JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Efter Begjæring af Kammerraad Andersen for Randers Hospital, grundet paa Forliig og Udlæg, foretages Auction over den Kjøbmand og Kjæmner J. A. Welejus tilhørende Gaard, ny No. 38 gl. No. 36 paa Skolegade heri Byen, 1ste Gang Tirsdagen den 20de Januar 1835, 2den - 3die Februar 3die 17de hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i selve Eiendommen, der er bestaaende af 17 Fag 2 Etages Bindingsværksbygning til Gaden, 10 Fag 2 Etages Sidehuus, 3 Fag 2 Etages Halvtag, 18 Fag 1 Etages Baghuus, og 7 Fag Halvtag med Gaardsrum, Pompevand og Have. - Hvilket herved i Henhold til Placaten 22de April 1817, bekjendtgjøres til Pantehaveres og Liebhaveres, Efterretning. Aarhuus, den 20de December 1834. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Auction over Saralyst. Efter Begjering af Arvingerne efter afgangne Justitsraad Kjerulff, foretages Onsdagen den 14de Januar 1835, om Formiddagen Kl. 10, paa selve Stedet, offentlig Auction, til Tiltrædelse 1ste Mai næste Aar, over Gaarden Saralyst, i Holme Sogn, med tilliggende Jorder, der til et Areal af circa 50 Tdr. Land kun har Hartkorn 2 Tdr. 1/5 Alb. Beliggenheden af denne udmærkede lille Eiendom, lidet over 1/4 Miil fra Aarhuus, i en smuk og skovrig Egn, er noksom bekjendt, ligesom og at Bygningerne, som den nu afdøde Eier har opført alle af nye, afgive en rummelig og god Boepæl endog for en talrig Familie, samt at den med udmærkede Frugttræer, Asparges og Jordbær m.v. forsynede Have, paa Grund af Beliggenheden saa nær Aarhuus, er meget indbringende. Marken, der udgjør en Fiirkant, i hvis Midte Gaarden ligger, er indhegnet og har gode Jorder, tjenlige til at bære al Slags Sæd. Den aarlige Udsæd har hidtil været 5 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 6 Tdr. Havre foruden Kartofler, Hør og lidt Boghvede; af Besætning holdes 2 a 3 Heste, 12 a 14 Fæecreaturer samt 10 a 12 Faar. Af Enghøe avles aarlig 10 a 12 Læs, og fornøden Tørveskiær samt Gjærdselhugst haves. Videre bortsælges ved samme Auction enten samlet med Gaarden, eller separat, Konge=Havre= og Bælg sæds- samt hele Konge- Qvægtienden af Holme Sogns mellem 137 og 138 Tdr. Hartkorn, hvilken hidtil er oppebaaren in natura til Gaarden. Conditionerne, der ville blive særdeles billige, kunne i Forveien erfares hos Procurator Jngerslev i Aarhuus. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herredscontoir i Aarhuus, den 10de November 1834. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Fredagen den 16de d. M., Klokken 10 Formiddag, bliver, ifølge Vedkommendes Reqvisition, foretaget offentlig Licitation over Opførelsen af en nye Skole i Tørring Bye, Tulstrup Sogn, Gjern Herred. Bygningerne, nemlig Skolehuset paa 11 Fag og et Udhuus paa 7 Fag, skulle opføres af Grundmuur, og Entre prisen er efter Overslaget ansat til circa 1500 Rbd. Licitationen afholdes paa mit Contoir her i Byen, hvor Conditioner, Overslag og Tegning ligge til Eftersyn. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 2den Januar 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Torsdagen den 22de Januar næste Aar, Klokken 10 Formiddag, bliver Gaardmand Laurs Sørensen Jeppes Stervboes Eiendele, stillede til Bortsalg ved een Auction, som holdes i Stervbogaarden i Essig, Feldballe Segn, Sønder Herred, Randers Amt. Tets Eiendele bestaae af og opraabes saaledes: 1) Stervbogaarden, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb.; 2) Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienden af denne Gaards Hartkorn; 3) Samme Tiender af Bendix Lauesens Huses Eiendomme i Feldballe Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Skpr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Fder 25 Alb.; 4) Ande, i amme Tiender af 81 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1771 Alb., Ager og Eng og 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld i Feldballe Sogn, og 5) 1 Stkr. Jord til Tørveskier i Ulstrup Mose, kaldet Lillevangen, af Søren Rasmussen Clemmensens Gaards Jorder, samt 6) Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Heste, Fækreaturer, Faar, Sengeklæder, Boghave, Kjøkken, Bryggers= og Avlsredskaber, m. m. Conditionerne erfares ved Auctionen og forinden herpaa Contoiret. Lysthavende indbydes. Sønder=Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 27de Decbr. 