Berlingske Tidende, 1823-01-06
De Breve eller Pakker, som skulle overføres udi forommeldte Maskiner, maa dog i Forhold til Størrelsen. af de Poser, hvori de i Maskinerne skulle nedlægges, en indbefatte i Længde og Bredde, eller Høide og Bredde mere end 4 Tomme, og i første Fald ei være høiere, eller i sidste længere end 6 Tomme dansk Maal. b) Paa lige Maade bliver og i undersynkende Lader, Guld, Sølv eller klingende Mønt, samt Prætiosa eller kostbare Sager, der ere af mere betydelig Vægt, naar Afsenderen ei paa den 1 Litr. A. ommeldte Maade har begiær samme oplagt, førte over Belter; dog anmærkes: at imedens Jistransporten vedvarer, modtages ingen Punge med Guld, Sølv eller klingende Mant til høiere end 16 Punds Vægt, og har nogen paa een Gang større Summer at forsende, maa de afleveres i en Fou staae. c) J Tilfælde at en eller anden Afsender hellere skulle ønske at faae det, som efter Litr. A. skal transporteres i de svømmende eylindriske Lædermaskiner overført i de under Litr. b. benævnte undersynkende Lader, da kan og saadant skee, naar derom ved Jndleveringen paa vedkommende Postcontoir medfølger skrivtlig Begiæring, og Afsenderen kan ligeledes derom paa Forlangende erholde Tilstaaelse i det Beviis, som for Modtagelsen, udstædes. d) J Henseende til Foustager med Guldstænger eller Guld ment, Sølvbarrer eller Sølvmønt, lagttages et aldeles modsat Forhold af det som under Litr. A. 8 b. ere benævnt, da disse, imedens Jistransporten vedvarer, oplægges de, som komme fra denne Side, i Korsøer, og de, som komme fra hiin Side af Belter, i Nyborg, med mindre Afsenderen skriveligen forlanger at de skulle overføres. Da det imidlertid kunde indtræffe, at Transporten over Beltet kunde paa nogle Dage blive god, og Belter saaledes tillagt, at man kunde trække Jisbaade paa fast Jis imellem Siælland og Fyen, saa har Generalpostdirektionen foranstalter, at i saadant Tilfælde de Penge Foustager og andre Sager, som til den Tid ved den ene eller anden Side af Bæltet maatte være oplagt, overføres, med mindre Afsenderen skrivtligen har forlangt, at hans Penge=Foustager ikke skulle føres over Beltet, forinden Transporten igien kan skee med Jagt. Saavel i Hensyn til Transporten over Jsen, som overhovedet for at kunne beqvemmere behandles underveis, maa alle Penge=Foustager, som leveres paa Posten være forsynede med Haandgreb af Reeb i begge Ender. Endeligen gientages og herved, at Postcontorerne ere tillagte Ordre, saalænge Jistransporten over det store Belt vedvarer, ei at modtage Kasser eller Pakker, som skulle passere Belter, naar de ere over 1 1/2 Alen lange, eller veie meere end 2000 Pd., da de i saa Fald ei kunde fremføres i Jisbaade. Generalpostdirectionen, den 6te Januar 1823. det henrundne Aar ere 883 Par copulerede her i Hovedstaden. døde: 2220 Mænd, 9 Qvinder, 610 Drengt og 588 Piger, ialt J samme Tid ere fødte: 16de Drenge og 1268 Piger, ialt 3182, og 3345 saa at her have været 168 flere døde end fødte. Jfølge de skeete Anmeldelser ere døde i Afsindighed, Raserie eller urolige Tanker; 72 i Barselseng; 