Københavns Adresseavis, 1785-08-12
endnu med Fornøielse til nyelig meldte Tid modtage hvad Forslag nogen maatte behage at meddeele det, enten til en beqvem og er for bekostelig Bagerovns Indretning for en heel Landsbye eller Egn paa Landet, eller for en god Plan til Kølle for samme Hensigt, eller for en Indretning til Maltgiøren, Brygning og Bagning tillige, og efter Omstændighederne belønne samme i Forhold til den Nytte det Almindelige, saaledes som meldt, maatte kunne drage af samme. 46. For den korteste, tydeligste og fuldstændigste Afhandling om Kakkelovnes og Arnesteders Form og Indretning, til med mindst Bekostning ved hine at opvarme den største Mængde Luft, og ved disse at kaale og paa andre Maader at tillave den største Mængde Spise, Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. J Afhandlingen, ønsker Selskabet at Forfatterne ville forklare følgende Hovedposter: 1) Nedlegge en paa fysiske Sandheder grundet Teorie, om ekonomiske Ovnes Jndretning i Almindelighed, og anvende den til de Ovnes Bygning som i Forslaget bliver forklaret. 2) Ved Forslag til Kakkelovne maae Forfatterne give Anviisning til Ovnenes forholdsmæssige Størrelser efter deres tilhørende Værelsers Høide, Længde og Dybde. 3) Ved Arnesteders Indretning maae Karrenes Figur, Størrelse og Antal være taget i Betragtning. ) Maae i Afhandlingen, findes Anviisning til Indretningernes Forskjellighed, naar der bruges Steenkul, Tørv og Brænde. 5) Maae ved ethvert Forslag være speciel Beregning over Indretningernes Bekostning, og dens forhaabende ekonomiske Fordeel. Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1786. 47. For den nøjagtigste og fuldstændigste Sammenligning imellem Fremmedes (Engelskes og Franskes især) uldne Manufakturvare og de i Dannemark og Norge eller de tydske Provindser fabrikerede, i Henseende til Varenes udvendige Anseelse, Materier, Forfærdigelse, Apprettering, Længde, hvor nødig gjøres, Brede, Kolører og Jndpakningsmaade, tilligemed Priserne for Fabrikerne selv, o. s. v., udsættes endnu Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. Enhver Forfatter, indseer selv lettelig, at de allernøieste Beskrivninger over Manufakturvare kan ikke blive saa oplysende, som naar af de i saadan en Afhandling omtalte Vare medfølger, Prøver, hvorom Selskabet derfor anmoder, da det haver foresat sig at samle Prøver fra de beste udenlandske Manufakturer, hvoraf enhver enten Fabrikant eller Handlende kan gjensynligen om Forskjellen blive underrettet. Selskabet modtager og belønner Prøver fra enkelte udenlandske Fabriker med tilhørende Underretninger; thi det indseer, at det vil blive besværligt for nogen, at indsamle Prøver, og Underretning fra alle. Prøverne maae være af fuld Briede, og af den Længde fornødent, for at kunne see, Mynsteret. De Bekostninger, som maatte ved saadan Leilighed forholdes, vil Selskabet, naar de ere billige, desuden med Fornøielse gotgjøre. Underretningen indsendes inden October Maaneds Udgang indeværende A. 43. Da Kludesamling her i Rigerne ikke skeer i nogen Orden, saa udsætter Selskabet sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for den fuldstændigste Afhandling, som giver Anviisning til, hvorledes den linnede Kludesamling til Nytte for Papiirmøllerne her i Riget hastigst og med Varighed kunde indrettes. Forfatterne anmodes at tilføre en Slags Taxt paa Kludenes Værdie, efter deres Fiinhed, naar de af Jndsamlerne ere sorterte og vaskede. Premieæskningen indleveres til Oktober Maaneds Udgang 1786. 49. Endskiønt Selskabet allerede haver belønnet nogle Afhandlinger de danske Kiøbstæders Oplomst angaaende; saa haver det dog ikke fundet samme tilstrekkelige til Spørsmaalets rette Besvaring, og derfor udsætter atter, For den beste Afhandling om Aarsagen til de danske Kjøbstæder nærværende slette Tilstand. samt for de beste Hielpemidler, hvorved deres Opkomst kan befordres, Selskabets anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. J Materien selv maatte paasees Kiøbstædernes Agerdyrtning, Fiskerier, Kunster, Handel og Skibsfart m. m., samt vises i Almindelighed om, og hvorvidt, dette til deres behørige Opkomst henhører eller ikke. For at give Forfatterne des bedre Tid til at udarbeide denne vidtløftige Materie, vil Selskabet modtage Afhandlingerne herom indtil 1ste October 1786. 50. Naar alle muelige Forslage ere gjorte og Kjøbstædernes Opkomst, saa bliver der dog neppe i det indvortes væsentlige nogen rigtigere og høiere Tanke i dem alle, end den, som viser Nødvendigheden af, i en vel indrettet Stat, at binde væsentlig fornødne store Hovednæringer og Handelsgrene til visse Stæder, efter disses fysiske Natur og Leilighed, Beliggenhed, muelige Sammenhæng, m.v., for saaledes ved Hielp af dem at danne et ordentligt Statslegeme, hvori hvert Lem bliver saa fornødent fordet andet, som de ere alle for det hele og dette for dem. Mange Exempler i Staterne gotgjøre noksom dette, ligesom Stædernes maadelige Tilstand andensteds viser Mangelen af det Modsatte. Foruden det under sidste Rummer gjorte Spørsmaal, spørger Selskabet derfor videre: Hvilken Hovednæring passer sig i Særdeleshed, for en eller anden Kjøbstæd i Dannemark frem for adskillige andre, hvor den nu drives ved hvilken Hovednæring, eller om det var flere end een, skulde en eller anden Kjøbstæd snarest kunde ophielpes, naar dens naturlige Beqvemhed og muelige Sammenhæng med Landet, indenrigske Stæder og fremmede Lande derved nøie toges i Betragtning? Hvorledes kan en saadan Næring nemmest og lempeligst ledes til saadant et Sted uden strax merkeligen at svække de Stæders Næringer, som bruger, samme, eller derfor at betage nogen Borger, som driver dem, sin Ret dertil, og hvilke ere de Næringer, som især behøver denne lokale Bestemmelse, for ret at kunde komme i Veiret, og Stæderne med deres Borgerskab til en des vissere Flor, Velstand og Styrke ved Næringernes stats fuldkomneste Drift og Anviisning til Stæderne? (Fortsættelsen følger.)