JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Under Dato Christiansborg den 16de Martii 1785 har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Placaten af 2den Julii 1768, der forbyder fremmed Trans Jndførsel i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, Grevskabet Rantzau, Herskabet Pinneberg og Staden Altona, ophæves, og derimod tillades, at fremmed Tran herefter maae imod 8 Ls. i Told og 24 Ls. i Accise for Tønden, i Stæden for den i Told=Tarifen bestemte 3 Ls. Told og 16 Ls. Accise, indføres sammestæds.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Fra Politiekammeret er den 16de Martii d. A. udkommet en Placat af følgende Jndhold: Da det er befunden, at uagtet Almuen, efter allernaadigst befaling ved Placat af 25de October sidstafvigte Aar, er bleven advaret, ikke under alvorlig Tiltale og Straf, ved ufornøden Medlidenhed mod de Ostindiske Matroser, at afkiøbe deres Klæder fra Kroppen, at tilstæde dem Ophold i deres Huse og Kieldere for at drikke sig fulde, eller paa flere Maader at bestyrke dem i deres Betien, Drukkenskab og anden Modtvillighed, dog til denne Tid endnu, uden at opdages og paaklages, deslig Ting mod Placatens Tilhold skal foregaae; saa bliver herved til behørig Efterretning saadan Hs. Majestæts Befaling, til allerunderdanigst Efterlevelse, gientagende bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Løverdagen den 26de Martii blev den Kongel. Bygmester i Hertugdømmet Holsteen, Hr. Christian Frederich Hansen, antaget til Medlem af Maler=, Billedhugger= og Bygnings Academiet.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Fra den 26de Februarii til 2den April d. A. ere her i Staden copulerte 62 Par, fødte Drenge 165, Piger 148 tilsammen 313, døde Mænd 88, Qvinder 62, Drenge 93. Piger 78, tilsammen 321; ere altsaa 8 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 25, Apoplexie 1, Barselseng 1, Brok 1, Brystsyge 46, Bylder 1, Druknet 1, Dødfød 1, Feber 2, Flekfeber 1, Forkiølelse 3, Forraadnelses=Feber 8, Galde=Feber 1. Hastig Død 4, Hidsig Feber 4, Hoste 2, Hovedpine 1, Hævelse 2, Jnflammation 1, Jndvortes Svaghed 5, Kighoste 18, Kopper 12, Krampe 4, Lungesyge 1, Mave syge 1, Modersyge 3, Mæslinger 2, Nærvesyge 1, Orme Feber 2, Pleuris 1, Raserie 1, Skarlagens=Feber 1, Skiørbug 1, Slag 71, Sprinkler 1, Stikflod 1, Svin sot 3, Tænder 11, Tærende Syge 39, Uangivne Svagheder 27, Vattersot 9.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 27de Februarii til den 26de Martii d. A. af Patienter indkomne 133, udgaaet 120, døde 11; af Barselqvinder indkomne 55, udgaaet 49, død 1; af Børn fødte 57. - Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Kar faldet med en Sæk Korn og brækket et Been; en fattig Enke nedfaldet af en Trappe, brækket en Arm, og slaget Hulle i Hovedet; en Mand faldet paa Gaden og forstødt Hoften; en anden ligeledes faldet paa Gaden og brækket en Arm; en Kone faldet paa Gaden og brækket det lille Been ved Ankelenen Pige nedkiørt af en Vogn og brækket et Been; en Koffardie Matros nedfaldet fra en Raae og forslaaet Brystet; een brækket sit Kravebeen.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Spaniens Beliggenhed og Rigdomme af Guld og Sølv, som dette Rige eier, skulle giøre det til Frankriges farligste Medbeiler i den Levantiske Handel.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Spanien er i forrige Aar bleven en riig Velsignelses Kilde for den hele Europæiske Commerce. Den Mængde Guld og Sølv og andre Amerikanske Skatte, som i forrige Aar komtil Spanien i saa meget større Mængde, som Krigen forhen havde hindret dem fra at komme derhen, udbredte sig snart igiennem hele Europa, og endog dybt ind i Schlesien ualmindelig forøgede Lærredshandelens Fyrighed. Spanien var i Krigens Tiid meget skyldig til Frankrige, og dette igien til andre Lande. J afvigte Aar bleve disse Summer for det meste betalte. Den Mængde rede circulerende Penge i Frankrige, den