JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Her have vi da en temmelig udførlig og tilfredsstillende Forklaring over Ordet Laps. Man seer deraf, at faa andre Sprog eje, i den Betydning, et Ord, meere kraftfuldt, mere characteristisk end vi. Hverken de Tydskes Laffe, de Franskes Beciaune, Nigis, de Engelskes SotCoxcomb, Impertinent, Fool, eller Jtalienernes Smargiatso udtrykke saa meget. Det danske Ord forener alle de Begreber, som hine Nationer forbinde med de her opregnede Ord. Hogarth har skildret en Liderligs Levnet; en Laps's Begivenheder, fra hans femtende til fem og tyvende Aar, og fra dette igjen til hans fyrgetyvende kunde give Stof til den lærerigste Roman. Materialierne dertil vilde et opvakt Hoved let og rigeligen kunne samle i vort Kjøbenhavn. Spiren til Lapsen lægges allerede i Børnestuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Astronommerne beregne Dagen og Timen af Himmellegemernes Løb og Tilbagevendelse; mindre nøiagtige ere de politiske Legemers Bevægelser regulerede; men lad os overlade til den menneskelige Aand Omsorgen for, fredeligen og hurtigen at fuldende den Løbebane, den har betraadt, Paa mange Steder - paa mange Punkter har den banet sig Veien; ogsaa den besidder noget Himmelsk, som sikkrer dens Løb Visheden, af hine Stjerners Baner, der af den samme Haand, som skabte dem, ere udbredte over vore Hoveder. - Det Vanskeligste er udført; thi altid ere de første Skridt dette, nogle Afvigelser kunne vel forlænge Veien, men aldrig forhindre Maalets Opnaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Indenlandske Efterretninger. Den 30te April d. A. døde i Kjøbenhavn Doctor og Professor Peter Atke Castberg, Forstander for det Kongel. Døvstummeinstitut i Kjøbenhavn, Ridder af Dannebrogen. Han var født d. 3 Aug. 1780. Hans Fader var Præsten Peter Leganger Castberg, den som Digterinde bekiendte Mad. Buchholms første Mand. Han deponerede som Privatist fra Kongsberg 1796, tog Doctorgraden i Medicinen 1802, gjorde en Udenlandsreise fra 18035, og blev 1807 Forstander for Døvstummeinstitutet, hvoraf han har erhvervet sig udødelige Fortjenester, saavel ved mundtlig Underviisning, som ved forskjellige Skrifter, denne Gjenstand angaaende. Førend han tog sig af denne Underviisning vare de ulykkelige Døvstumme her tillands ganske overladte til sig selv, unyttige for Samfundet, og stundom endog sørgelige Gienstande for enkelte Daarers Spot og Kaadhed. Castberg blev Danmarks L'Epee, og virkede for sit Fædreneland, hvad denne har virket for Frankrig. Strax efter hans Hjemkomst fra sin Udenlandsreise, paa hvilken han havde gjort sig bekjendt med de berømteste Døvstummenstituter, udgav han en Læsebog for Døvstumme (Kbh. 1806), og søgte siden paa forskjellige Maader at sysselsætte hiin ulykkelige Menneskeclasse, saasom ved at lade dem forfærdige alle Slags Dreier- og Paparbeider, slibe Glas, illuminere Kobbere o. s. v., hvilke Arbeider. siden solgtes, til Fordeel for Jnstitutet. Om dets Tilstand og Fremgang meddeelte han hver Gang ved dets Aarfest en omstændelig Beretning, lige fra dets første Aabning 1806. Med Hensyn til Mængden af døve og stumme Mennesker i Fædrenelandet, hvilke vare over den Alder, at de kunde modtages til Undervisning i Døvstummeinstitutet, og Gavnligheden af at Religionslæreren havde Kundskab om Maaden, paa hvilke saadanne Ulykkelige kunde opnaae nogen Aandsdannelse, blev Prof. Castberg af Bestyrerne for det i Kjøbenhavn værende Pastoralseminarium, anmodet om, at gjennemgaae et Cursus over Døvstumme-Undervisningens Methode for de theologiske Candidater, som vare Alumner af Seminariet. Han opfyldte Vedkommendes Forlangende og beskrev i en Række af Forelæsninger, som han holdt i Seminariet, Fremgangsmaaden ved Døvstummes Undervisning, fra de simpleste Begrebers Udvikling til de meest abstracte, som med Sikkerhed kunne bibringes dem. Alt hvad der i disse Forelæsninger afhandledes, blev oplyst med Exempler, i det een af Døvstummeinstitutets Elever altid var tilstede ved Forelæsningerne, og den fremsatte Methode ved hver Gjenstands Afhandling med ham udførtes. Efter det Kgl. danske Cancellies Ønske bleve disse, paa ny udarbeidede og fuldstændiggjorte, udgivne i Trykken i Aaret 1818, under Titel af Forelæsninger over
