JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Kongen, der havde været lidt upasselig, er igien frisk, og Monsteur er fuldkommen helbredet; Hiin vinder daglig i Folkets Gunst, Denne er mindre undet, især formedelst Overeens komsten af 23de April. Jøvrigt taler Man i Paris ikkun om Handelstraktaten med Engelland - mod hvilket Land de Franske endnu stedse nære den gamle Mistroe - og om den Fare, der er forbunden med at have saa mange misfornøiede Tropper i Landet. - En Proces mellem Hertugen af Montebelles første og anden Gemalinde vækker megen Opmærksomhed. - Den afdøde Keiserinde Josephine efterlod sig en Formue af 14 Mill. Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Jtalien. Prindsesse Pauline Borghese) har igien forladt Elda, og er reist til Neapel. Derimod siger Man, at Napoleon snart vil faae Besøg af en Prindsesse, han holder meget af. - Usandsynligt er det Rygte, at han vil afhænde sin Souverginitets Ret til Elba, og reise til Engelland. Hans Fødestad Ajactio bærer endnu, som saa mange andre Stæder, men dog i fortrinlig Grad, Minde om hans Forskiønnelses Drift; især er det Huus, hvor Han er født, prægtigt istandsat og meubleret, og beboes nu af En af Hans Slægtninger. Man skal have erindret Buo apartes Brødre om at forlade Frankrig, hvor Joseph ønskede at blive. Hans Søster, Prindsesse Elise reiste den 15de Juni giennem Ferrara til Wien for paa Kongressen selv at tale sin Sag. - Nu - da saa meget Gammelt kommer op - bringer Man ogsaa i Erindring, at Buonaparte skrev efter Robespierres Fald til GeneralTelly: "Robespierres Catastrophe har rørt mig: jeg elskede ham og holdt ham for ustraffelig; men om han endogsaa havde været min Fader, vilde jeg havde myrdet ham med egen Haand, naar han havde stræbt efter Tyranniet:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Paven har strax efter sin Ankomst til Rom afsat en Fætter af Kardinal Maury og 8 andre Prælater fra alle deres Værdigheder. 3 Hertuger, hvoriblandt en Sforza og adskillige andre Store, som havde været af det franske Partie, er det forbudet at vise sig i det pavelige Pallads. Ogsaa nogle Professorer ere afsatte. - Den 11te Juni besøgte den hellige Fader Kong Karl den fierde af Spanien og tillod Hs. Majestæt og hele hans Familie, at kysse sine Fødder!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Kronprindsen af Preusen befinder sig endnu i London, og er lidt upasselig. Blücher reiser i disse Dage. J Portsmouth blev han modtagen med ubeskrivelig Ære og Glæde, man trængte sig til for at see Tyrannens Overvinder; Matroserne krøbe dusinviis op paa hans Vogn, og 2 af dem dandsede endog paa den, og svingede deres Hatte. Om Aftenen tømte Oldingen en Pokal for Vindvet paa de udenfor samlede Folks Velgaaende, hvilket naturligviis ogsaa blev ham saare vel optagen. - Wellingtom som den spanske Konge har beæret med Titel af Grand Capitain af Spanien, har efter sin Tilbagekomst til Engelland, gjort Dronningen sin Opvartning, og det med upudret Haar, efter de fremmede Monarkers Exempel. - Den 1ste August skal i Engelland holdes Jubelfest for det hannoverske Huses hundredaarige Regiering. St. Paulskirken udsmykkes paa det Prægtigste til den forestaaende store Takkefest. - Keiseren af Østerrige har foræret Prindsregenten et østerrigsk Husarregiment, som skal føre Prindsens Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
