JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Paris, d. 16 Nov. Storarmeens 26de Bulletin. Borowsk, d. 23 Oct. 1812. Efter Slaget ved Moskwa tog General Kutusow sin Stilling 1 Miil paa hiin Side Moscau. Han havde til Stadens Forsvad ladet opkaste adskillige Forskandsninger, og holdt sig deri, uden Tvivl i det Haab, at imponere indtil det sidste Øieblik. Da han d. 14de Sept. saae den Franske Armee rykke frem, saa fattede han sin Beslutning, og rømmede sin Stilling, i det han passerede igjennem Moscau. Han trak Kl. 9 om Morgenen med sit Hovedqvarteer igjennem denne Stad. Vor Avantgarde drog Kl. 1 om Eftermiddagen igjennem samme. Commandanten over den Russiske Arriergarde lod derfor spørge, om man vilde, uden at skyde, lade ham defilere igjennem Staden; man indrømmede det; men i Kreml gjorde de af Gouverneuren bevæbnede Personer Modstand, og blev paa Stedet dreven fra hverandre. 10,000 Russiske Soldater bleve Dagen derefter og næstpaafølgende Dag sammensankede i Staden, hvor de for at plyndre havde adspredt sig. De vare gamle og gode Soldater. De have forøget Fangernes Tal. Den 15de, 16de og 17de sagde den Russiske General af Arriergaarden, at man ikke vilde skyde meere; at man ikke maatte slaaes mere, og talde meget om Fred. Han trak ad Veien til Koloma, og vor Avantgarde opstillede sig 5 Mile fra Moscau ved Moskia Broen. Jmidlertid forlod den Russ. Armee Koloma Veien, og tog den af Kalga paa Tvers. Den trak sig saaledes halvveis omkring Staden, i en Afstand af 6 Lieues. Vinden drev Luerne og Røgen did. Denne Marsch var, efter Russernes Udsagn, mørk og religiøs. Alles Hjerter vare bestyrtede. Man forsikkrer, at Officiererne og Soldaterne vare saa rørte, at der herskede i hele Armeen ligesaa stor Taushed som ved Bønnen. - Man blev snart Fiendens Marsch vaer. Hertugen af Jstrien trak med et Observationscorps til Desna. - Kongen af Neapel fulgte Fienden i Begyndelsen til Podol, og kom ham omsider i Ryggen, i det han truede at afskjære ham Veien til Kaluga. Endskiønt Kongen kun havde Avantgarden hos sig, saa gav Fienden sig dog kun Tid at rømme de opkastede Forskandsninger, og trak, efter en for vor Avantgarde hæderlig Fægtning, 6 Timer tilbage. Fyrst Poniatowski tog sin Stilling bag Nara ved Jstias Sammenløb. (Forts. - Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 97. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 1 December 1812. Et Par Ord i Anledning af: "Tankerne om Bryggerierne i Kjøbenhavn og den Danske Stat i Almindelighed, i Skilderiet No. 83.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Naar nu nogle af Bryggerne have kjøbt, hvad der udfordres til Øllets Frembringelse, dyrere end andre, og Priserne paa Øllet aldeles ikke stemme med Ølingrediensernes Priis, saa maa disse Bryggere, for ei ganske at ruineres, gjøre Øllet tyndt *). Derimod kunne de Bryggere, som i et heldigere Øieblik kjøbte, hvad der udfordres til Øllets Production "), bestaae vel ved at brygge, da Der skal endog være dem, som have maattet holde op med at brygge, formedelst den ubillige Ølpriis. Nuomstunder veed ingen Brygger, naar den rigtige Tid er at kjøbe sit Byg, for Krigen vidste han, at ved December Terminen var det bedste Kjøb; thi da trængte Bonden til Penge; men nu ere de ofte Herremænd, og kan Bryggeren ei give dem hvad de ville have, saa kan Brændeviinsbrænderen. de ei gjøre deres Øl stærkere eller bedre, og saaledes bliver