JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Ved Tallotteriets 1289de Trækning i Altona udkom: No. 7. 40. 65. 3 3. 68.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 77. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det sehultziske Officin i Mariebs. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten. Fredagen den 25 September 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Jndenlandsk. Vi see os i Dag i Stand til at meddele Publicum i Efterretning, som vist vil blive modtagen med lige a stor Glæde, som vi føle ved at give den: at nemlig om faa Dage en, efter Forlydende temmelig fuldstændig, Udsigt over den danske Stats Jndtægter og Udgivter, med andre Ord, et Budget, vil udkomme i Trykken. Saaledes vil da det Løvte, som Kongen alt har givet Folket i Aaret 1813 som Vederlag for de uhørte Opoffrelser, det maatte gjøre, nu gaae i Opfyldelse, og samme altsaa blive sat istand til at erholde den Kundskab om sin egen Tilstand, uden hvilken det ikke med Bevidsthed og Kraft kan arbeide paa dennes Forbedring. At dette vigtige Document vil udkomme i Trykken, forinden det forelægges Stænderne, er vistnok et meget glædeligt Tegn paa Regjeringens Beredvillighed til at underkaste det en alvorlig og omhyggelig Drøftelse, ikke blot af Stænderne, men af hele Publicum, og vi erkjende saaledes med stor Tilfredsstillelse, at Folket er rykket Hovedøiemedet for sine Bestræbelser, Finantsernes fuldkomne Offentlighed, et væsentligt Skridt nærmere. (Kbhpst.)J Forbindelse med hvad vi tidligere have meddeelt angaaende Andragender, der kunne ventes forelagte den forestaaende Stænderforsamling i Roeskilde, er det og behageligt at kunne tilføie, at iblandt Siællands Landdistriets Deputerede Hr. Kammerraad Drewsen efter Forlydende agter at gjøre Forslag til Afskaffelse eller Jndskrænkning af de saakaldte Kongereiser, der ere paalagte det ufrie Hartkorn, til Forandring i det for Tiden for Landmanden saa trykkende Veiarbeide, og til en Revision af Brandassurancevæsenet paa Landet. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Kjøbenhavns Grosserer-Societets Committee har bekjendtgjort Følgende: "For at de af Handelstandens Medlemmer, der maatte ønske noget Andragende indgivet til den forestaaende Stænderforsamling i Roeskilde, kunde faae Leilighed til at gjøre Grosserer-Societetets Committee bekjendt dermed, eller i al Fald fremføre det gjennem samme, afholder Committeen en Generalforsamling paa Hjørnet af Boldhuusgaden og Stranden Onsdagen den 23de Septbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12, hvilken Dhrr. Grosserere indbydes til at overvære." – Man imødesaae en lignende Jndbydelse til Hovedstadens øvrige Borgere fra dens 32 Mænd, Fra Jtzehoe skrives under 5te ds.: "Her forbereder allerede Alt sig paa en værdig Modtagelse af Stænder medlemmerne. Stænderhuset gives hist og her endnu det sidste Anstrøg og Privatlogierne decoreres og op pudses. Den kgl. Commissair vil, som det hedder, allerede indtræsse her den 10de ds. De Dineer, denne vil give to Gange om Ugen, har den herværende Viinhandler, Hr. Seidel, som det hedder, paataget sig at besørge. Der vil hvergang blive serveret til circa 80 Couverts. Deslige Sammenkomster ere nødvendige for ogsaa at holde Forsamlingens Medlemmer i privat Samqvem med hverandre og forhindre en fordærvelig Afsonsondring i de forskjellige Stænder. Det er derfor langt fra, at vi ville dadle deslige Tilberedelser, over hvilke efter vor Mening, kun overdreven Smaahedsaand kan støde sig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Mariebo. Brændeviinsbrænderne her i Byen holdt i forrige Uge en Samling paa Raad- og Domhuset, efter Jndbydelse af Hr. Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Knud Sidenius. J denne Forsamling blev bestemt at indgive en Forestilling, støttet paa flere vægtige Grunde og undertegnet af alle Brændeviinsbrændere, Mariebo, Nakskov og Rødby, som skal overleveres Hs. Maj. Kongen personlig og hvori ansøges om, at ingen Bevillinger til Brænderiers Anlæggelse paa Landet for dette Stift maa vorde meddeelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Af de til Stænderne her valgte Deputerede afreiste i Gaar Hr. Kammerraad Wilhelm, Hr. Kjøbmand Knud Sidenius, Gaardmand Frederik Jørgensen og Gaardmand Niels Nielsen. J Anledning af Geheimeconferentsraad Greve af Hardenberg Reventlows Udtrædelse, som Deputeret for Sædegaards eierne, og da den første Suppleant i sammes Valgklasse, Kammerherre Greve af Reventlow, allerede er indkaldt til Møde, har den kgl. Commissair, med Hensyn til de Spørgsmaal, der i Forsamlingen maatte opstaae i Anledning af, at Kammerherre Baron Rosenørn Lehn, foruden at være valgt til anden Suppleant i forbemeldte Valgklasse, tillige er valgt til Deputeret af de sjællandske Sædegaardseieres Valgklasse, givet fornøden Communication saavel til Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn, som til den 3die Suppleant, Justitsraad Friis til Gedsøergaard paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Landmændene ere nu i fuld Beskjæftigelse med Vinterlædens Lægning, og Jorderne ere, formedelst den i disse Dage faldne milde Regn, særdeles begemme til Dyrkning. Græsmarkerne begynde atter at blive grønne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Modehandlerinden Mad. Richard fra Kjøbenhavn, som tilligemed sin Mand aflagde et Besøg hos Mad. Rager ved Sarkjøbing, var, da hun for nogle Dage siden agtede sig til Nykjøbing, saa uheldig, at Karlen kjørte Hestene gale, saa at Vognen væltede og Madadamen blev tilføiet et saa voldsomt Stød paa Hovedet, at der tvivles om hendes Helbredelse. Børnekopperne gribe temmelig slemt om sig her i Byen. Flere voxne Jndivider ere angrebne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Nedenstaaende Annonce, som lige interessant og almeenvigtig, troe vi at tjene Publicum ved at optage udførlig som den i Bladet er leveret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Kjøbenhavnsposten. Med Nærmelsen af det Tidspunct, der vil aabne en ny Aera i Danmarks Statshistorie, de raadgivende Stænders første Sammenkomst, henvendes Nationens Blik meere og meere paa de Mænd, der, udvalgte af den selv og i dens Midte, af Regjeringen, ere kaldede til at yttre Folkets Mening om Statens vig. tigste Anliggender og dets Ønsker med Hensyn til dets væsentligste Jnteresser. Det er paa disse Mænds Klogt og Kraft, Frimodighed og Fædrelandssind, Retsind og Selvstændighed, det danske Folk bygger sit Haab om den nye Jnstitutions Evne og Virksomhed til at opfylde Hensigten med dens Tilblivelse, at opklare Regjeringens Blik i Henseende til Landets Tilstand, oplade dens Ør for grundede Besværinger og høie dens Villie til enhver iunlig Lettelse af Folkets Byrder. Men vi kunne ikke dølge for os, at en til denne Hensigts Opnaaelse væfentlig medvirkende Impuls fattes, idet at Stænderforhandlingerne ville blive holdte inden lukte Dørre Vel, hedder det, er der bødet paa denne Mangel af Offentlighed, ved den befalede Udgivelse af et stændersk Blad, der skal indeholde et Contentum af Forhandlingerne; men der behøves ikke megen Skarpsindighed til at indsee, hvorlidet en saadan Offentliggjørelse – selv styret af en Anders Sandøe Ørsteds Patriotisme og Liberalitet – vil formaae at erstatte Savnet af den frie Adgang til at høre selve de mundtlige Forhandlinger og Discussioner, ved hvilken Folket først fuldkommen kunde blive sat istand til at skjønne, hvorvidt dets valgte Deputerede svare til den Tillid, der har betroet dem deres vigtige Hverv, og de Deputerede vilde vinde større Kraft og deres Tale større Vægt ved at støttes af den Forviisning, at intet, maaskee ofte heelt fornødent, bjærve og frimodigt Ord upaaagtet vilde døe hen inden Stændersalens fire Vægge. Dog - Hemmeligholdelse af hvad der forhandles er ialtfald ikke paalagt de Deputerede – et Tanshedslevte i saa Henseende vil hverken efter Stænder lovgivningens Aand eller Bogstav kunne afkræves