JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-03-17
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 16de Januarii, og i Siellands Landsting den 3de Februarii d. A., indkalder Professor Schumacher, Ober=Chirurgus ved Friderichs Hospital, som Executor Testamenti, efter nu afdøde Catharina Elisabeth, forhen afg. Archivarius Oluf Olsen Bagges Enke, alle og enhver, som formene sig berettiget til noget Krav paa Boet, hermed inden 12 Uger at fremkomme, og saadant at anmelde og beviisliggiøre for Ober=Auditeur, Assessor Knutzen, der er boende i lille Strandstræde Nr. 101. Sidstleden 27de Febr. er min Sag med det Kongelige Commerce=Collegium, betræffende min Eiendoms Ret til Leereltegaard paa Hirschholms Amt, der nu paa 10de Aar har staaer under Ventilation og paafølgende Procedure bleven optagen til Doms ved Kongelig Hof= og Stads=Ret; hvilket jeg til Beroligelse baade for Creditorer, samt for Venner og Familie her, Norge og Sverrig vil hermed have tilkiendegivet: da det beste Udfald, efter Danmark Loves og velbemeldte Rets bekiendte Retfærdighed, forhaabes ved en fyldestgiørende Dom, som siden nærmere med Sagens hele Sammenhæng ved offentlig Tryk skal vorde publiet tilkiendegivet. Lokke. Et godt Jordegods med underliggende Bøndergods, beliggende nogen hals Miil fra Kiøbenhavn, og som strax kan tiltrædes, er underhaanden at faae tilkiøbs, og hvorom accorderes med Kongelig Fuldmægtig Bay, boende Friderichsberggaden No. 215, der foreviser Jordebogen og Contitionerne, samt giver nærmer Efterretning om Eiendommen. En indhegnet Jordlod, paa 60 til 70 Tønder Land, og hvoraf Halvparten af Agerjorten er besaaet med Kløver i Aarene, 1795 og 96, kan til Majiddag paa et ller flere Aar bekommes til Leye til Græsning, naar men inden denne Maaneds Udgang derom henvender sig til Eieren. Sutzer. Allerslev Præstegaard pr. Slagelse, den 11te Martii 1797. Veste Kornsorter til Sæd, nemlig: tidlig moedne Efter, sil sildig mordne dito, hvis engelsk tillig moednet Havre, anden god Havre og Byg, samt 3 a 400 Tdr. god Rug og Hvede, saa og tørre Elme, Eege, Aske og Elleplanker til Meubler, er at faae til Kiøbs hos Justitsraad kunn paa Knabstrup, brortil Breve best adrefferes pr. Ringsted.
Berlingske Tidende, 1797-03-17
En ung Enke, som selv meubler er noget, ønsker Kost og Logie hos en Præst eller andet honet Sted paa Landet; man mælder sig her i Vognmagergaden No. 138. En liden grøn malet Ege Jølle af eravel Bygning er i Vinter bierget i Jsen ved Castrup Værk, og som ingen Eiermand dertil har indfundet sig, bliver samme herved efter Forordningen oplyst, thi ville vedkommende rette Eier behage derom at henvende sig enten til Værkets Eier eller Fuldmægtig. Castrup Værk, den 14de Martii 1797. En her i Staden beliggende hollandsk Veirmølle med gode Jndretninger, opbygt af nye for 13 a 14 Aar siden og i complet Stand, samt forsynet med vigtige Privilegier, er underhaanden tilkjøbs, og anvises af Procurator Sewerin som boer i No. 11 Litr. C. C. i Kronprindsensgade.
Berlingske Tidende, 1797-03-17
Paa Soelberggaard pr. Slagelse er nogle fede Sviin, Kalve, og et Par Bulle til Fals.
Berlingske Tidende, 1797-03-17
Da Farumgaard er bortsolgt, saa bliver den over samme den 22de d. M. bestemte Auction ikke afholdt, men hermed tilbagekaldet.
Berlingske Tidende, 1797-03-17
Bommen Nr. 11 paa Corsøer Landeven gives Anviisning. a hvor nogle lede Sviin kan faaes lilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1797-03-17
NB. (rtra god Kløverfrøe til billig Priis kan faaes paa Amager Torv No. 3 i Boutiquen.
