JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Da den første Gang blev aabnet den 24 Septbr. f. A. indfandt der sig 64,000 Personer. Da hver Person maa betale Entrepreneuren en Sous (2 s.), saa vandt han den første Dag 3200 Livres. J Foraaret forvandlede han den til en sand Trylle hauge. Langs med Broen stode de skjønneste Orangetræer i fulde Blomster, i Midten to ziirlige Glashuse med de sjeldneste og kostbareste udenlandske Planter, der vare tilfals. Paa en eneste Stilk saae man her 6 til 10 Stykker af den pragtfulde chinesiske Hortensia, som ofte blev betalt med 3 til 4 Louisdor. Der var hensat Stole for dem, som vilde hvile sig og indaande Blomsternes Duft. For Forfriskningen sørgede en Conditor, hvis Drenge paa et Vink bragte Jis i fortræffelige Christalglas, J Voigts Magazin der Naturkunde anføres, at en Doctor Lichtenstein fra Helmstad har foresat sig, i Forening med en Dansk, ved Navn Po leman, der især studerer Botanik og Chemie, at foretage en stor Opdagelsesreise i det Jndre Africa, for om mueligt at trænge endnu videre frem end Sparmann, Gordon og Le Vaillant. Fra denne Po leman, en Dansk Pharmaceuticus, har den botaniske Hauge i Kjøbenhavn allerede modtaget over 80 forskjellige Sorter Capske Zvibler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
J allgemeine Litteraturzeitung roses den af Hr. Assessor L. Brandt paa Tydsk udgivne Bog om en almindelig Freds Jndflydelse paa Briternes Handel som et med Sagkundskab forfattet Skrivt, der indeholder endeel gode Raisonnements og adskillige interessante Efterretninger, hvilke meget fortjene at tages til Eftertanke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Dagsposten (den 12 Febr.) har medbragt følgende Nyheder. Fra Aarhuus meldes, at der Søndagen den 3 Febr. opkom Jldebrand i Houlberg, Præstegaard. Jlden greb saa stærkt om sig, at Gaardens 4 Bygninger med deri værende Korn og 21 Fæhøveder bleve et Rov for Luen. Paa Mangel af Vand kunde Sprøiterne ikke gjøre nogen Virkning. Det er anden Gang i 9 Aar, at Sognepræsten, Hr. Provst Sundorf, har fristet her en saadan Skjebne. - Paa Kronprindsens Fødselsdag, har Hr. Generallieutenant Moltke ladet uddele tilsit Regiment i Aalborg, foruden den ugentlige Un Regimentets Skoderstøttelse til Givte, 76 Rdlr. lebørn bleve beværtede med Mad og Drikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
I Amtet Rheinbeck er den ridende Post, som skulde føre Postsækken fra Hamborg til Zollenspickern, f. M. bleven overfaldet om Natten paa Lahbrugger, Mark. Den Glückstadtske Regjering lover 100 Rdlr. for Gierningsmandens Opdagelse. - Opfinderen af Telegraphen, Claude Chappe i Paris, har nylig styrtet sig i en Brønd og endte der sine Dage. J en efterladt Seddeel siger han, at han har intet at bebreide sig, og at han søger Døden fordi Livet: er ham til stor Byrde. - Det hedder, at GeneralLeclere skal sendes i visse Anliggender til London. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Den Tyrkiske Ambassadeur i Paris har erklæret, at Porten, ved ikke at erkjende den Franske Keiser, har rettet sig efter andre Magters Protestationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Paa forrige Bodenhofs Plads bygges 5 Canonslupper og 4 Canonjoller for Admiralitetet. Paa den forrige Grønlandske Plads bygges ligeledes en Sluppe og en Jolle ved Skibsbygmester Eskildsen. Slupperne skulle føre en 24 Pundiger for og bag; Jollerne en 24 Pundiger agter. Slupperne faae 30 Aarer og blive kun lidet over 4 Fod dybgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Theatret. J Februarii opføres: Torsd. d. 14 Gert Westphaler og Skjelmen i sin egen Snare. Fred. d. 15, Danneqvinderne. Mand. d. 18 Kjolen fra Lyvn. Tirsd. d. 19 De to Dage. Torsd. d. 21 Hjertets Forvildelse. Fred d. 22. Jndianerne i Engeland. Løverd. d. 23 Herman von Unna (Benefice for Danser Paulsen. Mand. d. 25 Jeppe paa Bjerget. Tirsd. d. 26 Reisen til Byen. Torsd. d. 28 Pebersvendene. Trykt hos P. H. Høeckes Enke Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Nyeste kilderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Kjøbenhavn. No. 36. Den 15 Februarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Im Om Oprindelsen til Ordet Genie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Man har i forrige Numer yttret den Mening, at Ordet Genie i den Forstand, det nu bruges, har sin Oprindelse fra det Latinske Ord Genius. Denne uden videre Beviis fremsatte Mening kunde lettelig give Anledning til vrange Domme. Folk, som ansee et Lexicon for et Orakel, kunne ved at efterslaae Badens Dansk Latinske Ordbog og ved der at finde Ordet Genie oversat med ingenium (Skarpsindighed, Opfindelsesaand, Vid), lettelig tage Anledning heraf til at slaae store Krøller paa Næsen. Da Genier meget ofte bedømmes af Mennesker, som ikke Anden Aargang. have mindste Begreb om Ordets oprindelige bemærkelse, saa vil det nok ikke være af Veien, at Forfatteren her udvikler sine Tanker noget omstændeligen. Genius betegner, som bekjendt, i det Latinske Sprog en Skytsaand. J Oldtiden troede man, at enhver Stad, ethvert Menneske havde en saadan Skytsaand, som besielede det i enhver udmærket og stor Handling. Saaledes vare de ni Muser ni Genier, som maatte tilbedes. Ovid siger: Est Deus in nobis, agitante calescimus illo.*) Denne sandselige Jdee om en Guddom, der besjeler og styrer alle store og udmærkede Handlinger, har forplantet sig lige til vore Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
J Anledning af Stykket om Presning til Pompning i forrige Numer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Forfatteren af dette Stykke iler med at tilkjendegive Skilderiets Læsere, at de paaankede Misbrug i Henseende til denne Presning ere forbudne og hævede ved den sidste Brandanordning af 1799. Da det er en Ting, som maa interessere enhver, saa finder han det ikke upassende, at anføre her Forordningens Ord: "Da siger den, "det fornødne Antal af Mandskab til hver Sprøite er ansat, og Pompningen, desuden ikke kan ventes tilbørligen forrettet af tvungne og uvante Folk, og da Tilrækning af Vand med Menneskehænder er utilstrækkelig for de store Sprøiter, naar de bruges med Kraft, og denne Hielp desuden formedelst Vandkarrenes Anskaffelse er ufornøden, saa skal og al Presning til at pompe"hermed være forbuden." Vel har man villet paastaae, at adskillige Folk endog i den senere Tid ere blevne pressede til Pompning, men da dette mueligen er skeet af ganske uvedkommende Personer, saa er det en Ting, der ikke bør komme her i Betragtning. Nok er det, det er forbudet. Og skulde det hænde sig, at een eller anden vilde presse nogen, saa ved nu enhver, at det er utilladeligt. - J øvrigt byder Forordningen tillige, at ingen Uvedkommende maa nærme sig Jlden. Det vilde være meget at ønske, at denne fortræffelige Forordning maatte blive mere bekjendt blandt dem, den nærmest angaaer, end den virkelig er. Det er f. Ex. ingen Overdrivelse, naar man paastaaer, at de fleste Mennesker her i Hovedstaden synes at være uvidende om, at Presning til at pompe er afskasset. Paa en Tid, hvor der udsættes Præmier for de ubetydeligste Ubetydeligheders Besvarelse, vilde det maaskee ikke være upassende ogsaa at udsætte en Belønning for Besvarelsen af det Spørgsmaal, hvorledes kunde vore Love pan den simpleste, passeligste og beqvemmeste Maade blive bekjendte blandt dem, som de nærmest angaae?