JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Lollands Falsters Tidende. Torsdagen den 31 December. No 136. J Anledning af Kartesksalven i Nr. 154. nousque tandem abutere, Anonyme, patientia nostra Saaledes omtrent begyndte hiin berømte Taler sit kraftige Foredrag mod En, der ved Svig og Underfundighed søgte at naae et stændigt Maal, og saaledes vil ogsaa jeg begynde; thi er end det Maal, hvortil den navnløse Recensent egentlig stræber, mig ubekjendt, veed jeg dog, at Midlerne, han bruger, kun ere lidet roesværdige, og ligesom jeg forhen har godtgjort, at den tidligere Recension var uretfærdig og upaalidelig, saaledes vil jeg heller ikke undslaae mig for at vise, at det samme er Tilfældet med Recensentens sidste Product, der tillige er bleven krydret med en ikke ringe Deel Ondskab. Naar jeg nu vil begynde min Gjendrivelse, maa jeg tilstaae, at jeg kommer noget i Forlegenhed med hvor Recensentens Begyndelse er, da han, formodentlig for at give sit Product nogen ydre Anseelse, skriver ligesaa meget i Noterne som i Conterten, og jeg maa derfor bede Læserne undskylde, om de skulde finde, at jeg undertiden forlader den Orden, de mene burde være fulgt. Recensenten vedbliver at fremsætte den falske Beskyldning, at Vicepræsidentens Yttringer om, ikke at plage Forsamlingen med unyttig Snak, skal anvendes paa den Deputerede for Kjøbstædernes 10de District. En Deputeret, altsaa En, der var tilstede, da hine Ord bleve brugte, har erklæret, at de ikke vare rettede modden Deputerede, hvem Recensenten finder en Fornøielse i at fortrædige, men mod Proprietair Hansen. Stændertidenden vidner om at det er saa thi Svaret er givet den foregaaende Taler, der var Proprietair Hansen, og mod ham kunde de vel anvendes; thi som Stændertidenden viser (1840 P. 2055) havde Hansen alt tidligere af Godseier Tutein faaet følgende Svar: "Jeg skal blot bemærke, at naar den foregaaende Taler (Propr. Hansen bestandig tyder hen paa sine ringe Evner, og dog alligevel indlader sig paa alle Sager, synes han mig at komme i aabenbar Strid med sig selv; og da denne Tilretteviisning ikke havde den forønskede Virkning, gav Vicepræsidenten ham det tilomtalte Svar og den unyttige Snak. Dette burde Recensenten have vidst, thi vil han tale om det Enkelte, bør han kjende alle Forholdene; men kjender han dem, bør han give Sandheden Æren, thi ellers træder han ind i Bagvaskernes væmmelige Hob.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Jagtsagen er atter et Klagepunkt mod den Deputerede, men hans Recensent drister sig dog ikke til at nægte hvad saavel jeg som en Deputeret har fremført om, at Sidenius i denne Sag havde Æren af at have gavnet sine Medborgere, men han er kommet med en forblommet Klage mod den Deputerede, som om han var den, der vilde have Eiendomsretten krænket. Jeg veed ikke og Recensenten her er bleven grebet af Kammerherre Castenschjolds nette Tirade om hans egne Fugle, men jeg veed, at Sidenius's Forslag gik ud paa at sikkre Bonden hans lovlige Eiendom, nemlig Jordens Afgrøde, og derfor erklærer jeg Recensentens Yttringer i denne Retning for en ondskabsfuld Jnsinuation, og vil gjentage denne Erklæring naar og hvor Recensenten maatte ønske det. At ingen af de i Forsamlingen værende Bønder understøttede det anførte Jndstillingspunkt, vidner ene om, at Bonden endnu kun er lidet skikket til at varetage sit eget Tarv ligeoverfor aristoeratiske Herremænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Recensentens Anke mod den Deputeredes Færd i Sagen og Sognebaandets Løsning veed jeg ikke bedre at gjendrive, end ved at anføre den Deputeredes egne Ord paa det citerede Sted (St. 1838. P. 1231) hvor det nemlig hedder: Brændeviinsbrænder Sidenius. Der er vistnok Jngen i denne Forsamling som meere er bleven krænket af sin Sognepræst end jeg. Jeg har lidt en Krænkelse, som jeg ikke vilde ønske min værste Fiende. Den Krænkelse jeg sigter til har været omtalt i de offentlige Blade og er Mange i denne Forsamling bekjendt. Jeg tilstaaer, at hvis denne Sag var kommen