Københavns Adresseavis, 1784-06-23
Bonden Guldbrand Olsen Skaare i Gusdals Præstegield, Aagershuus Stift har i 1781 opryddet 19044 Qvadrat Alen til Ager og bortkjørt en stor Mængde Steen, hvilket og er agtværdigt Gaardmand Aanon Aanonsen til Øvre=Guslund i Skie berg Præstegield, Smaalenenes Amt, har i nogle Aar af Myr=Jord opbrudt 10 Tønder Havres. Udsæd, til Ager, grovet 4000 Favne Grøfter, op ryddet en ny Plads og derpaa bygget en Stue og Lader. Men det sidste er ei færdigt og Tiden er ei anmeldt, naar det vigtigste af Arbeidet er gjort. Gaardmand Otter Hansen til Nordre=Slaugen i samme Præstegield, har paa Pladsen Harna op røddet 1 1/2 Tønde Agerland, opført en Stue og et Færhuus. Desuden har han paa Pladsen Aagentov opbygt en Stue, Lade og Fæehuus, optaget 2 Tønder til Ager; ligesom paa Løbs Gaard ved 300 Favne Diger vundet 7 Tønder Havreland. Paa Pladsen Schout har han opbygt en Stue, Lade, et Færhuus og optaget 3 Tønder Agerland opryddet i KnatteroedsLykker 7 Tønder Havreland og ved Gaarden, Dohle gravet 200 Favne Grøfter; men haver ligesom gestforrige og andre flere glemt at anmelde Tiden. For Selskabet forlader denne Artikel om Norge maae det endnu tilføie, at til Almuen i Grevskabet. Jarlsberg dens Berømmelse kan det her i Aar atter med Fornøyelse anføre de af dem, som i afvigte Aar haver gjordt merkelige Forbedringer i Agerb. uget, nemlig: Paa Grevskabet er optaget nye Jord til Ager: 103 Tønder 1 Stjere Desuden ere 420 Favne Steengjerder satte, 1961 Favne Grøfter gravede, 1 nye Huusmandsplads oprettet og er der avlet 8 Tønder Pateter. Hvorved følgende trende Mand især haver udmerket sig, nemlig: Bønderne Gullich og Halvor Biørnesønner, som af Udmarken har opplajet 10 Tønder til Sæd og lagt Grund til endnu 10 Tønder. Giestgiveren Matthias Laschen paa Gaarden Sundbye. som for det meeste af opbrudte Steen har opsaa 300 Favne Steengjerder. Hvilket derfor dem til Ære her anføres. 4. For Landbrugs Flid i Island. 197. Provsten Hr. Gudløger Svendsen, Sogne præst til Vantsfiords Præstekald, har i en Tid mod 300 Aar viist saa forskjellige merkelige Prøver paa den berømmeligste Virksomhed, at Selskabet troer de fortjener her offentligen baade at bekjendtgjøres og belønnes. Da han i Aaret 1756 tiltraade det fattige Sneefields Pra stekald, var Præstegaarden og Præstejorden i en meget forfalden Tilstand. Fiskeriet var ogsaa i en saa slet Forfatning, at i nogle Aar havde ikke en eneste Baad i dette Sogn i Foraarstiden søgt Søen for at fiske. Han uderedede derfor i den første Vinter en liden saa kaldet 4 Mand far, Kirken tilhørende, og gik selv med 2 Mænd ud paa Fiskeriet. J 1757 drog han atter ud paa Fiskerie, byggede Præstegaardens Huuse, opførste 5 Værboder, ved hvilke blev holdt 6 Baade paa Fiskerie, foruden den 7de og største, som han selv udbedede til Havkalle og Steenbider=Fangst. Om Vinteren, naar Fiskeriet slog Fri paa de andre Steder i Sognet, formaaede han Folkene fra de andre Gaarde at gaae ud med hans egen Baad, og lod gjøre hældige Forsøg med Havkalve=Fangst. Aaret 1760 opbyggede han Sneefields Kirke, og derefter en liden Kirke paa Eire, og desuden i de 10 Aar han var Præst paa Sneefield 16 Huuse og anlagde en Kaal hauge. Til Kirkebøe har han, i den Tid, han samme stads var