JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Der sees nu af en Jndbydelse fra Rector ved Kiøbenhavns Universitet, Prof. P. C. Müller, at Deres Kongelige Majestæters Kronnings- og Salvingsfesvirkeligen vil finde Sted i dette Efteraar, i hvilken Anledning de Herrer, som attraae at erholde akademiske Værdigheder, anmodes saasnart muligt at henvende sig med de fornødne Anmeldelser desangaaende til Decanerne ved vedkommende Fakulteter, Alt i Overeenstemmelse med den Aar 1810 af Universitetets daværende Rector udstædte Bekiendtgiørelse. Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. Jndledningen til samme fortiener heelt at læses. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark &c., giøre vitterligt, at, som det stedse blev en vigtig Gienstand for Vor landsfaderlige Omhu, at Statens tilvoxende Ungdom betimeligen lærtes at kiende hvad Enhver skylder Gud, sig Selv og Andre, og hvorledes Han, ved retteligen at bruge sine Evner, kunde blive gavnlig for Borgersamfundet; saa have Vi, med lige Nidkierhed som Danmark fremfarne Konger, bestræbt Os for, at Almue= og Borgerskole væsenet, ikke mindre end den lærde Skolevæsen, maatte bringes til mueligste Fuldkommenhed. En Planer saaledes forlængst bleven lagt til en hensigtsvarende Jnddeeling af Skoledistrikterne paa Landet, og til de faste Skolers Formerelse og Forbedring; de Midler ere nøie grandskede, hved hvilke stadig Skolegang og behørigt Opsyn med det hele Almueskolevæsen kunde fremmes; at duelige Lærere dertil kunde dannes, var Øiemedet med de flere Skole=Seminariers Oprettelse: t og paa det, at Ungdommens tro Veiledere kunde arbeide med Lyst, bleve deres Kaar bestemte, og Kilder til deres passende Lønning omhyggeligen opsøgte. Denne Plan tilkiendegives det i provisoriske Reglement for Almue=Skolevæsenet paa Landet i Siælland og flere Øer, af 10de Octbr. 1806. Efterat de Grundsætninger, paa hvilke forommeldte Reglement var dygget, ved flere Aars Erfaring ere blevne prøvede, have Vi fundet det passende, at lade Reglementets Jndhold, med nogle yderligere Bestemmelser, inddrage saavel i denne Vor Anordning for Skolevæsenet paa Landet, som i en anden Anordning for Almue= og Borgerskolevæsenet i Kiøbstæderne, hvilken ved Siden af denne udgaaer. Det er med Overbeviisning om disse prove de Grundsætningers Fasthed, og med glad Forhaadning, at deres trolige Anvendelse skal udbrede sand Religiøsitet og fremkalde borgerlige Dyder, at AlmueSkolevæsenet paa Landet i Vort Rige Danmark (Af de foreskrevne Bestemmelser selv skal de mærkeligste en anden Gang vorde meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
For at forebygge Ophold ved Guldborg Færgeløbs Overfart fra Lollands Siden om Nattetider, er foranstaltet, at en af Færgekarlene fra Mørket begynder til Dagens Frembrud, opholder sig hos Hr. Andersen i Guldborg. En Efterretning ikke uvigtig for Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Boghandler C. Steen agter at stifte en Læsesal i Hovedstaden, hvor alle interessante danske, tydske og svenske Aviser, Blade og Tidsskrivter, saavelsom endeel engelske og franske, skulle blive til Giennemlæsning Af enhver Jnteressent betales prænumenationsviis, et Kontingent af 8 Rbdlr. N. V. qvartaliter; tillige skal der sørges for, at enhver Forfriskning, som haves paa noget andet offentligt Sted, kan erholdes til billige Priser. Forleden fik et ungt Menneske i Helsingøer Jndfald at tage endeel Opium ind, hvorved han hensov den evige Søvn. Jo sieldnere det er, at noget Skrift nu til Dags giør, som det hedder, Lykke, desmere paafaldende