JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Liqueurer. G. Cognac 1 Rbd. 32 Sk.; Dito 44 Sk.; gl. Rom 1 Rbd. 32 Sk.; Dito 32 Sk. pr. Pot; holl. Genever 7 Mk. pr. stor Bout., Batavia Arrac 1 Rbd. 16 Sk., fransk Brændeviin 48 Sk. pr. Pot, SolbærRom 88 Sk.; (Cognac Liqueur superior quality) 1 Rbd. pr. Bout. NB. Naar af Vinene 12 Bout, paa eengang kjöbes gives Rabat. Paa Ankere, indeholdende 50 Bout. sælges Medoc til 10 Rbd., 11 Rbd., 12 Rbd. og 13 Rbd.; St. Julien 15 1/2 Rbd.; Kirkeviin 10 Rbd. Nykjøbing den 27de Novbr. 1843. J. Olsen. Hollandsk Ost 30 s. pr. Pd., holsteensk Dito 6 s., Lybsk Pølse 21 s. pr. Pd., i Lpd. billigere, bekommes hos Nykjøbing d. 27. Novbr. 1843. J. Olsen. En ordentlig Karl, som har lært Smedeprofessionen, kan strax faae Arbeide hos Smeden i Væggerløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Fra Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie opbydes herved forskjellige Arvemidler, af Beløb 553 Rbd. 66 s. og 386 Rbd. 41 1/2 s., til Udlaan strax eller til 11te December førstkommende, imod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 24de November 1843. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Af umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderi, kunne imod anordnet Sikkerhed strax erholdes tillaans 695 Rbd. 53 s., naar man henvender sig til underskrevne Overformynder. Gloslunde den 23 November 1843. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-27
Auction. J Følge det kongelige Rentekammeres Ordre, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 5te December d. A. Formiddag Kl. 11, over Kongetienden af Windebye Sogn til Bortforpagtning paa 3 Aar fra 1ste Januar 1844 at regne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 26de November 1843. Hammerich, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Lollands Falsters ge Trende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 141. Torsdagen den 30. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Jndenlandske Efterretninger. Den 22de d. M. holdt det skandinaviske Selskab sit andet ordentlige Møde, hvorved der optoges 170 nye Medlemmer. - Selskabet tæller nu altsaa 705 Medlemmer, – ligesom den overordentlige Tilstrømning i den rummelige, smukt decorerede Sal synes at vise, at det ved Stiftelsen udtalte Haab vil gaae i Opfyldelse, at Selskabets Møder af dets Medlemmer betragtes som Fester, Jngen uden særdeles Forfald vil forsømme. Efter at en Sang, som Hauch i sin Tid har skrevet i Anledning af de skandinaviske Naturforskeres Møde i Kjøbenhavn, der indeholder et Slags Opfordring. fra Folket til Naturforskerne og at raade Nordens Runer, var bleven afsungen, holdt Prof. Forchhammer et Foredrag og Skandinaviens geognostiske Forhold. Som bekjendt har Forchhammer ved Videnskabens Hjælp bragt til fuldkommen Evidens, at det først er i en senere Periode, at Vandet i den bothniske Havbugt, der tidligere har været en Arm af det nordlige Jishav, efter ved Landets Hævning derfra at være afspærret, Syd paa har brudt sig en Bane og saaledes skilt Danmark fra det øvrige Skandinavien. Dette er altsaa det Samme, som poetisk er indeholdt i den skjønne Ge sions Mythe, og dens Overeensstemmelse med, hvad et Aartusinde senere den nyeste af alle Videnskaber har beviist, er saa mærkværdig, at man næsten nødsages til som Grundlag for samme at antage en historisk Tradition. Forchhammers Foredrag, sluttedes ogsaa med en Allusion hertil, hvilken derefter udførtes i et særdeles smukt Digt af Hertz, hvori han behandler den hele Gesions Mythe og som paa en dertil componeret Melodi, i ældgammel og ægte nordisk Stiil af Rung, udførtes ved Harpeaccompagnement af et talrigt Sangerchor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Blandt de under det derpaa følgende Gilde udbragte Skaaler skulle vi i Korthed omtale et Par. Prof. Forchhammer