- Paa Lloyds Kaffehuus er bekiendtgjort, at da Sverig iaar bruger Mange af sine egne Skibe til Transporter, bliver Udførslen af svenske Varer med fremmede Skibe indtil videre tilladt. - Et engelsk Blod taler om Misforstaaelser, der skulle være udbrudte mellem Rusland og Østerrig, fordi hiint vil gienopreise Polen og give det et Parlement bestaaende af tvende Kamre, dette derimod nægter at aftræde Gallicien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Sverrig. Hs. M. Kongen af Sverrig laver sig til med sin Dronning, Kronprindsen, Ministrene og StatsRabet til tage til Udeballe ved den norske Grændse. Kongen vil under sit Ophold der bruge SøebadDen 6te Juni havde Borgerskabets 50 Ældste i Stokholm Audients hos Hs. Majest. Hs. Kgl. Høihed, Kronprindsen, for i Underdanighed at ansøge om Tilladelse til at anlægge en Bro over Rordstrømmen fra den Kgl. Mynt over Helligaandsholmen til Dronning gaden, som et evigt Minde om Hs. Kgl. Hs. forønskede og lykkelige Tilbagekomst. "Paa denne anden Kommunikation mellem Hovedstadens fornemste Deele, sagde Direktør og Ridder Schwan - har der været tænkt allererede siden den udødelige Kong Carl 11tes i Tid. Den vil blive en Pryd for Kongeresidentsen og forskiønne Udsigten fra Deres Majestæts Slot. Forgiængeligheds Lod bliver snart vor; men sikkert skal det Mindemærke vi nu reise, erindre vore Efterkommere om Deres Kgl. Maj. vise og hulde Regiering, samt om de store Egenskaber der pryde Deres Kongl Maj. Hr. Søn, og saa høiligen retfærdiggiøre det lykkelige Valg, som Deres Majestæt og Nationen have gjort af denne Tronfølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
J Talen til Kronprindsen hedder det, at et Borgerskab, som altid har været sine Konger troe og hengiven, fremtræder, for at tolke sin Glæde over hans Tilbagekomst, at Hs. Kgl. Høihed har været det fornemste Redskab til de usædvanlige Hændelsers Udførelse, som have tildraget sig under hans Fraværelse. Den Kiærlighed, som Hs. Kgl. Høihed ved alle sine store Egenskaber har vundet hos det svenske Folk vil blive uforandret -, og dette er ikke Smigers men Hjertets Sprog." J Hs. Kgl. Hhs Svar, som var paa Fransk, forekom følgende med Hensyn til Norges Sag: "Armeens Kiækhed og Uforfærdethed vil, om vi nødes dertil, sikre os Opfyldelsen af de Traktater, som garantere Os Norges Forening med Sverrig. Understøttede ved de Magters Bistand, der havde garanteret os Foreningen af disse Lande, kan denne Forening ikke være langt borte. Nordmændene skulle erholde Alt, hvad Retfærd og Fornuft billige. Hs. Majestæt har ikke attraaet Norges Forening, for at udvi de sit Herredømme; men for i Fremtiden at sikre Freden imellem disse to Lande. Dersom Nordmændene tilfulde indsee deres egne Fordeele. ville de laane Øret til Pligtens, Fornuftens og Menneskelighedens Stemme; de ville da undgaae en Krig, hvis Udfald ikke kan andet end vorde ulykkeligt for dem, og ikke udsætte sig for at see deres Land ødelagt, for at tilfredsstille enkelte Jndividers Ærgierrighed og Lune. Kongen af Danmark har afstaaet sine Rettigheder til Norge, og aldrig var nogen Afstaaelse høitideligere. Jeg har altid haabet at see Foreningen iværksat; men ingensinde har jeg havt større Vished om at det vil lykkes, end i denne Stund. Garanteret af heele Europa skal den inden kort Tid udføres, om vi ville det med fuldkommen Kraft. Vore Midler ere store, ved Armee kiæk og krigsvant, og Enigheden mellem Kongen og Folket er beskyttet mod Tid og Hændelser. Omkjeg paa nogen Tid skilles fra Eder, bliver det blot for at stride for Eders Vel, og betrygge Sverrigs Frihed og Selvstændighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