er den almindelige Opmærksomhed, hvormed hvor Læseverden har optaget den nyelig udkomne Tale af Hr. Amtsprovst Abel paa Landemodsdagen i Aalborg, Af Salomons bekiendte skiønne Bøn: "giv mig Viisdom!" har Forfatteren taget Anledning, i et kraftigt Sprog og med levende Farver, at giennemgaae sand Viisdoms Nødvendighed for enhver Stand fra Manden i Hytten til Manden i Palladset, og gid enhver Læser maatte sande og føle hvad her saa skindt er foredraget: at den Viisdom, der lærer Mennesket sin høie Bestemmelse, lyser ved Exempler og giør det forædlet og tilfreds med sig selv, er det høieste Maal, Dødelige kunne have for Øie, og Stiernen, som aldrig misviser!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
J denne Tid har nogle Landstrygere og Dagdrivere i opholdt sig i Falster. Omtrent 20 Personager af disse for den offentlige Sikkerhed saa farlige Jndividuer, ere imidlertid indtil videre anviste frit Qvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Efter en Reisendes Beretning var ved hans sidste Ophold i Siælland ligeledes 60 saadanne Landstrygere heftede i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Forrige Torsdags var paa Børsen i Khvn. en af de største Auktioner der i lang Tid have været : 20,000 Pd. Caffe, 9 Fade Rum, 18 Fade Porter, 1014 engelske og hollandske Oste, 324 Riis hollandsk Skrivpapiir, 1000 Flasker Rhinviin og meget mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Fra Helsingøer afgik i Løverdags til Jylland en aaben. Baad, som havde endeel Passagerer med, meest Fruentimmer, som enten forhen havde forbunden sig eller haabe endnu at forbinde sig med Militaire af det 1ste jydske Jnf. Reg, som marscherede sidst derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Det 61de Classelotteries 5te Classes Trækning foretages paa Rosenborg Slot Mandagen den 5te Septbr. førstkommende. (Uddr. af danske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Ved den 923 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: Denne Postdag var ingen Cours noteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Bekiendtgiørelser. Enkemadame Grosmann agter underhaanden at bortsælge sit iboende Sted her i Byen, som kan tiltrædes til dette Efteraar eller maaskee før. Liebhaberne vilde behage at henvende sig til Kiøbmand M. Herskind, der, som hendes Laugværge, gjør dem bekjendt med de Betingelser under hvilke det kan afhændes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Hos C. B. Frausing, kan bekommes Propatria, Concept. papiir, og Maculatur, hæglet Hør, Erichsens Rape i Flasker, klare Linolie og Roe Olie af eget Fabrik for 1 Rbdlr. N. V. pr. Potte m.m. Friske Citroner kan bekommes hos Krofs. Da Sieruphaugaard i Nørre Herred, Randers Amt, ikke blev solgt ved Auctionen den 13de August 1814, saa er samme underhaanden at faae tilkiøbs, naar Lysthavere, vil henvende dem til Kystbefalingsmand Press paa Bartrupholt, som har Fuldmagt til at slutte Handel derom. Gammel Vinterhvede af 1813 Aars Afgrøde, tienlig til Sæd, har Undertegnede at sælge. Det kan faaes saavel i Aarhuus, hvor et Partie er oplagt, og som fra Adressekontoiret sammesteds kan anvises, som og paa Kobsteenseie eller Ratlousdal, naar man behager at henvende sig til mig selv. At et Aars gammel Vinterhvede, vel konserveret, er fortrinlig til Sæd, veed jeg af flere Aars Erfaring, og at dette jeg herved faldbyder ligeledes er tienlig til at saae, veed jeg deraf, at jeg baade i denne og afvigte Maaned har saaet af det for at prøve det, og at det er kommen godt op af Jorden. Ondrup ved Rodsteenseie, den 20de August 1814. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
