JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Lyst St. Croix Sukker faaes i Lispundeviis meget billig hos N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Extra fine hollandske Uld=Karter kan faaes særdeles gode hos N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Baandjern fra 1/2 Tom. indtil 2 1/2 Tom. bred, fiirkantet, rundt, og fladt Stangjern, samt bedste Smede=Kul faaes billigt hos J. L. Hasselbalch. Engelsk Bleghvidt, Venetiaurødt, malet, i Foustager, og Nettovægt, Berlinerrødt, Berlinerblaae, Pariserblaae, Kugellack, Chromguult, Chromgrønt, Minnie, Kobberrøg aSolverglød, Zinober & Zitguult, med mange flere Sorter gode Malervare, samt gammel klar Linolie, faaes billig J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Engelsk Fasance, Tallerkener, flade og dybe, Spølskaaler, hvide og couleurte, faaes i Dusinviis meget billig hos J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Lyst St. Croix Puddersukker 17 Mk. Lpd., fiint Riismeel 16 s. Pd., Viin Eddike 12 a 16 s., Øl=Eddike 6 a 8 s. Potten, faaes hos J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Efterat have erholdt Bevilling, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, at jeg har etableret en Handel i Forening med mit Brænderie i Gaarden No. 12 paa denne Byes Torv, og forsynet med de til Boutiqve & grovere Handel hørende Vare, ved hvilket jeg anbefaler mig til Enhver med den Forsikkring, at ved reel Behandling og gode Vare skal jeg sørge for at vinde Enhvers Tilfredshed. J. S. Møller. Grenaae, den 10de August 1840. Lyst St. Croix & Havannah Sukker, anbefalende til Syltning, kan bekommes hos J. S. Møller. Grenaae, den 10de August 1840. Fiin Congo & Haysan Thee, dansk & chin. Soya, Carristof, syltet Jngefær, Vanillie, Succat, Confect Rosiner, Krakmandler, Cathrineblommer, Kirsebær tørre, Figen, Mallaga, Riismeel &c. &c., kan bekommes hos Grenaae, den 10de August 1840. J. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Anchiovis, Sveitser og Eidamer-Ost, kan bekommes Grenaae, den 10de August 1840. J. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Da jeg om 5 Uger afreiser herfra Byen, ombedes Enhver, som har Silketøier hos mig til Farvning, at afhente samme. Skulde Nogen ønske at lære SilkefarverKunsten, ville de behage at henvende dem til mig i min Bopæl Badstuegade No. 259. Til den Tid modtages Arbeide til hurtig Expedition. L. Schneider, Aarhuus, den 18de August 1840. Silkefarver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Da min Lærredreng Peder Christensen bortgik uden min Tilladelse Tirsdagen den 11te dennes, og siden den Tid ikke har indfundet sig, bedes Enhver, som kan give mig Oplysning om bemeldte Dreng, godhedsfuld at underrette mig om samme. Han er hverken i Besiddelse af Skudsmaal eller Pas. Aarhuus, den 20de August 1840. P. Bærntsen, Bødkermester. Hvor 3000 Rbd. r. S. er i anstundende 11te December Termin at erholde tillaans mod Sikkerhed som for Umyndiges Midler, anvises, naar man personlig eller i portofrie Breve henvende sig til Qvistgaard pr. Holstebroe, den 14de August 1840. M. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Hos Joh. Bang, Skolegade No. 15, kan bekommes velproppet Kjøbenhavnsk Øl, samt ræset Randers=Lax i større og mindre Deele. Anholms Paquet, der lykkelig og vel i Søndags er arriveret til Kjøbenhavn, er bestemt til at afgaae herfra dertil igjen Torsdagen den 27de dennes. Ludv. Fr. Bloch. Paquetten "Adonist, Skipper Jens Nyerup, bliver bestemt færdig at afseile til Kjøbenhavn førstkommende Onsdag den 26de August, og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