Lethed, hvormed det forrige Laan af 125 Millioner Livres kom saa hurtig i Stand, ere Virkninger deraf. Alle handlende Lande følte Fordelene deraf. Man regner Beløbet af den saa kaldte Sølvflode for mere end 100 Millioner Piastre eller haarde Dalere, som ere komne til Europa. Men nu søger Spanien selv at erhverve sig en Rang iblandt de handlende Lande. For det første er i forrige Aar et godt Udbytte i den nye oprettede St. Carlsbanqve bleven uddeelt. Planen til et nyt Ostindisk Compagnie er bleven lagt, som kan blive af stor Betydenhed, til Skade for andre Lande, som ellers pleiede at sende Ostindiske Vahre til Spanien. Spanien har i forrige Aar første Gang, siden Monarchiet blev oprettet, sendt egne Skibe til Østersøen, lige til Petersborg og Archangel. Fiskefangsten, som ellers forskaffede andre Nationer uhyre Pengesummer af Spanien, begynde nu Spanierne selv at drive. Handelen fra Spanien til Amerika, som ellers var saa indskrænket, er nu givet en fuldkommen Frihed. J Landet selv forbedres Veiene, Kanaler graves, og Handelen forskaffes udenlands alle muelige Understøttelser. Allene i Havnen ved Mallaga ere i afvigte Aar 934 Skibe løbne ind, hvoriblandt have været 129 Spanske, 126 Franske, 200 Engelske, 85 Danske, 90 Svenske, 47 Hollandske, o. s. v.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Med en ikke liden Opmærksomhed har Portugal i forrige Aar udvidet sin Handel. Den blev Dag fra Dag muntrere, og man saae Skibe fra alle Nationer at løbe ind i Havnen af Lissabon. Dette er det Land, som drager den største Fordeel af Nordamerikas Uafhængighed. Den bruger just de Produkter, som Amerika har meest tilovers, nemlig Korn, Riis, Fiske o. s. v., og har just meest af det, som Amerika meest behøver og søger, nemlig Guld og Sølv. En Commercetractat imellem Portugal og Nordamerika er og derfore Ca meget. meget snart kommen i Stand, og Handelen er fra begge Sider bleven meget begunstiget. Engeland taber derved meest, som forhen forsynte Portugal, og har nu kun beholdt en liden Deel tilbage af sin store Portugisiske Handel. Da Portugiserne har større Tilbøieligheder og Beqvemhed til Handel end Spanierne, saa have og hins Handels-Foretagender en langt hurtigere Fremgang. Den Ostindiske Skibsfart er fornemmelig bleven udvidet i Portugal. Fiskefang. sten er og drevet stærkere end forhen. Overhovedet søger Regieringen stedse meere og meere at formindske den hidtil værende Afhængighed af Engeland i Handelen, og at forskaffe Landet en egen umiddelbar Handel. Angaaende den Afrikanske Handel er der paa Kysterne af Guinea reist sig Tvistigheder, imellem Portugiserne og de Franske, hvorom der endnu føres alvorlige Underhandlinger i Paris og Lissabon. Den Jtalienske Handel har i forrige Aar, saavidt os er bekiendt, ikke undergaaet nogen synderlig Forandring. Handelen paa Venedig er bleven stedse slettere, men har været god paa Genua, i hvilken sidste Havn der i forrige Aar er ankomne 2056 Skibe fra adskillige Europæiske Nationer, samt 1 Amerikansk. Det Turinske og Neapolitanske Ho søger meget at drage Handelen paa Middelhavet til sine Landes Havne, og understøtter adskillige nye Handelsprojecter. Messina er i denne Hensigt bleven ved et formelig Edicteerklæret for en Frihavn, og man giør ivrige Anstalter for igien at opbygge Husene i denne ved stærke Jordrystelser ødelagte Stad.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