Præst, bygget Kirken og 20 andre Huuse og sat 2 Gjerder af Torv og Steen, opbygt i 1773 Huusmands=Pladsen Backasel, som fra 1702 har ligget øde, men er siden den af ham blev istandsat, bestandig bleven beboet. J Aaret 1780 tiltraade han Vatnsfiords Præstekald, siden hvilken Tid han har opført 8 Huuse og anlagt en Kaalhauge, opbygt Huusmandspladsen Vansfiordarkost, gravet 136 Favne Grøfter 1 1/2 Alen brede og ligesaa dybe, opbygt 3 Kirker, og bestilt Tømmer til en nye. Han har og understøttet Almuen med Lægemidler uden Betaling, helbredet adskillige Syge, som han endog har taget til sig, ja, uden at forsømme sit Embeds=Pligter, givet latinske Jnformationer i sit Huus, saa han i mange Henseender har viist sig som en meget vindskibelig Borger og stor Patriot, for hvilke berømmelige Handlinger Selskabet tilkjender ham til Æres= og AgtelsesTegn sin anden Guldmedalje. 198, Hr. Klosterholder Sivert Olafs til KirkebarKloster har paa egen Bekostning opbygget den saa kaldede Brunasel=Gaard. Gaarden Dalbag og Refstad, som tilforn har ligget øde, har han forsynet med tilstrækkelige Bygninger. J 1759 tiltraaede han Forpagtningen over Kirkebay=Kloster og siden den Tid har han repareret alle Gaardens Huuse. J sidstafvigte Vinter forsynede han Kirken med Piller og Loft, firede med Snedker=Arbeide, og lod indrette Stole for Sognefolkene; hvorfor ham tillægges en Belønning af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 199 Selveierbonde Gudmund Gudmundsen i Kiøbang under Øefiords Syssel tilkjendes en Belønning af 200 Rdlr., for i 2 Aar at have opsat 120 Favne Tungjerder og i 1779, 80 og 81 anlagt en Urtehauge, 200. Provsten Hr. Stephen Thorlevsen Sognepræst til Præstovle i Norder Syssel i Island har indhegnet en Kaalhauge 132 Favne i Omtreds. Uagtet han har kuns et ringe Kald af 20 Rdlr. aarlige Jndkomster, har han dog meget anvendt paa Gravning, Tuers Borttagelse og Giødnings Tilførsel, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af den anden Soldmedalje eller 100 Rdlr. Han er desuden anført under No. 132 i det foregaaende, hvor ham er tilkjendt Premie. 201. Sogne ræsten Hr. Gunar Hal grimsen i UpseSogn i Øefiords Søssel tilkjenes en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., for at have for 5 Aar siden ladet opbygge Øde=Hjalejen Upsagierde, som nu yder Landskyld 10 Fisk. I de sidste 12 Aar har han opbygt 12 den fici Huuse, hvorved han er kommen i Gield Med Sognefolkets Hielp har han sat UpsumKirke i en meget god Stand. J 1775 oprettede han en dansk Vævstoel, hvorpaa aarlig er vævet 100 Alen Vadmel, Einskifte og Tepper. J 1770 begyndte han at anvende Tørv til Brændsel, opsatte en Tungjerde Part, og i 1782 anlagde en Hauge til Kaal og Roer, 14 Favne i Omkreds. 202. Repstyrer Thorder Poulsen paa Gaarden Nauteyre paa Langedals Strand har for nogle Aar siden opbygget 7 Huuse, 3 Fæehuuse, 1 Koestald, 4 Hørlader, en Hestestald, og et Tørkehuus, forbedret Hjemme marken med Gjødning, gravet 60 Favne Grøfter igjennem en rundagtig steenig Plads for at lede en Bæk ind paa Tunet. Med smaae Grøfter har han og om Foraaret le et Vande hist og her over Mardene, hverefter han har faae meere og bedre Græs. Omkring et Stykke Mar har han gravet en smal Grøft og optørret Vandet, med Aske. Huusene har han opbygt af Drive Tømmer. Han har og fra Ungdomme, af lagt Vind paa Ræve fangst og i et Aar dræbt 22 Stykker, hvorfor ham tilstaaes en Belønning af 8 Rdlr. Sysselmand Povel Axelsen til Borgerholt har siden siden 1777 ladet opbygge alle Gaardens Huuse, anlagt til Vands Afledning 2de Broer, den ene 140 Favne og en anden 34 Favne lang. Men da denne Flid i Ligning mod de andre Æskendes er ikke betydelig nok, saa maae Selskabet denne Gang, med al Agt for hans Anlæg, forbigaae ham. 5. For mekanisk Flid og anden konstig Vindskibelighed. En Anmeldelse ikke af ringe Betydenhed kan Selskabet efter billighed ikke forbigaae her for det muelige gode Udfald det derfra formoder sig: Efterat Hr. Christen Hichmann til Jarlsberg Værk i Norge havde tilkjøbt sig det bekjendte nedlagte Kobber= og Bye=Søl i holdende Værk, Jarlsberg Værk kaldet, har han allene i et Par Aars Tid anlagt en Grynmølle, som de i Holland brugelige, en Kornmølle, en Valkemølle efter den engelske Maade, en Spiger Fabrik, Forsyns Hammer kaldet, og et Værk i Sammenhæng dermed Haabet kaldet, hvor der er Indretning for at opvirke gammelt Ruejern, altsaa Evnings, Planers og Boltzerns Hammere. Han har anlagt en Sangmølle til Dannelse for Bygningsmaterialier. Foruden disse Værker agter han at anlægge et Staal Traad=Dragerie, en Fiil og Raspe=Fabrik, samt en Knive= og Gaff l=Fabrik, hvortil Stedets Leilighed indbyder ham, dersom Omstændighederne vil tillade ham det. Jblant hans Opdagelser maae især nævnes en Valkejord, som viser de fleste Kjen emerker af den berømte engelske kullerie ert, hvoraf han til Selskabet har indsendt en Prøve, hvilken det i Sommer ag er at lade undersøge, da Vinterens Strenghed hid il har forbudet det. Fremdeles har han opdaget en Slags Granit Sandsteen, hvoraf han har ladet forfærdige et Par Møllesteene, som efter nogle Maaneders Gang ere besundne at være ligesaa gode som de Rhinske, af hvilke han fra Holland har ladet komme et Par til Sammenligning, hvorom Selskabet ligeledes vil see at indhente nøiere Oplysning. Under hans egen nærmere Prøve er endnu et til Spigere opfundet Anstrøg af Fernis, hvorved formodes at kunde bevare disse mod Rust, som vilde blive overmaade ny tigt til Skibsbyggerie, da Skibe kunde derved holdes sikkre mod den saa kaldede Jern=Syge. Af dette anførte skjønnes tilstrækkelig denne Mands roesværdige og patriotiske Flid i at forædle Landets Produkter saavidt det staaer i hans Formue. Selskabet gjør sig derfor en Fornøielse af herved offentlig at bekjendtgjøre samme til hans fortjente Ære og Berømmelse, forbeholdende sig i øvrigt i Tilfælde hans Opdagel er efter anstillet Prøve og Undersøgelse svarer til Forve telsen, igjen at tage samme under Betragtning til Belønning. 203. Smedesvenden Niels Sørensen Borrum, barnfød i Aarhuus, som i endeel Aar har reist udenlands, og paa denne hans Reise især lagt sig efter de mekaniske fiinere Smede=Arbeider, har, til Beviis paa hans Fremgang i Konsten, ved hans Hjemkost deels i Staal deels i Metal forfærdiget en Maskine til Portraiters Udarbeidning, og derved anbragt et Pas= og Oval=Værk, som alt er af saa fortræffelig Haandarbeide, at lidet eller intet deraf kan ønskes behre. For dette Arbeide, som saavidt Selskabet veed er det første af sit Slags, som her i Landet er bleven forfærdiget, tilkjendes Niels Sørensen Borrum en velfortjent Belønning af Selskabets anden Guldmedalje. 204 Bonden Anders Sebiørnsen Wefferstad af Lier Sogn, Angershuus Stift, tilkjendeste Belønning af Selskabets første Sølvmedalje for i 1782 at have bygt en indelukt Tjære=Ovn efter den i Sverrig brugelige Maade, og der til midt i Aaret 1783 at have brændt over 100 Tønder god og flydende Tiære. Han har og anlagt en anden af lige Skikkelse til 4 a 5 Tønder i hver Brænding. 6. For Huusstid. J Dannemark. 205. Frue Kaptaininde de Hoffmann til Aabierg. Gaard og Gods i Bøyling Amt i Jylland tilkjendtes den første Sølvmedalie som et Æres og Agtelses Tegn, for i 1782. deels ved egne Huusfolk deels ved Fattige at have ladet spinde og være 1070 Alen Dreiler, Bolster, Frakketøi, og Dynevaar, som alle efter Prøverne ere af gode Egenskaber. 206, Kjøbmand Frederich Christian Dahls Kone Aarhuus tillægges en velfortjent Belønning af den første Sølvmedalje, for siden 1780 at have forfærdiget 1867. Alen Lærreder, Dreieler og hjemgjorte Tøier, hvortil Garnet største Deelen er spundet af Huusarme. 207. Gaardmand Christen Jbsens Kone i Bringstrup paa Hr. Grev Knuts Stamgods i Sielland, har i afvigte Aar af egen avlet Uld og Hør forfærdiget 339. Alen uldne og linnede Tøier, samt Lærreder, hvorfor hende tilkjendes for denne hendes berømmelige Flid en Belønning af Selskabets første Sølvmedalje. 208. Selveierbonden Jakob Wachers Kone Kirstine, Jens Datter Hæst i Schiøldeløv Bye, Laddings Sogn, Schanderborg Amt i Jylland, har fra Begyndelsen af 1782 til midt i Aaret 1783 ved Hielp af to Døttre, to fattige Koner og en Væver forfærdiget 409 Alen Frakke tøi, Bolster, Hestedækkener, Lærreder og Lomme=Tørklæder, hvorfor hende tillægges den første Sølvmedalje, som en Belønning. 209. Frue Etatsraadinde de Lasson til Alstrup i Schivehuus Amt, Wiborg Stift i Jylland, har i Aaret 1782 ladet forfærdige 587 1/2 Alen Klæde, Olmerdug, Lærreder og hjemgjort Tøi, som for det meeste er vævet af Bondepigen Maren Niels Datter i Østergrønning paa samme Gods. Af foranførste Tøjer har Frue Etatsraad inden ladet forfærdige Klæder til sig selv og sine Børn, for hvilken agtværdige Flid hende tilkjendes Selskabets anden Sølvmedalje, som et velfortjent Agtelses Tegn, og Bondepigen Maren Niels Datter for sin Stadighed paa Væverstolen en Belønning af 5 Rdlr. 210, Huusmand Lars Jensens Kone i Espergierde Bye paa Kraagerup Gods paa Cronborg Amt i Sielland, tilkjendes en Belønning af Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., for at have kartet, spundet, vundet og farvet Garn til 215 Alen siolet og hvidt Vædderskinds Værgaru. 211. Selveier Christian Schaldemoses Kone paa Gaarden Hønneruplund i Winds Herred, Hindsgauls Amt i Fyen, tillægges en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., for at have fra Mikkelsdag 1782. til samme Tid 1783 med Hielp af to Piger forfærdiget 186 1/2 Alen Frakketøi, deels Klæde og Værgarn, samt Lærreder, hvortil Ulden er taget af hendes egne Faar. 212. Degnen Mouriz Schærs Kone i Gamtofte, Sogn, Baag Herred, Assens Amt i Fyen, har i en Tid af 9 Maaneder selv spundet, tvundet og farvet 254 Alen graaet med sort og hvid blandet stribet Værgarn, samt rødt og blaat Vædderskinds Stof, hvorfor hende tillæg god en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Forvalter Houschers Kone ved Svendstrup paa Roeskilde Amt i Sielland har i 1782 forfærdiget 135 3/4 Alen Lærreder, Vadmel, og Frakketøy, og Skoleholder Knud Laursens Kone til Lindum Skole i Jylland har forfærdiget 70 Alen bruunt Vadmel farvet med med Ege=Bark og Løv. Men da Mængden i Ligning med de Belønnedes er forliden, saa forbeholdes dem Belønning for nye Flid ved en anden Leilighed. 213. Under denne Artikel maae Selskabet endnu anføre Bonden Christen Hansen i Heeden Bye under Nyborg Amt i Fyn. Han har til Selskabet indberettet en Vindskibeligheds Green, som han tilligemed hans endnu levende gamle Fader, i en Tid af 30 Aar har lagt Vindpaa, nemlig ved Haand=Arbeide at tilberede de saa kaldede Boghvede=Rullegegryn, hvilke af alle Sorter Boghvedegryn ere meest befriede fra Meel og Saaer. Ved dode Attester har han beviist, at han deraf aarlig har tillavet og afsat en 14 til 16 Lpd., deels til Sielland, Jylland og Holsteen, for hvilken berømmelige Huusflid, hvoraf han har indsendt de skjønneste Prøver til Selskabet, ham tilkjendes en Belønning af 10 Rdlr. 7. For Huusflid. J Norge. 214. Frue Kapteininde Falk til Brunsberg i TotensPræstegield under Christians Amt, har i en 26 Aar foruden bestandig Huusflid i at spinde væve og farve Klæde, Bomuldstøi, Stoffer og videre forfærdiget de der blant Bønderne i Egnen brugelige røde uldne Huer og bundne Trøier, som i forrige Tider alle Tider maatte kjøbes i Kjøbstæderne. Foruden hendes egen med Huusfolk der, viiste Flid har hun Tid efter anden underviist Bøndernes Koner og Piger der i Egnen i at forfærdige slige Huer og Trøier, saaa at ingen nu kjøber meere Kram Huer eller Trøier, hvorfor Selskabet tilkjender hende sin første Sølvmedalje til et velfortjent Æres= og AgtelsesTegn. 215. Gaardmand Hans Lie i Gusdals Præstegield, Gulbrandsdalens Fogderie, tilkjendes en Belønning af den første Sølvmedalje eller 200 Rdlr., for i 1783 at have forfærdiget 614 Alen Lærreder, Dreiler, Vadmel og Strie, og endelig: 216. Lelænding Ole Giertzes Hustrue paa Gaarden Steenberg paa Toten under Christians Amt, en Belønning af den 2den Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for at have forfærdiget 300 1/2 Alen Vadmel og Verken, og i 1782 159 1/2 Alen. Saa mange blev Selskabets Premier og Belønninger for de Fortjenester og dydige Handlinger, som det fra forrige Aar fandt Leilighed til at kjende. De Fortiente som endnu dertil havde den Naade at imodtage deres Ære=Tegn af Hans Kongelige Høihed Kronprindsens egen Haand, vare: Procurator Lund fra Bergen, Studiosus Mohr, Sognepræsten Hr. Beyer i Bringstrup, Studiosus Holm, og Smede=Svenden Borrum, anførte i det foregaaende under No. 1 og 5, 4, 12, 145, og 203 De Skrifter, Papirer eller andre Sager, som bliver at udlevere, afhentes som sædvanlig hos Sekretæren, ligesom han og udleverer Medaljerne og besørger ved Paategning Premierne i Penge anviiste af Præsidio. Ogsaa tilsender han Fraværende, som forlanger det, med de agende Poster eller anden anviist Leilighed baade Medaljer og Penge mod behørig Beviis. Kjøbenhavn, den 22 Maii 1784. C. Martfelt, Selskabets Sekretær, samt Etatsraad og Commerce=Consulent.