En meget god Gaard i Ebeltoft, der er indrettet for en Handelsmand, og som med liden Forandring kan blive en beqvem og behagelig Boepæl for enhver anden Familie, er med tilliggende smukke have at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar. Adressekontoiret i Aarhuus anviser Sælgeren. Skulde et Udet Fransk Gulduhr uden Yder=Casse, med smaae ægte Stene, omkring Glasset over Skiven, og et lidet Portrait bag paa, være bleven eller blive nogen faldbuden, da opgiver Adressekontoiret den rette Eier til samme som giver en anstændig Belønning derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Hos Agent Nyholm i Weile ere følgende Brænderie-Redskaber at faae tilkjøbs paa meget gode Vilkaar, hvoriblandt ogsaa den, at en sufficant Kiøber kan have flere Maaneders Credit. 1) Et ganske nyt Kaaber Brændeviinstøi der ei endnu har været indmuret, forfærdiget af en af Kiøbenhavns bedste Mestere, efter nyeste Faron, bestaaende af Kiedel med fast Dæksel og Røremaskine paa 6 1/4 Tønders Rum, Hat, Svalemaskine og Svalerønde, veier circa 1380 Pd. 2) Et dito Brændeviinstøi af Kiedel paa 6 1/2 Tønders Rum med løst Dæksel, Hat, Maskine, og Svaletønde, noget brugt, veier omtrent 1200 Pd. 3) Et dito Brændeviinstøi af Kiedel paa 6 Tønders Rum, med løst Dæksel, Hat, Svalepiber og Svaletønde, ligeledes brugt, circa 900 Pds. Vægt. 4) Eit dito Destilleertøi af Kiedel paa 1 Tønde Rum, løst Dæksel, Hat, Svalepiber og Svaletønde, ligeledes brugt. 5) Trende gode Mæskekar, hver paa circa 8 Tønders Rum, tvende Bryggekar, et Støbekar, et SpølSvalekar, med flere Kar, Ballier, Foustager, Kaabermaal og Tragter, samt alle til et fuldkommen Brænderie hørende Aparater, ligeledes kan faaes til Nedbrydelse en ypperlig god Kiølle med Jernflage og øvrige tilhørende, hvorpaa kan tørres 12 a 15 Tønder af Gangen. Dersom disse Brænderie=Redskaber ikke blive solgt underhaanden, bliver samme midt i October d. A. stillet til offentlig Auktion, som nærmere skal blive bekiendtgjort. Weile, den 14de August 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Til næstkommende Michaeli Flyttedag ønskes et Værelse med Sovekammer til Leie. De som havde samme ville behage at melde dem paa Adressekontoiret. Meget gode 12 Fods fyrre Bord, 10 Fods Gran Bord, Lægter, fuldbaanede Tønder til 14 Lispund, Kiød, Ege fuldbaanede Tønder, halv Tønder og Ankere, Maste=Spiger af forskiellig Lænde. St. Udes Salt, Gros og smekker Stangjern. 3 Tom. Søm, Jernplader, Jerngryder af forskjellig Størrelse, grøn Sæbe, Hampeblaar, Humle, Kakkelovne, smaae Søm af forskjellig Størrelse; er alt i store og mindre Partier at bekomme hos Niels Hviid, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. En Portraitmaler agter at opholde sig her i Byen, før at give Underviisning i Portrait, Landskabs, og Blomstermalerie, Hr. Kiøbmand Hoffmann i Fiskergade giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Efter Vedkommendes Begiering bliver foretaget offentlig Auction Tirsdagen den 6te September næstk. Kl. 3 Eftermiddag paa Holme Præstegaards Mark over den Anpart Ruggrøde sammesteds som tilhører Hr. Magister Liisberg. i Aarhuus, efter de Conditioner som paa Auctions=Ste kundgiøres. Mariendal den 1ste Septb. 1814. R. Biørn, constit. Auct. Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Et Fortipiano anvises tilkjøbs for billig Priis fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Paa Roelsøegaard i Mols Herred, kan erholdes godt, Vinter Forder, til 80 a 100 Stkr. Stude fra 1ste Rov 1814 til 1ste Mai 1815, naar derom akkorderes med mig her paa Gaarden inden Septræber Maaneds Udgang d. A.L. Petersen, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Sidste Onsdag den 31te Augst. er fra Rasmus Pedersen, Morrup i Nødager Sogn, bortstiaalen 2de Bester er sortblisset Hoppe 10 Aar og en Gul brun Hæst med sort Hale og Manke 3 Aar gammel. Dette ombedes af vedkommende, at anmelde til Peter Felballe ved Mølle Port i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Førstkommende Løverdag den 3die Septbr. Eftermidd. Kl. 3, bortsælges ved Auktion paa Aarhuus Amtstues Magasiner i dertil leverede 3 a 4 Td. Rug, 13 a 14 Td. Byg, 5 a 6 Tdr. Havre i 8 Procent afgivt, efter Forord. af 14de Octbr. f. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Gaarden Christinedal i Schovby Sogn som forhen i disse Aviser No. 79, 84 og 86 er averteret, bliver ved Auktion opraabt til Bortforpagtning i 9 Aar paa bemeldte Christinedal Fredagen den 23 Sept. førstkommende Kl. 11 Formiddag. Conditionerne skulle saasnart de erholdes fra Eieren blive afgiven til Liebhaberes Eftersyn, paa Giestgivergaarden i Aarhuus, og til Hr. Forvalter Kok paa Christinedal. De indeholde blant andet: at Gaarden tiltrædes 1ste Nov. næstkommende og modtages uden Besætning men med den indavlede Grøde, imod at erlægge en vis Pengesum ved Jndtrædelsen. Frysenborg den 29de Aug. 1814. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-02
Fra Veng Mark ved Sophiendahl, er Natten mellem den 31te August og 1ste September bortstiaalen en rødblisset 2 Aars Plag, 10 Qvarteer høi, hvid Manke og Hale, en rød Stierne i Blissen. - For Opdagelsen af dette Tyverie loves en passende Douceur af Ernst Jensen, Veng, den 1ste Sept. 1814. Nylig har forladt Pressen: Digte af Steen Steensen, Blicher, 1ste Deel, Prisen er 10 Rbmk. Elmauist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
No. 125. Aar 1814. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. de Cidende. Adresse=Contoirs som forsendes med Brevposterna; Løverdagen den 3die September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Sverrig. Norge. Convention. imellem Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen af Sverrig, i Hs. svenske Majestæts Navn paa den ene, og den norske Regiering paa den anden Side, sluttet, under Betingelse af Stadfæstelse, ved Undertegnede paa Moss, den 14de August 1814. Art. 1. Hans Kongl. Høihed Prinds Christian skal, efter den i Constitutionen foreskrevne Maade, strax sammenkalde Kongeriget Norges Storthing, som skal aabnes den sidste Dag i September, eller, om dette ikke er muligt, i de første 8 Dage af October. 2. Hs. Majestæt Kongen af Sverrig skal staae i umiddelbar Underhandling med Storthinget ved een eller flere Commissarier, som han udnævner. 3. Hs. Majestæt Kongen af Sverrig lover at antage den ved de Deputerede i Rigsforsamlingen paa Eidsvold udarbeidede Constitution. Hs. Majestæt vil ikke foreslaae andre Forandringer end de, der ere nødvendige for begge Rigers Forening, og forbinder sig til ikke at gjøre det uden efter Aftale med Storthinget. 4. De Løfter, der ere givne det norske Folk, saavel af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, som af Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen i Kongens Navn, skal samvittighedsfuldt blive opfyldte og stadfæstede af Hs. Majestæt for det norske Storthing. 5. Storthinget skal forsamles i Christiania. 