JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Ved tilfældige Omstændigheder ere 2 Breve for forrige Uge fra vor kjøbenhavnske Correspondent først idag komne os tilhænde; alle de deri indeholdte Efterretninger, som kunde trænge til hurtig Meddelelse, have vi allerede efter andre Blade bragt til Læsernes Kundskab. De i Mandags modtagne Correspondentefterretninger erholdt vi, paa Grund af Postens sildige Ankomst, saa seent, at vi først idag kunne meddele dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
(Corresp.) Kjøbenhavn den 11te December. Med Hensyn til den Commission, der er nedsat i Rendsborg, Ma og som bestaaer af Generalmajor Prinds Fr. til Slesvig=Holsteen-Augustenborg, Oberst, Prinds til SaynWittenstein Bernburg, og Oberst Lützow ved Slesvigske Jnfanterie-Regiment, circulerer her i Garnisonen følgende Beretning, for hvis bogstavelige Authenticitet vi vel ikke kunne indestaae, men som vi dog have fra saa forskjellige Sider, at vi tør antage, at den i sine Hovedtræk indeholder Sandhed. Commissionen skal være foranlediget ved en Sag af lignende Ratur med den Tscherningske, dog om en i Realiteten langt ubetydeligere Gjenstand. J "Rendsburger Wochenblatt blev for en Tid siden den velbekjendte Loppekunstners Ankomst anmeldt med en spøgende bemærkning om, at hvis han skulde mangle gode og fede Lopper, vilde han vist kunde blive vel forsynet i Casernerne. Denne maaskee noget kaade bemærkning blev meget ilde optaget af en Captain i Garnisonen, der om Aftenen yttrede sin Harme derover i Klubben paa en for Redacteuren injurierende Maade, og da han nogle Dage derefter i Selskab med et Par andre Officerer mødte Redacteuren paa Gaden, og denne blev hilst af den ene af Officererne, yttrede han for denne sin Misbilligelse af, at nogen Officeer vilde hilse en saadan Person, og omtalte dernæst atter Redacteuren paa en høist fornærmelig Maade. Denne udfordrede nu Capitainen, som imidlertid vægrede sig for at give Møde, og nok tillige skal have desavoueret det Sagte. Endskjøndt nu, som vel bekjendt, Dueller ere forbudte ved Lovene, er det ligesaa bekjendt, at ifølge de militaire Standsbegreber kan ingen Officeer uden at blive erklæret in Verruf vægre sig ved at modtage en Udfordring, og Regimentets Officeercorps skal derfor have erklæret, at det ikke længere kunde tjene med Capitainen, der rigtignok just ikke har givet nogen synderlig Prøve paa sit ridderlige Mod. I Anledning af denne Erklæring, saavelsom til Sagens Undersøgelse i Almindelighed, skal, efter hvad der fortælles, Commissionen være nedsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Cand. juris O. Lehmann har i denne Uge maattet møde for Criminelkammeret, i Anledning af den sidste Actionsordre mod ham, for at forklare, hvad han har meent med at ville grundlægge et Fond til Understøttelse for den haardt betrængte Presse, og hans Forklaring skal blandt andet indeholde, at det ikke var hans Meening, at fornævnte Fond skulde anvendes til at betale Mulcter for domfældte Forfattere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Paa Volden ere i Tirsdags Aftes to Heste ihielslagne af en Møllevinge. Slaget var saa stærkt, at Møllevingen knak. Kundsken var gaaet indenfor til Toldbetjenten, og i hans Fraværelse gjorde Hestene selv nogle Skridt fremad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Grosserer Feidler er løsladt af sin Arrest, og det Væsentlige, der er fremkommet imod ham, skal bestaae i, at han to Dage førend sin Fallit har pantsat et betydeligt Varelager til Centralcassen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Man taler stærkt om, at Justitiarius i Høiesteret, den 80-aarige Geheime-Conferentsraad Bornemann vil gaae af, og i denne Anledning