Berlingske Tidende, 1764-08-31
Paris, den 17de og 20de August. Den Kongel. Storbrittanniske Ambassadeur her, har erholdet Brev fra Hertugen af York, som reyser under Navn af Græve af Ulster, med Anmodning at Ambassadeuren vil holde et Hotel færdig til ham her, hvor Hs. Kongel. Høyhed har foresat sig at komme, og forblive nogle Dage. Hr. Bussi, Brigadier, som har tient meget berømmelig i Kongeriget Decan, paa denne Side af Ganges=Floden, har nylig bekiendtgjort et Skrift, som blant andet fortæller de Omstændigheder, hvilke have nødet ham til at forstrække det Ostindiske Compagnie henved 2 Millioner Livres, dem han nu fordrer sig betalte. En Skrivelse fra Salee, under 22de Junii, stadfæster den Tidende at Keiseren af Marocco har besluttet at giøre Magador til sin fornemmeste Søe=Havn, hvor Corsarerne skal tilrustes og aftakles, og at han til den Ende har ladet Pladsen befæstige saavel, som mueligt har været. Directionen over dette Arbeyde, har han betroet til en Neapolitanisk Slave, ham tilsendt fra Deyen af Algier i samme Henseende. Slaven, med mere end 300 Mand, har arbeydet paa dette Værk i 10 Maaneder, og ladet til fylde Tilgangen paa søndre Side af Øen, hvor der ikkun bliver en ganske liden Aabning: Andre sige at der bliver slelugen. Paa Nord=Siden lader han oprette et Slags Formed 24 pundige Kanoner, hvilke gaae krydsviis med den paa det gamle Batterie, og med dem af samme Calibre paa et nyt Batterie, som han har oprettet paa Pynten Norden for Bugten, og lige over for befæstningen paa Øen. Saa ledes bliver Indgangen til Havnen beskyttet paa den Nordr. Side, og de der liggende Skibe blive ganske sikre imod river. Foruden de bemeldte Arbeydere, har Keiseren af Marocco sendt 200 Familier til Magador, for at sætte sig ned der. De Kongel. Tropper, som ere bestemte til Corficaskulle bestaae af 6 Bataillioner, men dog ikkuns forholde sig desensive, og ikkuns forsvare de Pladser, som Genueserne endnu have i Besiddelse paa Øen. Hoffet vil i Aar begive sig tidligere til, og opholde sig længere i Fontainebleau, end det pleyer, hvoraf nogle ville drage adskillige Slutninger; men Aarsagen dertil er vel denne eneste, at Kongen elsker Jagten, og kan jage der bedre end nogen andensteds Saasom den Engelske Regiering har faaet Efterretning fra America, at General-Gouverneuren Græve destning har der borttaget et Engelsk Skib, og sendt det til Ca Francois, samt foretaget sig adskilligt paa nogle smaa Engelske Øer, det man dog ikke pleyer at giøre i Fredstiden saa forestiller man sig nu sikkert at det Engelske Hof vil giøre Ophævelser, for at erholde Opretning for sligt: J saa Fald har man sig betydelige Tildragelser at vente. Her er udkommen en Parlements=Beslutning imod Vinenes Forfalskelse og Blanding, hvilken befaler, iblant andet, at en hver Eyere skal sætte sit Navn, og det Sogns Navn, hvor Vinen er voxet, paa begge Bondene af Viinfadene, og at de, som befindes at blande deres Vine med søde Jtalienske Spanske, eller andre Vine, skal straffes strængelig. Par lementet vil giøre Kongen en Forestilling og Bøn, at de maatte tillades, at lade Brændeviin, Æble= og Pære=Mo circulere frit i Riget, og tillige føres frit ud. J et udkommen Kongel. Edict, siges iblant andet i Henseende til de Stæder og Landsbyer, som bestaae af 4500 Jndvaanere og derover, at de skal igien erholde deres Rettigheder, nemlig: At udvælge selv deres egne Betientere, og at adskillige Embeder, som falde dem til Byrde, skal afskaffes. Man har i Sinde at ophæve de Kammere som General-Forpaa terne havde oprettet i Valence Reims og Saumur, og hvilke alle af Snige=Handelen rørende Sager bleve af handlede.