Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Af Hr. Konfessionarius Dr. C. Bastholm, Ridder af Dannebrogen. Der skrives i vore Dage saa meget for og imod Jøderne; men det forekommer mig, at lidet eller intet blandt dette meget træffer til Maalet. Man siger, at Jøderne ere slette og skadelige Borgere i en Stat. De svare, at der ere mange duelige og retskafne Mænd, blandt deres Folk, og hvo kan nægte dem det. Men, her tales ikkun om Pluraliteten. Man slutter fra dette Folks Tænke- og Handlemaade i de forløbne Aarhundrede - De svare, at de nu, ved deres forbedrede Kaar blandt de Christne, tænke og handle anderledes. Men, er det en nødvendig følge, at forbedring i udvortes Kaar frembringer Forbedring i Tænke- og Handlemaade. Erfaring lærer, at Virkningen undertiden bliver det Modsatte. Man slutter fra deres Handlemaade i andre Lande - De svare, at Jøderne i Danmark have en bedre Kultur. Men, forstaaes herved den nellectuelle, eller den moralske, eller blot den selskabelige Kultur, og skal Ordet forstaaes i dets hele Omfang, saa kunde man igjen spørge, om den store jødiske Almue i Landet, som udgiør Pluraliteten, ogsaa er kultiveret, og ved Kulturen bleven bedre tænkende og bedre handlende. Man slutter fra deres Rabbiners Skrivter til deres Troløshed, Meenederie, Had til og Foragt for de Christne. - De svare, at de kultiverede Jøder holde sig allene til den mosaiske Lov, og forkaste Rabbinerens Lære. Men, om endog de saa enkelte Jøder, som besidde en sand Kultur, oprigtigen mene, hvad de offentligen angive til deres Forsvar, hvilket jeg vil troe, saa kan dog spørges, om den hele talrige Jødealmue, som neppe kan regnes blandt de kultiverte Jøder, tænker ligeledes, Skal derfor det Spørgsmaal paa en for det tænkende Publikum tilfredsstillende Maade afgiøres, om Jøderne efter de Rettigheder, de nu ere i Besiddelse af, ere gavnlige eller skadelige Borgere i Staten, da maa det, efter mine Tanker, ikke komme i Betragtning, hvorledes Jøderne tænkte og handlede i de ældre Tider, eller, hvorledes de endnu tænke og handle i andre Lande; men, hvorledes Pluraliteten af Jøderne i de senere Aar have tænkt og handlet i de danske Stater, og, da maa uden Tvivl følgende Spørgsmaal afgiøres: 1) De Mennesker, som siden Aaret 1807 have omstreifet og endnu omstreife i Landet, og under falske Foregivender have for en saare ringe Priis fralokket den eenfoldige Almue i Kiøbstæderne og paa Landet det myntede og umyntede Sølv, som de i mange Aar omhyggeligen havde samlet, ere de Jøder eller Christne, 2) De Mennesker, som løbe omkring paa Børsen og paa Gaderne, og søge at overtale de Forbigaaende ved Løvter om de allerhøieste Priser, endog høiere end dem, Banken vil give, til at sælge dem deres Guld, Sølv, Mynter og kgl. Obligationer, ere de Jøder eller Christne? 3) At alle de Sølvmynter, som siden 1807 ere blevne myntede, neppe ere udkomne af Banken, førend de ere forsvundne, saa aldeles forsvundne, at de ere blevne til Rariteter, som man omhyggeligen gjemmer, naar man ved en Hændelse kan overkomme et Stykke af dem; er dette skeet, fornemmelig ved Christne, eller fornemmelig ved Jøder, 4) Hvo driver den vidtløftigste og den fordærveligste Aager med Pengelaan til den fattige Medborger, hvorved han til hver Termin bliver endnu fattigere; er det Christnen, eller Jøden, 5) Endelig kunde jeg endnu opkaste et Spørgsmaal: Ugentlig stiæles i Kiøbenhavn en Mængde Guld og Sølv. Meget sielden blive Tyven opdagede; herved maa altsaa være Hælere og hemmelige Kiøbere. Men vanskeligt, maaskee umueligt vil det være paa en tilfredsstillende Maade at afgiøre, hvo disse ere, Jøder eller Christne, eller maaskee begge Parter, naar Politiretten ikke kan afgiøre dette Spørgsmaal. - Jeg fordrister mig ikke til selv at besvare noget af disse Spørgsmaal, jeg fremsætter dem ikkun til kyndigere Mænds Besvarelse, og fælder ingen, hverken retfærdiggiørende eller fordømmende Dom over dette Folk, førend de tilstrækkeligen ere blevne besvarede. Da vil Publikum, efter mine Tanker, med Sikkerhed kunne dømme, om Jøderne ere gavnlige eller skadelige Borgere i Staten; thi, deres Handlinger tale da for eller imod dem. Blive de, under disse Spørgsmaals grundige Undersøgelse, ved indlysende og imodsigelige Beviser, i Hensyn til Pluraliteten, frikiendte, da er det vist, at de ikke ere skadelige, og, ere de ikke skadelige, da seer det upaatvivleligt, at de ved deres Virksomhed ere gavnlige, naar de i modsat Tilfælde, ved den samme Virksomhed, blive høistskadelige Borgere.