Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1797-11-04
Efter af De, Hr. Oldermand, selv tilstaaer Sandheden af, at vores Arbeide betales stykkeviis. undlader De ikke en Usandhed, at den jevne og flittige Arbeider fortiener fra 2 til 3, ja vel - og en halv Rdlr. ugentlig, dette ikke saa lidet for Folk af vores Forfatning. Men, som fagt, De eller Deres Forfatter skiærer mange over med een Kam; thi, foruden at man, hvor flittig endog, ikke almindelig kan bestemme Ugelønnen høiere end fra 8, 9 a 10 Mk., er det i øvrigt en gandske Sieldenhed fra et Aar til andet, at der hos disse Bødker Mestere, som maatte have overflødigt Arbeide, kunde fortienes meere. Dog, en Svale giør ingen Sømmer, og herfra kan ikke sluttes til den almindelige Ugeløn, men Oldermanden behager saaledes at giøre sig tyk paa vores Bekostning. Hvad som er Bødker Mesternes Skyld, har jeg anført i mit forrige, og vil nogen af Bødker Arbeiderne bortføire sin Fortieneste, bliver det verst for disse selv med deres Familie, item forsømmer nogen Arbeidet hos Mesterne, have disse lovlig Tiltale til dem andensteds end i Adresse Efterretningerne, At Bødker Arbeiderne altid ved hver Uges Udgang betales, er, som forhen af mig anmærket, desværre, underkastet Undtagelser hos visse Mestere, ligesom og at altid opgive nogle Stykker meere, end hvad man virkelig har arbeidet, hvilket gaaer ind paa næste Uge, er en fra Mesterne i Bødkerlauget os selv lært gammel Skik, der, som andre gamle Uordener, burde afskaffes, omendskiønt der under intet Bedragerie, existerer, da, hvad Arbeide angaaer ind paa næste Uge, maae først opfortienes, dets Aarsage faldet den fattige Arbeider tungere, end Mesterne, men dette saa sørgelige da Capa Bødker Arbeiderne hiertelig frabede sig for Fremtiden Hænder det sig, at nogen Bødker-Arbeider stikker i Gield hos Mesteren, hænder det sig vel ogsaa, at nogle Meflere ikke ere frie for at stikke i ligesaa stor, om ikke betydeligere Gield hos sine Bødker-Arbeidere, formedelst de sidstes til de første giørende Pengeforstrækninger. Savner nogle Mestere visse af sine Arbeidere, og derefter maae forstrække Penge, Den Luse=Feide var der aldrig Ære ved, Men skeer kun for sligt Pak, at have Roe og Fred, Thi For Krypen og hans Compagnie Vil hver Mand være frie, førend en saadan gaaer til Arbeide, hvad rager det Bødker-Arbeiderne i Almindelighed, eller skal fra en Erich Erichsen, hvorom Bødker Mester Anthonn Jansen saa meget ziirlig har skrevet i No. 43, sluttes til mange af os, Hvor rigtigt ogsaa dette, at naar Arbeidet, standser hos Mesterne, betales Arbeiderne saadan Ugeløn, som de kan forenes om Herom finder Forening ligesaa lidet Sted, som noget faaes, thi for intet faaer man intet; dog ikke destomindre skulde vi idelig være forbundne til den Tieneste vi have tilsagt Mesterne. J Tilfælde af beføiet Klage over Mangel paa Arbeide, udtrykker Oldermanden sig i Stand til at forskaffe samme, men dette er gandske usandt, da jeg Ole Andersen har selv fristet Rigtigheden af mit anførte til sin Tid. Hos afgl. Hans W. Meyer, som Oldermand, item: andre Bødker Mestere, nemlig Dem Tøllef Anthonysen selv, Anthony Jansen med fleere, paa hvis Verksteder hyppigt Arbeide gives, henvendte jeg mig, men intet Arbeide var for mig at faae, hvilket nedtvang mig til en Drengs Skikkelse paa den contoirskel Brygge, hvorhen Bødker-Arbeiderne Abraham Petersen og Mads Olsen kort efter maatte tage lige Tilflugt. Endelig den ægter jeg, efter Overlæg med mine lidende og uskyldige Amts-Brødre, nogensinde fra vores Side tilstaaet Utroeskab og Forsømmelse, samt ligerviis at jeg selv, som en vis Bødker Mester har paadigtet mig, (hvilket jeg med Vidner kan bevise) skulde have bedet Dem, Hr. Oldermand, om Forladelse for mit første Svar, Adresse Avisen. Nei langt fra; thi det tilkommer den, som beskylder, at bevise beskyldninningen; hvortil De altsaa nu ydermeere herved opfordres, som jeg for almeen Mands Skyld anseer fornøden, uden herefter at svare til noget, som i disse Affaires udi Ugeblade maatte antrefses. Bergen den 2den Novembris 1797. Ole Andersen.