6. Hr. Majestæt Kongen af Sverrig erklærer, at Jngen skal blive forfulgt hverken umiddelbar eller middelbar for Meninger stridende imod begge Rigers Forening, som han indtil dette Øieblik har maattet yttre. De civile og militaire Norske Embedsmænd eller Udlændinger i Landet, skal blive behandlede med den Agtelse og den Velvillie, som den høieste Myndighed skylder dem. Jngen af dem skal kunne drages til Ansvar for deres Meninger. De som ikke vedblive deres Tieneste, skal tildeles Pension efter Landets Love.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig vil anvende al sin Jndsydelse hos Hs. Majestæt Kongen af Danmark, fa at faae tilbagekaldt de Forordninger og Edikter, der ere udgivne efter den 14de Januar 1814, saavel mod de offentlige Embedsmænd, som mod Kongeriget Norge, i Almindelighed. Hovedqvarteret Moss den 14de August 1814. A. F. Skjøldebrand. M. Bjørnstierne. Generallieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Generalmajor Jonas Collet, Aall, Statsraaader. (Natificeret af Hs. Majestæt Kongen, og Kronprindsen af Sverrig. Vaabenstilstand. imellem de Svenske Tropper paa den ene, og de NørstTropper paa den anden Side, sluttet, under Betingelse af Stadfæstelse, ved Undertegnede i Moss, den 14de August 1814. Art. 1. Fiendtlighederne skal ophøre baade til Lands og Vands imellem de Svenske Tropper og Flaader paa den ene, og de norske Tropper og Flaader paa den anden Side, at regne fra den Dag denne Vaabenstilstand undertegnes, indtil 14 Dage efter Rigsdagens Aabning, og med 8 Dages Opsigelse efter den bestemte Tid. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Blokaden af de norske Havne skal hæves fra den Dag denne Forening er undertegnet. Al Jndførsel og Udførsel skal være frie, dog de Norske Toldintrader uforkrænkede. 3. Dersom Frederiksteens Fæstning ikke har kapituleret, skal den strax overleveres med samtlige dertilhørende Værker, til Hs svenske Majestæts Tropper. Garnisonen skal gaae ud af Fæstningen med Vaaben og Bagage og alle militaire Honneurs. Det skal være Officererne tilladt at gaae hvorhen de vil. Soldaterne vende tilbage til deres Hiem; saavel de Første som de Sidste skal love, ikke at ville tiene meere mod Hs. svenske Majestæts Tropper. 4. Der skal trækkes en Demarkationslinie imellem de tvende respektive Armeer. Den svenske Linie skal hælde sig til Sooner, gaae over Hovi, OnstadSund, hen til Dieren Søe og følge Glommen lige til Kragerud. De Svenske Tropper i Warmeland maa ikke gaae forbi Aalan. Den Nørste, Lin skal hælde sig. til Drøvet, gaae fore Førsegaarden og Krogstad til Die ren Søe og siden følge den høire Vred af Gommen lige til Kongsvinger. 5. De norske nationale Tropper skal strax gives Orlov og gaae tilbage til deres respektive Hjemmesteder. Der skal kun være under Vaaben de gevorbne. Troppekorps, nemlig: a) det Søndenfieldske Regiment, b) det Nordenfieldske Regim., c) det Oplandske Regim, d) de Aggershusiske Skarpskyttere, e) Artillerie=Brigaden. Disse Korps maa aldeles ikke gaae over den i 4de Art. bestemte Demarcations=Linie, saaledes at Landstrækningen fra Drobak, Korsegaarden og Krogstad til Sooner, Hovi og Onstad=Sund skal være aldeles fri for Tropper. 6. Der skal kun blive tilbage i Norge 2de Svenske Divisioner med forholdsmæssig Artilleri og Cavalleri, Resten af den svenske Armee skal gaae tilbage til Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Den Deel af den norske Armee, som bliver under Vaaben, skal gaae ind i Demarcations=Linien i bestemte Dag marscher og opbryde 2 Dage efter denne Vaabenstilstands Undertegnelse. Den Deel af den svenske Armee, som gaaer tilbage til Sverrig, skal bryde op saasnart skee kan. 8. Naar Fiendtlighederne have ophørt, skal de svenske og norske Generaler giensidigen give Ordres, sigtende til at god Forstaaelse kan herske imellan de 2de Armeer, og at Krigens Byrder og Spor kan forsvinde. Jngen Kontributioner eller Reqvisitioner, af hvilketsomhelst Slags, skal hæves i Landet. Alt hvad Indbyggerne maatte levere skal betales med rede Penge. De Norske Generaler skal forbyde al Bortførsel af Kreature, og de Svenske Generaler skal nøiagtigen lade lagttage de befalinger, som ere givne med Hensyn til denne Gienstand. 