(Udr. af Lüb. og Hamb. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Fædrelandet. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst ladet tilkiendegive følgende militaire Læger, som deels have bivaanet Felttoget med det første Auxiliair=Korps, og deels vare ansatte ved Korpsets Felt-Hospitaler, Sin Tilfredshed og Tak for deres udviste Tieneste: M. C. Hiort, Regimentschirurg ved Prinds Fedinands Dragomegiment. A. S. Wellerop, Regimentschirurg i Armeen. J. C. Brummersted, Regimentschirurg ved Dronningens Livregiment. J. P. Eckell, Regimentschirurg ved det Slesvigske Jnfanterieregiment. C. Kalm, caracteriseret Regimentschirurg, ved den Holstenske Artilleriebrigade. I. C. Becken, constitueret Regimentschirurg ved det Oldenborgske Jnfanterieregiment. C. C. Vendt, Bataillonschirurg, ved den Holstenske Husar-Afdeling. Bøie, Vahl, Wittendorff og Rosen, Candidater fra Frederichs Hospital, og constituerede Bataillonschirurger. Heiberg og Nagel, Candidater fra det Almindelige Hospital, og constituerede Bataillonschirurger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Under 27de Mai d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst gratis confirmeret et af Hr. Anders Nielsen, Borger og Grosserer i Kiøbenhavn under 9de April f. A. udstædt Gavebrev, hvori Hr. Grossereren, efter sin afdøde Faders Ønske, søger at raade Bod paa Skolelærernes trange Kaar i hans Fødeby Nykiøbing paa Morsøe, ved at skienke en Capital af 2000 Rbd. N. V., af hvis Renter Skolelærernes aarlige Løn skal forøges med 25 Tdr. Byg, dersom Noget bliver tilovers tilfalder det Hospitalet, blandt hvis øvrige Midler Capitalen er udsat paa Rente. Giveren har udbedet sig at Gaven, da den tildeels er bortskienket efter hans Faders Ønske, maa bære Navn efter denne, og kaldes Niels Josephsens Legat til den danske Skole i Nykiøbing. Af Gavebrevet sees tillige at Hr. Grosserer Nielsen allerede i forrige Aar har ladet opbygge og tilbygge bemeldte Skole fem Fag Huus, og derpaa anvendt 1445 Rbdlr. N. V. Da Handel og Søefart og derved Korntilførselen, til Hovedstaden nu er frie og uhindret til Vands og til Lands, saa er Brødudsalget fra Providerings=Kommissionens Side ophørt efter den 9de Juli og Brødet kiøbes atter som forhen under Freden hos Stadens Bagere efter den af Magistraten fastsatte Taxt, som er 9 Rigsbankskilling N. V. for Pundet af Brød af 1 Deel Hvede, 3/4 Deel Rug og 1/2 Deel Byg. Fra Kronborg Fæstning er atter den 9de d. undvigt hele i Slaver, som til Skræk for mange Landboer, skulde opholde sig i Omegnen i Skove og Indhegninger, ogsaa enkeltviis have overfaldet, efter Udsigende, enkelte Personer og berøvet dem Klæder m. v. Jmidlertid har paa Kommandantens befaling i flere Aftener været udsendt Soldat Patrouiller, for om Natten at opsøge disse for Almeensikkerheden farlige Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Fra Fyen meldes at Sæden paa de fleste Steder der tegner meget godt. Jsær staaer Vaarkornet i det Hele saa ypperligt som man kan mindes. - Udsigterne ere saaledes de bedste, siger den fyenske Avis, undtagen for de Stakler, som af bare Patriotisme endnu have hele det sidste og vel flere Aars Afgrøde liggende paa Loftet. Smørgjemmerne, siger Man, skulle dog have hittet paa Raad ved at komme det gamle Smør i Kiernen og saaledes forvandle det til nyt. Major og Bataillons Commandeur Briand de Crevocoeur, for 2det jydske Jnf. Regts. 