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Døvstumme-Undervisningens Methode, holdne i Pastoralseminariet i Kjøbenhavn. Foruden Døvstummeinstitutet, som vilblive ham et uforgjængeligt Minde, have ogsaa andre almeengavnlige Anliggender uophørligen sysselsat hans oplyste og virksomme Aand. J adskillige Grene af sit Fag leverede han interessante Afhandlinger i forskjellige Tidsskrifter, alle opregnede i Nyerups Literaturlexicon, og selv som populair Forfatter viste han sig fra en saare fordeelagtig, Side i Ugebladet Hesperus, som ufortjent gik under i Strømmen af andre Dagblade. Endnu i den sidste Tid af hans Liv, der langt fra ikke kunde kaldes blidt, formaaede Modgang ikke at slukke hans for al videnskabelig Virken saa kraftfulde Aand. Han endte, saa at sige, sin literaire Bane med et i Begyndelsen, af indeværende Aar udgivet lidet Skrift: Sen tentios de inspiratione prima, hvori han paa en interessant Maade fremsatte sine Tanker om Aandedrættets første Udvikling hos Barnet: et Arbeide, som, efter Kienderes Dom, røber baade megen Kundskab og Tænksomhed. Naar man betænker, at Lægevidenskaben var det Fag, som han, efter sin egen Forsikkring i Fortalen til hans forhen nævnte Forelæsninger, offrede sine Ungdomsaar til, og at han, indtil den sidste Tid, udøvede denne Konst, saa er det virkeligen mærkeligt, at han i det pædagogiske Fag, især i Døvstummes Underviisning, har kunnet bringe det saavidt. - Han var Meddirecteur for Døvstumme- og Blindeinstitutet i Stockholm, Medlem af det Kglmedic. Selskab i Kjøbenhavn og Stockholm, de naturforskende Venners Selskab i Berlin det Jtalienske Academie, det academiske Videnskabernes Selskab, det medicinske Academie, det medicinske Societe d'emulation, det galvaniske Selskab i Paris, det med. Selskab i Marseille, og det Keiserlige Velgjørenheds-Selskab i St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
De to store Støtter af Granit, der fra Arilds Tid have staaet i Enden af Cavaleergangen i Rosenborg Hauge, ere nu, formedelst den ny Gangs Anlæg, blevne nedtagne. Mange have hidtil troet, at hver af samme bestod af eet Stykke, men man seer nu, at de i Midten vare sammensatte af to Stykker, hvert 4 1/2 Alen langt – altsaa af en meget anseelig Længde. Man kan regne, at hver Støtte, fra den forgyldte Kugle af, som sad øverst, havde i det Hele en Længde af over 10 Alen. Det vilde være at ønske, at begge disse Støtter, som endnu ere, endog de ældste Folk, en kjer Erindring fra deres Barndoms Dage, og som for Størrelsen af den Granit, de ere sammensatte af, ere mærkelige, maatte blive opsatte paa et andet passende Sted i Haugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Blandede Efterretninger. J Leipz. Lit. Zeit., Januari 1823, læses en meget stræng Recension over Anthropologie von Heinrich Steffens, 12 Th., Breslau 1823. Rec. begynder sin Recension med: "Denne Boger meget for svag til at fremme Videnskaben, men stærk nok til at forøge den nuværende Forvirring i Philosophien." Man seer ellers tydeligen, at Rec. er en erklæret Fiende af den Schellingske Philosophie, og altsaa neppe aldeles upartisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Det Kongelige Jennerske Selskab til Koppernes Udryddelse og Kokoppernes Udbredelse, der blev stiftet i Aaret 1803, har for ikke længe siden ladet trykke en med Jenners Billed prydet Beretning om sin Virksomhed, som ogsaa indeholder Selskabets Love. Det maatte i A. 1813, af Mangel paa Medlemmer, standse med sine Arbeider, men 1814 forenede de adspredte Medlemmer sig igjen, og Selskabet hævede sig snart til sin oprindelige Glands. Det udbreder nu sin Jndflydelse næsten over den hele Jord. J London og i Omegnen underholder det henved 300 Saarlæger, der sysselsætte sig med Kokoppers Jndpodning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