Øllet, paa saare faa Undtagelser nær, lige tyndt hos Alle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Jndsenderen vil: "at den, der eier et Bryggerie, saavelsom hans Bryggersvend, burde underkaste sig saavel en theoretisk som practisk Exammen, for at aflægge den tilbørlige Prøve i Faget, herved maa man opkaste ham det Spørgsmaal: hvem skulde her kunde examinere dem, Tiltroer Jndsenderen ei, som det synes, nogen af Bryggerne her Kundskab nok til at tage denne Examen, saa gives her ingen - tør man temmelig bestemt sige som kunde udføre Examinationen; i det mindste aldeles ikke hvad den practiske betræffer. Jndsenderen mener og, "at det ei var afveien, om Bryggerne lod en Mand reise, for at erhverve sig ordentlig practisk og physisk theoretisk Kundskab i Faget; men, hvor denne Mand skulde reise hen, for at faae hin, var at ønske Jndsenderen havde tilføiet; thi denne Mand kunde ellers reise Verden rundt, og paa ethvert Sted, han fandt godt Øl, meget nøiagtigen lære Methoden til dette Øls Brygning, men, naar han saa kom her, og ei havde det samme Byg, han der gjorde Malt at ei det samme Vand, han der bryggede med, samt den samme Luft, han havde der paa Stedet, troer Jndsenderen da han vilde have nogen, eller synderlig Nytte af Reisen, At han ei vilde faae den tilsigtede udenlandske Smag paa Øllet er vist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Den Mængde af forskjelligsmagende Ølsorter, som der gives i Verden, vidner derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Med alt hvad her er skrevet har man blot vildet modsætte sig den urigtige Jdee, at man ikke her i Kjøbenhavn kan brygge godt og lisligt Øl, tillige har man fremsat i det mindste een gyldig Grund for, at det var svagt eller tyndt, men ikke har man dermed villet forsvare eller modsige, at her jo gives Øl, som er mindre end maadeligt, ja, ofte ildesmagende; men dette reiser sig især deral, at der kun er meget faa Bryggere her - jeg veed blot tre – som ikke branke deres Malt, og, at denne Brankning er saa almindelig har til Grund, at den simple eller fattige Mand, hvis Gane ei er fiintsmagende, troer, at Øllet er kun godt, naar det er mørkebrunt, da dets Couleur dog bør være lig Pomerantsens. Til at branke Maltet tilskyndes man desuden nok ogsaa derved, at Øllet da lettere lader sig forlænge enten det nu skeer hos Bryggeren, Spekhøkeren eller Øltapperen. Jmidlertid er Øllet af branket Malt neppe saa gavnligt for Sundheden. Tvivler, uagtet min Moderindring, Jndsenderen paa, at Bryggerne i Kjøbenhavn ei kunne brygge godt og lisligt Øl, saa behage han kun at nævne sig, og jeg skal have den Fornøielse, at overtyde ham derom, og det med en Drik Øl, som i Godhed trodser den Engelske Porter, endskiønt denne har flere pirrende, hidsende Jngredienser, hvoriblandt lidt Arsenik 9. Rottekrud, spiller en Birolle, og naar han da, tilfreds og styrket, har nydt det Danske Øl, skal jeg endvidere forklare ham, hvad der oftest tilintetgjør de Kjøbenhavnske Bryggeres Ønske og Villie, at levere i det mindste upaaklageligt Øl, og det er: at Alle henvende sig ene til Bryggernes Folk om Øllet; og da disse næsten i Almindelighed have den gamle, syndige Tanke, at man ei kan eller skal tjene ved et Bryggerie her, uden at samle en Capital, saa bliver Øllet, hvad det vistnok tidt er, jammerligt. Bortryd denne Tanke, og lad enhver, der vil have Øl, søge Bryggeren, og ei hans Folk, og ikke af disse modtage Øl, uden at have bestilt det hos Bryggeren selv; betal ham hvad han bør have for Øllet, som enhver ikke maa troe lerteligen lader sig beregne, og jeg tør love, naar Maltets stærke Brankning afskyes, at da Stadens Bryggerier i Almindelighed skulle prises for at producere fortrinligt Øl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Kjøbenhavn d. 21 Nov. 