bad og Undskyldning for, at han i sit Foredrag havde forglemt den nyeste, men vistnok ikke mindst vigtige skandinaviske Formation og haabede, at denne vilde være urokkelig fast som Norges Granit, virksom i Aandens Tjeneste som Sverrigs Jern og frugtbar som Danmarks Leer. Magister Monrad, der reiste sig under stormende og længe vedholdende Jubel, overførte hele Forch hammers Foredrag paa Livet. Først kom der en Jordperiode, hvori Krebsene herskede, hvilket var en Tid, der var meget ugunstig for al mulig Fremgang, ikke stort heldigere var den følgende Epoke, hvori Krybdyrene vare ovenpaa, og naar man endelig var naaet frem til de tykhudede Amphibiers Regimente, saa var man endda ikke ved Maalet, thi naar man troede, de vare i Vandet, saa vare de paa Landet, og søgte man dem saa paa Landet – ja saa vare de atter i Vandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
J en saadan Periode kunde det hænde, at Alle syntes at være enige om at ville dette eller hiint, men mødte et saadant Ønske da en kraftig Modstand, saa fandt Alle, at det kunde være godt nok, om det kunde skee – omtrent som man ønsker, at det i Morgen kunde blive godt Veir, men skeete det ikke, saa opdagede man, at Solen skinte lige varmt og Maanen lige smukt, at Meelgrøden smagte lige godt, og at, om det end var skeet, man derfor dog ikke havde faaet flere Skoe at sye, og at det i Grunden var det samme, og at man egentlig ikke havde brudt sig saa synderlig derom. J en saadan Periode kunde det hænde, at det ene Øieblik Alle syntes at staae som een Mand begeistrede for en Sag, og at i det næste Øieblik den hele Armee var ligesom pustet bort af Blæsten, og de Par, som holdt Stand og stode tilbage, de bleve da ikke roste for Kraft og Udholdenhed, neil det var Sværmere, Folk, der ikke havde Andet at tænke paa, og nok vilde komme paa andre Tanker, naar de kun fik noget Ordentligt at bestille. Med Fremskridtet stod det derfor i Grunden ikke stort bedre i Amphibier nes Tid end i Kryddyrenes eller Krebsenes, og han vilde derfor ønske, at vi snart maatte komme udaf den, – komme saa vidt, at vi virkelig vilde Noget. Det var næsten ligegyldigt hvad, thi det gik dermed, som med hiin gamle Græker, der lovede at løfte den hele Jord, naar han kun udenfor samme havde et eneste fast Punct; først da kunde en virkelig Udvikling begynde, naar der var Noget, vi vilde, vilde det saaledes, at enhver Modstand kun forøgede vore Kræfter, enhver Hindring styrkede vort Mod, naar ethvert Tryk ikke havde anden Virkning, end at vi dobbelt saa stolt og mandig hævede vort Hoved. En Skaal, for dem der ville hvad de ville Ogsaa Lector Wilkens og Fineerskærer Frederiksen sluttede sig i deres Tostertil Forchhammers Foredrag. Efter at den Første havde udmalet, hvorledes i vor Tid Guldet regjerede Verden, og hvorledes det derfor var naturligt, at der i en saadan Guld-Alder ogsaa var fremkommet meget uægte Guld, gyldne, men slet opfyldte Løfter og falsk Flitterstads, ønskede han Skandinavien til Lykke med, at der i samme ogsaa fandtes ægte Guld; hvor, havde Forchhammer fortalt ved Eidsvold. Hvorefter en Skaal blev drukken for Eidsvold under jublende Bifaldsraab. Frederiksen sagde, det var godt nok, vi havde Guld, men det var ogsaa sandt, hvad Grosserer Meinert nys havde oplyst med en hollandsk Anecdot, at det var mar wenig. Vigtigere var det derfor for os, at vi havde Jern, og det ikke blot i Norges og Sverrigs Bjerge, men som dykkede frem selv i Danmarks Dale, i det mindste blandt Jyderne, der maaskee netop derfor have viist, at der var Malm i deres Villie, at de vilde hvad de vilde. For denne Jernarm, hvoraf alle Skandinaver ligesom vare groede op, og som mægtigen sammenslyngede det hele Norden, udbragte han derfor en Toast. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
