JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Cancelliet er blevet underretter om, at en al Termin at Mand havde tilbudt i denne 12 udbetale en Capitat af 23,400 Rd. for en offentlig Fond i Følge Obligation af 25 Jan. f. A. har staaende i hans Eiendoms Gaard, efter det for Obligationens Datum gjeldende OmskrivningsForhold med 7020 Rbdaler, hvorhos Vedkommende have yttret, at vel ingen Opsigelse er passeret, men at man paa Grund af Frd. 2 Jan. d. A. I. 30 var uvis om, hvorvidt den tilbudne Udbetaling kunde afslaaes, hvisaarsaa over denne Sag. er forlangt Cancelliets Betænkning. Collegiet har bemældte Frdis. Halvaars Opsigelse, kunde udbetales, saa finder Collegiet, at Debitor ingenlunde kan være berettiget til at fordre Capitalen modtaget i 11 Juni Termin. (Coll. Tid.) En Mand har for Cancelliet andraget, at han i April Maaned f. A. kjøbte en Gaard og Gods, blandt andet paa Vilkaar, at 14000 Rd. af Kjøbesummen skulde henstaae uopsagte fra Creditors Side i 5 Aar mod Pant i en Kirke, og at andre 14000 Rd. ligeledes skulde henstaae uopsagte fra Creditors Side i Gaarden i 10 Aar. Da han derpaa i sidstafvigte 11 Decbr. Termin solgte Gaarden paa Vilkaar, at Kjøberen skulde overtage haftelserne, men denne efter sencte Overeenskomst udbetalte den hele Kjøbesum, enedes han med den første Sælger om at udbetale ham de 14000 Rd.,der indestod i Kirken, som ei var indbefattet i Salget, hvorimod han for den i Gaarden indestaaende Capital gav en ny Obligation med haandfaaet Pant. Da nu denne Capital skal omskrives til Repenge, har første Sælger paastaaet, at Saadant burde skee efter den Datum, da Kjøbet blev afsluttet og Skjødet udstedt, hvorimod Spørgeren, har holdt for, at den nestudstedte Obligations Datum burde tages til Følge, hvorfor han over denne Sag har forlangt Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at efter Omstændighederne skjønner der ikke rettere, end at den første Sæl gers Paastand har Hjemmel i Frdn. 5 Jan sidstl. §. 23, sidste Membrum; thi den Omstændighed, at Gjelden, hvis den var bleven overtaget af den nye Kjøber, saaledes som oprindeligviis var vedtaget, vilde have været at tilsvare efter et andet for Croditor mindre fordeetagtigt Forhold, kan ligesaalidt bevirke, at Gielden skal ansees som en ny, ved den senere Transaction stiftede Gield, som bemældte Lovbud kan tabe sin Anvendelighed derved, at en Gjeldsforskrivning efter de oprindeligviis bestemte Vilkaar skulde have været afgjort ved Betaling, som efter senere Overeenskomst er bleven indfriet ved en ny Forskrivning. J Øvrigt vil det afhænge af Vidkommende, at lade denne Sag afgjøre ved Domstolene, saafremt de hellere maatte ønske Saadant. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Den 27de Augusti døde i Kjøbenhavn Helsingøers ældste Borger, Grosserer Ephrarm Mag nys Ruben, i en Alder af henved 82 Aar. Han har i fire Kongers Tider været dansk Borger, og i hele sin lange Levetid udmærket sig ved en sjelden Retskaffenhed og Redelighed i al sin Vandel, der forskaffede ham en Agtelse, som er og vil bestandig blive den skjønneste Blomst paa hans Grav, og en herligere Mindesteen, end den man af Marmor kan skabe. Han efterlader 10 Børn, 31 Børnebørn og 5 Børnebørns Børn. Hans efterlevende Enke, som i 57 Aar har levet det lykkeligste Ægteskab med ham, begræder tillige med sine Børn og Børnebørn den retskafne Oldings Savn. Hans Liv var Fred, hans Død var