dem, saalidet som nogen Deputeret, der veed hvad han skylder sine Vælgere, kunde antages at ville vise den Troløshed imod disse og imod Nationens Sag, at aflægge noget saadant Løvte. Der gives da endnu eet Middel, og vistnok et mere frugtbringende, end det ihændegivne, til at bøde paa Savnet af de mundtlige Forhandlingers Offentlighed, og dette Middel er: af al Magt og Evne at benytte den Frihed, som er tilstædet den danske Presse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Skolelærer-Embedet ved Vesterby Skole er ved hidtilværende Skolelærer Nielsens Forflyttelse til Skolelærer ved Tvede Skole i Horslunde Sogn blevet ledigt. De, der maatte attraae dette Embede, hvortil der er en interimistisk Lønning af 17 Tdr. Rug, 17 Tdr. Byg, Halvdelen af Skolebrændet og 2 Tdr. Land af Skolelodden, indgive deres Ansøgning i det seneste inden 6 Uger fra Dato til Stiftets Biskop, der besætter Embedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Bekjendtgjørelser. At Hr. Justitsraad, Birkedommer Krüger har fratraadt, og Dhrr. Justitsraad, Borgemester, Bye- og Birkeskriver Møller, samt Overlærer Blicher, tiltraadt Bestyrelsen af Spare- og Laanekasserne i Nykjøbing paa Falster, bekjendtgjøres herved, i Følge Grundlovens 11 s., for Lollands og Falsters Stifts Beboere. Nykjøbing paa Falster, den 18de September 1835. Smidth. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
De i Lolland værende Herrer Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme, hvilke endnu ikke have erlagt deres Contingenter for indeværende Aar, ombedes snarest muligt at indsende samme til Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Eller mod Selskabets Kasserers Qvitering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Central-Administrationen i Kjøbenhavn, d. 16 September 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Skuespil i Rødby. Onsdagen den 30te September: "Den første Kjærlighed, Lystspil i 1 Act, og "Rekruten", Vandeville i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Fredagen den 2den October: "De to Ægtemænd, Lystspil i 1 Act, og "De Danske i Paris", Vande ville i 2 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Løverdagen den 4de: "De to Pædageger, Lystspil i 1 Act, og "Hvedebrødsdagene, Lystspil i 2 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Mandagen den 5te sidste Forestilling): "Den bogstavelige Udtydning, Lystspil i 1 Act, og "Seer Jer i Speil, (No. 2), Lystspil i 1 Act, til Slutning: "Nataplan, den lille Tambours, Vandeville i Directionen. 4 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Auctioner. Efter Reqvisitionen af vedkommende Udlægshaver bliver det Skomager Henrik Larsen Kjær i Halsted, tilhørende og i bemeldte Halsted beliggende Huus, med tilliggende Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved een eneste Aution, som afholdes paa Stedet selv Onsdagen den 7de October d. A., Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Nørre-Herreds Contoir i Nakskov, den 14de Sep Schou. cember 1835. const, i Hr. Cancelliseret. Hammerichs Fraværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Jfølge derom modtaget Beretning er paa Vilhelm dahls Grund ved Guldborg paa Falster bjerget en lille Pram af Fyrreplanker med 2 Tofter, uden Aarer, Bund bræt eller Toug. Eieren til denne Pram indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, til inden Aar og Dag for Stiftamtet at anmelde og beviisliggjøre sin Ret til samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nyekjøbing, den R. v. Jessen. 23de September 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmand Christen Rasmussen Pallesen i Birket, samt Huusmændene Lars Klanenborg og Lars Rasmussen i Nobbølle, under Baroniet Jnellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge, den 15de September 1835. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Creditorerne i Stervboet efter Jndsidder Johan Andreasen i Dannemare indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 20de September 1835. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Peder Nielsen i Wolshauge, under ØllingsøgaardsGods, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Øllingsgaard, den 23de September 1835. Lyngbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Niels Rasmussen Nymand af Tokkerup By, Kjettinge Sogn, under denne Skiftejurisdiction, indkaldes herved, overeensstemmende med Anordningerne, me tolv Ugers Varsel, til for undertegnede committereSkifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fadringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm C. Møller. den 15de September 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Tilkjøbs. er hos Kjøbmand Engberg en næsten ny, engelsk bygget Seilbaad, omtrent 200 Tønder drægtig, rummende 26 a 28 Personer, malet og indrettet for Damerprompt udhalet, med Slup-Takkelage, Flag, Gjøs og Vimpel, Anker og Touge, samt tre Metal-Kanoner, Aarer, Baadshage &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaandat bortsælge, eller i Mangel deraf at bortleie, min denne Byes nordre Gade beliggende, for 2 Aar sid solid nyopbyggede Gaard, bestaaende af 37 Fag Huu med deri indrettede nye Brændeviinsværk og Maltkjølle, Alt med complet Jnventarium, og bemærkes: at Alting er bygget efter Brandforordningen af 6te April 1852, ligesom og at det fornødne Vand til Brænderiet er i Gaarden. Med Gaarden følger 15 Tønder Land i de Hs. Maj. Kongen tilhørende Marker ved Byen, som forventes udskiftede næste Aar, samt Græsningsret for 11 Hoveder paa Byens Fælland, ligesom ogsaa en til Gaarden tilkjøbt Haugeplads. De Lysthavende vilde behage, snarest muligt at melde dem hos mig. Rødby, den 24de September 1835. C. Breutenau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Condition ønskes. En Handelsbetjent med paalidelig. Nakskov. de Anbefalinger ønsker sa Condition enten til 1ste November d. A. eller til 1ste Mai næste Aar. Det nærmere erfares hos M Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Tjeneste ledig. En Dreng af honnette Forældre Nakskov, som regnet og skrivet godt, og har Lyst og Anlæg til Handelen, kan til 1ste November d. A. blive anbragt i dette Fag, naar man derom henvenM. Reystorff. der sig til
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-25
Efterlysning. Fra en Mark i Sorup, Østofte Sogn, er i Natten til den 22 ds. bortstiaalen en mørkerod Hest med hvid Man og hvid Hale, 7 Aar gl., for hvis Gientilveiebringelse erholdes en Douceur af Eieren, Gaardmand Niels Bringe i Sørup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Uddressecontoirs Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Riogtyvende Aargang. Nummer 78. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo, Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Udenlandsk. Fra Paris meldes under 16de ds., at Opstanden i paniens Provindser stedse griber videre om sig, og at an befrygtede, at Regentinden, saavelsom den lille Dronning, mueligen vilde blive fordrevne. Om en Jndervention til Gunst for deres Gjenindsættelse turde de Talen neppe blive, men kun om Opretholdelsen af det monarkiske Princip, som hvis eneste Repræsentant Don Carlos da stod. Overveier Man de ministerielle Blades tvetydige Udtrykke, og sætter dem i Forbindelse med visse mundtlige Yttringer, saa er en saadan Jntervention ikke saa usandsynlig, som Man skulde tro. For Øieblikket skeer imidlertid ingen Jntervention, formodentlig fordi den kommer for sildig til at ophjælpe Dronningens nærværende System, og Man ventede endnu ftenen den 16de en Artikel i Journal de Paris, i vilken Grundene for den gjentagne Vægring vilde blive dviklede. Desuagtet iagttager Man endnu Troppebeægelser i Retningen mod Pyrenæerne: et Beviis paa, et Regjeringen vil gjøre sig fattet paa alle mulige Tilfælde. J alt Fald vilde den ansee Carl den Femte for en mindre farlig Nabo, end Revolutionen, der let kunde udarte til Republik. Men det vil altid blive et Spørgsmaal, om en saadan Restauration hører