Berlingske Tidende, 1799-07-01
J. A. Heibergs Læsning for Publicum Nr. 13, faaes hos " Universitets=Boghandle Brummer, Østergade Nr. 34, for 4 s. Maa undertegnedes Forlader udkommen den fuldstændig Maaneds Gartner eller idelig og fuldstændig Anviisning. til alle Sysler i Frugt, Trær, Kiøkken og Blomsterhauger, for enhver Maaned i Aaret, ved J. C. Møller, indb. i Pd. 4 Mk. Bidrag eller Udkast til Feldriks Øernes eller de Nierbariske Øers, Jndbyggeres, Producters o. s. v. Beskrivelse ved Resident N. C. C. Møller, indb. i Vd. 2 Mk. 8 s. Den unge Anacharsis Reise igiennem Grækenland, 2de Dele, oversat af Fransk, indb. i Vd. 15 Mk. Mendelsohn om den men neskelige Siels Ulegemlighed, indb. 28 sk. Ludvig den 16 og hans Families Dagbog i Tempeltaarnet, af Clerp, Kongens Kammertiener, heftet 3 Mk. 8 s. - Jkke uden Deeltagelse vil Læseren læse denne troe Tieners rokkelige hengivenhed til sin uhældige Herre. H. W. Heldner jun. paa Hiørnet af Kirkestræde og Hvelvingen No. 220 og 24. tuder Titel: Wissenschaftlich geordneter Verzeichnist nuU er Vilcher ans allen Sprachen, for das Juhr 1796 9. u 98, er min Catalog over udenlandske Bøger og Skrifter for de 3 sidste Aar, som hos mig findes tilkiøbs, udkommen. Den er 25 Ark stor og afdeelt i 27 Rubriker efter Videnskaberne og Sprogene, hvert Fager, som sædvanlig, alphabetisk ordnet, saa at det heele let kan oversees. Til de Herrer, som jeg har den Ære at staae i Handelsforbindelse med, udleveres den gratis, for Andre koster et Exemplar indheftet 32 s. J. H. Schubothe, paa Børsen Nr. 5. stræn, et Tidsskrivt, udgivet af Joh. Frid. Schlegel El andet Binds andet Hefte. Jndholden er følgende: 1) Det Juridiske Fakultets Betænkning en Søeretssag imellem Kiøbmand Aal i Porsgrund og øvrige Medrehdere af Skibet Venskadet paa den ene og Kiøbmand Albreth Blom i Schien paa den anden Side, forfattet af Udgiveren paa Fatulietets Vegne i Martii 1794. 2) Det Juridiske Fakultets Betænkning i en anden Norsk Søeretssag, affattet af Udg. paa Fatulteters Vegne 1 Junii 1797. 3) Prøve Forelæsning over Spørgsmaalet, J hvad Forhold staae Rets og Pligt Begrebet til hverandre af Cand. Juris M. H. Bornemann den 14 Martii 1798, 4) OmMorgengadens Oprindelse og Rettigheder efter fremmede men fornemmelig vore egne saavel gamle, som nu gieldende Love. En forkortet Oversættelse af et latinsk Program ved Reformationsfesten for Aaret 1796 over denne Materie af Udg. Faaes hos Directeur Schulz paa Hjørnet af Høibroplads og Læderstrædet Nr. 64 for 24 s., alle i udkomne Hæfter for 9 Mk. Megnebog eller Velviisning til at lære sig selv, at regne Al af Landmaaler A. Svendsen. - Over dette Skrift findes i Lærde Efterterninger for 1798 No. 37 følgende Bedømmelse : "Vi have for længe siden forudende Regnebøger, som allerede i mange Aar have været brugt til Underviisning i Regneskoler, nemlig Søren Mathiesens og Cramers, en af Søndergaard, og en af Poulsen. Det skulde derfor synes, som om denne var overflødigt, som Rec. troer den dog ikke er ; thi uden at vilde nægte de ovennævnte Regnebøgers Brugbarhed, saa ere de dog kun egentlig praktiske og tiene allene til, uden en Lærers Anviisning, at give Lærlingen en mekanisk Færdighed i Regning, som da den ikke er bygget paa Theorie, let glemmes. Hr. Svendsen har derimod først udviklet Theorien, deraf udledet prattiske Regler og saaledes givet os en Regnebog, som kan, efter dens Titel ikke allene bruges af dem, der vilde selv lære sig at regne, men ogsaa med Fordeel af dem der skulde lære