Berlingske Tidende, 1797-03-17
I Jollandsk rød og hvid Klöver-Froe, samt Rigalsk Sæde Heri I erde m. m., et daglig til billigste Priis at bekomm paa Hiørnet af Vestergade og Cammel Torv Nr. 231, i Kiøbenhavn hos Hins Holm. chanicus Foung forfærdiger, som sædvanlig, alle Sorter, engelske Kornharper som rense Kornet uden at det behøves at kastes, tillige forfærdiget har store og imes Hakkelse Marchi net. Han boer hos Spisemester Risen i Store Færgestrædet. eget reen hvid engelsk Sæde Havre faldbydes i større og mindre Qvantiteter paa Tolløsegaard pr. Roeskilde. De Herrer Jnteressentere i det Kongelige Kiøbenbarnsk Classe=Lotterie, hvilke en endnu have fornet deres Lodsedler til anden Trækning, anmodes herved desangaaende at indfinde sig hos vedkommende Collecteurer, i det seeneste inden førstkommende 27de Martii. Nogle saa nye Lodder kunne samme Steds endnu bekommes for 3 Rdlr. Stk. Niels Collin, Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Af disse Tidende. -oes-
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Constantinopel, den 10de Februarii. Ved en overordentlig Coureer er heril ankommen den uventede Efterretning, at Tron Usurpateuren i Persien nu har vendt sine Vaaben mod Porten, og at han har ladet et betydeligt Corps rykke frem, hvormed han truer det tyrkiske Geber fra Siden af Bagdad. Det synes at hiin Usurpateur nu vil, da hans Foretagender imod Rusland have været frugtesløse, forsøge at giøre sig skadesløs for Krigsomkostningerne i Portens Eiendomme; men denne føier allerede Anstalter til behørigen at begegne hans Anslag. Den her i et Par Maaneder værende persiske Deputerte, bliver nu nøie bevogtet. - Hr. von Kotschubey, her værende russisk Gesandt, har givet Reis Effendi tilkiende, at der imellem det petersborgske og stokholm. ske Hof er bleven sluttet Forbindelser, hvorved den gode Forstaaelse imellem samme endnu mere er bleven befæstet, og som i lang Tid love de lykkeligste Følger. - J disse Dage ere her et Linieskib og 2 store Fregatter løbne af Stabelen. Den svenske Jngenieur, som hidindtil har dirigeret Arbeidet i Havnene, har erholdt en anseelig Pension. Pachaen af Widdinhar rebelleret, og adskillige andre Pachaer have slaget, sig til ham. Mange Egne lide ved deres Streiftoge; men man seer fra Portens Side endnu ingen militaire Anstalter til at undertrykke disse Rebelleres Uordener.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Manland, den 28de Februarii. Den med Paven sluttede Fred og sammes Betingelser ere officialiter blevne bekiendtgjorte den franske italienske Armee ved følgende Bulletin; Armeen bliver underrettet om, at General en Chef Buonaparte er ankommen til Bologna, og at der imellem Paven og den franske Republik er bleven sluttet Fred og Venskab under følgende Betingelser: 1) Paven erkiender den franske Republik, og i Gunst af samme giver Slip paa alle de Rettigheder, som han havde til Bologna, Ferrara og hele Romagna. De franske Tropper skulle indtil Krigens Ende holde Ancona besat. 2) Paven betaler 30 Millioner Livrer til den franske Republik, og desuden 15 Berling. vo Millioner, som han var skyldig til samme i Følge den først sluttede Vaabenstilstand. Han leverer ogsaa til den den Munition og alle de Kunststykker, som ere anførte i benævnte første Vaabenstilstand, nemlig Malerier, Statner &c. 3) Han sender en Gesandt til Paris, som skal misbillige det forden i Rom paa den franske Gesandtskabs Secretaire Basse ville begaaede Mord. Han betaler desuden 30,000 Livrer, til Skadesløsholdelse for denne Secretairs Enke og andre Personer, som have lidt ved hiin Gierning.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