til Mulighederne under Folkegandens nærværende Stemning i Spanien. Man tør imidlertid ikke oversee, at Bevægelsen i liberalt Sind fornemmelig har viist sig i Kyststrækningerne, hvor det revolutionaire Parti stedse havde Fleertallet for sig og blev befordret ved bememlige Selskaber af alle Slags. J de carlistiske Provindser, selv i Madrid, synes at herske Apathie, og paa det flade Land tæller det carlistiske Parti mange Tilhængere. Det vil snart vise sig, hvorlænge Dronningen vil være i Stand til at haandhæve sit Modstands-System. Hendes Deeret imod Juntaerne har intet Jndtryk gjort paa disse. J Saragossa og Barcellona er det blevet offentlig brændt under Raabet: "Friheden leve!", og i begge Tirsdagen den 29 September 1835. Stæder skal Constitutionsstenen være opreist. Det hedder ogsaa, at den vigtige Søhavn Ferral er i det revolutionaire Parties Besiddelse. Alt tyder hen paa, at de tre arragoniske Provindser og kort Tid ville følgsAndalusiens Exempel, hvor Constitutionen næsten overalt er proclameret. Man har Proclamationer fra Juntaerne i Malaga og Granada, af hvilke Man seer, at den constitutionelle Regjeringsform formelig er indsat i hine Stæder og deres Omegne, og Borgermilitsen allerede har taget Navn af Nationalmilits. Disse Proclamationer ere, som sædvanlig, affattede i en meget høitravende Stiil, dog udtale de samtlige Hengivenhed til den constitutionelle Dronning, uden med en Stavelse at berøre Regentinden. Der er ogsaa anordnet en Udskrivning af 30000 Mand, da Man ikke ret synes at tro Regjeringens Hensigter. Man troer i Paris, at den spanske Regjering agter at trække Fremmed-Legionen, det briktiske Corps, Oberst Schwarzes Frivillige og de portugisiske Hjælpetropper til sig, for paa denne Maade, om muligt, at gjøre et Forsøg paa Andalusiens Underkastelse, der maa være den meest magt paaliggende, da de arragoniske Provindser for det Første have fortneget med Carlisterne at bestille, til at vove et Tog mod Madrid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Breve fra Persien, skrevne i de første Dage af Juli, udkaste et sørgeligt Maleri af dette Lands Tilstand, Borgerkrigen blev fortsat med stor Forbittrelse og Grusomheder bleve begaaede, som Man kun pleier at finde i Oldtidens Historie. Prindserne Hussein Ali Mirza og Hassan Ali Mirza, der befalede i de insurgerede Provindser Kerman og Shiras, og paa enhver muelig Maade søgte at gjøre deres Fordringer paa Persiens Trone gjældende, ere blevne fuldkommen slagne og tagne til Fanger af de regulaire Tropper, under den engelske Oberst Bethunes Anførsel. Disse ulykkelige Prindser bleve førte til Teheran, og der, paa Schabens Befaling, mishandlede paa det Grusomste. Hassan bleve begge Øinene stukne ud paa, uden at Oberst Bethunes kraftige Forestillinger formaaede at redde ham, og Hussein blev kastet i et af hine Fængsler, der kun findes i Persien, og fuldkommen ligne dybe Brønde. Hassan, havde, til almindelig Forbanseelse, overlevet sine gruelige Piisler; men om Hussein har Man intet mere hørt. Efter denne barbariske Execution fik de til Per stens sydlige Provindsers Pacificasion bestemte regelmæssige Tropper befaling til, strax at vende sig mod den i Bachtiari Bjergene beliggende Provinds Kulah Sufud, hvor Murmalschernes Stamme siden Feth AlliSchas Død, begaaer alle Slags Røverier. Med denne Provindses Befrielse skulde dette Sir Henry Bethunes nye Feldttog begynde, og Man ventede, om kort Tid at erfare Rebellernes Underkastelse. Jmellem Schahens Hof og det engelske Gesandtskab hersker vedvarende den bedste Forstaaelse. Den engelske Regjering har bevilget Schaden en Rebsættelse i hans Gjæld, og Alt tyder hen paa, at St. James Cabinet søger for enhver Priis at vedligeholde sin Jndflydelse i dette Land. De russiske Agenter gjøre sig ligesaa megen Umage som de engelske for Persiens Reorganisation. Det kommer nu an paa, hvem der bedst forstaaer at gjøre sin Regjerings Politik gjældende i denne uenige, ruinerede og af en nær Opløsning