JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Nyborg, den 13 Febr. J Formiddags Kl. 11 ½ modtoge de kjække Søemænd Niels Hansen, Hans Olsen Jue, (i forrige Numer stod Navnet urigtigt anført Juus) Christen og Søren Wincler Belønning for deres skjønne Daad, at redde de 10 forulykkede Mennesker den 9 Jan, med egen Fare. Dagen forud havde Hr. Overauditeur og Byefoged Lawæt anmodet Byens samtlige Jndvaanere og Embedsmænd om at deeltage i denne Høitidelighed. De fleste Søefolk, mange Borgere og civile Embedsmænd mødte paa Raadstue=Salen, hvor Hr. Overauditeur Lawætz, efter at have oplæst den Kongel. Skrivelse om disse Mænds Belønning, bandt Medaillen for Druknedes Redning paa de tvende første og overleverede hver af dem 40 Rbdlr. r. Sølv., og de tvende andre hver 30 Rbd. r. S. Dernæst opmuntrede han dem med hjertelige Ord, stedse at vise sig værdige til den Hæder, hvormed Hs. Majestæt Kongen allernaadigst havde paaskjønnet deres ædle Handling; endelig opfordrede han de tilstædeværende Søefolk at vise lige Mod i Faren, og den hele Forsamling at erkjende sin Lykke, at regjeres af den Eiegode Frederik den Sjette, hvilket Alle istemmede med et tre Gange gientaget Hurra, Frederik den Sjette leve. - Den 14 Febr. Jdag passerede det første Fartøi i Aar gjennem store Belt, det var en Svendborger Jagt, bestemt til Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
J Randers Avisen læses Beretning om det snurrige Tilfælde, at en Præst i Holsteen skal for to Aar siden have ægteviet to Fruentimre, med de Omstændigheder, at Qvasimanden, som er fra Svendborgegnen, havde fra Barnsbeen Ulyst til alle qvindelige Syeler, og derfor skulde som dog synes lidt utroligt - hos Overøvrigheden have udvirket sig Tilladelse til at bære Mands klæder. Da den formeentlige Karl siden i Holsteen blev enig med en frugtsommelig Pige om at ægte hende, fik han Præsten overtalt til at nøies med eedelig Bekræftelse istedetfor Døbeattest, Men ulykkeligviis bliver Konen nu atter frugtsommelig, og Manden vægret sig ved at erkjende Barnet for sit. Opbragt herover - eller snarere kjed af slig en Mand – angiver hun for Øvrigheden, at hendes Mand er et Fruentimmer. Begge sidde nu arresterede og vente deres Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Det moersomste vilde endnu have været, om den foregivne Mand ogsaa var kommen paa gode Veie. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Skrivelse fra Holsteen af 17 Februari 1821. Ved den stærke Storm, som i mange Egne har raset, brød Jsen op paa alle Vande, saa at ingen hindring er meer i Veien for Skibsfarten. Mange klage over de slette Tider. Vi Mennesker kunne nu engang, og til vor Lykke, ikke skue ind i Fremtiden, derfor maa vi stedse berolige os ved den Tanke, at Haab, Taalmodighed og Tid lindrer mange Smerter og Sorger. Korn og Fedevarer staae i temmelig billige Priser. Oxekjød, kjøbes for 4 s. Pundet, Kalvekjød for samme Priis, og Smørret koster 8 s. Pundet. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn læse vi, at det høieste Bjerg paa Jorden er Himmellava i Asien, hvis Høide er 24,821 Fod, hvilket vi ogsaa gjerne ville troe, da man dog maa troe saa mange Ting, som man ikke har seet. Mange vide maaskee imidlertid ikke, hvilket der er det høieste Bjerg i deres eget Land. Til disses Efterretning tjener, at det høieste Bjerg i Hertugdommen er Grønninghovd, beliggende 1 Miil norden fra Christiansfeldt tæt ved Veien til Wilstrup, der har en Høide af 728 Fod. Hagelbjerget paa Alsen er ligeledes 600 Fod høit,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Altona, den 15 Febr. J Forgaars indtraf paa Elben, i Nærheden af vor Stad, den Ulykke, at et Fartøi med 17, paa hiin Side Elben hjemmehørende Mænd og Qvinder, paa deres Hjemreise omkastedes af Jsen; kun een blev reddet. De 16 Forulykkede vare tildeels Fædre og Mødre til adskillige Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Blandede Efterretninger. Sammenligning mellem Frankriges og Engellands Konstfærdighed og Konstflid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