General Berthier.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Fra de italienske Grændser, den 2den Martii. De Franske og Keiserlige have trukket Kiernen af deres Tropper fra Rhinarmeen til Jtalien. Allerede staae 50000, efter andre endog 70,000, Mand stridbare Østerrigere ved Piarefloden, og omtrent 20,000 i Tyrol, uden at regne Starpskytterne og de Forstærkninger, som ere underveis fra de øster, rigske Stater til Friaul, og fra Riget til Tyrol. Til disse frygtelige Hære skulle efter Rygtet 70,000 Mand venetianske Tropper støde, hvilket dog behøver Bekræftelse. Ligeledes have de Franske meget formeret deres Magt ved de italienske Grændser. Tropperne fra Rhin= og Maas Armeen ere ankomne, 18000 Mand staae i Reserve fra Chambery i Savenen indtil det Maylandske, og 2 Divisioner ere endnu paa Marchen for at ile til Kamppladsen. Begge vor Tidsalders Helte, Erkehertug Carl og General Buonaparte, rykke nu imod hinanden, for, som vore offentlige Blade sige, at maale deres Styrke og Talenter med hinanden. Den første er allerede igien ankommen ved den italienske Armee og den sidste er afreist fra Bologna til den franske Hovedarmee.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
J Tyrol er det den 20 Febr. atter kommet til en alvorlig Fegtning. De Franske angrebe Østerrigerne ved Teutschmel, paa 3 forskellige Punkter, og troede at kunne borttage Salurn, for der at kunne forskandse sig, førend de østerrigske Rhintropper ankom ; men de bleve slagne tilbage med et betydeligt Forliis. Østerrigerne i Forening med Skarpskyttevne. satte efter dem paa Flugten, forfulgte dem indtil Mønte Corona, drev dem ud af de der værende Forskandsninger, som de havde kastet sig i og bleve Mestere af denne vigtige Post. Triest er endnu bestandig besat af de Franske.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
London, den 3die Martii. En anseelig brittisk Søemagt skal herefter blive stationeret i Havnen ved Cork til Jrlands Sikkerhed og Bedækning. -
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Hvor aarvaagent vor Admiralitet nu er i Henseende til alle Fiendens Bevægelser, der paa kan nu ogsaa dette tiene til Bevis, at Efterretning, om en fiendtlig Eskadre er stukket i Søen, kan inden 1 1/2 Time blive meddeelt fra Høiden af Dunkirken til Admiralitetet i London. Havn=Admiralen i Dunerne har føiet den Anstalt, at en Mængde Fartøier i en vis Frastand, krydse imellem de franske og engelske Kyster, saa der blot behøves 5 Minuter til at forplante ved Tolegraphernes Sig, naler, en Efterretning fra Portsmouth til London, og herfra at udstæde befalinger. - Det er nu tilforladeligt, at der i forrige Maaned er bleven sluttet en nye Handelstractat imellem Engeland og Rusland. - Man smigrer sig nu her med det Haab, at en almindelig Fredsunderhandling snart torde blive fornyet igien.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Paris, den 7de Martii. Freden med Paven er sluttet. Hs. Hellighed afstaaer tilden franske Republik Provindserne Ferrara, Bologna, Urbino, Mark=Ancona og hele Romagna; frasiger sig al Rettighed til Commitatet Avignon, og igientalder alle Forordninger og Builler a., som angaae de franske Anliggender, og han som Kirkens Overhoved har udfærdiget, samt lover det uden at betale 30 Millioner Skudi. De Franske bekomme, desuden saa mange Statuer og Malerier, som de finde for gort udvælge. De have allerede samlet adskillige af Konstens Værker i Ravenna, Remini, Pezaro, Ancona, Loretto og Perugia. - Følgende officielle Beretninger, angaaende disse Anliggender med Paven, ere blevne bekiendtgjøre: General Buonapartes Skrivelse til Directoriet, fra Hovedqvarteret i Talentino, den 19de Febr. Borger-Directeurer, Jeg skal ufortøvet sende dem de 10 Faner, som vi i forskellige Actioner have frataget de pavelige. Tropper. - De ville herved finde en Alskrivt af et Brensom den hellige Fader har skrevet mig til, tilligemed det Svar, som jeg har givet ham.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Buonaparte. Pius V. Elskelige Søn. Hilsen og apostolisk Velsignelse:
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Da vi ønske at bilægge i Mindelighed vore nærværende Stridigheder med den franske Republik, ved de Troppers Tilbagemarch, som De commanderer, saa sende Vi, som vore Befuldmægtigede, til Dem 2 Geistlige, nemlig Hr. Cardinal Matthei, som De meget vel kiender, Monsignore, Saleppi, samt tvende Verdslige, Hertug Ludvig Brasel og Marquis Camilie Massimi, som ere forsynede med vore Fuldmagter til at aftale, tilsige og underskrive saadanne Betingelser, som vi haabe skulle være billige og retfærdige, hvorhos vi paa vor Troe og vort Ord love, at antage samme og ransk, cere dem i en særskilt Form paa det de til alle Tider kunde være gyldige og ubrødelige. Overtydet om det velvillige Sindelag, som De har givet tilkiende, have vi aldeles ikke begivet os bort fra Rom, hvorved De kunde overtyde sig om, hvor stor vor Tillid er til Dem. Til Slutning forsikre vi Dem vor største Høiagtelse, og giver Dem vor faderlige apostolige Velsig. nelse. Givet i St. Peter i Rom, den 12te Febr. 1797 i vort Pavedømmes 22de Aar. Pius V. Ligelydende med Originalen, Buonaparte.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