9. Krigsfangerne skal sættes i Frihed paa begge Sider, saa hastigt som det lader sig giøre, 10. For at give Nationens Repræsentanter, sammenkaldte til et Storthing i Christiania, fuldkommen Frihed i deres Forhandlinger, skal der ikke tillades, hverken Svenske eller Norske Tropper, at nærme sig bemeldte Storthing paa en Afstand af 3 Mile saalænge Storthinget holdes. Borgerne i Christiania skal besætte, Vagterne i Byen og paa Aggershuus Fæstning medens Storthinget varer. 11. For at spare videre Blodsudgydelse skal der være en Vaabenhvile, at regne fra dette Documents Undertegnelse med 12 Timers i Opsigelse. 12. Det Norske Flag skal respekteres imedens Vaabenstilstanden varer. Hovedqvarteret Moss den 14 Aug. 1814. A. F. Skjoldebrand. M. Bjørnstjerna, General=Lieutenant. General=Major Jonas Collett. Aall, Statsraader. Red den Reservation, at Demarkationslinien af de respektive Armeer skal være status que forden Svenske Armee, og for den Norske Armee, en Linie, som skal gaae igiennem Sooner, Spydberg og Hovi til Glommen. Matificeret af Hs. Maj. Kongen og derefter af KronFrindsen af Sverrig med følgende Paategning: Jeg ratissicerer ovenstaaende Konvention med Reservationen, og Jeg griber med Fornøielse denne første Leilighed for at give et Beviis paa mine Følelser for Nationen og den Norske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
J mit Hovedqvarteer Frederiksstid, den 15 Aug. 1814. Carl Johan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik har udgivet følgende mærkværdige Proclamation til det Norske Folk. Nordmænd, Da vi efter Opløsningen af Eders Forening med Danmark overtog Styrelsen af Norges Anliggender, var dette for at hindre, at ikke Børgerkrig, og Partieaand skulde sønderslide Eders elskede Fødde land. Eders Ønske kaldte Os til Norges Throne, Vi fulgte Eders Kald; Eders Tillid og gode Sag fordrede Vor Deeltagelse. Vi besluttede at underkaste Os enhver Opoftelse, for at føre Eder hine Goder imøde. Vel øinede Vi de Farer, som i en ulige Kamp truede at tilintetgiøre Eders og Vort Haab, men Vi kunde umuligen fatte, at Europas mægtigste Stater vilde forene sig, for at undertrykke et ædelt og uskyldigt Folk, hvis billige Ønske var Frihed og hvis eneste Attraae var Uafhængighed. Jmidlertid lode Sverrigs mægtige Bundsforvandte Os ved deres Sendebud erklære, at Norges Forening med Sverrig, var uigienkaldeligen besluttet. Det er Eder bekiendt, at Vi vare villige til at opofre en personlig lykkelig Stilling, naar et sammenkaldt Storthing fandt, at dette kunde øerede Folkets Held, men det er Eder ogsaa bekiendt, at de Vilkaar, som da bleve tilbudne for en Vaabenstilstand, vare af det Slags, at Vi ikke kunne antage dem, forinden Krigslykken blev prøvet, idet de vare stridende mod Grundloven. Vi maatte saaledes beklage, at Vore redelige Bestræbelser for, at undgaae Krigen i Norden, bleve frugtesløse. Norges udstrakte Grændser og Søkyster havde gjort det nødvendigt at fordele Tropperne. Sverrig rustede sig med Anstrængelse paa flere Steder, og uvis om, paa hvilken Deel af Riget dets Angreb kunde ventes, maatte Vi