3die Bataillon, aflægger paa Bataillonens Officerers, Mandskabets og egne Vegne, offentlig Taksigelse for den Velvillie og særdeles gode Modtagelse Bataillonen sidst, nød paa sin Marsch fra Thisted til Egnen ved Kolding og tilbage igien, af Beboerne i de Byer og Sogne, hvorigiennem de marscherte, og nævner derhos især der. Justitsraad Byefoged Skønau i Lemvig, og Cancellieraad Vyefoged Jessen i Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Distriktchirurg Rønne har bekiendtgjort en interessant Sygejournal over Forbrydersken Karen Gade af Harkoore. Med en mageløs Træskhed vidste denne frække Tyve=Qvinde at indbilde Folk, at hun var rørt paa Maalet, som Hr. Rønne dog ved en standhaftig Sultekuur var saa heldig at skaffe hende igien. En foregiven Lamhed paa Armen helbrededes ligeledes ved at sætte Maden i en temmelig Afstand fra hendes Seng, hvorefter hun da i afvigte Marts Maaned d. A. var bragt saa vidt, at hun kunde afgaae til sin Bestemmelse i - Tugthuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Alt i et Par Dage har man i Kiøbenhavn havt grønne Ærter; men Prisen har været 16 Rbmk. for Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Blandt de 48569 der i afvigte Kirkeaar vare fødte i Danmark og Hertugdømmene, vare 4,100 saakaldte Uægte, Jalt vare 9136 flere fødte end døde. Det er dog et sandt gammelt Ordsprog: at megen Jndqvartering forøger Folkemængden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Ved den 61de Klasselotteriets 4de Klasses Trækning. udkom følgende høie Gevinster til Jylland Nr. 24, 1863. 150 Rbd. hos Bye- og Herredsskriver Sinding i Ebeltoft. No. 24,855, 6000 Rbd. hos samme No. 34,469, 25 Rbd. hos Mad. Maren i Fridericia. No. 25,305, 25 Rbd. hos Kancellieraad Heiberg i Horsens Nr. 25,306, 25 Rbd., Prem. 250 Rbd. hos samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
(Uddr. af danske Aviser.) Ved den 863de Trækning i Wandsbeck den 121 Juli 1811 udkom følgende Nummere: Kiøbenhavns Species-Cours.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Den 8de Juli 525 - Specier solgtes for 31 3/4 Rbmk. Committeesedler 65 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Provst Bechmann, til Aftensang Hr. Prof. Larsen; i FrueKirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirren Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse. e over de uindløste Breve liggende paa Aarhuus Postkontoir i April, Mai og Juni Maaneder 1814. No. Rbsk. 1. Arenberg Th., paa Samsøe, f. Kiøbenhavn 28. 2. Andersen Clemen, i Aarhuus, fra dito. 28.3. Andreas J. J., paa Samsøe, fra dito . 28 4 Boslum R. N. i Aarhuus, fra Ebeltoft. 5. Bechmann, i dito, fra Kiøbenhavn. . . 28.6. Buesekist I, i dito, fra Weile, 7. Christensen Jens, i Lystrup, fra Fridericia 12 8. Elev P. P., i Elev, fra Kolding . . . 24. 9. Frausing Poul, i Aarhuus, fra Kbhvn. . 28 10. Grodt D. I., i dito fra Wych . . 11. Grønfeldt N. N., i Fløistrup fra Mai. - 12. Hvilsted M., i Aarhuus, fra Helsingøer. 28 13 Dito, i dito, fra dito . . 15. Hertlin, i dito fra Altona . . . . . 15. Dito, i dito, fra dito 16. Holm C., paa Kyeholm, fra Kbhvn. . . 17. Jørgensen A. P., paa Samsøe, f. Warde, 18. Koch S. F., paa Rosenfeldt, fra Odense . 19. Kold J. S., paa Samsøe, fra Fladstrand, 20. Lassen N., i Aarhuus, fra Flensborg . . 21. Michelsen A., i dito, fra Sønderborg . 22. Maren J. M., i dito, fra Flensborg . 