Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-09
Første Afsnit. Gjenstande for den virkelige eller almindelige Oekonomie. A. Blomsterdrivning, Træavl, Mark- og Havedyrkning. 1. At fremskynde Zwiblernes Blomstring i Glas eller Urtepotter. 2. At tilveiebringe hurtigere Fremspiring hos gammelt Blomsterfrø. 3. At opelske Levkoi frø til lutter fyldte Stengler. 4. Middel imod Sygdomme hos Zwibelværterne. 5. At drive Blomsterløom Vinteren i Stuen. 6. At give Hortensier en smu himmelblaa Farve. 7. Hvorledes man prøver Frøsorterne, om de ere friske og tjenlige til Udsæd eller gamle og forgjemte. 8. At fremkalde hurtigere Modenhed af Frugterne paa Espaliertræer, 9. Dobbelte Urtepotter. 10. At beskytte Figentræer imod Frost. 11. Alindskjære Navne i Æbler og Pærer, saaledes at Frugten modnes med disse fremstaaende. 12. En ny Slags Frugtasplukker. 13. Brugen af Papirsstrimler ved Copuleringen af Frugttræer. 14. Fremgangsmaaden med at trække Viinranken op af en Muur, og at beskjære den hensigtsmæssigt. 15. At beskytte Viinstokken imod Frost. 16. Tilberedelsen af et godt Gjødningsmiddel 17. Gjødning med Svovlsyre. 18. Gjødske af UrinUrinpulver). 19. Middel imod Edderkopper. 20 Gjødning for Frugttræer. 21. Chinesisk Maade til Frugttræers Forplantning og videre Udbredelse. 22 Forskrifter til Trækit og Trævor, 23. Benyttelsen af Runkerobladene til Foder. 24. At meddele Korn til Udsæd (Sædekorn) en fortrinlig Frugtbarhed. 25. Et Middel til at udfinde, om Viinstokken i en haard Vinter har faaet Frost eller ikke. 26. Middel imod Brandi Hveden. 27. At tørre Høet godt og hurtigt og opbevare det i Høstakke, 28. En ny Maade at plant Kartofler paa. 29. At drive Løg saa tidligen, at de afsætte rigelig Yngel. 30. At benytte ferniseret Bomuldstøi, istedetfor Glasruder, til Mistbænke. 31. Gulerødder som Surrogat for Foder til Bier. 32. Hollandsk Maade at drive Blomkaal paa 33. Middel til at fordrive Gummi og Harpix fra Træerne. 34. FrankriTilberedelsesmaaden af tørrede Frugter i B. Midler imod alle Slags Rov- og gnavende Dyr, Jnsecter, Ukrudt og desl., som kunne foraarsage Skade, i Almindelighed, og paa Mark- og Havedyrkningen i Særdeleshed. 35. At fange Maarer, 36. At fange Muldvarpe. 37. Midler imod Rotter og Muus. 38. En simpe Rottefælde, især til Vandrotter, 39. Et simpelt Middel, hvormed man fordriver Frøer og Fiirbeen. 40. At fordrive Kaalorme, Jordlopper, Skjoldluus og ds. 41. At fordrive Orme i Urtepotter, 42. Middel imod Havesnegle. 43. Middel imod Bladluus. 41. Middel imod Jordlopper. 45. At udrydde Vespe- og Skarnbassereder. 46. Middel imod Orme i Kornet. 47. Middel imod Træorme. 48. At fordrive Møl. 49 Et andet prøvet Middel imod Møl. 50. At fordrive Fluer og Maddiker. 51. At bortskaffe Faarekyllinger af Huset, 52. Midler imod Væggeluus. 53. At fordrive Lopper. 54. At fordrive Luus hos Mennesker og Dyr. 55. Middel imod Myrer, 56. Middel imod Brand i Kornet, 57. Middel til at beskytte Træerne mod Ormebid. 58 Middel imod Ærtebillen. 