JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Tyrkiet. Om en Afgjørelse af Forholdene med Ægypten har man endnu kun Rygter, og efter disse skal nu England have besluttet, at fremkomme med nogle Forslag, da man ikke har fundet de fra Ruslands Side fremsatte antagelige. J Constantinopel skal forøvrigt Rusland ganske have gjenvundet sin forrige Jndflydelse, som Grev Pontois i kort Tid havde forstaaet at tilintetgjøre. Hvad der vil gjøre Grevens Ophold endnu mere ubehageligt, er at den franske Regjering har givet ham Ordre til at fordre Fyldestgjørelse for de mod Admiral Lalande fremsatte Beskyldninger om, at han havde tilraadet Capudan Pascha at seile bort med Flaaden. Uagtet saaledes Forstaaelsen med Frankrig synes at være noget spændt, vedbliver dog Reschid Pascha at indføre Reformer efter fransk Mynster. Fyrsten af Servien har erholdt sin Jnvestitur af Sultanen. Ceremonien ved Sabel-Om spændingen erholdt en forøget Jnteresse derved, at Hovedpersonerne nemlig baade Sultanen og Fyrsten begge vare meget unge. – Et af franske Blade, fortalt Rygte om at Mehemed Ali skulde have besluttet atter at angribe Sultanen, vinder kun liden Tiltroe, derimod ruster Vicekongen sig stærkt, som om han ventede et pludseligt Angreb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
AVERTISSEMENTS. Da flere i den senere Tid ere blevne antrufne at ride eller trække med Creaturer paa den udenfor Nykjøbings Slotsport ved Landeveien anlagte Gangsti, hvorved denne ødelægges og bliver uskikket til at opfylde sin Bestemmelse, opfordres herved alle, der maatte interessere sig for, at deslige offentlige Foranstaltninger ikke blive uden den tilsigtede Nytte, til, saavidt det staaer i deres Magt, at bidrage til at hindre slig Uorden for Fremtiden, og navnligen anmodes alle Huusbonder om at tilholde deres Tjenestefolk ikke at lade sig finde paa Gangstien med Heste eller andre Creaturer, da enhver, som gjør sig skyldig i saadan Uorden, kan vente paa det strengeste at blive straffet efter Anordningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing, den 1ste Februar 1840. R. v. Jessen, Fredagen den 7de Februar afholdes Assemblée i Nysted, hvortil indbydes. Nysted den 30 Jan. 1840. Directionen. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
En ny og smuk lakeret Hamborger-Vogn paa Fjedre, med to Agestole, og som er indrettet saavel til Een som To Heste, er, for billig Priis, tilsalg paa Skiørringegaard. Første Tillæg, indeholdende over 200 , til Fortegnelsen over danske og tydske Bøger i Berg greens Læse-Jndretning er udkommet og erholdes for 2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Af Umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderie kunne 335 Rbd. 31 s. S. J T. erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Gloslunde den 26de Januar 1840. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Auctioner. Onsdagen den 5te Februar d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Overskoven ved Ourupgaard bortsolgt circa 300 Bunker Udhugst bestaaende af Eeg, Bøg, Elle samt Poppel, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Mødestedet er ved Skytten Kjærs Boelig sammesteds. Falsters Birks Contoir den 13de Januar 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Jfølge Dom og Udlæg for Skatter bliver den Selveiergaardmand Hans Madsen Ahm tilhørende, i Saunsøe, Vestenskov Sogn, Lollands Sønderherred beliggende Gaard, hvis Jorder staae for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 22de Februar d. A. den 29de f. M. den 7de Martz. De 2 første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir om Formiddagen Kl. 11, og 3die Auction til samme Tid i Gaarden, der agtes bortsolgt. Conditionerne, der blandt andet ville komme til at indeholde, at hele Kjøbesummen kan blive indestaaende uopsigelig i Eiendommen, ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22 April 1817 til Liebhaveres og Pantereditorers Efterretning. Lollands Sønderherreds Contoir i Nakskov den 30 Ja Fasting. nuar 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Ved Proclama af 25de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter den i Fugle Bye afdøde An Brix, Enke efter Skolelærer Brix i Schjørringe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende. - Ligeledes ere hendes fraværende Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at møde under Skiftet og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødbye d. 30 Januar 1840. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Falsters Lollands. J Arende. ske, Tirsdagen den 4 Februar. Da 13.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Ved en af Jndustriforeningens ugentlige Udstillinger i Slutningen af f. A., hedder det i Kbhpst., forevistes ogsaa en Deel Apotheker=Æsker af Pap, forfærdigede i Hr. Buschs Establissement i Opfostringshuset. Foreviisningscomiteen har i Jndustriforeningens Tidende anbefalet disse Æsker, som paa Grund af deres smukkere Udseende og Styrke have fortrængt de hidtil almindelig brugte Spaan æsker. – Man kan sikkert ikke andet end glædes ved at blive gjort opmærksom paa en Jndustrigreen, hvorved Opfostringshusets Elever kunne vinde en saa nyttig Haandfærdighed, idet de tillige derved have en behagelig Beskjæftigelse; men oprøres maa man, naar man erfarer, at dette Arbeide er en Art Tvangsarbeide, og at de stakkels smaa Arbeidere maa døie den ubarmhiertigste Behandling ved disse Æskers Forfærdigelse. Efter Fattigvæsens Directionens almindelige Opfordring til at tage de under dens Opsyn staaende Jndretninger i Øiesyn, henvendte nogle Borgere sig til Forstanderen for Opfostringshuset og besaae denne Indretning. Paa den derværende Sygestue bleve de opmærksomme paa 3de Drenge, der vaandede sig under Smerter, og da de spurgte dem hvoraf de leed, erholdt de til Svar, at de vare blevne pryglede af Æske mageren, og paa nærmere Erkyndigelse erfarede de, at Hr. Busch til Fattigvæsensdirecteuren, Justitsraad Peterson, har paadraget sig den Forpligtelse at indestaae med et vist Beløb (4 1/2 s. pr. Time for hver Dreng) for Elevernes Arbeidskraft, og at han derfor, naar en eller anden, af Ladhed, eller fordi han er tungnem, eller af andre Grunde ikke præsterer den ham paalagte Andeel af Arbeidet, tildeeler ham fra 10 til 27 Slag paa Ryggen. At Hr. Busch ved saadan Leilighed ikke har faret med Lempe, derom vidner, foruden de nævnte 3 ynkeligt tilredte Drenge, ogsaa den Omstændighed, at han for længere Tid siden har slaaet en anden Dreng saaledes, at denne har faaet Rygraden ulægelig beskadiget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Foruden hine 3 Drenge vare endnu 2de andre paa Grund af hans Mishandlinger under Lægebehandling. Forstander Borch havde alt tilforn klaget derover til Justitsraad Peterson, men da denne havde ladet det beroe ved at sige et Par Ord til Hr. Busch, og hverken Drengene selv eller deres Paarørende turde klage, eftersom Erfaring havde viist, at Saadant kun voldte ny Mishandling for den Dreng, fra hvem Klagen var kommen, var Alt forbleven ved det Gamle. Men foranledigede af den Paatale, de besøgende Borgere paa Stedet fandt sig opfordrede til, har Hr. Borch nu gjentaget sin Klage til Fattigvæsenets Direction, bilagt med Lægeattest om den skete Mishandling, hvilken Klage desuden er bleven understøttet af hine Borgere, der tillige have andraget paa Hr. Buschs Fjernelse fra hans Stilling ved Anstalten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Fædrelandet har i en Afhandling og Midlerne til at hæve Danmarks Jndustri søgt at vise, at disse fornemmelig burde søges hos Jndbyggerne selv, og formener derhos, at Danmark, naar den rette Aand engang vaagner i Folket og Jndustrien faaer Lov til at skjøtte sig selv, vil kunne hæve sig til en høi Grad af industriel Virksomhed. For at denne Aand kan fremkomme, menes der tillige, maae de endnu rodfæstede Laugsprinciper banlyses, og Kjøbmanden, og