1834. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over= og Underret ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Nielsen Søndergaard i Laasbye By og Sogn, Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne TidsForløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; ligeledes ere Arvingerne efter bemeldte Afdøde indkaldt med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, d. 15 Decbr. 1834. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Creditorerne i Boet efter den paa Hovedgaarden Lngbyegaard afdøde Tjenestekarl Jens Pedersen Lyngbye men sædvanlig kaldet Jens Kolt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, og deriblandt in Specie en Søster Ane Marie Pedersdatter, der for en Deel Aar siden i ugift Stand skal være reist til Samsøe, uden at Familien senere har hørt fra hende. Aarhuus, den 23de December 1834. C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at sælge mit iboende Sted paa Fiskergade No. 429. Det er et af de første Steder fra Mindet af, og er i de senere Aar saagodt som af nye opbygt, har tvende Stuer til Gaden samt et Qvistværelse, et rummeligt Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer til Gaarden, et Halvtag, til Jldebrændsel, hvorunder er en liden Kielder, har godt Vand, en god Have med Udgang til Marken, og ingen Fælledskab. Aarhuus, den 31te Decbr. 1834. Kjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Til Salg : En Jagt, drægtig 10 C. L., bygget i Svendborg, af udsøgte gode Materialier, i Aaret 1812, og saa vel vedligeholdt, at den ikke behøver Hovedreparation i mange Aar, ret godt forsynet med Jnventarium, og en god Seiler, Lysthavende behager at henvende dem, personlig eller i portofri Breve, til Kjøbmand Fredr. M. Schmidt, i Assens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
En patenteret Damp-Decarteermaskinehar Undertegnede ladet sig forfærdige, og modtager desaarsag saavel Klæde, som alle andre uldne Vare, i større og mindre Stykker til Decartering, og indestaaenfor hvad der maatte leveres, saavel i Henseende til dets Behandling som rigtig Aflevering, og beder derfor at et kjendeligt Mærke maatte paasyes Tøiet saa nær Listen eller Kanten som muligt, for at Mærket ei skal lade sig ind præsses i Tøiet. Prøve paa Maskinens Godhed er aflagt, og kan forevises Enhver som maatte bære mindste Tvivl om Varenes hensigtsmæssige Decartering. Dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre i Haab om fremtidig Søgning. Horsens, den 15de Decbr. 1834. Fridr. Mørch, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
J Aarhuus ville man behage at indlevere hvad man ønsker decarteret, hvoriblandt ogsaa modtages vendte Klædningsstykker, til Overskjæring og Decartering, til Skrædermester Lorentz Petersen, der besørger det hastigst muligt frem og tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Den tidligere averterede Condition paa Østerkeilstrup for en, i de almindelige Skolevidenskaber, det tydske Sprog, og Musik paa Violin, duelig, med anbefalende Vidnesbyrd forsynet Lærer, er endnu ledig. A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Onsdagen den 7de Januar, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor Medlemmerne vilde behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
