JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Aalborg den 12. October. Paa den Danske Vall, i Miil uden for Cronborg er i sidste Storm forulykket Fregatskibet, ført af Capitain Bøiesen : alt Mandskabet, Takkelasen og 100 Fade Suk gier, er bierget. - Orlogskibet Prinds Frederich, som commandeertes af Commandeur Lous, er Natten imellem den 28 og 29 Septembr. tilsat paa Læsøe. - Capitain Thyge Boysen, førende et Fregatskib, hjemmehørende heri Staden, hvormed han kom fra Vestindien, er tilsat ved Hornbeck.
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Under 31 August har Hs. Majestet allernaadigst udgivet en Placat, hvorved de i Consumptions Forordningens 5. Cap. 3. 6. 7. 9. 14. 15 og 16. Art. ommældte. Mulcter for visse Forseelser ved Maalevæsenet i Kiøbenhavn og øvrige Danske Kiøbstæder deels nærmere forklares, deels efter Forseelsernes Beskaffenhed nøiere bestemmes.
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Under 14. Septembr. har Hans Majestæt ladet udgaae en Forordning og Korn-Skatten udi Danmark for Aaret 1781, hvorefter af Jyllands fire Stifter skal af hver Tønde Hartkorn svares og leveres Rug to Skiepper, eet og en trediedeel Fierdingkar, og desforuden erlegges udi Kornskats Penge a Tønde Hartkorn tyve Skilling i tvende Terminer til 11. Dec. og 11. Mart. m. v. Ligeledes har Hans Majestæt under 20 Septembr. udgivet Forordning hvorefter visse Omkostninger, som i Anledning af Foranstaltningerne til Qvægsygens Hemmelse udi Kongeriget Danmark i Fremtiden maatte forefalde, ved aarlig Ligning skal erstattes, men derimod en vis Skatte=Frihed eller anden Lettelse tilstaaes Beboerne af de Steder, som med Qvægsygen blive hiemsøgte. (Samme skal blive indført i det Maanedlig Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Ved allernaadigst Rescript af 13 Septembr. har Hs. Majestæt allernaadigst anordnet, at Landemodet for Aalborg Stift skal for Fremtiden fastsættes til den næ 1ste Onsdag efter St. Hans Dag.
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Den 4 hujus er Studiosus Erich Trap allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Uggildt og Taars Meenigheder i Venneberg=Herred i Aalborg Stift. Ligeledes Studiosus Thomas Høy Møller at være Sognepræst for Fiellerup og Glesborg, Meenigheder i Aarhuus Stift. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Den 12. hujus ved Cassens Aabning befandtes derudi i Papiir med Hosskrivt: Herved fra Anders Jensen paa Buderupholm for hans uforsigtige Kiørsel paa Aalborg Gade En Matros giver i Guds Navn for en lykkelig Hiemkomst Herudi som en Bonde vilde forsvære at være skyldig er 13 For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-10-13
Død. Den 10, hujus her i Byen Muurmester Søren Christensens Hustrue Christence Grubbe, omtrent 30 Aar, død i Barselseng,
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
St. Eustatius den, agust. Fuld af Frygt vente vi her de selvsamme 7 Engelske rigskibe, som den 9 hujus lode deres Ankre falde ved den store Bay af St. Martin, og strax derpaa bemægtigede sig nogle Amerikanske Fartøier, der, ligesom de, laae til Ankers ved Barren, og havde formedelst lave Vande ikke kundet komme ind i Havnen. Derefter satte te 2000 Mand Søetropper uden Modstand i Land til Staden, hvor paa den Engelske Commandant begav sig til den Hollandske Gouverneur, Heiliger, og forlangte ikke allene alle de Skibe og alt det Gods, som tilhører Kongens af Engeland oprørske Undersaatter, men endog deres Personer selv. Gouverneuren erklærede ham, at han vilde sætte