Berlingske Tidende, 1787-02-02
At de Fiskere, som i tilstundende Aar 1787 hermed gjør de lykkeligste Prøver, vil Selskabet, foruden at de kan vinde bemeldte Premier for Sælhunde=Fangsteen, i Forhold til deres bevidnede Flid med bemeldte Garn, desuden belønne. Brugen af Sælhunde Garnet er bekjent: Naar Hornfisk Garnet er udsat, haver man allene at ophænge dette Sæl garn imellem Pælene i Gie=Tove eller Linier, og saasnart man merker Sælhunden, som ofte skal indfinde sig i Hornfiskegarnene, saa løsneer man kun Linien, saa at Sælhunde Garnet falder ned for Mundingen af Bund=Garnet. Hunden søger derved strax sin Udflugt, og farer saa i Sælgarnet, bliver liggende der som i en Sæk, og følgelig er til Priis. 86. Som man og haver erfaret, at Grønlænderne ikke saa nøie paapasser deres egen Fordeel ved at lægge sig efter den fordem saa meget vigtigere Sælhunde=Fangst, som samme er en af deres visseste og meest fornødne Næringsveie, saa udsætter, Selskabet følgende Premier: For den indfødte Grønlænder, som med egne Garn fanger de fleste Sælhunde, ikke mindre end 12 Stykker, 6 Rdlr., for næste Mængde, ikke mindre end 8 Stykker, 4 Rdlr., for den næst derefter ikke mindre end 5 Stykker, 2 Rdlr., og for den næst derpaa, ikke under 3 Stykker, 1 Rdlr. Selskabet vil ved Premietilkjendelsen tillige tage i Betragtning den Leilighed, som i Henseende til lokale Omstændigheder ved Kolonierne maatte gjøre Fangsten lettere eller vanskeligere, ligesom den Fangendes Evne og Vindskibeligheden han har anvendt i Forhold derefter, hvilket derfor maatte anføres i de Attester, som fra Kjøbmændene, Præster eller andre troeværdige Personer der paa Stederne indsendes til Selskabet om den hele Fangst inden November Maaneds Udgang 1786. Premierne udsættes atter for trende paa hinanden følgende Aaringer, og maae de tillige være de, som første Gang æsker Premien, nemlig : dette Aar 1786, tilladt under et at beregne deres Fangst baade for Aaret 1785 og for det iværende. 87. Da man ligeledes veed, at Grønlænderne ikke ere saa paapassende i Henseende til at anskaffe sig den fornødne Vinter=Forraad imod muelig Mangel, som det vel var at ønske, at de maatte være, saa udsætter Selskabet følgende Premier: For den indfødte Grønlænder, eller grønlandske Familie, som at egen Fangst haver forskaffet sig, i Forhold til egen Fornøden. hed, den største Mængde af tørrede Helleflyndere, samt dender. tørred Kjød til Vinter=Føde, enten i Henseende til een eller flere af disse Fornødenheder tillige: For den største Mængde heraf, 5 Rdlr. For næst følgende, 4 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. For næste endnu, 1 Rdlr. Fisken vil beregnes efter Tal, og de øvrige Sorter efter Vægten. For det hele, hvorfor Premie æskes, maae medfølge troeværdige Attester, ligesom for næst forrige Premier, og vil de lokale Omstændigheder, og enhvers Evne, Flid og Vindskibelighed ved det hele komme i nøieste Overveielse ved Tilkjendelsen af Premierne. Premierne, tilforn udsatte, æskes i Aaret 1786 paa samme Maade som næst forrige, og gjøres Regningerne ligeledes i første Fald for forrige Aar medberegnet, og udsættes for 3de Aar. For begge Priismaterier erlægger Selskabet Betalingen, ligesom Premierne vindes, til den Kongelige Direksion for den grønlandske Handel i Penge, hvilke den igjen i Handelsvare lader Vedkommende udbetale. 