JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-01-01
Fra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. - e) Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved vil Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Friderichsberggaden Nr. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen tilholder, nemlig paa fiin Papir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir, 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis; men naar begge Dele ere færdige, bliver Prisen, 2 Mk. høiere for hver Deel.
Berlingske Tidende, 1786-01-01
Ja jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt=Ingenieur, oplyst ved Exempler af lærerig; Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobbere saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv Frederichsberggaden, nogle saa paa fiin Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker. Korn. Rug, Holsteensk Td. - Rd. - Mk. - s. Dansk, = 4 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. - - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. 1 Mk. 8 s. Siellandsk, Td. 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. 2 Mk. Byg Td. . 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. - s. Byg=Gryn Td. . . 8 Rd. - Mk. - s. Malt Td., 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. 2 Rd. a 2 Rd. 1 Mk. - s. Havre=Gryn Td. . - 9 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 9 Rd. 2 Mk. - s. Erter Td., . 6 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-01-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. 1 Rd. 4 a 5 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 3 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. -Rd. - Mk. - s. . Holsteenske, . . -Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. . . - Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. . - Rd. - Mk. - s. = Holsteensk, Td. - - Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. = = 2 Rd. 3 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Gruasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-01-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 4 Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. - 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 19 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td. . - Rd. - Mk. Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 700 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = 65 a 70 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd 56 a 60 Rd. - Mk. - s. Brabandsk Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr, Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell, Rd. Mk. - s. Pommersk Bøg = = = =Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg = = =Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt = 6 Rd. a 6 Rd. 2 Mk. - s. Fyen, Rd. - Mk. - s. Birk, 1 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-01-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. - s. Kul Td. . Rd. 3 Mk. - s. Foering. Høe et stort Læs, 5 a 6 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = = 3 Rd. 1 Mk. - s. Halm et Læs = 2 Rd. 2 Mk. a 5 Rd. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret, 3 Rd. - Mk. - s. = = unge Parret 2 Rd. 1 Mk. - s. Capuner fede et Par = 2 Rd. - Mk. - s. = = mavre et Par =Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret == 4 Mk. 8 s. - unge Parret = = 3 Mk. 8 s. Kyllinger et Par =. - Mk. - s. Giæs levende Stk. - Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1786-01-01
Slagtede Stk. 5 Mk. 8 s. Ænder et Par = 5 Mk. 8 s. Duer et Par =- Mk. - s. Æg en Snees = 1 Mk. 10 s.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
