JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-30
I Henhold til den i disse Tidender Nr. 6 og 10 for indeværende Aar indrykkede Bekjendtgjørelse om Eiendommens Beliggenhed, Hartkorn, Jordtillæg, Udsæd, Havl, Besætning o. s. v., der indbefatte respective føl ende Størrelser : 17 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Jordskyld, 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Mølleskyld, 300 Tønder Agerland, 200 Tønder Land Eng, 400 Tønder Land Græsningsjorder, foruden Hede og Mose, 100 a 120 Tønder Rug, 40 Tønder, Bygs og 50 Tønder Havres Udsæd, 400 a 500 Læs Havl, aarlig, 200 a 220 Stkr. Kvæg om Sommeren og 250 a 280 Stkr. Ditto om Vinteren, foruden de nødvendige Arbeidsheste til Drift uden Hoveri, Naturaltiende af 130 Tønder Hartkorn, - meldes endvidere til behagelig Underretning for Liebhabere, at Auctionsconditionerne fra Slutningen af indeværende Maaned findes til Eftersyn, i Aarhuus hos Hr. Procurator Jngerslew, i Randers hos Hr. Kjøbmand N. N. Bay, i Aalborg hos Hr. Overkrigscommissair Qvist samt paa Klarupgaard og Høste mark, hvor Eiendommen til enhver Tid forevises af Avlsforvalteren. Det bemærkes derhos, at de nødvendige Forhanstaltninger med Hensyn til Vaardriften besørges af Eieren. J Tilfælde at det Hele ikke bortforpagtes, bliver Teglværket - der aarlig producerer 120 a 130,000 Muursteen, har Overflødighed af Materialier ganske i Nærheden, en fordeelagtig Beliggenhed for Producternes Afsætning, det nødvendige Forraad af Brændsel til Driften forestaaende Sommer, samt alle nødvendige Arbeidsredskaber - særskilt opraabt. Høstemark, den 16de Marts 1835. Jens Lange, Overauditeur og Herredsfoged i Kjær og Hvetbo Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjering af Cancellieraad og Procurator Jensen i Aalborg, paa Jens Jørgensen af Alstrup i Kjær Herred, Aalborg Amt, hans Veg line, og paa Grund af den dertil under 6te April 1833. meddeelte allernaadigste Bevilling, indstævnes herved Den eller Dem, der maatte være i Besiddelse af den, under 13de Juni 1806 af Jørgen Jensen til Thomas Andersen Vestergaard af Ultved for 500 Rd. d. C. udstedt, og den 5te December f. A. inden Kjær og Hvetbo Herreders Ret tinglæst, Obligation, med Prioritet i det fornævnte Jens Jørgensen nu tilhørende Sted, og en Parcel i bemeldte Alstrup, af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb., at møde inden benævnte Kjær og Hvetbo Herreders Ret paa Tingstedet i NørreSundby ved Aalborg Kjøbstad, i Aaret 1836, den første Fredag i August Maaned, om Formiddagen Klokken 10, for med bemeldte Obligation at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da til fornævnte Tid og Sted Paastand om sammes Mortification ved Retten vil vorde nedlagt. Forlæggelse eller Lavdag er ved Fr. af 3die Juni 1796 afskaffet. Under mit Navn og Embedssegl. Herredscontoiret i Nørre-Sundby, den 28de Marts 1835. Lange. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Sir Robert Peels Bill om Dissenternes Giftermaal har vundet almindelig Tilfredshed; endog hos Oppositionspartiet, har denne yttret sig. Lord Russell roste den liberale Aand, i hvilken denne Forholdsregel var bragt i Forslag, en Aand, der, som han haabede, stedse vilde caracterisere Ministeriets Forslag af lignende Art. Jkke saa fredeligt er det gaaet til med Debatterne om andre Gienstande. Den første Beretning fra Committeen, til Undersøgelse af den engelske Kirkes Forfatning, blev den 22de forelagt begge Parlamentshusene. Den handler om Bispedømmernes Tilstand i England og Wales med Hensyn paa Beløbet af deres Jndkomster, den ligeligere Fordeling af de dem paaliggende Kaldspligter og Bortfjernelsen af den Nødvendighed, at forbinde med Bispe embederne saadanne geistlige Kaldspligter, der nødvendigviis maa varetages af Vicarier. Hvad Territorial-Inddeelingen angaaer, fører Committeen Anke over dens Ulighed og den deraf følgende, Ulighed i Byrden af de, Bisperne