88. Da Selskabet har erfaret, at Norge har ikke nær saa duelige Tømmermænd, Smede, Muurmestere og Snedkere, som de ofte behøves, og Landets Jndfødte maaskee snarest skulde finde Lyst og Leilighed til at erhverve sig de fornødne Jndsigter i disse Haandværker hos andre, saa udsætter det følgende Premier: For den i Norge indfødte Tømmermands=Smede Muurmester= eller Snedker=Svend, som med paalidelige Attester beviisliggjør efter Bekjendtgjørelsen af dette at have opholdt sig i det mindste i tvende Aar udenrigs, og virkelig der har staaet i Arbeide for at erhverve sig Jndsigt og Færdighed til sit Haandværks Fortsættelse, og som derefter har vundet Borgerskab og paa samme Konst nedsat sig i en af de norske Kjøbstæder, og til den Tiid, da Premien æskes, der i det mindste har været boesiddende i 6 Maaneder. For den meest fortjente, Selskabets første Guld Medalje eller 10 Rdlr. For den dernæst fortjente, Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst efter, Selskabets tredie Guld Medalje eller 25 Rdlr., og for den derefter, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. De Attester, som Selskabet forlanger om de Æskendes Duelighed, maatte saavel være fra de Stæder, hvor Personen udenrigs har opholdt sig, som ogsaa fra det Sted, hvor han er boesiddende. Ved Æskningernes Bedømmelse vil Selskabet især paasee Dueligheden, men naar alting er lige, ogsaa tillige Tiden og fornødne Bekostninger udenrigs. Premierne udsættes særskilt for Norge, søndenfields og nordenfields; dog bliver Christiania i Henseende til Vedkommendes Udreise herfra undtagen. De æskes i Aaret 1789, og Æskningen indsendes inden December Maaneds Udgang samme Aar. 39. For det Tieneste Tiende af begge Kjøn i Island, som lader bevidne for Selskabet ved troværdige Attester, indrettede paa efterfølgende Maade og indeholdende efterskrevne Vilkaar, at det i mindste har tjent flittigen og troe paa et Sted, hos samme Huus=Familie der i Landet, i ikke kortere Tid end 10 Aar, 10 Rdlr. For ikke kortere end 9 Aar, 8 Rdlr. For ikke kortere end 8 Aar, 6 Rdlr. For ikke fortere end 7 Aar, 5 Rdlr. For ikke kortere end 6 Aar, 4 Rdlr. Premierne kan æskes i Aaret 1789. Vilkaarene ved Tjenesten, som Attesterne maae bevidne, ere: 1) Mands personernes Tjeneste Aar bliver at regne fra deres Alders 20de Aar, men Fruentimmer fra det 18de og til begges 60de. Dog maae Fosterbørns Tjeneste hos deres Fosterforældre, Slægtningers, som i Anledning af Forvandskab, eller deres, som fra Betlerie ere af en Hosbonde opdragne, ikke regnes længere end fra den tjenende Mandspersons 25, men Fruentimmers 23 Aar. 2) Tjeneste=Aarene skal være i Rad og alle efter hinanden, med mindre Sygdom eller besynderlige Aarsager, ikke Skiftelyst, haver været Aarsag til Tjenestens Forandring. 3) Tjeneste Tiden maae og forstaaes om heel Tjeneste Aaret igjennem, saa de, som lader sig fæste paa halv Tid f. Ex. for at være paa egen Haand hver anden Uge, ikke kan æske Premie. 4) Jngen kan æske eller erholde meere end een Premie; skjønt samme kunde have tjent premiemessig hos flere end een Familie. 5) Naar en Hosbonde døer eller opgiver Gaarden og Tienste=Tyendet forbliver i hans Enkes, Børns eller Arvingers Tjeneste, ansees det som det havde tjent een Hosbond. 6) Dersom et Tjenste=Tyende i Attesten tillige roses for, at det er vandt til Havedyrkning, Kaal=Kjøkken=Urters Avl, vil saadant blive lagt vedbørlig Merke til. 7) Jngen, som for uærlig Sag er bleven fældet kan samæske til Premie. J Henseende til Attesternes Udstædelse, maae det merkes, at de gives af Hosbonden eller om han er død af Madmoderen, hos hvilken Tyendet har tjent, og underskrives desuden af 2de af sammes Naboer eller Venner, hvilket igjen til Sikkerhed om alles Troeværdighed bevidnes af Sognepræsten. Er baade Hosbond og Madmoder døde, udfærdiges Attesten paa samme Maade af nærmeste Slægtninge, som har været i samme Huus med Premie=Æskeren. J Attesterne maae udtrykkeligen ansøres, at Premie=Æskeren har tjent N. Aar i Rad hos N. og ial den Tiid viist i Henseende til Duelighed, Flittighed, Redelighed og Lydighed en god Opførsel, m.v. De udsættes for nærværende for Landet i Almindelighed; men kan blive nærmere bestemte til mindre Strækninger, Amter eller Provindser af Landet, i Fald Selskabet derfra i Tiden skulde blive underrettet og Fornødenheden deraf. 