No. 1. den No. 1786. til De med Posten Forsendelse. 3 privilegerede. allene denoer Høbenh. protococcocob S. Mandagen, den 2den Januarii.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Af disse Tidender udgives ugentlig 2de Stykker ved Brødrene Berling. Gunstige Læsere! I mere end 65 Aar har det lykkelige Danske Monarkie nydt en uafbrudt Fred, og intet Europa Rig har nydt denne Lykke. Portugals Rige har, siden det blev til, kun eengang nydt en 32 Aars Fred fra 1668 til 1700, og dog selv endog i den Tid vare dets Amerikanske Eiendomme ei frie for Krigs Uroligheder. Det Spanske Monarkie har siden det Castiliske Riges Forening med det Aragoniske aldrig kunnet opnaae 20 Aars uafbrudt Fred, og i mere end 600 Aar har Frankrige ei heller kunnet bringe det saa vidt. Kun een Gang i ligesaa mange Aarhundrede smagte Engeland saa længe Fredens Fordeele under dets alt for fredeligsindede Jacob den Første, og for at finde i det Russiske Riges Historie en saa langvarig Fred, maae man gaae tilbage til Monarkiets første Tider. Ungern har staaet i saa nøie Forbindelse flere Aarhundrede igiennem med andre Stater, og havt saa uroelige Naboer, at det derfor har maattet idelig tage Deel i Europa blodigste Krigs=Uroeligheder. Pohlen havde havt den længste Fred, som dette Kongerige nogensinde nød, da de saa kaldte Dissidenteres Stridigheder opvakte en af de meest grusomme borgerlige Krige, som den nyere Historie kiender. Preussens Stat blev i nu værende Aarhundrede saa mægtig, fordi dets tappre Konger forstode saa viselig at benytte sig af de korte Mellemrum, som idelige Krigs levnede for Fredens nyttige Kunster. Den længste Fred, som Sverrige har havt siden sammes Adskillelse fra Dannemark, nyder det nu, men hvad er 22 Aars Freds=Lykke imod Dannemarks næsten 3 Gange langvarigere? Lykkelige Fædreneland, hvor Monarkers Viisdom veed at anvende en saa stor og uskatteerlig Himmelens Gave til Folkets Vel. Vi takke og tilbede den Allerhøiestes uendelig store Godhed, og selv lykkelige glæde vi os over, at det Krigs=Uveir, som ved Aarets Begyndelse trak op over Europæ Stats=Horizont, nu synes at have lagt sig. Gid vore Blade ogsaa i dette nye Aar maae savne den Forraad af Efterretninger, hvormed Krigs=Uroligheder pleie saa rigelig at forsyne Avisskriverne. Naar Fyrsterne, frie for Erobresyge, beskieftige sig med at forbedre hvad i deres Lande kan forbedres, frygte vi ikke for Mangel paa Materie, eller at den Yndest skal formindskes, hvormed vore Læsere have belønnet vor Fliid, og hvortil vi fremdeles skulle stræbe at giøre os efter al Muelighed værdige.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Genua, den 4de October. Vor Regiering og Kiøbmandskab betragter med ligesaa opmærksomme som uroelige Øiekast de Forandringer, som nyelig ere foregaaede ihenseende til Skibsfarten og Handelen. Spaniens Vaabenstilstand med Algier og den deraf forventende Fred imellem begge Magter, maae give vor hele Handel en anden Vending, og sætter vor Regiering i den Nødvendighed at sætte vore Kyster i en bedre Forsvarstand, og at skaffe Beskyttelse for vore i den Middellandske Søe farende Koffardieskibe.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Det er unægteligt, at de Magter og Regieringer, hvis Kyster beskylles af Middelhavet, have i en Tiid af 300 Aar for det meste den Virksomhed at takke for deres Sikkerhed, hvormed Spanien ved talrige Floder stedse har standser de Afrikanske Korsarers Vildhed. Falder nu denne mægtige Barriere bort ved en forestaaende Fredstractat imellem Spanien og Algier, og følger Kongen af begge Sicilierne sin Durchlauchtigste Hr. Faders Exempel, saa er intet vissere, end at det ved vore Kyster stedse vil vrimle af Korsarer. Keiser Carl den V. havde den høie og ædle Hensigt, at give den Europæiske Skibsfart Liv og Frihed, i det han vilde enten gandske udrydde, eller og til Mennesker omdanne disse Afrikanske Uhyrer, som med faae og usle Skibe, og med en Munition, som de Christne selv tilføre dem, sætte det hele oplyste Europa i Contribution. Uagtet den mægtige Solimann sad den Gang paa den Tyrkiske Trone, og de tvende Barbarosser vare en Skræk i den Middellandske Søe, saa skulde dog Carl den V., ved at ydmyge den ene, og ved at giøre de tvende andre vaabenløse, have opnaaet sin