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Hvor mange Ubehageligheder kunde der ikke forebygges, naar enhver i sit Fag vidste, hvad Loven forbyder og tillader? Reisen til Jægerspriis. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Dersom der existerede et litterairt Slutterie for Journalister, saa maatte dette Blads Udgiver hvert Øieblik holde sig beredt paa at see Underfogdens Folk hos sig. Han sidder i en bundløs litterair Gield, og skylder Læseren saa mange Fortsættelser, at han hverken veed ind eller ud. Det gaaer ham som de fleste gjeldbundne Folk; ingen Vane bliver dem lettere til en anden Natur, end den, ikke at betale. Udgiveren er imidlertid ingen uvillig Debitor. Han vil gjerne indgaae en billig Accord, og betale sin Gield i Terminer. Til Afdrag leveres her Slutningen af Reisen til Jægerspriis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Anecdoter fra Slaget den Anden April Blokskibet Prøvesteen, under Capitain Lassens Commando, blev, som bekjendt, først angrebet. Ombord paa samme var der en Overcanonerer ved Navn Casper Johansen, som kun var bleven commanderet i den Hensigt, at han skulde være Mandskabet behjelpeligt ved Exerceringen med Canonerne. J det Øieblik, at Capitainen ikke behøvede ham mere, og tillod ham at gaae i Land med en Baad, som just strax kunde tage ham med, opdagede man, at de Engelske gjorde sig færdige til Angreb. Capitainen, som indsaae, at et Slag var uundgaaeligt, raadede Manden paa ny, at han, da han ikke hørte til Skibet, og havde Kone og Børn, skulde forlade Skibet for hans egen og hans Families Skyld, og gjøre sin Pligt, naar han blev opfordret dertil. Denne brave Mand svarede derpaa: "Han ønskede at blive ombord, da det nu saae ud til, at der vilde blive Alvor af Slaget: en Ting, som han længe havde ønsket at overvære. Det var mueligt, at han, hvis det nu ikke tillodes ham at blive ombord, aldrig meere vilde finde Leilighed til at tage Deel i et Slag." Capitainen, som ikke kunde negte ham denne Begjering, anviste ham derpaa en Plads, og fandt ogsaa, medens Slaget stod paa, at hans Forhold fuldkommen svarede til de gode Tanker, han havde om ham. Han var den, der affyrede de tre første Skud, saasnart Commandeur Olfert Fisker havde givet Signal til at fyre, paa det Engelske Skib Edgar, som begyndte Angrebet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Efter Lieutenant M. Billes Beretning, som var ombord paa samme Skib, stod Soldaten Johan Gorel af 1ste Jydske Jnfanterie regiments 4de Comp. ganske allene ved den mellemste Canon, saaret over det ene Øie, med Lunten i den ene Haand og rettende Canonen med den anden. Saaledes passede han med største Omhyggelighed paa, naar et Engelsk Skib kom for Skud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Efter Capitain Harboes egen Beretning viste Folkene paa Skibet Sjælland under Fægtningen saa høi en Grad af Aandsnærværelse, at de, ligesom ved Exerceringen, spurgte ham, naar de havde ladt, om Canonen var rigtig rettet. Blandt dette tappre Mandskab udmærkede en Landsoldat ved Norske Livregiment, navnlig Peder Nielsen Wedersløv, sig saare meget. Dagen førend Slaget, da