No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Mariboe, d. 26 August. Den 23 August kom et Orlogskib og et armeret Fartøi øster fra, og gik den 24de igjennem Langelandsbeltet nordefter ud af Sigte. - Den 24de August kom en stor Flaade østerfra, og passeerte den 25de ved Middagstid forbi Rødbye, den bestod af circa 150 Seilere, hvoriblandt 3 Fregatter og 3 Brigger. – Til denne Flaade kom igaar Eftermiddag en dito Flaade Nord fra og en dito Øster fra, hvis Størrelse endnu ikke vides. - Den 25 August seilede forbiSpotsbjerg 2 Orlogskibe under russisk og nogle Coffardieskibe under engelsk Flag. S. for Albus laae en Flaade for Anker. Den er kommen S. fra og vil formodentlig gaae N. paa. (Marib. Av., Nylig er udkommen: Til Fædrenelandet, om dets Tarv og Fare, ved Pastor N. F.S. Grundtvig, og faaes for 3 Mark Rbp. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Postefterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
(Af Hamb. Corresp.) Hamborg, d. 24 Augusti. J Gaar den 23de har Marschel Prindsen af Schmuhl taget sit Hovedqvarteer i Schwerin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Paris, d. 18 Aug. Som det hedder, vil H.M. Keiserinden d. 19de eller 20de afgaae til Cherbourg. Adskillige Reisevogne og Eqvipager ere allerede afgaaede af dette Sted. J Gaar var fra Kl. 7 om Morgenen alle Tilgange til Domhuset besatte af Mennesker. Nysgjærrighed havde faaet endog meget vakke Damer tidlig op af Sengen. Green. Hvor kunde man andet end ønske at høre Forhandlingen i denne vigtige og forargelige Proces som, hvad dens Udfald end bliver, vil faae Plads mellem navnkundige Sager, og ikke engang blive fremmed for Historien af dette Aarhundredes Sager. Her handles om en Beskyldning for Falsk nerie, der ved den Keiserlige Ret er anlagt af Michil den yngre, Banqvier i Paris, som Sagsøger mod Pierre Regnier, 35 Aar gammel, bosat i Paris, Denis Balosiere, 33 Aar gammel, Handelsmand og forhenværende første Handelsbetjent og Bogholder hos Huset Micheel, og Claudi Quille, 46 Aar gammel, og Huuseier. Ved en Proces, hvis Pengevigtighed næsten beløber sig til 1,300,000 Franker, hvor det desuden gjælder adskillige Personers Ære og Sikkerhed; hvor Hemmeligheden af en stor Forbrydelse enten fra Falsknernes Side, eller en udmærket lognagtig Anklagers, maa komme for Lyset ved Forhandlingerne, have vi nægtet os at forvanske den offentlige Mening siger det franske Blad - ved nogen Yttring enten for eller imod. Kiendsgierningerne og Beskyldningerne for og imod de tiltalte ere allerede udgivne i adskillige trykte Skrifter, der udgjøre ikke mindre end 10 Sider. - Belandren, Forløberen, paa 30 Tons Drægtighed, bygget i Claye, Dep. de Seine et Marne, løb ud fra denne By, og kom d. 15de i Bassin de la Villette Kl. 5 om Eftermiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Foruden sin Ladning Meel havde den en stor Deel Personer ombord, hvoriblandt Mairerne med deres Adjoints fra de Communer, gjennem hvilke OurqueCanalen flyder. Denne Belandre, det første Fartøi, der beseiler denne Canal, var ledsaget af adskillige andre Fartøier, der havde Fourage og Tørv, ombord. Seinepræfecten, den Maitre de Reqvetes, som Bro og Veiarbeidet der i Departementet ligger under, og en Deputation af Byen Parises Municipalcorps havde begivet sig til den nederste Ende af Oureacanalen for at aabne denne Seilads. Disse Øvrighedspersoner modtoges der af Under præfecten i St. Denis, Mairen og hans Adjoints