vælge en Stilling, hvorfra Vibaade kunde vække Rigets indre Provindser, og tillige ile de truede eller anfaldne Punkter til Hielp. Glommen syntes i denne Henseende at tilbyde de fleste Fordeele. Ved Efterretningen og Fiendens Jndbrud over Ide=Sletten. og Svinesund, ilede Vi at samle et Armeekorps i Rakkestad, for ved et Angreb fra denne Side at standse Fienden fra at faae videre Fremgang; men Frederiks stads uformodede Overgivelse nødte Os til at søge Glommen, thi Fienden havde derved vunden en sikker Overgang og Veien til Christiania kunde forteres. Overlegen til Søes kunde Fienden ved idelige Land gange tournere Vor høire Flanke. En langvarig Blokade af engelsk og svensk Søemagt havde hindret Magasinernes tilstrækkelige Forsyning; de vare næsten udtømte, og Mangel paa de fleste Nødvendigheder, truede at knække det Mod, som Fiendens Overmagt ei kunde bøie. Rigsforsamlingens Afsendte bleve ei modtagne af det Engelske Ministerium, og kom saaledes tilbage uden Haab om Hielp eller Formildelse af dette Riges fiendtlige Forholdsregler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Under disse Omstændigheder foreslog Sverrig en Vaabenstilstand. Af detto Fæstninger, hvis Besiddagse af svenske Tropper i de afbrudte Underhandlinger var omtvistet, var den ene allerede i deres Magt, og den anden afskaaren al Undsætning og bombarderet. Krigslykken havde erklæret sig imod Os, og Fortsættelsen af Kampen i nærværende Stilling maatte berede Fædrenelandets Ødelæggelse. For at afværge dette, og for at give Folket Leilighed, til, at skiønne Rigets Tilstand ved et berammet Storthing, gientog Vi Vort Tilbud villigen at træde tilbage fra den lykkelige Stilling, hvortil Eders Tilbud i havde kaldt Os. Vaabenstilstanden og Konventionen i af 14de Dennes bleve undertegnede, og i Følge deraf : have Vi ved Reskript af Dags Dato til samtlige Over øvrigheder ladet sammenkalde et overordentlig Storthing, at aabnes i Christiania Fredagen den 7de Ortober d. A. Elskede Norske Folk kun den bydende Nødvendighed - det ville J ikke omtvivle - kunde bevæge Os til et Skridt, som Eders Hengivenhed gjorde Os dobbelt smerteligt. Vor Attraae var, at fortiene Eders Kiærlighed, Vor Trøst er Overbeviisningen om Eders Sindelag, og den Bevisthed, at Eders Vel var Maalet for alle Vore Handlinger. Givet paa Moss den 16de August 1814. Christian Frederik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Fædrelandet. Deres Majestæters Kongens og Dronningens Kronings og Salvingsfest skal bestemt gaae for sig paa Frederiksborg i de sidste Dage af September eller de første Dage af October Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Paa Aarhuus Rhed er fra fremmede Steder indkommen: Skipper Rasmus Nielsen fra Dantzig med Rug og Ravndug; F. Dinnesen fra Dantzig med Rug, M. Salqvist fra Kongelv med Tømmer; J. Mortensen fra Uddevalle med Tømmer og Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Afgaaede: Skipper Kalsberg og A. Lundgreen til Gothenborg, T. Bomann til Uddevalle, H. Sørensen, til Hamborg, J. Alrøe til Lübeck, alle med Korn og Fedevare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-03
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Commandeur Stub, Krigsraad Sager med Familie og Jfr. Harburg, Hovmester S. Lind, Lieutenant Fischer, Fra Aarhuus til Kallundborg. Kiøbmand Christiansen, Snedkermester Bech, Kiøbmændene Bacher, Borup, Propritair H. Bech, Forvalter J. Rosborg, Seminarist J. Storm, Fuldmægtig M. Elling, Captain og Viinhandler Pedersen, Jfr. Meimann, Grosserer F. T. Adolph med Familie J. A. Stadfeldt.