JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-11-13
udenlandske Efterretninger. Paris, den 31te October. 3 Den 13de d. ere de fire Magter blevne enige med Frankrig om følde Punkter med Hensyn til de af sidstnævnte overtagne Pengeersigelser. 1) Det antages som Grundsætning, at Frankrig ikke betaler over Ho Millioner Franker aarlig i de tre første Aar, fra 1ste December 1815 at regne. 12) Af disse 270 Millioner Franker afregnes 140 Millioner paa en bestemte Skadeserstatning af 700 Millioner, saa at disse ere afLaalte inden som Aar; men de øvrige 130 Millioner tiene, skiøn under efterstaaende Betingelser og Forbeholdelser, til Besættelses meens Underholdning. 3) Uagtet Frankrig har forpligtet sig til fuldkommen at underholdt meldte Armee, saa skulle dog de allierede Magter, for at give dette Pige nogen Lettelse, hvis Omstændighederne tillade det, aarlig forhindske Troppeantallet, for derved at tilveiebringe en Ligevægt mel som de 130 Millioner, som Frankrig har at betale, og de virkelige Udgivter ved deres Armeer, som i Frankrig skulle beløbe sig til 50000 Mand. 1) Skulde Frankrigs indvortes Forfatning ikke tillade Magterne Finne Reduction, saa maa Frankrig dække det stedfindende Defici mellem de 130 Millioner, som det har at betale, og Troppernes virtelige Underholdningsomkostninger; dog at dette Deficit ikke overstier 20 Millioner aarlig. 5) Da man er bleven enig om, at den hele Sum, Frankrig i de ere første Aar skal betale, ikke maa overstige 270 Millioner, skal Erstatningen af omtalte Deficit, som i de fem Aar, under de ugunstigste Forudsættelser, ikke overgaaer 100 Millioner, skee i det fierde eller femte Aar, eller, hvis den franske Regiering end ikke da skulde troe sig i Stand til at overskride den aarlige Betaling af 270 Millioner, kunde bemeldte Erstatning udsættes til det slette Aar, under Forbeholdelse af fornøden Sikkerhed. 6) Hvis Tingenes Stilling efter tre Aars Forløb er saaledes, at Nagterne af politiske Grunde ikke meere holde det for nødvendigt at fortsætte Militairbesættelsen, skal Troppetallet formindskes i Forholtil den da endnu tilbagestaaende Deel af Pengeerstatningen. Frank tig kan da overalt gjøre en Ende paa Besættelsen, ved enten med red Penge at erlægge Resten af Skadesløsholdelsen, eller ved Arrangements, som af de Allierede kunne blive anseete som Æqvivalent derfor 7) De allierede Hoffer skulle indstille for den franske Regiering de Reclamationsgienstande, som høre til de ikke udførte Artikler i Tractater af 1814, og den franske Regiering skal overgive sine Forslag over Midlerne til at iværksætte Definitivliqvidationen og den virkelige Erstatning af de reclammerede Summer.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
En Tilsætning af 15de October indeholder endnu den Bestemmelse, at der, for saameget mueligt er at fremskynde det franske Gebets Rømning, undtagen af de Tropper, der indtil videre skulle blive det til Besætning, strax skal udnævnes en Commission, som skal ordne Marscherne, og aflægge Beretning over de Terminer, til hvilke Rømningen skal gaae for sig. Protocol over Conferentsen den 22de October 1815 De Herrer Ministre fra de fire Hoffer have taget de Forholdsreglei Overveielse, som endnu ere at tage for at regulere den militaire Deeaf deres Arrangements med den franske Regiering, og for at bring den mellem dem aftalte Plan til Vedligeholdelsen af den almindelige Rolighed i Udførelse. Disse Forholdsregler angaae: 1) Definitivorganisationen af den Armee, der for Europas almindelige Sikkerheds Skyld skal blive Frankrig. 2) Denne Armees og dens Chefers Forholde til den franske Regiering. 3) Det franske Gebets Rømning af de Tropper, som ikke høre til denne Armee.