J Edinburgh Revier for Oct. 1819 læses, under Overskrift: "Sammenligning imellem Frankrigs og Engellands Konstfærdighed og Konstflid, en høist interessant Bedømmelse over Chaptal om den franske Jndustrie, Cl. A. Costaz om Agerdyrkningens, Handelens og Manufacturernes Bestyrelse, og E. J. Guillaret Senainvilles bemærkninger over Selskabet for Nationalindustriens Arbeider. Det er morsomt at see, hvorledes Britten her kappes med Franskmanden om Fortrinet i Konstfærdighed og Konstflid. Den førstes Overlegenhed søger Rec. at godtgjøre ved følgende Sammenligning, som han har uddraget af Dr. Colquhoun og Chapral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Engelland. Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Blandt de forskjellige sjeldne Værker, indbefatter dette Bibliothek alle Haandskrifterne fra den forrige Kong Stanislaus's Bibliothek. Denne Bogsamling, forbunden med den i Palawy, vil unægteligen blive een af de sjeldneste Privatsamlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Den fortjente engelske Læge, den Kgl. Liv medicus Baronet G. Blane, har i sine i Aaret 1819 udgivne Elements of medical Logick &c., undersøgt det for Menneskeligheden som for de smitsomme Sygdommes Pathologie og for det medicinske Politie lige vigtige Spørgsmaal, om den gule Feber – som i faa Aar har bortrykket 1/2 Mill. Mennesker – er af contagiøs (smittende Natur, og, efterat have fremsat de kraftigste Exempler og paa det strængeste prøvet alle didhørende Kiendsgierninger, besvaret det beigende, og beviist, at den ene forplantes ved inficerede Skibe, og kun ved betimelig Spærring, kan afholdes: en Sandhed, der af let begribelige Aarsager, især i mange americanske Handelstæder, synes at finde en ligesaa levende Modsigelse, som fordum Culturdygtigheden af den æthispiske Race, af Menneskeheden hos Jnteressenterne af Negerhandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
J Warschau præges nu Tigyldenstykker med Omskrift: "Af indenlandsk Sølv."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 264. Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11te December 1820) 70 1/2 Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 86 1/2 Rbdlr. r. S. eller 114 1/2 a 115 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC. Argumentum ad hominem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
En fransk Advocat, hvis nerpe synlige Næse gik i eet med det øvrige Ansigt, forsvarede engang for Retten en Mand, der havde skaaret Næsen af en Anden og behandlede denne Lemlæst ning som den endog meest ubetydelige Forseelse. Opbragt herover sagde Modparten, da Raden til at tale kom til ham: "jeg er viis paa, at Retten vil ikke lægge mindste Mærke til, at Herren der regner en Nase for slet Jntet". Cances celebres par Piraval, a la Haye 1742, og meddeelt af John Barthold. Saa Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. op oc om Attende Aargang. No. 16. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Februari 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
J over et Seculum har det ofte været foreslaaet, at bygge en Broe over dette særdeles Sted af Floden, men Udkastets Fortjeneste, og den Bedfordske Families Jndflydelse, hvis Grundeiendom vilde vinde saa meget ved Planens Antagelse, vare ikke tilstrækkelige for at opveje Modstanden af Byen London &c. i forrige Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
En entreprenerende ung Enginer, ved Navn George Dodd, lykkedes det, efter 3 Aars ubeskrivelig Driftighed, at erholde en Parlementsat foren Broe paa dette Sted, men ikke førend en Sum af 500,000 Lsterl. var samlet ved Subscriptioner a 100 pr. Actie. Dette var i Aaret 1806. Bemeldte Enginer gav Beliggenheden, Grundtegningen og Afmaalingerne for Broen, men nogen Tid efterat Parlamentsacten var erholdt, og der var begyndt med Bygningen, blev Dods uenig med Subscribenterne og forlod dem. Hr. Rennie, ligeledes en berømt Enginer, kom efter ham, og han havde den Ære at fuldende denne fortreffelige Broe. Den er