JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
J Canalen af Engelland og Jrland, ligge 29 Linieskibe, 34 Fregatter, 3 Chalouper og 54 Cuttere; i Dinerne og Nordsøen, 28 Liniesk. 1 Skib paa 50 Can., 25 Freg, af Chal., 75 Cutt., for Spanien, Portugal og Gibraltar. Liniesk, i Skib paa 50 Can, 5 Freg., 11 Chal, Cutt., i Middelhavet og ved Overfarten: 6 Liniesk., 2 Skibe paa 50 Can, 19 Freg., 7 Chal. 3 Cutt.; paa de Africanske Kyster, Freg., Chal. i Vestindien, 3 Liniesk., 1 Skib paa 500 Can., 11 Freg., 25 Chal., 24 Cutte, paa Jamaica Stationen: 1 Liniesk, paa 50 Can, 10 Freg., 11 Chal., 10 Cutt., i America og Tørreneuve: 2 Liniesk., 2 Skibe paa 50 Can, 12 Freg., 15 Chal., 5 Cutt.; i Sydamerien, 3 Liniesk, i Skib paa 50 Can, 6 Freg., 3 Chal., 3 Cutt., ved Godthaabs Forbierg, 3 Liniesk, i Freg., 3 Chal., 1 Cutt., i Ostindien og paa Farten: 10 Liniesk., 2 Skibe paa 50 Can, 25 Freg, 6 Chal., 4 Cutt. ; i Havnen og Udrustning, 14 Liniesk., 3 Skibe paa 50 Can, 26 Freg., 40 Chal., 37 Cutt. Vagtskibe: 4 Liniesk., 2 Skibe paa 50 Can, 3 Freg., 2 Chal., 2 Cutt.; Hospital- og Fangeskibe: 23 Linieskibe, 4 Skibe paa 50 Can., 6 Freg., 2 Chale; paa sædvanlige Stationer, 4 Liniesk, 13 Skibe paa 50 Can., 61 Freg., 48 Chal., 6 Cust.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Par det PreFemte Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeeles Enke. Løverdagen den 7 November, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Ogsaa Anonymitetens Ophævelse har just ikke havt nogen fordeelagtig Indflydelse paa vor Litteratur, og for saavidt som denne umiddelbar virker paa hele Samfundets Vel, ligesaa lidet paa Staten. Jkke enhvers borgerlige Stilling og Forhold eller individnelle Tænkemaade ere af den Natur, at han kan stille sig blot for alle de ubehagelige Følger, som et under Navn udgivet Skrivt, var det end nok saa uskyldigt, i vore Dage saa let kan drage efter sig. Forbudet mod Anonymiteten er ligesaa vel et Baand paa den Gode som paa den Onde. Den knækker Rosen tilligemed Tidssen. Naadigste Prinds, J dette store Øieblik, hvor Misbrugs Opdagelse er saa nødvendig for Fædrenelandets Tarv, hvor Publicitetens lyse Fakkel kan bidrage saa meget til at vellede Dem paa Deres store og vanskelige Bane, dette Øieblik vover jeg at ønske, at vi med til Grund snart maatte kunne sige om vort Dannemark: Der Tankens Yttring er som selve Tanken fri Og naar disse Linier ikke mere ere en blot Digteryttring, da vil Sandheden atter fremstaae i sin herligste Glands, da vil Nordens Mænd atter nedlægge paa Fædrenelandets Alter deres uskrømtede Tanker om Samfundets vigtigste Anliggender, da vil uværdig Smiger, der tidlig eller sildig dog undergraver Statens Grundstøtter, forsvinde. Og er det en Sandhed, at selv et svagere Øie kan i enkelte Dele opdage Fell, som meget let undgaae den, hvis Opmærksomhed maa være udbredt over det Hele, saa vil ogsaa en ved vise Love bestemt Trykkefrihed kunne opvække mangen en slumrende Kraft, opdage mangen en hidtil skjult Feil, og derimod fremdrage den undertrykte Fortjeneste fra det Mørke, hvori den indhylles. Jeg vil ikke gjentage her hvad saa mange og saa store Mænd allerede tilforn have sagt om Trykkefrihedens Gavnlighed. Uigjendrivelige Sandheder staae fast som Klippen og kunne aldrig rokkes af den blotte Tilfældighed. Tiden og Omstændighederne kunne giøre Jndskrænkninger, ja endog store Jndskrænkninger, i Trykkerettigheden, til en sørgelig Nødvendighed. Men naar denne Nødvendighed er forsvunden, naar endog Fædrenelandets høieste Anliggender kræve Alles Samvirken og Manges Opmærksomhed, da synes det at være Tid at borttage de Baand, som under andre Forhold kunne være meget velgjørende. De Prinds, dersom mit hele Hjerte kunde udgyde sig her for Dem saa varmt, saa