JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Bekiendtgiørelser. Det blev min tunge Lod at maatte bekiendtgiøre, fraværende Venner og Paarørende, at det altstyrende Forsyn igaar behagede efter 12 Dages bittre Lidelser ved Døden at berøve mig den huldeste Kone og mine Børn den ømmeste Moder, Mette Johanne fød Rentz, i en Alder af 48 Aar. Om Enhvers hiertelige Deeltagelse i denne vor store Sorg holde vi os fuldkommen forvissede, uden skriftlig Bevidnelse. Steensballegaard d. 20de Mai 1817. Paa egne og Børns Vegne. Kragh Juell Wind Arenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Tirsdagen den 27de Mai om Eftermiddagen Kl. 2. slet bliver efter forud passeret Udlæg hos Muurmester, Liisberg her i Byen foretaget offentlig Auction over et Elle Skatol med Skab, en Cannopee med 6 Stole, 2 Mahognicommoder, 2 Speile i Mahogniramme, endeel Skilderier m.v. Aarhuus d. 23de Mai 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Onsdagen den 28de Mai førstkommende om Formid degen Kl. 10 slet bliver i Følge Dom og Udlæg ved offentlig Auction bortsolgt: Christian Mørks iboende Sted, Lykkeberg kaldet, 1 Tolstrup Sogn, Voer Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 5 Skp. 2 Fk. 1/2 Alb. Tillige bliver samme Dag bortsolge Besætning, Ind og Udboe. De Lysthavende ville tage Møde ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 13de Mai 1817. J Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Onsdagen d. 28de Maii om Formiddagen Kl. 10. bliver paa Wesnesgaards Skriverstue afholdt Licitation over Opførelsen af et nyt Skolehuus i Stegalunder Skiødstrup Sogn, efter de Conditioner og det Overslag, som bemeldte Dag paa Licitationsstedet vorder kundgjorte, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Balle d. 19de Mai 1817. Wendelboe. de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Løverdagen den 31te Mai førstkommende om Middagen Kl. 12 bliver ved offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue bortforpagtet paa flere Aar følgende Tiender, tilhørende Aarhuus Chathedralskole: 1) Malling Præstetiende af al Slags Korn. 2) Tvenstrup Kongetiende af Rug og Byg, og 3) 2 Udflyttere fra Aalstrup, deres dito af dito. Thi ville de Lysthavende behage fornævnte Tid og Sted, at møde. Hars Ning Herredskentoir d. 9de Mai 1817. Nielsen, konst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Onsdagen den 4de Juni næstkommende, Kl. 9 Formiddag, bliver efter Begierning af Rasmus Nielsen, formedelst Forandring af Boepæl, foretaget offentlig Auction over og i hans paaboende Gaard Skousrod kaldet, beliggende i Tulstrup Sogn, Giern Herred, Aarhuus Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Td., 4 Skp. 3 Fdk. 1 1/2 Alb, Skovskyld 3 Fdk. 2 Alb, tilligemed en indkjøbt Partel, der forhen har tilhørt, Gaarden og staaer for Hartkorn 6 Skp. 2 1/2 Alb, Stor skyld 2 Alb., samt Konge-Korn- og Qvægtiende af foranførste Hartkorn og Kirketienden af 14 Td. 7 Skp. 2 Alb. Hr. i Klindrup Bye, Røgind Sogn. Udsæden til Gaarden er 10 Td. Rug, 16 Td. Byg, 24 Td. Havre, 1 Td. Boghvede, avles omtrent 24 Læs Høe Af Kreature kan fodres og græsses 20 Fædsvedet, 6 Baster og 30 Faar. Med Gaarden, som et vel bygget og indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bend standen følger 1 Kakkelovn, 2 Folkesænge med fornødne Klæder, 2 Vogne, 2 Jernplouge, 2 dito Harver, 2de Bæster, 5 Fæhøveder. Paa Eiendommen er fornøden Tørvejord, god Skov, og Mærgel i Overflødighed. Lysthavere indbydes. Conditionerne bekiendtgiøres paa Stedet, hvoriblandt