JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-19
Hos C. N. Kirkerup faaes: Chemische und pharmacentische Praparatie von Wittslein. - Seelendeilkunde, gestukt auf psychologische Grundsatte, von Dr. Jager. - Ueder Jrren=Heilanstalten, Pflege und Behandlung der Geisteskranken, von Dr. Mahir. Biblische Lehrstoffe von I. Kell. – Heinrich Pestalozzis Leben und Wirken von Blochmann. – Grundrisse der mathematischen Geographie, von Wieland. - OeconomischePlantzenkunde der landwirthschaftlichen Kulturgewachse, von R. Herrmann. - Anveisung, Landgater in threm ganzen Umkange, von Lindau. - Das Volk, von Michelet. Wilhelm Hauffts sammtliche Werken. Die Plegetochter, oder der Anschlaa auf Antwerpen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-19
Bognyheder hos F. H. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-19
Fire Prædikener, og en Præstevielses Tale, holdne af Dr. Mynster. - Tvende Prædikener af Helweg. Psalmer til Pintsefesten af Fenger. - Udvikling af Balles Lærebog til Brug ved Catechisationer, af Seminarieforstander Holberg. - Den retslige Pychologi, for Læger og Jurister, af Dr. Friedrich. - Grundsætninger i Landoeconomien, af Luno. - Confirmationsforedrag, af B. H. Knap. - Besparende Vaske methode ved Damp for enhver sparsommelig Huusmoder, af Ferslev. - Den Cæsar de Bazan, Lystspil i 3 Acter. Gustav den 111, Drama af Michael.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
No 163. den 20de Junii. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Blandinger. Romerne sørge oprigtigt over den afdøde Pave, hvad hans Personlighed angaaer. Han skal have havt sin Bevidsthed lige til sidste Aandedrag, og kjendte alle dem, der omgave hans Dødsleie. Da han ikke meere kunde tale, bevægede hans Læber sig endnu, for at forene sine Bønner med Generalvicarens. Denne gav ham derpaa den sidste Olie. Saasnart den hellig Fader var død, samlede alle Cardinalerne sig omkring Liget, hvor den apostoliske Notarius knælende opsatte en retslig Act desangaaende, modtog Fiskerringen og Seglet, tog Schweizergarden i Eed, osv. Alle offentlige Forlystelser ophøre over hele Landet, indtil en ny Pave er valgt; alle Retsforhandlinger hvile, og selv Skolerne have Ferie saalænge. Men ogsaa for Roligheden har man sørget, idet der ikke alene er fordeelt Militair paa alle vigtige Punkter i Rom, men ogsaa sendt flere Escadroner Dragoner til Rimini, hvor man frygter for Uroligheder. Cardinal Sforza forestaaer imidlertid det pavelige Regimente. Gregor XV. var den 258de i Paverækken. At der strax efter Pavens Død er cabaleret i Anledning af det nye Valg, sees deraf, at den franske Gesandts Depescher, som angik Dødsfaldet, ere blevne borte paa Veien til Paris og Madrid. Der formodes, at Jesuitpartiet har ønsket Oplysning om Depeschernes Jndhold. (Hensigten helligger Midlet!" Den af lav personlig Hævnlyst, ikke af nogen fanatisk Begeistring, ledede Kongemorder Lecomteer, som bekjendt, henrettet. Da Dommen blev ham forkyndt, havde han sagt med største Rolighed: "Det er godt. Der forsikkres, at Kongen havde fraraadt det paa det Bestemteste. Først Natten for sin Død forlangte han en Præst. Kl. 3 om Morgenen var han færdig med sit "Toilette, Kl. 5 steg han tilvognseskorteret af ridende Gensd'armer. Med faste Skridt besteg han Skafottet, der var opreist ved Barrieren, St. Jacques. Derpaa omfavnede han Præsten og sagde nogle angerfulde Ord, som man ikke kunde høre. Kl. 6 var Lecomte ikke meere blandt de Levende. Menneskemængden var meget stor, men da Executionen var forbi, adskiltes den stille og rolig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Den franske Commission, som er i China, for at indlede Handelsforbindelser mellem dette Land og Frankrig, har i sin Jndberetning fortalt følgende sælsomme chinesiske Retsskik: Paa en Vandring gjennem Handelstaden Tschan-Tschn fandt vi paa Torvet samlet en stor Menneskemasse, fra hvis Midte lød høie Jammerskrig. Vi spurgte vor Ledsager, hvad der var paafærde, og han svarede: En chinesisk Kjøbmand har gjort Bankerot, hvilket er overordentlig sjeldent dertillands; men Kjøbmanden har tillige, hvad der er endnu sjeldnere, gjort svigagtig Fallit. Criminalretten har derfor dømt, at begge Hænder skulde hugge af den Skyldige, og denne Dom blev just offentligt exeqveret. Vi erfore tillige, at alle den svigagtige Fallents Creditorer vare indbudte og havde indfundet sig, for at være Vidner til Executionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