sig derimod, efterdi han havde Ordre at beskytte saavel Personerne og deres Gods, som og de Skibe, som befinde sig i Havnene under hans Gouvernement; hvortil den Engelske Officeer svarede ham, at hans Ordrer, som Admiral Rodnen havde givet ham, vare de selvsamme, som Admiralen havde faaet fra Hoffet i London, og efter hvilken han skulde lægge Staden i Aske, og ødelægge Fæstningsverkerne, dersom der skeede ringeste Modstand, eller der blev gjort et eneste Skud paa Skibene. Da derpaa Officeren, efter Gouverneurens Forlangende, havde overleveret en egenhændig underskreven Declaration, at han efter Ordre udøvede saadan Magt, bemægtigede han sig alle de Amerikanske Skibe, som han der forefandt, og som vare ladte med Tobak; dog blev Tobakken ikke optegnet, da det blev beviist, at den var solgt, og veiet paa Compagniets Veierhuus. Endelig bleve alle Eqvipager ne paa de Amerikanske Skibe, hvilke ikke ved Flugten kunde undkomme, tagne til Fanger.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Vi vente nu hvert Øieblik, at disse samme Engelske Krigskibe og skal komme til os, og handle ligesaa her, saa frygte vi og for, at de, da de borttage Amerikanernes Skibe og Gods i de neutrale Havne, snart ville giøre det samme ved Franske Skibe og Gods, som de formeene at tilhøre de Franske.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Man siger, at disse Engelske Skibe ogsaa ville gaae til Curaco, St. Thomas og St. Croix, og afhente de sig der befindende Amerikanske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
En Eskadre af 7 Krigskibe seilede i Dag Eftermiddag forbi vor Rhed, og tog Veien til St. Christoph. Nogle andre seilede med Vinden forbi vor Øe, og havde de ved St. Martin tagne Amerikanske Skibe under deres Ledsagelse. Udtog af en Hollandsk Capitains Skrivelse til sin Veni Amsterdam, fra Portmahon den 7. Septembr. Dette tiener til Efterretning, at følgende af vore Skibe ere her opbragte, nemlig: Sybrand Everts, fra Amsterdam til Marseille med Stykgods; Jan Scholz fra Marseille til Curacao; Dirk de Rugter, fra Amsterdam til Cette med Tobak; Ryntie Nobel, fra Barcelona til Majorka med Stykgods; William Petersen, fra Alicante til Valentig med Stykgods; og Teunis de Boer, fra Barcelona til Amsterdam med Brændeviin. Nogle af disse Skibe ere allerede erkiendte for gode Priser, men de andre skal om 20 Dage faae deres Dom, og det vil vel ikke falde bedre ud; thi det kommer paa et ud, enten vore Capitainer og Styrmænd sværge eller ikke, det hielper dog ikke: alting er gode Priser. Den forrige af Kongen af Engeland her bestilte Admiralitets=Dommer havde aldrig fordømt et Hollandsk Skib, men denne blev i Begyndelsen af August. afsat af Gouverneuren over Øen, og sendt til London, derimod har denne af Generalen eller Gouverneuren satte Dommer ikke givet nogen fri, thi hos ham er alting Priis, og Aarsagen ligger deri, efterdi adskillige Dommere og næsten alle Advokater og Procuratorer ere interesserede i Kaperskibene, derfore maae Herrerne i Amsterdam dømme, hvad Assistence man her har Dersom ingen Forandring skeer, saa kan vore Skibe ikke fare længere paa Middelhavet, efterdi enhver her giør hvad han vil, og for os er ingen Hielp. Her er ei heller nogen, der forstaaer det Hollandske Sprog, og vi maae elendig nok behielpe os med en Soldat, der taler hverken ret Hollandsk eller ret Engelsk, derfor var det vel nødigt, for at forekomme meere Skade og Omkostninger, at her blev bestilt En, der kunde tale Ordet for det Hollandske, Flag. o. s. f.