reent som det slaaer for mit Fædreneland, da kunde jeg endnu sige meget - meget, som De sikkert vilde værdige Deres Opmærksomhed, ja, maaskee endog deres Bifald, – men Omstændighederne byde mig at tie - og jeg standser her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Næst Frue Kirke har ingen Kirke liidt mere ved Bombardementet end St. Petri. Den Ødelæggelse, som indvendig er anrettet, overgaaer at Forestilling. Hele Alteret, endeel af Orgelværket og mange af Stolene ere aldeles sønderslaaede. Bomberne ere gaaede lige ned i de dybeste Hvælvinger, og have sønderslaaet Ligkisterne. Jgjennem de splittede Kister kan man endog ste Ligene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Blandt Gravmælene i Capellet have det Schulinske og Fiedlerske liidt meest. Et kostbart Malerie af Krok, forestillende Christi Opstandelse, som Menigheden har været budet 100 Rdlr. for, og Altertavlen af samme Mester, ere aldeles sønderrevne. Man regner, at der ialt er faldet over 500 Bomber, foruden Brandraquetter a. ned i denne Kirke, som maa have været en bestemt Sigtepunct for Fienden. J Capelhvelvingerne ligge mangfoldige Bomber og Kugler af hvert Slags. Alting ligger forstyrret imellem hinanden. Anmelderen stødte med Foden paa den berømte Jomfru Bihls Ligplade, der formodentlig er bleven kastet i Veiret, da en Bombe faldt ned i Capellet og sønderslog hendes Ligkiste. Det besynderligste er, at denne Kirke, trods denne Bomberegn, dog blev svaret for Luerne; vel opkom der Jld indvendig, men den blev strax slukket igjen. Der er kun svag Udsigt til at denne gamle og i mange Henseender smukke Bygning kan blive istandsat igjen. Man har beregnet, at dens Jstandsættelse vilde koste imellem 20 og 40 200 Rdlr. Desuden er ogsaa St. Petri og Thyms Pleiehuus i Larsleistræde afbrændt. Lemmerne have nu faaet Plads i det Peltiske Hospital, som lykkeligviis undgik Ødelæggelsen. - Paa Kirkegaarden er der ligeledes faldet en Mængde Bomber og Kugler, som deels have sønderslaaet Ligstene, deels boret sig ned i Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
En af de offentlige Bygninger, som baade den store Jldebrand og under Bombardementet har undgaaet den truende Fare, at blive ødelagt, er det Kongelige Skuespilhuus. Endskiønt Bomberne regnede ned i Gjethuset, faldt der dog kun et eneste Bombestykke i Theaterbygningen, og foraarsagede ingen synderlig Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Blikkenslager Hr. Jrgens's Svende modtoge af Hr. Grosserer Fjedler en Douceur af 10 Rdlr. for den Hielp de ved Slukningen af de i hans Gaard nedfaldne Bomber havde ydet ham. Men de besluttede eenstemmigen at skienke de Brandlidte i Helliggeistes Sogn denne saa vel fortjente Gave. Præsten Hr. Bull har offentlig bevidnet den sin Erkjendtlighed. Saadanne Exempler paa sand Ædelmodighed blandt de jevnere Folkeclasser, ere især glædelige og trøstende for Menneskevennen, i en Tidsalder, hvor mange af de rigere og fornemmere Stænder mere udmærke sig ved tom Ordbram, end ved virkelig ædelmodige Gjerninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Paa Stiftsprovst Plums Anmodninger om Hjelp til Frue Sogns Kirkeskole, som blev ødelagt ved Bombardementet, er indtil 6te Nov. indkommet 575 Rdlr. Det Borgerlige Selskab har skjenket 77 Rdlr., Fabricius's Klub 70 Rdlr., og Hr. Forligelsescommissair Kierulf i Slagelse 30 Rdlr., foruden 7 Rdlr., som denne ædelmodige Mand har tilstillet Provsten til Brandlidte her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Alle Kongelige Jagtbetjentere skulle nu ansættes ved Herskabskytternes Corps. Af Livjægerne skal der ialt være død 20 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Under de Engelskes Ophold her i Landet skulle de hver Dag have skudt tyve Dyr i