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat af 14 Nov. d. A. er bestemt og fastsat, at Udleveringsseddel og Assignation paa solgte Varer maa vel af Sælgeren udstedes paa stemplet Papiir til den første Kjøber, hvilken i samme udtrykkeligen bør navngives, men at derimod saavel denne som de ovrige Kjøbere af saadanne Varer, naar de igjen bortsælge disse ved Transport af Udleveringsseddel eller Assignation, skulle være pligtige til at skrive enhver saadan Transport paa vedbørlig stemplet Papir af samme Slags, som ved Forordn. af 15 Junii d. A. og Pl. af 2den d. M. er anordnet for Slutsedler. Tillige skal enhver Transport af Udleveringsseddel eller Vare assignation forsynes med Paategning af en autoriseret Mægler, om hvormeget Værdien af de paagieldende Varer beløber efter Varepriserne paa den Tid, Transporten skeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Ved Auction den 26de November i No. 249.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
i store Kongensgade solgtes: hvide Brasilie Sukkere 21 Mk. 9 s. a 21 Mk. 15 s. Pd., gule dito 19 Mk. 6 s. a 21 Mk. 13 s. Pd., Vestindisk Caffe 5 Rdlr. 3 Mk. a 5 Rdlr. 3 Mk. 14 s. Pd., Bomuld 20 Mk. 8 s., Virgintobak 18 Mk. 9 s. a 20 Mk. 14 s. Pd., Risengryn 215 Rdlr. 5 Mk. a 219 Rdlr. 3 Mk. 100 Pd., Stokholms Jern 117. Rdlr. a 118 Rdlr. 2 Mk. Skpd., Petersborger, Hamp 630 Rdlr. a 540 Rdlr. Skpd., MarylandsTobak 17 Mk. Pd., Kønigsberger Paklærred 29 Rdlr. 3 Mk. a 29 Rdlr. 4 Mk. Stk., Petersborger Lysetælle 22 Rdlr. 2 Mk. a 23 Rdlr. Lpd., Jamaica Rom 1365 Rdlr. a 1362 Rdlr. 30 Virtl., hvid haard fremmed Sæbe 10 Mk. 4 s. Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
J forrige Uge solgtes ved Auction paa Børsen for Hr. Grosserer Tønders Regning 1250 Tønder Østersøisk Rug for 100 til 108 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Natten imellem Torsdag og Fredag indtraf den høist sørgelige Ulykke, at en Karet, der kom fra Lystgaarden Roligheden, i Nærheden af Kjøbenhavn, veltede med de deri værende 5 Fruentimmer og en halvvoxen Dreng ned i Vandet, ikke langt fra St. Hans Hospital. Tre af Fruentimmerne og Drengen bleve reddede, men de to af dem, Kjøbmand Henriques's og Fabrikør M. J. Magnus's Koner, fandt deres Død i Vandet. Begge efterlade sig Mindet af retskafne Ægtefæller og ømme Mødre, og deres sørgelige Dødsfald har opvakt en ligesaa almindelig som rørende Sensation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Odense. Paa den ødelagte Graaebrødre Kirke sees nu den Mærkværdighed, at oppe ved Taget, paa en af Pillerne, paa hvilke man 1807 afpillede Blyet, er nu siden den Tid voxen et Træ frem, næsten til et Menneskes Høide. Saavidt man nede fra Jorden kan see, er det enten en Hyld eller et Elletræe. Siden Blyet kom af, har Regnens Jndtrængen gjort disse Piller saa brøstfældige, at de nedfaldende Brokker true at ihielslaae de Forbigaaende. (Hempels Avis.)er Aarhuus, d., 20 Nov. Det her i Aarhuus Egnen længe vedholdende vaade Veirligt forandrede sig for et Par Dage siden til en temmelig