At det mellem Undertegnede hidtil bestaaende Jnteressentskab under Firma B. Bruun & Søn ophører fra 1ste Januar 1835, bliver herved bekjendtgjort. – Handelen i Assens fortsætter jeg (Bruun for min egen Regning under Firma B. Bruun & Søn, og jeg (Brøchner) vedbliver Forretningerne i Fredericia for egen Regning og under mit eget Navn Assens og Fredericia, den 30te Decbr. 1834. Bruun. Th. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Fra mit Rasperie i Varna Mølle kan flere 1000 Pd. fiint raspet Farvetræe af god Qvalitet erholdes. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Chocolade i alle Sorter a 36, 38 40, 48, 56, 64, 72, 80, 88 s., samt 6 7 og 8 Mk. pr. Pund af P. Chr. Deichmann & Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed sælges i Aarhuus hos Chr. L. Schmidts EnkeS. Lind, L. P. Schmidt og A. W. Sti gaard, og i Ringkjøbing hos J. F. Nyeboe. Paa Hjørnet af Snævringen og Middelgade modtager Undertegnede Vadmel og Strømper til Stamp C. Woer. ning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Vildtskind, saasom: Ræve, Maar-, Odder-, Brock, Jlder- samt Hareskind, kjøbes og betales med de høieste Priser af L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Stedet No. 440 paa Fiskergade, bestaaende af 3 Fag Huus, kan strax erholdes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Eieren Höltzermann, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
En Dreng, helst fra Landet, der har Lyst til at lære Handelen, og som nogenlunde forstaaer Regning g Skrivning, kan strax erholde Plads hos en Kjøbmand i Aarhuus. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
De, som ønske fra 1ste Januar at holde den "Berlingske politiske og Avertissements-Tidende", som udkommer 6 Gange ugentlig, mod Betaling af 2 Rbd. 3 Mk. Sedl. halvaarlig eller 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Qvartalet, ville behage at henvende sig paa Contoiret i Pilestrædet No. 118. J Provindserne modtages Subscription paa de Kongelige Postcontoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Jndbydelse, til Subskription paa en kortsattet Beskrivelse Aarhuus Bomkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Foranlediget ved flere Efterspørgsler, især af Reisende, om en kortfattet Beskrivelse over Aarhuus Domkirke, agter Undertegnede, i Løbet af 6 Uger, at udgive en saadan. Vel er der, som bekjendt, i Aarene 1809 og 10 udkommet en antiqvarisk historisk Beskrivelse over Kirken af Pastor C. W. Hertel, men denne, som udgjor 6 betydelige Hefter i 2 Dele, er deels vanskeligere og kastbarere at overkomme, deels ogsaa for vidtløftig for dem, der blot ønske Underretning om Kirken selv. For altsaa at give Publicum en let Oversigt af denne gamle mærkværdige Domkirke, og de Reisende som besøge Kirken en Veiledning samt fuldstændigere Underretning end den, som mundtlig kan gives, vil Undertegnede, saafremt et tilstrækkeligt Antal Subskribenter tegne sig, forsøge at afhielpe dette Savn. – Bogen, som vil udgjøre omtrent 6 Ark i Octav, vil med Tilføielse af de ved Kirken i den senere Tid foregaaede Forandringer, samt en Grundtegning af Kirken, blive leveret Subskribenterne for 4 Mk. 8 s. Tegn. Subskribtion modtages saavel hos dHr. Boghandlere her i Byen, som i de andre større danske Kjøbstæder. R. Schytte, Alterdegn ved Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Et Aar i Kjøbenhavn, Novelle af Carl Bernhard, udgiven af J. L. Heiberg, 9 Mk. Den hemmelige Lidenskab, 2 Mk. Jule- og Nytaarsgave af Forfatteren til Digtet Frode Fredegod, 4 Mk., faaes hos J. Jessen. Samlede udvalgte Digte af P. Horrebow Haste, udgivne af Prof. Schmidt, 7 Mk. 8 s. Fortællinger for min Datter til Aands og Hjertes Dannelse, 7 Mk.,J. Jen faaes hos Allersidste Forestilling. af det herværende italienske Kunstberider- og Liniedandser-Selskab, til Benefice for Hr. Louis Belli gives Søndag Aften den 4de Januar, der sluttes med den tappre Vagtmester, komisk Pantomine med Fægtning og Evolutioner, og et stort brillant Fyrværkerie: Springet over det ildsprudende Bjerg Vesuv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Vi aflægge til Slutning det høistærede Publikum vor allerærbødigste Taksigelse for dets godhedsfulde Besøg og bifald. Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-03