J Egnen af Brownsville, i den vestlige Deel af Pensylvanien, omstyrtede for ikke længe siden Stormen en Eeg, under hvis udrevne Rødder man fandt et Lag af Sandstene. Paa den glatte Side af disse Stene saae man adskillige udhugne Figurer, og deriblandt ogsaa to menneskelige, Mand og Qvinde, med et Træ imellem sig. Den qvindelige Figur havde en Frugt i Haanden. (Mueligen fortjente Gamborg Nysa, Copenh. 1790, ved denne Leilighed at efterlæses.) Man saae ogsaa Raadyr, Bjørne, Kalkunske Høns. Egen var i det mindste 500 Aar gammel, og disse Figurer maa altsaa være blevne udhugne førend Columbus's Ankomst. Lignende Spor af tidligere Cultur træffer man i andre Egne, som ere blevne de Vilde frarevne. Jkke sjeldent findes ved Brøndgravning forstenede eller med Kalk drypsteen overtrukne Redskaber og Værktøier, der røbe en hos alle vilde Stammer aldeles ubekjendt Grad af Civilisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
J Petersborg indkomme endnu bestandigen fra saare mange russiske Statholderskaber milde Bidrag til Understøttelse for de til Rusland, flygtede Grækere. Collegieraad Warwatzi i Taganrog har ydet sine trængende Landsmænd, 250,000 Rubler. Desuden ere næsten 900,000 Rubler efterhaanden indkomne hos Ministeren for Gudsdyrkelsen og Folkeoplysningen, Fyrst Gallizin. Disse Penge blive, ligesom de allerede indkomme, afsendte til Generalgouverneuren i Cherson, Grev v. Langeron, og til Anføreren i Bessarabien, Generallieutenant v. Jmhof, til Uddeling. Blandt de til Petersborg ankomne Grækere ere meget artige og videnskabeligen dannede Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Bjerget Bronislaiva i det Krackauske har nu, næst sin historiske Mærkværdighed, som et National-Mindemærke for General Kosciusco, faaet en naturhistorisk Mærkværdighed. Ved Arbeidet paa den Høi hvorpaa Mindet, der under konstforstandig Veiledning fortsættes med stor Flid, skal staae, har man fundet i Kalkbjerget, 10 Alen dybt under Overfladen, et uhyre Rygrad af henved 12 Alens Længde (?). Naar denne interessante Levning fra en tidligere Dyre verden af Kiendere nøje er undersøgt, saa vil Resultatet af deres Forskninger i sin Tid blive bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
J St. Petersborg gives en Sieldenhed, hvori Natur og Konst findes forenede, en af Meteorsteen forfærdiget Sabel. Stenen selv blev af Capitain Barrow bragt fra Godthaabs Forbjerg til Engelland og sammesteds undersøgt af Chemikeren Tennant, som fandt, at den tiende Deel af Stenen bestaaer af Nikkel. Den engelske Sværdfeier Sowerby smeddede en Sabel deraf, som Hofraad Hammel, under sit Ophold i Engelland, sendte til Ministeren for det Indere, som en Foræring for H. M. Keiser Alexander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Gouvernementstaden Tschernigow er, i Følge sikkre Data i den russiske Historie, og andre endnu tilværende Mindemærker, den ældste Stad, i det europæiske Rusland. Vel melde Annalerne intet angaaende Navnet af den, der har bygt samme, men, efter gamle Documenter, som en Lærd i Petersborg nyligen har opdaget, anføre de, at den allerede var blandt de Stæder, til hvilke Grækerne efter den i Aaret 907, sluttede Fred med Oleg, maatte betale Tribut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Den hidtil uafbrudt fortsatte Bygning af den nye pragtfulde saakkirke i den russiske Keiserstad, er der paa en ubestemt Tid standset med. Architect Montferrants hidtil fulgte Model kunde ikke udføres, og Kirken skal bygges færdigt efter en ny Plan, som allerede er blevet bifaldt og samtykket af Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Foruden den Petersborger og Moskouer Skole efter den indbyrdes Underviisningsmethode, har nu ogsaa Kiew faaet en saadan Skole. Den staaer under General Orlows Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Directeuren