JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Fædrelandet. Vi have tidligere omtalt, at Hs. Majestæt Kongen Selv allernaadigst har behaget at tilkjendegive Bønderne fra Kjøbenhavns Omegn, paa hvilken Maade de kunde stædes til, under Liigtoget i Roeskilde at lægge deres Taknemmelighedsfølelser, imod Høisalig Kong Frederik for Dagen. Denne Sag er blevet forberedet til Udførelse ved en i Tirsdags i Roeskilde afholdt Raadslagning imellem samtlige Justitsbetjente, hvis Jurisdictioners Beboere dette Anliggende umiddelbart vedrører. Det er aftalt, at omtrent halvtredie hundrede Bønder i deres sædvanlige Høitidsdragt, anførte af de respective Sognefogder, samles ved RoeskildehvileTorsdag Morgen, for at bære den kongl. Kiste indtil Domkirkens Hovedindgang. Derefter ville bemeldte Medlemmer af Bondestanden erholde anviste Pladser i Domkirken. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Berlings Avis meddeler følgende Beskrivelse over Katafalken og Sarkophagen: Catafalken, som er anbragt i Midten af Salen, og hvor høisalig Kongens Sarkophag hviler allerøverst paa en sort Fløiels med Guldfryndser, garneret Forhøining, er 6 1/2 Alen lang, 4 1/2 Alen bred og 4 1/2 Alen høi. Den er overalt betrukken med sort Fløiel, hvorhos smykket med forgyldte og Bronce-Ornamenter. Saaledes findes paa hver af de lange Sider, mod Skilderiegemakket og Amalienborg Plads, foruden 2de Tavler med de tidligere anførte Jndskrifter, anbragt paa Midten en relies: det kongelige danske Vaaben med Vildmændene. Videre findes paa denne Side, som er nærmest Hoved et af det høie Liig, et Basrelief af 3 Figurer i Bronce (5 Qvarteers Høide), forestillende den høisalige Konge med Bondefriheden eller Stavnsbaandets Løsning og Stænderinstitutionen; og paa den modsatte Side, under Foden af Sarkophagen: Kongen, ført af Dødens Engel, bekrandset af Danmark. Mindre Zirater oven og neden, paa Hjørnerne tilsvarende Attributer eller omvendte Fakler, med Laurbær, og deslige synes her ikke at burde forbigaaes. Sarkophagen er fremdeles betrukken med sort Fløiel, hvorhos rigt prydet med forgyldte Metal zirater. Paa begge Sider er anbragt i Midten det danske Vaaben, med afvexlende Ege- og LaurbærKrandse, og for Enderne passende Skriftsprog. Paa Midten af Laaget er en Sølvplade, af oval Form, med dertilhørende Jndskrift, hvorom en dreven Krands af Eeg og Laurbær, ligesom ogsaa paa Laaget af Sarkophagen, over Hovedet af det høie Liig, er henlagt en gylden Kongekrone. Ki stens øverst fremstaaende Kant er paa alle fire Sider decoreret med et Antal af 28 fritstaaende Palmetter, hvorunder et lige Antal Englehoveder og Valmuer, Alt af støbt og drevet Metal. Videre smykke lignende mindre vigtige Zirater af forgyldte Lister og Ornamenter Over= og Underdelen af Sarkophagen, som endeligen bæres af 6 i Bronce forgyldte Sphiuxer. Det hele er ypperligt arrangeret og udført under Bestyrelse af Hof-Marskalk Haxthausen, Etatsraad Koch, og Hofbygmester Hornbech, og vi ville haabe, at vi ville blive satte i Stand til at give en detailleret Beskrivelse over dette, der ogsaa kunsterisk Henseende har Værd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
J Løverdags den 4de de, hedder det i Slagelse Avis, henrettedes Forbryderen Christen Olsen, som havde begaaet Mordet paa Bommanden i Asminderup Bom ved Kallundborg den 10de Juli 1838. Redactionen af Kjøbenhavnsposten har fra endeel Borgere i Rendsborg modtaget en Skrivelse, hvoraf erfares at denne Byes deputerede Borgere have i Forbindelse med den dem af Amtet Rendsborg givne Fuldmagt, affattet en Lykønskningsadresse til H. M. Kongen og Hertugen til hans Tronbestigelse og overdraget Overbringelsen deraf til en Toldbetjent, som d. 29 f. M. afreiste derfra til Kjøbenhavn. Om dette høist paafaldende Skridt, hedder det fremdeles, er Borgerskabet aldeles uvidende, og høist sælsomme Rygter og Motiverne til dette mysteriøse Foretagende skulle circulere blandt