General Buonapartes Svar paa Hans Helligheds Pave Pius Ul Skrivelsed d. Hovedqvarteret Tolentino, den 19de Februarii. Allerhelligste Fader, Jeg har at takke Deres Hellighed for alle de Høfligheder, som indeholdes i det Brev, som De har behaget at skrive mig til. - Freden imellem den franske Republit og Deres Hellighed er i dette Øieblik bleven undertegnet, og jeg ønsker mig til Lykke, at kunne have bidraget til Deres personlige Rolighed. - Jeg advarer Deres Hellighed, at ik te sætte Tillid til visse Personer, som befinde sig i Rom, og ere solgte til de Hoffer, som fore Krig mod Frankrige, eller lade sigallene lede af de forhadte Lidenskaber, som bestandig trække Staternes Ruin efter sig. - Hele Europa kiender Deres Helligheds fredelige Tilbøieligheder og personlige Dyder. Jeg haaber, at den franske Republit skal være een af de Magter, som Rom kan tælle blandt fine oprigtigste Venner. - Jeg sender min Adjutant, en Brigadechef, for at bevidne Deres Hellighed den fuldkomne Høiagtelse og Respect, som jeg bær for Deres Person, og beder Dem at troe, at jeg intet mere ønsker, end ved alle Leiligheder at give Dem Beviser paa den Ærbødighed og Høiagtelse, hvormed jeg har den Ære at være Deres lydigste Tiener. Buonaparte, General en Chef.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
En anden Skrivelse, som General Buonaparte har sendt til Directoriet, dateret Hovedqvarteret i Tolentino den 19de Februarii, lyder saaledes; Borger Directeurer! De Lærde Commission har i Ravenna, Remini, Pezaro, Loretto og Perugia gjort en god Fangst af Kunstværker. De blive ufortøvet sendte til Paris. Naar vi lægge disse til dem, som blive afsendte fra Rom, saa have vi alt, hvad Skiønt der gives i Jtalien i Konstfaget, undtagen er lille Antal Sager, som befinde sig i Turin og Neapel. Buonaparte.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
General Buonaparte har desuden sendt en Beretning til Directoriet om Borger Mongels Sendelse til den lille Republii Marino. Buonaparte havde sendt samme, for at bevidne denne lille Bergfriestat Holagtelse i den franske FriestatsNavn. Hensigten med denne Afsendelse seer man af følgende Stykker, som Monge har holdt for Regenten. Capitaner af Marino: "Friheden, som i Athenens og Thedens skiønne Dage omskabte alle Græker til et Heltefolk, som lærte Romerne i deres Republiks Dage at giøre Undergierninger, og som i den korte Mellemtid, medens den lysede over nogle Stæder i Jtalien, fremkaldte Videnskaber og Kunster igien, og satte Florenz i Glands; Friheden var næsten bortjaget fra Europa, den var endnu kun tilstæde i St. Marino, hvor den ved Regieringens Viisdom og i Besynderlighed ved dens Døder vedligeholdte saadan en Skat under saa mange Revolutioner, og har forsvaret dens Tilflugtsted i en lang Række af Aar. Det franske Folk skammede sig efter et oplyst Aarhundredes Forløb ved sit lange Slaverie, gav sig et Sving, er nu fria. Maaskee heder det videre i samme, ville der foregaae Forandringer i Naboe Nationernes politiske Forfatning. Skulde en Deel af deres Grændser være stridig, eller og blot nogen ustridig Deel af de hosliggende Stater være dem absolut nødvendig, saa beder jeg Dem, i Over Generalens Navn, at lade ham vide det. Han skal gjerne sætte den franske Republit i det Tilfælde, at give dem Beviis paa oprigtigt Venskab Republiken St. Marino sendte derpaa Deputerte til Budnaparte med den Erklæring: at St. Marinos Fristat var fornøiet med sin Middelmaadighed, og ønskede blot at træde i en nærmere Handelsforbindelse med Frankrige og slutte en Tractat til Sikkerhed for dens Existence. Med de 30 Millioner Seudi, som vi faaer fra Paven, og med dem som vi desuden faae, lader Feldttoget i Jtalien sig nu føre. Den gode Fremgang sammesteds giør her stor Jndtryt, den frigerske Jver, opvaagner igien hos det unge Mandskab, og dagligen lade hele Hobe sig hverve frivilligen. Alle forlange at gaae til den italienske Armee, saasom de vide at General Buonaparte for ger for sine Soldater, og haabe at kunne erhverve sig Berømmelse.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