at Gaarden tiltrædes. strax. Skanderborg d. 24de April 1817. Bagger, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Torsdags Kam valter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Torvegen den 5te Junii næstkommende Kl. 9 Formiddag bliver paa Greenaae Raadstue, i Anledning af den forehavende Auction over Katholm Gaard og Gods m. m., holdet Skiftesamling i Proprietair Reining. huus's Opbudsboe. Aarhuus den 20de Mai 1817. Paa Skiftekommissionen, i bemeldte Boe, dens Vegne Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Fredagen d. 6te Junii næstk. Kl. 9 Formiddag, bliver efter Begiering af Michel Sørensen Damgaard, foretaget offentlig Auction over og i hans paaboende Gaard i Witved Bye, Witved Sogn, Hielmslev Herred, Aarhuus Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 1/2 Alb, tilligemed indkiøbte Kinge Korntiende af foranførte Hartkorn. Udsæd. til Garden er: 3 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg, 8 Tdr. Havre, 6 Skpr. Boghvede; Høraven omtrent 10 Læs. Af Kreature kan fødres og græsses 8 Fæhøveder, Bæster og 12 Faar. Med Gaarden som er vel bygget følger: 1 Vogn, 1 Ploug. 1 Harve, 2 Bæster, og 2 Fæhøveder. Paa Eiendommen er fornøden Tørvejord og Skov. Lysthavere indbydes. Conditionerne bekiendtgiøres paa Stedet, hvoriblandt at Gaarden tiltrædes strax. Skanderborg d. 5te Mai 1817. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
J Anledning af afgangne Jørgen Kofød Kiers dødelige Afgang i Hede Mølle, Fruering Sogn, bliver foretaget offentlig Auction sammesteds, Mandagen d. 9de Juni næstk. Kl. 9 Formiddag over Herligheds=Retten, af bemeldte Hede Mølles Hartkorn, og saasnart samme er solgt, bortsælges det ved Møllen værende Ind- og Udboe, hvoriblandt: Borde, Stole, en Komode, Kister, et Jagtgevær, Kaaber, Træfang, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Mands Gangklæder, en Kaaber kedel i Grue, Kakkelovne, nogle fede Sviin m.m. Lysthavere indbydes. Skanderborg d. 19de Mai 1817. Bagger, Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Gaarden Rosenlund, beliggende i Fyens smukkeste og frugtbareste Egn, 2 smaae Mile fra Odense og 1 Miil fra Kierteminde, er Eieren Generalhaugeinspecteur Schmidt, findet at sælge, enten underhaanden eller ved Auction i næstk. Junii Maaned. Herved indkaldes Arvingerne, samt Credi= og Debitorerne i efternævnte Boer, nemlig: Den her i Byen afdøde Jens Hadbergs, Orgelbygger Hartvig Ernst. Peerstrups, den i Skiødstrup Bye, Onsild Herred, Randers Amt, afdøde Kirsten Pedersdatters, i Ægteskab med den ligeledes nu afdøde Huusmand Søren Jensen Fur. - Da de øvrige Arvinger, ere bekiendte, saa indkaldes her navnligen kun en Søn Peder, der skal opholde sig paa Langeland paa en Gaard, der kaldes Nygaard, med 6 og 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, forsynede med behørig Legitimatien for deres Arveret og Fordringer. Mariager den 16de Mai 1817. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Fra om Morgenen den 27de Mai næstkommende bliver den inderste Søndre Broe her ved Randers tagen under Reparation, hvorved Farten for de Reisende, om dens Arbeidet vedvarer bliver spærret, saaledes at de ei kunne vente at komme derover, efter Kl. 6 om Morgenen til Kl. 12 slet Middag og fra Kl. 2 om Eftermiddagen til 7 om Aftenen; til de andre Tider bliver Farten ubehindret ligesom alle Løverdage fra Morgen in til Aften. Naar Arbeidet er fuldført og Farten igien bliver frie, skal det strax blive bekiendtgjort. Randers Havne-Commission d. 20de Mai 