JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-17
De aleutiske Øer ere for Russerne, som i denne Egn drive en anseelig Handel med Peltsværk, en vigtig Besiddelse. Ogsaa Fiskerierne, der drives her, synes at være af Betydenhed, og Havet i denne Egn rigt paa endnu ubekiendte Sødyr. Efter Beboernes Forsikkring træffes i disse Vande en Slange af Kæmpestørrelse. Den skal ikke allene anfalde og forfølge Dyr og Mennesker, men endog Dyr og Fiskerbaade. Sandsynligviis er dette Uhyre det samme, som for adskillige Aar siden saaes paa Østkysten af Nordamerica. Skildringen af de arme Indbyggeres Behandling kan man ikke læse uden Harme og Afsky. De behandles af Russerne, der bemægtigede sig deres Land, som Slaver, og det med en Haardhed og Umenneskelighed, som man neppe blandt Barbareskerne og Maurerne formaaer at opdage Exempler paa. Denne Paastand bekræftes desværre kun alt for meget ved mange troværdige Vidnesbyrd. Sauer meddeler i Anhangene til hans Reise et Udtog af en russisk Officiers Reisejournal, hvori denne beskylder sine egne Landsmænd, de først der ankomne Feldt jægere, for en Handling, der forudsætter en fuldkommen Mangel paa menneskelig Følelse. Han siger deri, at det er intet Sieldent, at de stille endeel Alenter ved Siden af hverandre og affyre deres Geværer paa samme, for ved Kuglernes Jndtrængen i disse Ulykkeliges Legemer at overbevise sig om deres Vaabens Godhed. Hr. Chamisso synes at have tilstrækkelige Grunde, for Sandheden af Hr. Sauers Beretning. Men om man endog, til Ære for Menneskeheden, vilde drage dette Udbrud af Raahed og vild Kaadhed, i Tvivl, saa gives der dog andre uforkastelige Vidnesbyrd, der anklage de aleutiske Øers Beboere for Barbarie. Efter officielle Beretninger beløb paa Ræveserne Indbyggernes Tal sig i Aaret 1806 til 1334 af Mand- og 570 af Qvindekjønnet; i Aaret 1817 taltes der 584 af Qvinde= og 462 af Mandkjønnet. De øvrige vare blevne et Offer for deres Beherskeres Mishandling. Langsdorf, Krusenstern o. a. fl. have allerede opløftet deres Stemme til Fordeel for disse Ulykkelige. Om deres ædle Bestræbelser ville have et gunstigt Udfald, maa Tiden lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-17
De alentiske Øers Handel er et russisk Selskabs Eneret, og sætter en Capital af 4 Mill. Rubler i Virksomhed. Rusland gjør Paastand, paa hele den nordvestlige Kyst af Nordamerica, fra Jscap indtil 51 en. B., og udelukker alle andre Nationer fra disse Haves Handel. J den i den Anledning udstedte Ukase er det fremmede Skibe forbudet, at beseile denne Kyst nærmere, end i en Afstand af 100 Sømile. Foruden Radiak og andre tidligere stiftede Colonier eier det russiske Compagnie paa den ved Jndløbet til Nordfolksundet liggende Øe St. George endnu en liden Stad, der forsvares af et Citadel. Ogsaa Bodegas Havn i Californien, der ligger under 382. Br., er besat af en russisk Militairpost. Efter mangeaarige Bestræbelser, lykkedes det det engelske Compagnie for Hudsons bay og de nordvestlige Lande af America, at trænge frem indtil i Nærheden af Sydhavet, og ved en liden Flod, under 54 n. Br., at anlægge et Fort og aabne en Forbindelse med Havet. Ogsaa Nordamericanerne have vidst at bane sig en Vei igjennem denne Ørk. Begge Nationer vare i Begreb med, at deele den Fordeel, som Peltshandelen paa China kaster af sig, med Russerne; de kunde endog gjøre sig Haab om at fortrænge de sidste fra Torvene. Men Engelland blev frarevet en af Cook og Vancouveropdaget Kyst, hvis Besiddelse lovede at udvide dets Skibsfart og Handel, og for de forenede Stater lukkedes Veyen paa et Gebet, paa hvilket de troede at have det nærmeste Krav. Den nordamericanske Republik har allerede formeligen protesteret mod Ruslands Tordringer, hvori hiin Regjering troede at opdage en Krænkelse af Folkeretten. Ogsaa det