for det Keiserlige, forhen Zaluskiske, Bibliothek i Petersborg, der, efterat 6000 Bind ere blevne afleverede til det medicinske Collegium, endnu eier 240,000 Bind, er Geheimeraad v. Olanin. Han har egentligen bragt Orden i denne store Bogsamling, og Bøgerne i 20 forskjellige Sprog ere blevne videnskabeligen ordnede. Mærkelig er den ved samme værende Samling af Haandskrifter, blandt hvilke mange meget gamle og sjeldne. Den afdøde Statsraad v. Dubrowsky har samlet en stor Deel deraf i fremmede Lande, og foræret Keiseren denne Samling, for hvilken Hs. Maj. har givet Statsraad Dubrowsky en rundelig Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
J St. Petersborg, saavelsom i hele det russiske Rige, er d. 1 Juli f. A. allgem. Zeitung, schokkes's Uberlieferungen zur Geschichte unserer Zeit, Le Constitutionel og Morning Chronicle blevne forbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Kjøbenhavns Børs, d. 2 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a visto 247. Amsterdam 2 M. - . London 11 1/2 Rbdlr. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1822) 76. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 14 3/4 a 15 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-03
Ved de militaire Caserneskoler, under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ønskes en Lærer for den 2den eller ældre Drengeclasse, i hvilken 30 Børn, der i Forveien have gjennemgaaet Elementarunderviisningen, oplæres i de for Borger= og Almueskolers ældste Classe almindelige Fag. Til denne Post ønskes fortrinligen en duelig theologisk Candidat. Man vil behage, skriftligen at opgive Navn og Bopæl til Directionens Præses H. Ex. Hr. Generallieutenant Grev v. Schulenburg, inden den 10de d. M., paa hvilken Dag Concurrence vil blive anstillet for dem, som have meldt sig til Prøven. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 36. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Mai 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Om Prof. Lunds og Hr. Freunds Præmie tegninger, udstillede paa Charlottenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Enhver, der har gjort sig noget fortrolig med Eddas Fabellære, vil sikkert bifalde det Valg, som Academiet har gjort mellem disse Tegninger. Det er især Nornernes Gruppe paa Hr. Freunds Tegning, som Anmelderen finder særdeles skjøn. J den hersker aldeles den Alvor og Ro, den Symetrie (dog naturligviis ingen mathematisk), som jeg synes, Gjenstanden, strængelig fordrer. Som Prof. Lund har gjort, at behandle vor raa, colossale, kraftfuld-skjønne Mythologie med pyntelige Figurer fra den Tid, da utallige Poeter ved Ord og Meisel havde afrundet den grækiske Mythologie, og vel forskjønnet dens Former, men næsten menneskeliggjort den, synes mig ligesaa urigtigt, som nu at ville fremstille en moderne Gienstand (dertil høre jo endnu altid Apollo, Venus a.) i den antik grætiske Stiil. Hvilken Forskjel, f. Ex., mellem Nornerne og Parcerne? Disse vilde Freund vist heller aldrig have fremstillet i nogen lignende Stiil, thi Harmonie maa der være imellem ethvert Konstværk indre Aand og det Udvortes, hvorigjennem denne skal vise sig, ellers kan den ikke opfattes, og Øiet blendes kun af Overfladen. Dog denne strenge Rolighed, denne mystiske Høihed, denne, om jeg saa maa sige, SphiuxAgtighed *), hvorigjennem vi troe, at den gamle nordiske Poesie ene maa og poetisk kan udtrykke sig i Form, har sat Konstneren i Forlegenhed. Da Symetrien naturligviis maatte vedligeholdes ved Mimers tilkommende Gruppe, kom da denne i tydelig nok talende Forbindelse med Nornerne? Valkyrierne paa den anden Side synes mig i Grunden uvæsentlige, og dog maatte der være Noget. Der var intet Bedre. Jeg var tilfreds, de havde været afrevne af en Hændelse, thi da havde de været borte, uden at skade det Hele. Desuden ere de mig altfor urolige, endog i og for dem selv betragtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