bidende Kulde. J Torsdags faldt her den første Snee. - Paa flere Steder her i Omegnen, især ved Randlev i Hadsherred, observerede man sidste 5 Nov om Aftenen Kl. 8 1/2 et mærkeligt Luftsyn. J Begyndelsen saae det ud som en Stierne der vilde tilat falde ned, men blev med et saa langt som et Læstræe, og efter at det saaledes havde staaet stille i 3 til 4 Minuter, splittedes det med et i mange Dele og forsvandt ganske langsomt. J hele denne Tid var Omegnen saa oplyst at man meget godt kunne læse hvad det end skulde være. Ar dette maa være bleven seet paa flere Steder er upaatvivlelig. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Viborg, d. 23 Nov. Frosten har i de sidste Dage begyndt alvorlig. Paa endeel Steder er endnu ikke al Nugsæden lagt, og fra mange Egne hørtes for kort siden, at meget Korn, især af de Hovedgaardes som mangle Hoverie, ikke var bjerget i Huus; men raadnede paa Marken. Dyrtiden paa alle Livets Nødvendigheder vedvaret. Kartofler koste nu her 16 Rdlr. Td., 1 Del ferske Sild 4 Rdlr. (Viborg Samler.) Mariboe, den 26 Nov. Den 21de d. M. indtraf imellem Vordingborg og Gaabense den ulykkelige Hændelse, at en Baad kantrede, hvorved 5 Mennesker satte Livet til, iblandt hvilke der vare 2 Bønder. Dagen efter Markedet d. 25 Nov. blev omtrent ved Middagstid bortstiaalen udi en Kjøbmands Forstue her i Mariboe nogle Sække og en nye Che nille, af omtrent 120 Rdlr. Værdie og derover, som dog til al Lykke bleve opdagede strax efter Tyveriet og fundne bag Jordvolden i Nørregade. Samme Dag blev ligeledes bortstiaalen i en Verts huusmands Stue en Hat og et Meerskums Pibehoved, af Værdie 50 Rdlr. og derover. - Nysted, d. 20 Nov. En Person, der for nærværende Tid er under Tiltale i Kjøbenhavn, er een af dem som voldeligen overfaldt og plyndrede Gaardmand Johan Hansen i Herritzlev paa Veien fra Nysted til bemeldte Bye, og som i December Maaned 1808 fandt Leilighed til at undvige fra Arresten her i Byen. De nøiere Omstændigheder ved Anledningen til hans Opdagelse vides ikke uden af løse Rygter. – Nakskee, d. 25 Nov. Jgiennem Langelandsbeltet er i forrige Uge passeret adskillige Krigskibe meest af første Rang. De tonede Russisk Flag og gik Nord efter. Priserne paa Levnetsmidler ere her saaledes: 1 Td. Rug 55 Rdlr., 1 Td. Hvede 62 Rdlr., 1 Td. Byg 30 Rdlr., 1 Td. Havre 20 a 21 Rdlr., 1 Pd. Smør 9,10 a 11 Mk. eftersom det er til, 1 Lpd. røget Flesk 22 Rdlr., 1 Pd. fersk Oxekjød 2 Mk. 4 s., 1 Flaske rød Viin 5 Rdlr., 1 Td. Byggryn 60 Rdlr., 1 Pd. Hvedemeel 3 Mk., 1 Pd. Caffe 7. Rdlr., 1 Pd. Candis 6 1/2 Rdlr., 1 Pd. Rassinade 7 Rdlr., 1 Pd. Puddersukker 5 Rdlr., 1 Pd. Congothee 24 Rdlr. - Løverdagen den 14de d. M. bleve Randers Jndvaanere paa en overraskende Maade glædede, da Amtmandskabet sammesteds lod ved Trommeslag bekjendtgjøre: at det Kgl. Magazin paa denne Dag første Gang aabnedes, og at samtlige Jndvaanere kunde der i Forhold til Familiernes Størrelse, faae Rug for 6 Rdlr. Skjeppen. Bønder vare allerede komne til Torv med Rug, og forlangte modigen 10 Rdlr. for Skjeppen, men da de fik Kundskab om Øvrighedens Foranstaltning, stode de som førstenede. En Pranger og Opkjøbersagde, at han Dagen i Forveien havde selv givet 9 Rdlr. for Skjeppen. Hen paa Eftermiddagen solgte de alle deres Rug for 7 Rd. 3 Mk. Skjeppen. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