Hensigt, havde ikke Franciscus den Første paa alle Maader understøttet Keiserens Fiender, og ved alle optænkelige Midler forhindret en ligesaa retfærdig, som nødvendig Krigs lykkelige Udfald. Siden den Tiid har de Afrikanske Korsarers Frækhed fra Tiid til anden alt mere og meere taget til, og Europas Ligegyldighed og Rolighed har i Musselmændenes Hoveder befæstet den falske Fordom, at de tilskrive deres Prophets besynderlige Beskyttelse alle deres lykkelige Røverier, og blive derved bestandig mere og meere opmuntede til et Haandværk, som stedse holder Koffardiefarerne Slaveriets og Dødens skrækkelige Billede for Øinene. Denne ubehagelige Forfatning retfærdiggiør Ønsket om en Revolution, som kunde jage den for Europa vanærende Stolthed hos Musselmændene ud fra Grændserne af denne Verdens Deel, og give tilbage det forfaldne Grækenland, Stamhuset for saa mange Helte, den gyldne Lærdom, den gode Smag, de skiønne Kunster, Philosophie og Frihed dets gamle Glands igien.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Constantinopel, den 17de November. Saavel her i Staden som i Ministerio hersker endnu bestandig megen Forvirrelse. For nogen Tiid siden var det Rygte almindeligt, at Selictar Hali Pacha skulde succedere den nærværende Storvizier, men just da han havde dette Haab, blev der tilsendt ham Ordre, at begive sig til sit Gouvernement, hvorpaa han og den 11te hujus er afreist. Mahmud Pacha, Gouverneur over Albanien, som for kort Tiid siden blev erklæret for en Rebeller, har af Capitain Pacha, som har været hans store Ven og Beskytter, faaet ihenseende til sin Opførsel bittre Bebreidelser for Utaknemmelighed og Misbrug af hans Bevaagenhed men han har med mange Forsikringer svaret, at han ikke har gjort andet, end hvad hans erholdte Ordrer og Omstændighederne havde udfordret, og at han i den Henseende fuldkommen kunde retfærdiggiøre sig. Han har og virkelig begivet sig igien under Portens Lydighed, og reist tilbage til sin Residens Scutari, men alle sine Tropper har han ladet blive tilbage under sin Alliertes Ali Pachals Disposition, hvilken endnu bestandig vedbliver, at sætte sig imod Kurt Pacha og de af Porten sendte Tropper.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Den 29de October er den nye Venetianske Ambassadeur, lykkelig ankommen hertil. Han har underveis lidt meget at Stormen, i hvilken 2de af de Skibe, som geleidede ham, tilligemed en Mængde andre store og smaae Fartøier, ere den 20de September forulykkede.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
J nogle Dage have Statsministrene holdt adskillige Conferencer. Storviziren har og i Følge med Tefterdar Effendi eller den første Finans=Minister, besøgt Arsenalet og indhentet nøie Underretning om Marinen, hvorved han da og er kommet efter, at overhovedet ikkun 30 Skibe af Linien befinde sig i tienstdygtig Stand. Herpaa har han tilligemed Capitain Pacha gjort en Plan til at formere Krigskibenes Antal til 70, hvormed der og ufortøvet skulde giøres Begyndelse paa Verfterne ved Donau og Øerne i Archipelagus. Det værste er, at Skatkammeret ikke har Penge nok i Forraad til en saa vigtig Plans Udførelse.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Storsultanens anden Søn og tvende af hans Døttre have en Sygdom, som her i Landet er meget farlig for Børn, og af hvilken der siden Junii Maaned ere i Staden Constantinopel og dens Gebet døde over 100000 af samme.