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Hvad 1) Definitivorganisationen af den europæiske Armee angaaer, have de Herrer Cabinetsministre besluttet: a) at Armeen skal bestaae af de forskiellige Magters Tropper i følgende Forholde: de Contingenter paa 30,000 Mand, som Østerrig, Rusland Preussen og Storbrittannien stille, skulle bestaae af Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie, i de Forholde, som de respective Magter ansee for tienlige; dog vel at forstaae, at Cavalleriet ikke maa udgiøre mere end den 6te og ikke mindre end den 10de Deel af det hele Contingent. Bayerns Contingen skal udgiøre 10,000 Mand, og Danmark, Sachsens, Hannovers og Würtembergs skal for hvert af disse Riger udgjøre 5000 Mand. b) At Hr. Marschal Hertugen af Wellington er udnævnt til General en Chef for denne Armee. c) At Hertugen af Wellington er overdraget fuldkommen Fuldmagt over disse Armeer, til at lade dem agere saaledes som det meest stemmer overeens med det almindelige Formaal for denne Militairbesættelse, hvorved han saameget mueligt tager Hensyn til ethvert Corpses særegne Omstændigheder. Han dirigerer deres Bevægelser, eftersom Nødvendighed fører det med sig, ifølge den Jnstruction, han vil erholde af de fire forenede Cabinetter; dog vel at mærke, at hver enkelt Magts Tropper stedse komme til at staae under deres Generals umiddelbare befaling, at de forblive forenede, og at de saameget som mueligt er blive posterede paa Communicationslinien med deres Land.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Alt hvad der angaaer ethvert Corpses Oeconomie og indvortes Disciplin, forbeholdes de Generaler, som særskilt commandere dem. d) At, ifølge de Fuldmagter, som Souverginerne have overdraget Hertugen af Wellington til Europas fælleds Bedste, de Herrer Generaler, som commandere de forskiellige Magters Corps, skulle staae under Hertugen af Wellingtons Overcommando, til hvem de indsende deres Beretninger, og hvis Foranstaltninger de have at følge, og at den franske Regiering skal anmodes om at komme overeens med Hertugen af Wellington og Alt hvad der angaaer den tomporaire Besættelse af de i Hovedtracten angivne Fæstninger, Armeens Underholdning og Udførelsen af de i denne Henseende sluttede Conventioner. Nærværende Protocol skal meddeles Hertugen, der commanderer de allierede Corps ved Besættelsesarmeen, og ligeledes tilstilles den franske Regiering. 2) Hvad Forholdenne mellem Besættelsesarmeen samt dens Chefer og den franske Regiering angaaer (for saavidt de ikke ere regulerede ved den Hovedtractaten hosføiede Militairconvention) forbeholde de Herrer Ministre sig at tage en definitiv Beslutning i denne Henseende. 3) Hvad det franske Gebets Romning af de Tropper af den allierede Armee angaaer, som ikke ere bestemte til at høre til Besættelsesarmeen, paalægges det Hertugen af Wellington ufortøvet at beskieftige sig med de fornødne Forholdsregler, for at fremskynde denne Rømning, ligesom og med de Indretninger, som i denne Henseende maae føies saavel med den franske Regiering som med de Overstbefalende ved de allierede Armeer. Undertegnet: Castlereagh.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Metternich. Hardenberg. Capo d'Jstria. - J de Deputeredes Kammers Møde igaar discuteredes atter om Lovudkastet angaaende oprørsk Skrig og Opfordringer til Opstand, og der blev fastsat, at Pengebøderne i denne Henseende skulle i det mindste være 10 og i det høieste 20000 Franker. Ved en Tale af Hr. Bellart, hvori han yttrede sig paa følgende Maade: "Nu, da Armeens Oplysning er iværksat, Forvaltningsposterne ere rensede, Regieringens Fiender adspredte altforvidt til at man skulde nære Frygt for deres Skyld, maa man gaae frem med Strænghed" - hørtes en lydelig Murken.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Den officielle Tidende fra Madrid af 17de October indeholdet et langt Edict af Kongen af Spanien, om den offentlige Gields Liqvidering. Det femte og sidste Capitel handler om Midlerne til at afdrage denne Gield. Den første Artikel siger, at Beløbet af delse. qvestrerede Godser og Salget af de Forræderne tilhørende Godser, som enten allerede ere eller siden blive confiscerede, Don Emanuel Godons Fredsfyrstens) deri indbefattede, skulle anvendes til dette Afdrag.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Den til spansk Gesandt ved Hoffet i Wien udnævnte Hertug af San Carlos er den 24de d. ankommen til Bayonne. Han skal hav sagt, at der med det første i Madrid vil blive kundgjort et Amnestie decret for alle de fra Kongeriget Forviste. - Charlements Blocade er bleven ophævet. Den franske Garnison forlader denne Plads i Detaschementer, hvert paa 50 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Da en stor Mængde allierede Tropper for nærværende Tid befinde sig i Rouen, og adskillige Jndvaanere ved at forlade deres Huse søge at unddrage sig for Jndqvarteringen, saa har Mairen bekiendtgjort de en Forordning, ifølge hvilken alle disse Huse skulle aabnes i en Polit. tiecommissairs Nærværelse, og vedkommende Jndqvartering forpleies paa Eiernes Bekostning. Den Krigeret, som har faaet Ordre at fælde Dom i Marschal Reys Sag, har, ifølge en af Parternes Kammer given Erklæring, erklæret sig formelig competent dertil.