JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Uder Dato Fredensborg Slot, den 12te September har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Plakat af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt allernaadigst har fundet for godt at extendere Plakaten af 22de August d. A., for saavidt Jndførselen af fremmed Byg, Havre og Havremeel til Christiansands Stift angaaer, ogsaa til Aggershuus Stift Hs. Majestæts Rige Norge, og tillader Hs. Majestæt saaledes: At til dette Aars Udgang fremmed Byg, Havre og Havremeel ogsaa til Aggershuus Stift maae indføres fra fremmede Steder, ikke allene med indenlandske, men ogsaa med fremmede Skibe, uden Forskiel, imod 15 Skilling af Tønden i Told, samt øvrige ellers anordnede Afgifter.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Under Dato Fredensborg Slot den 19de Sept. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt om Korn=Skattens Paabud af høistsammes Rige Danmark for tilstundende Aar 1783, til Hs. Majestæts Magaziner med fornødne Kornvare at forsyne, allernaadigst har fundet for godt, efterfølgende Anordning at lade giøre, hvorved Hs. Majestæt fremdeles vil lade paaagte, at høistsammes kiære og troe Undersaatter for al ubillig Behandling, være sig enten ved Maalet, lang Ophold, eller i andre Maader, kunne vorde tilbørligen beskiermede, hvorfor Hs. Majestæt og allernaadigst hermed byde og befaler: Skal af hver Tønde Hartkorn, saavel Hs. Majestæts eget, som Proprietairernes Jordegods, hvorunder Tienderne ikke ere forstandne, svares og leveres, saasom: af Sielland og Møen, (Frederichsborg, Kronborg og Roeskilde Amter undtagne) Byg to Skiepper to og aatte niendedeel Fierdingkar, og Havre to Skiepper to og fire semtedeel Fierdingkar; af Frederichsborg, Kronborg og Roeskilde Amter, Byg een Skieppe eet og en trediedee Fierdingkar, og Havre fem Skiepper og fire femtedeel Fierdingkar; Fyen og Langeland, Byg een Skieppe tre og fire niendedeel Fierdingkar, og Havre fire Skiepper eet Fierdingkar; Lolland, Byg tre Skiepper cet og en trediedeel Fierdingkar og Erter to og to trediedeel Fierdingkar; Falster med Øerne Feiøe, Fæmøe og Askøe, Byg to Skiepper to og aatte niendedeel Fierdingkar, og Havre to Skiepper to og fire femtedeel Fierdingkar; af Jyllands fire Stifter, Rug tre Skiepper og to trediedeel Fierdingkar. Dog skal under dette Paabud ei være begreben: 1) Proprietairernes Hovedgaards Taxter, som have deres fulde Hartkorn efter Forordningen. 2) Grevernes og Friherrernes privilegerede Godser. 3) Hirschholms Gods, hvoraf i Steden for Skatter og Skattekorn, svares visse Penge aarlig. 4) Rettens Betientes og Skovridernes tillagde Gaarde. 5) Præstegaarde og Degneboliger. 6) Kiøbstæd-Jorder og Hs. Majestæts egne Færgegaarde, samt de Jorder, som til een eller anden Kiøbstæd, imod en vis aarlig Penge-Afgifts Svarelse, bruges. Men af Skov= og Mølleskyld skal fremdeles, ligesom i forrige Aaringer, ikkun svares Halvdelen af deres Hartkorn.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Jligemaade vil Hs. Majestæt allernaadigst have anordnes og befalet, at Hs. Majestæts Betiente, som efter denne høistsammes Forordning Kornskattens Oppebørseler ere anbetroede, skulle være betænkte, det Qvantum Hs. Majestæts Rentekammer samt Søe Commissariats=Collegium til et eller andet Magazin maatte beordre at skulle fremsendes, til de bestemte Steder at levere. Til hvilken Ende, og paa det ei nogen hinder eller Ophold udi Udskibningen skal skee, vedkommende Hs. Majestæts Betiente maa være tilladt, hvis til Fragters Betaling Tid efter anden, ligesom Kornet transporteres, maatte behøves, af de oppebærende Skatter, at indeholde; dog at de, saasnart samme Transporter efter Foranstaltning ere forrettede, deres Fragt=Regninger med tilbørlige Ordres og Beviser hver til sit behørige Sted straxen til Eftersyn og Approbation indsende, at de derefter af Hs. Majestæts Finantz Collegio udi høistsammes Zahlkammer til fuldkommen