J de nordamerikanske Fristater er Ægteskabs skilsmisse ikke vanskelig at opnaae. Men nylig indtraf et snurrigt Tilfælde i Washington. En Folkerepræsentant androg paa Skilsmisse fra sin Kone, om hvem han paastod, at hun just ikke besad Penelopes Dyd. Retten opfyldte hans Begjæring, og kort efter giftede han sig paany. Men den første Kone, som ikke var sig nogen Brøde bevidst, protesterede mod Dommen, der havde brændemærket hendes Ære, og appellerede til en høiere Ret, der virkelig ogsaa erklærede Skilsmissen for ugyldig, saa at Manden nu er i retmæssig Besiddelse af to Koner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Jbrahim Passa er ankommen til London. Strax efter Ankomsten afgave talrige Mænd af Anseelse, saasom Robert Peel, Wellington o. fl., deres Visitkort i hans Bopæl, Mivarts Hotel, hvor kgl. Personer pleie at tage ind, naar de opholde sig i London. Den 9de Juni bivaanede han en stor Militairparade. S. D. indtraf ogsaa den russiske Storfyrst Constantin med sin Eskadre til Portsmouth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Jldebranden i Lyon blev først dæmpet efter 14 Timers Forløb, og den hele Gade Quatre-Chapeaux ligger i Aske. Under Ruinerne venter man at finde mange af Beboernes Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
For to Aar siden kom der til Jernbanestationen i Liverpool en Kiste med Adresse: "Til Dr. Hunters i London." Den blev sendt til London; men her var ingen Dr. Hunters at finde. Siden har Kisten været hensat i Magazinet blandt en Mængde andre Ting, hvortil ingen Eier har været at finde, indtil man for kort siden kom paa det Jndfald, at aabne den. Man tænke sig Bane-Embedsmændenes Rædsel, da de deri fandt Ligene af en Mand, en Qvinde og et Barn, som forlængst vare gaaede i Forraadnelse. Trods alle Efterforskninger har man ikke kunne opdage, hvor der har afleveret Kisten i Liverpool til Forsendelse. Her er begaaet en rædsom Forbrydelse, som vel aldrig vil vorde affløret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
En Kjøbmand i London behøvede en Dreng til at gaae Ærinder, og klæbede paa sin Boutiksdør en Seddel med de Ord: "Her søges en Dreng." Næste Morgen fandt han en Kurv hængende paa Dørklinken; i Kurven var et Barn, og i Barnets Haand var stukken en Seddel med det Laconiske: "Her er han J Nærheden af Liverpool ere to Jerndampskibe stødte mod hinanden med saa frygtelig Magt, at Agterenden af det ene Skib, som havde 250 Passagerer ombord, blev aldeles knuust; 20 Personer mistede Livet og langt flere bleve rædsomt lemlæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Om Dronning Victoria fortælles følgende Anck dote, for hvis Sandhed der indestaaes. Der var en Dag opstaaet en Sky paa Dronningens ellers saa klare Ægteskabshimmel, og Prinds Albert havde indelukket sig. Kort efter opsøgte hun sin fortørnede Gemal og bankede paa hans Dør. Hvem der?" blev der spurgt. – "Dronningen af England!" Men der aabnedes ikke, og Victoria gik tilbage. Et Qvarteerstid derefter blev der atter banket. Hvem der"Dronningen af England!" Men endnu blev Døren ikke aabnet, og Hs. Majestæt maatte nu banke paa tredie Gang. Hvem der spurgtes atter. – "Albert, Din Victorial lød det grædende fra Dronningens Læber. Da fløi Døren op, og Prindsen i sin Gemalindes Arme. (Brl. Modensp.)Ud af en Tobakshandel i Paris traadte forleden en ung Mand og tændte, idet han gik videre, sin Ci gaar. Den endnu ikke udbrændte Fidibus, som han kastede paa Jorden, tændte Jld i en ung Dames Klæder, uden at hun mærkede det. Til hendes største Forbauselse styrtede en forbigaaende Herre hen imod hende og sluttede hende meget effectfuldt