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Man forsikkret som vist, at Hs. Majestæt underhaanden har ladet Præsten til St. Sulpice tilstille 6000 Franker, hvoraf 300 ere ham givne for at læse Messer over Labedoldres Siæls Rolighed, og de øvrige 300 skulde uddeles blandt de Fattige.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Det bedder, at Ridder Cannova førend sin Afreise har, i Hs. Hellighed Pavens Navn, tilbudet Hs. Majestæt Ludvig den 18de adskillige Statuer og Malerier, som ere blevne her tilbage. Blands de første er Tiderius's Grudde og Melpommenes colossalske Statue. - Fregatlieutenant Hr. Riqve har faaet befaling at gaae ufortøvet under Seil fra Brest til Den St. Helene i et særdeles Ærende - Matthien Felix, tilforn Soldat, som udgav sig for Bonaparte, og udspredte den Efterretning, at der med det første vilde lande fremmede Tropper i Frankrig, blev af Tribunalet i Vienne i Jseredepartementet dømt til at indspærres i sex Maaneder, og derpaa at overgives Regieringen til videre Disposition.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Den 2den Rovember. De fremmede Magters Ministre ville en af de første Dage underskrive Definitisconventionen med Frankrig. og derpaa afreise i næste Uge. Dag bliver Fyrst Metternich her i endnu i nogen Tid. Fyrst Hardenberg og Baron Humboldt begive sig til Frankfurt, for det at bivaane, den tydske Forbundsdags Aabning. Grev von Golz bliver ved det franske Hof, som preussisk Gesandt. Hr. Justus Gruner, hvem Kongen af Preusien har forundt Titel af Baron, afgaaer directe til Dressen, hvor han er udnævnt til Gefandt.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Den herværende preussiske Administration forlader Hovedstaden den 10de d. - Man forsikkrer, at de Deputeredes Kammers Bureauer igaar have bestemt sig for Antagelsen af Lovudkastet angaaende Departemental og Reservecompagnierne. Jforgaars havde intet offentligt Made Sted i bemeldte Kammer; Medlemmerne bleve i deres Bureauer, for foreløbig at disseurere over det dem forelagte Løvtorslag, Idag holder Kammeret et offentlig Møde, hvori man troer Hs. Majestæt vil giøre Medlemmerne en Meddelelse.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Hs. Majestæt Kongen af Neapel har, som Beviis paa sin Erkiendtlighed for de Tienester, Prindsen af Talleprand paa Wiener. congressen viste Kronen Neapel, givet ham et Hertugdømme, hvilken Gave Prindsen med Kongens Samtykke har modtaget - Marschal Neys Proces skal begynde i næste Maaned, og Generale Pondtrecteur Langlettes den 16de d.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Helagen af Berry har i nogle Dage maattet holde sig inde, da han prunder sig noget upasselig.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Alle de i engelsk Sold staaende Tropper, som have camperet i Boulogneskaven, bleve igaar lagte i Cantonnering i Stæderne og Landsbyerne om Paris. Regimenterne Rassau, som i fire Maane neder have ligget i Landsbyerne Passy og Autrul, marscherede igaar derfra til Canen af Senlis og Chantilly og afløstes af Hannoveranere, Engellændernes Leir i de civsælske Marter et nu ganske ophævet Imorges var man i Færd med at borttage de sidste Barager. De paa den venstre Seinebred, lige overfor Notte Damebroen opstillede Kanoner ere hidindtil endnu ikke førte bort.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Man forsikkre, et der, ifølge Krigsministerens befaling, en udstædt Jnstructioner for Udførelsen af Loven med Hensyn til saadanne Personers Heftelse, der beskyldes for at fornyere den offentlige Rolighed, hvilke Jnstructioner da ville hæve enhver Tvivl, hvis saadan endnu kan findes hos enkelte Gemytter, om denne Love, især dens 2den Artikets Aand.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Fra Krigsministeriet alene have 16 Medarbeidere faaet deres Afsked.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Den 24de October bleve, paa General Grev Ricards Befaling, i Toulouse alle derværende Effecter med det Keiserlige Vaaben offentlig brændte, under det forsamlede Folks tydelige Jubel. - General Hullin, som var bleven attet ret i Bugen, siden bragt til Lonseie=Sautnier, og derfra til Paris, er nu bleven ført til Cogne i Niebredepartementet, hvor han skal for live under Opsigt indtil Kamrene have afgjort de i det Kongelige Deeret af 24de Juli indbefattede Personers Skjebne.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