tidligere for Forsamlingen, vilde jeg muligen have stemt for den; men efter nøiere at have overtænkt den, maa jeg nu stemme mod den; thi jeg er overbeviist om, at Sognebaandets Løsning vil medføre mere Skade end Gavn. Grundene herfor ere efter min Formening saa tydeligt fremstillede af Proprietair Neergaard og Kammerraad Drewsen, at jeg ikke skal trætte Forsamlingen med en videre Udvikling. Sammenholder man nu hvad her af den Deputerede er anført med hvad hans Recensent fremfører, da troer jeg det er indlysende, at Recensenten har gjort sig skyldig i en vitterlig Fordreielse af de anførte Ord. Slig Færd kan vel for en Tid blænde den Uvidende, men den Kyndige foragter den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
At en Mand som Conferentsraad Ørsted skulde finde noget Fornærmeligt i en saadan Kritik, kan kun den troe, der besidder Recensentens Smaalighed. Er forøvrigt Brændeviinsbrænder-Examen H. C. Ørsteds Værk, da forekommer det mig, at han selv har fældet en langt strengere Dom over denne sin Gierning, hvorved vistnok noget Godt var tilsigtet, ved aldeles at overlade hele Examen og det dermed stod i Forbindelse til Fremmede. Naar Recensenten synes ligesom at ville tage den roeskildske Forsamling i Forsvar mod den Deputerede for hvad han har sagt i Mødet den 24de October 1838 (St. P. 422) da forekommer dette mig at være et ligesaa taabeligt som afmægtigt Forsøg, thi havde Forsamlingen virkelig følt sig fornærmet af den Deputeredes Yttringer ved den nævnte Leilighed, da maa dog Recensenten vel kunne indsee, at hverken Præsidenten eller Forsamlingen med sine mange dygtige Talere vilde have tiet, eller overladt det til en eller anden anonym Stymper at tage dens Forsvar. Nu skal vel Præsidentens Bemærkning paa det anførte Sted efter Recensentens Mening være en Tilretteviisning, men Præsidentens Ord vare følgende: Præsidenten skjønnede ikke, at der var Anledning til de af den ærede Deputerede fremsatte Yttringer, thi deels henhørte de ikke under nærværende Sag, deels maatte Forsamlingen vistnok have Ret til at afvise et Forslag, blot med Hensyn til sammes Præmisser, og jeg tænker enhver vil indrømme mig, at Præsidenten vilde have talt langt stærkere, dersom han havde troet, at Forsamlingen var bleven fornærmet. Recensentens smaa Sidehug til mig vil jeg for Tiden oversee, ligesom jeg og tænker, at Læserne ville vide mig Tak fordi jeg springer Recensentens philosophiske Adresseavis=Passiar over. Naar Recensenten udkrammer et Slags politisk Troesbekjendelse, da troer jeg enhver vil vide at vurdere den Bekjendelse, en Mand afgiver, som ikke undseer sig ved under Anonymitetens Skjul at fremkomme med et fortsat uretfærdigt Angreb paa en navngiven Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Da Striden mellem mig og Recensenten finder sin rette Afgjørelse i Stændertidenden, og jeg veed at denne desværre ere fremmed for det større Publikum, har jeg formaaet Redacteuren af dette Blad til at tillade Enhver, hvem Sagen interesserer, hos ham at læse de udkomne Stændertidender, for at de saaledes af selve Kilderne kunne see, om enten Recensenten eller jeg har Uret. Sluttelig maa jeg endnu paa Recensenten - dog med en nødvendig Forandring - anvende Vice Præsidentens Yttringer om unyttig Snak, og bede ham dog endelig at ophøre med at plage Publikum med sin usandfærdige Snak og sine ondskabsfulde Jnsinuationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Jndenlandske Efterretninger. Kronprindsen har aflagt et Besøg i Dessau, og ligeledes hos sin Grandonkel, Prinds Emil af Augustenborg i Leipzig. Dannevirke beretter, at den i Nordslesvig til Hs. Maj. Kongen foranstaltede Takadresse for Rescriptet af 14de Mai om dansk Retsprogs Jndførelse circulerer, med et Antal af omtrent 2,800 Underskrifter, endnu i enkelte Egne, hvor den tidligere ikke havde været og hvor Beboerne udtrykkelig havde forlangt den tilsendt for af dem at vorde underskreven. Først i Begyndelsen af Januar vil Adressen blive indsendt til