engelske Ministerium skal med Eftertryk have erklæret sig mod Ruslands Fordringer. Det kan ikke længe blive uafgjort, om disse Modskridt ville have et gunstigt Resultat, eller om Rusland vil blive fast ved sin Plan, som maa have yderst vigtige Følger. Ny-Californien fandt K. i den sørgeligste Forfatning. Jndustrien var, som bekjendt, i de spanske Colonier underkastet store Jndskrænkninger. Jo større disse Landes Afstand er fra Moderlandet, desto mere trykkende maatte Forbudet angaaende Handelen være for dem. Siden Opstanden i Buenos=Ayres vovede, af Frygt for Corsarerne, ingen spansk Søfarende sig til Californien. Udlændinger vare desuden udelukkede fra dette Lands Havne, og paa denne Maade den hele Handel tilintetgjort, og al Opmuntring til Virksomhed undertrykket. Da Spanierne i deres americanske Besiddelser kun vidste at benytte sig af Bjergværkerne, og Ny-Californien ikke har Guld= eller Sølvminer, saa synes Regjeringen kun at have henvendt ringe Opmærksomhed paa denne Colonie, der, inddeelt i Missioner, staaer under Franciscanermunkenes Opsigt. De Indianere, som leve der, have antaget den christelige Tro, hvoraf de kun kjende de udvortes Skikke og Ceremonier. Under Munkedommets skadelige Indflydelse er det muntre Sind, som findes saavel hos enkelte Mennesker, som hos hele Folkeslag i deres Barndom, forsvundet. Deres Udvortes er mørkt, og røber Sorg og Mismod. Da iøvrigt Munkene behandle dem med Haardhed, saa seer man dem hyppigen undflye i Skovene. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark Oblig. (med Renter fra 11 Jun. 1823) 75 3/4 767. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 1272 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. - Sveisse Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Hoes
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Om Forandring af Tiende og Afgiftsberegninger efter Middeltallet af 10 eller 20 Aars Capitelstaxter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Vor allernaadigste Konges Indbydelse i Anledning af Tiendeberegninger efter Middeltallet af 10 eller 20 Aars Priser, maa allerede tillade at antage, en Forandring, efter saa forskjellige afvexlende Bestemmelser i Pengevæsenet, nu at være retfærdig og billig, og hvad Regentens Ønske i denne Sag tilkiendegiver kunde vel saaledes tjene Enhver til Regel, og ophæve Tvivl om Resultatet. Det synes imidlertid at være Tilfældet, at hvad Regenten ikke ved Lovbud vilde forandre, troe nogle Vedkommende ikke at kunne eller burde, andre ikke at være forpligtede til at ville uden Lovbud. Nu vil dog vel Jngen, allermindst efterat have prøvet Sagen med Oprigtighed og Jndsigt, paastaae, at Regentens Ønske og Opfordring ikke var retfærdig og billig, og der kan saaledes egentlig ikke heller spørges, om Lovbuddet vilde være det: om dette af vor allernaadigste Konge maatte findes pas fende og anvendeligt, skal altsaa Tiden lære. Det kunde derimod blive et Spørgsmaal, om dette Lovbud nødvendigen skal ventes, om vor allernaadigste Konge uundgaaeligen maa ved Lovbud kuldkaste de uforanderlige for stedse bestemte Kongelig confirmerede Contracter, for at raade Bod paa et Misforhold, der, som nu uretfærdigt og ubilligt, er erkjendt for et Onde i vort Landvæsenssystem, og om den ikke er et andet Middel til at naae Hensigten, til endogsaa mere directe at gribe det Onde selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem Rentekammeret er, under 31te Mai d. A., udfærdiget en Placat, saa lydende: "Hans Majestæt Kongen har allernaadigst tilladt, at Ønunderfiord i Jsefiords Syssel i Jslands Vester-Amt maa være autoriseret Udliggersted, uagtet dette Sted ikke er anført, som saadant, i Forordningen af 11te September 1816. Dette bliver herved, ifølge allerhøieste Resolution af 21de i denne