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Tirsdagen. den 6t. Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Hele Albanien er i Opstand. Albaneserne have nægtet Porten Lydighed, og allevegne bortjaget de tyrkiske Embedsmænd. De forlange, ifølge et dem forlængst givet Løvte, enten Uafhængighed som Grækenland, eller Jndlemmelse i denne Stat med Forbeholdenhed af visse Privilegier, Hele Landet er i Opstand, Rebellerne havde allerede bemægtiget sig de fleste Fæstninger, og en albanesisk Hær var paa Marschen mod Janina, der kun havde en svag Garnison. Flere Tatarer vare tilte med dette Ulykkes budskab til Constantinopel, hvor man derved er bleven høist ubehagelig overrasket. Det hedder, at Porten vil opbyde alt muligt for at bringe denne vigtige Provinds igjen til Lydighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Holland og Belgien. Begge disse Lande ere for nærværende Tid især det Punkt hvorpaa den almindelige Opmærksomhed er henvendt. J begge ruster man sig af alle Kræfter; det synes som Belgien venter et alvorligt Angreb. Regjeringen har beordret alle permitterede Militser til inden 10de Jan. d. A. at indfinde sig ved deres Korpser. Ligeledes har den hollandske Regjering befalet, at hele Hæren skal ufortøvet sættes saaledes paa Krigsfod, at et Felttog kan aabnes paa første Vink. Hollands Rustninger drives med en saadan Offentlighed inde i Landet, at Politiet har holdt det for nødvendigt, med største Strenghed at formene Fremmede Adgang dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
J Breda og Herzogenbusch taler man paa alle offentlige Steder gandske høit om, at Campagnen snart skal begynde. Hertugen af Orleans har været paa et kort Besøg i Brussel. Dette Besøg har havt til Hensigt, at gjøre den fornødne Aftale med den belgiske Regjering, i Tilfælde af et Angreb fra Hollands Side. Det skal være den franske Regjerings Hensigt at opstille en ny Nordarmee ved den belgiske Grændse, som skal være parat for alle paakommende Tilfælde. Dog skal, ifølge den belgiske Regjerings Ønske, ingen Jntervention finde Sted saalænge Belgien selv kan klare for sig, men saasnart Leopolds Throne kommer til at svæve i nogen virkelig Fare, eller fremmede Magter blande sig i Striden, da vil Frankrig ikke undlade at ile sin Bundsforvandt til Hjelp med samme Kraft, som forrige Gang. Man vil vide, at det skal være Kongen af Hollands Plan, midt i Februar at rykke ind i det Luxemburgske, og at saadant skal være ifølge Aftale med Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen. Under disse Omstændigheder er det ikke en uvigtig Sag, at den belgiske Regjering har under den 13de Decbr. udnævnt Hr. Steenhault til Gouverneur over Provindsen Luxemburg, hvilket idet mindste tyder paa, at Belgierne ikke have ifinde at adlyde den tydske Forbundsdags Beslutning: godvilligen at rømme Luxemburgs Gebeet. - Den belgiske Koureer meddeler følgende høist mærkelige Efterretning, med Forsikkring om sammes Tilforladelighed: "Tre russiske Armee-Divisioner have strax efter Keiserens Afreise fra Berlin sat sig i Bevægelse mod den preussiske Grændse hen af Kalisch til; ligeledes foregaaer der Bevægelser i den preussiske Hær, som man dog søger at gjøre saa lidet mærkelige som muligt, saa ere og betydelige Transporter, af Munition og Artillerie fra det Jndre underveis til Rhinen." (Til Berlin var i den senere Tid ankommet betydelige Skibsladninger med Kanoner af alle Kalibre, hvilket ikke allene havde tiltrukket sig Publikums Opmærksomhed, men ogsaa givet Anledning til mange forskjellige Rygter.