1817. En liden Avlsgaard paa omtrent 2 a 3 Tdr. Hartkorn ønskes tilkiøbs, med gode Jorder og i en behagelig Egn, helst i Nærheden af Aarhuus eller Randers beliggende, med Bygninger til en Familie uden for Bøndestanden. Til Gaarden ønskes det fornødne Tørveskiær, eller Jldebrændsel. Eieren af en saadan Eiendom, der ønsker at afhænde samme alle i et portofrie Brev med Udskrivt. Alders Trøst: aflagt paa Adressekontoiret i Aarhuus, opgive Vilkaarene, Gaardens Areal og Beliggenhed samt Udsæden og Besætningens Størrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Smedeambolter af forskiellig Størrelse er stedse at Frandsen, Kuursmed. faae tilkiøbs hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
8tedags Stueuhre med Foutteral kan bestandig be Nicolaus Kaus, kommes hos Uhrmager ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Paa Høegholms gode bekiendte Tegl- og Kalkrærk kan igien i Aar faaes Muursteen og Kalk i store og smaae Partier, naar man derom henvender sig til Underskrevne. Sammesteds er noget 7 a 9 T. Egetømmer tilfals. Schack, Ritmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
De Forældre eller Foresatte, som maatte ønske deres Pigebørn underviiste i Fruentimmer Skrædersyening efter Maal, Linned= og Navnesyening, ville behage snarest mueligt at melde sig hos Guldsmed Nør gaar, boende i Bogtrykker Lunds Gaard paa Studsgade, hvis Kone paatager sig Informationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Et ungt Menneske, der har lært Handelen med Urtekræmmervare og østersøiske Producter en Gros et Detail og kan føre Correspondente i det tydske og danske Sprog, ønsker enten ved Handelen eller i et andet passende Fag en Condition. En forseglet Billet des- angaaende modtages paa Adressekontoiret med Udskrivt den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-23
Skipper R. Nyerup agter om 6 a 8 Dage at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende ville behage ved Fahrtøiet at melde sig; beliggende ved Havnens Nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
No. 64. Aar 1817. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene 7de Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Loverdagen og den 24de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Blandinger. En mærkelig Naturtildragelse har opvakt mangehaande Bekymringer blandt Jndvaanerne i Egnen af Wittenberg. Som bekiendt fører en Kilde tæt ved Wittenberg, hiin Stad hvor den udødelige Luther levede, og som herfra saa velgiørende virkede paa det hele Europa, Navnet: Luthersbrønd. I tre Aarhundreder rinder den krystalklar og tiente som et Symbol paa den rene lyksaliggiørende Tænke- og Trorsfrihed, som hiin store Mand tilvandt os Men pludseligen er nu denne bleven uklar, ofte endog melkehvid. Med Længsel sees Resultaterne af de anstillede Undersøgelser imøde. Ængstelige Gemytter uddrage af denne Begivenhed, der mærkeligt nok just skulde hændes som de tre Aarhundreder vare endte siden Luthers Lære, en sørgelig Hentydning til at dennes Reenhed saavelsom hele Protestantismen trues med store Farer, En overordentlig gierrig Garver i Bamberg, som ved Aager, Bedragerie, a. havde sammenbragt en betydelig Formue, vilde aldrig tilstaae sin Rigdom, men antog tvertimod Skin af Armod, og giorde sig herved frie for mangen offentlig Afgivt. Pludselig forsvandt han for en Maanedstid siden, og var uagtet al Søgning, ei at finde. Tilfældigviis opdagedes han til Dage efter i en Askrog af Huset under en Faldør dervar sprungen i efter