72 ved ulykkelige Hendelser (deriblandt 32 druknede; 48 som Nyfødte og 25 have dræbt sig selv. 330 ere døde af Alderdom, 10 af Beenskabe, 1 af Benedder, 50 af Betændelsesfeber (Jnflamation, 2 af Blodgang, 4 af Blodstyrtning, 4 af Brok, 28 af Brystkrampe (Asthma), 617 af Brystsyge (Lung syge), 2 af Bylder, 8 af Cacherie, 34 af Durkløb, 1 af Engelsk Syge, 4 af Faaresyge, 3 ere falden til Døde, 7 af Feber (hidsig Feber, Forkiølelse, Flodfeber), 11 af Flod (Saltflod, Faat, Saar), 119 af Forraadnelsesfeber, 14 af Forstoppelse (Obstruction), 2 af Galdes feber, 2 af Gigt (Værk, tør Værk), 13 af Guulsot (Leversyge), 8 af Halsyge, 18 ere hastig døde, 2 af Hjernebetændelse, 32 af Hoste, 1 af Hovedpine, 9 af Hævelse, 42 af indvortes Svaghed, 10 af Kighoste, 20 af Kirkelsvaghed, 11 af Koldbrand, 2 af Koldfeber, 314 af Krampe, 26 af Kræft, 5 af Lamhed 3 af langvarig Svaghed, 9 af Mavekrampe, 11 af Moersyge, 6 af Mæslinger, 87 af Nervefeber, os af Nervesygdom, 3 af Orm, 2 af Podagra 3 af Pulsaaresvulst, 7 af Rosengeber, 4 af Rygvand, 22 af Skarlagensfeber, 6 af Skjørbug, 182 af Slag (Krampeslag), 73 af Slagslod (Apoplexie), 8 af Slimfeber, 7 af Steen, 8 a Sting, (Pleuris, Sidesting, Hold), 21 af Strubehoste, 227 af Svindsot(Tæring, tærende Syge), 36 af Trødske, 82 af Ondt for Tænder, 16 af Vand i Hovedet, 158 af Vattersot, 5 af venerisk Sygdom, 189 Børn vare dødfødt, 22 Personer ere døde af uangivne Sygdomme, og 8 ere fundne døde. Laugmesternes Antal er i Aar følgende : 56 Bagere, 12 Barberere, 3 Blyetækkere, 39 Bogbindere, 251 Brændeviinsbrændere, 9 Bundtmagere, 51 Bødkere, 18 Dreiere, 29 Dugmeere, 3 Feldeberedere, 31 Garvere, 9 Gjørtlere, 38 Glarmestere, 139 GrovtegKleinsmede, 88 Guldsmede, 22 Handskemaarre, 19 Hattemagere, 20 Hjulmagere, 3 Hørkræmmer. 194 Jsen, og Urtekræmmere 5 Kandestøbere, 13 Knapmagere, 25 Kobbersmede, 12 Lygt magere, 68 Malere, 38 Muurmestere, Gibsere og Steenbuggere, 31 Møllere, 12 Naalemagere, 9 Nagelsmede, 29 Peruquemagere, 8 Pose, mentmagere, 21 Reebslagere, 2 Sadelmagere, 9 Seile, Flag= og compasmaaere, 145 Silker, Ulden og Lærredsskræmmere, 3 Silke vævere, 788 Skippere, 24 Skoemagere, 6 Skorsteensfare, 378, Skrædere, 79 Slagtere, 220 Snedkere, 27 Stolemagere, 3 Sværd, fægere, 27 Tobakspindere (de privilegerede Fabriker iberegnet), 25 Tømmermestere, 39 Tøimagere, 23 Uhrmagere, 41 Viinhandlere og Fasbindere, 49 Vognmænd, 18 Vævere, saa at samtlige Laugs mesteres og Jnteressenteres Antal, som 1821 beløb sig til 3786. nu kuns beløber sig til 3694. Af Svende er her 3736, og af Drenge2376, ialt af Jnteressentere eller Mestere, Svende og Drenge 9806, istedet for, at her i Aaret 1021 eller Begyndelsen af forrige Aar kuns var 9537. Her er nu 50 Bryggerier i Drift. Nationalbanken bekiendtgjør herved, et Renterne af de for de flesvig holsteenske Mynspapirer udstedte Obligationer, respective til 2, 5 og 6 1/2 P. C., saavelsom de til Udbetaling i Januar 1825. opsagte Obligationer, bærende 6 1/2 p. C. Rente i Sølv, udbetales daglig i Banken paa det sædvanlige Sted fra Kl. 10 til 1.