den Jndustrielle lære at sætte sig i Forbindelse med hinanden, saa at Kjøbmanden ikke lader sig nøie med de Varer, Prøverytterne tilbringe ham, og Haandværkeren paa den anden Side lærer at indsee, at han ikke selv directe bør forhandle sine Varer til Consumenterne. Skjøndt vi gjerne indrømme, at der ved de paapegede Midler kan virkes meget for Jndustrien, saa troe vi dog, at Fædrelandet endnu har glemt at anføre en Retning, hvori saare meget kan og bør virkes, og det er nemlig ved at arbeide paa at vænne Arbeidsmanden til Tarvelighed. At anlægge Fabriker i et Land, hvor Arbeideren skal have Flesk tre Gange om Dagen, er Daarskab, hørte vi engang en Kjøbmand yttre, og man kan vistnok ikke nægte at Yttringen indeholder Sandhed. Nu vide vi vel, at det, at Arbeidsmanden her til Lands faaer Flesk tre Gange om Dagen, ikke er bogstavelig Sandhed, men vi vide dog, og Mange skulle sande det med os, at der maaskee gives faa eller intet Sted, hvorArbeidsmanden lever saa flot som her. Vel gjælder dette kun i den egentlige Arbeidstid, hvorimod de om Vinteren ofte lide Nød, men tye da ogsaa til Fattigvæsenet, for hvem de ere en betydelig Byrde, og netop fordi de vide, at de skulle have Understøttelse, naar de ere i Trang, tage disse Folk saa meget mindre i Betænkning at fortsætte denne Levemaade. Det er fornemmelig den talrige Klasse, af Dagleiere i Kjøbstæderne og Jndsiddere paa Landet, paa hvem det her anførte kan passe, altsaa dem, der især skulde forsyne Fabrikkerne med Arbeidere. Men ønsker man at disse skulle vænnes til en anden Levemaade, da er det nødvendigt, at vor Fattiglovgivning underkastes en total Forandring, saa at ikke enhver Drukkenholdt eller Lediggænger kan tiltrodse sig en Understøttelse, der kun burde være Lønnen for hans Arbeide. Men det er ikke alene for at fremme Jndustrien, at vi ansee en Forandring i Grundprinciperne for Fattiglovgivningen for nødvendig, men ogsaa andre Hensyn byde, at denne Sag snart tages under alvorlig Overveielse, dersom ikke den stedse tiltagende Fattigskat skal opsluge al den Vinskibeligges Løn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Efterat Fædrelandet tillige, som et Middel til at ophjælpe Jndustrien, har omtalt Oprettelsen af en Bazar, og viist Nødvendigheden af at denne sættes i Forbindelse med et Laaneinstitut, gaaer det sluttelig over til at omtale et industrielt Foretagende, der synes at spaae, at den nye Tids Aand ogsaa i denne Retning vil gjøre sig gjældende. Dette Foretagende er nemlig et af den mercantilske Forening indledet Maskinspinderie, til hvilket man vil søge at faae den fornødne Capital ved Actier. Om Forbruget af Hørgarn heri Landet bemærkes der i denne Anledning følgende: Antager man, at afDanmarks 2 Millioner Mennesker det halve Antal eller 1 Million bruger aarligt hver 2 Stykker Linned a 5 Alen, saa giver dette 10 Millioner Alen aarligt; men nu er det vist ikke for høit anslaaet, at Forbruget af Hørgarn er dobbelt saa stort som det, der behøves hertil, da der gives saa mangfoldige andre Anvendelser baade for Lærred og for Dreiel til Lagner, Haandklæder, Dækketøier o. s. v., ligesom ogsaa for Sytraad. Vi ville imidlertid blive staaende ved 15 Millioner Alen, og antager man, at der til hver Alen i Gjennemsnit bruges 20 Lod Hørgarn, saa faaer man ud, at Garnforbruget er 50 Gange saa stort som Productionen af den projecterede Fabrik."