forskjellig fra alle de andre Broer i London. Alle Buerne, som ere ovale, eller have en ægformig Figur, ere af lige Størrelse, saa at Veien over Broen er ganske jevn efter Rettesnor; Architecturen er simpel, og Materialierne ere af varigste Slags, af Granit, en Sort meget haardt, men grovt, Marmor, uskikket til at modtage Politur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Den blev bygget med en forhausende Gesvindighed, og med Pragt aabnet den 18 Juni 1817, Aarsdagen af Slaget ved Waterloo; Prindsregenten, nuværende Konge, Georg den 4de, og Hertugen af Wellington vare nærværende ved denne Leilighed. Følgende ere Broens Dimensioner: Længden af Steenbroen indenfor Grændserne. . . . 1242 Fod engelsk Længden af Broveien paa murede Buer paa Surreys, eller Sydsiden af Rivieret . . . . 1250 Længden af Broveien paa murede Buer paa Londons, eller den nordre Side. Den hele Længde fra Gaden Stranden, hvor Broen begynder, og til Stedet i Lambeth, hvor Broen bliver jevn med Veien. . . 2892 Fod engelsk Broens Vide imellem Ballustraderne 42. Viden af Fortougene paa hver Side. Viden af Veien for Heste og Vogne 28 Spannet imellem hver Bue. . . 1200 Tykkelsen af hver Buestøtte . . 20 Frit Vandløb under de 9 Buer, som ere eens, tilsammen. . 1080
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Antallet paa de murede Buer paa Surren, eller den søndre Side af Rivieret, er 40. Under hver Buestøtte ere 320 Pæle drevne ned i Flodens Leie, hver Pæl af 19 til 22 Fods Længde og omtrent 13 Tommers Diameter, der er en Pæl for hver Yard. Beundringsværdig var den konstige Maade, hvorpaa Buestillingerne bleve sammensatte; da Buerne alle ere af eet Maal, bleve Stillingerne borttagne fra de færdige, og henbragte hvor Buerne endnu ikke vare kastede, som var en Gierning der udfordrede stor Duelighed og Omhyggelighed. Da Buestillingerne bleve borttagne, befandtes Muurarbeidet saa fast og godt, at Buerne blot gave efter en Tomme i Midten; derimod de af Pont de Neuilly i Frankrig, 6 Mile fra Paris, som ere næsten af samme Art, sank omtrent 18 Tommer i Midten, efterat Buestillingerne bleve borttagne. Det Princip, hvorefter at Buestillingerne til Waterloobroen bleve sammensatte, som geraadede Engineren Hr. Rennie til megen Ære, var, at Tømmeret ikke kan sammentrykkes paa langs the longitudinal incompressibility of timber." De stærkeste og største Bielker krumme sig og give efter, naar de blive trykkede sideviis, og derved bliver Formen af en Buestilling, bygget efter sædvanlig Maade, naar den er beladt, forskjellig fra den, som Stillingen havde førend den blev lastet; men da ingen Vægt, som Menneskene er bekjendt med, er i Stand til at forkorte Længden af en Bielke, naar Vægten virker gradeviis paa samme, var det saaledes indrettet, at Tyngden altid virkede paa langs, og ikke sideviis, saa at disse Bue stillinger forbleve uforanderlige i Form, som om de havde været en fast Masse af Bygningsmaterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
J runde Brober er Tyngden paa Buestillingen, førend at Sluttestenen sættes ind, ikke nær saa stor som i de ovale, æggeformige, Buer, liig dem af Waterloobroen. Den første Steen til Broen blev lagt d. 11 October 1811. Man var kun 6 Aar om at bygge den; den er fuldkommen jevn lige med Strandgaden, hvor den begynder, og er 50 Fod over Overfladen af Floden Thames. Man anslaaer, at denne Broe, og de i Forbindelse med den anlagte Veie, have kostet over 1,100,000 Lsterl., i danske Penge, a 12 Rbd. pr. Lsterl., 13,200,000 Rbd. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Jndenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende det juridiske Studium ved Kjøbenhavns Universitet m. m. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: at for desto mere at fremme Retsvidenskabens grundige Studium ved Vort Universitet i Kjøbenhavn, og for at see desto dueligere Mænd dannede forde Embeder, ved hvilke Lov og Ret, og dermed borgerlig Sikkerhed, i Staten skal haandhæves, have Vi anseet det gavnligt at anordne, ligesom Vi og herved anordne og befale Følgende: §. I. Retsvidenskabens Behandling ved Universitetet skal være ordnet med Hensyn til det Hovedformaal, at de, der ville dyrke denne Videnskab for at dueliggjøre sig til Statens Tieneste, eller for at lægge Grunden til Videnskabens egentlige lærde Studering, kunne ved de academiske Forelæsningers flittige og stadige Benyttelse i Forbindelse med egen, efter en rigtig Plan ordnet, Studeren uden privat Manuduction erhverve tilstrækkelig og grundig Kundskab i Videnskaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