De Keiserlige Staters Handel er ligesom bleven skabt paa nye. Man maatte skrive en heel Bog, for at vise Handels forandringerne i de Østerrigske Stater. Alle Handelens Grene, alle Anstalter, alle Midler dertil har Joseph forbedret. Han har gjort sine Stater rigere paa flere Millioner aarlige Jndkomster. Ligeledes i Henseende til det Russiske Rige, om hvis mere og meere sig udbredende Handel og Skibsfart der endog i forrige Stykke af Journalen er bleven meldt. Ruslands Han deel omfatter Asien og Europa, strækker sig fra China lige til Portugal, fra det yderste Norden, igiennem Østersøen, igiennem Strømme og Kanaler, igiennem det sorte og Middellandske Hav, lige hen til Egypten, og til det hele saa kaldte Levante, til Afrika og Jtalien; og udbreder og forøger sig allevegne. Udførselen fra Petersborg allene beløb sig i afvigte Aar til 13 Millioner 20141 Rubel 98 Kopekker. Til Cronstadt ankom i forrige Aar 858 Skibe, iblandt hvilke vare 365 Engelske og 107 Danske. Man kan deraf slutte sig til den Russiske Handels Storhed.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
De Preussiske Staters Commerce er alt for meget indkneben, og vil, saa længe de mangfoldige Monopolier og overhovedet saa længe det nærværende System vedbliver, aldrig opnaae den Høide, hvortil den efter Landenes Beliggenhed og andre Naturfordeele kunne have kommet. Da Kongen af Preussen, har i den med Danzig sluttede Convention frasagt sig Expertationshandelen paa Weixelen over Danzig, saa har natuligviis denne Handel allerede i forrige Aar trukket sig meere tilElbingen, og den har sammesteds beskiæftiget saa mang Skibe, at sammes Antal har i forrige Aar været større, end nogensinde tilforn. Fra Elbingen ere nemlig udgaaede 4000 Søeskibe, 670 Pohlske Vandfartøier og 112 af de saa kaldte Boordinge. Sammesteds ere indkomne 400 Søeskibe, 1035 Vandfartøier, og 112 Boordinge. J Aaret 178 vare kun 276 Søeskibe ind- og udløbne, og 400 Pohlske Trafter.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
J den anden store Udvei af den Preussiske Handel paa Stettin har Ud= og Jndførselen i afvigte Aar ogsaa noget for meret sig. Sammesteds ere udgaaede 1159 Hovedskibe med Ladning, 123 med Ballast, altsaa af de første 5, og af de sidste 48 mere, end 1783. Jndkomne ere 355 Skibe med Ladning og 805 med Ballast, altsaa af de første 9 mere, og af de sidste 35 mindre, end 1783. Overhovedet har Ud og Jndførselen af de meest søeverts ind- og udgaaende Vahre været stærkere i Stettin i forrige Aar, end i de foregaaende.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Antallet paa de i Aaret 1784 til Danzig indkomne Skibe har været 839, de derfra udgaaende 831. J Aaret 1783 vare de sammesteds ankomne Skibe kun 681, og de udløbne 694. Altsaa har Staden Danzigs Skibsfart været større i forrige Aar end i næst forrige. Jblandt de ankomne Skibe vare 192 Engelske, 181 Danske, 135 Svenske, 63 Hollandske, 112 Danziger o. s. v. Staden Danzigs Handel, i Særdeleshed Korn- og Træe=Handelen, har, efter adskillige Beretninger, værer i Almindelighed ret god.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Skibsfarten i Østersøen har i forrige Aar været større, end man i lang Tiid kan erindre sig. Spanier, Portugiser og Amerikaner ere komne i Concurrence af Skibsfarten paa dette Hav. Det hele Antal paa de igiennem Sundet passerne Skibe har været 10940. Deriblant vare 3172 Engelske, 2170 Svenske, 1691 Danske, 1429 Preussiske, 1366 Hollandske, 259 fra Bremen, 190 fra Danzig, 167 Keiserlige, 138 fra Riga, 38 Portugisiske, 25 Franske, 19 Spanske, 13 Amerikanske, 5 Venetianske, 16 Curlandske, 75 Hamborgske, 63 Lybske, 53 Rostockske, 8 Oldenborgske. I Dannemark har man været og er endnu beskjæftiget med igien at bringe Handelen paa en ordentlig og sikker Fod, hvoraf Phantasien i forrige Krig havde bragt den ved det saa skadelige Actiespil. Man søger at forene nogle Compagnier, som for sig selv ikke kunde være eller udrette det, som de forenede kunde giøre. Canal-Compagniet er som Compagnie ophævet, dog fortsættes endnu sammes Forretninger. Canalen selv er fuldført, og allerede gjort Begyndelse med at befare den. Det Ostindiske Compagnies Tab ved nogle Betienteres Utroeskab, har, uagtet samme beløb sig over en halv Million Rigsdaler, dog ikke foraarsaget nogen voldsom Forvirring, og dette Compagnie staaer endnu paa en god Fod. Jmidlertid har Dannemarks Skibsfart efter Freden naturligviis taget af, og med samme altsaa den forrige Munterhed i den hele Handel. Dog alligevel har de Danske Bancosedlers Værdie ikke forringet sig i forrige Aar, og omendskiønt den ikke anseelig er steget, saa er den ikke heller mere faldet.