endelig Rigtighed kunne anviises, hvorefter Beløbet udi deres allerunderdanigste Regnskaber til Udgivt passerer. Saa skal og Hs. Majestæts Amtsbetiente og andre være tiltænkte, saasnart denne Hs. Majestæts Forordning den tilkommer strax at forfatte Extracter over Korn-Skattens Beløb in Natura, og samme Extracter over alle anførte Kornvare til Hs. Majestæts Rentekammer, og derforuden, saavidt Bygget og Erterne angaaer, til Søe=Commissariats Collegium, indsende. Skulde noget Korn til eet eller andet af de beordrede Steder ankomme, og det, enten formedelst Mangel af Tilson paa Lofterne eller i andre Maader, formedelst Betienternes manglende Opsigt, ikke for godt og sundt Korn skulde kunne antages, da skal det oplægges paa Vedkommendes egen Regning, og med næste Post angives for Hs. Majestæts Rentekammer samt Søe=Commissariats=Collegium, saavidt hvert Sted vedkommer, til behørig Anstalt, at de Skyldige efter foregaaende 6te Articul derfor kunne vorde anseete. Skulde og, formedelst Udskibningens Forsømmelse og Kornets Udeblivelse til den foresatte Tid, nogen Mangel udi eet eller andet af de Stæder, hvor Hs. Majestæts Magaziner ere, fornemmes, da skulle de Betiente, hvis Brøst herudi befindes, derfor udi alle Maader indestaae, og efter befindende Beskaffenhed tilbørligen straffes.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Hs. Majestæt vil allernaadigst: at samtlige høistsammes Amtsforvaltere og alle andre Vedkommende, efter den Eed og Pligt, hvormed de ere Hs. Majestæt forbundne, troe og flittigen paadrive, at bemeldte Korn-Skat udi godt, forsvarligt og upaaklageligt Korn af dette indeværende Aars Afgrøde, til anførste Tider og Stæder rigtigen vorder leveret, og derudi deres Embeder tilbørligen forrette, saafremt de ei med militair Execution derfor ville søges, og eller derfor selv svare til al den Skade, som Hs. Majestæts Tieneste ved nogen deres Forsømmelse og Urigtighed enten udi een eller anden Maade kunde tilføies, og derforuden med anden vilkaarlig Straf, som Hs. Majestæts Mandaters Overtrædere, ønsees. Herforuden vil Hs. Majestæt alvorligen have alle dem, som til Korn-Skattens Oppebørsel ere navngivne, anbefalet: at de ingenlunde understaae sig, under deres Bestillings Fortabelse og anden vedbørlig Straf, at vægre nogen deres Qvitering for Leverancen, eller derfor noget at begiere eller tage, være sig enten Skriver=Penge eller Skriver=Skieppe, og langt mindre nogen med ulovlig Tønde, Skieppe= eller Fierdingmaal at forurette, ei heller tilsige nogen med deres Korn at fremkomme, førend det strax kan vorde annammet, ei heller foraarsage noget Ophold, men enhver, som noget leverer, efterhaanden, ligesom han først fremkommer, det allersnareste mueligt er, uden noget Ophold, søge at befordre. Skulde nogen befindes herimod at forgribe sig, da vil, Hs. Majestæt at den Skyldige, om det er Betienten selv, skal være General=Fiscalens Tiltale underkastet paa hans Embede og anden vilkaarlig Straf, efter Sagens Beskaffenhed; og er det Betienternes Folk, da straffes disse paa deres Formue, eller med Fæstnings=Arbeide efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Naar Bonderne med Skatte Kornet udi bemeldte Magaziner, hvor Leverancen er forordnet, paa Lofterne fremkomme, skal det være dennem tilladt, selv af Sækken at udstyrte Kornet i Tønden og Skieppen, hvormed maales; Og forbydes Hs. Majestæts Betiente aldeles, at de hverken selv eller ved deres Tienere, eller andre Folk, maa understaae sig Tønden eller Skieppen at trykke, skude eller støde, men ligesom Kornet af Sækken styrtes, derved skal de lade det forblive, og Maalet befordre, saa og enhver derefter for Leverancen afskrive og qvitere. Og som Hs. Majestæts Betiente, paa det de destobedre kunne svare til Maalet, nyde til Opmaal, efter foregaaende 3die Post, paa hver Tønde Rug, Byg og Erter, et Fierdingkar, saa og paa Havrenet og et halvt Fierdingkar paa hver Tønde, saa skal dem derimod hermed alvorligen være forbuden, videre Opmaal af nogen at fordre eller tage. Skulde ellers imellem Undersaatterne og Betienterne falde nogen Tvistighed om Maalet, da maa det være saavel Betienterne, som Proprietairerne eller Bønderne, tilladt, at betiene sig af Byens erdserne Maalere, hvilke efter deres gjorte Eed, imod sædvanlige Maaler=Penge, som Vedkommende selv betale, skulle forrette Maalingen saaledes, som de agte at forsvare; i hvilket Fald Amtsbetienterne dog ligeledes nyde anførte Opmaal.