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Uagtet den Paastand, at Danmarks Sønderlemmelse blev omhandlet ved Wienercongressen, aldeles ikke finder Medhold i Historien, meddeles dog her søgelnde Smaatræk af Frederik Vi's Liv, saaledes som de findes i Moerskabslæsning for den danske Almue. Ved Wienercongressen 1814 havde de store Magter fattet den Plan at dele Danmark, og kun lade Kongen beholde Sjælland. Da han fik Kundskab herom, begav han sig til Alexander, Ruslands Keiser, og sagde til ham: Deres Maj. har lært mig en ny Maade at tale paa. - Hvorledes det spurgte Alexander. Frederik VI svarede: Den Gang, da Englænderne i 1807 havde røvet min Flaade, sagde Deres Maj., at De ikke vilde stikke Sværdet i Balgen, førend De havde skaffet mig Godtgjørelse, og nu da Tiden dertil er kommen, tage de først Norge fra mig, og ville dernæst dele Danmark imellem sig; det er altsaa dette, De kalder Godtgjørelse! – Da Alexander mærkede hvad det var Kongen vilde sige, ønskede han at afbryde ham, og reiste sig derfor op, for at antyde at Samtalen var forbi, men Kongen lod sig ikke forstyrre. Nei - sagde han – jeg er ikke kommen for at have Audients hos Dem, men for at sige Dem min Mening." Tre Gange reiste Keiseren sig, og hver Gang fik han samme Beskeed af Kongen, som da rolig vedblev til han havde talt tilende. Derpaa gik han – og beholdt Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
- Under Wiener-Congressen var engang flere afde høie Fyrster i Theatret. Stykket var allerede begyndt da Frederik VI traadte ind. Saasnart Wienerne saae, at deres Yndling var ommen forsilde, fordrede de med høi Røst, at Stykket skulde 2de begynde forfra, hvilket ogsaa skete. J denne Anledning spurgte Keiser Alexander Kongen, hvoraf det vel kom, at Folket i Wien holdt mere af ham end af alle de andre Potentater. Det er fordi jeg er saa styg, svarede Kongen leende. Som er skjønt Vidnesbyrd om den Hjertelighed, med hvilken vor Konge har modtaget flere Deputationer fra Danmarks Bondestand, meddele vi efter Hempels Avis følgende Beretning fra de tvende Deputerede, der overbragte den langelandske Bonde stands Lykønsknings=Adresse. Udmeldte dertil af vore Medbrødre afreiste vi Undertegnede med Adressen, og nøde den Lykke at stædes til Audients hos Hs. Maj. Kongen Søndagen den 5 d. M., efterat vi Dagen forud havde overleveret en Copie af Adressen til Hr. Geheime-Etatsraad Adler. Efterat være fremstillede for Hans Majestæt yttrede Allerhøistsamme paa den huldrigste Maade, allernaadigst at have gjort sig bekjendt med den langelandske Bondestands Lykønsknings=Adresse, og tiltalede os saaledes: "Med særdeles Glæde seer jeg, at Bondestanden saa tillidsfuld henvender sig til mig, for at lykønske mig som dens Konge- og Landsfader, og jeg tvivler heller ikke paa, at den jo indseer, hvormeget min forevigede Forgjænger har gjort for den. Jeg vil altid, saavidt det er overeensstemmende med Ret og Retfærdighed, fremme Bondens Vel, stedse skulle J og Eders Brødre være forvissede om min kongelige Naade, Efter allernaadigst at have nedladt sig til at tale om vort Agerbrug, og yttret sin allerhøieste Tilfredshed med Agerdyrkningens gode Fremgang paa Langeland, samt faderligt anbefalet os urokkelig at stole paa den Almægtiges Bistand og Beskyttelse, som og formanet os til en klog og sparsommelig Anvendelse af den Velsignelse, de senere gode Aar have ydet Bonden, med den for enhver Undersaat trøsterige bemærkning! Vi ville nu Alle spare, hvor der kan spares, spurgte Hs. Majestæt os allernaadigst, om vi ellers havde Noget at andrage for Ham, og da vi hertil svarede: "at vort Kald denne Gang var at aflægge vor og vore Brødres allerunderdanigste Hylding og Lykønskning, og vi tryggelig overlode Omsorgen for vort Vel til den kongelige Villie, sagde Hs. Majestæt videre. Naar I. have noget at andrage, saa andrag det for Stænderne, eller, ønske J heller det, for mig selv. Herpaa befalede Hs. Majestæt os Gud, ønskede os en lykkelig Hjemreise og paalagde os faderligt at hilse Alle de, der udsendte os. Saaledes have vi nu, saa godt vi formaae, aflagt Rigtighed for vor Sendelse. Fodslette og Snøde den 25 Januar 1840. B. Christiansen. R. Hansen, Sognefoged. Gaardfæster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