59. At fordrive Hesteigler fra Damme. C. Opbevarings- og Beskyttelsesmidler imod allehaande skadelige Jndvirkninger paa Gjenstande, henhørende til Oekonomie, Luxus, Kunst og Pletafvadskning, Blegemidler, Overtræk osv. 60. At reengjøre Alabast. 61 Middel imod Skimmel i sort Blæk. 62. Recept til den Javelliske Blegelund 63. At opbevare Blod. 61. Opbevarelsen af friske Æg i længere Tid. 65. Anvendelsen af Blod som Gjødningsmiddel (en ny Jndustrigreen i Frankrig) 66. Et simpelt og meget praktisk Middel til at slukke Jlden i brændende Skorstene, 67. Saltsuur Kalk, et fortræffeligt Slukningsmiddel i Jldebrandstilfælde. 68. At pudse Ædelstene. 69. At opbevare Æbler paa amerikansk Maade. 70. At opbevare Jis i smaa Qvantiteter Sommeren over. 71. Om Faareuldens Vadskning. 72. Silkeblegning. 73. Rustpapir for fine Staal= og Jernvarer, 74. Tørt Forsølvningsmiddel. 75. At rense gamle Fyld og Sengedyner, 76. At sprænge Stene= og Klippemasser, 77. At rense harsk Fidt. 78. Engelsk Saltlage til Kjød. 79. At 80. At skylle Flasker rene. 81. At reengjøre Glas eller Porcellainskar. 82. At forebygge Sprængning af Glas flasker i Heden. 83. At opbevare Kjød og beskytte det imod Forraadnelse selv midt om Sommeren. 84. Om den fordeelagtige Afbenyttelse og Anvendelse af Salmiakspiritus til at afvadske Pletter paa Uld, Silke, Læder og flere andre Ting. 85. Uudsletteligt Blæk til at mærke Linned med. 86. Et sikkert og billigt Middel til fuldstændig at bortskaffe Olie= og Fidtpletter af Silketøi. 87. Om Pletters Borttagelse i Almindelighed: a) Pletter af Syre eller sure Vædsker; b) Fidt pletter ; c) Pletter af Harpir, Beeg, Tjære, Vox, Oliefarve og desl.; d) Pletter af Caffe, Thee og andre farvede Vædsker: e) Støvpletter; f) Pletter af Tobaks saft. 88. Blegningen af Strudsfjær og andre Pynte fjær. 89. Gjenstande for Kunst= og Pletafvadskeriet: a) Uld og Bomuldstøier, Sirts og Kattun; b) Nankin; c) Flonel; d) Fjær; e) Handsker; f) Peltsværk, g) Silke=, Uld= og Bomuldstøi; b) Straa= og Spaan hatte. 90. Pletvædske. 91. At opbevare Grøntsager. 92. At opbevare Korn og forbedre det mulig bedærvede. 93. At afkjøle Drikkevarer om Sommeren, 91. At af polere Glas og gamle Glasruder, 95. At bortskaffe Græsset paa Pladse, i Gaarde, Havestuer o. desl. St. 96. En Vædske, hvormed man kan reengjøre og oppudse afslidte Klædningsstykker af Uld, 97. At reengjøre alle Slags Kjedler og Kjøkkenredskaber. 98. Hvorledes Æg kan holdes friske et heelt Aar. 99. At opbevare Liim i geleagtig Tilstand, uden at den bedærves. 100. At polere Messing. 101. At afpudse Knive og Gafler, 102. Middel til at betage muggen Havre denne Lugt. 103. Om den hensigtsmæssigste Maade at røge Kjød paa. 101. Om den techniske Anvendelse af Oxegalde. 105. Brækkede Pyntefjær kunne repareres. 106. At opbevare Frugt. 107. At conservere vigtige Papirer. 108. At reengjøre Perler. 109. Et Middel til at holde Staalpenne rene. 110. Poleerpulver til Sølvtøi. 111. Flueliim. 112. Forskjellige Midler til at rense Luften med i Sygestuer, Brønde, Cloaker, Kjældere u. 113. Vellugtende Pariser Pletsæbe. 114. At udbedre Skoe af Gummi clasticum. 115. At rense daarligt Vand 116. At rense Honning.