General Ameil lever for nærværende Tid i Engelland, nogle Mile fra London, hos en krigskangen fransk Husar, der tilforn har tien under ham, og nu er bostdvende i Engelland.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- J Montaukan opsted den 22de October mellem nogle Landsedragere af den der i Dragt liggende Ergarde og Jndvaanerne et Slagsmaal, der bler saa alvorligt, at Generalmarschen maatte slaaes, og Nationalaarden samles. Af Landsedragerne havde adskillige forskandset sig i et Vertshuus; men man brød ind til dem, Fire af dem bleve dræbte og 20 heftede. Af Borgerne bleve syv let saarede. Chefen har siden ladet Landsedtagerne marschere bort hvorved den offentlige Rolighed igien er bleven fuldkommen tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Den 26de October er Hertugen af Angouleme, under samtlige Jndvaaneres Fryderaab, ankomne til Avignon, og næste Dag reist videre til Marseille, - Douanerne i Bavei have den 14de October taget tre Vogne i med forbudne Vare, efter at de havde vidst at bortfierne de belgiske Gensdarmer, der escorterede dem.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Manland, den 26de October. Vi vide endnu ikke bestemt Dagen, paa hvilken Deres Keiser, Kongel. Majestæter ville ankomme hertil. Man paastaaer der med Vished, at Hs. Majestæt Keiseren har givet Ordre til at fuldende de i Lombardiet allerede begyndte offentlige Arbeider. Hertil høre, den paa en Trediedeel nær færdige Kane Mayland til Pavia; den herværende næsten færdige, berømte Denkitte; Steenbroen over Ticino ved Buffalaro; Brolægningen i Staden Mayland efter den nye Møde, o. s. v. Man siger endvidere, vor Regiering for nærværende Tid er beskieftiget med at formilde Pa læggene, saavidt Omstændighederne tillade det, og saaledes ville i om føie Tid stedse meere føle og velsigne det velgiørende østerrigs Scepter, der iøvrigt har sin Opmærksomhed særdeles henvendt paa Kunster og Videnskaber.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Ifølge Privatefterretninger hedder den Gensdarmecapitain som tog Murat til Fange, da han med Pistolen i Haanden søgte undflye, Trentacapelli; han havde længere tilbage i Tiden mistet Broder ved Murat. Da Murat i Lænker var paa Veien til Fæselet, blev han af Jndvaanerne, især af Qvindekiønnet, saale mishandlet med Stød og Slag, at hans Ansigt blev ganske ukienligt. Pitzo var ogsaa en af de neapolitanske Stæder, hvor den Amneskelige General Mandes ved sin Strænghed havde gjort Mur Regiering forhadt. Da Dødsdommen var ham forkyndt forlangte de en Geistlig til sig. Paa Retterstedet vilde han hverken lade sig hin for Dinene, eller sætte sig paa den dertil anbragte Stoel. Han Døden imøde med megen Fatning.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Genua, den 23de October. Engellænderne have forladt Siellien, deres Tropper gaae til 6 braltar, Maltha og Corfu.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
London, den 3die November: De to østerrigske Erkehertuger kom i Tirsdags tilbage fra Netmarkt. Jforgaars besøgte Deres Keiserl. Høiheder nogle Manufaturer, Fabriqver og offentlige Anstalter her i Hovedstaden, og igaar lagde de, førend deres Afreise til Skotland, et Afskedsbesøg hos Prindstegenten. Ford Castlereagh ventes hertil en af disse Dage Lord W. Bentink er den 5te October ankommen til Rom, hvis han den 11te f. M. forestilledes den hellige Fader. - De sidste fra Frankrig ankomne Reisende sige, at der, saaviman kan fornemme hersker den største Rolighed i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Breve fra Madrid af 18de October melde, at Grev Mirander bleven udnævnt til det Kongel. Huses Stormester; men iøvrigt ikke en eneste udnævnelse kommen til Publicums Kundskab.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- J en Skrivelse fra Pondichery af 6te Marts d. A. meldes, Regieringen i Caleutta har erklæret Stindeah Krig; man troede og saa i Madras, at en Krigserklæring mod Holkat ligeledes vilde paa følge. Præsidentskaberne i Madras og Bomban havde en Magt 30000 Mand paa Benene, og man tvivlede ikke om et helde Udfald.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
