Berlingske Tidende, 1775-07-17
Den 7de Julii. J Følge de af Borgerskabet her den 4de hujus tagne Resolutioner begave Sheriks sig tilligemed Stats=Secretairen i Forgaars til St. James, for at overlevere Kongen samme. Stats=Secretairen Græren af Roch sort forlangte at see Jndholden deraf. Sherifs svarede: de kunde ikke efterkomme hans Begiering, saasom de havde en udtrykkelig Ordre, at overlevere de Papirer, som de havde, i Kongens egne Hænder. Derpaa sik de Audiener hos Kongen, til hvem Hr. Plommer talede saaledes : Med Deres Ma stets Tilladelse. Vi have Ordre fra Lord Majøren, Oldermændene og Børgerskabet i London, at giøre hos Deres Majester vor Opvartning, og udi deres Navn at levere udi Deres Majests Hænder de af dem udi deres Forsamlinger den 24de Junii og 4de hujus tagne Resolution. Hr. Plamer, leverede paa samme Tid Hs. Majest. disse Resolutioner skriftlig, (me ikke Adressen, Petitionen og Remonstranzen) Kongen medtog samme, og begger sig strax bort, uden at ta se et eneste Ord. Bemeldte Adresse, Petition a. er imidlertid i Følge samme Resolutioner af 4de huj. offentlig bleven bekiendtgjort. Dette Skrift er forfattet i de stærkeste Udtryk Vi have, heder det iblant andet derudi, allerede bevidnes Deres Majestæt, hvor stor en Afskye vi have til de tyranniske Messerer, som man tager mod vore Med=Undersaattere i America, saavelsom til de Folk, som hemmelig raade til disse Messerer, og de Ministre som sætte samme i Verk, Vi forlange paa nye at forestille Deres Majestæt, at den Magt, som man under det skinbare Navn af Værdighed søger at udøve en Colonierne, er i alle dens Hensigter og Gienstand, intet andet end lutter Despotismus ; at en despotisk Magts Udøvelse er i enhver Deel af Riget stridig med Landets Carasteer, og kan ikke bestaae med sammes Conservation. Ud saadan en Tilstand ere Deres Majests. Regnirentere nødsag, ne til, at erklere Deres Majestæt ; at de hverken kan eller vil derudi blive ligegyldige, at de skal anvende alle deres Bestræbelser, med hvad Fare det endog maatte være paa at drage dem, som have tilraadet disse fordærvelige Messerer, for de tilLands, og de faa haarde trykte Coloniers Justitz." Tilsibliver de nu værende Ministres Afsættelse og ParlementerOphævelse forlangte udi de eftertrykkeligste Ord. Udi disse Omstændigheder, som foraarsage stor Forlegenhed, har Ho fet ladet opsætte Postens Afgang til Nyehork, indtil den Po ankommer, som man hver Dag venter derfra, i sær med Resultatet af de Coloniers Nye Jernsey og Nye Engelands General Forsamlinger, af hvilke den erne var sammenkaldet den 15de og den anden den 31te Man. - Den 27de Mai er virkelig forefalden en nye ikke liden Skiermydsel imellem et Detachement Provincialer og et af Søe=Tropper, da det først var kommet tat ved Bosten, for at optage Qvæget af Ho- og Nødle Islands. Provincialerne have og opnaaet Hensigten af deres Foretagende, og ikkun faaet 4 Mand Saars de, da Forliset paa de andres Side skal vært 70 Mand Død. Saarede, foruden Tabet af 1 Skib. - Efter General Congressens Beslutning skal de samtlige forenede Coloniers combinerede Armee for det første ikkun bestaae af 30000 Mand, nogle Jæger=Corps og andre irregulaire Tropper, Med denne Beslutning ere alle Colonierne fornøyede, og den skal ufortøvet iverksættes, for med Eftertryk at kunde ager mod den Engelske General Tropper, saasnart Efterretninskulle indløbe, at de af Congressen foreslagne Forliige Vilkaaikke ere blevne antagne. - Lord North har for nogle Dag siden forsikret, at ingen af de sidste Americanske Acter skul blive igienkaldte, saa længe han formaaede noget i Cabinertet, men at man ufortøvet skal tage de kraftigste Messere for at tringe Rebellerne til Lydighed. - En Officier af Admiral Mans Estadre skriver til een af fine Venner følgende Vi bleve vaer ved Carthagena 12 store Skibe af Linien, 6 store Fregatter, 4 Bombardeer=Skibe, 36 beræbnede Fat tøyer og 389 Transportskibe, som havde 28000 Mand og Bord. Vi kunde ikke erfare, hvorhen de vare bestemte ; med denne Magt er vist alt for stor til at bruges mod Algier. Ti vil haabe, at de ingen Hensigt har paa Gibraltar, dog skulvinfortøvet stille ver Cours derhen, og skulle de beære os med en Besøgelse, saa skal vi modtage dem paa gammel Engelsk viis. Saa meget have vi allene kundet erfare, at den 15de Julii er bestemt til deres Udløb.