En Deputation af det slesvig-holsteenske Ridderskab (Prælater og Ridderskab, bestaaende af Verbitter, Kammerherre v. Bülow, Storkors af Dr., Kammerherre, Amtmand Grev Revent har lau-Criminil og Landraad Buchwald, havt Audience hos Hs. Majestæt den 26de f. M., for at lykønske Allerhøistsamme i Anledning af Tronbestigelsen og anholde om allernaadigst Confirmation paa Ridderskabets Privilegier. Hans Majestæt besvarede Andragendet i de naadigste Udtryk Ved allerhøieste Rescript af 30te November, 1839 er det tilladt Enken efter Skibskapitain Thellesen, Sophie, fremdeles i 3 Aar at fortsætte de af hende hidtil bestyrede Bortlodninger af qvindelige Haandarbeider, samt dertil at føie enkelte værdifulde Gjenstande, der ikke henhøre til deslige Arbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Under 23de Januar er S. C. Stiesen anerkjendt som Siciliansk Viceconsul i Helsingøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Af Roeskilde Avis erfarer man, at Deres K. H. Prinds Ferdinand og Prindsesse Caroline, H. D. Hertug Carl af Glücksborg og Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine paa den høisalige Konges Fødselsdag i Stilhed have besøgt det kongelige Graveapel i Domkirken og henlagt Krandse paa Frederik den Sjettes Kiste. Generallieutenant, Overceremoniemester v. Holstein, er efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans hidtil havte Post som Chef for det kongelige Theater. Ceremonimester, Kammerherre v. Lewetzow er i hans Sted udnævnt til Chef for det kongelige Theater. Ogsaa Hs. Maj. Enkedronningen har skjænket 100 Rbd. til Frederik den Sjettes Asyl, og vi ere overbeviste om, at der efterhaanden vil indkomme rige Bidrag. Jndtægten af Kirkeconcerten paa Søndag vil naturligviis afgive et betydeligt Tilskud. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Nykjøbing. Ved velvillig Meddelelse seer Redactionen sig istand til at bekjendtgjøre Resultatet, af den i disse Dage her i Byen foretagne almindelige Folketælling, der viser, at Byens samlede Befolkning nu udgjør 1845 Sjæle, altsaa 235 flere end i 1831, da Antallet var 1610. Den nærmere Detail skal senere blive meddeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Udenlandske Efterretninger. England. Ved de flere Parlamentsvalg, som i denne Tid have fundet Sted, ere Reformerne stedse blevne de seierrige, men det lader og til, at Ministrene kunne behøve al mulig Understøttelse; thi Torierne ville denne Gang gjøre Alvor af deres mange Trudsler. J Sagen og Prinds Albrechts Apanage, har en Oberst Sibthorp fremsat et Amendement ifølge hvilket denne skulde nedsættes fra 50,000 Pd. St. til 30,000 Pd. St. om Aaret og Underhuset antog dette Amendement med en Majoritet af 101 Stemmer, uagtet Ministrene modsatte sig det af al Magt, og der er saaledes kun liden Udsigt til at Ministrene ville seire naar Bullers Andragende om at erklære dem uværdige til Nationens Tillid, bliver foretaget. – Jfølge Efterretninger fra Singapore, har Keiseren af China opfordret alle Chineserne til at bevæbne sig til Kystens Forsvar. Man bereder sig altsaa her til en Krig med Englænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Frankrig. J Pairskammerets Møde den 25de f. M. underrettede Marschal Soult Pairerne om, at Hertugen af Nemours var forlovet med Prindsesse Victoria Augusta Antoine en Datter af Hertug Ferdinand Georg af Sachsen Coburg Gotha, og altsaa en Søster til Prinds Albrecht, der skal formæles med Dronningen af England. Marschallen gjorde Pairerne denne Meddelelse i et meget høitideligt, men slet stillet Foredrag, men Præsidenten foreslog dog Kammeret, at det ved sine Bureaux skulde gratulere Kongen til denne glædelige Begivenhed, og dette Forslag blev eenstemmig antaget. Marschallen gjorde derpaa Deputeretkammeret samme Meddelelse, men ledsagede det her med tvende Lovforslag, hvoraf det ene gik ud paa at bevilge Hertugen af Nemours en aarlig Apanage af 500,000 Fr. og det andet paa at bevilge en lignende Sum til Omkostningerne ved Formælingen. Ogsaa Deputeretkammeret vedtog at sende Kongen en Lykønskning, og da den Deputerede L'Herbette foreslog at udsætte Forhandlingerne om de tvende Lovforslag indtil det var godtgjort at Civillisten (de Kongen