ham. Man fandt ham forhungtet liggende ved sit Mammon, med Vægen af det medtagne Lys i Munden, som han af Hunger havde villet fortære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Da Madame Catalani i Koncertsalen i Leipzig ikke fandt noget Teppe udbredt paa den Plads hun skulde synge, kastede hun sit kostbare Shawl paa Gulvet og skilte sig derpaa. Leipzigerne har udlagt det til Hovmod, men det var intet andet end Omhue for sit Helbred saaledes melde andre Blade. - Endbedre maatte følgende tvende Træk karakterisere hende: En Betient i bragte hende et Guldstykke for en Billet; hun fandt den for let og lod sig tilbetale 6 Sr. - En Bogtrykker lærling bragte hende en Plakat-Korrectur, hun lod, efterat have giennemseet Korrecturen, Trykkeren sige, at hun intet videre havde at sige, kun maatte han ikke tage saa godt Papiir som førstegang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
J Florenz er født et menstrøst levende Barn til Verden. Foruden adskillige organiske Ufuldkommenheder f. Ex at Rygraden var trekiøftet a. fattedes det gandske Kiønsdelene; derimod havde det allerede alle Tænder i Munden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Det prægtige Sølvservice Kongen af Brasilien har foræret Wellington, bestaaer af 15 Dusin Tallerkener, Skeer, Knive og Gafler, 80 Fade og 8 Terriner, med en Opsats forestillende Seiersgadinden mellem de fire Verdensdele. Det veier 100,000 Unzer, 3. over 6000 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Talleren i Parlamentets Underhuus, Hr. Abbot, trækker sig tilbage fra denne Bestilling ver Slutningen af nærværende Session, og optages i Adelstanden under Navn af Baron Kidbrooke. (Taleren, the Spa ker, er ikke En, som holder Taler i Parlamentet, hvilket alle Medlemmer ere lige berettigede til, men han er Husets Formand, sidder ved alle Parlaments moder i en egen Stol i den øverste Ende af Salen; han er iført gammeldags Dragt og en uhyre stor Allongseparyk. Foran ham paa et Bord ligger Sølv scepteret, som Sindbillede paa Parlamentets lovgivende Magt. Til ham tale alle Medlemmer, naar de have noget at sige; thi hvad de end tale imod hverandre, maae de dog ingenlunde tale til hinanden indbyrdes. Han holder Justits over Medlemmerne og paalægger Taushed, naar de tabe sig i personlige Udfald imod hverandre. Jngen Parlamentsforhandling kan begyndes eller foretages, naar ikke han sidder i sin Stol, den han kunsviger, naar Huset forvandler sig til en Committee. Til dette Embede udfordres meget gode juridiske Kundskaber i Almindelighed og især maa Taleren være særdeles bevandret i alle gamle Parlaments=Statuter. Lord Sidmouth har længe beklædt dette vigtige Embed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
En Pige i Dresden - I streit er hendes Navn - havde smykket sin Haand med adskillige Ringe. En ung Mand fandt forleden Veldehag ved at betragte den enes smagfulde Arbeide. "O nei, sagde Pigebarnet, den er ret kiøn, men denne her er mig dog den kiereste, og pegede paa en Ring paa Mellemfingeren, hvori et Portrait var indfattet i Brillanter; den unge Mand betragtede det nøiere, og gienkiendte - Napoleon. Er det mueligt, ville Tu finde spørge. Pigen er femten til sexten Aar gammel, og altsaa endnu et Barn. Skyggen af denne svage Forvildelse falder paa Forældrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Den 27de f. M. blev i Augsburg en Hr. Zebuesnig indviet og ordineret til det hellige Præste=Embede og aflagde Primiz, som det der kaldes, eller gjorde sin Indtrædelse i Præstestanden i sin Alders 72de Aar, hvilken Alder giør det usandsynligt, at han nogensinde bliver Jubellærer i sine Dage, uden han skulde blive meget usædvanlig gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