Publicum. Jndholdet af den med megen Hemmelighed forfattede Adresse, er ubekjendt, men Brevskriverne desavouere i ethvert Fald det hele Foretagende, der mere ligner en Jntrique, end en til Værdigheden og Vigtigheden af et saadant Foretagende svarende Handlemaade, hvorfor de og opfordre Borgerrepræsentanterne til at fremkomme med nærmere Oplysninger og protestere sluttelig paa det Høitideligste mod den hele Fremfærd. For hvilke Farer saavel Embedsmænd i visse Stillinger som visse offentlige Indretninger stedse ere udsatte fremlyser af en Justitssag, som nylig er anlagt imod en Person, der, imedens han hen sad i eensomt Fængsel paa Ladegaarden, har, efter Deen Medfanges Anmeldelse, villet overtale Denne til hvis Arrest han kunde raabe fra sin egen) til fælleds med ham at dræbe Justitsraad og Fattigvæsensdirecteur Peterson, R. af D. og Domd., samt Jnspecteuren paa Ladegaarden, Schleisner, saavelsom til, derefter paany at sætte Jld paa Ladegaarden. Mordplanen blev udtrykt paa den ogsaa fra Ole Kollerøds Sag bekjendte Maade: at give den, der skulde dræbes Kniven. Ligeledes blev Mordbrandsplanen udtrykt i de Ord: at sætte den røde Hane paa Ladegaarden, med det Tillæg, at de To nok skulde gjøre det bedre, end de Sidste. Dersom den anden Fange ikke havde gjort Melding herom, var saaledes maaskee en betydelig Ulykke ikke bleven afværget. – Den Tiltalte hedder Christian Hansen Eilertsen, er 28 Aar gammel, og er dømt i 1835 for et Tyveri til 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, men har siden udstaaet lignende Straf for Betleri, samt adskillige Gange, for sit Forhold under Fattigvæsenet, været dømt til eensomt Fængsel i Tvangshuset paa Ladegaarden, og Deslige. Han har aldeles nægtet det, hvorfor han nu sigtes, og der haves kun imod ham Udsagnet af hans Medfange (der dog ogsaa er dømt for Tyveri) samt et Udsagn af en tredie Fange, der noget bestyrker Anmeldelsen. (Berg. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
En Bagermester i Aarhuus var af 13 andre Bagere sammesteds sagsøgt ved Politiretten, fordi han imod hvad der af ham og de andre Byens Bagere i en Laugssamling var vedtaget, havde betjent sig af flere end 2 Koner til at sælge Brød for sig. Politiretten dømte den Jndklagede til en Mulct af 2 Rbd. og til Erstatning af skadesløse Procesomkostninger. - Denne Dom har Viborg Landsoverret under 23de sidstleden saaledes forandret, at Appellanten er bleven frifunden og tilkjendt 25 Rbd. i Procesomkostninger hos sine Klagere. (Efter Vib. Stiftet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Fra de 32 Mænds Forsamling er afgaaet en Skrivelse, hvorved Forsamlingen communicerer Magistraten sin Beslutning, at foranledige en formelig Bekjendtgjørelse af sine Forhandlingers Gjenstande, forsaavidt de maa have almindelig Jnteresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Paa Ridebanen i Kjøbenhavn begynder man nu at indøve Hestene til den forestaaende Høitidelighed, ved nemlig at vende dem til Fakkelskinnet, hvilket vistnok og er af megen Nødvendighed for at Hestene ikke ved den egentlige Procession skulle afstedkomme Ulykker. Ligeledes er det af en Jndsender i Kjøbenhavnsposten bragt i Forslag at det skulde være tilladt paa de offentlige Pladse, som Toget passerer, at oprette amphiteatralske Tribuner, da derved en stor Deel Mennesker gives Adgang til at see Processionen uden at Uorden vilde opstaae, hvad derimod letteligen kunde blive Tilfældet naar Tilskuerne ene blive henviste til de ikke meget brede Gader, hvorigjennem Processionen skal gaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Jfølge derom nedlagt Forestilling til Hs. Maj. Kongen, har Hs. Maj. bemyndiget Directionen forden kongelige Fødselstiftelse til midlertidigen at forlægge denne Anstalt til den Gaard i Stormgaden, hvor Døvstumme-Jnstitutet for havde sit Locale, hvilken Bygning er foranstaltet indrettet til herefter indtil videre at modtage Fødende, saavel fri