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Ved Leverancen af bemeldte Korn-Skat til Magazinerne skal hvert Stæds Amtmand, eller paa hans Vegne en tilforladelig Mand, som han dertil paa eget Ansvar udnævner saa og, for saavidt Hs. Majestæts Gods vedkommer, Regimentskriverne og Forvalterne, enhver for sit District, selv under vilkaarlig Straf, være overværende og tilsee, at Bønderne ikke blive fornærmede enten med Maalet eller i andre Maader. Naar nogen Tvistighed om Maalet indfalder, skal Rettens Betiente paa Stedet selv, eller og en af deres Middel, med tvende fornuftige Borgermænd, paa Anmodning af Vedkommende, sig ufortøvet og uden Betaling strax paa Lofterne indfinde, og, efterat Kornet er ommaalt, have de at tilsee, at det for begge Parter, uden nogen videre Besværing, efter den herudi om Maalet af Hs. Majestæts gjorte Anordning, bliver forsvarligen. Men dersom Tvistighed paakommer om Kornets Dygtighed, saa at Betienten, eller den, som staaer for Oppebørselen, holder for, at samme er for gode Kiøbmands=Vare kan passere, da haver Magistraten tilligemed tvende eller flere Borgermænd, efter begge Parters Forlangende, Kornets Beskaffenhed efter Aarets Afgrøde at overveie, samt Parterne straxen paa Stedet at mellemsige og adskille. Og naar da Kornet ved saadan Forretning (som paa Forlangende uopholdelig og ligeledes uden Betaling beskreven meddeles) kiendes at være godt, vel renset og forsvarligt, men Amtsforvalteren eller Annammeren dog vægrer sig for, samme strax at imodtage, skal det være den eller de Skat. Skatydende tilladt, at oplægge samme Korn udi den Kiøbsted, hvor Magazinet befindes, paa Annammerens egen Regning og Ansvar, saasom Hs. Majestæt ikke vil, at de Bønder, som indfinde sig til at giøre behørig Leverance, enten maa opholdes for længe fra deres Hiem, eller foraarsages forgieves Reise. Med hvilket altsammen Hs. Majestæts Amtmænd paa hvert Sted skulle have vedbørlig Jndseende, og maa i ingen Maade herudi med nogen see igiennem Fingre, men langt meere og flittigen bør paaagte, at denne Hs. Majestæts Anorordning tilbørligen vorder efterlevet; Ligesom de og, naar nogen Betients Brøst i saa Maade skulde befindes, saadant strax for Hs. Majestæts Rentekammer med tilbørligt Beviis have at tilkiendegive, paa det at den eller de Skyldige derfor kunne vorde anseete og afstraffede.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Under Dato 20de Sept. er fra det Kongel. Rentekammer, udkommet en Placat af følgende Jndhold: At da der af senere indkomne Efterretninger er fornummet, at en lige Mangel paa de fornødne Kornvare, som den, der er bemerket paa endeel Steder i Christiansands-Stift, ogsaa paa adskillige Steder i Aggershuus=Stift skal være at befrygte, saa har Hs. Majest. ved Resolution af 19de i denne Maaned allernaadigst behaget at udstrække den for Jndførselen af indenlandsk Byg, Havre og Havremeel til Christiansands Stift indtil indeværende Aars Udgang ved Placat af 30te i forrige Maaned allerede udlovede Præmie, af 12 Skilling pr. Tønde, ogsaa til Aggershuus Stift; hvorefter altsaa enhver af Undersaatterne i Kongeriget Danmark, Hertugdømmerne, eller Kongeriget Norge selv, som fra Danmark eller Hertugdømmerne til een eller anden Havn, Losse= eller Ladested i Aggershuus=Stift i Norge fra 1ste October indtil indeværende Aars Udgang indfører med indenlandske Skibe og der til Forblivelse udlosser nogen Qvantitæt af sund og god indenrigsk Byg, Havre og