andre, det var meget at ønske, at de saakaldte prattiske Regnemestere vilde giennemlæse og giennemtænke den, førend de gave sig af med at undervise. Endvidere siger Rec. i Bedømmelsen over dette Skrift: Overbeviist ved Erfaring om, baade hvor vanskeligt det er at bibringe unge Mennesker rigtige og tydelige Begreber om de her foredragne Sandheder, naar de først ved mekanisk Underviisning, efter blot praktiske Lærebøger have faaet nogle ubestemte ofte urigtige Begreber og Regler i Hovedet, som hverken de selv eller deres Lærere vide nogen Grund for ; og hvor paatiar det ender, naar de siden skal udøve det, de have lært, at de have rigtige og tydelige Begreber derom, troede Rec. ved at vise Bogens Jndhold og dens Fortrin at vilde giøre dem, til hvem Underviisning i Regnekonsten er overdraget, opmærksomme paa denne Bog, som den bedste ved have paa Dansk Upaatvivlelig vil enhver det benytter sig af den enten for at lære andre eller og sig selv, finde at her saarere en sagt for lidet end for meget til dens Roes ; især vilde Rec. ønske at den maatte blive brugt ved vore Skoleholder Seminarier, de den just indeholder saameget Theorie, som den der med Nytte, skal undervise andre, derom nødvendig bør olde. Iøvrigt tar Rec. ikke andet end yde den lærde og skarpsindige Forfatter sin oprigtige Tal for denne til Ungdommens Underviisning, saa overmaade nyttige Bog, og ønsker ham Lyst og Leilighed til at give os i andre Fag lignende og med samme Grundighed og Tydelighed udarbeidede Lærebøger. - Den faaes for 3 Mk. 8 s. paa Trykp. og 4 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, indbunden 16 sk. mere; hos Boghandler A. Soldin, paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde. Originale Kirke=Sange, 1ste Bind, 28 Ark, ere indlagte til Forhandling hos Hofboghandler Rotha Norg paa Børsen, og Boghandler Buch No. 19 paa Hjørnet af Gammelstrand, uindb. Postpapiir for 2 Mk., Trykp. 1 Mk. 8 s. og paa 10 Exempl. det 11te frit. Deri findes de beste Sange af forrige Slots=Sangbog, næsten alle Dr. Luthers, og endeel af Povel Gerhard og andre berømte Forfattere. - Jndretningen er i øvrigt saaledes: først ere anførte 35 tydske Sang Forfatteres Navne, Stand og TidsAlder, deriblant nogles korte Biographie, tildeels fyrstelige grevelige, adelige og ellers andre Høilærde, i alphabetisk Orden; dernæst, med Henviisning dertil under hver Sangdisse deres Lov Sange, Advents Juule Nytaars=Passions Paaske= og Pintse=Palmer, da den tydske Originakker anførst paa den ene, og den danske Oversættelse lige for paa den anden Sde, alt med stor og tydelig Tryk. - Bogen ansees paa nyttig især til Huus=Andagt og for Syge, da de Gamles bilbelske Udtrykke og Christo, som Verdens Skaber og Gud ingensteds deri ere udelukte, og deres Passions=Sange, i den Smag af alvorlig Digteraand, findes her af mange tydske Sangbøger, de bedste samlede paa et Sted. - Fortsætte sen i samme Form over andre forskjellige bibelske Sandheder, samt Naademidlerne og de sidste Ting, der maatte vel blive et Bind af Størrelse som dette vil beroe paa dette første Binde bifald af det veltænkende Publico, og sammes nogenlund skadesløse Afsætning. - Paa førstbemeldte Sted, No. 1 paa Børsen, ere endnu nogle faa Exemplarer til Kiøbs af en Læsebog over De Luthers Catechismus, med kort historisk bibelsk Jndledning og Udtog af Dr. Luthers Levnetsløb, hvoraf omtrent hos Ernmal bleveret Rov for Kiøbenhavns Jldebrand, inddeelæsnich Bind, Postpapiir for 2 Mk. 8 s., Trykpapiir 2 Mk. Corførste er de af