Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-07-10
Udenlandske Efterretninger Spanien. Zumalacarreguy var født 1789 og blev altsaa bortrykket i den kraftigste Alder. Jfølge nogle Efterretninget har han selv paadraget sig Døden derved, at han, tværtimod Lægernes Raad, var tilhest, allerede Dagen efter, at Kuglen var udtrukken af hans Læg, ifølge andre et han død af Mundklemme, som indtraadte under den smættelige Operation. National holder en Lovtale over den faldne Høvding, hvem Historien ikke tør nægte Heltenavn, om end Skuepladsen for hans Bedrifter var indskrænket, om end Tallet paa hans Stridsmænd just ikke var stort, og om det end kun var Træfninger, ikke Slag, han leverede". Lovtalen, som ikke er fri for hvasse Sidehug, ender med disse Ord:" Hvo kan undre sig over, at ogsaa frisindede og patriotiske Spaniere, nedhøiede af den Vanære, som hviler paa den Madrider Regjering og dens Vaaben, nævner med Stolthed Zumalacarreguy, som den Mand, der igjen har hævet Spaniens sunkne Navn i Europas Øine?" - Beretningerne fra det nordlige Spanien ere heelt forvirrede. Hvad man synes at kunne faae ud af dem, er dette, at Valdes med en ubegribelig Ligegyldighed har overladt Bilbao til dens Skjebne, og at Staden rimeligviis strax vildevære faldet i Carlisternes Hænder, dersom ikke befalingsmanden paa den spanske Escadre, Engellænderen Commodore Henty, var fra Søsiden kommen den til Hjælp med Kanoner, Munition og nogle Marinesoldater. Commodore Henty havde ogsaa ført 1000 Md. fra St. Sebastian til Potugalete (3 engelske Mile fra Bilbao), man havde ikke været i Stand til at sætte sig i umiddelbar Forbindelse med Staden selv, fordi Carlisterne havde sænket et Par Fartøier i Floden. At Bilbao endnu holdt sig den 29de Juni, seer man af en telegraphisk Depesche, som meddeles i Pariser=Moniteuren af 2den d. M., med det uforstaaelige Tillæg, at General Lahera, som havde faaet Commandoen i den afskedigede Valdets Sted, var i Anmarsch, for at undsætte Staden, hvis Skjebne saaledes var sikkret. Af en Commentar, hvormed Journal des Debats ledsager denne Depesche, og hvori den fortæller, at General Don Jose Santos de la Hera, som commanderede Reserven paa den høire Chrobred, havde brudt op, forat forene sig med Valde; og undsætte Bilbao, bliver man ikke stort klogere. Samme Blad meddeler nu ordret den tilforn omtalte Proclamation, hvori D. Carlos har udelukket fremmede Leietropper fra de Begunstigelser, som ere fastsatte i den ved LordEliots Mægling d. 28de April afsluttede Convention, og anordnet, at slige Fremmede skulle, naar de falde i hans Troppers Hænder, strax skydes, efterat der er given dem fornøden Tid til at beredes til Døden af en Geistlig. Desuagtet erklærede dog Lord Melbourne nylig i Parlamentet, hvor Marquis Londonderry producerede dette Document, at han ansaae det for uægte og blot opspundet af Pariser Børspeculanter. Hvad det bliver til med den saalænge omtalte franske Hjælp, er ikke godt at sige. Journal des Debats forsikkrede d. 28de Juni med Bestemthed, at de Forholdsregler, som den tidligere havde ommældt (see Avisen No. 54), vare definitivt besluttede i Cabinettet, og at Grunden til, at de endnu ikke vare officielt bekjendtgjorte, var alene denne, at nogle finantsielle Anordninger, med Hensyn til Fremmedlegianens Oversendelse o. s. v., endnu ikke vare undertegnede; at fremdeles den engelske Regjering havde tilkjendegivet, at den vilde sende 4 Linieskibe, 3 Fregatter og 10 til 12 mindre Fartøier til den spanske Kyst; at ligesaamange franske Skibe vilde med samme Bestemmelse gaae under Seil, og at General Desmichels havde i den sidste Tid havt gjentagne Conferentser med den spanske Gesandt, samt med Krigs- og Indenrigs Ministeren. Man vilde desuden vide, at Gen. Desmicheels allerede havde faaet sin Bestalling, som Chef for Fremmedlegionen, af den spanske Gesandt, medens hans Plads i den franske Arme var bleven ham teserveret; at den franske Regjering havde, paa spansk Regning, tilstaaet Fremmedlegisionen 3 Maaneders Sold forud; at den spanske Gesandt underhandlede med Hertugen af Broglie om et Laan af 10 M., hvoraf 1 M. allerede var udbetalt, som Forskud, for at hverve franske Frivillige. D. 29de tilføiede Jour. des Deb. endnu, at en Convention mellem Hert. af Broglie og der spanske Gesandt, angaanede Fremmedlegionens Overskibning og Hverving af Frivillige, var afsluttet og undertegnet; at ifølge denne Convention blev Hvervningen udelukkende den spanske Gesandts Sag; at denne havde betroet dette Hverv til Oberst Schwartz, som tidligere har udmærket sig i Portugal og Polen, taler Spansk og kjender Guerillakrigen; at flere smaa franske og engelske Fricorps skulde organiseres, for at bruges mod de carlistiske Gueriller; samt at over 300 Officerer og 2000 Soldatet havde mældt sig. Men de seneste Efteretninger fra Paris, som ere af 3die d. M., tale atter og Regjeringens Vaklen, om Ordrer og Contraordrer, som krydse hverandre, om Vanskeligheder, som lægges Hvervingen i Veien, og den hele Sag har derved faaet et saa forvirket Udseende, at man ikke kan finde Rede deri. J England gaaer man raskere tilværks. Den første Afdeling af den brittiske Hjælpe legion har allerede brudt op; den første Bataillon, 500 Md. stærk, med 20 Officerer, gik d. 2den i Nærheden, af Woelwich ombord paa Dampskibet Noyal Tar; den commanderedes af Major Kirby, og efterat Oberst Evans og General Alava havde været ombord, beseet, rost og opmuntret Tropperne, afseilede Dampskibet til St. Sebastian. Den anden Bataillon skulde d. 4de indskibes i Portsmouth paa Dampskibet London Merchant.