Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-12-31
Derimod vil Nytaarsdag efter Høimesse-Gudstjenesten, samtlige i Odense værende civile Embedsmænd og Byens Borgere blive Hs. Kongel. Høihed forestillede ved Stiftamtmanden samt ved Stadshauptmanden og Brandinspecteuren, Borgervæbningens og Brandcorpsets Officerer. Jgaar Middags stededes de jordiske Levninger af J Sørgehuset Kammerherre J. v. Benzon til Hvile. havde et overordentlig talrigt Følge samlet sig, bestaaende af Mænd af alle Klasser og fra forskjellige Steder i Stiftet. Foran Kisten bares Voxlys med Vaaben og Sørgeflor af 2 gamle Borgere. Marskalstavene haves af Kammerjunkerne Schøller og Lüttichau, og paa hvide Fløiels puder bares Dannebrogs-Ordenen og Korset samt Kammerherrenøglen af Dhrr. Justitsraad Reimuth, Kasserer, Müller og Kammerjunker Klaumann. Kisten, paa hvilken der laae en hvid Egebladekrands, bares af Borgerrepræsentanterne og Fattigforstanderne. Efter at Hs. Høiærværdighed Stiftsprovst Ortved i et skjønt Foredrag, havde udviklet den Hedengangnes Værd som Menneske og Fortjenester som Communens Velgiører, fremtraadte Hs. H. Biskop Faber og viste, at Sorgen havde ramt ei blot en enkelt Familiekreds, men hele Communen, som den Afdøde havde skjænket en Grund-Capital af 50,000 Rbd., hvilke skulle ved Renters Rente opvoxe til 120,000 Rbd. og da fordeles til følgende Stiftelser: 1) Fyens Stifts Almue Skolevæsen, i Særdeleshed paa Landet, 30,000 Rbd.; 2) til visse Enker i Odense, saasom Enker efter Præster, Katechet (ogsaa den jødiske Katechet) Skolelærer og Lærer inder ved Haandgierningsskoler, 15,000 Rbd.; 3) til usædelige Forældres Børns Opdragelse og til forvildede unge Menneskers moralske Forbedring, 11,500 Rbd.; 4) Odense Byes Kjæmnerkasse, til Odense Byes og Forstæders Forskjønnelse, 12,000 Rbd.; 5) Odense Fattigvæsens Haandgjerningsskole 10,000 Rbd.; 6) St. Knuds Kirke i Odense 6000 Rbd.; 7) Præmiepensioner for Tjenestetyende i Odense 5000 Rbd.; 8) til uformuende Skatteydere i Odense 4000 Rbd.; 9) til uformuende Syge i Odense (til Erindring om Dr. Bojesens Jndretning til Sygepleie) 3000 Rbd.; 10) Odense Byes borgerlige Skyttelang 2500 Rbd.; 11) Odense Fattiges Vinterbespiisning 2000 Rbd.; 12) det i Odense for Smaabørn oprettede Asyl 1000 Rbd.; 13) Opførelsen, af et grundmuret Liighuus 3000 Rbd.; 14) Opførelsen af et nyt indrettet Varetægtsfængsel i Odense 15,000 Rbd. (Resten følger.)(Forlangt indrykket.)Et Sien- og Ørenvidne, som ogsaa bivaanede den af endeel Landboere holdte Forsamling paa Odense Raadhuus den 23 Decbr., troer det Pligt imod Sandheden, at burde fuldstændiggjøre Referatet af et uinteresseret Vidne, indført i Stiftsavisen No. 229, forsaavidt angaaer den Deel af Hr. Cancellieraad Haastrups Tale, hvor der handles om det mindre Passende i at indflette Begjæringer og Besværinger i en Lykønsknings=Adresse, især da deri indeholdes saadanne Yttringer, som uden Tvivl fortjene almindelig Paaskjønnelse og stemme med Fleerheden, af Dannerfolkets Anskuelser. For Troværdigheden og Rigtigheden af det Anførte indestaaer Referenten i ethvert Tilfælde, idet han overlader til Hr. Capitain v. Recke og Hr. Proprietair Paulsen selv at oplyse, hvad der for deres Vedkommende er forebragt. Efter at have for størstedelen erklæret sig enig med de af Hr. Proprietair Hansen paapegede Retninger, lod Hr. Cancellieraad Haastrups Tale omtrent saaledes: Men jeg er desuagtet ikke enig med Hr. Hansen i, at disse Besværinger, eller hvad Man vil kalde det, skal indrykkes i en Adresse eller Lykønskning til Hs. Majestæt Kongen ved Allerhøistsammes Tronbestigelse, da Man er anviist andre Veie til at fremkomme med sine Besværinger eller Forhaabninger paa, og der aldeles ikke er noget tabt ved at Man opsætter disse Propositioner til at gaae igjennem Stænderforsamlingerne. En Adresse, som den der paatænkes, bør