har man dannet flere Combinationer, der dog endnu ingen anden Hjemmel have for sig end Byrygter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Nykjøbing den 16de December. Hr. Øsgevad er, efter i en halv Snees Dage at have foreviist sit særdeles gode Cosmorama for et talrigt Publicum, idag afreist herfra til Saxkjøbing, hvor han agter at opholde sig nogle Dage. Fra Saxkjøbing vil han begive sig til Maribo og Nakskov. Vi ønske Hr. Øsgevad, der som dansk Mand maa have en særegen Jnteresse for os (han har nemlig tilforn været bosiddende i Præstød, at hans Cosmorama ogsaa i disse Stiftets Kjøbstæder, maa vinde Paaskjønnelse og godt Besøg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Saxkjøbing d. 15de December. Tyverier, og Jndbrud synes nu her at høre til Dagens Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Efter at der i flere Nætter er skeet Jndbrud og bortstiaalet nogle ubetydelige Fødemidler, (blandt andet ved høi lys Dag en betydelig Deel Medisterpølse fra Apotheker Grundtvig), skeete der Natten mellem den 11te og 12te dennes et meget dristigt Jndbrudstyverie hos Toldcassereren Hr. Assessor Lund; Tyven (eller Tyvene) var kommen ind fra Baghuset i Gaarden, hvor Contoiret er. Til dette banede man sig Vei ved at indtrykke en Rude, som man havde bedækket med Papir oversmurt med Kalk, og derpaa at aabne Vinduet; en Pult blev opdirket og deraf udtaget circa 10 Rbd., men da der ikke fandtes meere, toges Nøglen til Hovedkassen, som var gjemt i Pulten. Tyvene gik gjennem Dagligstuen hen til Sovekammeret, hvor Cassen stod, ved at larme paa Døren, som var lukket, vaagnede Assessoren, der, meget forkjølet, begyndte at hoste og kalde paa Pigen og Jomfruen, da det var meget mørkt, (maaskee ogsaa Angest bidrog dertil medgik nogen Tid førend man fik tændt Lys. Dermed forsynet aabnede man Døren, og først da forlode Tyvene Contoiret af samme Vei som de vare komne fra, uden at der, trods alle Anstrængelser, siden har været Spor til Opdagelsen af dette dristige Tyverie; Tyvene medtoge Nøglen til Hovedkassen, for hvis Sikkerhed der naturligviis strax blev draget Omsorg. De nærmere Omstændigheder ved dette Tyverie give grundet Formodning om, at Tyvene maae have været localiserede og forsynede med Lys eller Blindlygte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
J Aftes (den 14de) Kl. 7 bleve Byens Jndvaanere satte i Skræk ved det ængstelige Brandraab. Man troede først, at Jlden var i selve Byen; thi alle Gaderne vare meget oplyste af Branden, som dog strax erfaredes at være i Søren Hansens Gaard i Nørbæk, tæt udenfor Byen; hele Gaarden afbrændte aldeles, men da Jlden opkom i en Udlængde, blev ved den hurtig tililende Hjelp alt Bohave og Creature, paa nogle Faar nær, reddet. Det var en Lykke, at det var stille Veier; thi med en østlig Storm vilde Saxkjøbings Bye ikke have været uden Fare. Aarsagen til Jlden vides endnu ikke. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Udenlandske Efterretninger. Posten har ingen mærkelig politisk Nyhed bragt, undtagen maaskee Efterretningen og en nær forestaaende Krig mellem Birmanerne og Englænderne i Ostindien kan ansees for en saadan. Birmas Behersker, Tharawaddy, stødte i Aaret 1836 den retmæssige Regent fra Thronen, som han siden har søgt at sikkre sig ved orientalsk Snedighed og rasende Grusomhed. Han har stedse viist sig meget fjendtlig findet mod Englænderne, og efter at han længe havde arbeidet paa at sætte sine Stridskræfter i en efter Jndiens Forhold fortrinlig Tilstand. er han pludselig brudt op mod en Hær af 50,000 efter Andre 200,000 Mand velbevæbnede Tropper og har sat sig i Bevægelse mod de engelske Besiddelser, som i de sidste Krige ere frarøvede hans Land. Hans Hensigter