J Ringk. Av. læses Følgende: Paa Bovberg, er i dette Efteraar bleven opført en anseelig og smagfuld Granitstøtte, hvori tvende Marmorplader med passende Jnscriptioner ere anbragte. Dette Værk skyldes fornemmelig Amtets forhenværende Øvrighed, Kammerherre Neergaard, som ikke blot gav den første Impuls til at den sammesteds anbragte Støtte af Træe ombyttedes med dette varige Monument, men ogsaa ydede et meget betydeligt Bidrag til de velvillige Sammenskud, der i dette Øiemed tilveiebragtes udelukkende i Lemvig og i Skodborg og Vandfuld Herreder. - Støtten er et værdigt Minde og høisalig Kong Frederik, den Sjettes for Egnen saa velgjørende Besøg paa Bovberg i Aarene 1826 og 1830, og den er derfor bleven opreist der, hvor den tænksomme Jagttager henrykkes ved at beskue den underfulde Omgivelse, og hvor enhver taknemmelig Undersaat med Glæde vil mindes en elsket Fyrste, hvis Erindring lever for Efterverdenen, naar det Sted, hvor et skjønt Monument nu findes, forlængst vil være nedsunket i Havet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Vi have tidligere omtalt, hedder det i Ove Th. de va Avis af 25de ds., at af Herredsfogden i Bjerge Aasum Herreder, Hr. Kammerjunker Lüttichau, var en Falskmønter, en Huusmand fra Veile i Salling Herred i Fyen, bleven paagreben i Sønder-Næraa og bragt hertil som Arrestant, hvorhos vi lovede at meddele noget Nærmere desangaaende, naar vi derom kunde erholde paalidelig Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Efter hvad vi nu have kunnet bringe i Erfaring, have tre Personer været deelagtige i dette Falskmønteri, nemlig Smeden Mogens Pedersen af Espe, der er overbeviist om at have støbt falske Markstykker og Specier og forsøgt at give dem ud; Ungkarl Peder Nielsen af Vesterskjerninge, der er overbeviist om, medens han var i Tjeneste hos Forannævnte, at have i Forening med ham støbt og forsøgt at udgive falske Markstykker - og den først arresterede Huusmand Rasmus Knudsen i Veile, der i Forening med Førstnævnte har støbt falske Specier og forsøgt at udgive dem, og endvidere selv har forsøgt at forfærdige falske Markstykker. Mogens Pedersen fandtes derhos i Besiddelse af Former til Specier, og Rasmus Knudsen ligeledes af Former til Markstykker. De støbte Specier ere komne tilveie og ere meget kjendeligen falske. Saavidt vides er endnu Jngen bleven bedragen ved de falske Penge, af hvilke ogsaa Markstykkerne synes at have været slet gjorte, da de strax ere blevne anseete for falske af dem, til hvem man havde forsøgt at give dem ud. Det er blevet oplyst, at Smeden og Peder Nielsen gil næsten hver Dag med en Taar formeget; ved deres Arbeide fortjente de kun faae Penge, ikke af Mangel paa Arbeide, men fordi de, uagtet dehavde Arbeide nok, ikke bestilte meget, men gik og drak. Som et andet ikke uinteressant Moment i denne Falskmønterhistorie fortjener at anføres, at Planen til falske Penges Forfærdigelse var bleven aftalt imellem Smeden og Rasmus Knudsen, efterat de havde været til Missionsselskab hos en Enke paa Nybølle Mark, hvor Hr. Pastor Ager bek havde holdt Foredrag, og hvor der var bleven indsamlet Bidrag til Hedningernes Omvendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Vort Politi, hedder det fra Aarhuus i Byens Avis, er i disse Dage kommet paa Spor efter Gierningsmændene til flere her i den senere Tid udøvede Tyverier, og adskillige Personer ere fra Byens nærmeste Omegn blevne indbragte hertil som Arrestanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
J Sønderborg har Boghandler la Motte i denne Tid ladet husere (falbyde omkring i Husene)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
