Berlingske Tidende, 1751-08-02
Et huus nær ved Eskoms kloster udi Esbonderups sogn og paa dets kirkes grund beliggende, er til kiøbs, og kand straxen til Michelsdag tiltrædes, huuset i sig selv er 10 store fag, er mageligt og kiønt indrettet med 2de stuer, hvoraf den ene er betrokken med voxdug og udi samme stue er en vindeovn paa messingepiller staaende, endnu 3de kammere, af hvilke det ene er betrokken, og i samme kan mer en vindovn med tilbehør, endnu et lille kammer til at legge øl udi, dernæst et spisekammer samt et kiøkken, saa og et locum privatum, gaarden er broelagt og derudi en brønd med opstandere, sam dertil hørende pomperedskab, et udhuus indrettet til stald, brænde huus, kalve- og hønsehuus, uden for vinduerne er et lidet for toug med et stakket indelukt, nok er ved gaards-rummet ogsaa en liden hauge med hen ved 40 stykker meest lavestammede og extra god frugtetræer, liebhaberne vilde behage at melde sig paa Esroms kloster hos Hr. Regimentsskriver Plum, eller hos Hr. Birkedommer Kock, hos hvilken conditionerne kand erfares. Da Henrich Hjort, fordum sognedegn til Brøndshøy og Rødovre sogner i Sochelunds herred her udi Siælland, ved døden er af og hans efterladte stervboe befindes af saa ringe tilstand, at den ikke taaler de omkostninger, som paagaaer ved proclama at lade læse til tinge, saa lader Stifts=Provsten Hr. Professor Bloch som skifte forvalter, herved 3de gange efter hinanden, indkalde bemeldte afgang. Henrich Hiortes efterladte stervboes debi= og creditorer, afvilde en ten selv eller ved fuldmægtig indfinde dem udi hans iboende Præste Residence her i Kiøbenhavn, Torsdagen den 26 Aug. førstkommende om eftermiddagen klokk. 3, de første med betaling for hvad de er skyldige, og de sidste med lovlig beviis for deres krav, i mangel deraf, maa de tilskrive sig selv hvad skade deres udeblivelse kand foraarsage, siden skiftet da, uden videre ophold, ventes sluttet. Det udi Roeskilde beliggende privilegerte vertzhuus, Prindsen kaldet, er til kiøbs at bekomme, hvorom liebhaberne behager at addressere sig til eieren, forpagteren Mr. Blick paa Kornerup gaard, eller og hos Sr. Søren Blick i Kiøbenhavn, boende i Studiistrædet, da favorable conditioner kand ventes. Udi Wellinge sogn ved Ringkiøbing i Jylland, er Else Christensdotter sal. Niels Enewoldsens enke den 15 Jun. h. a. udi et huus paa Præstegaardens grund ved døden afgang, hvis efterladenskab strax er taget under lovlig behandling, men da det er fornummet, at iblant arvingerne skal være trende, neml. And. Andersen, Jørgen Jensen og Jørgen Lauritzen, alle fødde udi bemeldte Wellinge sogn, som for 20 a 30 aar siden har begivet sig ud af Riget, uden at nogen veed om de endnu ere i live eller hvor de sig opholder, saa lader Skifte=Forvalteren Hr. Christopher Frausing, sognepræst til Wellinge meenighed, herved i de danske oviser 3de efter hinanden følgende postdage, saa vel bemeldte 3de fraværende arvinger, som og om fleere maatte være, med aar og dags varsel indkalde, endten selv eller ved fuldmægtig at møde i skifteretten udi Wellinge Præstegaard, da de som lovlig legitimerer sig at være den afdødes rette og sande arvinger, kand vente at nyde den ringe arve part eenhver efter loven kand tilkomme. Wellinge præstegaard d. 16 Jul. 175 Foruden det at Byefogden i Laurvigen som tillige skifteforvalter sammestæds, Frederich Lerche ved forhen udstædede proclama, som ved ober birkerretten i Grevskabet Laurvigen er bleven publiceret, haver indkaldet den der ved døden afg. skipper Christopher Hansens debi= og creditorer, neml. de første straxen at indkomme med hvad de ere skyldige og de sidste at indfinde sig med deres fordringer, inden saadan tid som loven foreskriver; saa lader beml. byefoget Fried Lerche nu end videre herved i de danske aviser 3de postdage efter hinanden indkalde forbeml. afg. Skipper Christopher Hansens debi= og creditorer paa samme maade som ovenmeldt er, at indfinde sig hos ham som skifteforvalter udi Laurvigen, inden den tild Norske lovs 5 bogs 13 cap. 27 actic. foreskriver, med tilstrækkelige beviser for deres fordringer udi meer forbemeldte afg. Christopher Hansens stervboe, da eenhver skal vederfares hvad ret er efter loven og stervboets tilstand. Laurvig den 5 Julii 1751. Frederich Lerche." Gives hermed tilkiende, at paa Weylef gaard i Fyen udi Salling herred, bliver Tirsdagen den 31 August. førstkommende kl. 10 om formiddagen, Lundegaards forpagtning ved offentlig auction op raabt, og den høystbydende overladt udi 6 aar, fra i Mai 1752, af regne, paa de conditioner som ved auctionsstedet skal vorde foreviist og bekiendtgjort og ellers forinden kand faaes til eftersyn paa bemeldte Weylen gaard, til gaarden kand faaes aarlig 54 a 60 ter. rug, 100 a 110 ter havre, 5 a 6 dr. boghvede, høe kand avles som falder meest staae maer 500 a 600 læs, kand holdes 66 til 70 kiør, endog græsses 50 stude foruden bester, faar og sviin, og om vinteren foeres vel meere end 150 til 160 fær høveder, under samme forpagtning er og henlagt og begreben Nørre Brobye sogns konge korn tiende. Capitain Broch, som tillige med Regiments-Qvarteermester og Auditeur Hansen, begge af det Siællandske National Hr. General Major von Schepelern allernaadigst anfortroede Regiment, er beordred at forvalte skifte og rigtighed efter den ved samme Regiment, Capitain Brochs Compagnie afdøde Serg. Hans Anders. Munch lader herved 3de gange udi de danske oviser indkalde bemelte afdøde Serg. Munchs arvinger, samt debi= og creditorer, med behøvende beviiser at melde dem, med hvad de udi denne stervboe kand have at fordre eller gielde, enten hos Capitain Broch eller Regimentsqvartermester Hansen i Ringsted, inden den 20 Octobr. førstkommende, da skiftet bliver afhandlet og sluttet, og enhver kand vendte sig den ret, som Kongel. lov og forordninger dennem tillegger. Paa den 4de Tømmer=Plads er at bekomme 2de sorter enebær staaer til Stakkiter og adskillig andet brug udi hanger, for en billig priis.