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Storbrittanien. Tilstanden i dette Rige bliver stedse meere urolig og stormende, ligesom det nu herskende Partie stedse meere lægger sit Sindelag for Dagen, som det derved giver tilkjende, at det søger at forskaffe sig den meest udbredte og uindskrænkede Herredømme ved at besætte alle vigtige Poster i Landet med de meest erklærede Torys. Den 29de Decbr. havde Kongen underskrevet Proclamationen om Parlamentets Opløsning. Denne Beslutning var bleven udsat saalænge, for at Juledagene kunde gaae over uden Uroligheder, som ere uundgaaelige ved de nye Valg, der strax skulle gaae for sig. J London belaver man sig paa en meget alvorlig Valgkamp. De der nu saaledes forestaaer en Kamp paa Liv og Død imellem Aristokratiet og Folkepartiet, saa gjøres ogsaa Forberedelser dertil af dem begge. De første Forpostjæstninger ere allerede i fuld Gang; de bestaae i at samle Underskrifter paa Adresser til Fordeel for ethvert Partie, og at foranstalte Gjæstebud hvorved Togster kunne udbringes efter de forskjellige Synsmaader. J London-Tavern er allerede holdt nogle meget urolige Forsamlinger. En stor Mængde Conservative eller Torys havde aftalt at forsamle sig der og træffe Aftaler og Et og Andet, men Reformisterne vare i et endnu større Antal komne dem iforveien, saa der blev en saa frygtelig Trængsel, at det var forbundet med Livsfare at komme op ad Trapperne. Pøbelen udenfor, Reformisterne indenfor, og de Torys midt imellem dem. Allarmen og Forvirringen havde været ubeskrivelig stor, dog skete ingen Voldsomheder, de Torys slap derfra med Skrækken, og fik ikke noget udrettet. En anden Dag havde den nye Toryske Lordmajor givet et Gjæstebud i Mansion=House for de kgl. Ministre, hvorved Pøbelen ogsaa var stimlet sammen og havde gjort et stort Spektakel. Hvert Partie har desuden sine Organer i de offentlige Blade. Koureren erklærer liggend, at det er Pligt for Nationen at styrte den Peelske Regiering; og Spectator foreslaaer Feltraabet: "Ned med Toryerne!" Nogle af Ministrene og mange af deres Partie have fordeelt sig rundt omkring i Landet for at virke paa Valgene. Saaledes kom nyliLord Stormønt, en af de nye Ministre, ind i en Forsamling i Norwich, hvor han troede at finde nogle af sine Vælgere, men tvertimod blev han modtaget med et frygteligt Skraal og kastet ved ad Trapperne. –J Jrland er forefaldet blodige Optrin i Anledning af Tiendernes Jnddrivelse. Store Menneskemasser havde samlet sig i Ratheormac for at modsætte sig den. Men Retsbetjenterne havde Militair med sig, nogle hundrede Md. Dragoner, Bønderne opstillede sig udenfor Byen, væbnede med Stene, Spader og Prygle Tregange blev Oprørsakten oplæst, og foret med lest Krudt, men da Bønderne begyndte at kaste med Stene, og to Officerer samt nogle Soldater vare blevne haardt saarede, skjød Militairet skarpt, og ved første Salve faldt der 20 Mennesker. Derpaa huggede Dragonerne ind, Bønderne adspredtes, og Tienderne blev erlagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Spanien. Det gaaer nu meget blodigt til hertillands. Allerede igjen den 15de Decbr. sloges man i 7 Timer; Natten gjorde Ende paa Kampen, og begge Parter tilregnede sig Seiren. Jfølge begges Angivelse laae der over 1000 Md. paa Valpladsen. Men Natten imellem 16de og 17de havde Generalerne Cordovas og Oroas Divisioner, der havde bestaaet ovenmeldte Kamp med Jnsurgenterne, faaet en Forstærkning af nogle tusind Mand under General Minas personlige Kommando. Tillige havde Garnisonerne i Vittoria og Pampelona begivet sig paa Marschen til Kamppladsen - Borundadalen - samt Generalerne Manso og Jauregny med alle deres Tropper. Saaledes stod nu begge Partiernes Hovedmagt, ligeover for hinanden; Prætendenten D. Carlos befandt sig hos Jnsurgenternes Overgeneral Zumalacarrequn. Man havde Rygter og et nyt Slag den 17de Decbr., hvis Udfald meldtes heel forskjelligt. Af dette Slag, meente man, vilde det være afhængigt, om Spanien skal have Don Carlos eller beholde Dronningen til Regent. Om Slaget den 12te haves mange Privatberetninger. Jfølge Memorial des Pyrenees skulle Dronningens Tropper have paa denne Dag havt allene 1000 Døde og 800 Saarede. General Oroa var bleven saaret og hans Søn dræbt. Ogsaa meldes om to andre Træfninger i Biscaia, i hvilke General Espartero skal have lidt betydeligt Tab. Oberst Olivaret samt flere Officerer vare faldne, og 58 Vogne med Saarede komne ind til Bilbao. Ogsaa forsikkres, at Carlisterne havde besat Durango- og taget hele Garnisonen