J Overeensstemmelse hermed indrettes Universitets Forelæsningerne, de academiske Øvelser, den juridiske Embeds-Examen og alt andet, Retsvidenskabens academiske Behandling vedkommende. §. 2. Ligesom der hidtil, i Henseende til Omfanget af de Kundskaber, der skulle fordres ved den juridiske Embeds-Examen, har været gjort Forskjel imellem Prøverne for det Slags Studerende, der ville stille sig til den saakaldte latinske juridiske Examen, og andre, som blot ville underkaste sig den saakaldte dansk juridiske Examen, saaledes skulle ogsaa herefter de Prøver, som anstilles ved Universitetet i Henseende til Kundskab i Lovkyndigheden, være af et dobbelt Slags, nemlig den fuldstændige juridiske EmbedsExamen, for de Studerende, som have gjennemgaaet alle de til Retsvidenskaben henhørende Discipliner (S. 3), og den juridiske Examen for Ustuderede, hvilken indrettes for dem, der blot have nydt Underviisning i den almindelige Retslære og den danske Ret (§. 13).§. 3. Universitets Underviisningen for dem, der ville stille sig til den fuldstændige juridiske Embeds Examen, skal indbefatte følgende Discipliner som Hoveddele af Videnskaben eller som Hielpe Discipliner: 1. Retsvidenskabens Encyclopædie med det dertil Fornødne af Literairhistorien, samt Anviisning til Retsvidenskabens Studering. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Den almindelige Retslære (Natur-Folke= og Statsretten). 3. Den danske Ret med dens forskjellige Afdelinger, hvorunder særskilte Forelæsninger skulle holdes over Søe- og Handelsret, Landboeret, Kirkeret og Politieret. 4. Den danske Lovhistorie. 6. Juridisk Hermeneutik med særdeles Anvendelse paa Fædrelandets Lovgivning. 6. Den positive Folkeret og Statsret med særdeles Hensyn paa den danske Stat. 7. Statistik, fornemmelig med Hensyn til den danske Stat. 8. Den romerske Rets System, i Forbindelse med denne Rets Historie og Antiqviteter. §. 4. Paa det at de, der ved Universitetet dyrke Retsvidenskaben, kunne ved passende Underviisning og Veiledning tillige forberedes til practisk Anvendelse af Videnskabens Theorie, have det juridiske Facultets Medlemmer at give dem Anledning hertil ved juridisk practiske Øvelser. - Disse Øvelser, som kunne bivaanes saavel af dem, der agte at underkaste sig den fuldstændige juridiske Examen, som af dem, der ville tage den juridiske Examen for Ustuderede, indrettes saaledes, at de, der bivaane samme, erholde Underviisning og Veiledning af de vedkommende Universitets-Lærere, deels til Udarbeidelse af skriftlige Betænkninger over Retsopgaver, deels til Retssagers processuelle Behandling, i Overeensstemmelse saavel med den ordinaire som med den extraordinaire Processes Forskrifter. - Baade civile og criminelle Sagers Behandling, saaledes som denne forekommer saavel i første som anden Jnstants, bliver Gjenstand for disse Øvelser. Ved Øvelserne lægges til Grund opgivne Themaer, hvorefter de til Sagens Behandling henhørende Documenter (saasom Klage til Forligelses=Commissionen, Stevning, Jndlægge, Dom o. s. v.) forfattes af dem, som erholde Themaet meddeelt. For at bringe disse Øvelser i den mueligste Lighed med den virkelige Retspraxis, bør der, saavidt Omstændighederne tillade det, søges tilveiebragt saadanne virkelige Acter, som allerede have været brugte i de ved Retterne selv behandlede Sager. J Særdeleshed bør der sørges for, saavidt mueligt, at forskaffe til dette Brug virkelige Tingsvidne Acter, efterdi saadanne ikke under disse Øvelser, ifølge sammes Natur, kunne paa anden Maade tilveiebringes. J øvrigt overlades det til Lærernes egen Skjønsomhed, at give disse Øvelser, den til Hensigtens Opnaaelse bedst svarende Form og Behandling. §. 