i sine Arme, en Anden tilte hen imod hende og kastede sig for hendes Fødder. Endnu stedse havde den unge Dame. ingen Anelse og den Jldebrand, som truede hendes Person; hun troede før, at begge de unge Herrers Hjerter stode i lys Lue, og at de vilde gjøre hende en Kjærlighedserklæring paa offentlig Gade. Det Forfærdelseskrig, som naturligviis, i denne Situation, svævede paa hendes Læber, forvandlede sig dog til en forbindtlig Taksigelse, da hun overtydede sig om Aarsagen til disse stormende Gesticulationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Chemikeren Raspail i Paris fabrikerer nu Cigarer, hvori medicinske Stoffer ere blandede; han paastaaer, at man, ved at ryge hans Cigarer, kan blive cureret for alle mulige Sygdomme. Han er imidlertid dømt som Qvaksalver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
J Belgien er gjort en Opfindelse, hvis Anvendelse ved ethvert Skib, af hvilkensomhelst Størrelse, og hvor læk det end monne være, skal kunne bevares for at synke. Opfinderen har allerede faaet Patent derpaa i England, Frankrig og Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
J f. M. slog Lynet ned i den katholske Kirke i Dortmund, og snart stod det meget høie Klokketaarn i lys Lue, da det blæste stærkt. Jngen Sprøite kunde naae Jlden i denne Høide. Forgiæves gjorde man alle mulige Forsøg paa at slukke. Det smeltede Blodryppede ned, og Alle maatte flye. En af de Tilstedeværende, en Blytækker Bennenkamp, vovede imidlertid at nærme sig Taarnet; med en mageløs Dristighed steg han op deri, og virkelig lykkedes det ham, at slukke Jlden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Nys er i Breslau begaaet et Tyveri, der vel maa kaldes mærkværdigt. Det er i en Bog- og Papirhandel, det er begaaet. To Dagleiere have nemlig, Tid efter anden, bortstiaalet 60 Centner Papir, ikke blot Maculatur, men ogsaa Forlagsartikler, ja de have end- ogsaa bl. A. bortstiaalet hele Oplaget af en Naturhistorie, over femtenhundrede Exemplarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Ved Jenny Linds Afreise fra Wien den 22de Mai gav Theaterdirect, en glimrende Fete, hvortil var indbuden en Kreds af Skribenter, Componister, Kunstnere &c. Det var en Aften, hvis Lige Wien endnu ikke har oplevet. Paa Gaden spillede Orchesteret under Straus's Direction de smukkeste Sangnumere, som Jenny Lind havde foredraget paa Theatret. Hun maatte, kaldet af den talrigt paa Gaden forsamlede Mængde, vise sig vel tyve Gange ved Salens Vinduer, men Jubelen blev uhyre, da en ung, anstændigt klædt Mand klattrede op indtil første Etage og rakte Jenny Lind en Blomsterqvist, paa hvilken stod Ordet: "Wiederkommen." Jenny benyttede denne "Stemme af Folket og tiltalte Forsamlingen med de Ord: "Jeg takker dem hjerteligt. Jeg skal snart vende tilbage, ret snart!" Nu steg Applausen og Hurraraabene til Culminationspunktet. Straus maatte spille en Jntroduction, og Jenny Lind drak et Glas Champagne paa det ædle Wienske Publikums Velgaaende. Da den Feirede steeg i sin Vogn, for at kjøre hjem, forsøgte man at fraspænde Hestene, hvilket hun ved Bønner og Forestillinger forhindrede; men Mennesker i Tusindviis ombølgede Vognen, og ved sin Bopæl modtoges hun af en ligesaa stor Menneskemasse, der for Størstedelen havde ventet paa hende fra Kl. 9 til Kl. 2 om Natten, hilsende hende med et tusindfoldigt Vivat. Jenny Lind var synlig rørt; hun kunde neppe tale af Glæde og Bevægelse, men hun erklærede, at det Wiener Publikum var det ædleste i Verden, at hun intetsteds havde modtaget saa store Beviser paa Kjærlighed, at intet Publikum besad saamegen Hjertelighed med saa stor Kunst-Enthusiasme, og at hun vilde vurdere sig lykkelig ved snart at vende tilbage til Wien og opholde sig der for længere Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Et Brev fra Berlin af 27de Mai beretter, at alle derværende polske Damer have anlagt Sorg, og at endeel unge Polakinder ved deres Bryllupper have været klædte i Sort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