Hs. Maj. Kongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Der synes nu at være Haab om - hedder det i Fædrelandet, – at den danske Journalistil fra Nytaar kan faae et officielt Regjeringsblad, og det med en Redacteur som Ørsted, en Defensor, som ingen Regjering sikkert kan ønske sig bedre Collegialtidenden vil nemlig fra næste Aars Begyndelse af udkomme i større Format og tvende Gange ugentlig. Subscriptionsplanen yttrer vel ikke noget Bestemt om, at Bladet vil optræde polemiserende, idet den blot ganske almindeligt anfører som Grund til Udvidelsen, at i den senere Tid det Stof der egner sig til gjennem Collegialtidenden at blive det Offentlige meddeelt, har faaet en saadan Til vært, at det derfor bestemte Arketal ingenlunde er tilstrækkeligt. Jmidlertid troe vi dog, at flere Grunde, hentede saavel fra vor senere Udvikling som Ørsteds Person, foruden den Omstændighed, at Regjeringen alt tidligere et Par Gange har benyttet Collegialtidenden som sit Organ, tale afgjørende for vor Hypothes. – For strax at begynde Klammeriet kunne vi ikke undlade at bemærke, at selve Subscriptionsplanen begynder med en Overtrædelse af Forordningen af 27de Septbr. 1799 Fra Begyndelsen af næstkommende Aar 1841 ville samtlige i Kjøbenhavn værende forskjellige Brev Postcontoirer ifølge allerhøieste Resolution, blive samlede og forenede i et eneste Contoir under Navn af Kjøbenhavns Brev-Postcontoir, i hvilke alle derfra afgaaende og dertil ankommende Brevposter ville blive expederede. – Jstedetfor det nuværende Brevindleveringscontoir, der ophører fra 1ste Januar 1841, vil en særskilt Afdeling af det forommeldte nye oprettende Brevpostcontoir staae aaben hver Dag fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 9 om Aftenen, med Undtagelse af Søndagen, hvilken Dag bemeldte Contoir=Afdeling ikkun holdes aaben fra Kl. 11 og Formiddagen til Kl. 2 om Eftermiddagen, hvor Breve til Forsendelse med samtlige herfra afgaaende Brevposter ville blive modtagne, forsaavidt de indleveres sammesteds forinden den almindelige Jndleveringstid er begyndt, eller efterat samme er ophørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Med Hensyn til Finantserne og Statsgjælden ere Reductionerne nu ved allerhøieste Resolution afgjorte, ligesom ogsaa med Hensyn til det overordnede Personale i Generaltoldkammer og CommerceCollegiet. Vi haabe om nogle faa Dage at kunne meddele vore Læsere det Udførlige herom. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Konferentsraad Collin og Grev Moltke til Nütschau, der hidtil vare saavel Medlemmer af Rentekammeret som af Finantsdeputationen, ere afgaaede i den første Egenskab, og ville saaledes i Fremtiden kun komme til at fungere som Finants deputerede. Konferentsraad Kongslew er derimod udtraadt af Finantsdeputationen, og vil alene De forblive som Deputeret i Rentekammeret. Derimod er Etatsraad Holm, forhen Assessor i Statsgjeldsdirectionen, udnævnt til 3die Finantsdeputeret. De afskedigede Embedsmænd i Statsgjelds-Directionen Underbogholder Lange, Registrator Søndergaard, Copiist Westergaard. o. fl.) samt under Finantserne (Fuldmægtigerne Wederse, Lindorff, Hjort, o. fl.) ere afgaaede med Behold af fuld Gage. J Generaltoldkammeret er der endnu Jntet foretaget med det underordnede Personale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Ritmester i Husarregimentet F. v. Dannemand er udtraadt af Regimentet, og sat a la suite som Major af Cavalleriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Beltpassage. Gaabense den 23de December 1840. Farvandet imellem Sjælland og Falster er nu for største Deelen belagt med Jis, hvisaarsag Transporten skeer med Jisbaade og over Masnedøen, som derfor vanskeliggjør Overfarten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Reisende fra den 16de til den 23de December 1840, Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Amtmand Neergaard; Cand. jur. Grandjean; Hr. Jensen. Med Personposten: Frøken Pontoppidan; Hestehandler Thyge Rasmussen. Udenfor Posterne, Pastor Rutzow; Justitsraad v. Osten, Politieadjutant Leerbeck samt 4 Politibetjente. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Hr. Bjerring; Forpagter Clausen; Dhrr. Tan ning, Bentzon, Klein, Hansen; Forvalter Jantzen; Jomfru Gesner; Skipperne Brandt og Krøyer; Skovfoged Anthon; Dhrr. Lund og Hjort. Med Personposten, Toldinspecteur Torm; Jomfru Petersen; Dhrr. Hansen, Brabrandt, Wilhelm, Petersen, Skafte, Blicher, Obelitz, Poulsen og Balslew; Cancellieraad Aggerup; Dhrr. Strøe og Bagge; Fru Ross; Hr. Brønnicke; Student Schierning; Jomfru Gruner, Cantor Ravn; Hr. Schulz. Udenfor Posterne: Baro Rosenørn-Lehn; Dhrr. Schmith, Frederiksen og Rasmussen; Hattemager Meisner med Kone; Madam Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Naar De nu seer alle disse Beklagelser, Høistærede, saa haaber jeg dog, at det ei gaaer med dette mit ærbødige Bøn skrivt, som det gaaer med saa mange andre: at det bliver lagt paa Hylden, uden at der tages Hensyn dertil; (De skulde dog vel ei allerede have bekostet Dem en af Hr. Steenmanns Kasser til at forstene Folkeønsker i, som Corfaren, anbefaler? nei, jeg vil haabe, at det vil være i Deres velforstaaede Jnteresse at sende os Posten lidt for. paa hele Stiftets og egne Vegne. Frantz Børstenbinder. Proprietair NISSEN. død den 27de December 1840. Nys saae jeg Dig saa rolig Med venlig Munterhed, Dit Blik var mildt, fortrolig Det vidned Hjertets Fred. Nu er Du stedt for Thinge, Og for Dig Fredens Gud, Udfoldet har sin Vinge. Fordi Du löd hans Bud. O Herre! fremfor Alt vi bede. Beskjerm Du Hende med Din Haand, Og med Din Miskundhed Du lede Den trøstesløse Qvindes Aand!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. - Søndag Kl. 10 Formiddag. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Subskription. Lollands-Falsters Stiftstidende for Januar Qvartal 1841. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og Nykjøbing hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, der udgaaer hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er paa Udgivelsestedet 32 Sk., og, forsendt med Posterne, 94 1/2 Sk. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Varepriser i Partier til Udførsel, i Rigsbankpenge. noterede af Kjøbenhavns Mæglere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Da dette Blad, som endnu indtil Udgangen af indeværende Aar udkommer fra det forrige Seidelinske Officin, derefter vil blive trykt hos mig undertegnede, giver jeg mig herved den Frihed at anmode dem af de Herrer Handlende, som fra næste Aars Begyndelse af maatte agte at tiltræde som Abonnenter af Bladet, om behageligen for nærmeste Kongelige Postcomptoir at opgive hvormange Exemplarer de ønske sig tilsendte, for at Oplagets Størrelse derefter kan bestemmes. Bladet udkommer, som hidtil, hver Løverdag og betales for udenbyes Abonnenter med 1 Rbd. qvartaliter, foruden det anordnede Postgebyhr. Kjøbenhavn den 19de December 1840. H. H. Thieles Enke. En Arvefæstegaard af Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdk. 2 Alb. med Besætning har Undertegnede i Commission at sælge. 987 Rbd. 3 Mk. 12 s. kan mulig blive staaende i Eiendommen. Hvilket herved efter Vedkommendes Anmodning bekjendtgjøres. Christianssæde den 24de December 1840. J. M. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Af umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderie kunne 400 Rbd. 23 s. S. - T. strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Gloslunde den 24de December 1840. H. Møller. Flere Arvekapitaler, af Beløb 415 Rbd. 52 s., ere strax at erholde til Laans fra Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie imod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 24de December 1840. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
Af Umyndiges Midler er strax at erholde Tillaans 143 Rbd. 5 Mk. 8 s. S. H. T. imod lovbefalet Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til Overformynderiet i Stubbekjøbing. Stubbekjøbing den 28de Decbr. 18440. 386 Rbd. 39, 16 s. S. - T. af Nykjøbing Kjøbstads Overformynderies Midler, kan mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans. Nykjøbing den 30te December 1840. I. Sidenius. Overformynder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-31