vare endnu skjulte, men man holdt sig overbeviist om, at han vilde søge at tilbageerobre disse Provindser, hvorfor de der boende europæiske Handlende vare i stor Bestyrtelse og traf Anstalter til at flygte. Ved Efterretningen herom, har Generalgouverneuren udviklet en overordentlig Virksomhed, som tyder paa, at Faren ansees for stor og nær forestaaende, men tillige lader formode, at Tharawaddys Planer ville blive aldeles tilintgjorte, og at han vil møde en Modstand, som han ikke har ventet, da den største Deel af den brittisk ostindiske Stridsmagt anvendes mod China, en Omstændighed, som naturligviis har bevæget ham til at vælge det nærværende Tidspunkt, for sit Angreb, der upaatvivlelig skeer i Følge Aftale med Chineserne. Alle de Krigsdampskibe, private Dampskibe og endog Handelskibe, som vare at overkomme i Ostindien, ere øieblikkelig tagne i Beslag for at føre Tropper til de truede Provindser, hvor Fjenden ved sin Ankomst vil forefinde en betydelig Styrke med 8 store bevæbnede Dampskibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
J England begynder man atter at tale om en Forandring i Kornlovene, hvortil man mener, at den overordentlige Nød blandt de lavere Klasser, vil tvinge Ministeriet; det hedder, at der i dette vil foregaae en betydelig Forandring ved Parlamentets Sammenkomst, og at nogle af de Ministre, som med størst Stivsind have forsvaret de bestaaende Handelsmonopoler, ville tage deres Afsked. Hr. Smith, som har begaaet den uhyre Forfalskning af Skatkammerbeviserne, er dømt til Deportation paa Livstid. Dronningen er nu saa vel efter sin Nedkomst, at hun med sin Gemal og det spæde Barn har begivet sig til Slottet i Windsor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
J Frankrig hersker en stor Gjæring, og man ruster sig til ved Kamrenes Sammenkomst at møde Ministrene med en kraftfuld Opposition, i hvis Spidse den talentfulde forhenværende Ministerpræsident Thiers vil staae. Den Ængstelighed, hvormed de ministerielle Blade omtale Thiers's tilkommende Virksomhed i Kamrene, bestyrker Formodningen om, at det Guizotske Ministerium ikke vil holde sig længe. Dog skal Thiers ikke ønske forTiden at træde ind i Ministeriet igjen, men man venter at see Hr. de Lamartine eller Mole i Spidsen for et moderat frisindet Ministerium. Forfølgelserne mod Pressen vedblive, skjøndt de bidrage til at gjøre de nuværende Regjeringsmænd stedse mere forhadte. Som Exempel paa hvad man i Frankrig tør sige og Regjeringen, anføre vi følgende Yttringer af en Artikel, hvorfor et Blad nylig var anklaget for at have søgt at udbrede Had mod Regjeringen, men blev aldeles frikiendt: Man vil afvæbne Armeen og Flaaden, fordi England befaler det. Derpaa vil man ogsaa sige at afvæbne Pressen, men dette turde mislykkes. Frankrig har mistet sin Anseelse i Udlandet ved en jammerlig Politik, det bliver nedtrykt ved Afgifter, for at redde sig ud af denne vanærende og ulykkelige Stilling, bliver intet andet tilovers for Franskmændene, end at fornye Frihedens Kamp mod Despotismen, om denne Kamp ogsaa skulde ende med et andet 1830 (da Carl X. blev udjaget). Overalt bliver udsaaet Had; man krænker Nationens dyrebareste Jnteresser, man erklærer Pressen Krig paa Liv og Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Reisende fra den 8de til den 15de Decbr. 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Adjunct Lembcke; Dhrr. Jørgensen og Glahn. Med Personposten: Consul Hage; Skovrider Jochumsen. Udenfor Posterne: Mad. Radecke med Datter; Kammerherreinde Raben Levetzau med Familie og Følge; Hofjægermester Rosenkrantz, med Tjener, Pastorerne Giessing og Posselt. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Avlingsforvalter Stampe. Med Personposten: Hr. Hee Proprietair Kamla; Jomfru Lunddahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Fra Pressen er idag udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af M. A. Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