J Onsdags opstod i Sunderland en Tumult, som dog sna blev standset ved Soldaternes Mellemkomst. Den foranledigedes og en sammenstimlet Mængde Fruentimmer og Børn, som forsøgte beftie tre Dagen iforveien arresterede Medlemmer af Matrosconmitteen. - Jgaar begav Lord Cantsleren sig til Overhuset, og prorogerede efter Prindsregentens Befaling, Parlementet til 17de Januar. Hamburg, den 10de November: Den 7de de, om Aftenen, afreiste Hs. Majestæt Keiseren af Rusland fra Berlin over Frankfurt an der Oder til Warschau, fra hvi ken Stad han førend sin Afreise havde erholdet en Coureer.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Frankfurt, den 5te November: Ifølge indløbne Efterretninger er Forbundsdagens Aabning at bleven udsat til 1ste Februar 1816.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Det Kongel. preussiske 3die Armeecorps begynder at gaae i sit Cantonneringer. Dets Cantonnements udtrække sig til Erfurt. Fra Frankrig ere hertil ankomne 900 preussiske Skrædere, se skulle arbeide den for den preussiske Armee. Viindesten i vor Egn og i Rheingau er nu til Ende. 2 er ikke falden er saa godt ud, som man havde ventet. Derin vil Vinen blive af fortrinlig Qvalitet, og ikke komme til at si meget tilbage for den i Aaret 1811.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Leipzig, den 4de November. Deres Kongel. sachsiske Majestæters Reise hertil havde til Hen at ønske den russiske Keiserinde vetkommen; men da hendes Ank blev ursat længere end det var Kongen mueligt at være borte fra Residents, ere Deres Kongel. Majestæter igjen reiste tilbage Dresden iforgaars Morges Klokken 7, ledsagede af deres troe Undsaatters Velsignelsesønsker.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
- Førend Kongens Afreise fra Dresden havde den Kongel. fra ske Gesandt, Hertugen af Dtrants Fouche, sin første Audiehos Hs. Majestæt, ved hvilken Leilighed han overrakte sit CredDe Keiserl, russiske Troppers Marsch giennem vor Stad og varer endnu uafbrudt.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Den 1ste November afgik den russiske Armees Hovedqvarteer fra. Hs. Durchl. Feltmarschal Fyrst Barclay de Tolly forlod og den 2den de, for at fortsætte Reisen til Rusland.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Berlin, den 7de November. De venskabelige Forholde, som i saamange Aar have fundet Se mellem Hs. Majestæt Kongen af Preussen og Hs. Majestæt Keise af Rusland, ere blevne stadfæstede ved et nyt Baand, idet be Souverainer, med Hs. Majestæt Keiserinde Moderens Samtyr, have, efter deres Keiserl. og Kongel. Høiheders Ønsker, bestemt at Hermæling mellem Hs. Keiserl. Høihed Storfyrste Nicolaus og Hs. kongel. Høihed Prindsesse Charlotte af Preussen. Denne Beslut ling declareredes i Løverdags, den 4de November, i det hele Hofs de Nærværelse, og det behagede naadigst Deres Keiserl. og Kongel. Høi lider at modtage alle Tilstædeværendes Lykønskninger.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Hs. Durchl. den Keiserl. russiske Feltmarschal Fyrst Barclay de Kolly er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
i Jgaar Formiddags kjørte Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Følge med Fyrst Wolkonsky, til Charlottenburg, hvor han tog den døde Dronnings Mausoleum i Diesyn.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
J Overmorgen venter man her Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland. 6