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Lissabon den 12. Septembr. Under 30 August sidst er her følgende Kongel. Forordning kommen for Lyset: "Da Erfaringen har lært, at mange af de i Krig værende Magters Kapere misbruge deres dem givne Commissioner eller Repressaliebreve, og endnu meere den dem i dette Riges Havne, formedelst den af mig i nærværende Omstændigheder iagttagne nøie Neutralitet tilstaaede Agtelse og gode Ophold; og da det er billigt, at forhindre, at de Uordener, som af Mangel paa Ærefrygt imod Lovene og den lovgivende Frihed ere begangne, ikke videre blive drevne; Saa befaler Jeg, at herefter ingen Kaper, hvilken Magt han maatte tilhøre, ei heller de af dem, deres Krigskibe og Fregatter gjorte eller giørende, Priser skal tillades i Mine Havne eller Domainer, uden andet Fald at undtage end de, i hvilke Hospitaliteten vilde giøre det uundgaaeligt; dog med det Vilkaar, at, dersom de i bemældte Fald indbringe. Priser i fornævnte Havne, skal det ikke være dem tilladt, der at sælge dem, udlosse dem, eller der at blive længere, end der kan udfordres til at undgaae Fare af en Storm, eller til at erholde den dem uomgængelig fornødne Hielp Og hvad de Kapere angaae, hvilke nu befinde sig i mine Havne, saa skal det betydes dem, at de i en Tid af 20 Dage fra denne Forordnings Dato skal forlade samme. Krigsraadet har altsaa at iagttage dette, og bringe det i Udøvelse, og til den Ende tilsende Gouverneurerne og Commandanterne i Provintserne, Øerne, Fæstningerne, Slottene og Søehavnene de fornødne Befalinger. Der blive 14 Portugisiske Krigskibe udrustede; men man veed endnu ikke, i hvad Hensigt, thi man veed endnu ikke tilvisse, om vort Hof vil tiltræde de Nordiske Hofsers Neutralitetsystemme.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Donan den 23 Septembr. Nyelig blev en Mand indført, fordi han blev beskyldt for at have slaaet sin Kone ihiel med en Øxe, og Manden, er nu sat paa fri Foed igien. Omgangen dermed forholder sig saaledes: Konen, som allerede nu i en Tid af 6 Maaneder havde klaget over hæftige Hovedpiner, lagde for kort siden, da Hovedpinen igien begyndte meget ha tig, sit Hoved ned paa Bordet, og sagde, ligesom hun af lerede ofte havde sagt, til Manden, Pinen er alt for haar mig skeede en Tieneste, om du vilde slaae mig for Hovdet. Manden hentede en Øxe, og slog dermed paa de anden Ende af Bordet, blot af Skierts, og saa langt for Konen, at han ikke engang kunde røre ved hende; me Konen døde efter dette Slag. Under mange Forpligtelser, for at retfærdiggiøre sin Uskyldighed, fortalte Manden paa det omstændeligste, hvorledes alting var tilgaaet Man undersøgte Hovedet endnu engang, men man fand intet uden en blaae Plet i Tindingen, man aabnede den tilsidst, og da opdagede man, at der for nogen Tid siden var kommen en Øregtvist i hendes Øre, der aad immed om sig. Aarsag nok til den hæftige og vedvarende Hovedpine. Hierne Hinden var gnavet, og man sluttede, at den ved den ringe Rystelse af Slaget, som Manden gjorde paa Bordet, fuldkommen sprak, hvilket formodentlig var Aarsag til den hastige Død.