De videre Beretninger fra Jtalien melde, at General Buonaparte var i Begreb med at forlade Naboelauget af Rom, for at forene sig med General Massenas Division, fra hvilken man hvert Øieblik ventede den Efterretning, at den har leveret den keiserlige Armee under Erkehertug Carl et Slag. Armeerne stod i Sigte af hinanden, og Østerrigerne søgte at forhindre Republikanerne fra at gaae over Plave. -J Bayonne fik man den 2 Febr. fra Cadix den Efterretning, at den spanske Flaade har den 12te borttaget ved Cap St. Vin rent 6 rige engelske ostindiske Skibe, som gik under den en gelske Flaades Convoy. Den 14de befandt den spanske Flaade sig lige over for den engelske, under Admiral Jervis, Slaget begyndte, men var endnu uafgjort. Af en anden meget god Kilde vil man her vide, at Spanierne have leveret: Engelænderne et Søeslag og vundet det, taget fra Engelænderne 3 Linieskibe, adspredt den hele Flaade, og indbragt 6 Ostindiefarere, som vare ved Flaaden. (De sidst meddeelte officielle Beretninger fra London fortælle Sagen langt anderledes:
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Basel, den 3de Martii. Efter Beretninger fra Jtalien har General Buonaparte, saasnart Freden var bleven sluttet med Paven, ladet de fleste i Kirkestaten fremrykte franske og italienske Tropper vende tilbage, deels paa Vogne, deels ved forrerte Marcher til Pofloden. Kun omtrent 5000 Mand forblive i Romagna og Ancona; alle de øvrige gaae til Hovedarmeen mod de Keiser: lige. Buonapartes Hovedqvarteer kommer til Vicenza eller Padua. Man seer om kort Tid et blodigt Slag imellem ham og Erkehertug Carl i Møde. Den Keiserlig italienske Armee, bliver forstærket indtil 80,000 Mand, og den franske har hidtil faaet stor Tilvext, og bliver talrigere, end i det hele forrige Feldttog.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Wien, den 8de Martii. J Forgaars er Feldtmarskallieutnant Mack afreist herfra til Rhin Armeen, hvor han for det første skal dirigere Alting i Erkehertug Carls Navn. Der føies nu gandske nye og fortræffelige Anstalter til at underholde den italienske Armee, som skal forøges indtil 120000 Mand, saa at samme i enhver Hensigt skal blive forsynet paa det beste. Den 10de ere atter nogle 1000 Mand af de wienske Frivillige beordrede at marchere til Jtalien. Ved Lovadino have de Franske paa nye forsøgt at gaae over Plave; men ere med et Forliis af 12000 Mand blevne drevne tilbage af de Keiserlige. – J Dag er indløbet Efterretning om Freden, som Paven under saa trykkende og ydmyggende Betingelser har sluttet den 19de Februarii i Tolentino med de Franske.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Haag, den 11te Martii. Fra Dunkirchen meldes, at man paa det ivrigste beskjæftiger sig sammesteds med at udruste et stort Antal Skibe, som tage Tropper ind. Disse Tropper blive commandeerte af en Divisions General og 2 Brigade Generaler. 60 Feldtstykter, 20 og Flindter og lige saa mange Sabler ere allerede bragt om Bord. J vor Convent er bleven oplæst en Depeche, efter hvilken en Coureer var i 48 Timer ankommen fra Cadir til Aranjues med den Efterretning, at den store spanske Flaade, havde taget og opbragt til Cadix 6 rigtladte engelske Ostindiefarere og 2 Kuttere, og at den havde leveret den engelske Flaade en Søetrefning, men Udfaldet var endnu ikke bekiendt.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Helsingøer, den 20de Martii. Fra den 13de hujus til Dag ere 131 Skibe passerede igiennem Sundet.