Dyrehaugen. Af de fire eneste Hinder, der underholdtes der, have de skudt tre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Ved Helsingøer blev nylig taget et Engelsk Skib, der havde en Mængde fiint Engelsk Klæde ombord, hvis Ladning skal være 60,000 Rdlr. værd. Forgemændene i Helsingøer frugte nu for at sætte Posten over til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Jngen Skipper hover nu mere at gaae til Stokholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Under d. 23 Oct. er i Rendsborg udkommen en Forordning af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende &c. &c. Giøre vitterligt: At Vi finde fornødent herefter og indtil videre at forbyde al Udførsel saavel til Lands som til Vands af Egetræ og Egetømmer fra samtlige Vore Riger og Lande til fremmede Steder under Straf af Varernes Confiscation og ligesaa meget i Mulct for enhver, som antræffes eller overbevises om mod dette Forbud at handle eller have handlet. D. 3 d. M. gik en Artillerietrain paa otte 24pundige Canoner og tre 36pundige Haubitse igjennem Slagelse. Disse skulle enten bruges til at besætte Lygte Batteriet eller ogsaa føres til Sproge, for at sikkre Troppernes Overfart og i andre Henseender betrygge Beltfarten. Kronprindsens Regiment ventes med det første til Sjælland, og det hedder, at det meste Militaire ligeledes skal forlægges til Sjælland. - General Evalds Hovedqvarteer er i Lethraborg. Ved Ringsted staaer en Artilleriepark, og Artilleristerne ere indqvarterede sammesteds. - De Holsteenske Dragoner ere nu allerede ankomne i Sjælland. De have ladet deres Heste blive tilbage, men ere imidlertid blevne i Sjælland forsynede med gode Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Beltet har man siden 6 Dage ikke seet Engelske Skibe, og Smakkefarten er fri igjen. H. K. H. Kronprindsen med H. H. Prinds Frederik af Hessen og Generalstaben ankom til Kiøbenhavn i Nat Kl. imellem 11 og 12. Ogsaa Statsministeren Grev Bernstorff, Cancelliepræsidenterne og andre høie Embedsmænd ventes med det allerførste til Kjøbenhavn. - Feldmarchal, Prinds Carl af Hessen, har Overcommanden over de i Jylland, Slesvig og Rendsborg værende Tropper, ligesom General=Lieut. v. Düring over de Holsteenske. Tommissionen for de Brandlidtes Understøttelse har modtaget af Grev Holstein til Holsteinborg, en Gade af 1000 Rdlr. Franske Blad, melde, at vor Charge Affaires i London Hr. Rist skal have forladt denne Stad, og at der ikke er at tænke paa et Brud imellem Rusland og Engelland, hvor meget end det Engelske Ministerium maatte give sig Umage for at tilveiebringe det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Under d. 30 Octbr. er i Rendsborg udkommen en Placat, hvorved der indtil Udgangen af indeværende Aar bestemmes en Præmie for Levnedsmidlers Tilførsel til Kjøbenhavn, Sjælland, Lolland, Falster og Møen, og Udførelsen derfra forbydes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Ved Kongel. Resolution af 30 f. M. er fastsat, at Bygningsmaterialier og andre til Huusbygning anvendelige Træsorter maa indtil dette Aars Udgang indføres til Kjøbenhavn aldeles toldfri fra fremmede venskabelige og neutrale Steder og Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Fridericia, d. 3 Nov. J Søndags Aftes Kl. 6 ankom H. K. H. Kronprindsen hertil, hvor H. K. H. overnattede i Prinds Christian Augusts Gaard. Næste Morgen besaae Høistsamme de to derværende Batterier. Kl. 8 var Afreisen bestemt til Strib, men da en stærk Storm gjorde Overfarten vanskelig tog H. K. H. til Snoghøi. J afvigte Uge kom her 9 Søfolk i en liden Baad fra Norge. De havde alle hjemme i Flensborg, og havde vovet sig ud dermed, for ikke at ligge Vinteren over i Norge. Baaden havde de forsynet med et lidet