tilfange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Frankrig. Atter meldes fra Paris om en ny Ministerforandring. Rygtet siger: at Mortier har faaet sin Afsked, og at General de Caur skal i hans Sted være bestemt til Krigsminister, og Admiral Duperree til Conseilets Præsident. Ogsaa i Frankrig begynder det igjen at see meget krigersk ud. Paa Slottet Vincennes arbeides der baade Nat og Dag. Det er forsynet med 300 Kanoner, 200,000 Geværer, 60,000 Sabler, 40,000 Par Pistoler, og 10 Millioner Kilogramer Krudt. Alle dets Magasiner ere bombefaste. Paa den spanske Grændse oprettes der svære Magasiner, og Bayonne sættes i stærk Forsvarstand. J det sydlige Frankrig er man saa vis paa en forestaaende Krig, at Assurancepræmierne ere stegne til det Tredobbelte, og Ladninger til det sorte Hav vil næsten Jngen mere assurere. Til Marseille, var kommet Efterretning om, at et fransk Krigskib er i Smyrna bleven grovelig insulteret af et russisk Krigsskib. Ambassadeuren i Paris, Lord Granville, har forlangt sin Afsked, og Sir Henry Wellesley (Wellingtons Broder) skal afløse ham. Quotidienne fortæller, at en i den franske Diplomatie høitansat Person har ved den sidste Soire hos den russiske Minister tabt i Whistspil til en udenlandsk Gesandt 4000 Louisd'orer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Tydskland. Da den nylig afdøde Landgreve af Hessen-Rothenburg var den Sidste af sin Stamme, eftersom han ingen Livsarvinger havde, saa skulde nu Hertugdømmet tilfalde en Fyrst HohenloheSchillingsfurst. Men heel uventet er nu Enke-Landgrev inden fremkommet med den Erklæring: at hun er frugtsommelig, hvoraf endnu fremstaaer Muligheden for den Nothenburgske Linies Fortsættelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Sverrig. Rigsretten, som skal undersøge den mod Statsraadet anlagte Sag, traadte sammen den 17de Decbr. under Forsæde af Admiral Grev Cronstedt. Der besluttedes, at stævne Statsraaderne til at møde paa Slottets Riddersal den 23de Decbr. Kl. 12, hvor de ogsaa Alle indfandt sig personligt og hørte Anklagen imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Handels=Efterretninger. For østerrigsk Regning, man siger fordi Tobakshøsten i Ungarn er mislykkedes, er i denne Tid gjort store Tobaksopkjøb i Holland og fl. St. An lene i Bremen er af østerrigske Commissarier bleven opkjøbt 47000 Fade, saa Magasinerne næsten ere blevne tømte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-06
Fædrelandet. Rhvn. d. 2den Jan. J Tirsdags incaminerede Generalfiskalen, Statsraad Treschow, den Sag, som han er beordret paa Embedsvegne at anlægge mod Professor David for Overtrædelse af Trykkefriheden med Hensyn til det af ham redigerede Blad"Fædrelandet, og i særdeleshed med Hensyn til Jndholdet af de Stykker, der findes indførte i bemeldte Blads No. 7, 10 og 11, hvilke ere betitlede: "Om Provindsialstændernes Petitionsret", "Om Adskillelsen af de forskjellige Regjeringssag, og "Hvad kan det hielpe". Af de nysnævnte Udtryk i Stævningen sees (hvad allerede i et hamborgsk Blad er bemærket), at det ikke blot er imod enkelte Artikler i Hr. Professor Davids Blad, at Generalfiskalens Anklage er stillet; men imod det hele Tidsskrift, saa at Sagen tegner til at blive en Tendents-Proces - altsaa en Trykkefrihedssaction af en ligesaa ualmindelig som vigtig Art. At Sagen ogsaa paa høier Sted ansees for at være af Vigtighed, kan sluttes deraf, at Hr. Prof. David, paa Grund af samme er bleven suspenderet fra sine Embeder som Universt tetslærer og Lærer ved den militaire Høiskole, en Forholdsregel, der tilforn neppe altid har været nogen umiddelbar Følge af en Trykkefrihedsaction. (Khousp.) Af den Omstændighed, at den meest udmærkede af vore Jurister, Hr. Justitsraad Sporon, har paataget sig at forsvare Professor Davids Sag for Høiesteret, bliver der af Mange blandt Professorens talrige Venner øst Haabet og heldigt Udfald af et Anliggende, hvis Afgjørelse i flere end een Henseende maa være af stor Vigtighed og Betydning. (A. M.)