Maaned, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Den 14de d. M. blev den almeenhædrede Christian Conrad Sophus Greve til Danneskjold Samsøes jordiske Levninger bragte til deres Hvilested, i den i Lunden ved Gisselfelds Slotshauge indrettede Familiebegravelse. Ligfølget var saa ualmindeligt stort, at man allene talte i samme henved halvtredsindstyve Præster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Den 30te Martii d. A. døde paa St. Thomas Contreadmiral Carl Wilhelm Jessen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, som Gouverneur, til hvilken Post han udnævntes i forrige Aar. Hans Navn, vil evigen glimre blandt danske Orlogshelte, ved Siden af Juler og Hvidtfeldter. Hans Søster, Digterinden Frøken Juliane Marie Jessen, har i Digtet: Ved Tidenden om min Broder, Capitain Jessens Kamp med de Engelske paa Orlogsskibet Prinds Christian Frederik, Kbh. 1808, værdigen besjunget een af hans første Hæders daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Den 3die d. M. døde Jochum Junge, Sognepræst til Bloustrød og Lillerød Menighed i Sjælland. Han var født 1760 i Odense, hvor hans Fader var Glarmester, blev Student 1778, og henlevede omtrent Halvdelen af sit Liv - som Landsbypræst. Han var umodsigeligen et af Fædrenelandets bedste Hoveder, og hans Bog: Den nordsjællandske Landalmues Karakteer, Sæder, Skikke og Sprog, Kbh. 1798, vidner om en saa udbredt Læsning, et saa dybt Blik i den menneskelige Natur og en saa stor Originalitet, at den til alle Tider vil blive et herligt Malerie af en vigtig Menneskeclasses Sæder. Bogen har længe været udsolgt, og fortjente at oplægges; men i saa Fald burde den, der besørger den ny Udgave, søge at bringe mere Orden i Formen, da denne bærer for stærkt Præg af en stor deefyldes Over brusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
J disse Dage døde N. T. Bruun, Oversætter ved det Kongel. Theater. Han var født i Aaret 1778 og blev 1800 ansat som Theater Oversætter. J denne Egenskab havde han oversat og bearbeidet over 200 Skuespil og Syngestykker, hvoraf en stor Deel gjorde Lykke ved Opførelsen. Han besad en overordentlig Routine i at oversætte af Tydsk, Fransk og Engelsk, og hans Arbeidsomhed var næsten mageløs. Skjøndt de Ordsprog og Mundheld, han ofte lagde Personerne i Munden, just ikke altid bare Præg af den fineste Smag, saa vare hans Oversættelser, i det Hele betragtede, dog flydende, og temmeligt beregnede efter vort Theaterpublicums Smag, som han nøie kjendte. Han havde ogsaa prøvet sine Kræfter som Originalforfatter, og blandt hans Lystspil gjorde Hittebarnet i sin Tid Lykke, hvilken det imidlertid for en stor Deel skyldte den udmærkede Flid, hvormed Skuepladsens bedste Konstnere og Konstnerinder, som saa at sige Charactererne vare skrevne for, udførte deres Roller. Blandt hans ikke faa poetiske Arbeider var Danmark i September 1807, det heldigste, og Øieblikkets Stemning bidrog endog til, at det gjorde Opsigt. Hans Flid som Oversætter blev neppe af Alle tilbørligen paaskjønnet. og ufortjent Nedrivelse bidrog vel ikke lidet til at nedsætte hans Værd i Publicums Øine. En saa routineret Oversætter, som han var, vil Skuepladsen neppe faae saasnart igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Eiendommen Nr. 118 paa Hjørnet af Raadhuusstrædet og Nytorv, tilhørende afgangne Frue Majorinde C. M. Qvists Boe, assureret for 18,400 Rbdlr. Sølv, kjøbtes den 19de d. M., ved 4de Auction, af Hr. Viinhandler J. Ø. Lederthoug, for 18,030 Rbdlr. Sølv, foruden Omkostninger. Francesco Cetti fra Stockholm agter i Aar at forevise i Jægersborg Dyrehauge en Sammojed-Laplænder, 37 Aar gammel og 39 Decimaltommer høi, i forskjellige hans der i Landet brugelige Dragter, tilligemed hans Reise- og Jagtredskaber saavelsom Atcha eller Reisetøi. - Ligeledes agter Luigi Genari at forevise i Dyrehaugen et Theatro piitoresco (malerisk Skueplads), hvorpaa forestilles Stæder, Mennesker og Dyr a. i naturlig Skikkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
