Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-24
(Jndsendt.) Nogle bemærkninger og Hr. Kammerraad Hillerups Project, at anlægge en ny Gade i Odense. Vi have læst, hvorledes en Jndsender, hvis Jnserat har været optaget i Berlings Tidende og senere i de fyenske Aviser, holder Lovtaler over det Fortjenstlige i denne Plan, og det kan vel ikke nægtes, at dens hensigtsmæssige Udførelse vil kunne tjene til Byens Forskjønnelse og være til øieblikkelig Fordeel for de Handlende, som dertil afhænde Materialer, og for de Haandværkere og Arbeidere, som derved erholde Beskjæftigelse; hvorvidt Entrepreneuren iøvrigt virkelig har til Hensigt at gavne Communen, om det skeer af Jnteresse og Omhu for denne eller om egen Fordeel og pecumair Vinding er Motivet, derom kunne vi ikke dømme; dog Saameget synes vist, at Foretagendet vil koste betydelige Summer og maa være forbunden med stor Risico for ham. Et andet Spørgsmaal, som turde være af Vigtighed for Communen, og som vi her kortelig ville berøre – er det, om Planens Udførelse for Øieblikket kan siges at være en Nødvendighed, og om dens Følger i den nærmeste Fremtid ikke ville blive trykkende og afskrækkende for Grundeierne og Jndvaanerne i Almindelighed? Hvad den første Deel af Spørgsmaalet angaaer, da synes det at være en almindelig Mening blandt Stadens Jndvaanere, som ogsaa have Syn for Sagen, at her ikke fattes Huusleilighed til Beboelse, hverken for større eller mindre Familier, idet her til enhver af Aarets Tider staae flere Leiligheder vacante, af Mangel paa Beboere, og at man ikke behøver det projecterede Gadeanlæg for at tilveiebringe fornøden Byggeplads her i Byen maa være indlysende for Enhver, der veed, at vi have Overflødighed af Byggepladse ei alene udenfor Portene, men at en heel Gade, Vindegaden nemlig, for størstedelen er ubebygget, ja hvad mere er, at vi i selve Hovedgaderne have ubebyggede Tomter og smaa, lave, gamle Vaaninger, der fortriinsviis burde komme i Betragtning til Bebyggelse og Ombygning. At den nye Gade ikke aabner Byen nogen ny Kanal for Landbotrafikken, og at den ikke er nødvendig som Forbindelsesled imellem Vestergade og Vindegade, saalænge denne ikke er mere bebygget – er det overflødigt at omtale. Skulde Byen ønske forøgede Byggepladse, da maatte det vel nærmest være af Kanalen til; thi denne vigtige Pulsaare for Communens Ernæring turde det vistnok være hensigtsmæssig at nærme sig saa meget som muligt. Dersom Entrepreneuren faaer Skattefrihed i 10 Aar for samtlige Bygninger og Byggepladse tilligemed hvad anden Begunstigelse han muligen attraaer, saaledes at Planen virkelig kommer til Udførelse, og Byen da paatager sig at brolægge hele den nye Gade, forsyne dens Fortoug med Fliser, bekoste Rendelæg og Pumper samt Belysning m. m.; da skal denne Bekostning kunne beløbe sig til circa 16,000 Rbd., der saaledes bliver en forøget Gjæld paa Communen og dens Grundeiere, hvilken, naar den paa sædvanlig Maade skal forrentes og afbetales, vil i Forbindelse med Udgift til Belysning, Vand- og Vægtervæsen i den nye Gade paaføre Stadens Borgere og Jndvaanere en ny Skattebyrde af mere end 1000 Rbd. aarlig. Menvi behøve sandelig ikke i Odense Andres Speculationer for at faae Communens Gjæld til at voxe; thi foruden den ældre Gjæld i forskjellige Brancher har Communen i de senere Aar forøget den ikke ubetydeligt ved det kostbare Broanlæg og den nye Fattiggaards Opførselse; og skal Communen nu tillige bekoste nye Varetægtsfængsler, hvilket er en paatrængende Nødvendighed i Menneskelighedens Jnteresse og efter et udtrykkeligt Lovbud, og til samme Tid opføre en ny Kaserne for Garnisonen, Noget der vanskeligt ifølge Sagens Beskaffenhed lader sig undgaae; da vil Communens Gjæld, endog uden det nye Gadeanlæg, snart naae en Høide af circa 100,000 Rbd., et føleligt Arvegods til den nærmeste Generation. (Sluttes.)