paaliggende, Pligter. - Jndkomsterne for samtlige Bispedømmer i England og Wales udgjøre nu 157,737 Lst. og foreslaaes nedsatte til 148,875 Lst. -Med Hensyn til Patronat=Rettigheden giør Committeen adskillige Forslag, men den Deel af dens Jndberetning, som vil eller i det mindste bør finde meest Gjenklang hos retsindige Reformister, er Slutningen, som vel fortjener overalt ved lignende Forhandlinger at lægges paa Hjerte. Den lyder saaledes: "Vi tillade os, i dybeste Ærefrygt, at gjøre den bemærkning, at vi, ved ethvert Forslag, vi forelægge Deres Majestæt, gaae ud fra den Forudsætning, at vel erhvervede Rettigheder blive agtede og at ingen af de foreslagne Forandringer vil finde Sted, uden at de Biskoppers og andre geistlige Embedsmænd, som befinde sig i Besiddelse af disse Rettigheder, dertil give deres Minde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Da jeg modtog den vigtige Post, som denne Provindses Vicekonge og Armeens Overgeneral, meddeelte jeg Eder, hvormeget jeg beklagede Eders Lidelser. Som født Navarreser, følte jeg med Eder mit Fødelands Ulykke. Jeg tilbød Eder Fred, naar J, efter min Opfordring, vilde gjøre en Ende paa de Uroligheder, som kun næres af Folk, der, med Eders Blod, tragte efter at tilkjøbe sig egne Fordeele. Jeg vakte tillige Eders Opmærksomhed paa den exemplariske Tugtelse, som vilde ramme Eder, om J fremturede i Eders forbryderske Færd. Nu er ulykkeligviis denne Nødvendighed indtraadt. Fra nu af begynder den egentlige Krig i Navarra. Landsbyen Lecaroz har forbrudsig mod Dronningen og Fødelandet; den har været et stadigt Tilflugtsted for begges Fiender; den har, til denne Dag, leveret Vaaben og Munition til Dronningens og Fødelandets Fiender; dens Jndvaanere ere flygtede, da vore Tropper nærmede sig; de have vægret sig ved at adlyde mig ne Befalinger, som tilholdt dem at give os Kundskab om Fjendens Bevægelser Derfor er Landsbyen Lecaro, i Dag givet til Priis for Flammerne og hver femte Mand af dens Jndvaanere bleven skudt. En lignende Skjebne venter enhver Landsby og ethvert Jndivid, som vover at følge hine Exempler, Jeg har fast besluttet ved Vaabenmagt at undertrykke denne forbryderske, haardnakkede og æreløse Rebellion, om J ikke foretrække at forene Eder med mig, medens jeg endnu er stemt til at tilgiqve. Jndvaanere af Navarra, jeg minder Eder endnu engang som, at jeg er vant til at holde mit Ord! Mina.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 27de Marts. Som man ville erindre, vare ifølge et af Hs. M. Kongen af Sverrig yttret Ønske, nogle danske Officerer, som dertil allernaadigst vare udnævnede af vor Konge, tilstede ved den store Troppesamling, der 1833 fandt Sted i Sverrig. Disse Herrer Officerer, Oberstlieutenant Abrahamson, af Generalstaben, Capitain Grev Baudissin af Garden tilfods, Capitain Magius af sjellandske Jægercorps, Ritmester Juel af Husarerne og Premier=Lieutenant Tottrup af det kgl. Artillericorps, nøde ved denne Leilighed en særdeles smig. rende Modtagelse, og der vistes dem en fortrinlig Opmærksomhed under deres Ophold sammesteds. Oberstlieutenant Abrahamson modtog desuden, inden han forlod Sverrig, er særdeles brillant Kors med Diamanter af Sværdordenen, og det blev antydet de andre Herrer, at Hs. Majestæt forbeholdt sig at give dem Beviser paa sin Naade. Disse ha ove de nu modtaget, tilligemed forekommende Undskyldning for at de nu først fremsendes, i nogle udmærket smukt udarbeidede og kostbare Sværd, som give et meget fordeelagtige Vidnesbyrd om det høie Trin, hvorpaa de svenske Vaaben fabriker staae. Den Kaarde, som Capt. Grev Baudissin, saaledes har nydt den Naade at modtage, er af gamme gothisk Form, kort, bred og tveegget, Skeden er af Sølv Heftet af Agath og prydet med en kostbar Knap af Amethyst. Klingen er af udmærket Bonitet og ziret med forgyldt Arbeide, hvorimellem sees Kong Carl Johans Navnetræk og det svenske Vaaben.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