med en paa Hamborger Berg i Steentryk udført høist jammerlig, for al Vittighed blottet, Carricatur, der skal forestille den danske Mark Subscription, i Lignelsen med Lucifers Person, P. H. Lorenzen, som Struds i Postuniform, og endeel derværende agtværdige Mænd som Bjørne, Bjørnetrækkere, Pelikaner, Hunde, Gjæs, Qvæg &c. Paa fleres Opfordring har Politimesteren lagt dette nordalbingiske Konstproduct under Beslag, saa at de Rysgjerrige nu maae henvende sig til Boghandleren, paa Augustenborg; men herved vil det ventelig ikke blive, thi, som man hører, staae Vedkommende i Begreb med, ved de meest energiske Midler (?) at forskaffe sig saadan Satisfaction, at Lysten en anden Gang skal forgaae Pasqvillanten. (Dannev.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Skipperne Koffod og Øster forevise i denne Tid i Horsens den for nogen Tid siden i Aviserne omtalte levende Havhest, som de have fanget ved Spitsbergen. Dette sjeldne og mærkværdige Dyr, der rigtignok er plumpt og slæbende i sin Gang, er nok værd at see, siger Horsens Av."Hvor døsig den end seer ud, kunne dens Førere ved at nævne den ved Navn, kalde den til sig som en Hund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Boelsmand Peder Andersen i Hallebyøre, der var sat under Tiltale for ærerørige Sigtelser imod Høiesteret i et til Kongen indgivet Andragende, er af den nævnte Ret, der for Størstedelen blev besat af dens extraordinaire Medlemmer, i Tirsdags idømt 1 Aars Tugthuusstraf, ved hvilken Dom Hof= og Stadsrettens Dom af 19de August d. A. er stadfæstet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Reisende fra den 22de til den 29de Novbr. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Gaardbestyrer Hansen; Huusmand Hansen; Student Fasting; Forpagter Wilhelm, Kjøbmand Hansen. Med Personposten, Provst Nannestad; Pastor Biering; Skomagermester Bech, Fuldmægtig Wulff. Udenfor Posterne: Skibsclarerer Permin; Lehnsgreve Raben; Cancellieraad Petersen med Familie; Grev Moltke med Tjener, Kammmerherre, Amtmand de Neergaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Forpagter Hekkel; Hr. Lund; Controlleur Vartau; Oeconomerne Tesdorpf og Fischer, Hr. Mess, Pastor Jessen; Forpagter Wilhelm. Med Personposten: Frøken Møller; Hr. Tesdorps, Mad. Vendelboe, Muurmester Jacobsen; Hr. Wulffeldt; Hr. Ulrik. Udenfor Posterne: Kammerherre, de Neergaard; Byefoged Buntzen med Frue; Hr. Pettzlit; Greve Raben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Udenlandske Efterretninger. Fra Spanien erfares, at Jnsurgentanføreren, Ametler har brudt Capitulationen af Girona og med 4000 Mand forskandset sig i Fortet ved Figueras, hvorfra han har udstedt en Proclamation, i hvilken han opfordrer til ny Modstand. Prim har, efter Udløbet af den givne 5 Dages Frist, besat Staden Figueras den 14de d. M. J Barcelona vare den 11te dennes Underhandlinger og en Capitulation begyndte, og den 12te tilstod Generalcapitain Sanz en Vaabenstilstand paa 48 Timer, som sidste Betænkningstid; imidlertid lader det ikke til at Underhandlingerne ville lykkes, og Barcelona maa i saa Fald belave sig paa et stærkt Bombardement. – Jfølge Efterretninger fra Madrid af 13de d. M. havde et Rygte udbredt sig, som ogsaa synes at bekræfte sig. Man formodede nemlig at nogle Deputerede vare blevne compromitterede ved Mordforsøget paa General Narvaez, og flere afde fængslede Jndivider skulle ogsaa i saa Henseende have gjort meget vigtige Tilstaaelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Om Processen mod Repealerne i Jrland haves ingen Efterretninger. Fra London berettes i Bladet Times, at Rusland har anmeldt sin Udtrædelse af den londonske Conferents angaaende de græske Anliggender. Grev Nesselrode ledsagede denne Anmeldelse med en Note, hvori erklæredes, at da Grækenland har gjort sig uværdig til Keiserens faderlige Forsorg, saa opgiver han al Jndblanding i dette Lands Anliggender. Rusland har - hedder det videre – aldrig begunstiget nogen Opposition imod Kong Ottos Regjering, og der gives i Grækenland intet Parti, som tør kalde sig det russiske. Til