J Bergen sælges midt i December Maaned ved offentlig Auction, i Følge en Bekjendtgiørelse fra Konow & Comp., er dertil indbragt Skib, drægtig 140 Commercelæster, og sammes Ladning, bestaaende af 323 Fade Talg, 959 Centner Hørfrø, 6 Foustager Potaske, 200 Tønder Beeg, og 9000 St. Bastmaatter. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 96.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Agent Kiellands Ledaal ligger som en Dansk Herregaard midt i sine Vænger, og skjøndt hans Træplantning, hvor ofte den end er gjentagen, er bestandig spildt, saa avler han paa mere end 30 Tdr. Land indtil 20 Fold af alle Slags Kornsæd. Det meste af Jedderen er bedre skikket til Opdyrkning end det utaknemmelige Egenæs; men man vil tale stort om Egnens Frugtbarhed og Rigdom, naar det halve af Arcalet opdyrkes til det halve af hvad Erfaringen her viser at være mueligt. Communicationen er aabnet, Exempiet er givet; Resten vil, skjøndt ei hurtigen, gaae frem af sig selv. Det staaer tilbage at fuldføre og mangfoldiggjøre Veianlægget. - Der maa slaaes Bom for den Stedernes redelige Handel, Næring og Opromstødelæggende Landstryger-Handel. Naar Veiene blive taalelige, saa bortfalder den imidlertid ikke ugyldige Jndvending, at man kun ved Omløbere kan faae hvad man behøver, og kan afsætte hvad man har at afhandle. Oplandet bør forsynes med ordentligen etablerede Landkræmmere, som staae i Forbindelse med Stederne og kunne controleres. Stedernes Kjøbmænd maa i af Fald, om de derved finde Regning, udsende Emissarier for at handle med Bonden. Men Landmanden bør være Landmand og ligesaalidt gjøre Kjøbmanden Jndgreb i sin Næring, som denne hiin i sin, og baade Land og Stad, vil trives, og ingen have Fordeel af at besvige Statscassen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Blandede Efterretninger. (Fortsættelse af Storarmeens 26de Bulletin; see forr. No.) Da General Laurision havde maattet begive sig d. 6 Oct til det Russiske Hovedqvarteer, saa tilveiebragtes atter Communicationerne mellem vore og de fiendtlige Forposter, som indbyrdes bleve enige om, ikke at angribe hverandre, uden at tilkjendegive hinanden det 3 Timer i Forveien; men den 18de, Kl. 7 om Morgenen, kom 4000 Cosakker ud fra en Skov, der ligger et halvt Canonskud fra General Sebastini, udgjørende den yderste venstre Fløi af Avantgarden, hvilken Skov. hverken har været besat eller recognesceret samme Dag. De trængte med Hurraraab ind paa dette lette Cavallerie, just da det befandt sig til Fods ved Meel=Uddelingen. Dette lette Cavallerie kunde kun formere sig en Fjerdinvei derfra. Jmidlertid trængte Fienden igjennem denne Aabning; en Park af 12 Canoner og 20 Krudtvogne fratoge han General Sebastin, i en Huulvei, samt 30 Bagagevogne, ialt 6 Vogne, istedet for de 100, som man har anført i sidste Bulletin. - Paa samme Tid trangte Fiendens regulaire Cavallerie samt 2. Colomer Jnfanterie ind i Aabningen. De ventede at naae Skoven og Desilen ved Woconoswo tidligere rud vi, men Kongen af Neapel var der. Han befandt sig til Hest. Han trangte frem og kastede det Russiske Linie-Jnfanterie i 10 til 12 forskjellige Angreb. Han blev derpaa en Division af 8 fiendtlige Batailloner vaer, som GeneralLieutenant Müller commanderede, angreb og gjennembrød den. General=Lieutenant Müller blev dræbt. Medens dette foregik drev Fyrst Pontatowski en Russisk Division med Held tilbage. Den Polske General Flicher blev dræbt af en Canon kugle. – Fienden har ikke allene lidt et langt større Tab end vi, men har tillige overtraadt en Forpost Vaabenstilstand, hvilket man næsten aldrig har seet. Vort Tab beløber sig til 800 Døde, Saarede eller Fanger. Fiendens er næsten dobbelt saa stort. Adskillige Russiske Officierer ere blevne tagne til Fanger og 2 af deres Generaler dræbte. (Monit. - Resten af denne Bulletin har, i Henseende til det Væsentlige, allerede været anført under Postefterretninger i forrige No., og forbigaaes derfor her.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