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Fra Jtalien den 26. Septembr. Mainotterne i Biergene paa Morca have svaret den Tyrkiske Bassa paa hans Forlangende, at overgive sig at de altid have været fri Folk, og havde fulgt de Lacedæmoniers, deres Forfædres gamle Love, som de havde faaet ved Traditioner; at de virkelig paa en vis Tid havde underkastet sig Republiken Venedig; men at det fra deres Side var skeet frivillig, og siden at Morea var bleven Porten skatskyldig, havde de altid forsvaret sig som en fri Nation, som de og herefter forhaabede at giøre Pacha søger nu siden hans Nederlag at bloquere dem, for ved Hunger at tvinge dem i Biergene, hvilket ligesaalidet vil gaae ham an, efterdi de ere forsynede med Proviant nok. Paris den 2 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Fra Vestindien vente vi nu daglig de vigtigste Efterretninger, da Hr. v. Guichen og Don Solano have en Flode paa nogle og 30 Linieskibe, og inden Borde paa samme 20000 Mand Tropper, hvilken, den maae nu enten gaae løs paa Jamaika, eller og støde til Ridder Ternay i Amerika, maae afgiøre vore Operationer sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
London den 3 Octobr. Hoftidenden af 30 Septembr. indeholder de af General Dalrymple fra Nordamerika overbragte Depescher, og det bekræftes, hvad nyelig er blevet mældet, at vore Sager der staae ikke med de beste. General Clinton mælder i 2de Breve de Franskes Ankomst paa Rhode Jsland, og deres der værende sterke Forskandsninger. Paa indhentede Efterretning herom har han indskibet sig med den største Deel af hans Armee, for der at angribe dem, men Washington har med 12000 Mand villet angribe Nye=Pork, og derfor været nød til at vende tilbage. Generalen slutter sit Brev med følgende Ord: Ad ligt vil begive mig, for at gaae i Raad med ham og hans miralen er ved Gardiners Island, hvorhen jeg, om mue officerer, paa det at Landtropperne kunne understytte ham, i Fald han med Floden endnu vil foretage noget; hi med mine Tropper, som jeg nu har, er det mig ikke mere mueligt som Angriber at agere imod de foreenede Franske og Rebellerne i et overtænkt Forehavende, da de have en Post inde, hvori 3500 Brittiske Tropper i en mindre fordeelagtig Stilling kunde holde sig imod 18000 Mand og en mægtig Flode. Generalen sigter her til grev d'Estnings og Sullivans frugtløse Angreb paa thode Island.) I Generalens andet Brev bekræftes 70 Amerikansk Refugiers Tapperhed imod 2000 Rebeller, hvorom nyelig er blevet mældet.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Warschau den 4 Octobr. J Mandags har den ordentlige Rigsdag her taget sin Begyndelse med de sædvanlige Høitideligheder. Herskaberne forsamledes Klokken henimod 11 ved Hoffet. Herpaa begav Hs. Majestæt Kongen, for hvilken gik en talriig Adel, Landbuden, Ministerne og Senatorerne, sig til St. Johannis Kirke. Den hellige Messe blev pontistaliter holden af en Biskop og Prædikenen, som var kort og got, blev holden af Abbeden fra Moyclow, Hr. Vyrwitz, ved hvilken han opmuntrede alle Stænder, i Særdeleshed Landbudene, til Eendrægtighed, og truede at saafremt de efterlode saadant, vilde Polen være sin heele Undergang nær, og ikke kunde undgaae. m.m.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Fra Franken den 6. Octobr. Fra Siebenbyrgen indløbe sørgelige Efterretninger omden ubehagelige Besøgelse af heele Legioner Græshopper, som komme herover fra de Tyrkiske Grændser, og ødelæggealting; man kan paa ingen Maade fordrive dem, og hvor en Sværm, der ligner en Stormvinds Susen, henfalder, bliver alting ligesom afmeiet. Da Jlden ved sidste Jldebrand i Straubingen tog Overhaand, skal en af Borgerne der have raadet, at nedskyde 2 eller 3 Huuse, hvilket ikke kunde skee af den Aarsag, fordi man efter lang Søgning ikkun forefandt 44 Kugler. Mange Folk, som man vel kunde have brugt til at lædske Jlden, have og siddet knælende paa Pladsen, for Hellig Trefoldigheds Stytten at bede.