Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-01-18
Efter Kassens Regulativ udlaanes ikke paa længere Tid end 6 Maaneder, og naar Laanet er over 100 Rbd, udstædes Beviset paa anordnet stemplet Papir, hvorved Laanetageren, forpligter sig til at indbetale Beløbet paa den i Beviset fastsatte Dag, nemlig Sexmaanedsdagen efter den Torsdag, det er modtaget; men da denne Dag yderst sielden indtræffer paa 1ste eller 3die Torsdag i Betalingsmaaneden, saa har Directionen vedtaget - hvilket ei er indført i Lovene eller i Reglementet – at Overskudsrente skal erlægges af Laanet indtil den første Mødedag efterat Beviset er forfalden til Betaling, uagtet at Renten allerede er bleven afdraget ved Laanets Modtagelse og Rentes Rente saaledes er tagen, og uagtet at Laanetageren skriftligen har maattet forpligte sig til, at betale paa den forudgaaende Forfaldsdag. Vel er det saaat de tilstædeværende Directeurer, ved Overleveringen af Udlaanet, gjøre Laanetageren opmærksom paa, at denne Vedtægt finder Sted, og han kan saaledes ikke anke over at have indgaaet betingelser som vare ham ubekiendte; men dette kan dog ikke være noget Forsvar for et, efter mit Skjønulovhjemlet Paalæg, og det saameget mindre som denne Vedtægt tillige sætter Debitor i en ubehagelig og usikker Stilling ved Tilbagebetalingstiden. Undertiden, skjøndt ikke efter nogen forud bestemt Regel, holdes nemlig Extra Moder af Directionen (i hvilke ogsaa Jndbetalinger finder Sted), og saafremt et saadant Extra-Møde, udenfor 1ste og 3die Torsdag i Maaneden, falder just paa Sexmaanedsdagen efter Laanets Modtagelse, maa jo Debitor have sin Skyld paa rede Haand, for ikke i Udeblivelsesfald, at blive behandlet som mislig Betaler efter Regulativets §8. Saafremt der derimod intet Extra Møde holdes paa denne Dag, da maa Debitor have sin Skyld henliggende hos sig, uden at give ham Rente, indtil første ordinaire Directionssmøde, medens den derimod paadrager ham at skulle betale Overskudsrente for denne Mellemtid til Kassen. Denne Vedtægt er saaledes formeentligen baade ubillig og ulovhjemlet, saalænge den Dag, paa hvilke Pengene baade kan og skal betales, ikke indføres i Gjeldsbeviset, som den rette Forfaldsdag. Vel er Overskudsrenten, som oftest ikkuns indtil 13 Dage, men kan dog ogsaa, hvor der, som i sidste Aars Marts, Juni, Septb. og Decb. Maaneder, falder 5 Torsdage i Maaneden, stige indtil 20 Dage, i hvilken Tid Debitor saaledes baade maa have Pengene i Kasse og dertil svare Overskudsrente. Hvorfor udstædes det Skriftlige, naar det ikke skal være Rettesnoren, og hvortil en Vedtægt, som ikke retlig kan gjøres gjeldende, naar Debitor til Slutning modsætter sig at betale, efter at have mødt med sin Skyld paa Forfaldsdagen, Er det fordi Kassen ikke kan bestaae uden disse Overskudsrenter, Jeg troer ikke at dette kan være Grunden, da den, saavidt mig bekjendt, endogsaa i dette første Aar, hvor uforholdsmæssig mange Udgifter og faa Jndtægter falde imod hvad der de paafølgende Aar kan ventes, har holdt nogenlunde Ballance, og saaledes rimeligviis maa faae betydelig Overskud til næste Aar. Er dette nu saaledes, da finder jeg ingen Opfordring for Directionen til at paalægge Laanetageren en Byrde, som han ved Pengenes Modtagelse er nødt til at indvilge i, da den øieblikkelige Trang staaer for Døren. Ja han vilde vel endogsaa, under saadanne Omstændigheder, see sig nødsaget til at indgaae ufordeelagtigere betingelser om det forlangtes. Kan Kassen ikke bestaae ved pCt. Jndvinding og ved at Jndskudsrenten ikkuns godtgjøres fra enhver 11te i Maaneden efter at Jndskuddet er gjort, da vil det vist ikke være i det Offentliges Jnteresse, om dens Bestaaen skal fremtvinges, ved at skaffe Kassen yderligere Fordeele paa Jnteressenternes Bekostning.