J Hamb. Correspondent leveres en Oversigt over de Qvarterner, der siden Lotteriets Gjenindførsel i Frankrige ere udkomne. De største af disse Anatterner vare: 1 paa 100,000 Fr., 1 paa 59,880 Fr., 1 paa 33,012 Fr., 1 paa 46,943. Fr., 1 paa 132,000 Fr., 1 paa 42,224 Fr., 1 paa 139,120 Fr., 1 paa 235,000 Fr., 1 paa 102,350 Fr., 1 paa 398,620 Fr., 1 paa 62,362, Fr., 1 paa 689,620 Kr., 1 paa 150,000 Fr. Paa Theateret i Fonaineblenu blev nylig den Skuespillerinde, der spillede Hovedrollen i Stykket Lotterieselen, i det Øieblik, da Actionen var meest levende, betaget af convulsiviske Bevægelser. Hun udstødte et Angestskrig, som foruroligede Tilskuerne. Man bragte hende hurtig hen bag Coulisserne, og Skriget af et Barn beroligede de bestyrtede Gemytter. J Thalias Rige var født en ny Borger. i Hamb. Corr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Den dyriske Magnetismus er nu atter kommen paa Bane. J Hamborg. Correspondent læses folgende Bekjendtgjørelse fra Berlin. "Den dristige Paastand i offentlige Blade, at en Deputeret er af Staten afsendt herfra til Frauentahl i Schweitz, for at hente Mesmers Hemmelighed om den dyriske Magnetismus, nøder Undertegnede, som Hans Majest. Kongen har overdraget Bestyrelse af de ham anbetroede Departementer efter den sunde Fornufts Grundsætninger, at erklære herved dette Rygte for usandt. Endskjønt under saa mange fornyede Fortællinger af agtbare Mænd om paafaldende Erfaringer angaaende denne Magnetismus en Commission til deres Prøvelse er bleven bifaldt, fordi ingen vidskabelig Undersøgelse af forudfattet Mening bør hindres og det heller ikke bør forbydes nogen at søge sin Belæring, hvor han haaber at finde den, saa er det dog langt fra Regjeringen, desaarsag at udsende Speidere efter hemmelige Underkonster. J det mindste burde man have den Tillid til den, at den vil bie dermed, indtil det er grundig prøvet og bestemt, om ikke, trods mange hysteriske og nervesvage Patienters foregivne Helbredelse, dog Huusmidlet, virksom Opfyldelse af huuslige Pligter, som Forsynet har bestemt for det Kjøn, der har saa megen Receptivitet, for Magnetismus, bør foretrækkes som Beskyttelses- og Lægemiddel for al Manipuleren og Opvækkelse af Følelse og Jndbildningskraften. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Berlin, d. 18 Nov. 1812. Kgl. geheime Statsraad og Chef for det almindelige Polities Departement, ligesom og for Departementet for Cultus og offentlig Underviisning i Ministeriet for det Jndre." – J den Kundgjørelse, som har foranlediget denne Erklæring fra Ministeren, hedder det: at den 7daarige Dr. Mesmer, lever allerede siden adskillige Aar i stor tilhed i Frauentahl, og er endnu bestandig overtroet om Vigtigheden af sine Opdagelser. Jndsluttet i en næsten fix Jdee=Sphære, har han iøvrigt intet Begreb om de Fremskridt, Videnskaberne i de sidste 20 Aar have gjort."