(Første Hefte.) Det faaes paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 36 s. og vil om faa Dage blive at erholde i de fleste af Landets Boghandlinger. Uagtet Subskriptionen endnu ikke er tilstrækkelig for at dække de med Udgivelsen forbundne Omkostninger, saa har den dog i den sidste Tid modtaget en ikke ubetydelig Tilvæxt, og da tillige en Hædersmand har skjænket Subskriptionen en ligesaa uventet som kraftig og glædelig Understøttelse, saa tør det med temmelig Sikkerhed antages, at Udgivelsen af dette almeeninteressante Værk vil kunne stadig fortsættes. Subskription, modtages fremdeles i alle Boghandlinger og hos Forlæggeren. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes: Første Underviisning. En Ane og Læsebog med billeder. 24 s. med illuminerede og 16 s. med sorte billeder. Marheinekes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Udkast af den practiske Theologie. oversat af Cand. theol. J. Fr. Hagen. (18 Octavark. 1 Rbd. 48 s.) Oprettelsen en borgerlig Realskole i Nakskov, et Bidrag til Oplysning om, hvad der ved Forslag til Forbedringer i Kjøbstædernes Skoleunderviisning maatte være at tage i Betragtning. S. C. W. Bindesbøll, Sognepræst til Nakskov og Branderslev. (32 s. indheftet.) Schemata til Ministerialbøger. 2 s. Arket. Dito til Regnskaber for Pastoraternes Fattigdistricter. 2 s. Arket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Lollands-Falsters Stiftstidende. Januar Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Til Jule- og Nytaars-Præsenter, for Børn og Voxne anbefales et i disse Dage hjemkommen Assortiment, bestaaende i Legetøi, Kunstgjenstande, Billedbøger, Skrive- og Tegne-Etuer, Brevtasker, Penneknive, Blyanter, Skrivemapper &c. &c., Nytaarsvers i hele Ark, og enkelte fra 1 Mk. til 3 Rbd. pr. Stk., samt de i Tydskland udkomne Taschenbücher for 1842, m.m. m., hvilket Alt faaes til billige Priser i Nakskov hos Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 a 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet almindelig Commissionstidende", Silke- og Klædekræmmer Christian Larsen, for trykte Jnjurier imod Secretair og Auctionsholder Salchou, anlagt Sag, i hvilken inden den Kongelige Landsover samt Hof= og Stadsret den 14de Juli 1841 saaledes er kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
De paaankede i 95, 96 og 97 af det af Jndstævnte, Silke- og Klædekræmmer Christian Larsen redigerede Blad almindelig Commissionstidender for den 24, 25 og 26de April 1838 i et Stykke med Overskrift Opfordring, undertegnet Christensen, om og imod Citanten, Secretair og Auctionsholder Salchou, fremførte ærerørige Udladelser og Beskyldninger bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten i nogen Maade til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte og bør Jndstevnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bede sine 3 Mark, samt være den i Forordningen 27de September 1799 a 20 fastsatte Censur undergiven sin Livstid. Processens Omkostninger betaler Jndstevnte til Citanten med 40 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. er Onsdagen den 8de December 1841 inden Høiesteret afsagt saadan Dom: "Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 50 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 9de December 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