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Her i Egnen gaaer et Menneske, navnlig Günther, omkring, under den sælsomme Titel: Director Theologie, udgiver sig for en Geistlig og Missionarius fra Gera, og sætter medlidende Personer i Contribution; men han skal være en Landstryger.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Haag den 10 Octobr. Uagtet den omstændelige Beskrivelse, som man læser om den Opstand i Spansk Amerika, gives der dog mange Personer, som ganske og aldeles tvivle derpaa, og holde det kun for en List, for at lægge hindringer i Veien for et Laan af 25 til 30 Millioner Livreer, som det Spanske Hof lader aabne i Frankrig, og et andet Laan af 9. Millioner Piastrer paa Gields Beviser. Aalborg den 19. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt Hr. Etatsraad Ryberg i Kiøbenhavn til Conferentsraad.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
J Morgen bliver her Præstevielse i Budolphi Kirke, da 4 Candidater vorder indvide til det hellige Præste=Embede her i Stiftet Foruden de i No. 39 og 40, af disse Tidender forhen anførte Gaver, ere end videre til de trængende og skadelidende Familier i Hasseriis fra den 5 til den 19. Octobr. inclusive indsendt og indleveret: Til Hr. Professor Pontoppidan = 51 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Til Hr. Wandall fra Landet = 37 Er 8848 Hvoraf allerede trende Gange er i alt til dem uddeelt den Summa 160 Rdlr. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Den 18, hujus indsendt med Hosskrift: Givet af en Vognmands Karl for sin mod en Smed Svend begangne Forbrydelse: Den 19 befandtes i Cassen med Hosskrift: Fra en Enke, som for sig og sin Faderløse har at takke den Allerhøieste for sin naadefulde Styrelse, Hielp og Velgierninger, og derfor fremdeles ønsker, og beder: Pal. 86. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Copulerede. Den 18, her i Byen Sr. Johannes Jespersen Gram, Borger og Bager her sammesteds, og Madselle. Maren Pedersdatter Holm. Samme Dag Værtshuusmand, Hans Ravnkilde, Enkemand, og afgangne Frederich Fugls Enke, Maren Sørensdatter.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Døde. Den 16, her i Byen Anders Sørensen i sit 26 Aar. Den 17. Hr. Kammerraad og Tolder Oldenborgs Frue Charlotte Amalia Friderica, fød Giese, i sit 32 Aar, død i Barselseng, Samme Dag afgangne Skipper Niels Poulsens Enke, AnneKirstine Nielsdotter, i sit 87 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Bekiendtgiørelse. En fri Karl, bondefod, som selv kan pløie og saae, kan til foreSestaaende 1. Maji 1781. faae Sulsted Præstegaard i Forpagtning paa 3 eller flere Aar, med nedlagt Vinter= og VaarSæd, og en Deel Besætning af Bester, Plov, Harve og Vogn, naar han med det første indfinder sig derom at accordere med Præsten, Arve Orre. Janeg undertegnede haver tabt min Tegnebog i Løverdags Aften Klokken imellem 4 og 5 om Eftermiddagen ved Brøkken hvorudi var mit Certepartie, imellem 45 og 50 Rigsd. i diverse Sedler, og et Maalebrev paa min tilhørende Hukkert, Ebenetzer, tilligemed mange andre Regninger, hvo samme Bog kan opdage, loves en raisonabel Douceur. Aalborg, den 15. Octobr. 1780. Olut Petersen.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