J Torsdags falbødes her i Staden de første Grønneærter af dette Aars Grøde. For Skjeppen forlangtes 4 Rbdlr. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Kjøbenhavns Børs d. 20 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Jun. 1823) 76 1/2 77. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 1/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-21
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höece¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 50. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Juni 1823. Christian Conrad Sophus Danneskjold Samsøe. Ei Smiger fra min Harpes Strænge lyder, Ei Guld og Gaver lokke frem dens Klang; Kun hellig Ærefrygt for høje Dyder Danner i Hjertet Tonen til min Sang. Med frygtsom Haand en konstløs Krands jeg binder; Henfarne Ædling, o, forsmaa den ei. Jeg bandt den af de evige Kierminder, Som trindt Du planted paa Din lyse Vei. Ja, Du har levet her for Evigheden, Dit Liv var Sæden til en himmelsk Høst; Thi gav Dig Gud paa Jorden alt et Eden, Som blomstred paradisisk i Dit Bryst. Midt i Naturens Skjøb, blandt Floras Spæde, Guds Godhed underfuldt forklarer sig; Hvo saae Dig i dens Blomstertempel træde, Og for dens Yndling ei erkjendte Dig? Hvo skued ei den lyse Stjerne tindre, Lig Gjenskin af en Guddom i Dit Blik, Hvo ahned ei en Himmel i Dit Jndre, Det Englemaal, hvortil Din Vei hengik, Hvo saae Dig vel Din hulde Kreds besjæle, Og for Guds Billed rørt ei bøied sig? Hvo nød det Held, nær ved Din Daad at dvæle, Og ikke evig takfuld mindes Dig? En Genius med Spaadomskraft nedlagde En høi Betydning i Dit skjønne Navn; Og at Din Vandels Færd den ei modsagde, Vidner vort uerstattelige Savn. Kun sjeldent eier Jorden Dine Lige Du var Din Konges Ven og tro Vasal, En Tilflugt for hver Sorgfuld i hans Rige, En Talsmand i Retfærdighedens Hal. Med Sielefred Du Døden saae imøde, Vis paa en evig Sallighed hos Gud. Held hver, der leved, virkede og døde Som Du, - han har opfyldt sin Skabers Bud. Ei Mausoleer kan Din Gravhøi pryde Saa skjønt, som Taaren, der paa den nedflød; Ei gyldne Gravskrift kan saa høit gjenlyde, Som Smertens Klager ved Din aarle Død. Hvor gjerne gav den eensomme Forladte, Et frugtløst Liv som Dødensoffer hen; At give Verden en af sine Skatte Den bedste Mand og Fader fro igjen. Ak, at forgjeves er den rene Villie, Af Dødens Favn dens Rov ei slipper ud! Dog, fra dens mørke Skygger Troens Lillie, Sin Sølverkrone vender trygt mod Gud. Der i forklaret Salighed nedsmiler Blidt fra Seraphers Bo den lyse Aand; Paa Æthervinger den usynlig iler, End signende sit Jordlivs ømme Baand: "Du, som min unge Barm at elske lærte, "Min Siels Veninde! englelige. Viv. Tak for hver Fryd, som spired fra Dit Hjerte, Tak for hver Time i vort skjønne Liv."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
J hulde Blomster i min Rosenkjæde, "Sødt lød fra eders Læber Fader. navn, Omtføre eder Gud til Dyd og Glæde, Og Maalet er min længselfulde Favn." Ei mægter Døden ganske at adskille, Hvad Gud har samlet for en Evighed. Mærk det i Aftenrødens tause Stille, – Mærk det i Midnatstimens dunkle Fred!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Naar da en uforklarlig Fryd omsvæver De Hjerter, som især han havde kjer Naar da en sød Musik i Sielen hæver, Da er det ham - da er den Elskte nær. Strø, gamle Eeg, Dit dunkle Løv paa Graven, En Borgerkrands om Fredens Hvilested, Skjøndt brukken blomstrer Rosen troe om Staven, En hellig Offerblomst for Kjerlighed. Hæv, skjønne Bøg, da Dine lyse Grene, Bred dem og stræb mod Egens Favntag hen Eskal han stedse hvile der allene, Vær et Symbol paa Gjenforeningen. Hanna Jrgens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Jndsendt.) Om Brugen af at, ei, di og giDet er ikke alene bleven iagttaget af mang Forfattere, men og ofte bleven forsvaret i ad skillige Skrifter, at skrive Bjerg, kjøre &c., me derimod Vei, Øie, &c. Da det derfor let kunde skee, at denne Jnconseqvents blev almindelig, saa troer jeg det er rigtigt, i Tide at advare derimod, og at vise Ugyldigheden af de Grunde, som anføres til dens Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