J Forgaars Middag døde Skribentinden, Fru Geheime Conferentsraadinde Sophie Christiane Frederikke Bruun. Hun var født den 3die Juni 1765 i Tonna, en lille Kjøbstad i det Gothaiske, hvor hendes Fader, Balthasar Münter, dengang var Superintendent, men blev samme Aar kaldet til Sognepræst ved St. Petri Kirke i Kjøbenhavn. Hendes Broder var Sjællands høit berømte, afdøde Biskop F. Münter. Hun blev 1783 gift med Hs. Exc. Hr. Geheime-Conferentsraad I. C. Brun, Storkors af Dannebroge og Ridder af Nordstjerneordenen. Den Afdøde gjorde flere Reiser, fornemlig til Rusland, Schweitz og Jtalien, og opholdt sig forskjellige Aar i Udlandet. Hun var Veninde af flere Lærde, og Digtere, som Baggesen, Matthison, Bonstetten, Salis, Keller o. s. v. Hendes mangfoldige Arbeider, der ere skrev sine paa tysk, findes optegnede i Nyerups og til 1827 i ØsksLiteraturlexicon. Flere af dem ere oversatte paa dansk af forskellige Forfattere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
J Børsenhalle af 23de Ds. læses. I det engelske Underhuus, den 17de D., erklærede Sir T. Fremantler, paa Admiral Adams Forespørgsel, at Commissions=Beretningen angaaende de danske Confiskationer næsten var færdig og at disse desværre næsten beløb sig til en halv Million Pd. Sterl."
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Ledige Embeder. Under General=Toldkammer= og Commerce=Collegiet: Kassererembedet paa St. Croix. Kassererembedet for St. Thomas og St. Jan. For disse Embeders Oppebørseler bliver at stille Sikkerhed efter den kgl. vestindiske Regjerings nærmere Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli: D. 20de Marts er Medlemmerne af det kgl. Academ for de skjønne Kunster, Miniaturmaler C. Hornemann og Blomstermaler C. D. Fritzsch, udnævnte til Professorer med Rang i 7de Klasse Nr. 1.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Under Rentekammeret: D. 24de Febr. er, fra næstk. 6te Juni at regne, Sysselmand for Nordre=Mule Syssel i Islands Øster=Amt, Kammerraad P. Melsted, udnævnt til Sysselmand for Arnæs Syssel i Sønder=Amtet; Sysselmand for Borgerfjords Syssel i Sønder=Amtet, S. Gunlogsen, til Sysselmand for Kiøse samt Herredsdommer og Sysselsmand for Guldbringe Syssel i samme Amt; Cand. juris T. Jonassen til Sysselsmand for Øfjords Syssel i Norder=Amtet; Cand. juris J. Arnesen til Sysselmand for Nordre-Syssel i samme Amt; Exam. juris T. Gunnløgsen, til Sysselmand for Jsefjords Syssel i Vester=Amtet, samt Candidatus juris og Volontair under Rentekammeret, C. F. Walsøe, til Sysselmand for Nordre=Mule Syssel i Øster Amtet. D. 3die Marts, Fuldmægtig i Forstcontoiret under Rentekammeret, F. F. S. Krogh, til Kammerjunker. D. 10de, Landvæsenscommissair og Landinspecteur C. F. Lund til Stiftslandinspetteur for Sjællands Stift, og Landinspecteur F. N. Berg til virkelig Kammerraad.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Under General=Toldkammer= og Commerce=Collegiet: D. 30te Debr. f. A. er Vagtmester og Dannebrogsmand C. C., Grønmold beskikket til Told- og Consumtions=Overbetjent i Aalborg. D. 28 Jan., 1ste Fuuldmægtig i Hs. M. Kongens Kabinetssecretariat, Justitsraad C. F. Platou, til Kasserer og 1ste Looper ved Øresunds Toldkammer; Copiist under Collegiet, B. Langball, til Consumtions=Kasserer i Maribo; den 4 Febr., Cand. juris C. F. Gyntelberg til Consumtionsskriver ved Amagerport og den 17de udnævntil Kammerassessor. D. 11te Marts, Kammersecretair for den tyske Afdeling af Collegiet, Dr. philol. G. Hansen, Contoirchef J. Jensen, Renteskriverne T. Schrøder, P. Thomsen, Krigsassor J. H. B. Rosing og D. J. S. Esmarch til virkelige Kammerraader.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Under Overhofmarschallatet: D. 24de Febr. er Prof. J.M. Thiele entlediget fra hans Embede som 3die Secretair ved det store kgl. Bibliothek og i dets Sted udnævnt til Jnspecteur ved den kgl. Kobberstik=Samling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Marts. Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, Td. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Rog Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 sk. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s.,