Commanden ren over en Canon paa det underste Batterie var bleven syg, manglede der en Mand, som man kunde anbetroe Opsynet over den. Wedersløv meldte sig uopfordret, og man overdrog ham ogsaa Commandoen. Under Slaget aflagde han de største Prøver paa Mod og Overlæg. Da den første Canon ikke kunde bruges mere, forlod han den, og paatog sig Commandoen over en anden. Capitain (nuværende Commandeur) Brandt, som commanderede Blokskibet Jylland, roste blandt Mandskabet især Rasmus Rasberg, som under Fægtningen var bleven saa stærkt saaret, at han siden maatte ligge længe paa Hospitalet. Han lod sig forbinde, kom paa sin Post igjen, og forsvarede den, saalænge Slaget varede. Det samme, gjorde Melchior Heymann af den Jødiske Nation, som havde Post ved det nederste Batterie, og hver Gang forlod den Canon, der var demonteret, gik til en anden, og forblev ved den. Han var under hele Slaget et opmuntrende Exem(Fortsættes.) vel for hele Mandskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Blandede Nyheder. Vi faae nu med det første et nyt Stykke under Titel af Eduard af Skotland, omarbeidet ved Kotzebue efter Duval.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Dagsposten (d. 16 Febr.) har medbragt følgende Nyheder. Det Neapolitanske Hof havde nylig sendt den forrige Neapolitanske Minister i Kjøbenhavn, Prinds Cardito, til den Franske General St. Cyr, som erklærede, at han, saalænge som fremmede Tropper ikke gjorde nogen Bevægelse i Nabolavet, ikke vilde overskride Demarcationslinien. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Rusland sender nu en Ambassadeur til China, 1500 Mand Militaire skulle ledsage ham til Peking, dette er den første Russiske Ambassade til China efter 30 Aars Forløb. - Den Jtalienske Republik bliver nu virkelig forvandlet til et Kongerige. Da Prinds Joseph skal have vægret sig for at antage Kongekronen, saa agter nu den Franske Keiser selv at antage den. En Søn af Prinds Louis er bestemt til Tronfølger. - Fra Toulon er der udløben en Fransk Flaade af 11 Linieskibe, 7 Fregatter og to Brigge, med 89000 Mand, og fra Rochefort en Escadre af 5 Linieskabe, 3 Fregatter og 1 Cutter, med 3000 Mand. - Paven besøgte nylig det Keiserlige Trykkerie i Paris. J de 150 Presser, som her findes, aftrykte man Fader vor i ligesaa mange forskjellige Sprog, for at more den hellige Fader. Det var i 46 Asiatiske, 73 Europæiske, 13 Africanske, og i forskjellige af de Vildes Sprog. Over 400 Tilskuere vare tilstede. - Ved Ancona døde nylig en fattig Bonde i sit 113de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Nyeste ilder. Kjøbenhavn. No. 37. Den 18 Februarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Prøver af en ny Avis. Min Herre! Jeg er et Menneske, som fra det Øieblik, Skjebnen og mig ud i den vide Verden, har søgt Lykken paa alle muelige Gjenveie, uden nogensinde endog kun at faae Øie paa dens Skygge. Den flyer just ikke for mig, men den leger, Skjul med mig. Jeg har gjort alt for at vinde dens Yndest; men hidtil forgjeves. Jeg har stiftet Enkecasser, jeg har spillet i Lotteriet, jeg har anlagt Fabriquer, jeg har sat Prætiosa paa Spil, jeg har været Fægtemester og Dansemester, jeg har holdt Leiebibliothek, jeg har Anden Aargang. været Commissionair, jeg har været Damefriseur, Summa Sumarum, jeg har været tusinde Ting, som enhver kan blive uden mange Penge og store Forbindelser. Men Lykken, den grusomste, uretfærdigste, dummeste af alle Patroner, synes at være min afsagde Fiende. Mine ypperligste Projecter