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Sverrig erfarede endnu i forrige Aar Virkningerne af den uventede Fred. Dog lode adskillige store Huses Banqverot ter mere befrygte, end der virkelig paafulgte. Jmidlertid er under disse Omstændigheder en Mængde reent Guld og Sølv gaaet ud af Sverrig, for at vedligeholde Handelen. Dens Drift har dog ikke ophørt derved. Man har meget mere gjort nye Handelsforsøg, og i forrige Aar første Gang ladet det Svenske Flag vaje i Levante og Egypten. Erhvervelsen af den Franske Øe St. Bartholem i Vestindien, imod at inddrømme de Franske Skibe Havnen ved Gothenborg, er en saa meget vigtigere nye Handelsgreen for Sverrig, da denne Stat aldrig forhen drev nogen umiddelbar Handel til Vestindien, og denne liden Øe kan i Krigstid, besynderlig formedelst det venskabelige Forhold imellen Frankrige og Sverrig, være af stor Vigtighed. Saaledes søge alle Lande at udvide deres Handel og Skibsfart, og at drive den til de yderste og hidindtil uforsøgte Vei og Stæder. Under disse Omstændigheder maae de Lande og Stæder, som drive Omsætnings- og Commissionshandelen, føle skadelige Virkninger. Dette føler naturligviis Holland, meest, omendskiønt de gamle Connexioner ikke lade sig saa hastig ophæve, og derfor vedligeholdes endnu bestandig Handelens Gang, om den endog bliver svagere.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Til Texel ere i forrige Aar 1543 Skibe indløbne, og til Vlie 953, paa Maas og til Goree ere 1551 ankomne og 1603 udløbne; uden at regne Sildebyserne og Grønlands farerne. - Men begge Slags Fiskefangst ere nu i Holland, kun en Skygge af den forrige Tiid, da Holland forsynede næsten hele Europa med Sild, Tran og Fiskebeen, og derved vandt aarlig mange Millioner; thi nu drive de fleste Land ved Havene, i Særdeleshed Sverrig, Dannemark, Preussen, Engeland, Jrland og andre Lande, Silde= og Robbefangsten med en alvorlig Flid.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Med denne Fiskefangst er der og i forrige Aar foregaaet en besynderlig Forandring. Sildens Løb gaaer mere og meere bort fra Norden, og den er funden stor og overflødig paa ganske andre Stæder end forhen. J Særdeleshed har der været en utroelig Mængde Sild i Søen ved Gothenborg, som aldrig forhen er bleven seet der i saa stor Mængde. Hvalfiske og Robdefangsten ved Grønland, Jsland og i Strat Davis, har kun været middelmaadig, men derimod den nye sydlige Hvalsiskefangst ved Kysterne af Afrikansædvanlig riig.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
De store Handelscompagnier have næsten alle i forrige Aar befundet sig i mislige Omstændigheder. Det Hollandsk Ostindiske har i et offentlig trykt Skrift erklæret, at det uden stor Understøttelse var nær sin Undergang. Jen Tiid af nogle Aar har det ikke kunne udbetale noget Udbytte, og laaner i nærværende Tiid med Generalstaternes Tilladelse 7 Millioner Gyld. Det Hollandsk Vestindiske Compagnie befinder sig i en næsten ligesaa slet Tilstand. Det laaner 3 Millioner for at bestride de nødvendigste Fornødenheder. Det Ostindiske Compagnie i Engeland er nogenledes blevet udhiulpet af sin mislige Forfatning ved Parlementets Understøttelse, og begynder igjen at komme sig, men endnu med svage Kræfter og under tvetydige Udsigter i sine Jndiske Anliggender. Frankriges Forsøg paa en Handel til Ostindien er ikke lykkes, og med de 5 i forrige Aar tilbagekomne Skibe var ingen Gevinst, men kun et reent Tab paa Capitalen. Da alle Nationer, endog Østerrige, Preussen, Sverrig o. s. v., seile i nærværende Tiid til Jndien, saa giør Concurrencen Vahrene der dyrere, og Mængden af de tilbageførte Vahre giør dem, paa Grund af samme Concurrence, i Europa lettere. Under saadanne Omstændigheder bliver den Ostindiske Handel stedse ufordeelagtigere og vanskeligere. De store Assecourance-Compagnier have havt et mindre end godt Aar. De have for det meste meere tabt end vundet. Nogle ere aldeles gaaet ind; andre staae paa svage Fødder; kun faa ere i gode Omstændigheder. Jo mere Landenes egen umiddelbare Handel tiltager, jo mere tager Commissionshandelen af, undtagen paa saadanne Stæder, hvis hældige Beliggenhed, saasom Altonas og Hamborg, tiener til denne Handels Vedvarelse og Fremme.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