Skipper J. Jørgensen ligger med sin førende Sluppe. under Ladning i Altona med Stykgods til Aalborg og Aarhuus, og har bestemt at være seilklar ved denne Maaneds Udgang. Førstkommende Søndag prædiker i Frue Kirke til Høimesse. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard, og til Aftensang: Hr. Pastor Fønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Løverdagen den 22 August. Den til Forsendelse, med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus fis-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmonist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Blandinger. Ved den Diner, Hertugen af Wellington ogsaa i Aar har givet til Erindring om Slaget ved Waterloo, saae man en Vogn af stor Værdi rulle om Bordet. Den er Hertugen foræret af Kong Georg IV. Dens Kasse og Hjul ere af massivt Guld, inkrusteret med ægte Perler, og den indeholder to runde Bænke, hvorpaa flere Rader Flasker staae. Den er altsaa et Slags bevægelig Kielder. Paa disse Bænke sees de forskjellige Medailler indlagte, Wellington har faaet af fremmede Souverainer. Denne Vogn rullede, som sagt, hele Tiden om Bordet, og enhver Gjæst udbad sig deraf den Viin, der hugede ham bedst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Det var den 27de Mai 1821, da alle Napoleons Venner og Betjente indskibede sig til Europa fra St. Hellen, og skjøndt nitten Aar ere forløbne siden, ere de dog Alle, paa Tre nær, endnu ilive. De Afdøde ere: Abate Vignali, der blev skudt af en Bandit i sit Huus ved Ajaccio, den gamle lærde Grev Las Casas, der døde i Offenbach af Alderdomssvaghed, og Doctor Antomarchi, der døde paa Cuba af den gule Feber. Ved Ankomsten til New=York have tre Matroser af den americanske Hvalfiskefanger "Beqver" anklaget deres Capitain, en vis Rogers, for at have opoffret en Kammerat af dem, en Matros ved Navn Gordon, ved at overgive ham til Canibalerne i Sydhavet. Da Skibet befandt sig i Nærheden af Savage-Øen, der er beboet af Menneskrædere, og en med disse Vilde besat Kande nærmede sig Skibet, havde nemlig Capitainen beordret Størstedelen af Mandskabet ned i Rummet og Resten op i Takkelagen, saa at Gordon, var den Eneste, som med Capitain og første Styrmand var bleven tilbage paa Dækket. Disse To vare da faldne over ham og havde kastet ham overbord tilde Vilde; og da disse ikke strax gjorde Mine til at ville bemægtige sig ham, havde Capitainen tilraabt dem: at de skulde kun stege og æde ham! De Vilde lode sig nu dette ikke sige to Gange, men bemægtigede sig deres Bytte og seilede bort med det, medens den ulykkelige Gordon forgiæves anraabte sine Kammerater om Hjelp. Den umenneskelige Capitain, hvem Gordon rigtignok engang skal have fornærmet, kom strax igjen paa fri Fod, ved at stille 100 Dollars i Caution. Han paastaaer til sit Forsvar: at Gordon, havde været insubordineret og derpaa selv forlangt at blive sat iland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Da Jødernes Over=Rabin i Damaskus, efter at have udstaaet Torturen, blev opfordret til at underskrive Tilstaaelsen angaaende den foregivne Forbrydelse, svarede han: "Da J gave mig 500 Stokke slag rundt om paa mit Legeme, da J i Vinterdag lode mig ligge 3 Timer i koldt Vand og hængte et blottet Sværd over mit Hoved, saa jeg ikke kunde reise mig, da I gave mig 170 Slag paa min Haand, da J dreve de omkring mit Hoved lagte Knokler indi mine Øine, og gjorde mig blind, da fik J mig ikke til at lyve, og nu skulde jeg underskrive en Usandhed?" Rabineren blev ifølge dette Svar ført tilbage til sit Fængsel, for her at afvente sin Dom. – J andre Beretninger hedder det, at Pøbelen har plyndret Synagogen i Dsjobur. Lovens Ruller tilligemed andre hellige Skrifter vare blevne sønderrevne og allehaande Uteerligheder begaaede dermed. Folket bemægtigede sig derpaa Jødernes Begravelsesplads, opgravede Benene af Folk, som vare stedte til Hvile for 200 Aar siden, osv. Denne Beretning staaer i Londonneravisen Morninghronicte.