Viborger Samler, 1843-05-04
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Journalen the Times meddeler en meget udførlig Artikel om de ved Londoner-Toldvæsenet stedfundne Defrandationer, til hvis Opdagelse den af Bankerot-Tribunalet indledede Undersøgelse af et Handelsfirmas Bøger har givet Anledning Ved en tilfældig, imellem 2 Strandopsynsmænds Koner opstaaet Strid, i hvilken ogsaa deres Mænd indvikledes er man kommen Sagen paa nærmere Spor. Men hvad der isærdeleshed har givet fuldstændig Vished om at fuldkomment organiserede Defrandationer have fundet Sted er den Omstændighed at to Toldhuusagenter, som havde etableret et Fælledsskab om at indsmugle Handsker og andre lignende Vareartikler for deres Principaler, kom i Strid med hinanden og bebreidede hinanden i Stridens Hede allehaande Uregelmæssigheder. Dette anmeldtes en for Auctoriteterne, der lode disse Agenters Bøger undersøge, og ved den iværksætte Undersøgelse bleve ei alene Navnene paa de Kjøbmænd bekjendte, for hvilke Defraudationerne vare begaaede, men endogsaa hele Defrandationssystemet. The Times viser – efterat have forudskikket en detailleret Beskrivelse af Toldlocaliteterne og Usancerne ved Varernes Udladning - hvorledes det trods de skarpe Controller dog har været muligt at skuffe de controllerende Embedsmænd ved Facsimiles af de Varer, der skulde indsmugles, d. r. ved eftergjorte Kister og Pakker med samme Tegn og Numere, men som indeholdt Varer af ringere Toldværdi, og istedet for hvilke de rigtige Colli substitueredes ved den virkelige Jndførsel. Det er godtgjort at der i de sidste 28 Maaneder er paa anførte Maade indsmuglet Varer for mere end 850,000 Lstl. i Værdi, og at der af dette Beløb er defranderet i selve det Kgl. Toldmagazin for mere end 300,000 Lstl. J dette Øieblik ere mange Processer anhængiggjorte imod Kjøbmænd (hvis Navne the Times lover at publicere), for af disse at reclamere Toldafgifterne og de betydelige Mulcter, Resultaterne af de stedfundne Undersøgelser have allerede foranlediget flere Toldofficianters Afsættelse, og der ere grundede Formodninger for at endnu flere ville vorde befundne skyldige. Frankerig. De i den sidste Tid circulerende Rygter om en administrativ Reform erholde stedse større Vægt. Det synes afgjort, at Admiral Roussin har alle rede for 3 Uger siden fattet den definitive Beslutning af indrække sin Dimission. Kongen skal ikke have givet sit Samtykke til Ministerens Demission, i hvorvel han erkjender Gyldigheden af Admiralens Motiver, men yttret det Ønske at Marineministeren maatte vedblive at beklæde sin Post indtil Sessionens Slutning eller i det mindste indtil Spørgsmaalet om Jernbanerne var afgjort. Admiral Roussin lider af en Sygdom i Rygmarven; Sygdommen sætter ham i et saa virreligt Humeur, at det næsten er umuligt at afhandle Noget med ham. Løfterne om et Amnestie ville neppe vorde realiserede i Ordets sande Forstand. Festen i St. Cloud er forbi uden at de skjønne Forhaabninger, man knyttede til denne Høitid, ere opfyldte, Kongens Navnedag - den 1ste Mai - vil neppe indhente det Forsømte. Mange Anstalter til Festligheder gjøres i de elysæiske Marker; men til Amnestie er ingen Udsigt. Den Fangne i Ham (Prinds Louis Napoleon) har bekjendtgjort et Brev, der ved denne Leilighed fortjener Omtale. Skrivelsen er af 18de April, og adresseret til en Bekjendt. Det hedder i dette Brev"De melder mig, at man i Paris taler meget om et Amnestie, og De spørger mig om, hvilket Jndtryk denne Efterretning giør paa mig. Jeg vil uden Omsvøb svare Dem: Vilde man imorgen aabne Døren til mit Fængsel og sige til mig: De er fri, kom og tag som Borger Plads ved vor Arne; Frankerig forstøder ikke længere sine Sønner. Sikkert vilde mit Hjerte banke af inderlig Glæde. - Men kom man for at ombytte mit Fængsel med Exil, da vilde jeg tilbagevise et saadant Andragende, der kun vilde være en Forøgelse af mine Lidelser. Jeg er hellere en fangen Mand i Frankerig, end en fri Mand i Udlandet. – Jøvrigt veed jeg hvad et Amnestie har at betyde under den nuværende Regjering. For 7 Aar siden – efter Strassburger-Affairen - kom man ved Nattetid til mig for at udrive mig fra Landets Justits, uden at laane et Øre til mine Protestationer, ja endog uden at forunde mig Tid til at medtage de fornødne Klædningsstykker, førte man mig 2000 Lieues bort fra mit Fædreland.