23. Meulengracht H., i dito, fra Kiøbenhavn, 28, 24. Minion A. H., i dito, fra Nakskov . . 25. Madsen J., i Harbye, fra Kiøbenhavn, 28. 26. Mortensen M., i Trige, fra Segeberg . . 39. 27. Nielsen M., i Blegind, fra Fridericia . 12 28. Olsen P. i Aarhuus, fra Ribe . . . 15 29, Poulsen C., i dito, fra Kiøbenhavn . 28. 30, Petersen P., i dito, fra dito 31. Pedersen J., i Hvidberg, fra Warde, 20 32. Dito S., i Lystrup fra Ringsted . . 24 33. Dito J., i Aarhuus, fra Kolding . . 12 34. Rasmussen, i dito, fra Kiøbenhavn . . 28. 35. Raae H., i dito, fra Flensborg . . 12 36. Rømer J. P., i dito, fra Kiøbenhavn. 28 37. Røraas A. G., i dito, fra Holbech, 28. 38. Schmidt H. L., i dito, fra Ride . . . 16 39. Schvardt H. J. dito, fra Aalborg . . . 13. Schrøder H. i dito, fra Svendborg . 41. Wrinderslev L. L., i dito, fra Kolding. 42. Wærum N. J., i dito, fra Wiborg 3. 43. Wulf J. O., i dito, fra Kiøbenhavn . . 44. Werner A. C. P., i dito, fra dito . . 28. 45. Weng J. N., i dito, fra dito . . . . 28. 46. Ørsted P. P., i dito, fra Helsingøer. Aarhuus Postkontoir, den 13de Juli 1814. um Udi min Fraværelse har jeg befuldmægtiget min Hustrue Amalia Licher fød Venator til at bestyre min Handel og til at indkassere og udbetale Penge, trække Vexeler, og at foretage alt hvad hun for godt befinder til var Handels Fremme, hvilket skal ansees lige saa Forbindende, som jeg det selv haver gjort, Aarhuus, den 10de Juli 1814. F. Lichen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Til Efterretning for de Søefarende, som vilde fo ge Kyeholms Havn, bekiendtgiøres herved, at det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 23de f. M. allernaadigst at resolvere: At Lødseriet paa Kyholm nu indtil videre maae indgaae, og de derved ansatte Lodser beafskediges. Kyeholm Commandantskab d. 13de Juli 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Vachler. Lod og Uld kjøbes bestandig paa Hattefabriken til de høieste Priser af. J. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Et ungt Menneske af god Opdragelse ønskes enten strax eller til næstkommende Michaeli som Medhielper paa en Borgerskole her i Aarhuus. Man behager desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Wolter, Lærer ved Fruesogns Borgerskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Et ato Værelser, samt Kost, kan bekommes. Adressekontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Skierpinggaard i Thisted Amt, Vester Hanherred, Kiettrup Sogn, er underhaanden at faae tilkiøbs. Dens samlede Hartkorn er omtrent 10 Tdr., som er opmaalt ved Kongelig Landmaaler og afsat i 3 Parceller, da forrige Eier har været til Sinds saaledes at sælge den. Lysthavere ville behagelig henvende sig til Eieren som boer paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Hos Jens Schoubye hos Kiøbmand Hans Bierring, kan bekommes god Bruunrødt, Kiønrøg, Rosiner, Svedsker, fiin Petum=Optimum, Jomfruetobak, Skatolskraae, Middet Skraae, Rødviin i Flasker, fiin Jndigo, alt til billige Priser. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquis Søndag Aften den 10de Juli er en liden bruun Hoppe med hvide Bagfødder bortreden fra Følle i Bre gent Sogn. Hvem der kunde tilveiebringe eller give Oplysning om samme loves en Douceur af Søren Skriver, i Følle, Bregent Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Hos Undertegnede kan bekommes Rødviin i Oxehoveder og Flasker, Concept. Propatria= og beskaaren Postpapir, grøn Sundhedsvoxdug, rød Lak, alleflags Klæde, Kattun og Sirtser, Silkevatter, Jndigo, Puddersukker, Skatolskraae, Sigarer, Ølglasse, Flensborger Tagsteen; alt til billigste Priser. David Davidsen, boende paa Søndergaden No. 124 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Paa een af Byens reelleste Gader som støder til et af Torvene, kan i Olufs Markedet faaes til Leien smuk og stor Stue i nederste Etage, og ønskes det, da kan tillige faaes et lidet Værelse med Seng i anden Etage i samme Huus. Hr. Bogtrykker Elmquist anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Mandagen den 18de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Madamme Wendelboe ved en eneste Auktion, uden flere Auktioners Holdelse, om nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsælge sin iboende Vaaning, beliggende i Emmervad No. 52. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 5te Juli 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Mandagen den 18de Julii om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 slet, vorder holden offentlig Auction ved Havnens søndre Side over et Partie 10 a 12 Fods Bord, nogle Tylter 2 tomme Planker, samt et Partie 3 a 4 i tomme Søm og nogle Stkr. Stege=Pander. Hvor Liebhaverne invitteres. Aarhuus den 15de Juli 1814. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Et meubleret Værelse er i forestaaende Olufs Marked til Leie paa Rosensgade No. 256.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Skipper Jens Møller med sin førende Jagt, agter om 3 a 4 Dage at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passesserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Paa Adressecont. faaes: Epistel til J. J. Bagge sen for 2 Rd. d. C. Exempl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-15
Dramatiske Forestillinger. De hertil ankomne Medlemmer af den Kongl. Theater-Etat begynde næstkommende Søndag den 17de Juli deres Forestillinger paa det dramatiske Selskabs Theater med. En Prolog af Prof. Øhlen, schlager og Henrik den Femtes Ungdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-16
No. 34. Aar 1814. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne som forsendes. den 16de Juli. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-16
Blandinger. Følgende er den Tale, som Regieringsraad Aal. til Næs holdt paa Rigsdagen i Norge, Norges Selvstændighed kan betragtes fra 3 forskiellige Synspunkter. 1) i Fred med Eurora's øvrige Magter. a) i Kamp med Sverrig. 3) J Kamp med Engelland og Sverrig. Den sidste Punkt fortiener ingen Undersøgelse: Norge vil aldrig kunne hævde sin Frihed, saalænge det har at kjæmpe med hine mægtige Fiender. - J Kamp med Sverrig alene vil Norge neppe kunne forsvare sine Grændser, end sige seire og giøre sin Selvstændighed gieldende ved Vaabenmagt. Norges Uafhængighed vil vorde det til Byrde, selv naar Krigen ophører og Freden træder i dens Sted. - Vil ingen fremmed Magt forene sin Styrke med Vores og stride for vor Frihed, da har Norge intet bedre at ønske end en Forening med Sverrig, og det saameget mere som Norges Nød har naaet en Grad, jeg neppe vover at skildre: Hele Landet lider Hunger, især er den nogne Vestkyst, besat med Huse uden Agerland, hiemsøgt af dens truende Rædsler. Der finder Man udplyndrede Huse, halvnøgne Betlere, aftræftede blege Liig. Midlerne til at standse denne Nød ere kun svage. Snart har Norge ingen Penge til Brød; Sædetiden nærmer sig og Sædekorn mangler overalt. Jeg