En Physikus i Tournan eller Doornik i Flandern, vil i et stort Værk bevise, at det i den senere Tid saameget tiltagne Antal paa Lynafledere er Skyld til det vedholdende Regn og de hyppige Tordenveir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Efter Leipzigerbladet Fama vare nyeligen paa een Dag indtruffen tølv Uvidende, hvoriblandt en bekiendt Lærd Naar nemlig en Fremmed der indpasserer som endnu ikke veed hvor han faaer Logis, sætter Portskriveren i Rubriken paa sin Meldeseddel som for Logiets Indførelse staaer aaben, uvidende, en Latterlighed som i al Fald kan tilgives Portskriveren, men naar man læser i hiint Blad som meddeler det større Publikum denne Portseddel, f. Ex.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Hr. Geheimeraad og Umversitetsdirecteur, Doctor N. N. fra N., uvidende. saa er det vel ikke at undre over at man har beklaget sig over Bladets Redacteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
I et andet tydsk Blad læstes nyligen følgende Avertissement: "At min kiere Kone i Gaaraftes lykkelig er forløst med en Søn, tilkiendegiver jeg herved alle Velyndere og Venner, og tilføier denne for mig høist glædelige Begivenhed endnu den Efterretning : at der til samme Tid er ankommet friske Stokfisk, der fra nu af ere at faae til de billigste Priser, som jeg overhovedet anbefaler mit hele Varelager, bestaaende af de allerede længstbekiendte og nu forøgede Artikler til behagelig Søgning, levende prompe og solid Behandling. A. Pfefferlein. fore Mon der ikke kan blive for mange Mennesker til og bør man ikke i Tiden tænke paa at standse den alt for stærke Folkeformerelse, der gives de, som hav paastaaet dette; Englænderen Malthus har skrevet en Bog i to Bind derom, og Secretair Tryde udgav i Fior et Skrift for at bevise, at der allerede her i Danmark ere for mange Mennesker. Men saalænge den største Deel af Jorden endnu er øde og udyrket, saa kan der ikke være nogen Grund til at frygte for at der skulde blive formange Menneskeer paa Jorden. - Men hvormange Menneskeer kunne vel leve paa Jorden. Det faste Land af dens Overflade udgiør noget over 3 Milloner Qvadratmile; antaget at der paa enhver Qvadratmiil, den frugtbare Deel af Jorden regnet sammen med den ufrugtbare, kan i det Hele boe 1000 Mennesker, saa kan man formode, at der kunne omtrent boe 3000 Millioner Mennesker paa Jorden; da der nu beregnes, at der bekomtrent 700 Millioner paa Jorden, saa kan Jordens Befolkning omtrent blive site Gange saa stor som den nu er. - Men hvor lang Tid kan det efter Rimelighed vare, inden Jorden opnaaer sin størst mulige Befolkning: Vil man f. Ex efter Danmarks Exempel antage, at hver Million Mennesker formerer sig i det Hele med 10000 Menneskeer aarlig, saa vilde hele Jordens Folkemængde stige over 7 Millioner aarlig, som i 300 Aar, da Folkemængden altid maatte tilvoxe i en stærkere Grad, vilde udgiøre de manglende 2300 Millioner; men Krig, Sygdomme og flere Aarsager kunne tilveiebringe heri mange Standsninger. Betragtningen er ikke uinteressant; thi det er rimeligt, at naar Jorden har opnaaet sin mueligst største Folkemængde, saa har den som Himmellegeme tillige opnaaet sin Bestemmelse, og at den saa vil komme til at undergaae en ny Catastrophe, saa at man kunde derefter være i Stand til at udregne, naar