Slutning tilføies den Forsikkring, at dersom den græske Trone var ledig, vilde Keiseren aldrig give sit Samtykke til dens Besættelse med en russisk Prinds. - Det er nu udenfor al Tvivl, at den russiske Minister i Grækenland Katakazi er falden i Ungade og afsat fra sine Embeder. (Forlangt indrykket.) Motto: Du roer nok bedre med Skeer i et Grødfad, end med Aarer i en Baad, Et Sømands Udtryk.) En, som kalder sig Sømand, vel at mærke, har i Lollands-Falsters Stifts=Tidende No 98, for dette Aar, søgt at modbevise, hvad en Beboer i Nørre Vedbye, har i samme Blad No 88 anført, om Vandstanden i Kippinge Viig fra Dæmningen og ud forbi Øen "Dyrefoden kaldet. Gjenstanden er saa ubetydelig, at det i Grunden ikke fortjente at indlade sig videre paa et saa usandfærdigt Product, som den fingerede Sømand har opvartet med, thi, man tør med al Rimelighed forsikkre Sømanden, og de andre Vedkommende, som interessere sig for det projecterede Handelsetablissement paa det inddæmmede Areal, at dette Project aldrig vil faae Regjeringens bifald. Jndsenderen af disse Linier skulde eiheller oftere have indladt sig i denne i og for sig ligegyldige Sag, naar ikke den foregivne Sømands Compas havde faaet en alt for stor Misviisning, hvorfor en Seiler er kommen i hans Kjølvand, for at bringe ham paa rette Cours. – Et uforkasteligt Beviis har godtgjort, at Beboeren i NørreVedbyer har sagt Sandhed, men Sømanden, usandhed, - nemlig: Hr. Kjøbmand Wied i Stubbekjøbing lod strax efter Høsten i Aar et lidet Fartøi seile til den oven omskrevne Dæmning over Kippinge Viig, for at indlade 140 Tønder Ærter, - ventelig efter den kloge Sømands Raad i Stifts Tidenden, No 98, og som vel ogsaa har været Lods for Fartøiet. – Efterat Ærterne vare indladede og et Glædesgilde var foranstaltet ombord i denne Anledning, hændte sig det Uheld, at Fartøiet ikke kunde flyde ud igjen over de mange Steenrev og Grunde, uagtet det ikke stak dybere end 4 Fod. Efter flere Dages Ophold og Fare for at forlise Fartøiet, maatte tilsidst sendes 2de Baade til Hjælp, for atter at ud losse Ærterne og faae Fartøiet bjerget og ud over Grundene, hvorpaa ikke var mere end 3 Fod Vand. Velbemeldte Hr. Kjøbmand Wied og Søfolkene paa det nævnte Fartøi ville kunne bevidne dette. En Mand, der farer med Sandhed og ikke med Vaas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Tyvende Hefte. Dette Hefte (8 Ark stort) faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
J alle Boghandlinger og paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes 2den Levering af Lithographier til Thiers's Den franske Revolutions Historie, indeholdende Portrait af Ludvig XVI. og Skizzen Ludvig XVI. tager Afsked med sin Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Den hele Samling af Lithographier vil, som de udkomne Blade tilstrækkeligt vidne om, blive fortrinligt udført af Em. Bærenzens lithogr. Jnstitut i Kjøbenhavn, og vil blive complet i circa 20 Leveringer, hvoraf hver enkelt, indeholdende et Portrait og en Skizze, overlades Subskribenterne for den overordentlig lave Priis af 20 Rbs. Tiltrædende Subskribenter ville strax erholde de udkomne Leveringer, der ere til behageligt Eftersyn paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Almindelig Brev- og Formularbog. Da denne Bog nu er udkommen, ville de Subskribenter, der have tegnet sig paa Adressecontoiret, sammesteds erholde den mod Erlæggelsen af Subskriptionsprisen 1 Rbd. 32 s. Nykjøbing den 30te November 1843. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Bal i Nykjøbing. For at kunne benytte nogle her til Byen ankomne Musici, er foranstaltet, at et Bal afholdes hos Hr. Gjæstgiver Thomsen her i Byen Søndagen den 3die December førstkommende, Aften Kl. 6. billetter a 2 Mk kunne erholdes hos Fuldmægtig Wilcken til Søndag Middag. Nykjøbing den 29de November 1843. Friske holsteenske Østers faaes hos H. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Fiin Provence-Olie sælges billig hos 4 Nykjøbing d. 30te Novbr. 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