Dæk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Stubbekjøbing, d. 1ste Novbr. Vi have, især i den Tid, da al Communication med Siælland under Livsstraf var forbudet, liidt stor Mangel paa Salt, Viin og Brændeviin. For en Skjeppe Salt med nyt Maal er her givet en Tønde Hvede. Brændeviin tog Soldaterne ligesom det løb ud af Piberne hos Brændeviinsbrænderne, og blandede det med Vand. Derimod ere Kornvarerne i ingen Priis, da Kjøbmændene endog ere bange for at kjøbe dem. Her har været en saa stor Overflødighed paa Haugefrugter, at de ældste Mennesker neppe kunne erindre en saadan Velsignelse. Uagtet den stærke Jndqvartering, og uagtet den Mængde Frugt, som er stødt til Most, der har maattet tjene isteden for Viin og Brændeviin, ere dog mangfoldige Tønder Æbler og Pærer raadnede paa Jorden, fordi det var gjort umueligt at udføre noget til Hovedstaden. Landeværnet er nu fuldkommen organiseret og exerceret, ligesaa godt som de regulaire Tropper. Officierer af Armeen ere sendte herover fra Holsteen, for at gjøre Tjeneste ved Landeværnet. Jblandt disse Officierer ere ogsaa adskillige af den Norske Armee, som vare oversendte for at lære den nye Exercice. Saavidt vides, er her paa Øerne endnu ikke ansat flere af de forrige Landeværneofficierer, end Capitain C. A. v. Bjering. De af Landeværnet, som, medens de stode ved Armeen, vare Cavallerister, ere nu blevne Landeværns Cavallerister; de, som vare Artillerister, ere igjen blevne Artillerister a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Kammerherre v. Skaffeldt er Høistcommanderende over Landeværnet. General Lieuten. v. Castenskjold, Ridder, af Dannebrog, har, siden Generalmajor v. Evald gik over til Sjælland, igjen faaet øverste Commando over Lolland, Falster, Møen og tilgrændsende Smaader. Vi have i flere Dage ingen Engelske Skibe seet. Capitain v. Hummel af let Jnfanterie ligger endnu i Gaabense, og af ham paategnes alle Reisendes Passe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
J Søndags Aftes mellem Kl. 9 og 10 ankom H. K. H. Kronprindsen til Odense. Foruden et stort Antal Civile og Militaire havde den der liggende Generalstab og Stiftamtmanden begive, sig Høistsamme i Møde. Uden for Byen blev H. K. H. modtaget af det borgerlige ridende Corps, de unge Karles Corps og de øvrige Borgercorpser saavelsom Kystmilitsen der fra Egnen. Hele Byen var illumineret. Over Jndgangen paa Slottet faaes et smukt Transparant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
H. J. H. Kronprindsens Hovedqvarteer ankommer een af Dagene hertil. Til samme Tid ventes Prinds Frederich af Hessen, som overtager GouvernementsforGen. Maj. Grev Bandissin overtager retningerne. Commandantforretningerne. lingen Deserteur, som er Engelsk af Fødsel antages her i Tjeneste, men ansees som Krigsfanger. Hannoveranere derimod tillades at tage Tjeneste, eller gives Pas til deres Fødeland. Naar de ingen af Delene ville, ansees de ligeledes for Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
J Trondhjem er det blevet forbudet at nærme sig det Britiske Embargo Skib Britania, som ligger de i Havnen og hvorpaa de Solalk, der ere tegne fra Engelske Skibe findes under Bevogtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Til Bragnæs er ankommen og salbuden et Dre hoved Citronsaft, som ved demisk Undersøgelse befandtes at være en Blanding af Svovelsere (oleum vitrion) og meget Slimagtigt. Den Falbydende siger, at han har kjøbt den af en Kjøbmand i Christiansand, som har afsat en betydelig Deel deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Udenlandske Efterretninger. En Portugisisk Chaloupe, ladet med 304 Baller Bomuld og 6 Kister Jndigo, ankom paa Cherbourgs Rhed, men da den var bleven opbragt til Plymouth af en Engelsk Krydser og opholdt der i 11 Dage, blev den tilbagevist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