Havremeel, skal fremdeles nyde og, strax efter beviisliggjort Udlysning, udbetales for hver Tønde dansk Maal af saadanne sammesteds indførte og til Forblivelse udlossede Kornvare bemeldte Præmie af 12 Skilling dansk, som ethvert Steds Toldbetient, efter derom føiet Anstalt, udtæller. J øvrigt nyder Almuen i Aggershuus-Stift, i Hensigt til dette Slags Kornvare, den samme Adgang til Jndkiøb af Skibene, som ved meerbemeldte Placat af 30te i forrige Maaned er tilladt Almuen i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Avertissements. I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. F. Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et syggeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s. Korn. Rug Holsteensk Td. 4 Rd. Mk. s. Dansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. 8 s. Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. Mk. Rd.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Lollandsk Td. 4 Rd. Mk. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Siellandsk Td. Byg Td. 2 Rd. Mk. 8 s. Gryn Td. 5 Rd. 4 Mk. ) Malt Tønden 3 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Havre Td. 1 Rd. 4 a 5 Mk. Rd. Gryn Td. 7 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Erter Td. 4 Rd. 1 a 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Fede Vahre. Islands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Flesk røget Lispd. 2 Rd. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Oste Fyenske Skpd. Holsteenske Skpd. 14 a 15 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Smør Fyensk Td. 42 a 44 Rd. Siellandsk Td. 44 a 48 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Holsteensk Td. 44 a 46 Rd. 2 Rd. 1 Mk. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Grøn Sæbe Otting. Fisk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Bergens Fisk Skpd. Graasey salted Td. tor Skpd. Klipfisk Skpd. 5 a 6 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Norsk Torsk salted Td. 8 a 10 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Jslandsk Td. 23 a 30 Rd. Islandsk tør Fisk Skpd.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Høst-Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 2 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk. Tran Tønden = 22 a 24 Rdlr. Salt. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. i Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk, Rd. a Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Fransk = Viine. 60 a 65 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin uden Rigs 40 a 45 Rdlr. 56 a 70 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin uden Rigs 38 a 50 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin 43 a 44 Rdlr. 23 a 24 Rdlr. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin 75 a 78 Rdlr. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 50 a 55 Rdlr. 44 a 48 Rdlr. Garleber ) Norsk Jern Skpd. 12 a 13 Rdlr. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk For 5 Rd. 42 Mk. 1 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Pommersk Bøg Holsteensk Bøg 7 Rd. Fydskenkelt 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Fyensk = 2 Rd. - Mk. Elle Birk 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1782-09-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. Et Læs Tørv 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. Kul Tønden = 4 Mk. Foering. Rd. Mk. Høe et stort Læs 3 Rd. Mk. Dito mindre Halm et Læs 2 Rd. 2 a 4 Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret Rd. Mk. 1 Rd. 1 Mk. - unge Parret Capuner fede et Par Rd. Mk. Mk. - s. mavre et Par 4 Mk. s. Høns gamle Parret. 3 - unge Parret 3 Mk. s. 2 Mk. 6. Kyllinger et Par 3 Mk. 8 s. Ænder et Par Duer et Par 1 Mk. 8 s. Æg en Snees