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Verel-Cours. Kjøbenhavn, den 27de Marts. Hamborg 2 M. - a vista 207 1. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 62 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1775 a 176 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 3/4 Rbs. Tegn. 14 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 92 1/2 a 93 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 89 a 89 1/4 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 1024102 1 Rbd. r. S. Ditto Dito 105 1/2 a 106 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 102 Rbd. r. S. 14 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 10 a 101 ½ i B. 1 pCt. Ditto Ditto af 1828 10 a 101 1 i r. S. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 101 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 7474 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Hamborg, den 27de Marts. Bordeaux 1883. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 8 1/4 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 47 1/2. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Blandede Efterretninger. Den 17de Marts er Geheimeconferenceraad J. F. Greve af Bernstorff, Storkors af D. og Dom., udnævnt til Ridder af Elephanten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Til en i Rachlew Sogn paa Kallundborg Slots Ladegaards Grund boende Huusmand blev for nogen Tid siden afleveret et spædt Drengebarn, som det af Overbringerinden, Jordemoderen Madam Møller, blev sagt, var døbt og heed Johan, ligesom og denne Kone tilsagde Manden en aarlig Betaling for Barnets Opfostring. Hvem Barnet tilhører, ler endnu ubekjendt, men ønskeligt var det, om nogen nøiere Oplysning kunde fremkomme, for at de mange vanærende Rygter, som snart nævne en, snart en anden Dame som Barnets Moder, kunde forstumme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
J Torsdags Eftermiddag holdt Fuldblodshingsten Brother, to Marckgrave sit Indtog i Randers, i bedste Velgaaende; og i Fredags begyndte han sin Function. Forinden hans Afreise fra Augustenborg havde flere af de ved ham ifjor bedækkede Hopper folet. Føllene ere alle fortrinlige og deres Lød for det meste bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Døde. Kammerjunker, Lotto=Administrator H. Koefoed, 49 Aar; Høker Ch. Hansen 66 Aar; P. F. I. Leegaard, 22 Aar; A. K. Pagh, f. Allerup, 57 Aar; S. Andersen, f. Bjørnsen, 46 Aar; Cand. juris J. Roed; S. D. Boye, f. Christensen, 54 Aar; A. S. Petersen, f. Holm; alle i Kbhvn. Skolelærer G. F. Hansen, 25 Aar, i Sønderby i Sjelland. Skolelærer C. E. Nielsen, 39 Aar, i Tiesvilde i Sielland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Frederikshavns Skibsliste. J Jndk. D. 26de Marts. S. Jespersen og J. Norberg. f. Norge m. Træl. A. Jepsen f. Haderslev, best. t. Huld m. Been. H. Hansen f. Aalb., best. t. Kbh. m. Uld. D. 127de: Th. Thomsen f. Flensb. m. Tagsteen og Stykg. - udg. D. 26de. J. Hansen t. Flensb., ball. J. Strandberg t. Marstrand m. Korn. D. 27de: Chr. Borupet. Kbhvn. m. Korn og Østers.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Hals Skibsliste. Jndk. D. 26de Marts: F. Stockel f. Kbh. m. Stykg. T. 27de: H. Andersen f. Udevalle, S. Frederichsen f. Sandefj. J Abrahamsen f. Kragers, H. Clemmensen, S. Aasaalsen, og B. Sivertsen f. Østerr.; alle m. Træl. D. 28de: C. Toriesen f. Grimstad m. Træl og Jern. D. 30te P. Larsen f. Flensb. m. Brændeviin. C. A. Sørensen f. Kragers m. Træl. - Udg. D. 27d: A. L. Bech t. Kbh. m. Havre. D. 28de: A. Torst t. Randers med Stykg. J. Hansen til Odense, C. Madsen og L. Badstue til Kbh., C. Cortzen til Drammen; alle m. Korn. H. Christiansen t. Kbh. m. Kartofler D. 29de: N. Jørgensen t. Frohvn. m. Muursteen. I. Christensen t. Kbh. m. Korn. ere