De i Holland førend d. 1 Oct, uddeelte Tilladelsesbeviser til Skibes og Ladningers Afseiling uden for Riget, af hvilke Vedkommende hidtil endnu ikke have gjort Brug, respecteres nu ikke mere. Skibene tillades heller ikke mere at løbe ud og Beviserne fordres tilbageleverede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Beslaget paa Engelske Varer i Hamborg er nu ophævet igien; men de tør, under Straf af Confiscation, ikke sendes ud over den Franske Told Linie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
London d. 15 Oct. Vor Gesandt i America, Hr. Erskine, er tilbagekaldt, og en ny skal ufortøvet sendes i hans Sted; den Americanske Gesandt Monroe, reiser herfra. - J Plymouth er der ankommen meget vigtige Depecher fra Lord Collingword. Arth. Pagets Sendelse til Constantinopel er aldeles mislykket. - Keiseren af Marocco lader ikke meere Garnisonen i Gibralter, saaledes som før har været Tilfældet, tilføre Levnetsmidler. - London d. 19 Oct. I Gaar har Kongen ladet forbyde at visitere neutralle Krigskibe, for at undersøge om de have Engelske Matroser ombord. Man skal lade sig nøie med at spørge sig for. (Heraf seer man hvor bange Engelland er for America). - Det Portugisiske Hof skal have tilbudet sig at betale Værdien af al den Engelske Eiendom, der fandtes i Riget, saafremt det kunde blive fri for Franske Tropper, men Forslaget blev ikke antaget. - Striden i Canton mellem Engellænderne og Chineserne skal være bilagt. - En Tydsk Prinds, som med en Cartel er ankommen til London, ansees for at være Overbringer af fredelige Depecher. Ports d. 26 Der. Avantgarden af General, Junots Armee skal d. 18de f. M. være rykket indi Spanien. En Spansk Armee paa 30,000 Mand, hvoriblandt Garnisonen af Madrid, rykker ligeledes frem mod Portugal, hvor Bestyrtelsen blandt Lissabons Jndbyggere og især de der bosatte Engellændere er ubeskrivelig stor. De falbyde deres Varer 70 PC. under Værdien, uden at kunne finde Kjøbere, thi den Franske Gesandt har erklæret førend han afreiste, alt saadant Kiøb for ugyldigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Endnu vides ikke Prinds Regentens Beslutning, og ligesaa lidet hvad Engelland vil gjøre i Henseende til Brasilien, dersom Prindsen skulde ville blive i Europa. En rig Engelsk Convoy, under en enes ste Fregats Beskyttelse, er i Begreb med at afseile; ombord paa samme findes alle Engelske, som have været bosatte her, med deres Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Den Tydske Keiser ventes til Wien, hvor der skal holdes et Statsraad af største Vigtighed, som den fra Keiser Napoleon ankomne Coureer har foranlediget. Umiddelbar herpaa skal der afsendes en Coureer til Petersborg, Opmærksomheden er henvende paa Østen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Et Rygte siger, at Rusland vil besætte Den Steilien for Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Man har tilfældigviis fundet i en Kirke i Neapel Pave Jnnocenz den Fjerdes Liig, som, uagtet det har ligget der i 550 Aar, endnu er ganske ufortæret lige indtil Ligklæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Til dette Aars mange Besynderligheder hører ogsaa den, at i München en Vinstok har blomstret anden Gang, og nu faaer Druer igjen, der have Bær saa store som et Knappenaalshoved. Dernæst blomstrer i en Hauge ikke langt fra de elysæiske Marker i Paris et eneste ægte Castanietræe anden Gang, uagtet det øvrige Løv allerede er faldet af Videnskabelige og Konstefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Den Samling af Konstværker, som nylig udstilledes i Museum Napoleon, bestod af 50 Statuer, 80 Buster, 193 Bronzer og saare mange Malerier af de største Mestere. Dette Museum, som