ere gaaede op i Røg, mine ivrigste Bestræbelser have været frugtesløse. Endnu et Skridt er der tilbage, som jeg agter at forsøge, Vær mig behielpelig, min Herre, Jeg veed, De kan. Aviser og Nyheder, det er vor Tidsalders Kjephest. Jeg agter at sætte mig op paa den. Mueligen den kan løbe med mig ind i Lykkens Tempel. Løber den løbsk med mig a la bonheur, – da ønsker jeg kun, at den maa løbe med mig lige ud i Peblingesøen, saa bliver jeg dog paa denne Maade befriet fra den værste Verdens tunge Byrder. Det er mit faste Forsæt, at udgive et Nyhedsblad. Ud skal det og ud maa det. Jeg sender Dem her en Prøve deraf, som jeg beder Dem at indrykke i Deres Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Indenlandske Nyheder. J Mandags Morges kom en fattig Kone i Gothersgaden og had Hr. X. om en liden Understøttelse. Den ædle Mand tog en Fireskilling op af Lommen og gav den fattige Kone den, som vædede hans Haand med sine Taarer *).Hr. Klædekræmmer 3 er nylig kommen. tilbage fra Badet, hvor han har efterladt sin Skjørbug. Det hele Publicum glæder sig over hans Helbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Hr. Kandestøber Bremenfelds yngste Datter har nylig skoldet den ene Finger. Men til Publicums Efterretning kan man melde, at hun allerede er i Bedring. Hr. Bremenfelds ældste Datter skal efter Forlydende givtes med Dugmagersvend og Laugsbud Boxbom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
J Fredags Aftes hændte sig her i Hovedstaden en stor Natursieldenhed. En Kat sprang ned fra en Loftsluge, uden at komme til Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
(Af den officielle Adresseavis.) En ugivt Mandsperson ønsker sig en ung, smuk og reenlig, men givt Kone som Opvarterske. Men uden de anførte Egenskaber nytter det *) Saadanne Complimenter kunne skaffe mig, som Udgiver, baade Credit og Subscribenter, og begge Deele behøver jeg. Af al muelig Løgn er Smiger den, man helst gider hørt. ikke, at nogen melder sig. - En meget speculativ Handelsmand ønsker sig en Handelscompagnon, som vil indskyde 5000 Rdlr. i en Speculationshandel. Han lover ham en aarlig Fordeel af 80 p. C.J Aftes var der Balen Masque i Klubben. Blandt de udmærkede Masquer var Hr. X. og H. klædte som to Bulbidere. De gjorde mange Hundekonster. En Bjørnetrækker og en kalkunsk Hane gjorde ogsaa megen Opsigt. Med Oplysningen var man overmaade tilfreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Udenlandske Nyheder. Paris. Den hellige Fader uddeler i denne Tid med største Rundhed Velsignelser og Aflad. En blind Mand og en døv Kone skulle nylig have faaet deres tabte Sandser ved at kysse: Pavens Tøfler. De Franske Damer ere i høieste Grad andægtige og forsømme ingen Dag at gaae i Kirke. Rosenkrandsene ere saa meget i Mode, at næsten alle Prydelser ere i Skikkelse heraf. Fruentimmerne have begyndt at bære et Slags Hatte, som kaldes Cardinalshatte, og et Slags Kniplings Kapper med røde Baand, som kaldes Auto da fe. . Spanien, Vi berede os her paa alle muelige Maader til at værge os mod Fienden og forsvare vor retfærdige Sag. Et Engelsk Skib, the Devil kaldet, er nylig blevet opbragt ved een af vore Capere. Det vurderes for 400,000 Pjastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Engelland. Et Spansk Skib er nylig blevet opbragt ved een af vore Capere. Det vurderes for 400,000 Pjastre. Vi ere beredte til at modsætte os Fienden paa alle muelige Maader, og med vor sidste Blodsdraabe at forsvare vor retfærdige Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Bremen. Raadet