AVERTISSEHæNTS. Fra Pressen er udkommet: Geheime-Conference=Raad Wedelsi Forklaring over Urigtigheden i Hr. Jnspecteur Klestrups Antegnelser a., tilligemed en ubekiendt Vens skarpfindige Tanker. om vort Landvæsens Indretning. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom paa Børsens Boglader, og hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, paa fiin Papiir, for 2 Mk. og Trykp. 24 s. Paa samme Steder er ligeledes Hs. Excellences Veiledning til rigtige Begreb om de Danske Jorde=Godsers Jndretning i Hoved=Gaarde, fiin Papiir 24 s., Trykp. 20 sk., samt Anmerkninger over een i Sielland, a. fiint Papiir 2 Mk. og Trykpapiir 24 s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Fra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. - 2) Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden. No. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv. eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen tilholder, nemlig paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir, 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis; men naar begge Dele ere færdige, bliver Prisen, for hver Deel 2 Mk. høiere.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Sa jeg undertegnede haver tilkiøbt mig en Deel af min sal. Moders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen i bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelii=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Priis=Courant. Korn. Rug, Holsteensk, Td. -Rd. - Mk. - s. Brænde. Favne. Dansk, = = 3 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Kliplanger Skpd. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Pommersk Fyr Rd. - Mk. Dansk Vaar=Sild Td. = =Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell. . 2 Rd. - Mk. Hvede, Holsteensk Td. . - Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Pommersk Bøg = 2 Rd. - Mk. i Lollandsk, Td. - -Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. 2 s. Holsteensk Bøg 2 Rd. - Mk. -- Siellandsk, Td. 7 Rd. a 7 Rd. 2 Mk. = Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. - Mk. - s. sydsk enkelt 6 Rd. - Mk. Byg Td. . 2 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = = 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Fyensk 2 Rd. - Mk. - Byg=Gryn Td. . 8 Rd. Mk. - s. Birk = = Rd. - Mk. - Malt Td. . 3 Rd. - Mk. - s. Salt. Havre Td. . 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Havre=Gryn Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Kiøbenhavns Boghvede=Gryn, Td. = 9 Rd. - Mk. - s. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Erter Td. . . 5 Rd. 5 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Engelsk Td. 2 Rd. - Mk. Brænde. Fransk Td. . . Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Fede=Vahre. Et Bønde=Læs, 1 Rd. 2 a 4 Mk. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. -Mk. - s. Vine. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 3 Mk. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Kul Td. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 4 Mk. - s. Rd. 5 Mk. - s. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Forring. . grønsalted, Lpd. - 1 Rd. 3 Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. 56 a 70 Rd. Høe et stort Læs = 3 Rd. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