i la Villette, og Jngenieurerne ved Ourca Canalen og Vandene om Paris. Den skjønne Beliggenhed og den Mængde Tilskuere, der vare spredte paa en Strækning af over en Lieues i Længden, gav denne Jndvielse et Udseende, der vanskelig lader sig beskrive. Den Munterhed, hvormed Keiserens Fodselsfest altid holdes, blandede sig her med Udtrykket af den offentlige Taknemmelighed for en Velgierning, hvis første Frugter Byen Paris her modtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Frankfurt d. 19de Aug. J Morges henimod Kl. 8, har man uden for Maynsporten ladet 32 Duer flyve, som i Gaar kom hertil fra Lüttich. De steeg strax til en temmelig stor Høide, og tog samtlig deres Vei ad det Lüttichske til. Jnden man slap dem mærkede man dem med Bogstavet f. med sort, de bar alt slige Mærker fra forskjellige Reiser, de havde gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Augsborg d. 10de Aug. Der arbeides med megen Virksomhed paa at istandsætte Fæstningsværkerne her om Staden. Den bliver omgivet med Pallisader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Wien d. 17de Aug. Det hedder, vor Keiserinde vil begive sig nogen Tid til Ofen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Philladelphia d. 8de Julii, Præsidenten Madisson har i nogen Tid været saa syg, at man har tvivlet om hans Liv, men nu er han uden Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Boston d. 6 Julii. Breve fra Washington, melde, at Engelske med 5000 Mand ere landede i Virginien. Man er bange, de skal ægge Negrene til Oprør. Man maa vente alt af en Fiende, der ikke er bange for at krænke Menneskehedens første Love, for at naae sit Maal. Adskillige af Virginiens Repræsentanter i Kongressen have faaet Tilladelse at reise til deres Hjemstavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Dieppe d. 11te Aug. Følgende er Udfaldet af Fiskefangsteen, der har fundet Sted i vore Vande, siden d. 1ste Julii 1812 og til d. 31te Julii 1813. 1282 Fiskefartøier, som ialt førte 36, 823 Tønder, og vare besatte med 17,784 Mand, have indbragt 12,312,520 Kilogrammer Fiske, hvis Værd beløber sig til 3,078, 130 Fr. Ofen, d. 3 Aug. H. M. har overdraget Cav. Gener. Kienmeyer den interimistiske Gener. Commando over Sollizien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
(Af Alt. Merk.) Leipzig d. 16de Aug. Keiseren er i GaarAftes Kl. 5 afreist fra Dresden. Hs. Majestæt kjørte ud af Pirngerporten. Man paastaaer Allerhøistsamme bogiver sig til Schlesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
St. Petersborg d. 15de Julii. Keiseren har beskikket den ved sine Reiser berømte Hr. v. Langsdorff til Russisk Keiserl. Gen. Consul i Brasilien, hvorhen han for nogen Tid siden er afreist, og hvoraf den lærde Verden uden Tvivl har at love sig nye Oplysning over hiin endnu bestandig lidet bekiendte Deel af Sydamerica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Oldeslohe, den 17de Augusti. J Dag Morges forlod Hans Durchl. Hertugen af Augustenborg, efter sexten Dages Brug af de af Doe tor Lorenzen anlagte Bane, denne Egn. Som særdeles Tegn paa Sin Tilfredshed med disse nylig anlagte Badeanstalters Fremgang behagede Høistsamme at overrække Badets Stifter Dr. Lorenzen, en Guld, meget smagfuld udarbeidet Tobaksdaase.