Berlingske Tidende, 1811-02-25
Paris, den 24de Januar. J et almindeligt Møde, som holdtes af det franske Jnstituts viden skadelige Classe den 7de dennes, forelæste Hr. Delamdri, Selskabets Secretair, en historisk Beretning om Hr. Montgolfiers Levnet og Arbeider. Joseph Montgolfier var fød 1740 i Annonai, i Ardechs=Departementet, hvor hans Fader eiede et betydelig Papiirfabrik. Sønnen, som fra Barndommen af havde samlet en Hofmekaniske Jdeer, hvilke han uden noget egentlig videnskabeligt Grundlag selv udviklede, og hvoraf han dannede sig et eget Kundskabs-System, vilde indføre nye Methoder i Faderens Haandtering; men da de faldt for kostbare vilde Faderen ikke antage dem. Han anlagde derpaa egne Manufacturer i den sydlige Deel af Frankrig; men henreven af sin Grandsken, der stedse førte ham paa nye Forslag, fattedes det ham paa den Betænksomhed, der er nødvendig, naar man skal drage Fordeel af saadanne Indretninger. Efterat han i Aaret 1770 havde giv tet sig, overlod han sit Huusvæsens og sin Drivts hele ceconomiske Bestyrelse til sin Kone, og gjorde selv Reiser, for saaledes mere uhindret at kunne forfølge fine Jdeer og ei være fristet til at iværksætte dem, før de vare modne. Alle med miske Kunster vare Formaalet for hans Grandske ninger, og deriblant især Bogtrykkerkonsten, som han forøgede med Stercotyper, længe førend denne Opfindelse blev antaget; men især fængslede Hydrauliken og den Konst at reise i Luften hans Opmærksomhed, hvilken da ogsaa befæstede hans Ære. Han havde allerede nogen Kundskab om den nyere Chemie, da han opfandt sin Acrostat; men hverken behøvede eller benyttede han dens Principer til samme. Han havde blot bemærket at et Klæde, som holdes over Jlden, opblæses og skulde stige i Veiret tillige med den fortyndede Luft, hvis ikke man holdt det tilbage, og at det saaledes allene kom an paa at indeslutte denne Luft i i et tæt og tilstrækkelig rummelig Omslag, for derved at kunne befæste en Tyngde, som ei for meget formindskede den spicisiske Lethed. Si første Forsøg gjorde han, ved Hielp af sin Broder Stephan, i Avignon, med en liden Kugle, og da han ved samme havde forsikkret sig om Rigtigheden af sin Jder, besluttede han at giøre sin Opdagelse almindelig bekiendt, ved at giøre nok en Prøve, i Overværelse af Vivaralas's Landstænder, som den Gang vare forsamlede i Annonai. Dette skeete den 5te Junii 1783, og, da Stænderne ved deres Protocol havde bekræftet den nye Opfindelse, blev det Phanomen udbredt i alle Journaler: at en Kugle, som veiede omtrent 5000 Pd., og i et Par Minuter fyldtes med en Luft, der ikkun var halv saa tung som den atmosphæriske Luft, hastig opsterg til en anseelig Høide og nedfaldt 1/4 Mii derfra, endnu saa let, at den ei beskadigede Viintanterne paa hvilke den faldt. Disse Forsøg viisde at Machinen bestod af en stigende Kraft, som kunde bære en betydelig Vægt; der stod nu blot tilbage at give samme et Middel til i længere Tid at kunne opholde sig i Luften. Dette Middel opfandtes og Forsøget med samme iværksattes kort efter i Paris af Stephan Møntgolfier, med en Atrostat af 70 Fods Høide og 46 Fods Diameter. Den har et Gallerie, paa hvis Midte der var anbragt en Ovn, som opvarmedes ved Halm og Olie og hvert Øieblik forsynede Machinen med nye Gas. 2 uforfærdede Phofici opstege i Luften med denne Acrostat, og paa samme Tid gav Joseph Montgolster Lyons Jndvaanere et Skuespil, hidtil det eneste; med en Actostat nemlig af 126 Fods Høide og 102 Fods Diameter, der har 7 Reisende, blant hvilke Opfinderen selv ogsaa var. Den nyere Chemie har givet andre Midler til at fylde Ballonen med, men det af Montgelfler opfundne bliver altid det letteste og mindst bekostelige; hvorhos tillige Æren for at have giørt Luftseiladsen mulig tilkommer ham allene. Efter den Tid begyndte han at sysselsætte sig med Jdeen til hans hydrauliske Machine, der er bekiendt under Navn af Belier hyd aulique, som han, ligeledes med sin Broders Hiup, sammensatte og siden gav flere Forbedringer. Værdien af denne Opfindelse kan sluttes deraf, at Jurien, for Decennal-Priserne har sat den øverst blant de nyttige Opdagelser, hvormed Mekaniken i den senere Tid er bleven her eet. For sin Acrostat erholdt han i Aaret 1783 Pensiu at 40000 Livres, og tillige blev en Pengesum bestemt til derfor at opreise han et Minde i Annonai, hvor det første offentlige Forsøg skete. Efter Revolutionen, hvori han paa ingen Maade blandede sig, er han, af en oplyst Regiering, paa flere Maader bleven udmærket. Hun valgtes til Medlem af Bureau consultatif des arts et des manusettures, og udnævntet til Dimenstrator ved Conservatoir det Arts et machines, hvor han var omgivet af de ham aller meest interessante Gienstande. Snart blev han ligeledes Medlem af National Jnstituter og prydet med Æreslegionens Tegn. Agtet af alle Artister og alad ved sin F. sken tilbragde han munter og med et godt Helbred sine Dage lige til sin Død 1809. Han døde af Apoplexie og har efterladt en Søn, som arvede hans Tilbøielighed til de mekaniske Videnskaber.