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Bekjendtgjørelser. Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Fædrelandsk Recrolog, eller Efterretninger om bekjendte og berømte Afdøde, i Tidsløbet fra 1821 til 1830, af F. Thaarup; 1ste Hefte, 3 Mk. Dronning Christine af Sverrig og Monaldeschi, Tragoedie i 3 Acter, af C. Bagger: Min Lok er bleven tynd, Min Kind er smal, Mit Øies Sol er i sin Redgang alt - Jeg er ei Dronningen paa sexten Aar; 4 Mk. Smaadigte af C. Bagger; 4 Mk. tages begge, da 1 Rbd. En paa Erfaring grundet Anviisning til at brygge engelsk Porter; 24 s. Anviisning til Guld-og Sølv=Legering, oplyst med Forklaringer og Exempler, 4 Mk. Samlinger af oplysende Beretninger for Søfarende, indeholdende Beskrivelse over Belterne, Kattegat tet, den norske Kyst og Østersøen; 7 Mk.; Kortene faaes a 8 Mk. 2 s. pr. Styk. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
En brugt Postvogn med 2de lakerede Agestole og Kudskesæde, samt et godt pletteret Bringtøi, kunne erholdes for en billig Priis, og anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Da vi i Anledning af at Hr. Stiftsfuldmægtig Ostenfeldt i disse Aviser faldbod Klasselotterisedler fra Copiist Bertelsens Collection, fandt os beføiede at indstille Sagen til det kgl. Rentekammer, har bemeldte Collegium under Ade D. givet følgende Resolution. "Da Besværingerne fra Collecteurerne Bech og Grønnerup i Aalborg over hervægrende Collecteur Bertelsen, for at denne i offentlige Aviser lod udbyde sine Lodder, nu ved hans Erklæring, for Fremtiden at afholde sig fra lignende Fremgangsmaade, ogsaa nydermeere har erklæret, at renoncere paa al Godtgjørelse paa de indløste Frilodder, fra de aalborgske Collectioner: ner at ansee som afgjort, saa paalægges herved Klasselot, teri=Inspectionen at tilkjendegive Collecteurerne Bech og Grønnerup dette. Tillige er det Fornødne at tilkjendegive Collecteur Bertelsen om hans fremtidige Forhold. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 30te Marts 1835. Bech. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Skipper Søren Willumsen agter at afseile til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, og medtager Passagerer og Fragtgods. Jagten er beliggende ved Toldbod Bryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Efterat Herr Kartefabriqueur Rasmussen i Assens for circa 5 Aar siden havde ladet sig et Stempel forfærdige og paasætte sine Karter aldeles ligt det jeg brugte lod jeg mit Stempel omgjøre og deri med fulde Bogstaver sætte Navnet Amann. Nu har Herr Rasmussen atter ladet sig gjøre et Stempel aldeles ligt mit, kun, at der staaer Amaar, hvilket dog ved et flygtigt Blik ei observeres, især naar det er sat lidt utydeligt. Dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, da jeg ikke ønsker, at Herr Rasmussens og mine Karter skulle blive forvexlede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Lübeck, i Marts 1835. Carl Fr. Amann. Skipper Peder Bruun bliver færdig sidst i denne Uge at afgaae til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og smaat Fragtgods. Jagten ligger ved Kjøbmand Kjærs Bro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Friske frederikshavnske Østers er igjen arriveret paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Kongelig dansk Hof= og Stats-Calender for 1835 faaes Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