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Dresden d. 15de Aug. Marschal Gouvion de St. Cor har sit Hovedqvarteer i Pirna. Kongen af Neapel er ankommen hertil. Hertugen af Vicenza med sit Gesandtskabspersonale og den keiserlige østerrigske Gesandt, Grev Bubna med sit Gesandtskabspersonale, vare d. 13de forsamlede i Prag. Artilleriepark og Spænd af Munitionsvogne begive sig til Grændsen, og Garderne selv ere marschfærdige. Alle udenlandske Badegjæster have i de bøhmiske Bade faaet Vink om, at forføie sig bort; i Særdeleshed holdes strængt over denne Bortfjernelse i Toplitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Augsburg d. 19de Aug. Offentlige Efterretninger melde nu bestemt, at den forrige Konge i Holland er ankommen til St. Gallen, og forføier sig derfra til Badestedet Gaiss.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Wien, d. 14 Aug. Endnu er Bestemmelsen, af det store Spørgsmaal angaaende Krig og Fred ikke bleven offentligen bekjendtgjort. De sidste Dages Erfaring lade imidlertid neppe nogen Tvivl mere tilbage, at vi ikke ville komme til at nyde Fredens Velgierninger, uden nye haarde Kampe. Ved denne almindelige Overbeviisning og ved den vedvarende Umuelighed, at kunne afsætte Varer i Udlandet, falde Priserne paa samme Dag for Dag. J det Hele herskede en trykkende Stilhed i Forretningerne, og alle Priser have egentlig kun endnu nominal Værd. - Coursen er sjunken betydeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Fra Østerrige, d. 11 Aug. Den Østerrigske Magts Fordeling angives nu paa følgende Maade: Den store Armee bliver i Norden for Bøhmen, under Feldtmarschal Fyrste af Schwarzenberg og har nu sit Hovedqvarteer i Egnen af Prag. En liden Hær staaer Vesten for dette Kongerige, kontrerer sig ved Pilsen (ikke ved Budveis) og anføres af General Grev v. Klenau. En tredie Hær dækker Østerrige oven for Ems, har sin Forenigspunct ved Trame i Wels og Feldttøimester Fyrste af Reus til Anfører. En fjerde Hær anføres Steyermark af Feldttøimester v. Hiller, som har sit Hovedqvarteer i Patkau. En Reservermee trækkes sammen ved Presburg. Det bliver derved, at Keiseren selv, om virkelig Krigen skulde bryde ud, fører Hovedcommanden over alle disse Hære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
General Duca staaer i dette Øieblik ved H. M's Side. Endskjøndt alle Armeerne nu vel ere samlede, og de større Krigshæres Gjennemmarscher nu temmelig ophøre, saa seer man dog endnu mindre Trupper af nogle 100 Mand dagligen trække igjennem; der forbigaaer ingen Dag, uden at jo stærke Transporter af Heste ankomme og igjen føres videre. Paa Wiens Forskandsninger arbeides med Jver. De nærmeste anlægges ved Tuln, hvor der allene skal arbeide 12,000 Menneskeer; endvidere opad Wall see, formodentlig ved Nedre Wallsee imellem Ar decker og Auchleiten ved Donau, fremdeles ved Enns og fra Enns langs med Floden af samme Navn; endelig ved Wels, især mellem Staden og Linz, derpaa fra Wels af sydlig, desuden yder Floden Traun, formedelst en bjergfuld og tildeels klippefuld Strandbredde, en naturlig Forskandsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