5. Over samtlige foranførte, til Retsvidenskaben henhørende, Discipliner (S. 3) have de ved Universitetet beskikkede Lærere at holde deels offentlige deels private Forelæsninger, ved hvilke skal saavidt mueligt, lægges til Grund trykte Lærebøger, som Universitetslærerne selv vælge og bestemme, forsaavidt de ikke hver for sig selv forfatte og ved Trykken bekjendtgjøre Lærebøger i de Discipliner, over hvilke de holde Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Med Universitets-Forelæsningerne forbindes Examinatorier, og skal desuden en blandt Professorerne, efter foregaaende indbyrdes Overeenskomst, aarligen i et af Aarets Semestre anstille Disputere Øvelser. - J Henseende til den academiske Underviisnings, Forelæsningernes, Examinatorier nes og Disputatoriernes Jndretning overlades det til Universitetslærerne, til hvilke det vigtige Kald at oplære og danne de tilkommende Embedsmænd er betroet, at vælge efter bedste Jndsigt, og derefter at anvende de Midler, ved hvilke Universitetsindretningens Hovedformaal, de Studerendes Dannelse til deres tilkommende Bestemmelse ved grundige Kundskabers Erhvervelse, bedst kan opnaaes. §. 6. En fuldstændig Forelæsnings-Cyclus over alle til Videnskaben henhørende Discipliner skal tilendebringes ved Universitetet i et Tidsrum af to Aar, inddeelte i fire academiske Semestre. – Til den Hensigt have de vedkommende Universitetslærere at fordeele imellem sig Forelæsningerne over samtlige i §. 3 nævnte Discipliner saaledes, at der stedse i Løbet af de til den academiske Cursus bestemte to Aar bliver, efter en mellem Lærerne aftalt og vedtaget Studere Plan, holdt Forelæsninger over hver enkelt af de til Videnskaben henhørende Discipliner. - Professorerne ved det juridiske Facultet have, foruden Forelæsningerne over den danske Ret, hvilken fremdeles vedbliver at være fælles Lærefag for samtlige ved dette Facultet ansatte Lærere, hver for sig at overtage af de fornævnte øvrige Discipliner, med Jndbefattelse af Søe- og Handelsret, Kirkeret, Landboeret og Politieret, et eller flere af de særskilte Fag, og derover at holde Forelæsninger. - Angaaende Forelæsningstimernes Fordeling bør de ved ethvert nyt Semester træffe saadan indbyrdes Aftale, at Collision derved forebygges. Med Hensyn til dem, der første Gang i et eller andet Semester begynde deres juridiske Studeringer, fastsættes, at der stedse i hvert Aars October-Semester skal, foruden de ellers berammede Forelæsninger, holdes særskilte Forelæsninger over den juridiske Encyclopædie. §. 7. Ligesom det staaer enhver blandt det juridiske Facultets Lærere frit for at holde Forelæsninger ogsaa over de Discipliner, hvilke en anden Lærer foredrager, forsaavidt saadant kan skee, uden at hindre Tilendebringelsen af den hele bestemte Forelæsnings-Cyclus i den foreskrevne Tid af to Aar (§. 6), saaledes skal det og være overladt til de Studerende selv, i Tilfælde at flere Professorer holde Forelæsninger over een og samme Disciplin, da at vælge, hvilke af disse Forelæsninger de ville bivaane. §. 8. Den, der attraaer at stædes til den fuldstændige juridiske Embeds Examen, har i sin Begjæring herom til det juridiske Facultets Decanus at anføre: 1. at han har taget de academiske Forberedelses-Examina, nemlig Examen artium og den philologisk philosophiske Examen, om hvilket Attester vedlægges Begjæringen; 2, at han har hørt Forelæsninger og deeltaget i Examinatorier over de til den fuldstændige juridiske Examen henhørende Discipliner; 3, at han stadigen har fulgt de i §. 4. foreskrevne Øvelser. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Aarhuus, d. 20 Febr. J Gaaraftes omtrent Kl. 7 faaes her to stærke Lynglimt. J Dag er her faldet endeel Snee. Smakfarten mellem Callundborg og dette, er nu atter i fuld Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Den i No. 11 anførte Notice, angaaende det tiltagende Antal af Studerende ved Kjøbenhavns Universitet, trænger til den Berigtigelse, at dette Antal forholdsviis endog er langt større nu end førend Norges Adskillelse fra Danmark, da det sædvanlige Antal for begge disse Riger har været noget over 140 (ikke nogle 40, som ved en Skrivfel staaer i No. 11) indtil 150, hvilket Tal havdes i de sidste Aar førend Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
