Københavns Adresseavis, 1767-10-13
Dette Spørsmaal er afhandlet i Upsalg i en Disputation Act, som i Hans Konglige Majestæts og den Kongelige Families Overværelse holdtes sammesteds den 8 September. Afhandlingen derom er af følgende Jndhold: Videnskaber og Kunster leder sin Oprindelse fra Menneskens Fornødenheder, og voxer mestendeel i den samme Grund, som disse tiltager. De første og rette Fornødenheder ere faa og enfoldige; men forøges af Begierlighed, saa at de til Slutning bliver utallige, naar Leyligheden at fornøye Begierligheden og opfylde Fornødenhederne aabner Veyen for begge. Siden Mennisker i almindelighed ey kand kaldes lykkelige, naar de mangler det, som udfordres til deres sande Fornødenheder, saa kan de Videnskader og Kunster ikke undværes, hvis Tieneste disse Fornødenheder udkræver. Om Videnskaber og Kunster ansees efter den Skik, hvorudi de nu ere, eller fremdeles kunde komme, med Beqvemhed til Menneskens eller Selskabets Nytte, saa maatte dømmes derom, alt eftersom de vidt straktere Fornødenheder, ere mere eller mindre skyldige, samt eftersom Videnskaberne bedre eller slettere anvendes til deres Øyemed. Om Videnskaber og Kunster i almindelighed skulle krænke Sæderne, som nogle med mere Styrke af Veltalenhed end Skiel har paastaaet, da kunde de ikke giøre os lykkelige, men vi vare lykkeligere dem foruden. " Kundskab og Dyd følges vel ikke altid ad; men derfor kan ikke siges, at hvor den første er kan den sidste " ikke være, en oplyst Forstand fordærver ikke Hiertet. Tidebøgerne vidne, at Ubyder har oversvømmet de Lande, hvor Videnskaberne har floreret i bestandig Tilvext; dog følger ikke deraf, at de har avlet Sædernes Fordærvelse, men saadant kommer virkelig af andre Aarsager. Andre Skrivter viser, at de vederstyggeligste Laster kunde boe tilsammen med den tykkeste Vankundighed. Videnskaber og Kunster kunde misbringes saavelsom alt andet Got; om det endog kunde tilstaaes, at nogen af dem kunde give større Anledning til Misbrug, saa bliver saadant altid den brugendes Feyl. Da en sund Opdragelse ligesaavel arbeyder paa Hiertets som paa Forstandens og Villiens Forbedring: saa kan det menneskelige Kiøn med Tryghed betiene sig af den Fordeel, som det her i Kunster og Videnskaber, saasom Redskab til timelig Lyksalighed. J øvrigt ere Menneskene lykkelige, naar de nærmest gaar ind i den Hensigt, som Skaberen har havt med dem; og derfor bliver altid de Videnskaber nødvendige, som leder til dette store Øyemed. Om et nyt opfundet Slags Snuus=Tobak. Sigen man har begyndt at giøre Stats med TobaksDaaser, og anseer saadan en Æske, som et nødvendigt og umisteligt Stykke i Selskaber, siden den Tid har Snuustobakkens Afsettelse steget saa høyt, at Tobaks Handelen nu omstunder udgjør en meget betydelig Green af den gandske Commerce. Jmidlertid findes der mange Folk, som uagtet den herskende Mode, ikke kan fordrage Snuus=Tobak, og som følgelig maa bære deres smukke Tobak Daaser hos sig, enten til blot Zirat, eller og for andre Folkes Skyld. Disse Herrer og Damer, som ikke kand fordrage St. Omers Bidende, maae adressere sig til Hr. Ravvisier i Paris, som har opfundet et nyt Slags Snuus=Tobak, der ihenseende til Farven ligner den Spanske, og er gjort af Caffee og Fløde. Den skal være overmaade god for Vapeurs, og meget lette Hovedet. Dersom denne To bat skulde blive Mode, saa vil Caffeen blive dyr, og dermed torde mangen en ey være vel tilfreds, som heller drikker Caffee, end snuser den ind igiennem Næsen.