J Følge Anordningen af 24de October 1837 § 10, blive Valglister over de til Borger-Repræsentanter valgbare Borgere, og over de valgberettigede Borgere, indlagt hos Repræsentanterne Bagermester Kryger og Kiøbmand Rasmus Sidenius, til Eftersyn for samtlige Borgere, fra Fredagen den 17 til Fredagen den 31 i denne Maaned, fra Formiddag Kl. 10 til Eftermiddag Kl. 3. Motiverede Jndsigelser eller Reclamationer modtages af Borgemesteren indtil 1 Januari 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Nyekiøbings Valgbestyrelse, den 15 December. Møller. C. Kryger. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
De ærede Laanere, som have Bøger fra det Classenske eller Cathedralskolens Bibliothek, ville behageligst erindre at tilbagelevere samme senest til d. 22de d. M. Fra d. 12te Januar n. A. begynde Udlaanene igjen. Nykjøbing den 11te December 1841. E. Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
En Embedsmand i Kjöbenhavn tilbyder sig at udføre saavel juridiske som andre Forretninger i Hovedstaden for Provindsens Beboere. Nærmere Oplysning meddeles af Stiftstidendens Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-16
Jfølge Forlig og Udlæg bliver det Fuldmægtig D. B. Vogelsang tilhørende og i denne Byes Vestergade beliggende Huus stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa denne Byes Raadstue Tirsdagen den 21de dennes, samt Mandagen den 3die og 10de Januar 1842, hver Dags Formiddag Klokken 10. Bygningerne, der ere af nyt opførte for faa Aar siden, bestaae af et Forhuus paa 8 Fag, indrettet til Beboelse, samt et Halvtagshuus paa 6 Fag, Egebindingsværk, Muurtavl med Tegltag, og hører dertil, foruden en stor brolagt Gaardsplads og en god Have, et derved beliggende StykkeArvefæstejord af Hartkorn 2 Fdkr. og 1 1/2 1/2 Alb. Eiendommen kan tiltrædes til 1ste Februar næstkommende. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Rødby den 9de December 1841. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbm. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-18
Lollands Falsters Stift. Tivence. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 134. Løverdagen den 18 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-18
Orla Lehmanns Venner her paa Falster have i denne Tid ladet ham tilstille en Gulddaase af udmærket Arbeide, med den Jndskrift: Til Orla Lehmann fra Borgere og Bønder paa Falster. Den 4de December 1841. Omgivet af 6 kostbare Diamanter er paa Laaget anbragt et Landskab i Emaille, der har Liighed med Udkanten af Ourupgaards Skov med Udsigt over Guldborgsund og til Veggerløse. Til at overbringe denne Gave var af Giverne udvalgt en Deputation bestaaende af Kjøbmand Wulff og Stændersuppleant Peder Steffensen, af hvilke dog den Sidste formedelst Sygdom i sin Familie maatte opgive Reisen saa silde, at ingen Anden i hans Sted kunde blive valgt. Daasen var ledsaget med følgende Skrivelse: Høistærede Hr. Orla Lehmann! En Deel af de Mænd, som ved Deres gjentagne Besøg her paa Falster have havt Leilighed til at gjøre Deres nærmere Bekjendtskab, bede Dem at modtage den hermed følgende Gave som et Vidnesbyrd om vor Høiagtelse og Hengivenhed for Dem og om vor Taknemlighed for Deres ædle, mandige Bestræbelser saavel for Frihed og Oplysning i Almindelighed, som især for de Stænders Ret, til hvilke vi høre. Allerede længe førend vi saae Dem, havde vi med levende Deeltagelse og Glæde fulgt Deres offentlige Færd; men den Tale, som De for henved et Aar siden holdt paa Raadstuen her i Nykjøbing, saavelsom de retslige Forfølgelser imod Dem, hvortil denne har maattet give Anledning, har knyttet Dem end fastere til vore Hjerter. Vel vide vi, at Deres egen Bevidsthed om Deres rene Hensigter er tilstrækkelig til at holde Dem opreist under alle Skjæbnens Slag, men dog haabe vi, at Overbeviisningen om, at selve Folket bifaldende deler de Anskuelser, for