I Anledning af dHrr. Lehmanns, Poulsens og Helwegs Frifindelse havde c. 100 Venner af Trykkefriheden og de skandinaviske Jdeer forsamlet sig næstsidste Løverdag i Tradgards-Foreningens Locale i Stockholm, hvor en Sexa var arrangeret, Foredrag holdtes, Skaaler udbragtes, osv. - Blandt den Mængde Toaster, som udbragtes ved dette Gilde, var ogsaa en for Nordens Konger (af Cand. theol. Brix fra Aarhuus): "at de itide vilde føie sig efter Folkenes retfærdige Fordringer, stille sig i Spidsen for deres Fremskriden og, naar de snart mødes i Kjøbenhavn, nærme sig hinanden med samme Fortrolighed og Aabenhiertighed, med samme skandinaviske Brodersind, som Nordens Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
I Upsala skete for nylig den sørgelige Begivenhed, da to Brødre Berg, Musikcorporaler ved Kongens Regiment, havde begivet sig ud for at skyde til Maals, at den Ældstes Bøsse gik af og traf den forangaaende Broder, saa han døde nogle Timer derefter. Det Sørgelige forøges endnu derved, at han næste Søndag skulde havt Bryllup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Paa Gaarden Kokseter i Ørkedalen blev i forrige Uge meldes der fra Trondhjem under 5te ds. et halvandet Aars Barn ihielstukket af en Orm. Moderen, som for nogle Øieblikke havde Noget at varetage i Fjøset, hensatte Barnet paa Husets Dørtærskel, hvor hun ved Tilbagekomsten fandt, at en Orm havde slynget sig om Barnets ene Arm. Ved det Forfærdelseskrig, som Moderen udstødte ved dette Syn, foer Ormen hen i Barnets Ansigt og forsvandt under Sylmuren, efter at have stukket det med sin giftige Braad. Barnet døde efter to Dages Lidelser. Første og anden Pintsedag vare saa mange Hamborgere, Altonaere og Glückstadtere med de forskjellige ordentlige og overordentlige Jernbane-Tog, hvert bestaaende af 18 til 20 Waggons, og forspændt med 2 Locommotiver, indtrufne til Kiel, at alle Gjæstgiver- og Forlystelsesteder vare overfyldte og at der ikke var en eneste Vogn mere at faae i hele Byen, til en nok saa høi Priis. J Elmshorn, hvor de forskjellige Tog traf sammen, var Forvirringen saa stor, at mangen en Cousine maatte kjøre videre alene, uden sin Fætter, og at Nogle endogsaa, som i Trængselen vare blevne skuppede ind i forkeerte Vogne, istedetfor at kjøre til Kiel, kom tilbage igjen til Altona, eller omvendt. (Hus. Ugebl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Af Flensburger Zeit. erfares, at de første Kartofler iaar falbødes i Preetz den 8de, 9de og 10de ds., til en Priis af 8 Schill. die Kanne." mange Aar - siger Bladet – er ikke denne Frugt bleven hilset med saa stor Glæde, især af de fattigere Klasser, som dennegang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Sjælland, den 14de Junii. Skolelærermødet, som afholdtes i Roeskilde 3de Pintsedag, bivaanedes af over 90 Deeltagere (hvoriblandt 3 Præster, 2 Adjuncter og 3 Bønder), desuden mødte dHrr. Bering og Kraiberg fra Jylland som Deligerede fra den d. 1ste Mai afholdte Lærer forsamling i Randers. Mødet fandt Sted i den nye Latinskoles Solennitetssal, som velvilligt var overladt af Skolens Rector. Forhandlingerne, der dirigeredes af Hr. Cand. theol. Frolund, aabnedes med Afsyngelsen, af en til dette Øiemed forfattet Choral, hvorpaa Formanden for almindelig dansk Skolelærer forening, Hr. Cand. th. Milo, bød Forsamlingen velkommen med en kort Tale, i hvilken han henviste til Pestalozzi, der gjennem alle Tider vil staae for Folkelærerne som Mønster paa en aldrig svækket Kjærlighed til Folket. Dernæst refererede Hr. Skolelærer Hoffmann 2de Comiteebetænkninger angaaende "Skolelærerembeders Besættelse og Aftenskoler paa Landet, hvilke Sager gave Stof til en vidtløftig og interessamt Discussion. Endelig meddeelte dHrr. Kraiberg og Bering Underretning om de ved Lærerforsamlingen i Randers vundne Resultater, som bleve drøftede og med nogle faa Modificationer tiltraadtes af de Tilstedeværende. - Saaledes vil da en betydelig Deel af Danmark Skolelærere udtale sig for Stænderne og betingelserne for et bedre og til Tidens Krav svarende Underviisningsvæsen, navnlig: en fælles, saakyndig