Jorden skal forgaae, dersom man kunde udregne naar der kan blive saamange Menneskeer til, som den kan ernære; hvormed da Menneskeslægten ligesom alting, iler saa meget stærkere til sin Undergang, som den stræber frem til at naae sin største Høide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Da Koursen nu siden ifior ved disse Tider, har forbedret sig 200 pCt., saa er det paafaldende, at alle Fornødenheds-Artikler endnu holde sig i samme Priis som da. Men dette maae dog ophøre, naar enhver alvorligen vil foresætte sig at indskrænke sine Udgivter, og ikke slutte nogen Accorter, være sig i Jndkjøb, Arbeidsion eller andet, uden at regne efter S. H. Courant, og derefter beregne hvad Coursens Facit er. Den Jndskrænkning, Pengemangelen næder de fleste til, giør allerede at mangen een, som før levede høit paa sin Viis ved den overdrevne Dagleie, nu forgiæves skuer om Arbeide, og heller tager imod timelig Løn, end at gaae længere ledig. Det samme bliver ogsaa Tilfældet naar Nødvendigheden lærer Folk at holde færre Tienesterende, som snart maae indtræffe. Det den erbeidende Classe endnu taaber paa er, at Brød, Malt, Brændeviin, Brændsel og Huusleie er saa kostbar. - At Kornet iaar har naart en Priis, hvorved Landboen igien reddedes fra Undergang, var en Følge af Misværten i andre Lande, men som ved en bedre, Høst igjen maae falde; Brændselen er det allerede i Fyen; en Favn god Bøgebrænde for 18 Rbd. og derunder paa Stedet, og Tørv i samme Forhold, godt Smør for 6 til 6 1/2 Rbd. Halvottingen; og Huusleien maae slaae af hvis det kun bragtes til at Folk lærte at hielpe sig med færre og mindre brillante Værelser. Den Maalestok hverefter enhver nu meget lat kan beregne sig Koursens Forhold, og hvad de derefter, i det høieste kunde finde rimelig at betale for en Ting, er følgende: Specierne gielde nu i Rbd. Sedler 5 Rbd. 1 Mk. - Naar de nu gaae ned til 5 Rbd.,(i Vexelkeurs paa 2 Maaneder, ere de allerede under 5 Rbd.) saa er Forholdet som 1 imod 4. - Altsaa hvad man i fordums gode Tider gav 1 Rbd. for, bør nu kun koste 4 Rbd., og derefter i Proportion, ligesom Kaar sen forbedrer sig. - Hvad man ikke kan overkomme, efter denne Proportion, bør man søge at undvære indtil det kan faaes derfor, som kan og maae skee inden føie Tid, saafremt Koursen ellers vedbliver at forbedre sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
(Af Jvers. Avis., En huuslig Samtale. Justitsraad B. (sidder og læser, men afbrydes af hans Frue, som træder ind) Justitsr. Du kommer, som du var kaldet, min Engel. Jeg sidder just her og læser Noget, som er os begge lige vigtigt. - Fruen. Nu - og hvad er det: J. En Afhandling om Overdaadighed. Jeg føler fuldkomment at Forfatteren har Ret. Vi maae indskrænke os, min Søde, naar ikke baade vi og Staten skal ødelægges - F. Ja lad os det. Du veed, min Bedste, jeg har aldrig været dig imod i Noget, og vil heller ikke være det her. - J. Mine Jndkomster ere, som du veed, i det Høieste 5000 Rbd. aarligen, og jeg har allerede sagt dig, at vi i forrige Aar har udgivet over 8000. Ville vi saaledes blive ved endnu i fem Aar, saa ere vi i det femte i en Gield af 15000 Rbd. Det er soleklart. - F. Det bevare os Himlen for Nei, min bedste Mand - vi vil, vi maae indskrænke os. - J Oet er godt nok, mit Barn, men hvad skal vi giøre Begyndelsen med. F. Jeg troer det er bedst at begynde med det Allerundværligste. - J. Deri har du Ret. Vi ville altsaa begynde med Stadsen. Her ligger just Regnskabs bogen for de sidste 4 Maaneders Udgivter. Vi