J Aaret 1560 blev det i adskillige Forordninger befalet Geistligheden i Basel: "at afholde sig fra Jagt, Fiskerie, Spillen, Fylderie og Fraadserie, Syngen, Dansen, alle liderlige, unyttige Taabestreger, bære anstændige, retmæssige Klæder, lange Kjortler, usønderhugne Beenklæder o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Da man i Basel begyndte at forfærdige Baand, uden Laugstvang, modsatte Posementererne sig det, og da Konststole indførtes, paastode de i en Klage: "at denne Indførelse stred mod Christenkierligheden. Men desuagtet blev denne Fabrication uindskrænket, og Basel har nu den at takke for en stor Deel af sin Velstand, thi i Aaret 1816 talte man der allene paa Landet 2286 saadanne Stole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
J det syttende Aarhundrede udkom i Basel mange Forordninger mod Tobaksrøgen; en Geistlig prædikede engang: "Naar jeg seer Munde, der røge Tobak, saa feer jeg ligesaa mange Helveds Caminer. - J Aaret 1643. afviste Raadet sammesteds en Tobakspinder, "fordi man hersteds aldeles ikke behøvede et saadant Haandværk. Det Ord Vinkel lader sig bruge i mange især nu omstunder ret anvendelige Sammensærninger: Vinkelægteskab, Vinkelforfatter, Vinkel kræmmer, Vinkelskriver, Vinkelraad, Vinkelskrivler, Vinkelmægler, Vinkelkjereste, Vinkelkobbler, Vinkelhaandlanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Ved de tydske Fyrsters og Adelens almindelige Jagtlyst i ældre Tider, hedder det i Jen Lit. Zeit., fandtes Falkenerere, hjortberettigede Jægere og Parforcejægere i Mængde ved hvert Hof. Den daglige Øvelse bragte i Foranstaltningen af saadanne store Jagter en Orden og Sammentræffen, at det foresatte Maal kun sjeldent blev forfeilet. Man havde ingen Bøger, hvori Begynderen kunde hente Raad, men Sønnen lærte af Faderen, og Lærredrengen af sin Herre, ved den daglige Praxis i Skoven. Den Gang ødelagte Jægerne Skovene, for at bringe Vildtet paa Skud. Glashytter, Jern smeltehytter og Hammerværker have troligen hjulpet med, at gjøre Skovene lyse og formindske Vildtforraadet. Mangelen paa Vildt, og Nødvendigheden, at tage mere Hensyn paa Skovene end paa Vildtet, formindskede Anstillelsen af store Jagter, der stedse er forbunden med betydelige Omkostninger, og bragte mangen rig Godseier i Fattigdom. Kun ved faa tydske Hoffer havde man i Begyndelsen af dette Aarhundrede endnu adskillige saadanne Parforce jagter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Jndenlandske Efterretninger. Eiendomme, der ikke ligge i de nærsomme Gader i Kjøbenhavn, vedblive endnu stedse at staae i lav Priis. Saaledes er der ved 7de Auction kun budet 10,000 Rbd. Sølv for Grosserer H. Friis's Gaard med Pakhuus i Qvæsthuus gaden, uagtet den er assureret for 58, 100 Rbd. S., og ved Omvurdering taxeret til 25,000 Rbdl. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