især er blevet forøget med Mesterværker fra Berlin, Sans=Souci og Cassel, er nu sikkert det fuldstændigste og kostbareste, man nogensinde har seet. Hvor rigt det end hidtil har været paa Malerier af den Jtalienske Skole, saa fattigt var det dog paa Malerier af den Franske, men denne Man gel er nu aldeles afhjulven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Den bekjendte Kotzebue synes nu at ville bosætte sig i Rusland. Fra Petersborg meldes, at han har søgt om et Embede ved Toldvæsenet i Reval, som skal være meget indbringende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
J Paris er udkommen en malerisk Reise fra Constantinopel og Bredderne af Bosporus, med Tegninger, optagne i Landet selv ved Hr. Melling, som giør megen Opsigt. De heldigste Omstændigheder forenede sig om at sætte Melling istand til at levere et saadant Arbeide. Han kom i en meget ung Alder til Constantinopel, og lærte snart ikke allene det Tyrkiske Sprog, men endog de Jndfødtes Sæder. Ved begge Deele vandt han deres Bevaagenhed; de lagde hans Arbeider ingen Hindringer i Veien. Hr. Melling var endnu lykkeligere; han trængte endog ind i Seraillet. Den afsatte Keiser Selim den Tredies Søster lod ham kalde, for at decorere hendes Værelser, og derpaa overdrog Keiseren ham, at bygge en Pavillon og et Gallerie for ham. Denne Hr. Mellings lykkelige Stilling har man nu at takke for 48 pragtfulde Malerier, som han har forfærdiget med største Flid Hr. Nee har, i Forening med andre Konstnere viist, hvilken Pynt Gravstikkens Konst nu har naaet. Texten, som hidrører fra adskillige Mænd i Constantinopel, er trykt med største Pragt paa Treu tels og Warz's Forlag hos P. Didot. Formedelst Værkets Størrelse er der blevet forfærdiget eget Velinpapir til samme. Ved Konstflids Værkernes sidste Udstilling har Jury tilkjendt baade Forlæggerne og Udgiverne Sølvmedaillen af første Classe. Keiseren lod dem derpaa tilkjendegive sin Tilfredshed og tillod dem, at det maatte tilegnes ham. Værket leveres i 12 Afdelinger, hvoraf hver koster Subskribenterne 100 Fr. og andre 120 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Stockholm, d. 28 Oct. D. 28 Sept. observeredes her den i Kjøbenhavnske Tidender omtalde Commet, hvoraf Kjernen synes meget mat igjennem et til alle Sider omkring den concentreret Skin, som ganske hastig aftager, saa at endog mindre Firstjerner tydelig kunne sees igjennem dens Hale, som omtrent optager et halvt Soeldiameter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-07
Hvorvidt den er nogen af de forud kjendte eller ikke, kan allene bestemmes efter de Beregninger, som Arsensions- og Deelinations-Observationer kunne give Anledning til; men man har her paa Stedet endnu aldeles ikke kunnet gjøre den, efterdi Comme tens Proximitet til Solen, hindrer den at komme tilsyne i Sønden. Antallet af de til Aar 1806 beregnede Cometer er 96 og af disse er den Commet, som saaes 1682 og 1759 de eneste, hvis elliptiske Bevægelse og Omløbstid man med Sikkerhed kjender. Alle øvriges Elementer beregnes under Forudsætning af en parabolisk (eller aldrig inden for sig tilbagegaaende) Orbita, og da først, naar disse Elementer befindes at være de samme som forud bleve beregnede for en anden Comet, slutter man at de i Grunden er den samme. Jøvrigt ere de hidtil observerede Cometers Jndflydelse paa Planetsystemet absolut umærkelig, saa at man i aftronomiske Tabeller ikke behøver at tage Hensyn til deres formodede Perturbationer. Af alle kjendte Cometer kom den, som observeredes 1770 Jorden nærmest men selv den kan aldrig komme nærmere end paa 270,000 Miles Afstand, og en detailleret Undersøgelse af de tilforladeligste Observationer beviser uimodsigeligen, at dens Masse var i det mindste 5000 Gange mindre end Jordens.