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Af en Skrivelse fra Cap de bonne Esperance, den 15de April.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Man arbeyder her endnu daglig paa at tage vel imod Engelænderne, i Fald de skulde faae Lyst til at angribe denne Colonie. Endskiønt vi ikke have seet nogen Engelænder, har Krigen dog foraarsaget Jndbyggerne megen Skade. Alting er dyrt, og besynderlig de Europæiske Vare. Der komme mange Danske Skibe hertil fra Europa og Ostindien. Batavia er ligeledes sat i den beste Forsvars=Stand. Man har bevæbnet 2000 Frivillige fra Java, og oprettet et stort Korps Milits.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
London, den 16de August. Fra Dublin i Jrland skriver man, under den 8de hujus, at der sammesteds vare indløbne Breve fra Commodere, Bickertons Flode, hvilke ere daterede fra Rio de Janeiro. J Følge samme har fornævnte Commodore været i Begreb med den 28de Mai at gaae derfra, og videre fortsætte sin Reyse til Jndien, efterat have taget Levnetsmidler og Vand omBord, samt forfrisket sine Syge paa Landet. Der meldes tillige i disse Breve, at 3 Spanske Provindser i Syd=Amerika have allerede nu over tvende Aar været i Oprør, og at 7 andre havde fulgt deres Exempel. En af de gamle Jncas's Efterkommere er Anfører for Rebellerne, hvilke skulle paa det platte Land ved Cusco have leveret Spanierne et Feldtslag, gjort en Nederlag paa dem, og derpaa beleyret Staden Cusco. Den meldes og, at Minerne i Peru have i mange Maaneder ligget øde, hvilket maa tilskrives de der overhaandtagne Uroelig heder.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Fra Vestindien melde de nyeste Breve, at en bevæbnet Engelsk Fløde med 3000 Mand Landtropper er gaaet under Seyl den 5te Julii fra Antigua, for igien at erobre Øen St. Christopher. De Skibe, som ere afseylede til Nordsøen, skulle være følgende: Ocean paa 90, Prindsesse Amalia paa 80, Cambringe paa 80, Berwick og Fortitude paa 74, Bienfaisent, Asia og Raisonable paa 64, og Buffalo paa 60 Kanoner. - Det er rimeligt, at Admiral Milbank commanderer denne Flode, men at den med det første tør komme tilbage igien, da man har sikker Efterretning om, at den Hollandske Escadre igien er seylet tilbage til Tessel. - Da Lord Howe ikke kan seyle til Gibraltar førend den 28de hujus, saa ønske vi at han maatte faae god Vind, thi ellers vil han komme for sildig, saasom Hertugen af Crillon vil formelig beleyre Fæstningen den 25de. - Viceadmiral Hyde Parker gaaer til Ostindien for sammesteds at afløse Admiral Hughes.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
London, den 22de Augusti. J et af vore offentlige Blade forsikres, at det er tilforladeligt, at der, siden Shelburne blev første Minister, er bleven arbeydet paa en Of= og Defensiv=Tractat imellem det Engelske og Russiske Hof. Det heder, at Storbrittanien har foreslaaet, at give Rusland en Subsidie af 1 Million Pdstrl., hvorfor det sidste skal overlade Engeland 20 fuldkommen udrustede Linieskibe, og at man vil søge at tage Minorka tilbage. igien og overlade den til Rusland. Der siges og, at endnu tvende andre Hoffer skulle indbydes til denne Tractat. - Admiral Keppel har været i Portsmouth, beseet den hele Fløde, og besundet samme i den beste Tilstand. Den skal, om Vind og Veyr tillader det, paa Mandag afseyle, 37 Linieskibe stærk, til Gibraltar. Regieringen venter daglig vigtige Efterretninger fra Vestindien; thi det er vist, at man sammestæds har foretaget sig en Expedition, hvorved Tropperne fra Georgien bruges. - Det lader til at være vist, at AdmiralPigot skal seyle med en Deel af Floden fra Vestindien til Nyevork. - J en Skrivelse fra bemeldte Stad meldes, at man sammestæds ventede førend den 20de Julii 10 Linieskibe af Admiral Rodneys Flode, for at dække dette Sted, som General Washington og Fransoserne gjorde store Anstalter til at angribe baade til Lands og Vands.