J Göttingische gel. Anzeigen, Jan. 1823, recenseres Biowulfs Drape, et gothisk Heltedigt fra forrige Aarhundrede, af Angelsaxisk paa danske Riim ved N. F. S. Grundtvig. Rec. siger om den første Udgave af Originalterten, at Thorkelin, ved sin Jver, endeligen at udgive det i Engelland utrykt og ubenyttet liggende, virkelig kostbare Mindemærke fra den angelsaxiske Fortid, har erhvervet sig en uforglemmelig Fortjeneste. Texten leverede han i det Hele nøiagtig, men det Vovede i hans hosføiede latinske Oversættelse maa man tilgive en blandt danske Skribenter ikke sjelden Overvurdering, at forklare Alt til Bedste for deres Nationalitet. Aabenbart var Titelen de Danorum rebus gestis ilde anbragt; Digtet forherliger en gotisk (gothisk skriver Rec. med Forsæt ikke) Helt; de Danske fremtræde kun i en Deel af Digtet, vel som en berømt, ædel Stamme, men som dog her spiller den anden Rolle, da Beowulf (d. c. Bie-Ulv) ankommer fra Udlandet, for at nedlægge ved det danske Hof Uhyrer, mod hvilke de indenlandske Heltes Styrke intet formaaer. - Rec. mener, at den Ligegyldighed, hvormed Engelland hidtil har behandlet Beowulf, dette Tusindaar gamle Digt, gjør Bretland Vanære; i Danmark, og paa en dansk Adelsmands Bekostning, den hæderværdige Tohann v. Bülow, der har opmuntret og ladet trykke saavel den thorkelinske, som grundtvigske, maa den første og i en vis Henseende anden Udgave udkomme. Vi vide ikke, siger Rec., om det angelsaxiske Sprog og dets Poeste har nogle unge Venner og Elever i Engelland, men vel, at Engellændere, naar de ville lægge sig derefter, maa betragte den af Dansken Rask forfærdigede Grammatik, og den i Danmark trykte Beowulf, som det fortrinligste Hjelpemiddel. - For den, som studerer det angelsaxiske Sprog, er denne Oversættelse nu uundværlig. Rec. erklærer den Grundtvigske Oversættelse for en saare læslig, fyndig og kraftig; men havde heller læst den i Profa. Ved denne Leilighed siger Rec., at Grundtvigs patriotiske Oversættelse af Saxo Grammaticus har i en tydsk Literaturtidende mødt en ganske ufortient Behandling, skjøndt ogsaa deri Sangene ere det mindre Heldige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
J en meget anbefalende Recension over Tidsskriftet Hesperus, siger Rec. i Gött. Anz. f. Jan. d. A. Siden Culturens Genius har givet vore Underholdningsblade, som forhen kun erstattede den Ørkesløse og den efter trykkende Arbeide Vederqvægelse Søgende i hans Ensomhedstimer det ham manglende Selskab, den høiere Bestemmelse, at indvirke paa den offentlige Menings Stemning; – siden dette store Fremskridt, i Verdensculturen kunne disse Blade heller ikke mere lades ubemærkede i egentlige kun lærde Tidsskrifter, som vort. Ogsaa den Lærde er det jo ikke ligegyldigt, hvorledes de almeennyttige Resultater af hans Grandskninger gjøres populare og indføres i Livet; ogsaa ham er det magtpaaliggende, at erfare paa denne Vei de Anskuelser, som det handlende Publicum giør sig af Sagen og faae Anledning til nye Undersøgelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
J Adtt. gel. Anz. for Jan. d. A. roses det paa Schulz's Forlag i Aaret 1817, udkomne Essaidun nouveau systeme des habitations des vers testaces, par C. F. Schumacher, som et, selv efter Cuviers og Lamarcks lærde og aandrige Arbeider, for Conchyliesamlere endnu stedse meget fortjenstligt og takværdt Forsøg, Will. Zollikoffer paastaaer i sin Treatise om the Use of Prussian blue in intermitting and remitting fevers, at have fundet i blaasuurt Jern et Surrogat for China, og godtgjør sin Paastand med 30 Sygehistorier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-24
Kjøbenhavns Børs, d. 24 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Jun. 1823) 76 1/277. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 27 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/4 a 15 3/5 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 61 1/4 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 70000000 oc Tyvende Aargang. No. 51. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Juni 1823. Om Regentsen. Og til et Speil for Bornebørn skal aarligt: Paa denne Dag, den skjønne Daads Erindring Fornyes ved samme Pant paa Danmarks Bifald. J. Evald.