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Constantinopel, den 25de November. Endnu vedvarer Bestyrtelsen over den Sygdom, som har yttret sig i Seraillet blant Storherrens Familie. Der er og en Prindsesse, Sultan Abdu Lamids Datter, ved Døden afgaaet, og omendskiønt de 2de syge Prindser ere i Bedring, saa ligger dog vor tilkommende Thronfølger, Prinds Selim, som er fød den 24de December 1761, meget heftig syg. Bedrøvelsen derover i den hele Stad er ubeskrivelig. Ved alle Moskeer blive Almisser uddeelte iblant de Fattige, og tilligemed Hekin Pachi, eller den fornemste Læge, en indfød Tyrk, er og den meget duelige Liv=Læge, Hr. Gobbis, og den ligeledes berømte Vundlæge, Hr. Lorenzo, Dag og Nat hos den Syge, som ellers ingen anden end hans egen Moder og kiøbe lige Søster pleie. Man har brugt den Forsigtighed at førKulkihaja, som er af anden Rang ved det Militaire, ind det Jndre af Seraillet, paa det han kan være et Øievidne til alt hvad der foregaaer med den syge Prinds. Man haaber dog, at Sygdommen ikke skal være af nogen slem Følge. Storherren selv var ligeledes syg; men er nu fuldkommen frisk igien. Ved disse Omstændigheder er man for nærværende Tiid lidet opmærksom paa alle øvrige Tildragelser, og samtlige Forretninger ved Porten ligge stille.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Madrit, den 27de November. De barmhiertige Brødres Pater Superior, og Grev Expillys Secretair ere ankomne fra Algier til det Kongel. Slot Escurial, og have overbragt Hoffet den Tidende, at Vaabenstilstanden imellem Hs. Majestæt Kongen og Deyen af Algier er bleven forlænget til Martii Maaned 1786.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Jtalien, den 6te December. Fra Terni har man faaet at vide, at Jordrystelserne endnu bestandig, kun meere eller mindre stærkt, lade sig fornemme. Jndbyggerne begynde derfore hyppigen at forlade denne Stad, for i Rom at finde et meere sikkert Sted at boe paa.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Besynderligt er det, at alle Jordrystelserne paa de forskiellige Stæder i Florenz, Livorno, Pisa og Parma, ere indtrufne paa en Tiid, nemlig den 2den hujus Kl. 10. J Parma har det store Theater, som blev bygget i Farnesernes Tiid, lidt stor Skade, og i Pisa ere nogle Skorstene indstyrtede.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Den 28de i forrige Maaned har man i Egnene af Vesuvius fornummet meget mange lette Jordstød, og Bierget kaster endnu bestandig en saa stor Mængde Lavand, at Jndbyggerne ere meget bange for, at den til stor Skade for Egnen, skulde søge sig en nye Vey. J Terni har den 27de Novbr. en heftig Storm gandske omkastet de af Jordskjælv beskadige de Huse, og Landsbyen Pie di Lugo er gandske bleven ødelagt.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
London, den 13de December. Den berømte Mohawk=Konge, Joseph Brandt, er ankommen hertil fra Nordamerika, og den 10de hujus bleven forestillet Kongen. Denne besynderlige Mand, der præsiderede i den sidste store Forsamling, som Jndianernes allierte Hoveder holdte i Nordamerika, og af samme blev udnævnt til Commandeur en Chef for den Armee, som skal blive brugt i Jndianernes forestaaende Krige imod de 13 Stater, har strax efter at denne Forsamling var til Ende, begivet sig til Skibs, for at slutte en Alliance med Engeland, hvilken maae være meget fordeelagtig for vore værendnu der ende Coloniers Vedligeholdelse, og for vor Kiøbmands=Handel. De 13 Stater ere i stor Angest ihenseende til denne Krig med Jndianerne, og føie de fornødne Anstalter til at forekomme deres Ødelæggelser. - Doctor Franklin er bleven udnævnt til Gouverneur over Pensylvanien.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Hof=Tidenden for i Løverdags bekræfter, at Kongen har udnævnt Hr. William Eden til sin overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det Franske Hof, for sammestæds at træde i Underhandling angaaende Handels-Jndretningerne. Foruden den aarlige Gesandt Gage af 6000 Pd. Sterl. faaer Hr. Eden desuden en Sølv=Service af 4000 Pd. Stris. Værdie. Foruden Hr. Eden ville Ministrene ogsaa trække Lord Stormont, Carlisle og Lougtborough fra Oppositionspartiet.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Regieringen lader for nærværende Tiid sætte i Beredskab de Skibe, som ere bestemte til at afløse de paa Stationerne i begge Jndierne, Newfoundland, Nye=Skotland og Canada værende Eskadrer. Man vil sende ligesaa mange Skibe derhen, som der sammesteds blive afløste; dog formodes, at Regieringen vil først giøre Forespørsler, saavel i Versailles, som i Haag, for at forsikre sig om, at der fra denne Side ere ingen truende Hensigter.