München, den 17de Augusti. Fredagen den 13de opbrøde de hidtil i Leir staaende Kongelige Tropper til deres videre Bestemmelse. Den 14de afgik den commanderende Generals Grev v. Wredes Hovedqvarteer fra Schwabing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Würsburg, den 20de Augusti. Hs. Excell. Greven af Buol Schauenstein, Keiserl. Kongelig Østerrigsk Gesandt ved det herværende Storhertugelige Hof, afreiste den 18de herfra til Østerrige. Hønseægs Forstørrelse. Nærved Lyttich i Landsbyen i Neuwinth boer en Forpagter, hvis Høns lægger Æg baade Sommer og Vinter. Af disse Æg skal ethvert veie 8 1/2 Unze og de fleste skal have to Æggeblomme. Dette paafaldende Syn skal han frembringe ved at give Hønsene følgende Føde: De yderste Skaller og Frøebælge af Hørfrøe lægger han i en Bagerovn og tørre dem. Han lader dem derpaa male i en Mølle og koger Melet i Vand. Denne Slags Klid blander han derpaa med Hvedeblid og med Meel af malede Agern. Af denne Masse tilbereder han et godt æltet Brød, som han giver Hønsene at spise i smaae Stykker, af en Bønne Størrelse. Forholdet af alle disse tre Jngredientsexser det samme; det vil sige, man tager ligemeget af hver Deel, for et tilberede Massen. Det var deel Umagen værd at prøve en saa bestemt opgiven Bemærkning. er Emsimpel Maade at forskaffe sig koldt lon Vand de varme Sommerdage. Om Sommeren føles ofte Trang til koldt Vand. Hvor vigtigt er dette ikke for Krigsfolket i Leirene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
J Benares i Ostindien bruger man en simpel Maade til indog at forskaffe sig Jis i den varme Aarstid. Viken betjene os af det samme Middel, for i det mindste derved at forskaffe os koldt Vand. Hertil behøves alene at nedgrave omtrent 6 Tommer dybt i leerrig Jord Flasker med Vand, bedække Overfladen med Grønsvær, og paa dette antænde en Jld. Elasticiteten, som foranlediges i den over Jordlaget værende Luft, giør, at den med Jorden forbundne Fugtighed udvider sig og søger at bortfjerne sig. Ved denne Bestræbelse binder den Jordens Varmestof, for derved at opløse sig i Dampe og tiltrækker ogsaa saaledes efterhaanden den Varme, som indeholdes i Vandet i den nedgravne Flaske. - Er Jlden udbrændt, saa finder man ved Opgravningen Vandet i Flasken betydeligen afkjølet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
At det af Hr. Christensen i Kjøge forhen drevne Farverie nu igjen fortsættes af mig, undledes ikke herved at bekjendtgjøre, anbefalende mig paa det Bedste til enhver som maatte ønske Tøier, farvede, da det altid skal blive min Bestræbelse, til billigste Priis muelig at opfylde enhvers Ønske. Kjøge, den 23de Julii 1813. J. Eitzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-31
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 71. en darvet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 4 September 1812. Nr. med Om Berberiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Medens der siges saa meget for og imod Berberissen, medens Nogle 4 prori ville bevise, at den tirkan være skadelig (nemlig fordi de ikke begribe saadant) og Andre a posteriori ville bevise det Modsatte, uden at tilegne sig saa stor en Forstand, eller Jndsigt: at kunne begribe Alt, da er det vel ikke utilbørligt, at bringe sine Jagttagelser over denne Plante til almindelig Kundskab, dog udenat gjøre noget Jndgreb i Enhvers Ret til at fælde Dommen. Foruden de flere ældre Erfaringer, paa hvilke jeg har været mindre opmærksom, efterdi jeg slet ingen Tanke gjorde mig om Berberissens Skadelighed, har jeg i 2de sidst afvigte Sommere, lagt Mærke til følgende: Gaardmand Jens Madsen af Lyngbye havde ifjornet Stykke Rug langs med Grosserer Rubens's Berberishække, som blev befalden med Rust og svang af Kjerne. - Præstegaards=Parcellist Worup havde ligeledes et Stykke Rug, som med den ene Ende vendte imod en Hauge, over hvis Plankeværk nogle Berberisbuske raaede