tilstaaede Jndtægter) ikke formaaede at udrede disse nye Omkostninger, forkastede Deputeretkammeret eenstemmig dette Forslag. Man kan imidlertid ikke heraf slutte, at Deputeretkammeret er aldeles villig til at bevilge de forlangte Summer, og da Journalerne alt begynde at erindre de Deputerede om, at Kong Ludvig Philip i Aaret 1830 delede sin meget betydelige private Formue mellem sine Sønner, er det let at indsee, at denne Sag vil fremkalde endeel Debatter. - Rygter og at England og Rusland, ere blevne enige om Maaden, hvorpaa de orientalske Anliggender skulle afgjøres, circulere i Paris, og have fremkaldt megen Misfornøielse, dog paastaaes der fra paalidelige Kilder, at de ere ugrundede. – Fra Algier har man Telegraph-Efterretninger af 21de f. M., ifølge hvilket intet der var forefaldet, da Araberne ikke driste sig til at komme ned paa Sletterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Grækenland. Hovedstaden Athen har i denne Tid været meget foruroliget, da Regjeringen er kommet paa Spor efter en Sammensværgelse, der synes at være vidt forgrenet, og at have bestaaet i længere Tid, uden at man dog endnu i Publicum veed noget bestemt om dens Øiemed. Efter Nogles Formening skal det have været de Sammensvornes Hensigt at opvække Uroligheder i Thessalien, Epirus og Macedonien, og at omstøde den bestaaende Tingenes Orden, (maaskee tilveiebringe en almindelig Forening af alle Grækerne) men efter Andre skal Hensigten have været at fremme russiske Jnteresser, hvilket sidste bestyrkes ved den Omstændighed at Grev Capodistrias, der skal være en af Hovedmændene, er aldeles russisk findet. Mærkeligt er det, at den græske Regjering har faaet Underretning om denne Sammensværgelse fra den tyrkiske Storvizir Chosrew Pascha, der beklagede sig over, at den græske Regjering taalte hemmelige Selskaber, hvis Tendents var at omstyrte det enropæiske Tyrkie. Oppositionsbladene klage meget over, at Regjeringen er gaaen frem med en saa utrolig Skaansel mod de Sammensvorne, at de endog have faaet Leilighed til at tilintetgjøre den største Deel af deres Papirer. De nærmere Oplysninger og hele denne mysterieuse Sag ventes med det snareste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Skibs- og Handelsefterretninger. Paa de engelske Kyster har der fra den 19de til den 23de f. M. hersket svære og tildeels orkanagtige Storme ved omløbende Vinde, i hvilke en Mængde Skibe er forulykket. – Christiania den 21de Januar. Vaarsildefiskeriet er heldigen begyndt paa Norges Vestkyst. Den 10de f. M. gjordes den første Fangst ved Skudesnæs, af hvilken der den 11te og 12te kom 4 smaae Fartøier, med Sild til Stavanger. Paa Fiskestedet var Prisen fra 9 til 12 Ort pr. Tde. eller 480 Stkr. Den stærke Søndenvind var meget til Hinder for Fiskerne, da de kun med megen Besværlighed kunde komme paa Søen for at trække deres Garn; imidlertid var der mange, saavel Fiskere som Kjøbere, tilstede for at modtage Silden. Efter almindelige Kjendemærker haves Haab og godt Fiskerie. - London den 24 Januar. Middelprisen her var: Hvede 69 s. 3 d., Byg 42. 8, Havre. 24. 6, Bønner 39. 3, Erter 41. 7, Rug 41. 6. Siden 18de dennes tilførtes her fra Udlandet: 1,100 Qtrs Hvede, men hverken Byg eller Havre. De ugentlige Gjennemsnitspriser ere: Hvede Byg Havre Rug Bønner Erter. for sidste uge..... 660. 39. 8 23. 10 39. 6 40. 8 39. 9. for de sidste 6 Uger 66. 1 39. 10 24. 2 36 42. 5 41. 11 Tolden indtil Onsd. 20. S. 3. 4. 10. 9 12. 6 6. 6 80 J Hull var paa Markedet den 21de Hvede 1 s., Byg 2s., pr. Otr. lavere end for 8 Dage siden, hvorimod Havre endnu holdt sig, ved svag Søgning, ligesom ogsaa Rapsæd var fast. Sidste Uges Middelpriis var der. Hvede 54. 6, Byg 32. 3, Havre 19. 7 Bønner 42. 9, Erter 360. - J Bond laae sammesteds den 5te Januar 3,06 Otrs. Hvede og 3,110 Otr. Havre. Ved Tallotteriets 1365 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-04
Ledige Embeder. Allerslev Sognekald i Sjællands Stift. 200 Rbd.