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Kiøbenhavn, den 20de Martii. Hans Kongel. Majestæt haver under 3die Martii d. A. allernaadigst forundt den i Jngenieur-Corpset forhen standne Jngenieur=Capitain v. Kauffmann Prædicat som Major J Følge Jndberetning fra Directionen for den SlesvigHolsteenske Species Banke i Altona ere der forekomme nogle falske Slesvig Holsteenske Species Banko=Sedler til 20 Rdlr. Species, eller 25 Rdlr. Courant, med Aarstallet 1787 og underskrevne: Matthiessen, Dønner, Stahl, Lock, Andersen og Jessen, hvilke ere kiendelige fra de ægte derved: 1) At Sedlernes Nummere ere skrevne med Tal af en gandske anden Haand end paa de ægte Sedler, især 5 Tallene, og ligeledes med sortere Blæk end paa de ægte. 2) At Papiret er gandske forskjelligt, da det Kongelige Navnetræk med Krone, Ordene: Species Bank Zettel, og de skraa Linier, paa de ægte Sedler ere i Papiret selv ved dets Forfærdigelse anbragte, hvorimod til hine falske Sedler er brugt almindeligt Papiir, hvori Navnet, Bogstaverne og Linierne synes bagfra at være indtrykkede eller indgravede, saa at de paa Forsiden ere fremstaaende, ligesom og Papiret er meget tyndere og glattere end ved de ægte Sedler. Disse Kiendetegn blive herved offentlige bekiendtgjordte, paa det enhver kunde vogte sig for disse falske Sedlers Jmodtagelse og det deraf flydende Tab. Over Divectionen for den Slesvig=Holsteenske Species=Bank, den 20de Martii 1797.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Fra Stadens Raadstue er den 20de Martii d. A. udkommet en Kiødtaxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 9 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød, er tages, og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pund. Høiribbene, skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pund. Hele Fierdinger Pd. for 8 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggenPd. for 8 s. Kalvekiød, Pd. af Bagfierdingen for 14 s., og Pd. af Forfierdingen for 13 s. Saltet eller sprængt Oxekiød sælges, ligesom det færske, dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svinekiøb, Pd. for 10 s. - Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet i ringere.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
I Dag ere Vagtskibene, Fregatten St. Shomas, som skal ligge i Sundet, og commanderes af Capitain Wessel Brown, Stebekken Lindormen, her paa Reden, Kammerjunker Capit Stampe, og Kongejagten Søeormen, paa Beltet, Capit. Lieut. Harboe, lagte ud igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Vacance, Sognekaldet til Roraas Menighed i Tronhiems Stift, 400 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Barom. Therm. Vinden. Martii. 28. A. til 112 Varme. V. N. B. N. N. V. N. V. N. V. 14 - og a. . . -N. V. 1. 28. a. a. a 1 1/4 Kulde.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Vexelcours, den 17de Martii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 13 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 1 Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 110 avilla . . 111 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 121. aville . . 122 1/2
Berlingske Tidende, 1797-03-20
Avnkrikr. Fra den 13de til 18de Martii 1797 have Asseurance Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger,
Berlingske Tidende, 1797-03-20
ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestem Paa Paamelser: Casque. Ladning. Procent. Pr. Fra Kiøbenhavn til Nestved .- dito til Øster paa Norge, Danzig, - dito til Flekkefiord - Bajonna til Kiøbenhavn - Kysten af Barcellona til dito - Triest til dito .- Odense til Bergen . .- Genua til St. Petersborg. - Flensborg til Øster paa Norge - Sønderborg til Friderichshald - Tønsberg til Kiøbenhavn og Retour - Christianssand til Leiths Fjord og Retour 3 - dito til Dublin og St. Ubes og Tronhiem 8 - Bergen til Dordrecht - dito til Bordeaux - Brest til dito .- Hamborg til Genua og Livorno .¬
Berlingske Tidende, 1797-03-20
At vores Datter, Anne Pouline Cathrine, efter halvanden Dags Sygdom af en hidsig Feber er den 3die Martii. ved Døden berøvet os i sit Alders 5 1/2 Aar, giver vi os den Ære sørgelig at bekiendtgiøre Familie og Venner, hvis Deeltagelse vi ere overbeviste om uden skriftlig Bevidnelse. Det Kongel. Bryghuus i Kiøbenhavn. Christine Brorson. Niels Brorson.
Berlingske Tidende, 1797-03-20
leller min danst tydske Ordbog som formedelst uforudseelige. A hindring alle endnu er udkommen, er Halvdelen færdig fra Pressen, saa det hele udi tilstundende Sommer vil blive at erholde. C. G. Reiser.