den erne Matematik, Forseg til en Lærredatar Oaaler ved de Hans C. Londorup, Overlærer : Matsmatik ved gene lærde Skole, 1ste Deel, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibroplads og Læderstræde No. og for 1 Rdlr. de og fuldstændig Huusholdningsdog eller Anviisning. J til Huusholdningskunnen i Almindelighed, 123 Dele, indeholdende : Om Kiøttenvæsenet; Kogning Stegning, Fiskestegning og Ristning, sammensatte Retter. Supper, Bud dinger og Posteier; Anviisning at tillave Oxekiød paa 22 Maader; Kalvekiød paa 44 i Bedekiød paa 305 Lammekjød paa 13. Svinekiød paa 19, Kyllinger paa 13, Høns, Kalkunske Høns, paa 200, Ænder, Duer og Giæs paa 24; Kaniner, Harer, Agerhøns, Snepper, Vandhøns, Lærker, Smanfugle og Dyr paa 17 i Lax, Foreller, Karper, Matrel, Gader, Aal. Østers, Sild, Pigvare, Kiøbs. Stilgade paa 22; Souser, Kraftskoet, og Coulier 275 Supper 28 ; Smaaretter af haveværter paa 16 Buddinger paa ; Posteier, Tærter og Koger paa 23, Gleer. Jis Kremer, Conserver; Saltning og Kandering paa 335 Mari nader paa 9 Maadet. Anviisning at vælge det Bedste ved Jnd kiøbet: saasom Høns, Kalkunske Høns, Gjæs, Ænder, Agerhøns, Snepper, Duer, Harer, Oxekiød, Lammekiød, Faare= kiød, Kalvekiød, Svinekiød, Flesk, Vildt, Æg, Fisk, om Kiøbs og Flesk Jndsaltning og Røgning ; om Kiøkkenurter, og Rødders Tørring til Brug som friske; Melt, Smør og adskillige Sorter Oste; om Ølbrygning og Brøddagning ; at til lave og Sorter Tærter, Kager og andre Bagværker; 68 Sorter gelerede, tørrede, karmelerede, støbte og overtrukne Saar. Frugter og Cremer ; 3 Sorter forskjellige Drikke; 21 Sorter, gis at giøre Brug i Huusholdningen af følgende Haveværter Roser, Violer, Nellitter, Riedersvører, Karse, Kappers, Salat, Kornblomster, Tnberøser, Jonquiller, Lilier, Jasminer, Haneleg, Rosmarin, Lavendler, Melisse, Citroner, Pomrandser, Limoner, Bergammotter, Sedra, Granatæbler, Apel signer, Figener ; at optrætte og pleie Høns, Ænder, Giæs Kalkunsk Høns, Duer, Fiærenes Behandling og Anvendelse Meubler og Fornødenheder i Værelserne og Kiøkkenet, med Overslag hvad det omtrent kan koste; Hjemmegjort af Linned til Krop, Bort, Sengeklæder og andet huusbehe; om Hegling og Svinding; at vide, om man har alt sit værned fra Væveren, om Blegning, Linneds Conservation og Varighed; om Linned, Kattun og Si hvaskning ; Betænkeligheder og Forsigtigheder, ved Jndkiøb, Valg eller Behandling af een og anden til Dragter, hørende Varesort, Kiendetegn paa Godheden af adskillige Mad. vare og Kryderier, saasom: Sukker, Ædre, Citroner, Bom olie, Salt, Salpeter, Muskar, Nilliker, Kanel, Peber, Laurberblade, Safran, Anis, Allehaande, sortander, Kommen Mandler, Pistaler. Rosiner, Svedsker, Risengryn, Perle, gryn, Nudler, Stinelse; adskillige Fisk ned Hensyn til den Til naar de ere gode; som Karper, Karuder, Geder, Brasen, Aborrer, Hørker, Suder, Aal, Sandar, Lax, Torsk, Hvil linger, Matrel, Tunger, Sletvare, Pigvare, Skrupper, Sletter, Sild, Hummer, Kraber, grebs, Reces; De Tider, naar Vildt af Dyr, Fuglevildt, tarme Fugle ere gode, som Hjorte, Daader, Raader, Agerhøn, Snepper, Kramsfugle, Stærer, Vildænder, tamme Æper : Giæs og Høns ; en Tabelle, der viser hvorlænge udninge Sorter Kiød kan holde sig; Maaden at conservere Kiød, Fisk, Urter Rødder og Frugter; Samling af Huusraad og billige i Huusholdningen vigtige Kunster. - Hele Værter fars for 13 Mk. paa Trykpapiir og 16 Mk. paa Skrivpapiir, indbunden 3 a 4 Mk. mere. A. Soldin paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde.