Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-15
Det Budskab, hvormed de Forenede Staters Præsident, General Jackson, aabnede Kongressen den 4 Decbr., giver en glædelig Udsigt over denne Fristats vedvarende Fremskridt. Af det vidtløftige Jndhold tillader Rummet blot at berøre nogle Hovedpunkter. Som Beviis paa Handelens blomstrende Tilstand, en Følge af den fulgte Regel: ingen udelukkende Forrettigheder at forlange og ingen at bevilge" – anføres, at der i sidste Aar har været Skibe af 80,000 Tønders Drægtighed meere i Farten og den hele Sum af Ind= og Udførsel beløbet sig til 40 Millioner Dollars. Ligesaa glædeligt er det politiske Forhold til Udlandet, som en Følge af Fædrelandets døende Faders Afskeds-Raad. fri Handel og ærligt Venskab med alle Nationer, uden at indgaae forviklede Alliantser med Nogen." Med den ældste Ven og Allierede, Frankerig, har under alle de seneste Regjerings-Omvæltninger fundet de venskabeligste Forhold Sted; ligesaa med Storbrittannien, hvis indre Anliggender, for Øieblikket har afbrudt Underhandlingerne og Nordvest grændsen m.m. Spanien har erkjendt de amerikanske Borgeres Fordring, og Portugal udreddet det første Afdrag for de lovstridige Priser ved Terceras Blokade. De i Konventionen med Danmark bestemte Afbetalinger ydes punktlig. Neapel nøler endnu med at tilfredsstille vore Fordringer. Med Rusland, Østerrig og den høie Port underhandles om liberale Handelsforhold. Derpaa omtales Forholdene med de sydamerikanske Stater, af hvilke Bolivia er den eneste, hvormed ingen diplomatisk Forbindelse finder Sted, formedelst dets bestandige Stridigheder med Peru. Den 1 Januar 1833 vil hele Statsgielden være reduceret til omtrent 7 Millioner Dollars, hvoraf den sidste Rest vil være indfriet til 1 Januar 1835. J den nærværende Præsidents Bestyrelsestid er til samme anvendt 58 Milliole af ner Dollars, og saaledes vil denne store Byrdes Bortryd delse yde Midler til den offentlige Velstands videre Befordring og Afgivternes Nedsættelse. Præsidenten beklager den Modstand, som Toldlovene have fundet i endeel af de Forenede Stater (Syd-Carolina). Fremdeles anbefaler han en ny Organisation af Milits=Systemet, da den historiske Erfaring giver formange Beviser paa Skadeligheden af en stor staaende Hær. Med Undtagelse af Cherokeserne i Georgien, nærmer de indianske Stammers Forflyttelse fra den østlige til den vestlige Bred af Missisippi sig sin Ende. Ligesaa berøres Nødvendigheden af en Forandring i Formen af Præsident=Valget. Paafaldende er det, naar Man hører Præsidenten lykønske sine Medborgere til Folkemængdens Forøgelse i de Forenede Stater, medens i Storbrittannien, Overbefolkningen ansees for en Hovedaarsag til Jndbyggernes Nød. "De Forenede Staters Regjering - hedder det til Slutning - er ikke beregnet paa at indskrænke den menneskelige Frihed, men at haandhæve Menneskerettighederne. Ved det beskjærmende Ocean befriede for al Krig og Undertrykkelse, kunne dets Borgere tilveiebringe Forbedringer, som maae stille den store Sandhed i det klareste Lys: at vort Exempel virkeliggjør Muligheden af en Folke-Regjering, &c. Som en Modsætning til den anpriste Enighed er det beklageligt, at see Gouverneuren i Syd-Carolina i sit Budskab af 27 Novbr. til Statens Repræsentantere, at tale om Forsvarsanstalter, foreslaae en Udskrivning af Frivillige og Forbundstroppernes Tilbagekaldelse fra Charlestown, Alt for med Kraft at modsætte sig de nye Toldlove, som stridende imod Konstitutionen og derfor ugyldige. 2 Dage efter General Santanders Ankomst til Bogota, den 5 Octbr., tiltraadte han som Præsident Regjeringen i Ny-Granada. J Mexico havde General Sta Anna den 17 Octbr. indsluttet Hovedstaden næsten fra alle Sider, i den Hensigt at udhungre den, da gjentagne Opfordringer til Overgivelse vare blevne afslaaede.