har nylig været samlet og skiltes ikke af førend Kl. 1 om Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Man vil paastaae, at Europas nærværende Febertilstand har givet Anledning til vigtige Debatter. Der siges, at Armeen skal sættes paa en respectabel Fod; at der skal anlægges et nyt Batterie af tre Canoner, som skal forsvare Byen fra den nordlige Side. Alt dette er imidlertid kun løse Rygter; men saa meget er vist, at der i disse Dage er blevet hvervet 15 Skarpskyttere og 2 Pibere. Vigtige Sørelationer. Ved Knippelsbro er nylig ankommet en Cutter med levende Torsk fra Fyen. Skibet har paa denne korte Reise tre Gange strandet. Bogrecensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Emilie Galotti, et Sørgespil i fem Acter af S. C. Lessing, paa ny oversat. - (Et maadeligt Product, - Maadelig udført, maadelig oversat. - Efter Recensentens Mening kunde vi gjerne undværet det). Den blodige Jlddrage, et herviske Sørgespil i fem Acter, af C. Bessermacher. - Et Mesterstykke, som stopper et stort Hul i vor Litteraturs Adriene, Digterens Navn er den bedste Anbefaling. Recensenten har læst Stykket i Manuscript, og allerede den Gang følt sig henrykt ved Læsningen). Mathematiken i alle sine Dele, 6 Voll. 4to, med 100 Kobbere. - En Ruskumsuust, som Forfatteren, efter Sigende, har arbeidet paa i tyve Aar. De eneste, der glæde sig ved dette Skrivts Udgivelse, ere Urtekræmmerne, Seer De, saaledes agter jeg omtrent at skrive mit Blad. Det skal hedde den Frimobige. Jeg havde først tænkt paa, at kalde det Gabestokken, men da der er adskillige andre, der gjøre deres Blade til en Gabestok, saa vil jeg ikke pryde mig med laante Fjere. Jeg vil være original i alting. Jeg har forsynet mig med en Medarbeider, som er Karl for sin Hat, og som gaaer i Jlden for mig. Ogsaa han er et Vrag, som driver for Veir og Vind. Af ham lover jeg mig adskillige Afhandlinger, som baade ville have Næb og Kløer. Han er Recensent og kan recensere alt, lige fra Miltons Paradiis til Loofts Kogebog. Vi have i andre Blade allerede havt adskillige Recensioner af ham over hans egne Skrivter. Han kan og gjøre Vers og Epigrammer, naar det kniber. Kort sagt, mit Blad bliver et Blad over alle Blade – et Særsyn i vor Litteratur. J Førstningen vil det nok være temmelig vanskeligt at faae det i Gang; men naar først ti bekjendte Mænd paa en fiin og grov Maade ere blevne gjorte til Kieltringer, og ti andre roste og smigrede deri, saa kommer det nok i Ny. Mine Venners Antal vil jeg just ikke forøge derved, men een Uven, som Subscribent paa mit Blad, er mig langt kjerere end ti Venner, som jeg ikke har mindste Gavn af. Deres &c. Grusomhed mod Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Blandede Nyheder. er Dage efter et nylig forefaldet Slagsmaal mellem to Dugmagersvende skal den ene af dem være død. Ved Obductionsforretningen skulle to smaa Been i Tindingen være fundne beskadigede. Den anden Dugmagersvend skal være arresteret. Opbyggelsen af de afbrændte Huse og Gaarde i Slagelse har hidtil endnu ikke kunnet tage sin Begyndelse, uagtet de indkomne Bidrag beløbe sig i alt til omtrent 8-9000 Rdlr. Aarsagen er denne. Byens Magistrat havde besluttet, at der i Smedegaden, som for endeel blev lagt i Aske ved den sidste Jldsvaade, skulde anlægges et Torv, og har i den Anledning tilkjøbt sig adskillige dervæJ Førstningen modsatte de Brand rende Grunde. lidte sig denne Plan. Men nu, da disse have samtykket deri, modsætte Byens øvrige Jndbyggere sig den, fordi et saadant Torv Anlæggelse vilde medføre en Bekostning af 8-9000 Rdlr. og der altsaa maatte gjøres et Laan, som Byen ikke seer sig istand til at kunne afbetale, uden i en Række af Man mener, at denne Tvist vil give An Aar. ledning til en Proces.