Extraordinaire Relationer, 1742-07-01
Nu have endeligen de mange Fortællelser og Discurser, som mand ved det franske Hof og til Paris en Tid lang har havt om den tyrkiske Ambassadør tagen en Ende, i det denne elskede men og kostbare Giest omsider er reyst med Posten fra Paris til Toulon. Og da hans Bagage tillige med Betienterne og Gaverne vare gaaen for i Veyen, saa bestod hans Udtog ikkun 13 Post-Chaiser, hvor i hand selv, hans Søn, hans Daatters Mand, og nogle Betienter befandt sig. Hand vil reyse ganske mageligen, og allene aflegge nogle franske Mile dagligen. Marskalkenes Vagt ledsagede ham indtil den første Post, og siden forrættede sligt fra Sted til Sted de saa kaldede Mareschausser. Ved hans Afsked fra Paris var hand gandske bedrøved, saa at Taarene stod ham i Øynene hos de Personer, som have været hans Fortroeligste. Hvad ellers det franske Hof angaaer, saa sige Beretningerne, at der ey alleneste dagligen holdes store og hemmelige Statsberaadslagelser, men at der Julii Maaned, der end ogsaa mærkes desto flere Aspecter til en vidt om sig gribende Krig, jo flere Courerer der kommer fra Bømen, Frankfurt og andre Steder. Jblant andre Omstændigheder bemærker mand fornemmeligen disse, at den store Armee i Flandern, hvor Krigens Theatrum vel først turde aabnes, nu skal forsamle sig, og at Kongen har beslutted selv at reyse der hen i høyeste Person; Jtem, at der er gaaen Kongel. befaling ud, at mand i en Hast skal hværve 22 Batallioner for at forstærke Armeen i Bømen og Beyern. Her udover indfinde Hværv officererne sig allerede i Paris og de fornemmeste Stæder i Riget, og mand føyer dette til, at disse Hværvinger desto snarere vil faae Fremgang, jo flere Folk der er, som ere dygtige til at tiene. Endnu berettes, at den mailleboiske Armee har faaet Ordre at trække nærmere mod de franske Grændser, at mand væbner Indbyggerne i Lotthringen, giør paa Grændserne Grave og Skandser omkring de Landsbyer, som ligge mest paa Strøget, har nøye Opsigt med de ind og udgaaende Personer, af hvilke mand til Metz har opsnapped og hænge tu Udenlandske, som vare Speydere: at mand stikker en liden Leyer af ved Ny Brisach og Hunningen, og forstærker endnu mere den, som er ved Duynkirchen. Saa har mand og saa given Ordre ud til Toulon og de øvrige Havne, at mand med første skal sætte de kongelige Escadrer i seylfærdig Stand. Dette sidste sigter fornemmeligen der hen, at mand vil hemme den engelske Flodes Foretagende i Middelhavet, efter som den virkeligen har opbrændt de spanske Galeier, som laae til Tropez, hvor om mand beretter efterfølgende Omstændigheder. For faa Dage siden have Engellænderne nær ved Tropez opbrændt spanske Galeyer, som skulde have bragt Tropper til Antibes. Capteinen paa Branderen, som lagde dem i Aske, stak selv Jld i sit Brandskib, og tændte der med Galeierne an. Spaniernes Forliis skatteres paa 2000 Mand, da Engellænderne her Aar 1748. her imod ikkun miste tu Personer. Den engelske Captein har her ved forbrændt sin høyre Haand. Her foruden siger mand til Paris, at Hans Majestet af Storebritannien har ladet det neapolitanske Hof sige, at i Fald Hans Sicilianske Majestet ey kaldede sine Tropper tilbage af Jtalien, saa vilde hand lade Staden Neapolis bombardere. Den og for kort Tid siden indløbne Beretning, at de Engelske have opsnapped 5 til 600 Mand af vor Militz paa deres Reyse fra Antibes til Monco, hvor de skulde have løst Garnisonen af, giør og saa stor Opsigt ved det franske Hof, og mand turde vel ikke saa læt lade det blive der ved.