liggende ugifte Fruentimmer som gifte Borgerkoner fra Kjøbenhavn og betalende Ugifte, paa de samme betingelser, som i Fødselstiftelsen hidtil have været fastsatte. Forflyttelsen har fundet Sted idag (den 4de Jan.) - Ligesom alt Jnventariet i den interimistisk aabnede Anstalt er anskaffet fra nyt af, saaledes bliver ogsaa Personalet i samme uden nogensomhelst Undtagelse et andet end det, der har fungeret i den forrige Fødselstiftelse. Jngen Læge, Candidat, Jordemoder eller Oppasserske, der har været ansat ved denne, er bibeholdt i den nye Anstalt, og ingen af disse Personer vil endog for det første tilstedes Adgang til samme. Overbestyrelsen er overdragen Stabschirurgen, Hr. Prof. Müller. (Kbhpst.) Nordstjerne-Ordenen, hvormed i Reglen kun navnkundige Videnskabsdyrkere eller ved andre Fortjenester særdeles udmærkede Mænd decoreres, er af Hs. Maj. Kongen af Sverrig bleven tildeelt Kammerjunker Bardenfleth, i Anledning af hans Sendelse til Stockholm, for ved det svenske Hof at notificere Kongeskiftet i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Jomfru Lucie Grahn har nu, ved den 13de Decbr. tredie Gang at optræde paa den store Opera i Paris som Sylphiden", (det Partie, der havde grundet Mlle. Taglionis Verdensberømthed) overvundet den Cabale, der søgte at nedtrykke hendes Talent, og for stedse grundfæstet sin Triumph. Da den smukke Dandserinde hedder det omtrent i Dagens derom givne Beretning, i anden Act skulde begynde Mle. Taglionis frygtelige Pas, som Me Fanny Elsler saa forsigtigen havde udeladt, var hele Tilskuerpladsen stum, opmærksom, ubevægelig, zittrende; dette Pas var et Spørgsmaal og Liv eller Død; men saa ogsaa, hvilket bifald, hvilket Bulder for den lykkelige Sylphide, da hun med saamegen Hæder havde overstaaet den haarde Prøve, hvorunder de strængeste Dommere saae paa hverandre med Overraskelse midt under deres Begeistring, Hele den parisiske Presse har stadfæstet den store Lykke, hun har gjort."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Jfølge en i Fædrelandet indrykket Skrivelse fra en Contoirchef, skal det være paatænkt at give enhver af de 24 Contoirchefer, der følge Kongens Liigvogn, en Gratification af 100 Rbd., og han opfordrer derfor sine Collegaer til at afslaae en saadan Gave, da det hele jo maa betragtes som en Æresfunction. Vi betvivle ikke at denne Opfordring vil finde Gjenklang hos alle de Herrer, der skulle følge det kongelige Liig Til Danekongen. Christian den Ottende; Nytaarsdag, 1840. Hil, Konning, Dig, paa Skjolds ældgamle Throne! Den har saa mangen gjæv og herlig Drot! Lyt hilses Du af Haabets Jubeltone: J Bondens Hytte, – Jarlens høie Slot, Vel flyver Haab paa Ønskets lette Vinger, Og glemmer tidt, at tung er Daadens Gang: Thi, mens mod Luftens Slotte det sig svinger, Det ændser ei, paa Jord, Erfarings Sang. Forgiæves kvæder han, forhast Dig ikke Ei Alt, hvad glimrer, er det rene Guld, Prøv først, med mine skarpe Kjenderblikke, Om Skallen smuk har ogsaa Kjernen fuld! Men - ædle Drot! Du vil vort Haab opfylde: Med Kraft og Viisdom skabe Danmarks Held, Som Noras Field, skal Danas Vang Dig hylde, Og drikke Liv af Folkegadens Væld! Den Sang først jeg, for tyve Aar, har kvædet; Dog - Danmark var ei modent for dens Røst! Men, Fredrik Folket drog til Herskersædet; Og Du vil modne Folkeraadets Høst! Modtag den Hylding, her en Olding bringer Med Ynglings Ild, for Dig og Fødeland, I Tillids Ønsker frit hans Lyra klinger: Du est ei Konning blot, men Dannismand Blok Tøxen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Blandet. J et tydsk Blad hedder det: Problemet, at bruge Daguerreotypen til Portraitmaling, synes at nærme sig sin Opløsning. Hr. Joland, En Belgier, har gjort den Opdagelse, at man erholder et meget tilfredsstillende Portrait, naar man overstryger Ansigtet, som skal affbildes, med Kridt og bepudrer Haaret. Man venter af denne sindrige Opfindelse og føie Tid Portraiter, der langt overgaae Vandycks og Titians."