begynde fra Foden af (læser: "6 Par couleurte Saffians Wie er=Skoe, a 12 Rbd. Parret, dem slaae vi en Streg ever. J Fremtiden lade vi os ikke giøre andet end sorte Fedtlæders Skoe, de koste kun 4 Rbd. Parret, og holde dobbelt saa længe. - F. Aar ja, min hierte Mand; men saa staae vi ogsaa en Streg over den næste Rubrik: to Par ungerske Støvler med tilhørende gule lakerede Kraver a 46 Rbd. Parret. J Fremtiden lade vi os giøre simple Støvler til 24 Rbd. Parret. - I. Men, kiereste Kone, hvor kan du da forlange det: Jeg maa jo være Folk liig – F. Men, kiereste Mand, hvor kan du da forlange af mig, at jeg ikke engang skal have hvad Brændeviinsmadamen her ligeover for har - et Par couleurte Saffians=Skoe, Skal jeg da ikke være Folk lig – J. Nu, saa lad den Rubrik blive staaende. Men (læser) 12 Par engelske Bomuldstrømper a 5 Rbd.; de maae gaae ud Ja, saa maae de 10 Alen engelsk Klæde a 40 Rbd., hvoraf du har ladet dig sye en Kiole og en Frakke, ogsaa gaae ud - J. Nei, der gaaer umueligt an. Naar man kommer blandt Folk maa man være ordentlig klædt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Horsens den 23de Mai. - Jgaaraftes havde Musikyndere her en herlig Nydelse ved at høre Hr. Meier Koppels udmærkede skiønne Sang. Fædrelandet kan i dette sieldne Talent, hvis han fremdeles vil ofte Polyhymnia sit Studium, vente en fortrinlig Sanger. Han tiltræder i denne Tid en Kunstreise, til Jtalien, Sangens rette Hiemstavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Cancellieraad Schiern, Statsraad Schavenius, CopistKnore, Student Meden, Ritmester Fersling, Overkrigskommissair Fich, Kiøbmand Sørensen, Kiøbmand N. B. Kiellerup, Overkrigskommissair Secher, Doctor med. Steenberg, med Kone, Cand. Theol. Kierulff med Kone. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Bekiendtgiørelser. Det behagede det alvise Forsyn at bortkalde vor tes yngste kiere Sön, Nicolay Frants, Natten imelem den 22de og 23de d. M. i sit Alders 13 ½ Aar i en stærk Tæring; hvilket sørgeligst bekiendtgiøre for Familie og Venner, frabedende os al skriftlig Bevidnelse der ikkun vil foröge vor billige Som over Tabet af dette gode og haabefulde Larn. Kollerup den 29de Mai 1817. A. Dahl, Dahl, fed Porth. Gen. Krigskommissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Jfølge Fleres Ønske anmeldes herved, at saavel Familier som enkelte Personer for Fremtiden bes Tracteur Flentie paa Jægergaarden kunne blive beværtede med Thee, Caffe, Chocolade, saavelsom og Aftenspiisning naar saadant forud bestilles, og kunne erholde saadant efter Behag enten i særskildte Værelser eller Haugen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Tirsdagen den 27de Mai om Eftermiddagen Kl. 3. slet bliver efter forud passeret Udlæg hos Muurmester, Liisberg her i Byen foretaget offentlig Auction over et Elle Skatol med Skab, en Cannopie med 6 Stole, 2 Mahognikommoder, 2 Speile i Mahogniramme, endeel Skilderier m.v. Aarhuus d. 23de Mai 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Paa Løvenholm bortsælges ved Auction, d. 29de og 30te May endeel smukke Meubler, hvoriblandt meget svære Speile, Mahognie Sengesteder, Sengeklæder og Sølv. m. m. paa 3 Maaneders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
En erfaren Huusholderske søger Condition til 1ste Novbr. Adressekomtoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-24
Skipper Winding fra Weile afgaaer om nogle Dage herfra til Aalborg og medtager Fragtgods og Passageret; man behager at melde sig hos Elias Møller.