Politivennen, 1808-01-01
Om Overfarten mellem Lolland og Holsten. (Fortsat fra No. 505, 506, 507 og 609). 17) Gæstgiver og BefordringsGaard ved Kramnits. Denne Fordring stilles her blot afsondret fra de tre foregaaende, for saavidt, at der med Befordringsvæsenet ved Kramnits bør være en Færgefart forenet, for at oversætte til og fra Humminge de Rejsende, der fra Holsten søge Naskov og den vestre Del af Lolland, eller dem, som fra disse ville didover. Da Kramnits Gab kun er ganske smalt og en slig Oversættelse altsaa meget let gjort, og det derimod vilde, for Rejsende til eller fra den vestlige Del af Lolland, være idetmindste to Miles Lollandsk Vej længere, hvis de skulde gjøre Turen gjennem Rødby og altsaa omkring den hele Fjord, saa indsees let det Rimelige, tillige og Gavnlige i at træffe en saadan Jndretning. Midlertid forudsætter en saadan Fordring altid en anden, nemlig en god Vej over Humminge til Gloslunde eller Dannemarre, hvor der da maa være Vej, helst da disse Byer er paa kongeligt Gods. Endnu en anden Nytte fremspirer af denne Overfart ved Kramnits, af den forhen omtalte Bro over Draxminde Gab og Vejen paa Humminge, Tjørnebjerg og mellem Draxminde og Rødby, den nemlig, at der fremkom en Vejforbindelse mellem de sydlige Beboere af Lolland, der nu mangle denne, og naar Samfærsel endelig er nødvendig, maae have denne ved lang og møjsommelig Omvej over Kristiansæde Gods. Denne Vejforbindelse vilde tillige tjene til at afgive flere Bompenge og Bropenge til Draxminde Broes Vedligehold, samt de Vejes, der fornemmelig bleve til for den Overfart mellem Lolland og Holsten, der egentlig er her vor Hovedgjenstand. 18) Fyr ved Draxminde. Et saadant Fyrs Jndretning vilde være af en ypperlig Nytte, tildels endog af yderste Nødvendighed, især i Vintertider. Da det i Nysted anlagte Fyr, hvis den her foreslagne Færgefart fra Draxminde tog Sted, blev overflødigt (vel at mærke, som Færgeløbs Fyr, hvortil det egentlig er anlagt, saa vil denne Fordring ikke fremavle nye Omkostninger, uden hvad Flytningen og en passende Bygnings Opførelse ved Draxminde maatte afstedkomme. For Sejladsen ost og vest paa, gjennen Lollandstrædet, blev dette Fyr ved Draxminde langt nyttigere, end det nærværende nystedske Fyr, efter sin Natur, nogensinde kan vorde, eller er betænkt at skulle være. Dette Fyr ved Draxminde blev for alle Skibe, der fra Kolberg Hede (saaledes kaldes det Vand, som indsluttes af Femern, Holsten, Sønderjylland, Als, Ære og Langeland) og fra Storebelt søge Østersøen igjennem Lollandstrædet, den tydeligste Advarer for Rødsand. Det udgjorde som en Forbindelse mellem Langelands Fyr og Gjedser Fyr. For de Skibe, som kom fra Østersøen og gik vest paa, var Draxminde Fye i Tilfælde af Modvind, et velkomment Mærke, da de nu saae, at de, naar de vare paa Højden af samme, havde Strækkebov uden Fare paa den nordre Side. Hvorvidt et Fyr ved Dæmningshavnen paa Nordsiden af Femern var nødvendigt, vilde Tiden lære. Udgiveren har saaledes udviklet de Fordringer, der medfølge den Plan, at lægge en Hovedforbindelses Vej mellem Danmarks Hovedstad (altsaa og Sverrig og Norge) og Tydskland over Lollandstrædet, som den korteste muligt, og at gjøre det paa saadan Maade, at ingen kunde falde paa, heller at vælge den længere Vej over Fyen, med mindre særegne Aarsager dertil havdes. Enhver Erhvervelse af en kortere Vej, istedet for en længere, er en Vinding. Den er en dobbelt Vinding, naar de Dele af den kortere Vej, som fordre Vandfart, ere dels ikke saa brede, dels ikke saa usikre, dels ikke saameget om Vinteren udsatte for Jslægning, som de Vandfarter, der ligge i den længere Vejs Linie; og den er tredobbelt Vinding, naar man i Krigstid derved kan lette sin Samfærsel. Saare vigtig troer Udgiveren derfor denne Gjenstand. Som den, der har selv rejst den her omtalte Linie, og kjender de her nævnte Steder, troede han sig skikket til, at yttre sin Mening, og det er hans Haab, at det Fremsatte vil værdiges højere Opmærksomhed.