90. For den Bonde paa Kjøbenhavns Amt, Fogderne undtagne, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse udflytter sin Gaard til Udjorderne længst fra den Bye, hvori han boede, og som efter den beste Plan inddeler, opdyrker og med største Vindskibelighed forbedrer sin fra alt Fælledskab indhegnede Jordlod, udsættes ligesom i forrige Aars Liste, en Premie af 100 Rdlr. Attesterne herom maatte indsendes inden 1ste November 1786 og tydeligen bevidne Gaardens Størrelse samt de gjorte Forbedringers Vished og Betydelighed. (Den ne Premie udsættes af Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel von Plessen. 91. Da det overflødige Vand paa mange Steder i Færøe gjør største Skade især paa Engene, hvorved ei allene sammes naturlige Produkter forringes, men endog Faarene som ere Landets Styrke og Rigdom, lider meget, ja tildeels af en saa kaldet Vattersor bortdøer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bod paa dette store Onde, allene ved at aflede Vandet ved tilstrekkelige Grøfter, saa udsættes følgende Premier: For den Odels= eller Kongsbonde i Færøe, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil Efterhøsten 178. graver de fleste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne og tjenlige Afledning fra Agre, Enge eller Myrer. For den største Mængde, 30 Kroner. For den næste, 16 Kroner. For den næste, 12 Kroner. For den følgende, 8 Kroner. Og endelig for den næstfølgende, 4 Kroner. Udi Attesterne, som maatte være nøiagtige og paalidelige og sendes med Høst=Skibene 1787, ventes fuldstændig Efterretning ei allene om Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, samt om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar flere Lodseiere, hvis Navne og Antal i Attesterne tydeligen maae meldes, med forenede Kræfter arbeider herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og tilsammen een Premie, som da bliver at dele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet. Attesterne maae tillige forklare, at der ved slige Arbeider dog er sørget for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, paa det ingen Vand=Mangel herved i Tiden skulde foranlediges. (Disse Premier udsættes af Hr. Etatsraad Wilhelm August Hansen.) 92. For den Bye i Aastrup Sogn, under Carlsfelts Gods paa Falster, hvis Rug=Sæd hidindtil meerkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vikker (en Art meget skadelig og der i Landet meere overhaandtagende tikrud), og som herefter saaledes legger Vind paa at udrydde samme, deels ved at anskaffe sig reen Sæde=Rug, deels ved at udluge dette Udkrud af Agrene, i Fald det enten skulde have indsneget sig i Sædekornet, eller ligge forborgen i Gjødningen eller Jorden, at der i den hele Byes Rugmark ikke findes nogen polsk Vikke, paa den Tid de blomstrer, nemlig i Julii Maaned 1786, udsættes en Premie af 20 Rdlr. For at kunne nyde Deel i denne Premie maatte hver Mand i Byen i det mindste have saaet 2 Tønder Rug. Premien, som for hen har været udsat, æskes inden 1ste Desember 1786. (Denne Premie, hvilken Hr. Pastor Bjerring i Mosebye paa Falster som et Agtelses-Tegn af Selskabet haver erholdet, bliver her igjen af ham udsat.) 93. For den Gaard eller Huusmand i Lister Provstie i Norge, som indeværende Aar avler, og til at kunde spindes, tilbereder den største Mængde Liin eller Hør, udsættes fremdeles en Premie af 20 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)¬