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Warschau, den 13de December. Veixelen har i nogle Dage været fuld af Jis. For at forekomme Skade, er derfore Broen bleven aftaget. Vore Landmænd spaae alle en streng Vinter; men lidt Snee. Oplysningerne angaaende den bekiendte Convention med Danzig ere hidindtil blevne fortsatte fra Hoffernes Side i Petersborg og Berlin; men Sagen synes endnu ikke at være fuldkommen afgjort. Rygtet, at Pesten ogsaa var udbrudt i Gallizien, er ugrundet. Blot i Ukraine herske smitsomme Sygdomme, hvorfore der paa Grændserne ere føiede de fornødne Forsigtigheds Anstalter.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Pohlen, den 14de December. Efterretninger fra Petersborg melde, at Skibsfarten paa Newa har endnu ved Slutningen af forrige Maaned vedvaret sammesteds, eftersom Veirliget har været meget mildt.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Efter samme Breve er General=Lieutenant, Hr. Grev von Anhalt den 20de November igien ankommen til Petersborg, fra sin Reise til Casan, Astracan, de Persiske Grændser, Caucasus, Cuban, Azow og Taganrock, over Bakmut, Thula og Moschou. Reisen beløb sig til 1100 Tydske Mile. J en Tiid af 9 Maaneder har altsaa Hr. Greven seet Archangel, Astracan, Azow, tilligemed de der værende 3de Have, og Ostersøen er det 4de, som han i denne Tiid har lært at kiende.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Wien, den 14de December. Efter al Anseende vil nu snart det hidindtil saa ofte ommeldte Omtudsknings=Rygte igien for det første falde tilbage til sit forrige Jntet. Man forsikrer, at de Nederlandske Stænder havde sendt nogle Deputerte hertil, for at forestille Keiseren, at de aldeles ikke ønskede denne Omtudskning, men vilde meget meere holde det for den høieste Naade, fremdeles at staae under Monarchens Beskyttelse. Keiserens Svar herpaa skal have været dette: At der var intet i Sagen, og til Bekræftelsee derpaa, maatte Han meget meere lade dem vide, at de snart skulle sende nogle Personer til Wien, da den nye Rettergangs orden ogsaa skulde blive indført i Nederlandene. - Efter dette Svar at dømme, var Omtudsknings-Sagen endnu langt borte.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Det her udbredte Rygte, at Paven havde efter Spaniens og Frankriges Anmodning ved en Bulle formelig ophæver Dominikaner-Ordenen, er grundfalskt, og en blot Opdigtelse.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Haag, den 20de December. Staterne af Holland ere virkelig indtil den 5te Januarii skites ad, efterat de, efter de modneste Overveielser saavel af den nye Preussiske Memoire, som Hr. v. Thulemeyer overleverede den 9de December, som og af Arvestatholderens 2de Breve angaaende Commanden over Garnisonen i Haag. havde fundet for godt: At der ingen Anledning var for haanden til en Resolution, som var tvertimod den af afvigte 5te November, (da de besvarede Kongens Brev) og at man følgelig maatte vedblive samme baade i Henseende til dens Form og Jndhold.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Ribe, den 28de December. Udi Riber Stift ere i sidstafvigte Kirke=Aar copulerte 929 Par, fødte 1734 Drengebørn, 1669 Pigebørn, tilsammen af begge Kiøn 3403, deraf 89 Uægte; døde af Mandkiøn 1565, af Qvindekiøn 1661, tilsammen af begge Kiøn 3226; ere altsaa 177 flere fødte end døde. Jblant de Fødte ere 12 Par Tvillinger. Jblandt de Døde: a) 61. anmeldte dødfødte, hvoraf en luthersk Colonist i Frederichs haab lod den første Søndag i Kirke=Aaret begrave en dødfødt Datter, og den sidste Søndag i samme Kirke=Aar en dødfødt Søn. b) En Jubel=Lærer, Hr. Johann Helsted, Præpositus Honorarius og Sognepræst til Lønborre og Egvad. c) 19 anmeldte af en Alder imellem 90 til 100 Aar. d) 14 fra Westerlands Fohr døde Udenlands. e) 17 af ulykkelig Hændelse, hvoriblandt 2 Koner indebrændte, den ene i Høyerup Sogn efter 12 Aars Sygeleie, en Mand i Wind Sogn, nogle og 70 Aar gammel, faldt, i det han vilde tænde sin Pibe, død ned ved Skorsteenen; 2 Koner uden at blive forløste; en Qvinde i Raserie druknet sig; en omkommen i en Leergrav; 6 druknede, 2de ihielfrosne; en funden død ved Sadderup Veile, og en død af et Huge Hovedet.