Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-19
Udenlandske Efterretninger. England. Meget interessante Debattet have fundet Sted i Underhuset angaaende de russisk polske Anliggender. Hr. Cutlaar=Ferguson var den, der efter Løfte fremkom med dette Andragende. Denne bjærve Mand gjennemgik med megen Skarpsindighed og Nøiagtighed den polske Historie siden 1815. Han viste, at Oprettelsen af Kongeriget Polen var een af Wienerkongressens fornemste Foretagender; at saavel Talleyrand som Castlereagh havde lagt megen Vægt derpaa, for derved at sætte en Dæmning for den russiske Kolos; at Alexander, idet han gav Polen den lovede Konstitution, tillige havde sat sin halvvilde Broder Konstantin, som han ikke vovede at betroe Regjeringen over Rusland, over dette ulykkelige Land, for at han kunde træde den kun sparsomt tilstaaede Frihed, under Fødder; at den naturlige Følge af denne Tyrans Grusomhed, som tvang Warschaus agtværdigste Jndbyggere til at frie Gaderne og ikke kjendte nogen Grændse for sin Umenneskelighed men i Alt bifaldtes af Alexander, endelig var en Folkeopstand; at den 10 Maaneders Frihedskamp havde fremvist saa mangen en Heltedaad, at den havde Krav paa hele Europas Bistand; at til Trods for det engelske Underhuus og Ludvig Philip, der i det franske Deputeerkammer var gaaet i Borgen for Polens Nationalitet, hvis Opretholdelse Selvherskeren havde forsikkret Casimir Perier (denne Mands tidlige Død ansaae Taleten for en Ulykke for hele Europa, havde Nicolaus sat Segler, paa den polske Friheds Undertrykkelse ved det berygtede organiske Statut. Taleren sluttede med, at det var hans Hensigt, at afgive i Underhuset en Erklæring, der skulde sikkre den polske Nationalitet og ved Ministrenes Hjælp, som han havde søgt at vinde ved sine skaansomme Udtryk, ikke alene trænge igjennem Europaa, men ogsaa gjennem St. Petersborgs Gemakker. Andragendet blev i en meget hæftig og kraftig Talle understøttet af Hr. Attwood, der endog ligefrem forlangte en Krig med Rusland for Polens Skyld. Mærkeligere var det endnu, at Hr. R. Jnglis, der hører til Torypartiet, understøttede i en Tale, som blev optaget med overmaade stort bifald Motionen, det aligevel blev forkastet med 177 Stemmer mod 95. Tyrkiet. Det engelske Blad the Globe indeholder en Skrivelse fra Corfu af 4de Juni, som skildret omstændelig Rædselsbegivenhederne i Arta. "Artas Plyndring af Tasil=Busis Røverhorde er een af de skrækkeligste Sener, den græske Revolutions Aarbøger fremvise. Den Tillid, Man havde til de mod Røverne sendte Tropper, var saa stor, at Jndbyggerne aldeles ikke vare betænkte paa Flugt. Men Tropperne forenede sig med Røverne, og Staden var saaledes given til Priis for 1200 Diævle. Fire Dage og Nætter vedvarede Plyndringen. Disse Umennesker skæmmede de agtværdigste Fruentimmer, og efterat have overgydet dem med sydende Olie, dræbte de dem. Alle de fornemmere Jndbyggere vilde være blevne massekrerede eller bortførte, hvis det ikke var lykkedes nogle Officierer, der opholdt sig der, for at afsætte den græske Grændse, at frelse over 1000 af disse Ulykkelige i deres Vaaninger under Fæstningen, der, forsvaret af den ubetydelige i Byen tilbageblevne Garnison, gientagne Gange blev forgiæves angreden. Endelig trak Banden sig uden Modstand tilbage d. 28de Mai over den græske Grændse, der ikke var bevogtet. Arta er saa godt som ganske ødelagt". - Fyrst Milosch har nu afgjort de serviske Grændsestridigheder, da han med væbnet Haand har fordrevet Tyrkerne fra de Distrikter, der i Adrianopelfreden bleve Servierne tilsikkrede. At Porten bifalder, at den af en Vafal tvinges til at opfylde de Forpligtelser, den har indgaaet, viser, hvor dybt den et sunken. Fyrst Milosch roses meget for den Omsorg, hvormed han taget sig af Serviens Opkomst; saaledes ophjælper han paa alle mulig Maader Agerdyrkning og Jndustrie, saavidt som hans Undersaatter ere modtagelige derfor, men tillige har han oprettet en glimrende Hofholdning og søger at hæve sin egen Familie uden at tillade nogen Fremmed at beklæde nogetsomhelst Embede. - Fra Constantinopel berettes, at Russerne træffe Anstalter til at indskibe sig, og adskillige Ladninger Syge ere ankomne til Odessa. Jtalienske Blade fortælle, at Sultanen efter de ægyptiske Affairers endelige Afgjørelse vil fende sin Søn og Tronarving Abdul Meschid til St. Petersborg, for at lære europæiske Kunster og Skikke.