J det Hele kan Middeltallet af dem, der aarligen gaae op til Examen Artium ved Kjøbenhavns Universitet, regnes for 100, men i Aar er det 120, hvilket Antal imidlertid skal være det Høieste, man efter begge Rigernes Adskillelse har havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Blandede Efterretninger. Sammenligning mellem Frankriges og Engellands Konstfærdighed og Konstflid. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-24
Antallet af Breve af hvert Slags, der dagligen leveres i Paris paa Posten, regnes for 32,000 og af Journaler 1800; i London derimod 138,000 Breve og 26,000 Journaler dagligen; hvilket udgjør i den første Hovedstad 1 Brev for 72 Personer og 1 Journal for 388, og derimod i den sidste 1 Brev for 9 Personer, og 1 Journal blandt 43. Men dette Forhold er endnu større i de franske Provindser, da Samfærslen imellem Lille og Lyons, og Marseilles og Bourdeaux og Strasburg er ikke nær saa stor som imellem Liverpool, og Manchester og Bristol, og Glasgow og Dublin, og naar man regner hele Frankrigs Befolkning, saa er Tallet af de Breve, der uddeeles, neppe 1 iblandt 90 Personer. Saaledes skriver da hver Engelskmand 9 Breve for hver Franskmand, som skriver 1 i eet og samme Tidsrum. Lad os antage, at Tallet af Forretningsbreve staaer i Forhold til begge Landes Konstflid, af de om Politik i Forhold til dets Frihed, og lad Læseren, da fradrage efter eget Tykke, den Deel, som Venskab, venskabeligt Samqvem og Hjertet har i den engelske Brevvexlings Overlegenhed over den franske, og vi tvivle ei paa, at vort Fortrin vil være end større deri end selv i vor Rigdom og Frihed. Af Journaler forsendtes dagligen fra Paris til Departementerne 34,000, blandt en Befolkning af omtrent 26 Mill., hvilket udgjør I Journal blandt 765 Personer, og derefter vilde Forholdet af Avislæsere i Engelland blive mod dem i Frankrig, som 20 mod I. Men Tallet og Omløbet af Provindsialaviser er i Engelland, saa meget større end i Frankrig, at de engelske Læsere forholde sig mod de Franske som 25 til 1, skjøndt de engelske Aviser indeholde tre Gange saa megen Læsning som de franske. Af alt dette følger, at en Engelskmand læser omtrent 75 Gange saamange af sit Lands Aviser, i een og samme Tid, som en Franskmand af sine. Men i Stæderne i Engelland udbredes de fleste Aviser ved Colporteurer, ikke ved Posten, fra en anden Side betragtet er det mueligt, at ved den Mængde af Caffehuse, offentlige Hauger og andre i Engelland mindre brugelige Meddelelsesmaader, at hver fransk Avis læses eller gjennemløbes af et stort Antal Mennesker. Jmidlertid læser enhver Engelskmand dog 50 Gange saa meget dagligen som en Fransk af sit Lands Tidender. – Naar Chaptal paastaaer, at Mr. Lebon for 20 Aar siden har gjort den første Anvendelse af Gas til Belysning, saa gjør Rec. Jndsigelse derimod. Blandt de første, der gave Jdee til Gasbelysningen, siger han, hører Hr. Boyle, som for 150 Aar siden morede den videnskabelige Verden med sin philosophiske Lampe. Men langt tidligere end han, skjøndt udenfor Europa, blev brændbart Gas, udviklet af Naturen, ført igjennem hule Rør i et Tempel, som var helliget Zoraster, og holdt der bestandig brændende ved hans Præst. Selv den velbekjendte Person, der har skræmmet saa mange gamle Kierlinger, Lygtemanden, kan ligesaa godt som nogen af vore Philosopher, gjøre Paastand paa at være Opfinder. Men Egenskaberne af Gasset, udviklet af Kul ved Destillation, blev nøje bestemt, og Gasset selv, angivet som skikket til at give Lys og Varme, for 70 Aar siden af Dr. John Clayton, der, mere end nogen Anden, fortjener at kaldes Opfinderen. finderen.