frem. J denne Ende blev Rugen allerede tidlig paa Sommeren guul og fik golde Vipper; selv havde jeg, blandt flere Stykker, et i Nærheden af en Berberishække, som havde liden eller ingen Kierne. Rugen var ellers forrige Aar i denne Egn, ogsaa paa den øvrige Deel af min Mark, god i det Hele taget, og tildeels ypperlig. Et Stykke Havre paa min Jord, som stod fortreffeligt, og som ikke var langt fra en Berberishække, blev for en Deel befalden med Rus og fik adskillige golde eller halvgolde Rosmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Jndenlandske Efterretninger. Placat for Danmark og Norge, angaaende Kaperfarten. da i Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., gjøre vitterligt: Da. Vi, efter Omstændighederne have besluttet, at Kaperfarten igjen skal sættes i Virksomhed, saa ville Vi allernaadigst, at Vort Reglement for Kaperfarten og Prisernes Behandling, dateret 28 Martii 1810, og Tillægget til samme, dateret 27 Augusti 1810, tilligemed Vore øvrige, angaaende denne Gjenstand, senere udgivne allerhøieste Anordninger, fremdeles skulle være gieldende, dog under følgende nærmere Jagttagelser: 1) De, i bemeldte Vort Reglement og in Specie under §§. 3, 6, 8, 11 og 34 givne Bestemmelser, angaaende storbrittaniske Skibe og Havne, m.v., skulle være anvendelige paa alle fiendtlige Skibe og Havne m.v. 2) Den af Vor Statholder i Norge, i Følge Vor allerhøieste bemyndigelse, udstædte Kaperbreve, skulle være saa gyldige, som de, der udstædes igjennem Vort Admiralitets- og Commissariats=Collegium, 18. Den i Reglementets §. 4 fastsatte Cautionssum bestemmes, med Hensyn til den i Statens Pengevæsen forgaaede Forandring, fra 500 Rbdlr. til 8000 Rbdlr. Sølvværdie, og bliver at beregne, i Stedet for 100 Rdlr., D. C. med 500 Rbdlr. Sølvværdie for, hver Mand af Kaperfartøiets Besætning. 4) Hvad der i Reglementets §. 7 er bestemt i Henseende til at Kaperie ei maae drives under de svenske Kyster ved Øresund, bortfalder. 6) Mod Skib, som retteligen farer under dansk Flag, og beviisligen er dansk Eiendom, kan ingen Prisesag reises; men naar en Kaperfører under særdeles Omstændigheder, maatte finde sig beføiet til at anholde et saadant dansk Skib eller Fartøi, for ulovlig Handel og Omgang, da skal Sag mod samme allene kunne reises ved de sædvanlige Domstole, hvor Kaperføreren i saa Fald bliver at betragte som Angiver. Ligesaalidet maae nogen Prisesaa reises mod Skib eller Fartøi, som med tilbørlig Toldelarering farer fra et mellemrigsk eller indenrigsk Sted til et andet. 6) Det indskjærpes og gjentages herved udtrykkeligen, at de Jnstructioner og befalinger, som Vi igjennem Vort Admiralitets- og Commissariats Collegium lade Kaperførerne meddele, blive, i Følge, Reglementets §. 2 i alle Tilfælde at ansee, som de speciellere Lovbud for Kaperfarten, hvis allerunderdanigste Efterlevelse og Jagttagelse paaligger saavel Kaperførerne, som Kaperrhederne, i alt hvad der angaaer, ikke allene Skibes Anholdelse, men og deres Frigivelse, saavel i Almindelighed, som i de enkelte Tilfælde, hvor Vi maatte finde for godt allernaadigst at afgjøre Sagen ved allerhøieste Resolution. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 27de Augusti 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik Re