formeentlig være de ere af den Beskaffenhed, at den finder Behag for den, der modtager den, og Man gribe blot i sin egen Barm og spørge, om det vilde være Nogen af Os kjært, at modtage en Lykønskning i en eller anden glædelig Anledning, ledsaget med Begjæring om, enten at eftergive noget af sit retmæssige Tilgodehavende eller føie saadanne Foranstaltninger, som kræve alvorlig Overveielse, og jeg troer, at de Fleste ville være enige med mig i, at Man langt hellere modtog Lykønskning uden nogensomhelst Jndblanding af hvad der hører til Forretningslivet. Desuden paatvinger sig mig den Betragtning: at det kunde blive anseet som en Plet paa den hedengangne Konges Minde, naar der i en Lykønskning til den nye Konges Tronbestigelse strax paapegedes Mangler fra den forrige Regjering, ret som om Man vilde sige, at den afdøde Konge Jntet eller saa godt som Jntet havde gjort for Bondestanden, og dertil er der dog sandelig ingen Grund.""Jeg har ofte i Stændersalen staaet som Opponent overforGodseierklassen, nemlig især ved min Fordring om, at det frie Hartkorn burde deeltage lige med det ufrie i Bekostningerne paa Frireiser og Landeveienes Vedligeholdelse, og jeg skal ingensinde ved private Hensyn lade mig afholde fra at udtale min Mening om hvad der efter min Overbeviisning er det Rette for det Hele; heller ikke skal jeg efterlade at paasee den Stands Tarv, som ved dens Valg har hævet mig til Deputeret, forsaavidt det kan skee uden at gaae andre Stænders Jnteresse for nær. Men hvor jeg, som her, har samme Anskuelse som Godsejerne, finder jeg ingen Anledning til at skille mig fra dem, allermindst af den Grund, at de for Størstedelen, staae paa et høiere Trin i Staten end jeg. Her er ikke Spørgsmaal om Jnteresser, men ene og alene om Følelser og Hjertets Udgydninger for en elsket Konge og disse ere sikkert ligge for den Høie som for den Lave. For jeg læste den omtalte Adresse havde jeg den Tanke, at der muligt kunde være Noget i den, som ikke passede for Godseier og Bondestand samlet eller i Forening med hinanden; men efter at have læst den og efter at være kommet til Kundskab om, at Hr. Proprietair Hansen selv havde underskrevet den, finder jeg aldeles ingen Betænkelighed ved ogsaa at underskrive den, og da Hr. Hansens Adresse er forelæst Forsamlingen, skal jeg og nu forelæse denne Adresse, for at Forsamlingen kan have en Overskuelse om, hvilken af disse den finder passeligst."Et interesseret Vidne ved Forhandlingen. Havde det sig saakaldte uinteresserede Vidne i Forsamlingen paa Raadhuussalen den 23 d. været ligesaa opmærksom paa hvad jeg tillod mig at sige, som paa Hr. Hansens Ord, hvis nøiagtige Gjentagelse røber en særdeles Jnteresse for Sagen, saa vilde han ikke have fundet noget Upassende i min Adfærd, samt have hørt mine Grunde. Som Eier af en Gaard med uprivilegeret Hartkorn nyder jeg samme Rettigheder og bærer samme Byrder, som Bonden, indfandt mig altsaa i denne Forsamling, og efter at have hørt den der forelæste Adresses Tendents, fandt jeg mig beføiet at ignorere Hr. Hansens omtalte Anmodning og at udtale min Mening høit og tydeligt derhen: at jeg troede det vilde være Hans Majestæt Kongen behageligst, naar Landmanden, fra Lehnsbesidderen indtil Fæsteren, uden Adskillelse, i een og samme Adresse nærmede sig, for at tolke sine Følelser i Anledning af Hs. Majestæts Thronbestigelse, og fandt det urigtigt, naar enkelte Sogne vilde indsende en særskilt Adresse i Form af en Petition, især da Hs. Majestæt paa flere foregaaende Adresser, havde hentydet paa, at Stændersalen var det Sted, hvor Folkets Ønsker og Jdeer kunne udtales og blive drøftede, og at disse af Ham med Opmærksomhed vilde blive overveiede: tillige havde Hs. Maj. jo allerede, uden Opfordring, yttret sig til Fordeel for den almindelige Værnepligt, samt udtalt sig i enhver Retning af de andre Petitions-Punkter.