En ordentlig Karl, som har lært Smedeprofessionen, kan strax faae Arbeide hos Smeden i Væggerløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Fra Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie opbydes herved forskjellige Arvemidler, af Beløb 553 Rbd. 66 s. og 386 Rbd. 41 1/2 s., til Udlaan strax eller til 11te December førstkommende, imod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 24de November 1843. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Af umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderi, kunne imod anordnet Sikkerhed strax erholdes tillaans 695 Rbd. 53 s., naar man henvender sig til underskrevne Overformynder. Gloslunde den 23 November 1843. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Licitation. over Steenleverance, Jordarbeide, Tilførsel af Gruus, Planeringsarbeide m.v., til Vedligeholdelse i Aaret 1844 af Hoved landeveiene paa Laaland og Falster, afholdes: Fredagen d. 8 December d. A., Formiddag Kl. 10, paa Maribo Raadstue, for Hovedlandeveien fra Guldborg over Saxkjøbing, Maribo til Stokkemarke Kro, samt for Sundby-Saxkjøbing Hovedlandevei paa Strækningen fra Krungerup til Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Løverdagen d. 9 December d. A., Formiddag Kl. 10, paa Nakskov Raadstue, for Maribo Nakskov Hovedlandevei, paa Strækningen fra Stokkemarke Kro til Nakskov, og Mandagen d. 11 December d. A., Formiddag Kl. 11, paa Falsters Birks Tinghuus ved Nykjøbing, for Hovedlandeveiene paa Falster, Sundby Nysted Hovedlandevei, og Sundby-Saxkjøbing Hovedlandevei indtil Krungerup. Conditionerne ville nogle Dage for Licitationernes Afholdelse være til Eftersyn paa vedkommende Auctionsdirecteurers Comptoirer, og ville desuden blive henlagte i Gjæstgiverstederne i Kjøbstæderne samt hos Sognefogederne i de i Nærheden af Hovedlandeveiene beliggende Byer. Roeskilde, den 15 November 1843. Dreyer, Capitain i Ingenieurcorpset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-30
Auction. J Følge det kongelige Rentekammeres Ordre, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 5te December d. A. Formiddag Kl. 11, over Kongetienden af Windebye Sogn til Bortforpagtning paa 3 Aar fra 1ste Januar 1844 at regne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 26de November 1843. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-02
Lollands Falsters Stift, de Tidende. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 14 Løverdagen den 2 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-02
Af en Beretning om den for nylig afholdte Generalforsamling af det kjøbenhavnske Silkeselskab sees, at Plantningen af Morbærtræer med Jver fremmes saavel af dette Selskab, hvis Plantage i Classens Have allerede omfatter c. 7000 deels større deels mindre Træer, som ere slaaede godt an og staae i frodig Væxt, som ogsaa af det kgl. Rentekammer, der, ved at tilbyde Selskabet endvidere 3000 Træer fra Frederiksberg Træplanteskole, tillige har underrettet Selskabet om, at ved Hjælp af den Sum, som ifølge kongelig Resolution aarligen anvendes af Forstkassen til Kjøb af Morbær frø og Morbærtræer, er Kulturen af disse Træer saaledes fremmet, at i den nævnte Planteskole, i de kgl. Forstdistricter i Sjælland, paa Godset Frederiksgave i Fyen, i de Silkeborgske Skove findes i Alt over 200,000 Planter og nogle større Træer, hvilke Man kan antage ville overlades Private til billig Priis. Ligeledes har Kjøbenhavns Magistrat paa Bistrup Gods anlagt en Morbær-Plantage og af flere Private ere gjorte større eller mindre lignende Anlæg, saa at rudtom i Landet findes Morbærtræer og altsaa det nødvendige Grundlag for Silkeavl.