truede Stat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Af de nyeste Efterretninger fra Constantinopel seer Man, at Sultanen, i Følge en Opdagelse, at flere i Seraillet ansatte Albanesere vare i Forbindelse med Jnsurgenterne og havde meddeelt dem Efterretninger om de til Albanien afsendte Troppe-Forstærkninger, har ladet disse Albanesere henrette. Man nævner deriblandt endogsaa Sultanens Seliktar=Aga (Sværddrager). Herat slutter Man, at der endnu ikke vare indløbne gunstige Efterretninger fra Albanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Jndenlandsk. Efter allerhøieste Befaling har for Hs. Maj. Kongen, i Allerhøistsammes Geheime-Statsraad, været foredraget. en samlet Udsigt over de danske Finantsers Stilling i Aaret 1835, forsaavidt angaaer saavel den Deel af samme, der er henlagt under Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, som den Deel, der henhører under de Deputerede for Finantserne. Hs. Majestæt har i den Anledning resolveket, at den derom afgivne alleruderdanigste Beretning, ved Jndrykkelse i Collegial=Tidenden og i schlesvig-holstenske Angrigen, skal bringes til offentlig Kundskab; og i Overeensstemmelse hermed læses nu bemeldte Udsigt i Coll. Tid, af 26de ds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Qvartals-Coursen for October, November og December Maaneder er fastsat, saaledes, at 1 Rbd. Sølv kan betales med 4 Rbd. Seddel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Blandt de Andragender, der ville blive forelagte Stæfderforsamlingen i Jtzehoe, nævnes fra flere Sider et omStænderforhandlingernes Offentlighed. "Stænderforsamlingerne, hedder der i kieler Correspondentsblad, maa selv fortolke Fordn. af 15de Mai og selv beslutte hvad der er at gjøre i et Tilfælde, der, efter deres egen Anskuelse, torde kræve en authentisk Fortolkning, og der tilføies det Ønske: "at Spørgsmaalet maa blive decideret saa snart som muligt efter at Forsamlingen er bleven aabnet, paa det at Tilhørere endnu kunne erholde Adgang i dette Aars Session, hvis Andragendet derom, som man vel tør haabe, gaaer igjennem."J Helsingøer ere nyligen to af de saakaldte Probenrentere blevne mulcterede for resp. 50 og 30 Rbd. Sølv for uberettiget Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
J Følge den til mig, i dette Blads No. 76, skete Opfordring, om Forandring ved den af mig, med den kongel. Generalpostdirections Samtykke, oprettede Dag dog indretning, i Henseende til Opholdet i Saxkjøbing og om Oprettelsen af en Station i Stokkemarke, giver jeg mig den Ære at meddeele, at omendskjøndt jeg med al Beredvillighed vil, saavidt mueligt, opfylde ethvert billigt Ønske og uagtet jeg har indseet det Ubehagelige i et langt Ophold paa en enkelt Station, saa seer jeg mig dog ikke i Stand til, strax at kunne forandre Opholdet i Saxkjøbing om Tirsdagen (thi om Fredagen er det kun omtrent en Time); men jeg haaber, at dette snart vil kunne skee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Hvad derimod angaaer den attraaede Station i Stokkemarke, da maa jeg tillade mig at bemærke, at en saadan ikke kan oprettes saalænge der ikke der paa Stedet er Befordringspligtige, som i paakommende Tilfælde kunne og skulle præstere Bivogn til de Reisendes Befordring, som ikke kunde rummes paa den virkelige Dagvogn. Uagtet jeg har havt saavel Tid som Pengekab ved Dagvognsindretningen, saa vil jeg dog, for endydermeere at gjøre Befordringen saa beqvem som muelig, anskaffe Vogne, hængende paa Fjedre. Nykjøbing, den 25de September 1835. J. H. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-29
Bekiendtgjørelser. At Hr. Justitsraad, Birkedommer Krüger har fratraadt, og Dhrr. Justitsraad, Borgemester, Bye- og Birkeskriver Møller, samt Overlærer Blicher, tiltraadt Bestyrelsen af Svare- og Laanekasserne i Nykjøbing paa Falster, dekjendtgjøres herved, i Følge Grundlobens 11 §, for Lollands og Falsters Stifts Beboere. Nykjøbing paa Falster, den 18de September 1835. Smidth. Schultz. Parelius.