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
To Reisende, fortæller en Neworker Avis, som kjørte i Postvognen til Chickago, bleve uenige over Pladsene, og da Jngen vilde give efter, trak hver en Pistol frem; de skjøde i eet og samme Øieblik paa hinanden og bleve døde paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Fanny Elslers Honorar i Amerika beløber sig til over en Tønde Guld. Priserne ere forhøiede til det Tolvdobbelte. Der har dannet sig en Forening af unge Mænd, som hver Dag ville bære Kunstnerinden til og fra Theatret i en prægtig Portechaise. "Morning herald, skriver: Vi have seet Fanny smille, vi have seet det Smiil og den venlige Mine, de franske og engelske Aviser have skrevet saameget om. Ja, det er sandt, saaledes smiller ingen Dødelig! Dette Smiil alene er Entreen værd; hendes gratiøse Dandser en reen Tilgift."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
For kort siden forefaldt et rørende Optrin for Enaf Fredsdommerne i Paris. Madam Gallien, en Pyntsyerske, anklagede Dem. Flora Minville, fordi Denne var Aarsag i, at Hiin ikke havde kunne udføre et bestilt Arbeide, og androg paa en Skadeserstatning af 30 Francs. Madam Gallien skulde nemlig sye en Bal-Bruderobe til en Frøken, som ægtede en fremmed Prinds. Denne Robe skulde udstyres med al mulig Luxus af Kniplinger, Perler osv., og erholde den høieste Glands ved en frisk, hvid Rose. Det var sidst i Februar, friske Roser vare altsaa en stor Sieldenhed. Dem. Flora, en omhyggelig Blomster elskerinde, havde ofte forsynet Hovedstadens første Modehandlerinder med friske Blomster om Vinteren, og Mad. Gallien havde derfor, i nærværende Tilfælde, henvendt sig til hende. Dem. Flora havde ogsaa lovet, til bestemt Tid at levere hende Rosen for 25 Fr. (5 Species). Rosen blev imidlertid ikke leveret. Paa det Spørgsmaal, hvorfor hun ikke havde holdt sit Løfte, svarte den Anklagede meget bly, at den ene af de Roser, hun havde, i hendes Fraværelse var bleven afbladet af Regnen. Paa det Spørgsmaal, hvorfor hun da ikke havde leveret den anden, svarte hun med Taarer: den havde hun rigtignok, den var heller ikke bortlovet, den var endogsaa langt smukkere, end den anden, men hun havde ikke kunne bære det over sit Hjerte at sælge den, da den var bestemt for hendes Moder. - Dommeren: "Var det da Deres Moders Fødselsdag. – Flora: "O nei, min Herre! Det var hendes Dødsdag!" (Stor Bevægelse blandt Tilhørerne.) Hvert Aar havde jeg, paa Montmartre's Kirkegaard, hvor hun hviler, lagt paa hendes Grav en af de hvide Roser, hun i Livet holdt saameget af. Det har jeg ogsaa gjort dennegang, idet jeg sagde til mig selv. Bruden vil, ogsaa uden Blomsten, være smuk, men min stakkels Moder skal ikke savne sin Yndlingsrose idag!" - Ved disse Ord hulkede Pigen høit, og Klagerinden selv traadte hen til hende, forat trøste hende. Alle Tilhørerne vare dybtrørte. Omsider brød Mad. Gallien Tausheden. Udslet Anklagen, Hr. Dommer! sagde hun: Jeg vilde gjøre mig en Samvittighed af, at forfølge det arme Barn for hendes skjønne Handlings Skyld. Gid jeg