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Under 27 Augusti d. A. der ligeledes udstedt et Patent angaaende Kaperfarten, for Hertugdom merne Slesvig og Holsteen, af samme Jndhold. Politiemesteren i Kjøbenhavn har, under den 1ste Sept., ladet udgaae en vigtig Bekjendtgjørelse. angaaende de Forsigtighedsregler, som under nærværende Tidsomstændighed, hvor der mere end nogen finde gjøres Brud paa den offentlige Sikkerhed, bør iagttages. Disse Forsigtighedsregler bestaae i at holde alle udvendige Dørre altid, og Porte og Gadedørre naar Aftenen begynder, lukkede; ikke at lade Nøgler sidde udvendig i Dørrene, da de let kunne borttages, og siden afbenyttes, at i sidste Fald Laasen strax maa forandres; at paa Lofts kammere ingen Ting af Vigtighed maa gjemmes, med mindre de ere forsynede med sikkre Jernstænger, dirkefrie Laase og Kramper, og at samme Forsigtighed maa anvendes paa Tørrelofter; at man ikke bør betroe sit Huus uden til paalidelige Folk og aldrig lade det staae uden Tilsyn; at bringe de Personer, der træffes med mistænkelige Ting, strax til Politiet, og ikke lade dem gaae hjem, under i saadan Paaskud af at skaffe Hjemmel; at anmelde Tyveriet øieblikkelig hos Politiet, enten personlig eller skriftlig, uden i Forveien at have yttret Mistanke til nogen. Hvad der meget hindrer inqulsitorisk Undersøgelse, er Politiets slette Locale, hvor i den senere Tid, fra 40 til nogle og tredsindstyve tildeels Tyvsarrestanter, stedse maa sammenpakkes fire Kielderarrester, i hvilke der ikke allene kan raabes fra den ene Arrest til den anden, men end- og uden Vanskelighed corresponderes fra Gaden. Anmelderen troer nu at burde tilføie, at efter hans individnelle Mening, Streffen for Hælerie, saafremt Tyverierne skulle vorde sjeldnere og lettere opdages, maatte skjærpes. Man siger for et gammelt Ord, Leilighed gjør Tyve, men man kan med ligesaa god Grund sige: Hælere gjør Tyve. Saalænge man altsaa ikke gaaer ud fra den Grundsætning, at Hæleren er ligesaa god som Stieleren, vil Tyveriernes Hyppighed neppe saa let kunne forebygges. Gavnligt vilde det maaskee være om enhver overbeviist Hælers Navn blev offentlig bekjendtgjort til Exempel for Ligesindede. At straffe saadant et Menneske med en arbitrat Mulct, nogle Dages Fængsel paa Vand og Brød &c., synes ikke at lede til det tilsigtede Maal, naar ikke tillige med Straffen forenes en afskrækkende Publicitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Den 29de Julii bleve paa Aggershuus Fæstning offentligen forbrændte af inddragne, den forrige Courantbanks Sedler, for 103,250 Rdlr. D. C., af norske Assignationsbeviser 677, 140 Rdlr. D. C., af Skatkammerbeviser, 58,600 Rdlr. D. C., af 8te, 12 og 24 Skillings Sedler 27,705 Rdlr. 40 s.; tilsammen, som paa denne Maade tilintetgjordes af de her i Riget circulerende Repræsentativer 776,695 Rdlr. 40 s. - Rigsbankens norske Afdeling, d. 6te Aug. 1813. - Rosenkrantz, David Thrane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Mariboe, d. 30 Aug. Paa en Tid, da alle Nødvendigheder fra Udlandet ere saa uhyre dyre, har med Hans Excellences Hr. Geheimeraad og Greve Reventlaus Tilladelse, en Steenhugger tilhugget en stor Kampesteen, der en Tid lang har lagt udrugt i Grevskabet Christiansædes Skove, saaledes at deraf blev tildannet en særdeles god brugbar Møllesteen, der nu opfylder den forønskte Bestemmelse i en af Lollands Møller. Af de 3de for nogle Dage siden ved Sønder Strand her til. at som i Lolland ankrede Flaader, er den nordfra kommende gaaet østerefter ud af Sigte. De 2de andre ligger der endnu formedelst Modvind. (Mariboe Avis.