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Befordringer og Afgang. Forhenværende personel Capellan for Nakskov og Branderslev Menigheder i Lolland Falsters Stift, N. P. Asp, beskikket til personel Capellan for Nysted og Herritzlev Menigheder i samme Stift; Geheime Cabinetssecretair, Etatsraad J. G. Adler, udnævnt til Statssecretair for Naadessager, med Embedsrang N. 9 i 2den Classe, samt Titel af Geheime-Etatsraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Bekjendtgjørelser. En Møllersvend med godt Skudsmaal og Beviis for sin Duelighed kan erholde Tjeneste hos en Møller paa Falster til 1ste Mai d. A. Adressecontoiret giver nærmere Underretning Værelser tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
1 a 2 meublerede eller umeublerede Værelser ere strax eller til Paaske Flyttetid at erholde til Leie hos Smedemester Bentzen i Frisegaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Af Umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynderie kan en Capital, stor 281 Rbd. 50 1/2 S. og T. erholdes til Laan imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nykjøbing den 11te Januari 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Af Baroniet Sønderkarles Overformynderies Midler kan strax, mod lovbefalet Sikkerhed, modtages tillaans 120 Rbd. Sølv. Raahaugegaard den 1de Januar 1840. Bagger, Af umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynderie kunne 280 Rbd. 10 s. S. og T. erholdes til Laan, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nykjøbing den 6te Januari 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Skov-Auction. Tirsdagen den 14de Jan. Kl. 10 1/2, bliver i Skoven ved Hamborghuset ved Auction stillet til Salg: endeel større og mindre Bøgetræer, Ege- og Bøgetoppe, Elle-Udhugst og noget opslaaet Bøge=Vragbrænde. Sundbye den 11te Januar 1840. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
Fjerde Klasse. No. C. R. 10 Rigsbankskilling Sølv. VIII. i Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov og Herredsfoged i Lollands Nørre-Herred, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Skifteretten i afdøde Kiøbmand Lacoppidans Boe og i Medhold af en under 5 October f. A. meddeelt Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, de eller den, der maatte være i Besiddelse af følgende bortkomne Obligationer nemlig: 1. En af Gaardmand Niels Johansen i Dannemarre un 7 Juni 1836, til afdøde Kiøbmand H. Lacoppidan i Nakskov udstædt, og ved Lollands Sønder Herreds Ret d. 9 f. M. tinglæst Panteobligation paa 400 Rbd. Sedler, hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor tilhørende, i Dannemarre Bye og Sogn beliggende Gaard, Toftegaarden kaldet, med tilliggende Jordareal, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. og øvrigt Tilhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-12
En af afdøde Kjøbmand H. Lacoppidan, under 9 Jan. 1836 til Apotheker Lacoppidan i Svendborg udstædt, og inden Nakskov Bytingsret d. 29 Febr. f. A. tinglæst Panteobligation paa 1500 Rbd. Sølv, hvorved er givet 1ste Prioritets Sikkerhed i den Debitor tilhørende Gaard No 204 i Nakskov Kjøbstads Tilegade, til at møde ingen Nakskov Kløbstads ordinaire Ret, som afholdes paa Raadhuset her i Byen, den første Mandag i Juli Maaned 1841 om Formiddagen Kl. 10, for at godtgjøre deres lovlige Adkomst til bemeldte 2de Panteobligationer, da samme i modsat Fald vil, efter foregaaende lovlig Omgang vorde mortificerede saaledes, At hvad den førstnævnte Obligation angaaer, en Udskrivt af Pantebogen kan træde i den originale Obligations Sted. Laugdag er afskaffet ved Frd. 3 Juni 1796. Nakskov d. 6 Jan. 1840. Hammerich. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Lollands- og Falsters Tidende. Stifts Tirsdagen den 14 Januar. No 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Udenlandske Nyheder. England. Efterretningerne herfra ere i høi Grad intetsigende og største Deelen af hvad Bladene indeholde er Raisonnements om hvorledes Partiernes Tilstand er, og Resultatet, som man ved disse evindelige Gjentagelser kommer til, er naturligviis det, at Torierne mene, at de have de fortræffeligste Udsigter til meget snart at blive stillede i Spidsen for Statstyrelsen, medens de Ministerielle bevise, at Lord Melbournes Ministerium nu er aldeles grundfæstet. Sandheden er imidlertid, at hverken Torierne eller Lord Melbourne nyder nogen fuldkommen Tillid hos Nationen, og at deres Herredømme derfor aldeles er afhængig af enhver tilfældig Omstændighed. Under disse kjedelige Forhold er det ene Processen mod de i Wales fangne Chartister, der giver Stof til nogen Forandring i Bladene, og det benyttes derfor med megen Omhyggelighed, saa at Bladene ikke alene berette alt hvad der skeer, men tillige en stor Deel, som der kunde eller burde skee. O'Connell reiser endnu omkring i Jrland og holder lange Taler over det gamle Thema, at Jrland lider Uret, og at sligt ikke bør taales. Hverken fra America eller Colonierne har man faaet Efterretninger, og Russernes Krig mod China synes ikke i England at vække synderlig Opmærksomhed. Om de orientalske Anliggender hedder det derimod, at de endnu ere uforandrede, og at Øiemedet med Hr. von Brunows anden Reise til London er aldeles forfeilet. Vel begyndte Rusland, med at tilbyde meget gode Vilkaar, nemlig Ophævelse af Forliget til Unkiar Skelessi og Tilladelse for en fransk engelsk Flaade at seile ind i Marmora Havet, men da man skulde til nærmere at omhandle de enkelte Bestemmelser, reiste der sig en Masse af uovervindelige Hindringer, blandt hvilke den, at en russisk Armee paa 50,000 Mand skulde marschere ind i Syrien, er saa aldeles upopulair i England, at om end Lord Palmerston havde bevilget den, vilde den dog sandsynligviis blive forkastet af Parlamentet, og derfor anseer man hele Brunows Mission som strandet, dersom ikke dens væsentligste men skjulte Øiemed skulde være det, at udsaae Tvedragt mellem England og Frankrig; thi i denne Retning er maaskee noget udrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Frankrig. Af Mangel paa noget bedre meddele Bladene meget nøiagtigen de mange indholdsløse Taler, hvormed Kongen bliver regaleret i Anledning af Aarskiftet, men da disse Taler vel neppe læses i Frankrig, er det let at indsee, at de have end mindre Værd for Udlandet. Fra Algier har man ingen Efterretninger, og man nøies derfor med at fremføre Formodninger og hvilke Forandringer derskal foregaae blandt de Commanderende. Ogsaa i Ministeriet taler man atter og Forandringen, da der nemlig paastaaes at det skal være alvorlig paatænkt at optage Guizot. – Moniteuren modsiger nu med Bestemthed de Beskyldninger, som ere fremførte mod Admiral Laalande, om at han skulde have været Medvider i Capudan Paschas Forræderie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Belgiske Blade, der paastaae sig at være vel underrettede, meddele nu nogle Oplysninger om den saa tidt omtalte bonapartistiske Sammensværgelse, hvorefter det Hele reducerer sig til nogle Underhandlinger og Udgivelsen af en bonapartistisk Journal. Da Prinds Louis Napoleon og hans Medhjælpere imidlertid ikke vare enige, kom Politiet paa Spor efter Planen og arresterede Marqvis de Crouy-Chanel, der var Prinds Napoleons Agent. Da han tilligemed Prindsen skal være narret, hver for 40,000 Fres, og Prindsen ikke vil erstatte ham dette Tab, og han tillige i andre Henseender troer sig forrettet, skal han have erklæret, at han, naar han atter kommer paa fri Fod, vil reise over til England og give Prindsen nogle Øresigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Spanien. Seierhertugens uformodede Erklæring har frembragt en almindelig Forvirring, thi Ministrene, der nu indsee, at de have tabt den eneste Støtte, der hidtil holdt dem opreiste, have vel erklæret dem villige til at resignere, men Dronningen har ikke villet modtage deres Afskeed, og Sagerne ville derfor henstaae uafgjorte indtil enten Cortes Valgene ere tilendebragte eller en tilfældig Omstændighed medfører en Forandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Tydskland. Alt er her endnu uforandret saavel i de religiøse som i de politiske Forhold, dog begynder, Folket i Posen meere at finde sig i Forholdene og Kirkesorgen, der i Begyndelsen var almindelig, indskrænkes nu stedse meere og mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