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Blandede Efterretninger. Den engelske Paqvetbaad William Curtis er for nogen Tid siden Priist ved Ostendes Havn. Da den Klokken 9 om Aftenen vilde løbe lid i Havnen, kom den paa Grund i Nærheden af Fyrtaarnet. Pas gererne bleve først Faren vaer, da Capitainen og Matroserne forlodkibet. Fire af Passagererne reddede sig, og deriblandt Oberst Erwards. Blandt de Druknede, 27 i Tallet, er ogsaa den for Aar siden ved Snigmord omkomne engelske Minister Percevals Enke og Datter, hvilken sidste vilde reise til Paris, for at ægte en en hisk General. Hun var en af Engellands Skiønheder.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
De sidste til London fra Cadix indløbne Efterretninger melde, at der i denne Stad nylig har viist sig Spoer til en smitsom Feber, og i Generalcapitain Don Adrian Jacome, som havde Commanden i Grev Avisbals Fraværelse, er et af de Offre, den allerede har bortrevet, Tirsdagen den 31te October om Formiddagen Kl. 10 opstod i den nye Myntbygning i London en Jldløs, som man først kunde standse i Klokken 3 om Eftermiddagen. Alle i begge Fløiene værende Maskider og Instrumenter bleve ødelagte. Facaden reddedes. Man anstaaer foreløbig Skaden til 80000 Pund Sterling. Tre Dage iforheien udbrod Jld i Hovedkirken i Waterford, hvorved en Deel af 5 denne skjønne Bygning blev lagt i Aske. Skaden anslaaes til 120,000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Handelsefterretninger. Barcellona, den 14de October. Den 2den f. M. ankom her i til under dansk Flag Skibet Nicoline, Capt. N. Nielsen, kom mende fra Neapel; den 7de d. M. Petrea Mettelline, Capt. L. Jensen, fra Hamburg, og den 8de Johanne, Capt. J. Lassen, fra Bremen.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Lissabon, den 11te October. J Handelen er det meget stille, og Udførselen indskrænker sig til Salt og Sukker. Sædepriserne ere meget høie, formedelst den slette Høst, som vi have havt i Aar, og formedelst den forbudne Udførsel af Kornvare fra Frankrig og Neapel.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Af 6 hertil ankomne danske Skibe, er 4 befragtede til Nordamerica og tilbage, og 2 til Norden og ligeledes tilbage igien. Uagtet Frag terne ikkuns ere lave, saa have disse Skibe dog erholdet antagelige stagter.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Rostock, den 5te November. Franske Vine vedblive at tilføres os, og endnu ventes nogle Ladninger, hvorved de betydelige Forraad forstørres og Priserne nedsættes. Saltede norske og jydske Sild vedblive at være søgte, og holde sig i høie Priser. Af Korn skeer stærk Tilførsel; Priserne paa alle Slags, især paa Rugen, falde. J Colonial= og Manufactur=Handlen er det stille. Aalborger Sild 10 a 12 Rd., Meklenborgsk Hvede 80 a 128 Rd. pr. Læst, Rug 64 a 68, Ærter 58 a 72, Byg 2 a 60, ny Havre 36 a 14, Malt 54 a 55 Rd. Cours: Hamborg a vista 129 1/2. 2 M. 128. London 2 N., 5 Rd. 16 s. Wismar, den 31te October. Endnu kommer kuns lidet Tilfor sel af Korn, da Landmanden er beskieftiget med Pløining; dog synes det som Priserne vil blive billige. Rug er nu bedre Kjøb her end Riga og andre Havne. Hvede pr. Læst 116 a 120. Rug 64 a 72, Byg 32 a 36, Havre 42 a 46, Erter 72 a 80. London, den 27de October. Sukker er falden noget i Prisen, men især er Caffe solgt til temmelig lave Priser. De offentlige Fonds ere stegne betydeligen i de sidste 14 Dage. Ligeledes har Vexelcoursen forbedret sig. Man tilskriver dette de betydelige Remisser man har modtaget fra Frankrig, for at giøre Jndkiøb i de engelske Fonds, og dette Land hoster nu Frugten af Pitts Princip, aldrig at lægge Beslag paa fremmed Eiendom i de offentlige Fonds, eller at hæve Jndkomstskatten af Renterne.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Viburg, den 1/2 October. Siden Finland nu er forenet med Rusland, er det fremmede Skibe tilladt at indløbe i alle Havne, saavel ballastede, som med deres Lands og Coloniers Producter, og igien tilbagetage af Finlands Producter, der især bestaae af Bræder, Bielker og Tiære. Til Lovisa er der saaledes i Aar ankommen 6 danske Skibe, hvoraf kuns et fra Aalborg udførte Salt og Sild men alle de øvrige bortseilede med Planker og Bræder. Memel, den 31te October. Al Slags Kornsæd, især Rug og Havre, haves i Aar i Overflødighed. Hør og Hamp er saavel Qualitet som i Quantitet lykkedes efter Ønske, og man seer snart de nye Til forsler imode; det vil da vise sig, hvorledes Priserne vil satte sig. J September ankom her 4 danske Skibe.
Berlingske Tidende, 1815-11-13
Indenlandske Efterretninger.