med det Tillæg. Hoe et sepulchrum intus cadaver non habens, Hoc et cadaver sepulchrum extra non habens, Sed cadaver idem est et Sepulchrum. (Dette er en Grav, som intet Liig indbefatter; dette er et Liig, som ingen Grav har, men er Lig og Grav tillige.) Vi finde henved 50 forskjellige Opløsninger af denne Gaade, forfattede af lærde Mænd. Marius Michael Angelus paastaaer: Elia Lælia Crispis betegner Regnvand, som falder i Søen; R. Vitus troede først, at Opløsningen deraf var: Niøbe, forvandlet til en Steen, siden den fornuftige Siel, og derefter igjen den platoniske Jdee; Joh. Turrius, den oprindelige Materie; Fr. Schottus, en Gilding; Nic. Bernardus: den philosophiske Steen, hvori han fulgtes af Borrichius; Bach. Pontinus: tre menneskelige Legemer i eens Tilstand og begravede af tre forskjellige Menneskeer paa een Tid, Nesmondius; en Proces; Joh. Gas. Gerartius, Kierlighed; Bu. Boxhornius, en Skygge; P. Terronus: Musiken; Fort Licetus: Fødsel, Venskab og Mangel; M. Ov. Montalbanus: Hamp; Car. Cæs. Malvasia, et qvindeligt utidigt Foster, lovet til en Mand; Pet. Mengulus, Kydskhedens Regler, foreskrevne af Stifteren for den militaire Religion af St. Mary; M. de Ciconia; Pave Johan; Heumanus: Loths Hustrue, og endeligen J. C. S., en anonym Forfatter i de Leipziger Afhandlinger: den christelige Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Om Accusativet med Jnfinitivet, ved Verbet lassen, især med Hensyn til Talemaaderne merken lassen og wissen lassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Det sidste Spørgsmaal i Nr. 19 kan da nok besvares med, at nogle Vedkommende ikke have tænkt paa de omtalte Regler, andre derimod ikke have kjendt dem. At der forresten virkeligt gives faste Regler om Dativets og Accusativets Brug i de omtalte Talemaader, eller saadanne Regler dog lade sig give, skal jeg nu søge at vise. Adelung, et Hovedorakel for Autoritætkræmmere *), anseer i sin store Ordbog, 1ste Udgave, las; dir nichts merken, for ligesaa urigtigt, som las mir es nicht empfinden, lassen Sie mir es thun, og holder, einen etwas wissen lassen, i bemærkelsen at give Nogen Efterretning om Noget, for rigtigere, end einem etwas wissen lassen, fordi her findes Accusativets Construction med Infinitivet. Ved en nøiere Undersøgelse af disse Talemaaders bemærkelse vil man imidlertid finde: 1) at las der nichts merken er rigtigt talt, At jeg ingenlunde søger at nedsætte A store Fortjenester af det tydske Sprogs kritiske Studium, behøver jeg vel neppe at anmærke. De ere noksom bekiendte, og nok større, end mange af hans blinde Eftersnakkere drømme om, men netop ved disse udmærkede Fortjenester har han vundet en saadan Autoritæt, at han som oftest ogsaa blindthen følges i Ting, hvori han ikke burde følges. Derfor anfører jeg her ham og hans Mening. las dich nichts merken derimod kun kan bruges i enkelte Tilfælde; 2) at einen etwas wissen lassen ikke svarer til at give Nogen Efterretning om Noget, einem etwas wissen lassen derimod i denne bemærkelse lader sig forsvare, i det mindste som elliptisk Talemaade. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Jndenlandske Efterretninger. Skrivelse fra Hertugdømmet Schleswig, af 29 April 1823. Det Vigtigste, som i denne Tid kommer i Betragtning, ere Priserne paa Producterne og Udsigterne til næste Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Landmandens Haab stiger med Producternes Priser. Vel er Omsætning endnu ikke stor, da Enhver venter endnu høiere Priser, men dog er Forskjellen siden en kort Tids Forløb allerede betydelig. Saaledes f. Ex. kostede for ikke længe siden Hveden 6 Mk. 8 s., nu derimod 8 til 9 Mk.; Rugen 5 Mk., nu 7 til 8 Mk.; Havren 2 Mk., nu 4 Mk. Schl. Holst. Cour. De magere jydske Stude kjøbes rask paa Torvene, og allerede siden 8 Dage seer man i Marsken de saakaldte Fenne (et Slags Marsk jorder, omgivne med Grøfter, hvis Vand, formedelst Sluser, staaer i Forbindelse med Floder eller Søer) besatte med magert Qvæg. Priserne ere i Aar 10 Rthlr. eller 16 Rbdlr. Sølv Parret ringere end forrige Aar. Et Par saakaldte 500 Punds Stude (d. er saadanne, der, efterat de ere blevne fede i Høsten, anslaas til 500 Pd. Kjød, foruden Talgen) koster nu paa Torvene 30 til 32 Rdlr. Cour. eller 48 til 52 Rbdlr. Sølv. Da Kjødet i afvigte Aar faldt meget i Prisen, saa tabte Eierne af de fede Stude ved Salget deraf i Hamburg saa meget, at mangen Mand ikke fik hvad de kostede ham ved første Jndkjøb. Nu synes Kjødpriserne at reise sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