J Hannover er Tilhængerne af den ophævede Statsforfatning ligesaa utrættelige i at forsvare deres Opposition, som Regjeringens Tilhængere i at fortælle at Landets Tilstand nu er fortræffelig. Kongen holder fast ved sin Beslutning om ikke at fravige sin begyndte Plan og mod Tilhængerne af den gamle Forfatning gaaes der frem med megen Strænghed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Polen. Hvor sparsomme end Efterretningerne ere fra dette sønderlemmede Rige, saa stemme de dog alle overeens deri, at der vel hersker udvortes Rolighed, men ingen Tilfredshed, hvorfor og de landflygtige Polakker stedse endnu der træffe mange Tilhængere, og kun det meget strænge Politie, som overalt er indført, forhindrer Udbrudene af den Misfornøielse, der nu gjærer i Stilhed. Ogsaa fra den frie Stad Krakau hører man lignende Yttringer af Utilfredshed med den trykkende Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Tyrkiet. De mange Rygter, som circulere om Afgjørelsen af de orientalske Anliggender ere ganske fremmede i Constantinopel og kunne vel foren stor Deel ansees udsprungne af det almindelige Ønske og snart at see disse Anliggender ordnede, men nogen sikker Udsigt hertil har man endnu ikke opdaget, og den vil vel neppe vise sig saa snart, da det mangler paa Enighed mellem Hovedmagterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
Fædrelandet. Det kongelige danske Cancellie har under 11te d. M. tilkjendegivet Stiftsøvrighederne, at Ringning med Kirkeklokkerne i Kjøbstæderne og paa Landet skal, ifølge allerhøieste Reskript af 10de dennes, ophøre Dagen efter at Bisættelsen af den høisalige Kong Frederik den Sjettes Liig i Roeskilde Domkirke har fundet Sted, altsaa Fredagen den 17de dennes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-14
General Fyrst Robanoff-Rostowsky, som den 9de dennes var kommen fra St. Petersborg til Kjøbenhavn, har Dagen efter havt Audience hos Hs. Maj. Kongen og overrakt Keiseren af Ruslands Svar paa Notificationsskrivelsen og høisalig Kong Frederik den 6tes Død og Hs. Maj.s Tronbestigelse. J Forbindelse med den af os igaar meddeelte Underretning om Bondestandens Deeltagelse i Sørgefesten paa Torsdag, hedder det i Berl. Av. af 11te dennes, kunne vi meddele vore Læsere, at det allernaadigst er bleven tilladt endeel af Landboerne fra Hovedstadens nærmeste Omegn at samle sig ved Frivedstotten, var Processionen formodentlig vil standse, imedens en Sørgefang, digtet til en bekjendt Choralmelodie, afsynges ved Fakkelbelysning. At der efter Cancelliets Resolution vil blive ansat en Prøvoprocuratar i Thisted Amt, med Forpligtelse at tage Bopæl i Vester=Han-Herred, og at Ansøgninger og denne Ansættelse kunne indgives til Cancelliet i Løbet af 6 Uger, bringes herved til of(Coll. Tid.) fentlig Kundskab. Besidderen af Wosnesgaard, Hr. Kammerjunker, Commandeurcapt. Krieger, har tilbudet Godsets Bønder Hoverifrihed for et Vederlag af 5 Rbd. 3 Mk. pr. Td. Hartkorn, og de Fleste have allerede antaget Tilbudet, saa det er sandsynligt, at Hoveriet paa forbemeldte Gods aldeles vil blive hævet til næstk. 1ste Mai. Ogsaa Eieren af Lyngbygaards Gods, Hr. Ridtmester v. Friis, har forenet sig med sine Bønder om Hoverifrihed for stedse, mod et Vederlag af 32 Rbd. pr. Gaard. Bønderne paa Marselisborg Gods, tilhørende Hr. Procurator og Stænderdeputeret Jngerslev, vare allerede gjorte hoverifrie af Commissionen i Gulden(Aarh. Av.) krones Bo.