Overbestyrelse af Skolevæsenet, med Ret til at beskikke Lærere ved Borger- og Almueskoler, en bedre Lønning, en Reorganisation af Seminarierne, Adgang for Lærerne til autoriseret Meningsyttring og Skolens Anliggender, fortsatte Uddannelses-Anstalter for den confirmerede mandlige Ungdom, samt et velordnet Pensionssystem; Geistligheden, der især maa besidde Kjendskab til Skolens Brøst og Mangler, vil upaatvivlelig opfylde sin Pligt mod Folkeskolen, ved kraftigt at understøtte Lærernes billige og retfærdige Fordringer; af Folkets vatte Sands for Oplysning og Dannelse tør man vente, at dette med Velvillie vil bringe de Goder, der ere den rette Basis saavel for den Enkeltes som det Heles Velvære, ethvert nødvendigt Offer, og saaledes vil forhaabentlig det Tidspunkt være nær, da det af Regjeringens Organ, den kongelige Commissarius, i sidste Stændersession yttrede Ønske, at der kunde skee noget Grundigt til en Forbedring af Folkeskolen og Lærerstandens Stilling, vil gaae sin Opfyldelse imøde. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Bekjendtgjørelser. Med vedkommende Autoriteters Tilladelse gives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Mandagen den 22de Juni 1846, i Domkirken, en URII Ferdinand Vøgel fra Kjøbenhavn. 1. Introduction og Fuga, af Concertgiveren. –2. Romange for Orgel, af Birnbach. – 3. Sang for Mandsstemmer. – A. Heroisk Concert-Symphoni (introduction og Allegro) for Orgel, med Basun-Accompagnement, componeret af Concertgiveren. II. 1. Choralforspil til Melodien: "Vor Gud han er saa fast en Borg", af Concertgiveren. –2. Halleluja, af Handels "Messias, med Basun-Accompagnement. – 3. "Gravtoner", af Concertgiveren. – 4. Sang af Mandsstemmer. – 5. Pantasi over Abbed Voglers "Hyrde saligheds Billetter a 2 Mk. ere at erholde i Hotel Royal. samt ved Indgangen, der aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6 præcis. Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
I Anledning af Hds. Majestæt Dronningens Fødselsdag afholdes Bal i Selskabet Søndagen den 28de ds., om Aftenen Kl. 9. Fremmede, som indføres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde Adgangskort, a 1 Rbd., Balinspectionen. hos Som Følge af indtruffen Forhindring bliver den til den 1ste Juli d. A. bestemte Generalforsamling i Dampskibet "Jris's Anliggender udsat til den 2den f. M. om Formiddagen Kl. 9. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 17de Juni 1846. Wulff. Bernhard Ree. Østenfeldt. Erik Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Generalforsamling i Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab afholdes paa Aarhuus Raadhuus Tirsdagen den 30te Juni Kl. 10: 1. Directionen vil bringe til Forsamlingen Kundskab hvad der er foretaget i Hensyn til den almindelige Forsamling af danske Landmænd, som i næste Mai vil blive afholdt i Aarhuus. 2. Forslag vil blive meddeelt Generalforsamlingen betræffende den Udstilling og det Dyrskue, Selskabet til Efteraaret har besluttet at afholde. 3. Som Forandring i Lovene foreslaaes at Sabro og Vester-Liisberg Herreder sammenlægges til et District. Formanden tillader sig at foreslaae som Gjenstand for Discussion i dette Møde: Midlerne til Heste- og Qvægavlens Forbedring, med særligt Hensyn til de ved Landmandssmødet i Randers affattede Comiteebetænkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Da Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab nu begynder sin Virksomhed i en ny Retning, er det meget at ønske, at dette Møde maa blive talrigt freqventeret. Haraldslund, den 12te Juni 1846. N. B. Krarup, p. t. Formand. Horsens borgerlige Skyttelaug. afholder dets aarlige Fugleskydning Tirsdagen den 30te Juni og Onsdagen den 1ste Juli, Medlemmerne ville behage at møde paa Raadstuen den første Dag om Morgenen Kl. 7. Rumer billetter til Skydningen kunne afhentes den 26de og 27de Juni hos Secretairen, Kjøbmand Kroll, mod Foreviisning af Kassererens, Kjøbmand Richters, Qvittering for at det forfaldne Contingent eller Indskud er betalt. Hvilket saaledes i Henhold til Lovene bekjendtgjøres. Horsens, den 12te Juni 1846. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Vei-Inspecteurtjenesten her i Amtet bliver vacant til Tiltrædelse ved dette Aars Udgang eller muligen forinden. Gagen er 700 s aarlig, og er herunder indbefattet Befordringsgodtgjørelse. De, som maatte attraae denne Tjeneste, ville inden den 15de Juli d. A. have at indgive Ansøgninger til Hjørring. Amtsraad, ledsagede af Vidnesbyrd om deres Qvalification. Hjørring Amt, den 4de Juni 1846. Holsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fatigvæsen foretages Licitation Mandagen den 22de dennes førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, i Fattiganstalten over Leverance af Rugbrød, frisk Oxekjød, fød Melk og Øl til Forbrug i Fattiganstalten i Tidsrummet fra 1ste Juli til ultimo December d. A. Conditionerne ere forinden Licitationen til Eftersyn paa Fattigvæsenets Kasserer=Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 19de Juni 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Forpagterne af Ulstrup Dampbrændeviinsbrænderi, Forligelsescommissair Schandorffs og N. R. Fodbyes Fallitbo, afholdes, Fredagen den 26de d. M., om Formiddagen Klokken 11, Auction paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, deels over samme Boes udestaaende Fordringer, og deels over sammes Rettighed til et Huus i Skanderborg tilegnet Matricul No 31 B, efter Kjøbecontract af 23de September 1843, hvorpaa er qvitteret for 200 3 af Kjøbesummen, der i det Hele udgjør 600. Middelsom og Søyderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 8de Juni 1836. Rod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Tirsdagen den 14de Juli førstkommende, Kl. 11 Formiddag, lader Selveiergaardmand Jacob Salmonsen, formedelst Kjøb af en anden Eiendom bortsælge ved Auction sin Gaard i Maarup med tilliggende Jorder af Hartkorn efter nye Matricul 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. med den i Jorden nedlagte Vinter= og Vaarsæd, nemlig 20 Tdr. Rug, 4 a 5 Tdr. Byg, 9 a 10 Tdr. Havre og 8 Tdr. Boghvede, samt et til Gaarden hørende Huus paa Marken. Bygningerne ere gode og tildeels nye, Jorderne særdeles gode og tjenlige til enhver Slags Sæd. Havl, circa 26 Læs aarlig, og overflødig Tørveskiær, haves, og der kan holdes en Besætning af 8 Heste, 10 a 12 Køer, 4 Unghøveder, og 20 a 30 Faar. Den indkjøbte Konge- og Kirketiende af Gaarden følger med i Kjøbet. Conditionerne erfares ved Auctionen paa Gaarden selv, og ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten i Maarup Mølle og her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder-Mols Herreders Contoir i Ebbeltoft, den 19de Juni 1826. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Ifølge Udlægshaverens Reqvisition bliver den Værtshuusholder Anders Nielsen tilhørende og i Loubyemark her ved Byen beliggende Jordlod, der indeholder Grund lodderne No 205, 206, 207, 208, 209, 210, 287, 423 og 424, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes paa Horsens Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Mandagen den 13de Juli, Mandagen den 27de Juli, og Mandagen den 10de August d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Bemeldte Jordlod indeholder i det Hele et Areal af 7360 Alen, ansat for Hartkorn 1 Fdkr. 2 1/2 Album og Gammelskat 40 S. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Vedkommende, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Horsens, den 9de Juni 1846. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-20
Alle og Enhver som formene endnu at have Fordringer hos Firmaet Johannes Holst her i denne Kjøbstad, ville behage at henvende dem, forinden denne Maaneds Udgang, til Undertegnede. At jeg, fra denne Dags Dato af, overtager og regulerer samtlige forbemeldte Firmas Activa og Passiva, kan jeg ikke undlade at bringe til Kundskab for mine ærede Correspondenter og Venner. Tillige opfordres herved forbemeldte Firmas Debitorer, at afgjøre Salden af deres Regninger forinden denne Maaneds Udgang. Flensborg, den 9de Juni 1846. ærbødigst Heinr. Christiansen.