Sørstkommende 16. Novembr. 8. Martii og 6. Junii bliver d) Skiftesamling i Nors Præstegaard efter afgangne Hr. Provst Curtz, til hvilken Tid de sig behagentlig vilde indfinde, som i bemældte Stervboe maatte have noget at erindre, Boet til Jndtægt eller Udgift, Efterat Borger og Bogbinder Johan Zimmermann her udi Byen ved Døden er afgaaen sidstleden 15. August., er hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling; Thi bekiendtgiøres dette Dødsfald herved, med Jndkaldelse til den Afdødes Debi= og Creditorer, at møde for Skifteretten til de Tider, Loven befaler, enhver for at opfylde sine Pligter. Siete Ugesdagen til Skiftebehandling i dette Stervboe er ellers fastsat til den 10. Novembr. næstkommende. Hobroe den 13. Octobr. 1780. J. P. Woydemann. Til den eller dem som behagentlig vilde eller kunde gi P.M. Sve mig skrivtlig eller mundtlig Efterretning og Oplysning om en Han Hønsehund, som jeg uventende, ved Sr. Peder Nissens Bortreise herfra til Randers den 5, hujus sidst maatte see mig et Savn af, giver jeg med Erkiendtlighed en billig Doceur; Samme mig tilhørende Hund, stor af Tegning, af Coleur bruunbroget, med en bruun Plet paa Ryggen ganske liig et 8te Tal, maae formodentlig have efterfulgt bemældte Sr. Nissen eller rettere den Tævehund han førde med sig. Sohn gaardsholm den 18. Octobr. 1780. Jermin, Skytte sammesteds. Vorgaards Veiermølle beliggende i Aalborghuus Amt, Hellum Herred, staaende for Hartkorn Mølleskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fierdk. er underhaanden at faae til Kiøbs; med samme følger Avlingen, som er Tiendefrie Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpe. 3 Fdkr. hvorpaa kan græsses og fødes 2 Bester, 4 Køer og 1 Snees Faar, Møllen ligger i en Folkerig Egn, og nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren Peder Schou i bemældte Mølle.
Jyske Efterretninger, 1780-10-20
En Person, der i nogle Aar har tient som Skrivekarl, og sid Sse været ovet i det Juridiske, samt regner og skriver vel item om sit Forhold kan producere gode Attester, søger Tieneste til 1. Maji næstkommende, enten som Foged eller Skriverkarl, hvo samme maatte behøve, vilde behage at adressere sig til Sr. Jens Hvorup i Sundbye, hos hvem den fornødne Underretning herom kan bekommes.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
London den 10. Octobr. Hoffet har i en overordentlig Hoftidende under Dato Chitehal den 9 hujus ladet bekiendtgiøre følgende :Med største Fornøielse oversender jeg en Efterretning m en fuldkommen Seier, som de Kongel. Tropper den b. Augusti under min Commando have tilfegtet sig over Rebellernes sydlige Armee under General Gattes. Den kom 2 Expresser efter hinanden, hvilke mældte, at General Gates med sin heele Armee, som var omtrent 6000 Mand sterk, rykte frem imod Lynches Creck. Desuden har General Sumpter efter et forgiæves Forsøg, at forsøge vore Poster ved Roky Mountain og Hauging Ro med 1000 Mand, i Begreb at forene sig med ham, og man troede, at Fiendens Hensigt var, at omringe os fra ten venstre Side, og at afskiære os Communicationen. med Congarces og Charlestovn. Paa denne erholdte Efterretning bragte jeg nogle vigtige Ting i Orden i Charlestown, og gik den 10 om Aftenen derfra Natten imellem den 13 og 14 kom jeg til Cambden, hvor jeg traf LordRawdon med vor heele Magt, det lidet Detaschement under Oberstlieutenant Turnbull undtagen, hvilket havde trakt sig tilbage fra Roky=Mount til Posten af Militien, under Major Fergusons ved Ninety Six ved Litle Reveret. Nu havde jeg at vælge, enten at drage mig tilbage, ellerat angribe Fienden. Vel kunde jeg uden Hinder drage mig tilbage til Charlestown med de Tropper, som kunde marschere; men jeg havde ikke allene maattet efterlade 800 Mand Syge tilligemed en Hob Krigs Sager, men jeg saae og ganske tydelig, at den heele Provints tilligemed Georgien, Charetown og Savanna undtagne, vilde gaae i