- Holsteenske, Udenrigs Rd. - Mk. - s. 38 a 50 Rd. et mindre dito. 2 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Smør, Fyensk, Td. -Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Halm et Læs = 1 Rd. 2 a 5 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Udenrigs = Siellandsk, Td. - Rd. - Mk. - s. 23 a 24 Rd. Høns og Fiederværk. = Holsteensk, Td. - -Rd. - Mk. - s. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. -
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Udenrigs Tælle, Lispd. 2 Rd. 5 Mk. - s. 35 a 38 Rd. = = unge Parret 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Humle, Capuner sede et Par " 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Brunsviger. 60 a 65 Rd. - Mk. - s. = = mavre et Par Rd. - Mk. - Fisk.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Garleber Skpd 54 a 60 Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 Mk. 8 s. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Braband. - unge Parret. 60 Rd. - Mk. - s. 3 Mk. 8 sk. Graasey, salted, Td. - Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Giæs levende Stk. . - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
Klipfisk Skpd. Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Slagtede Stk. Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. - Rd. - Mk. - s. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Ænder et Par 1 Rd. 1 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . - Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. - 38 a 44 Rd.) efter dens Duer et Par - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 16 a 22 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees 1 Mk. 6 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Bagylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge-Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berling.
Berlingske Tidende, 1785-03-01
J. Johan August Unzers medicinske Haandbog, paa . udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskriLægen, oversat af Urban Bruun Aaskow, Kongel. Admirtets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Ti indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne=Sygdome; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe=Mid for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som saa Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
den Tripolis den 20de December.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den epidemiske Sygdom, som hersker i Tunis, havde i August og September Maaned temmelig taget af, men October blev den igien saa heftig, at den bortrykte en stor Mængde Mennesker. Skibene fra Tunis maae her holdt Qvarantaine i 20 Dage.
Berlingske Tidende, 1785-03-04
Den 22de October ankom her paa Rehden en Deel af den Venetianske Flode under Ridder Emo. Den bestod af 3 Linieskibe og nogle andre Fartøier. Den kom fra Susa, hvor den anrettede Skade ikke er saa stor, som man i Begyndelsen foregav. Kun et Huus og et Par Boder ere blevne ødelagte og 4 Mennesker have mistet Livet. De Venetianske Bombardeergallioter ere seilede til Corfu for at repareres, da adskillige af deres svære Mørsere ere brustne. Med bemeldte Eftadre følger tillige de 3500 Zechiner, som Republiken Venedig aarlig pleier at forære denne Regiering." Den behøve de høilig Provisioner og friskt Vand, da Eqvipagen havde lidt megen Hunger og Tørst. Efter Ridder Emos Forlangende blev han af dette Castel hilset med 36 Kanonskud, hvilke han Skud for Skud besvarte. - Ridder Moro, som døde her af et Saar i Fingeren, som han havde faaet ved Bombardementet for Susa, blev begravet paa den her værende Fattiges Kirkegaard. De fremmede Consuler her fulgte Liget. - Den Venetianske Flode er nu igien gaaet under Seil; imidlertid er Havnen af Tunis endnu stedse bloqverer af en Fregatte og en Skebekke. - Endelig have vi her faaet i Overflødighed den saa længe forønskte Regn. Skulde viendnu faae et saadant Aar, som det nu snart forløbne har været vil Tripolis blive en ubeboelig Udørken. - Regieringen har udnævnt Sidi Mahmut Hoya til sin Ambassadeur i Constantinopel.