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Det hedder nu, at Tomten af St. Nicholgis Kirke skal anvendes til et Torv med Collonader, hvor der skal anbringes Boutiquer. Paa Møen døde d. 22 f. M. i ugivt Frihedsstand Pensionistinden Anna Sophia Magdalena Friderica Ulrica. Hendes Arvinger ere ubekjendte og man veed ikke, at hun havde noget Tilnavn. Det er formodentlig den samme, som Riegels taler og i Christian den Sjettes Historie. Hendes store Lighed med afdøde Kong Christian den Sjette bragte hende paa det Jndfald at udgive sig for en Prindsesse, af hvilken Aarsag hun ved en Commission blev dømt til at hensættes i Møens Tugthuus. Hendes opspundne Æventyr kan læses i det anførte Skrivt S. 294. Den foregivne Prindsesse skulde efter dette Æventyr være født af Enkeførstinden af Ostfriesland 1738, og indtil sit femtende Aar været opdragen i Grevinde Schacks Huus. Hun kom derpaa til Norge, og kort derefter til Amsterdam, hvor hun hos en Kjøbmand blev holdt som en Datter af Huset. Her erfarede hun, at hun skulde eie Midler og deriblandt Christian den Sjettes Portrait og et Gavebrev paa Bregentved. Jndtil Enkeførstinden døde (1764) skal hun være bleven holdt utrængende i Amsterdam, men siden maatte hun tjene som simpel Pige i Leiden. En Norsk Student navnlig Kirchhof, blev her bekjendt med hende og førte hende paa Speculation til Kjøbenhavn, hvor hun skal have havt adskillige mærkværdige Hændelser, indtil hun endte sin Rolle i Møens Tugthuus. Et Menneske kom forleden Aften hos Controlleuren i Forsalen til Comoediehuset og forlangte en Parquetbillet. Jstedet for en Rigsdaler leverede han en Comoedieplacat, sammenlagt, som en Bancoseddel, ind i Hullet og forsvandt. Controlleuren gik derpaa ind i Parquettet og gjorde Personen opmærksom derpaa; men denne negtede naturligviis Bedrageriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Dagsposten har medbragt følgende Nyheder. Keiser Napoleon har tilskrevet Kongen af Engelland et smukt Brev, hvor han kalder ham min Hr. Broder, og gjør han Fredsforslag. Kongen af Engelland har ved sin Minister ladet svare, at han ikke kan give nogen bestemt Erklæring, førend han har corresponderet med de Magter, han staaer i nøie Forbindelse med, især Rusland. Alle Udsigter til Fred synes at være forsvundne. Kongen af Sverrig skal have villet slutte en Tractat med Engelland. Han skal have forlangt 40 Mill. og lovet at levere herfor 20,000 Mand i Engelsk Sold. Engelland vilde kun give 16, og der blev altsaa intet heraf. - Negerne paa St. Domingo drive nu Sørøverie med 500 Canonbaade a. De have opbragt et Spansk Coffardieskib og ladet Mandskabet og Passagererne springe over Klingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Hieronymus Bonaparte har sendt sin Kone tilbage til hendes Forældre, og indskibet sig paa en Fregat. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Den Franske Minister i Kjøbenhavn er bleven udnævnt til Senator, Murat og Beauharnis ere blevne Prindser. - Siden d. 16 Oct. har Engelland allerede opbragt 80 Spanske Skibe. - Fra London, meldes: paa Øen St. Thomas opkom d. 22 Nov. en heftig Jldsvaade, som lagde 900 Bygninger og Pakhuse i Aske. Skaden vurderes for 7 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,