J Morgen (Nytaarsdag) udgaaer intet No af dette Blad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Falsters Lollands. Stift, Trinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Søndagen den 5 Januar. No 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Et Nytaarsönske. Et Aar svandt hen. – Hvad er et AarEt Pust, som gjennem Tiden gaaer, Et ringe Gran af Evigheden, - Dog tidt en Evighed herneden. En Draabe af et bundløst Hav, Som Meget tog og Meget gav. Hvad er et Aar, – En Milepæl, Paaminder for hver flygtig Sjel, Den viser Dig mod Banens Ende, Tilbage kan Du aldrig vende; Tillukket har den strenge Vagt, Den Vei, som er tilbagelagt. Thi lad os nytte Tiden vel, Til Brødres Gavn til Landets Held. Gid Danmarks Konge, Danmarks Borgen, Samdrægtig fjerne Danmarks Sorger! Gid Kongen nyde Folkets Tro, Og Folket, Kongen indre RoEt godt, et glædeligt Nytaar! Et saadant jeg saa gjerne Spaaer, Og ønsker Dig Guds Fred i Bryst, At altid naar Du seer tilbage, Med Tak Du mindes lyse Dage, Og selv for mørke finde Trøst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Jndenlandske Efterretninger. Under 21 Decbr. har Hs. Maj. paalagt Generalcommissariatscollegiet at opgive, om alt Fornødent er saaledes i Stand, at vort Contingent til Forbundshæren kan rykke i Felten i Tilfælde af, at et hurtigt Opbrud skulde blive befalet. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Vor Dronnings Moder, Enkehertuginde af Augustenborg, Søster til høisalig Kong Frederik den 6te, er nu igjen saa farlig syg, at man frygter for hendes Liv. (Aarh. Av.)J det schlesvig-holsteinische Hovedorgan: Jtzeh. Ugbl. føres megen Besværing over, at de dani che Propaganda søger at indvirke stærkt paa Valgene i det Slesvigske. J Staden Slesvig var al(Aarh. Av.) lerede skeet tre Prøvevalg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Paa Grund af skeet Opfordring erklærer Hr. Bankkasserer Otterstrøm nu i Viborg Avis, at det forholder sig rigtigt, at hans Forretninger ei ville tillade ham at modtage Valg som Deputeret, for det næste Sexennium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Ogsaa Statsraad Brinck-Seidelin har nu gjentaget sin tidligere Tilkjendegivelse, at han, paa Grund af den Besværlighed, den nye Kasseanordning forvolder i hans Embedsførelse, umuligt seer sig istand til at modtage noget nyt Stændervalg. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
De Stænderdeputerede i Viborg have ydet 199 Rbd. i Bidrag til en Mindestøtte for Frederik den 6te. J Alt var der i Viborg den 16de December indkommet 375 Rbd. 17 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Ved det i Kjerteminde og Nyborg den 21de, 22de og 23de Decbr. afholdte Stændervalg i det 13de District for de mindre Landeiendomme blev Gaardm. S. Jørgensen i Hundslev valgt til Deputeret med 489 og Gaardm. O. Knudsen i Marslev til Suppleant med 309 St. Da ingen af de Valgte vare tilstede ved Forhandlingernes Slutning, vides endnu ikke, om de modtage det paa de faldne Valg. (Jfølge en anden Beretning faldt de fleste Stemmer dernæst paa Cancellieraad Haastrup, Proprietair C. H. Hansen og Møller paa Strand skov.) For dette District var i forrige Sexennium Cancellieraad Haastrup Deputeret og Hr. Møller paa Strandskov Suppleant. (O. Th. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Man vil fra sikkre Kilder vide, at Stænderforsamlingernes udmærkede Præsident, Prof. Schouw, ikke vil modtage nogen fremtidig Udnævnelse som Deputeret. Som hans Efterfølger som Deputeret for Universitetet betegner man Professor Madvig. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Efter Forlydende vil Overlærer Dahl, en Mand, der er bekjendt for sine store Kundskaber, og ikke mindre for sin Frimodighed, blive valgt i Hillerød til Stænderdeputeret. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Natten den 26de Decbr. vækkedes Jndvaanerne i Odense af det uheldsvangre Brandraab. Til Alles Forundring erfaredes, at Jlden var i – Jis kjelderen i Slotshaven, og virkelig afbrændte Taget totalt og det flammende Sparreværk styrtede ned i Kielderen, efterat det paa det skjønneste havde illumineret den strenge Vinternat og de gamle Træer. Brandcorpset og navnlig dets Chef udviste sædvanlig Energie. Jldens Opkomst vides ikke. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Vi kunne nu sige med Vished, at den projecterede Dampskibsfart mellem Flensborg og Kjøbenhavn vil blive realiseret i 1841. Flere herværende Kjøbmænd have nemlig afsluttet Contract med et Huus i Hull om at bygge og levere et Jerndampskib. Skibet bliver 135 eng. Fod langt og 21 eng. Fod bredt mellem Hjulkasserne. Det skal kunne rumme 50 Tons Gods og 100 Passagerer, og skal kun stikke 5 Fod dybt; det skal forsynes med 2 Maskiner, begge af 40 Hestes Kraft; Entrepreneuren forpligter sig ogsaa til, at Skibet skal gjøre en Fart af 10 engelske Miil i Timen; kort sagt, vi faae et Dampskib, som ganske passer sig for vor Egn, og da Jntet skal spares, for at indrette det elegant og beqvemt, saa kunne vi love Publicum et meget hurtigt og behageligt Befordrings middel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
(Flensb. Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Hs. Maj. Kongen har under 2den Decbr. allernaadigst tilbagekaldt Resolutionen af 21de Aug. 1822, forsaavidt det ved samme er fastsat, at hvor de indbyrdes Underviisning er indført, maatte ethvert Barn, der har de befalede Kundskaber fuldkomment inde, efter Skolecommissionens Bestemmelse fritages for den almindelige Skolegang, uden Hensyn til Alder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Ved velvillig Meddelelse ere vi underrettede om, at ved det i Torsdags sluttede Valg af en Deputeret og Suppleant for det 16de District af de mindre Landeiendomsbesiddere i Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter, er Landsoverrets- samt Hof= og Stads=Rets Procurator Balthazar Christensen i Kjøbenhavn valgt til Deputeret med 486 Stemmer og Kammerraad Schwensen til Karenslyst til Suppleant med 323 Stemmer. Af de 734 Valgberettigede vare mødte 551.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Den 31te December 1840 blev for Amtet vedtaget de imellem Besidderinden af Grevskabet Hardenberg-Reventlow og Fæstebønderne til Nielstrup, Nørregaard, Rosenlund og Jdalund, 124 i Tallet, oprettede Foreninger og Naturalhoveriets Ophævelse. Efter disse Foreninger, der ere bragte i Stand ved Grevskabets Bestyrereres, Grev E. Reventlows og Høiesteretsadvocat, Auditeur Liebenbergs Bestræbelser, under Stiftamtmandens, Kammerherre v. Jessens Medvirkning, ere Bønderne fra 1ste Mai d. A. fritagne for ethvert Slags Hoveri mod det særdeles billige Vederlag af 5 Tdr. Hvede og 5 Tdr. Byg aarlig af hver Gaard, hvoraf endog 1 Td. Hvede og 1 Td. Byg er eftergivet for hvert af de første 2 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Som tidligere meldt er Hoveriet til Hovedgaarden Sæbyholm under bemeldte Grevskab ogsaa fornylig ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Udenlandske Efterretninger. England. Breve fra St. Jean d'Acre af 20de November berette, at Uenighed er opstaaet mellem Admiral Stopford og Commodore Napier, der sandsynlig vil føre til krigsretlige Undersøgelser. Det synes nemlig at Napier, efter Jndtagelsen af St. Jean d'Acre, har gjort Stopford det Spørgsmaal, om Admiralen var tilfreds med hans Conduite, hvilket Stopford har besvaret benægtende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-03
Frankrig. Commissionen til at prøve Lovudkastet angaaende befæstningen af Paris, har udnævnt Thiers til dens Præsident. Guizot skal alt flere Gange have forlangt sin Afsked, ligesom han og skal have foreslaaet Kamrenes Opløsning, formodentlig paa Grund af det ministerielle Nederlag, Thiers Udnævnelse til Præsident i Commissionen, har bevirket, hvilken Forholdsregel dog har fundet en ivrig Modstander i Marschal Soult.