hvilke De kæmper, vil være Dem kjær og forøge Deres Fortrøstning til den gode Sags Seir. Lysets Seir over Mørket. Snart skal Deres kraftige, frimodige Røst fra Roeskilde Stændersal lyde over Danmarks Land, den skal ogsaa lyde over til vor lille Ø, og hvert mandigt Ord, De sender ud i Verden, skal komme til os som en Hilsen fra en kjær Ven. Modtag da vor Gave med det venlige Sind, hvoraf den rækkes Dem, og lad den være Dem et stedsevarende Minde om Deres mange trofaste Venner paa Falster! Nykjøbing den 4de December 1841. Paa Givernes Vegne J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-18
Som Svar herpaa har Hr. Lehmann i Dag ved Gavens Overbringer tilstillet Hr. Kjøbmand Sidenius følgende Skrivelse. "Fra Borgere og Bønder paa Falster har Hr. Kjøbmand Wulff fra Stubbekjøbing overbragt mig en kostbar og smagfuld Daase, ledsaget af en Skrivelse, hvori De, høistærede Hr. Sidenius, paa Givernes Vegne udtaler de venlige Følelser, om hvilke denne smukke Gave skal være mig et Vidnesbyrd og et Minde. Tillad mig da ogsaa til Dem at rette den hjertelige Tak, hvori mit Sind møder saa megen Velvillie og Godhed. Saa kort end mit Bekjendtskab med Falstringerne er, saa er det dog stiftet under saa særegne Omstændigheder og helliget ved en saa alvorlig Jndvielse, at det for mig er som et gammelt og prøvet Venskab; og skjøndt de Dage, da jeg kastedes tilbage paa deres Ø som en anklaget og forfulgt Mand, i mange Henseender kunde synes mørke, saa bragte de mig dog en saa rig Fylde af velgjørende Deeltagelse og dyb Samstemning, at hiin Tid, langtfra at have efterladt nogen bitter Erindring, tvertimod hører til mine kjæreste og lyseste Minder. Jeg har derfor i Deres Skrivelse og i den Gave, hvormed den overraktes mig, med Glæde seet et Beviis paa, at jeg ikke har feilet, naar jeg har følt mig inddraget i et nøiere Forhold til den Kreds, i hvis Midte alt dette har tildraget sig, og hvoraf Mange som Vidner i min Sag endog paa en Maade ere blevne Parter i samme. Jeg beder Dem Alle at bevare mig i dette Sindelag, og skal deri finde en kraftig Støtte for min Stræben, vedvarende at fortjene det. Ofte, naar det forekom mig, som om man lagde for stor Vægt paa at faae mig bort og dømt, har jeg tænkt over, hvad jeg da egentligen havde gjort, siden de ere saa ivrige mod mig. Jeg har givet et oprigtigt og velvilligt Svar paa et ærligt Spørgsmaal, – jeg har meddeelt den Oplysning, der begjæredes af mig, saa godt, som jeg kunde; men jeg har ikke sagt andet, end hvad der baade er sandt og gammelt og velbekjendt. Er det da en saa farlig Forbrydelse? Men naar jeg saa paa den anden Side har modtaget saa mange Beviser paa stor Hengivenhed og Velvillie, da har jeg atter maattet spørge, hvad jeg da egentligen havde gjort. At give et oprigtigt og velvilligt Svar og at fortælle, hvad der baade er gammelt og velbekjendt, er det da nogen Bedrift, Og er det en Bedrift, hvo har da gjort det dertil – jeg eller Cancelliet? Saaledes tykkes det mig da aabenbart, at der hos mig kun er ringe Skyld og ringe Fortjeneste, at jeg selv kun har liden Deel i alt dette, baade til det Gode og til det Onde, men at alt, baade Godt og Ondt er høiere Tilskikkelse, hvis Veie vi ikke forstaae, men i hvis Haand vi lydigen skulle hengive os. Alt, hvad jeg selv har gjort, er ene dette, at jeg ikke har søgt det, men heller ikke er veget tilbage derfor, da det kom; alt hvad jeg selv har gjort, er at annamme det med et Sind, lige langt fra Forsagthed og fra Overmod, – med et stolt og roligt, med et ydmygt og muntert Sind. Og saaledes modtager jeg da ogsaa Deres Gave, uden at bilde mig ind, at jeg fortjener nogen sær Udmærkelse, og uden at føle mig trykket af den Tanke, at jeg ikke fortjener den.