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Corsøer, den 29de December. Jndkomne: Den 23de December Kiøbmændene Aris og Kryger, Lieutenant Kraft; den 27de ejusdem Kongelig agende Post 4 Læs, Studiosus Holm, Kammerherre Scheel, Baronerne Gielting og Schabelitske; den 28de ejusd. Kammerjunker von Scholten; den 29de ejusd. En Commando med 35 Rekrytter.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Udgaaede: Den 23de December General-GouverneurRopstorff med Broder, Kammerjunker Juul, Landmaaler Munk, den 25de ejusd. Kongelig agende Post 4 Læs, Kammerjunker Bentzen, Candidatus Juris Simessen, Landsdommer Jørgensen; den 26de ejusd. Kammerherre Hein, Kiøbmændene Schrøder, Runqvist og Kaskette; den 28de ejusd. Svensk Lieutenant Feltmann, Kiøbmændene Hansen, og Vogel; den 29de ejusd. Krigsraad Siegne med Frue, samt Kiøbmand Schandel.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Helsingøer, den 2den Januarii. Den 31te December var Vinden S. O. med klar Luft, og gik de tvende her paa Rehden liggende Ostindiefarere, Capituinerne Køhn og Kølle, med en gunstig Vind til Nordsøen, Den 1ste Januarii var Vinden ligeledes S. O. med stærk Blæst og Sneefog, og blev Sundet, deels af Frost, deels at Driviis fra Østersøen, ganske tildækket. J Dag er Vinden, N. O. med tyk Luft og Sneefog, og ligger Sundet endnu gandske fuldt af Driviis. - Den 30te December forrige Aar ankom her paa Rehden Capit. Clas Barkman fra Mallaga, destineret til Kiøbenhavn, efter at han er bleven klareret, fortsatte han sin Reise; men formedelst den Mængde med Jis paa Kiøbenhavns Rehd, kom han Dagen derpaa tilbage her paa Rehden, og blev iset ind under Landningen. J Bugten ved Nivaae ligger et Brigskib i Jsen, som man formoder, skal være et Norskt, som Natten imellem den 30te og 31te December strandede paa Hveen.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Kiøbenhavn, den 2den Januarii. Førstkommende Fredag den 6te Januarii bliver Cour ved Hoffet, som begynder Kl. 12 Slet.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Fra den 1ste Januarii til den 31te December 1785 ere heri Staden copulerte 1043 Par, fødte Drenge 1686, Piger, 1505, tilsammen 3191; døde Mænd 1107, Qvinder 860, Drenge 915, Piger 880, tilsammen 3762; ere altsaa 571. flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 196, Apoplexie 10, Barselseng 38, Beenbrud 5, Beenskade 2, Blodgang 2, Blodstyrtning 18, Brok 3, Brystsyge 339, Brækning 1, Bylder 3, Colica 2, Druknet 21, Dræbt sig selv 1, Durchløb 9, Dødfød 11, Falden til Døde 11, Feber 46, Flekfeber 3, For. kiølelse 11, Forraadnelses=Feber 172, Frisler 2. GaldeFeber 8, Gicht 22, Guulsot 3, Halsyge 3, Hastig Død, 24, Hidsig Feber 94, Hoste 19, Hovedvee 8, Hængt sig selv 1, Hævelse 11. Jhielslagen 1, Jndvortes Svaghed 23, Jnflammation 40, Kighoste 88, Kopper 427, Koldfyr 9, Krampe 21, Kræft 7, Lagvarig Svaghed 18, Lungesyge 2, Lusesyge 1, Mavekrampe 2, Mavepine 4, Melancolie 1, Meslinger 34, Modersyge 8, Nærvesyge 8, Obstruction 8, Ormefeber 4, Pleuris 6, Raserie 6. Saar 1, Skaaret sig i Halsen 1, Skarlagens=Feber 1, Skiørbug 5, Slag (meest Børn) 689, Sprinkler 7, Sting 5, Stikflod 4, Svindsot 83, Trødske 8, Tænder 82, Tærende Syge 433, Uangivne Svagheder 495, Udslet 1, Ulykkelig Hændelse 11, Vattersot 113, Venerisk Syge 5, Ørepine 1.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere i Aaret 1785 af Patienter indkomne 1961, udgaaet 1763, døde 194; af Barselqvinder indkomne 656, udgaaet 643, døde 10; af Børn fødte 678.
Berlingske Tidende, 1786-01-02
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.