J dette Øjeblik er man bekymret for Græsværten, da den standses meget af Kulden, og Mangelen paa Staldfoder er temmelig almindelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Mangen Landmand, der af Fodermangel, allerede havde drevet sit Qvæg ud i Marken, har maattet taget det afkræftet ind igjen. Rap sæden er siden forrige Efteraar steget meget i Prisen; den Gang kjøbte man Tønden for 8 til 9 Mk.; nu koster den 14 til 15 Mk. Hollænderne, der i afvigte Høst have gjort betydelige Indkjøb her i Landet, høste nu Fordelen deraf. Udsigten til næste Rapsædhøst er kun maadelig; man venter kun at høste en Trediedeel saa meget, som man fik forrige Aar. Mange Rapsædmarker maa ompløies og besaaes med Sommerkorn. Værten af Rapsæden er, i Forhold til afvigte Aars næsten en og en halv Maaneder tilbage. Andre Vinterfrugter, som Hvede og Rug, staae næsten allevegne godt, kun Vinterbygget, som iøvrigt ikke avles hyppigen, skal have lidt meget. Siden adskillige Aar gjør man ogsaa mange Forsøg, med Sommerrapsæd, den voxer let og hurtigen, og er giftig; men om denne Sædarts Dyrkelse ogsaa er gavnlig for gode Jorder i Fremtiden, derom er Erfaringen endnu ikke ganske enig. Derimod tiltager Vinterrapsædavlen paa Geesten i Hertugdømmet Schlesvig med hvert Aar, og synes at lykkes særdeles godt. - Landmanden i Marsken har nu i adskillige Aar befundet sig i en tung Stilling. Marskjorderne ere sjunkne over det Halve i Prisen; ligeledes Forpagtningsafgivten af Geestjorderne. Men har nu end mangen en Marsklandmand, især fordi hans Hypothek var bebyrdet med for megen protocolleret Gield, maattet erklære Concours, saa have derimod Andre lært og vant sig til, at indskrænke sig i deres Huusholdning og undvære den skadelige Luxus, der ellers havde taget saa megen Overhaand. Nu synes Udsigten til en bedre Tid at aabne sig for Landmanden, især da fra Regjeringens Side al muelig Eftergivenhed og Lettelse vises ham, og Arbeidslønnen, formedelst de mange Arbeidsøgende, er overordentlig billig. Et ikke ugunstigt Tegn derpaa er det iøvrigt, at de Fattige, der trænge til offentlig Understøttelse, især paa Landet, næsten overalt blive færre og derfor Fattigbyrderne meget mindre. Derimod falder det vanskeligt at faae unge Mennesker anbragte til at lære et Haandværk, Tallet af Mesterne og de paa egen Haand arbeidende Haandværksfolk har i den nyere Tid meget forøget sig; derved er Arbeidet blevet for meget fordeelt, saa at nu de fleste Mestere arbeide allene og uden Medhielpere. Desuagtet er Landet ligesom oversvømmet med vandrende Svende der imidlertid tildeels mere gjøre sig et Haandværk af at vandre og samle Gaver end af Arbeide. Faae de end nu og da Arbeid, saa blive de dog sjeldent længe paa eet Sted. Det vandrende og fegtende Liv behager dem mere, især finde de paa Landet næsten overalt en gjæstfri Modtagelse. Det er sørgeligt, at de fremmede Haandværksvende her i Landet udgjøre Flerheden af de Tiggende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Jmidlertid hører man dog sjeldent, at saadanne Folk begaae Forbrydelser, sandsynligviis fordi de allevegne modtages gjæstfrit. Paa Hans Høifyrstel. Durchl. Statholderen. Landgreve Carl af Hessens Foranstaltning skal der anvises trængende Familier i Stæderne Jorder til Haugers Anlæg og Kjøkkenurters Avl paa visse Aar uden Betaling. Dette er ogsaa allerede i forskjellige Stæder med Held iværksat.