En Reisevogn og en smuk holsteensk Postvogn med 3de Plakerede Stole, er at faae billig tilkjøbs, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Udmærket godt Klöverfrö af sidste Aars Af gröde faaes hos J. B. Kaarsberg. Aalborg, den 11de Marts 1833. Hvide og graae Kræhaar, Kalkuld, samt Skibstoug, der ner tjenlig til Opplukning, indkjøbes til Fattigvæsenets Arbeids=Anstalt og betales contant af Davidsen. Aalborg, den 18de Marts 1835. Torsdagen den 9de April, om Eftermiddagen Klokken 6, afholdes en Generalforsamling af Skydeselskabet hos Hr. Klubvært Borregaard, hvorved nye Medlemmer kunne antages. Aalborg, den 25de Marts 1835. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Da det ved Auctionen den 5te Septbr. f. A. over Slater Jens Brams Sted i Nørre-Sundby gjorte høieste Bud er fundet uantageligt, saa bliver efter Vedkommendes Begjering afholdt en 4de Auction til absolut Bortsalg af bemeldte Sted Onsdagen den 15de April førstk., om Formiddagen Kl. 10 i Stedet selv. Conditionerne for Salget ere forinden til Eftersyn hos Cancellieraad Jensen her i Byen. Aalborg, den 1ste April 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Sultanens Privatliv er endnu mindre roesværdigt, end hans offentlige Virksomhed. Som Moslim skulde han afholde sig fra Alt, hvad der krænker hans Undersaatters Sæder og religiøse Tro. Koranen forbyder Fylderi, og det er almindelig bekjendt, at Hans Høihed kun sjelden har lyse Øieblikke; Koranen paa byder huuslige Dyder og patriarchalske Sæder; men i tre Aar har Sultanen ikke levet med sine Kone, og er omgiven af offentlige Fruentimmer. Den alt for fortrolige Omgang med Vantroe er forbudt; men Sultanen lader dem hver Dag komme til sig. Naar han giver Feste for fremmede Gesandte, viser han sig blot incognito; men neppe har han faaet sine Gjæster fra Halsen, saa lader han græske Dandserinder, komme og overlader sig til de største Udsvævelser. Endelig, og dette er sikkert ikke den ringeste Feil hans orthodoxe Undersaatters Øine, tilbringer han det meste af sin Tid med at fiske i Fjorden ved Thera pia, hvor han midt iblandt Grækere, Armeniere og Franker udkaster sine Snører. Blandt Tyrkerne hersker i Almindelighed den Jndbildning, at de Christne i Særdeleshed ere hengivne til 3 Ting: de drikke sig fulde, spise Flesk og have Koner i Fælledsskab. Deraf kan man forklare sig den Foragt, de vise de Christne, og denne Foragt falder naturligviis tilbagpaa deres Overhoved, som i Alt efterligner de Christne saameget som han kan. De Mennesker, som omgive Hans Høihed, bidrage ikke ved deres Opførsel til at erhverve Regjeringen Agtelse. Nan tager feil, hvis man troer, at det ottomanniske Rige regjeres af Ministre, hvis Virkekreds er nøie bestemt og som kunne lede de dem anbetroede Departementer efter deres egne Anskuelser. Ministeriet er ikke andet end Familie=Forfatningen i dens Anvendelse paa Staten. En Landsbyes Aga, et Districts Bey, en Provindses Pascha have deres Huus indrettet paa samme Fod som Storherren, og ere omgivne med Embedsmænd, der have samme Forretninger som Ministrene. Ligesom Storherren have de deres Kjaja, deres Cadi, deres Kasnadar o. s. v., hvilke de udnævne blandt deres Beslægtede og aldeles paa samme Maade er Divanet sammensat. Deraf sees da klart, at Ministrene blot ere Betjente uden al Selvstændighed og som ikke haven anden Støtte for deres Magt end deres Herres Yndest. Da nu Opposition imod Herrens Villie altid er et slet Middel til at erhverve sig hans Yndest, saa opbyde de Alt for at forekomme hans Ønsker, hvorfor ogsaa Radschaberne og Viziererne kun lidette bryde sig om Folkets Fordomme, men kappes om at udskrive Tropper, at anlægge europæisk Dragt og ikke at ansee Omgangen med de fremmede Gesandte for at være under deres Værdighed; ved denne Handlemaade vinde de Souverainens Velvillie og paadrage, sig deres Landsmænds Had.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Saavidt den derve, sandhedsskjærlige Bastholm Forf. tilføier kun, at Præsternes Lønning og Lønningsmaade, saavel i og for sig selv, som for de uberegnelige Følgers Skyld, synes ham at egne sig fortrinligt for alle sande Fædrelandsvenners, altsaa ogsaa for Stændernes Opmærksomhed. P. O. (Af Følgebl. t. A. A. 65.) Nogle Canter og Peiarbeidet.