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Her gaaer nu det Rygte, at den Franske Flode i Ostindien, har forladt Kysten af Coromandel og begivet sig til Vandene, ved Bombay for at opsnappe de Forstærkninger, som skulle støde til Admiral Hughes. Formodentlig har bemeldte Admiral sat efter den Franske Flode. - Man troer her, at det vil gandske vist komme til en Trefning i Nordsøen imellem Admiral Milbank og den Hollandske Escadre. - Marquis vor Castries skal i en Raadsforsamling have erklæret, at dersom Krigen vedvarede endnu et Aar, skulde den foreenede Franske, Spanske og Hollandske Flode blive 50 Linieskibe stærkere end den Engelske.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Paris, den 19de August. I Gaar løb her et ubehageligt Rygte, som skal være kommet hertil fra Nantes, hvilket man dog ikke haaber at skulle blive bekræftet. Der siges nemlig, at vor rige Convoy fra Port an Prince paa St. Domingo har paa Hiemveien mødt nogle Engelske Krigskibe, og at 55 Skibe af samme, hvilke have Sukker, Jndigo og Bomuld om Bord skulle være blevne tagne af dem. Jmidlertid ere de fleste Skibe af bemeldte Convoy, som der siges, assurerede i Engeland og Holland. - Til Nantes er ogsaa ankommet et Skib fra St. Domingo, som har medbragt den Efterretning, at Hr. von Vandreuil er med 22 Linieskibe og 4000 Mand Tropper afseylet til Chesapeakbay. Tropperne skulle stode til Hr. von Rochambeaus Armee, for at bruges ved Angrebet mod Nye York, hvortil General Washington skal copperere med er stærk Armee. Man troer, at Nye York skal ikke kunne holde sig over 14 Dage. Jmidlertid kan Admiral Rodneys Ankomst med en Engelsk Fløde sammesteds meget forstyrre Planen. - Fra China er indløbet den Efterretning, at Tartarerne sammesteds i Provintsen Canton have gjort sig opsætsige imod Keiseren, hvoraf man befrygter onde Følger. - Det skal være Hr. Choist, som er udseet til at udfor en Expedition paa Terreneuve. Han har taget Tropper om Bord i Chesapeakbay, saa at han nu har 2 Krigskibe og 1800 Mand.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Efterat Hr. Fischerbert havde spiist til Middag med den Spanske Gesandt og Doctor Frantiin hos Hrende Borgernes, confererte disse Herrer med hverandre over i 4 Timer. Erkiendelsen af Amerlege Uafhængighed fra Storbrittaniens Side skal nu ikke meere vare til vinder, at jo en Kongres kan blive holdt her, som Hr. Fitherbert har foreslaget; men de Ostindiske Sager skulle foraarsage den største Besværlighed, Jmidlertid venter Hr. Fitzherbert daglig Svar paa de Depecher, som han har sendt til sit Hof, af hvilket det hænger, om en Condres skal blive holdt eller ikke. Man forsikrer, at Grændseging skal i September Maaned gaae med 25 Linie. skibe fra Cadix til America. - Da Hr. von Guichen endnu ikke er kommen tilbage til Brest, saa troer man at han er under veys med Don Cordova til Cadix, saasom den Fregat der skulde bringe ham Ordre at komme tilbage til Brest, ikke har truffet ham. - Da det næsten siden 20de Julii har regnet her bestandig, vil Kornhøsten blive kun ringe, siden meget Korner fordærvet.
Berlingske Tidende, 1782-09-02
Stockholm den 26de August. I Gaar Morges Kl. 5 blev Hs Kongel. Majestæt Dronningen lykkeligen forløst paa det Kongel. Lystslot Drottning holm med en sund og velskabt Arveprinds til Hs. Majestatsvor allernaadigste Konges, det Kongel. Husets og alle troe Undersaatters største Glæde. Denne høyst glædelige Tidende blev strax derefter bekiendtgjort her i Staden ved 128 Skud i 2de Omgange fra Skeppsholmen og Blastiholmen. Sal snart Hendes Majestæt var bleven forløst, begav Hs. Majestæt Kongen sig med Deres Kongel. Høyheder, Hertugerne og Hertuginderne af Sødermanland og Østergothland, og Prindsesse Sophia Albertina, i Følge med de Herrer og Fruer, som vare tilsagte og vare nærværende ved Hs. Majestæts Forløsning, til Drottningholms Slots=Capel, hvor der under Kanonernes Løsning blev istemmet: O Gud vi love Dig. -J Dag henimod Middag indkom Hs. Majestæt med det Kongel. Huus under Folkets Fryderaab her i Staden for at aflægge den Allerhøyeste sin inderligste Taksigelse i Storkirken, hvor da, saavelsom i alle Stadens Kirker, blev siunget: O Gud vi love Dig, m.m.