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Uagtet Ministerne i ovenanførte Erklæring synes at betragte den dyriske Magnetismus fra en just ikke fordeelagtig Side, saa er det dog vist, at det i Naturen gives mangfoldige skjulte Kræfter, som vor Philosophie ikke drømmer noget om, og hvor meget der end hidtil har været ivret mod Mesmer ja hvor meget Skjært og Vindigt hans Theori end indeholder, saa fortjente den dog maaskee neppe saa ganske at vrages som hidtil skeet er. Jmidlertid vil det maaskee ikke være endeel Læsere ubehageligt at erfare hvo denne Mesmer egentlig er, og vorde nøiere bekiendte med hans Theories Skjebne; hvilket Aum. forbeholder sig at anføre i et af dennæste Numere af Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 17 Nov. Storarmeens 27de Bulletin. Vereja, den 27 Oct. 1812. Den 22de rykkede Fyrst Poniatowski mod Vereia. Da Armeen den 23de vilde følge denne Bevægelse, erfoer man om Eftermiddagen, at Fienden havde forladt sin forskandsede Leir og rykkede frem mod den lille By Molaiaroslawetz. Man ansaae det for nødvendigt, at marschere mod ham, for at fordrive ham derfra. - Vicekongen fik den befaling, at begive sig did. Divisionen Delzons ankom den 23de, Kl. 6 om Aftenen, paa den venstre Bredde, bemægtigede sig Broen og lod den istandsætte igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-01
Natten fra d. 23de til d. 24de ankom 2 Russiske Divisioner i denne Stad, og bemægtigede sig Høiene paa en høire Bredde, som ere yderst fordeelagtige. - Den 24de i Dagbrækningen begyndte Fægtningen. Jmidlertid lod den hele fiendtlige Armee sig see og tog sin Stilling bag Staden. Divisionerne Delzons, Broussier og Pino samt den italienske Garde kom den ene efter den anden i Træfningen, som giør Vicekongen og det 4de Corps den største Ære. Fienden førte to Trediedele af sin Armee i Kampen for at forsvare Stillingen; men forgjeves. Staden blev tagen ligesom Høiene Fiendens Tilbagetog skeete saa hovedkuls, at han blev nødsaget til at kaste 20 Canoner i Floden. Hendaad Aften rykkede Marschal, Prindsen af Eck muhl, frem med sit Corps, og d. 20de befandt den hele Armee med sit Artillerie sig i Slagorden i den Stilling, Fienden havde inde Aftenen i Forveien. - Keiseren forlagde sit Hovedqvarteer d. 24de til Landsbyen Ghoroding, Kl. 7 om Morgenen trængte 6000 Cosakker, der havde sneget sig ind i Skoven, med et almindeligt Hurraskrig frem i Ryggen af Positionen og borttoge 6 ved hinanden staaende Canoner. Hertugen af Jstrien rykkede frem i Sallop med hele Garden til Hest. Denne Hob Co sakker blev nedsablet og styrtet i Floden. Man fratog den igjen det bortførte Artillerie og adskillige Vogne, der tilhørte den. 600 af disse Cosakker bleve dræbte, saarede eller tagne til Fanger. 30 Mand af Garden bleve saarede og 3 dræbte. Divis. General Rapp fik Hesten dræbt under sig. Den Uforfærdethed, som denne General har aflagt saa mange Prøver paa, viser sig ved alle Leiligheder. Da Angrebet begyndte kaldte Cosakofficiererne Garderne, som de gienkiendte, Parises Muscadius. Dragonmajor Letort har udmærket sig. Kl. 8 var Ordenen igjen tilveiebragt. Keiseren begav sig til Molaiaroslawet, recogneserede Fiendens Stilling og befalede næste Dag at angribe, men om Natten begyndte Fienden at trække sig tilbage. Prindsen af Schmuhl forfulgte ham 6 Mile langt. Keiseren lod nu Fienden gaae og befoel, at bryde op til Vereia. - Den 26de var Hovedqvarteret i Borowsk og den 27de i Vereia.