Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Dagspostens Efterretninger. Keiser Napoleons Aske er ankommen til Frankrig, udentvivl i et meget beleiligt Øieblik, Fregatten Belle Poule, med den udødelige Keisers jordiske Levninger ombord, har, under Prindsen af Jomvilles Anførsel, den 30te No. vember Kl. 5 om Morgenen kastet, Anker ved Cherbourg, Indenrigsministeren har givet Befaling til, at samtlige Arbeider til Napoleons Bisættelse skulle være tilendebragte den 15de December. Man vil vide, bemærker National med bitter Spot, at Ministeren Guizot (hvem man endnu ikke, og vel heller ikke, uden Grund, kan tilgive hans Reise i sin Tid til Gent for at bevirke Bourbonnernes Tilbagekomst) vil tage 8 Dages Permission og begive sig til Gent indtil Høitidelighederne ere endte. Forøvrigt fornye det Rygte sig, at Prinds Louis ved denne Leilighed vil gjenerholde sin Frihed. Af Prindsens Beretning til Marineministeren om Modtagelsen ov. af Napoleons Liig hensættes Følgende: Efterat man havde gøinet Kisten, blev den ubeskadiget dragen ud af Graven, hvorpaa man, skred til dens Aabning og Liget forefandtes da i en mod Forventning vel conserveret Tilstand. I dette høitidelige Øieblik, ved Synet af de saa kjendelige Levninger af den, hvem Frankrigs Hæder skylder saa meget, indtraadte en dyb og almindelig Bevægelse. Kl. 3 1/2 forkyndte Kanonerne fra Fortet paa Rheden, at Liigtoget satte sig i Bevægelse mod Staden James Town. Militsens og Garnisonens Tropper gik foran Vognen, der var bedækket med Liigklædet, hvis Hjørner holdtes af Generalerne Bertrand og Gourgand og Dhrr. Lascases og Marchand; Autotiteterne og Jndvaanerne fulgte i Mængde. Paa Rheden, havde Kanonerne fra Fregatten svaret Fortets Kanoner og affyrede Minutskud; Flagene vare heiste paa halv Stang og alle franske og fremmede Skibe havde ligeledes givet Sørge Signaler. Da Liigtoget indfandt sig paa Qugien, dannede de engelske Tropper Spalier og Vognen kjørte langsomt mod Stranden. Ved Strandbredden, hvor de engelske Linier ophørte, havde jeg forsamlet den franske Divisions Officerer om mig. Alle i dyb Sorg med blottede Hoveder ventede vi Ligvognens Nærmelse; 20 Skridt fra os holdt den stille og Generalgouverneuren overgav mig i sin Regjerings Navn Keiser Napoleons Aske. Strax blev Kisten sænket ned i Fregattens Chaluppe under en dyb og høitidelig Gemytsbevægelse. Den døende Reisers Ønske skulde gaae i Opfyldelse; hans Aske hvilede under Nationalflaget. Nu ophørte alle SørgeSignalerne og de samme Hædersbeviisninger, som man vilde have ydet Keiseren, hvis han endnu havde levet, blev hans jordiske Levninger tildeel; midt under de flagende Skibes Æressalver, med Besætningerne i Næerne, satte Chaluppen, ledsaget af alle Skibenes Baade, sig langsomt i Bevægelse mod Fregatten. Ankommen ombord blev Kisten modtagen imellem tvende Rækker Officerer med præsenteret Gevær, ført til Agtersiden og indsat i det dertil indrettede Liigcapel. Saaledes som De havde foreskrevet mig det, gjorde en Garde af 60 Mand, commanderet af den ældste Lieutenant paa Fregatten, Honneurerne. Enskjøndt det var silde, blev Absolutionen læst og Liget forblev saaledes udstillet hele Natten. Den Geistlige og en Officeer vaagede ved det. Den 14de Octbr., Kl. 10 om Morgenen, da Officererne og Besætningerne fra de franske Krigs- og Handelskibe vare forsamlede ombord paa Fregatten, blev holdt en høitidelig Sørgegudstjeneste; derpaa sænkedes Liget ned i Mellemdækket, hvor et Liigeapel var indrettet til at modtage det. Kl. 12 var Alt tilende og Fregatten rustede sig til Afreise; men Redactionen af Protocollerne udkrævede 2 Dage, og først den 18de om Morgenen, kunde Belle Poule" og Favorite" gaae under Seil Det franske Kammer har sluttet den almindelige Discussion om Adresse-Udkastet og gik i Mødet den 4de d. over til Discussionen af de enkelte Paragrapher. Jstedetfor Udkastets 8 2 og 3, der havde vakt saa megen Uville i Kammeret, havde Committeen foretaget følgende nye Redaction : "Sire, Frankrig er levende bekymret over de Begivenheder, der have tildraget sig i Orienten. Deres Majestæt har maattet ruste Dem. Disse Rustninger ville blive bibeholdte. Overordentlige Crediter ere aabnede for at byde dem Spidsen. Vi ville vide at vurdere deres Anvendelse. Frankrig vil, i den bevæbnede Freds Stilling og i fuldkommen Følelse af sin Styrke, vaage over Opretholdelsen af den curopæiske Ligevægt og ikke tilgive, at denne lider noget Skaar; dette skylder det den Rang, det indtager iblandt Nationerne, og Verdens Rolighed er ikke mindre interesseret derved end dets egen Værdighed. Naar Forsvaret af dets Rettigheder, eller dets Jndflydelse kræver det tal De da kun, Sire, og Franskmændene skulle reise sig ved Deres Røst. Hele Landet vil ikke tage noget Offer, Betænkning. Nationens Bistand er Dem sikkret. Guizot erklærede sig enig med denne ny Redaction. Odilon=Barrot bragte et Amendement, hvori udtales en Protestation imod Londoner-Tractaten, og en Fuldstændiggjørelse af Rustningerne forlanges. Levende bestridt af Guizot og Passy og forsvaret af Thiers og Remusat, blev Amendementet bragt til Afstemning og forkastet. Den nye Paragraph antoges derpaa med stærk Majoritet. Angaaende Spanien, blev, uagtet Guizots Modstand, antaget et af Pascalis proponeret Amendement.