havde en Datter, som hende!"Sir James Pakington, som for kort siden døde i Worcester, har indrettet sit Testament saaledes, at Jngen af den nulevende Generation faaer noget af hans uhyre Formue. Han har kun en Neven, Sommerset, Russel, og denne har en Søn, som nu gaaer i sit fjerde Aar. Men ikke dette Barn, nei, den ældste Søn, som dette Barn i Tiden kan bekomme, har den underlige Mand indsat til sin Universalarving, under den Betingelse, at Jndkomsterne af hans Grundeiendom og Renterne af hans Capital skulle lægges op i 40 Aar. Saa vil det Hele være steget til et otte dobbelt Beløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Equilibristen Auriol sætter i denne Tid hele Paris i Forhauselse. Han stiller nemlig tolv tomme Flasker, ordnede omtrent som Kegler, paa et fiirkantet Bord, og spadserer derpaa omkring paa deres Halse, saa mageligt som om han gik paa et Gulv. Men han lader det ikke beroe ved denne regelmæssige Spadseregang, snart begynder han at overspringe en, to, tre Flasker og at udføre de vildeste Hop. Jkke tilfreds dermed, kaster han enkelte Flasker ned paa Jorden, og optager dem med største Sikkerhed, uden at forlade sit skrøbelige Standpunkt. Tilsidst bliver han staaende i lang Tid paa Halsen af een Flaske, uden at tabe Ligevægten. Naar nu hele Publikum er enthusiasmeret, saa kommer først Hovedkunststykket: han sammenstiller fire Flasker saaledes, at han kan sætte et Salatfad af Porcellain paa Halsen af dem. J dette sætter han en Flaske med Bunden opad, sætter Hovedet i Huulingen, og med et let Spring staaer han, med Fødderne i Luften, paa dette skrøbelige Underlag. Paganini's otte Violiner tilfalde, ifølge Testament, de otte største Violinspillere i Verden: Beriot, Ernst, Lipinsky, Mayseder, Molique, Ole Bull, Spohr og Vieuxtemps. Da Paganini var Døden nær (fortælles der) sprang 6 Strengen paa hans Yndlings violin, der hang ved hans Seng. Endnu engang slog han Øinene op, betragtede Violinen, sukkede dybt og var død,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Ved et festligt Maaltid som Brandcompagniet forkort siden gav i Staden Detroit, udbragte en begeistret Jngenieur følgende Togst: "For Damerne, de eneste Brandstiftere, som tænde Flammer, der ikke kunde slukkes med Vand!" I Coblents har en ung Mand, en Maler Köhlert, skaaret Halsen over paa sig med en Barbeer kniv, af Fortvivlelse over, at han intet Skjæg kunde faae. Mekanikus Bozck i Prag forfærdiger kunstige Fødder, som gjøre Epoke i Saarlægevidenskabernes Annaler. De ere heelt sammensatte af Staalfjer, og dog saa lette, at man dermed kan eftergjøre alle en naturlig Fods Bevægelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
I en Landsby ved Livorno leve fire Brødre, som man har kaldet de fire Elementer eller Elementar Brødrene, fordi de ernære sig hver af sit Element. Den Ældste er nemlig Grovsmed og lever altsaa af Jlden; den Anden er Fisker, og henter sin Føde af Vandet; den Tredie er Gartner, og dyrker Jorden; og endelig er den fjerde Broder, efter længe at have været en Døgenicht og Vindbentel, bleven Bælgetræder, og lever følgelig nu af Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Da man sprækkede den sorte Ørne Ordens Stierne fra den afdøde Konge af Preussens Uniform, for, efter den Hedengangnes Ønske, at overleveres til hans ældste Søn og Efterfølger, fandt man under samme et, i en liden Guldkapsel indsluttet, skjønt Miniatur Portrait af Dronning Louise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Ved Guttenbergfesten i Zürich blev der blandt andre Skaaler ogsaa udbragt en for Pressebængelen, (den Stang, hvorved Trykket skeer, den eneste agtværdige af alle Bængler."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
En Hamborger har gjort et farligt Experiment, som let kunde faaet et ulykkeligt Udfald. Han har nemlig en Hund, der med største Sikkerhed redder et i Vandet styrtet Menneske. For at overbevise en Ven, som drog dette i Tvivl, seilede han en Tour med ham, og styrtede ham ud i Vandet. Hunden sprang strax efter, greb Manden i Kjolen, og slæbte ham til Strandbredden. Men en anden Hund havde seet derpaa, og, ligesaavel dresseret, vilde den ogsaa giøre sin Pligt. Den styrter i Vandet, griber Manden i den anden Kjoleslig, og vil trække ham til den modsatte Bred. Saaledes slaaes Hundene om Manden, indtil Kjolen blev splittet ad, og Hundene bragte hver sit Kjoleskjød til deres Herrer, uden videre at bekymre sig om Manden. Denne var druknet, hvis ei hans Ven, en dygtig Svømmer, selv var sprungen ud efter ham og havde reddet ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
I Hamborgerblade klages over, at de offentlige Damer, trods Øvrighedens Forbud, vove at vise sig paa anden Plads i Stadt Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Som man kunde vente har Stormen den 14de og 15de ds. anrettet endeel Ødelæggelser paa Vestkanten af Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Paa Klitten mellem begge Kanaler er der skeet 6 Gjennembrud, hvorved omtrent 6 a 800 Alen er gaaet bort Paa denne Side af den lille Kanal findes 5 Gjennembrud, af hvilke de to netop der, hvor Klitten var stærkest. J Thisted havde Stormen revet Taget af mange Huse og Træer og med Roden &c. Et Skib (Skpr. Klovborg) som laae for Anker udenfor Agger, er total forliist og hele Mandskabet druknet. (Th. Av.) Lloyds Assurandeurerne i London have ladet tilstille Mandskabet druknet. (Th. Av.) Lloyds Assurandeurerne i London have ladet tilstille Hr. Procurator og Strandingscommissionair Hansen i Frederikshavn, for hans i Særdeleshed udviste Nidkjærhed, under den bekjendte Wattsonske Strandingsaffaire, en Gratification af 100 Pd. Sterling. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Hovedgaarden Hessel, ved Grenaae, er solgt af Hr. Wedel (med Besætning, Ind- og Udboe, til Hr. Cand. juris C. v. Lichtenberg for nogle og 90,000 Rbd. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Forlangt Jndrykkelse. Til de store og smaae Lodseiere samt store og smaae Grundeiere i Aarhuus. Af Jnteresse for at alt det Offentlige i Aarhuus maa ordnes og styres vel, giver jeg mig den ærbødige Frihed at nedskrive følgende i Anledning af Markens Udskiftning: Man vil jo paastaae, at Melk og Fløde vil blive bedre Kjøb naar Marken bliver skiftet, at der kan avles mere Korn og fødes flere Creature a.; men jeg maa sige Dem, mine Herrer, at Fløde og Melk koster ligesaameget i Horsens som her, og at de som sælge denne Artikel, der kan sælge meere end de kan undvære eller producere paa den bedste Marketid af Aaret. At vi bedre her kunne faae Melk og Fløde, endog billigere end i Horsens, er en Sandhed, og det er dem jo Alle bekjendt, at Horsens Mark for nogle Aar siden er udskiftet, og Resultatet viser nu efter alt Skjønnende hvad Forskjel der kan være imellem den skiftere og den uskiftede Mark, som tilhører en saadan Commune, saa det vist ikke kan feile, at naar Marken her bliver skiftet, vil Forholdet omtrent blive det samme her som i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Hvad der først falder i Øinene ved at see Horsens Mark, er et stort Antal Hauger omkring Byen, som ikke var tilforn, og som nu unægteligt forskjønner Byen meget; desuden har Byen faaet mange bredere Veie og Terrasser og et stort Antal Grøfter og større og mindre Jndhegninger, hvortil er afgivet meget Jordsmon. Men det synes dog alt, at om en 30 til 50 Aar ere en Snees velhavende lystgivne Avlsbrugere Eiere af hele Byens Mark, naar undtages de beneficerede og legate Jorder, som ikke kan sælges, da der gives saa mange smaae Parceller som det ikke kan lønne sig at drive, og Eierne, som blive dem tilkjendte ved Udskiftningen, have alt solgt endeel af dem, og den Velhavende kjøbt dem for i Tidens Længde at forene dem med sin større Jordlod. Der gives Mænd i Byen, som alt i den korte Tid Jorden har været skiftet, have indkjøbt 10 Lodder, for i Tiden som sagt at forene dem til et Heelt, og disse der have solgt deres liden Parcel, have saaledes taget Afsted forevigt, hvad Græsningsretten eller Jorden angaaer, baade for dem selv og deres Efterkommere. At Aarhuus Mark skiftes saaledes, finder jeg at være en absurd Handling imod Efterkommerne, og vil efter min Anskuelse ikke geraade den nuværende Generation til synderlig Ære, naar den ikke er mere til. Derimod vil jeg tilraade alle mine ærede Medborgere at lade de store Grundeiere tage de 800 Tdr. Land og lade Communen beholde de 400 Tdr. Land samlede til Fordeel for dens Græsningsret og for aldrig at separeres saaledes som Horsens Mark er, og af disse 400 Tdr. Land tage Leien og fordeele den hensigtsmæssigt imellem alle de mindre og større Grundeiere for at bruges til Dækning af deres Skatter, for saavidt de kan tilstrække. De 400 Tdr. Land vil koste nogle tusinde Daler aarlig i Leie, naar de ei blive separerede, og altid være et stort Legat baade for den nuværende og tilkommende Slægt, en betydelig Hielp til Skatternes Formindskelse, og skulde det være uhensigtsmæssigt at lade denne store Æqvivalent for Græsningsretten opkræves af Kæmneren for igjen at liqvideres i Skatterne, hvilket jeg ikke kan indsee, da Kæmnerens Regnskab nu ligger frit for Enhver til Eftersyn, saa kunde der jo ansættes en Kasserer ved Markdirectionen for at holde dette Regnskab og bringe enhver Grundeier 2 Gange aarlig hans Æqvivalent i rede Penge i hans Huus; derimod til vist ingen Autoritet have noget at indvende. kjender Ingen bedre end Hr. Kammerraad Oxholm; At Marken i Horsens er skiftet efter Grundtaxten men desværre for enkelte Grundeiere blev Byen ikke om maalt først og Grundtaxten ordentlig fordeelt, førend Jorderne bleve skiftede. Der gives Familier i Horsens, som have lidt et stort Tab ved Markens Udskiftning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Saaledes kjender Jndsenderen en Mand, der til sin Gaard havde i Fortiden Græsningsret til 2 Køer, og ved Markens Udskiftning fik han kun saameget Jord, at han derfor kun kan erholde i Jordleie 2 Rbd. aarlig. Efter min Anskuelse skete denne Mand en stor Uret; slige Uretfærdigheder kunde let blive Tilfældet her ogsaa, naar Marken skulde saaledes separeres efter Grundtaxten som den blev i Horsens, og Byen ikke ommaalt og Enhver tildeelt den Grundtaxt ham kan tilkomme; ligesom Borgerne selv have opmaalt Gaderne, saaledes mener Indsenderen ogsaa, at de selv kunde opmaale Grundene, uden at behøve en Landmaaler. At Græsningsretten for de mindre Grundeiere er af stor Betydenhed, kan ikke nægtes. En Familie f. Ex der hver Dag bestaaer af 8 til 10 Mennesker, kan om Sommeren have den halve Føde af en god Koe, og forat faae den passet og græsset er jo Betalingen ikkun 2 Rbd., medens i Horsens betales nu 10 Rbd. i Græs penge for en Koe og 20 Rbd. for et Par Heste. Jndsenderen heraf giver 2 Familier frit Græs paa Landet for en Koe, og hvis disse 2 Familier ikke havde dette Gode, saa maatte de betie eller sulte. Jeg anslaaer en god Koes Græsning om Sommeren til en Værdie af 20 Rbd., hvorfra gaae 2 Daler i Græspenge og Hyrdeløn. Hvad har nu ikke den Mand i Horsens lidt for et Tab, der faaer 2 Rbd. aarlig i Leie af den Smule Jord han har faaet i Æqvivalent for Græsningsret til 2 Køer, idetmindste 30 Rbd. aarlig, og sligt et Tilfælde kan og saa indtræffe her, naar Marken skiftes efter den nuværende Grundtaxt saaledes som Horsens Mark. Efter det Forhold, hvori Gaardene og Stederne heri Byen ere ansatte eller staae i Henseende til Grundtaxt, have Eierne jo betalt dem, og efter deres bedre eller slettere Beliggenhed ere de jo i Oldtiden ansatte, saa denne Ansættelse jo ikke bør komme i Betragtning, naar Jorderne skulle saaledes separeres; thi Græsningsretten har jo ikke været afhængig af Grundtaxten, ligesaalidet som Grundtaxten har været afhængig af Græsningsretten, uden Hensyn til Grundtaxten har en større Gaard havt indtil 6 Creaturer græssede og de mindre forholdsmæssig derefter, uden at Grundtaxten har havt nogen Jndflydelse paa hvormange Køer man hidtil har maattet holde, og derfor er det nødvendigt, at Byen først ommaales, førend Marken separeres, naar den skiftes efter Grundtaxten ligesom i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
Det lønner sig nu ikke meere at holde en Koe i Horsens, da der skal et Menneske til at passe den, og altsaa er det ophørt af sig selv at holde færre end 3 a 4 Stykker, thi Eierne have nu samme Uleilighed med deres Køer som en Bonde. De maa som sagt stadig holde En til at passe dem, nemlig: trække dem ud om Morgenen, flytte dem om Formiddagen, trække dem hjem om Middagen, ud igjen om Eftermiddagen, atter flytte dem, og trække dem hjem om Aftenen for at de ikke skal staae ude om Natten naar det er koldt og tabe Melken; og naar nu disse Køer bese og løve i Naboernes Korn, saa er det galt med Aqvivalentet for den tilføiede Skade. Melk og Fløde er som sagt fuldkomment saa dyrt i Horsens som ger, uagtet Jorderne ere skiftede, men de Jordlodder som ere saa store at der kan holdes flere Creaturer paa, ere uforholdsmæssig kostbarere end Gaardsavlinger her, et Stykke Jord paa Horsens Mark hvorpaa kan holdes omtrent 4 Køer og 2 Heste, har for et Aarstid siden kostet 3,200 Rbd., men de mindre Stykker Jord ere ikke forholdsmæssig saa kostbare; jo mindre det er, jo mere synker det uforholdsmæssigt i Værdien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-22
At Kornet i dette Aar staaer bedre paa Horsens Mark end her paa de uskiftede Jorder er ikke Tilfældet; men den uskiftede Jord kunde sikkerlig behandles efter en bedre Driftsplan, ligesom de store Herregaardes, saaledes, at de til enhver Tid kunde give ligesaa meget Korn og Afgrøde som den bedste skiftede Jord, naar de større Lodseiere blot vilde dette; men det er unægteligt ikke behageligt for den store Lodseier, at han skal taale at den Mand, der slet ingen Jord driver for saa ubetydelig en Betaling kan græsse een eller flere Køer ved Siden af hans paa de Jorder han har dyrket; men det er jo et regats Græsning som de større Lodseiere maa taale og som er skjænket Communen fra Oldtiden af, for at de mindre Grundeiere bedre kunne ernære sig, og naar samme berøves dem uden et stort Vederlag, skeer dem en meget stor Uret.