Løbet. Octobr. Paa den anden Side var ingen Tvivl om, at der vare gode Officerer ved Rebellernes Arme, og at den var over 5000 Mand sterk, desuden var at formode, at GeneralSumpters Detaschement tilligemed 12 til 1500 Mand Virginsk Militz enten allerede havde forenet sig, eller hvert Øieblik maatte forene sig med den. Mit eget Corps, som aldrig har været sterkt, var formedelst Sygdom og andre Tilfælde reduceret til 1400 deels regulaire Tropper, deels Provincialer, som kunde giøre Tieneste; hertil kom endnu 4 til 500 Mand Militz og de til os flygtede Caroliner. Da imidlertid den største Deel af Tropperne, som jeg havde hos mig, var meget god, Charlestown havde en god Garnison, og gjort Forberedelse til at tage imod en Beleiring, og om jeg skulde tabe, var Tabet ikke stort, men ved en Seier kunde vindes meget, saa fattede jeg den Beslutning ved første Leilighed, som viiste sig, at angribe Rebellernes Armee.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
J Torsdags Aften ankom hertil den fangne Henne Laurens, forrige Præsident i Congressen i Philladelphia, og blev afsat ved Admiralitetet. Strax derpaa kom LomGermains første Sekretair, som holdt en privat Samtale med ham, efterat samme var til Ende, blev han udder Bedækkelse bragt til et Statsbuds Vaaning i Scots land-Yard, og der af 2de Statsbude, omendskiønt med Ærbødighed, bevogted. Huuset var besat med en Sengeant og 10 Soldater. J Forhøret, som Dagen derefter blev holdt i Overværelse af 3 af de fornemste Statssekretairer og den Kongel. General Sollicitor, skal følgende Spørsmaale og Besvarelser være forekomne: Spørsm. Tilstaaer De, at De er en Undersaat af den Brittiske Krone. Sv. Rei. Sp. Hvad vil De da ellers ansees for, og hvad for en Konges Undersaat er De? Sv. Jeg er en Amerikansk Befuldmægtiged; jeg at ingen Konges Undersaat, og jeg kiender ingen anden Øy righed, end de forenede Stater i Amerika, som tilsammen forestilles ved Kongressen. Sp. Har De tilforn ogsaa aldrig været en Brittisk Undersaat Sv. Ja. Men ethvert menneskeligt Selskab, som befinder sig under et eller fleres Herredømme, har den ustridige Rettighed, naar det bliver trykt, og det seer ingen Ende paa sin Trængsel, at opsige Lydighed, og at begive sig enten under en andens Beskyttelse, eller at fastsætte en Regieringsform iblandt sig selv, der hviler paa meere store modige Grundsætninger, og paa den offentlige og almindelige Frihed, og hvorved Tyrannie af nogle saa opoffret til det heele Legems Sikkerhed. Sp. Hvorhen var da eders foregivende Gesandtskad bestemt, Sv. Jeg er ingen foregivende, men en retmæsigGesandt, og mine authentique Creditivskrivelser vare rettede til et Europæisk Hof. Efterat han meget frit havde besvaret mange Spervale, som vare skeete til ham i Anledning af de hos ham ning o. s. v. sagde man til ham, at han skulde føres udne Papiirer, angaaende Amerikas nu værende ForLower; hvortil han svarede, at en Gesandts Anholen han skulde ansee sig som en fangen Gesandt, eller de var en Forbrydelse imod Folkeretten, og spurgte en en rebelsk Undersaat af Storbritannien, herpaa film intet Svar, men han blev under militairisk Bedæklin Klokken 7 blev overleveret til Gouverneuren der. se i en lukt Vogn bragt til Tower, hvor han om AfteFient, som han stedse havde hos sig, er tagen fra ham, der maae intet Menneske komme til ham, ja hans sorte silken har sagt, at hans Herres tabte Frihed langt fra ste falder ham saa modbydelig, som Forlisen af alle huus Papiirer.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Aarhuus den 16. Octobr.