsmænd og andre agtværdige Folk, som fulgte ham til Graven – end de som vare inviterede. (Af Trondhjems Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Da jeg af Samtale med adskillige af Byens Jndvaanere troer at have mærket, at den af mi i Budstikken No. 4 udkastede Plan til et velgjørende Selskabs Jndretning har fundet noget Di fald, men at man ikke veed, hvor de, der ville indtræde i Selskabet, egentlig maatte melde sig, saa har jeg troet at skylde Publikum at bekjendtgjøre, at de, der ville bidrage til ovenmeldte Selskab, behageligst derom vilde tilsende mig en skrivtlig Anmeldelse, hvori Bidragets Beløb tillige maatte være anført. Skulde da Jnteressenterne blive saa mange, at man kunde gjøre Regning paa Forsørgelse i det mindste for 10 Mennesker, skal jeg have den Ære nærmere at indbyde til en Generalforsamling, hvor det videre Fornødne kunde aftales, og en Pleiecommission udvælges, til hvis Medlemmer, efter min Mening, ogsaa kunde vælges saadanne Mænd, der ellers ikke vare Jnteressentere i Selskabet, hvis Sagkyndighed og Virksomhed var bekjendt. Trondhjem, d. 18 Maji 1809. Bugge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Foruden de forhen anmeldte Patrioter, der have hædret sig ved frivillige Bidrag til de i Krigen Blesserede, og de Faldnes Efterladte, har end videre Generalcommandoen tilsendt Commissionen 55 Rdlr. fra Præsten Hr. Herlofsen i Frederiksværn, som er indkommen ved Salget af en af ham udgiven Mindetale over afgangne Generalmajor Schleppegrell. Af Generalcommandoen ligeledes modtaget 55 Rdlr., der er indsendt fra Præsten Smith til Øiestad, som en Gave til den Norske Armee af Almuen i Øiestads Præstegield. Høiesterets Advocat Justitsraad Wivet har tilskrevet Generalcommanden, at foruden det Bidrag til Understøttelse for de Norske Krigere og de Faldnes Enker og Børn, hvortil han med sine Colleger havde subscriberet, havde han tillige besluttet, saalænge Krigen vedvarer, at yde alt hvad der ved Høiesterets Dom tilkiendes ham, som Salarium i beneficerede Sager til samme Brug, og at han vil lade overlevere 30 Rdlr., hvilke ere ham tilkjendte ved Høiesterets Dom i en saadan Sag. Fra Directionen for det dramatiske Selskab i Aarhuus har Generalcommandoen modtaget og tilsendt Commissionen en endosseret Vexel paa 394 Rdlr., som ved 2de Forestillinger er indbragt, til Bedste for de blesserede Norske Krigere og de i Krigen Faldnes Efterladte. Det borgerlige Artillerie og Jnfanterie i Kjøbenhavn har sammenskudt en Summa af 2750 Rdlr., til Understøttelse for de Norske Krigere, for hvilken Summa Generalcommanden har sendt Commissionen den Norske Casse-Directions Anviisning. Fra den constituerede Sorenskriver i Karmsund og Hesbye Sorenskriverie i Stavangers Amt er Commissionen tilsendt, 68 Tønder eller Foustager Havre, 1 Tønde Byg, 8 Tøder Potatos, 1/4 Tønde Smør, 4 1/2 Bismerpund Kjød, som endnu er underveis nok: 29 Tønder Havre, 3 Tønder Meel, 3/4 Td. Korn, 1/8 Td. Meel, 1 Bismerpund 17 Marker, røget Kjød og Flesk, som Gave fra Almuen i dette Sorenskriverie, med dens Ønske, at samme maatte blive ydet efter Commissionens skjønsomme Bestemmelse, især til de der formedelst Krigen maatte have lidt meest. Hr. Stiftamtmand Thygeson har indsendt 70 Rdlr., som Mægler Sørensen i Christiansand har indsamlet til Bedste for de i Krigen Qvæstede og faldnes Efterladte, i et Selskab i Løken i Jylland. Ridder Hr. John Collett indsendt 159 Rdlr. 35 tz., som er udbragt for 10 Tønder hele Gryn, som Kjøbmand L. C. Springborg i Aalborg har indsendt ham til Understøttelse for Norske Krigeres Efterladte, hvorfor han har tegnet sig ved en Subscription. - Commissionen bevidner herved enhver sin forbindtlige Tak som saaledes har bidraget til at lette deres Kaar, hvis Forsørgere have ofret deres Liv for at værne for Fædrelandet. - Understøttelsescommission i Christiania for de i Krigen Faldnes Efterladte, den 22de Maji 1809. J Slesvig er Branddirecteuren for Amterne Gottorf og Hütten, Kirchner, og strax derpaa den derværende Byfoged Brüning ved Døden afgaaet. Ved disse Dødsfald blive altsaa to Embeder ledige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Udenlandske Efterretninger. Endnu staaer den Franske og Østerrigske Armee imod hinanden ved Donau, uden at noget egentlig afgjørende Slag hidtil er forefaldet. Danaufloden er den vældige Kjæmpe, der synes at have lagt sig imellem begge de stridende Parter, for at forekomme videre Blodsudgydelse. Ved Ebersdorf ere imidlertid ved de Franskes utrolige Anstrængelse og Virksomhed tre Broer over Donau blevne færdig. De derved liggende større og mindre Donauser ere i den fortræffeligste Tilstand.