seer mig nødt til at forelægge Regieringen disse ulykkelige Forhold; de svække - jeg tilstaaer min Svaghed - min Kierlighed til Selvstændigheden. Den nærværende Nød, hvortil jeg daglig er Vidne, bortfierner Tanken om Fremtiden og det vilde hvile tungt paa min Samvittighed, hvis jeg ikke bestrev Landets Tilstand som den er mig bekiendt, og som jeg har skildret den for Guds og Folkets Øine. Er der intet Haab om en god Ende paa det begyndte Værk, saa ile Man med ved forandrede Forholdsregler at fremkalde Lindringens Time, før Flere faldt som Fortvivlelsens Offert. Efter Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-16
Efter Hamb. Korresp. ere de norske Havne blokerede af 4 engelske, 4 russiske og 4 svenske Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-16
J Moskau har været stor Høitid i Anledning af Parises Jndtagelse. J Kathedralkirken holdtes en skiøn Tale, hvori blandt andet forekom følgende Yttringer: Moskaul Opløft dit gamle graahærdede Hoved, afryst Støvet, som dækker dets Jsse. Den Torden, der bragede ved Ødelæggelsen af din Vælde, skal gienlyde i fierne Oltid, og den sildigste Afkom skal blive vidende om den Magts dybe Fald, der rystede Jorden, omstyrtede Troner og ødelagde Stater, Fra dine Ruiner skal fremstaae evige Mindemærker om Almagtens Under, Retfærdighed og Godhed. Den Flamme der fortærede din Prydelse, vil i dens Gienskin aabenbart for kommende Tider, at du var Offeret, ei allene for vort elskede Fædrelands, men for alle Nationers Frelse, som afmægtige og sukkende bøiedes under den herskesyge Tyrans knusende Aag. Blücher, Fyrsten af Wahlstadt, er født i Rostock 1742. Hans Fader var Ritmester i hessisk Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-07-16
Urolighederne i Spvaarskregen bragte hans Forældre til at sende ham til Rügen. Her lærte han at kiende de svenske Husarer, og fik Lyst til Krigstienesten. Skiøndt mod sin Families Villie blev han, kun 12 Aar gl. ansat ved de mørnerske Husarer, og blev siden Chef for de preusiske sorte Husarer, hvis daværende Oberst Belling lod ham, da han var bleven tagen til Fange, ved et Bytte løskiøbe fra de Svenske, og satte ham til Lieutenant ved Regimentet. Siden tog han sin Afskied, blev Landmand, og ved Flid og Virksom ved Besidder af et eget Gods. Saaledes henrandt 15 Aar. Efter Frederik den Andens Død ansattes han i sit forrige Regiment som Major, og blev inden kort Tid Regimentets Chef. J Rhin=Feldttoget 1793 94 førte han Regimentet v. Golz og erobrede i disse tvende Feldttog 11 Kanoner, 2 Haubitser, 5 Faner, 7 Munitionsvogne, tog 1 Generallieutenant, 137 Officeret, og 3327 Soldater til Fange; bemægtigede sig 1341. Heste, og talte kun sex Fanger, Blandt andre raske Træk fortælles nu ogsaa den Anekdote om ham, at han ved Lübeck kun vilde kapitulere under den ukstykkelige Betingelse, at der i Indledningen kom til at staae, at Kapitulationen var ham tilbudt af Prindsen af Pontecorvo. Han modtoges med Udmærkelse af Napoleon, og udvexledes mod Victor. Efter Tilsiterfreden gav Kongen ham Militairgouver, mementet i Pommern. J Feldttoget 1813 satte Hs. Majestæt ham i Spidsen for den schlesiske Armee. Hans Marsch, hans Slage, hans Seire i dette og det følgende Felttog, hans Ophøielse til Generalfeltmarskal, til Fyrste af : Wahlstadt, hans Reise til Engelland, der ligner en Triumph, ere i frisk Minde, og berettige til de største Forventninger, hvis Hæren endnu engang behøver sin tapre Veterans Arm.