Aalborg Stiftstidende, 1844-08-24
Onsdagen den 28de de, afholdes Licitation i Rimmerslund Kro, paa Landeveien imellem Horsens og Veile, over Leverancen af 1617 Tdr. Havre, 11,319 Lpd. Ho og 12,936 Lpd. Halm til de Tropper, der ifølge allerhøieste Befaling ville blive samlede ved Hedensted i næste Maaned. Man vil erindre, at der i Sommeren 1842 paa Hanstholm, paa Nørre-Jyllands nordvestlige Kyst, opførtes et Fyrtaarn; men at man, da Lanternen i Slutningen af samme Aars October skulde anbringes derpaa, saae sig nødt til at opgive dette, saa at intet Fyr kom til at brænde i Vinteren 184243. J Foraaret 1843 blev Fyrtaarnet, revet ned, og et nyt lige fra Grunden af igjen opført. Begge Fyrtaarne bleve, hvad Bygningsarbeidet angaaer, opførte ved Capt., Muurmester Sibbern; det første ifølge en simpel Contract, det andet ifølge en mindelig Overeenskomst imellem Generaltoldkammeret og ham. Capt. Sibbern har nu, denne Sag angaaende, i et i disse Dage udkommet Skrift, betitlet: "Opførelsen af Fyrtaarnet paa Hanstholm og Forhandlingerne herom saavel i technisk som i juridisk Henseende, tilligemed en Critik over det nu opførte Taarn, oplyst: 1) At han aldeles ikke har havt Noget at gjøre med at bestemme, hvorledes det i 1842 opførte Taarn skulde være, men blot havt at udføre det saaledes som det var bestemt i den med ham afsluttede Contract og dermed følgende Tegning; 2) at den Anklage, som fra Collegiets Side fortes imod ham, da hine Ulemper indtraadte, hovedsageligen beroede paa, at han havde forstaaet Contracten paa en anden Maade, end Collegiet: efterat det Hele var færdigt, vilde have den forstaaet; 3) at han, uagtet Sagen aabenbar stod tvivlsom for Collegiet, efter flere forgiæves Forsøg paa at faae en formelig Forligsmægling bragt igang, bestemte sig til at gjøre det Tilbud, at ville paa egen Bekostning rive hele Taarnet ned og atter opføre det med de Timensioner m. v., som Collegiet antog at være de i Contracten meente, saa at det kunde blive aldeles saaledes, som det vilde have staaet paa Hanstholmen i 1842, dersom S. i Et og Alt havde fulgt Contractens Bestemmelser saaledes som Collegiet vilde have dem forstaaet; 4) at S. derved afnødte Vedkommende den Erkjendelse, at man dermed ei kunde være tjent, hvoraf da fremgik, at Feilen maatte ligge i ganske Andet og meer, end hvad man vilde anklage ham for, hvilket ogsaa det nu opførte Taarn, naar det sammenlignes med Tegningen til det Forrige, noksom beviser; hvorimod S. derimod ikke opnaaede sin Hensigt, forsaavidt han meente, at denne Erkjendelse maatte medføre, at man maatte søge ved et Forlig med ham at faae ham til at bære en vis Andeel af Skaden, hvortil han viste sig villig, og saa forskaffe sig frie Hænder til at opføre det nye Taarn efter en ganske anden Construction, end den i 1842 antagne; 5) at en mindelig Overeenskomst nu blev afsluttet med S., hvorunder man viste sig saa nærgaaende mod ham, som muligt, i Henseende til Pengetabet, men derfor ogsaa maatte indgaae betingelser, hvorved man bandt sig saare meget i Henseende til de Forbedringer, man maatte kunne ønske, medens dette da havde til Følge, at Bygmesteren, uagtet Forliget ikke var blevet indgaaet uden efter hans Erklæringer, gik meget ud over Samme, og tilsidesatte det saa, at S. nu mener sig berettiget til herpaa at grunde en Fordring paa en vis Sum, som Godtgjørelse herfor, og 6) at endelig Resultatet af det Hele er blevet, at det Taarn, som nu er opført (og med hvilket S. i Henseende til Bestemmelsen af, hvorledes det skulde være, har, medens det for en stor Deel opførtes paa hans Bekostning, havt saa lidet at gjøre, at han ei engang har faaet Tegningen dertil sig meddeelt, førend et Par Maaneder efter at hele Arbeidet var begyndt og Taarnet næsten halvt var fuldført), ingenlunde svarer til hvad det burde være, ja er saa langt fra at kunne udholde nogen grundig Critik, at det tvertimod indeholder Constructioner, hvis Uhensigtsmæssighed er saare paafaldende, og desuden ikke lyser i det Omfang, det burde. Med Hensyn til Fremtrædelsen af dette Skrift mener Hr. Sibbern, at han skylder sig selv at lade Publicum erfare, hvorledes det er gaaet til med denne Fyrtaarnbygning, der i sin Tid har været Gjenstand for megen Omtale, og det saa meget mere netop nu forti de jydske Stænder let kunde faae ifinde at begjære Oplysninger herom, og fordi en Orcan, tidligt eller sildigt, muligt allerede i indeværende Aar, vil kunne lære, at Fyrtaarnet ei har den Styrke, det bør have, og at man da maaskee (thi Lignende er hendet ham før kunde ville skyde en Deel af Skylden over paa ham, der dog tvertimod har været den Første, som har seet Manglerne i dette Taarn, hvis Tegning og Construction han ei har mindste Andeel i. Forresten er det ogsaa nu lige 3 Maaneder siden, at han indsendte sit Svar paa de imod hans Regning gjorte Jndvendinger, og han har i al den Tid ikke hørt det Mindste fra Collegiet. – Som det kgl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegiums Consulent i Bygningssager paa den Tid bemeldte Fyrtaarn opførtes og ombyggedes af Entrepreneuren en Benævnelse, S. i dette Tilfælde forøvrigt protesterer imod, Muurmester Sibbern, har Statsraad Koch igjennem Fædrelandet lovet: at han ikke vil undlade at meddele de fornødne Oplysninger, saasnart alle Actstykkerne ere samlede, hvilke tjene til at fremstille denne Sag i sin Heelhed.