Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-04
Kongelig Præmie. Er end Sædavlen, under de almindelige Forhold, Landmandens Hoved=Indtægtskilde, saa er det dog Qvægbesætningen, som dernæst yder ham den største, Fordeel. Men for at denne kan vorde den størst mun lige, bør han nøie være bekiendt med Qvægets rigtige Behandling under ethvert Tilfælde. Hans Majestæt Kongen udsætter derfor en Belønning af 100 Species for den bedst udarden dede Anviisning til Qvægets hensigts mæssige Behandling og Fodring i enhver, Periode, tilligemed Raad for saadanne: Sygdomme, som oftest indtræffe, og som ved hurtig Hielp kunne hæves J denne Anviisning, der er bestemt for Menizmand og hvori Forredraget altsaa maa være almeensattelige bør Koens, Faarets og Svinets hensigtsmæssige Behandling og Fodring, fra Fødselen til Slagtningen lære Forfatteren bør vise, hvorledes disse Dye bør forskjelligen behandles, naar forskjellige Øiemed skulde opnaaes, og hvad man kan vente af de forskjellige om end ofte locale Fødemidler, samt hvorledes et eller andet af disse, under andre Omstændigheder svarer bedst Regning. Forsigtighedsregler ved denne eller hiin Forrings- og Behandlingsmaade, bør ikke fattes Ogsaa bør Forfatteren vise, hvilke Feil, som man kan befrygte letteligen forplantes, bør undgaaes ved Tillægsdyrene m. m.: og de Midler, som tilraades for visse Sygdomme, der saa nøie som mueligen maae be egnes, bør være saadanne, at Landmuden selv kan anvende, og om mueligt tilberede dem. Opgaven fordrer en Veiledning for Qvægets Behandling baade i dets sunde og syge Tilstand. Da mueligen en Forfatter ikke ønskede at bearbeide begge Dele, eller at levere en Anviisning for alle tre Dyratters Behandling, saa vil enkelte Udarbeidelser : som Hornqvæget, eller og Faaret, eller og Svinet, hver for sig, eller særskilt om Behandlingen i disse Dyrs syge og i deres funde Tilstand - blive imodtagne, og efter Fortieneste forholdsmæssigen belønnede, De dansk Lande (Island, Grønland og Færøerne, indbefattes.) besidde mange Naturprodukter, som vi deels ikke nøie kiende, deels ikke noksom benytte ung, tet mange af dem kunne bruges til Gavn for Sam undet. Aarsagen dertil er, deels at de danske Provindser, ere ikke neiagtigen undersøgte i Henseende til alle Naeurrigerne, deres at vi ikke have Hielpemidler til at kiende Naturprodukterne. Savnet er i Henseende til Planteriget afhiulpet ved te Haandbøger, som haves angaaende de danske Planter, men i Henseende til Dyreriget og Mineralriget er dette ikke Tilfældet. For at afhielpe, om mueligt, dette Savn, udsætter derfor Selskabet følgende Præmier: a) For den bedste og hensigtsmæssigste Haandbog til at kiende de danske Dye arter med Ryghvirvler, en Præmie af 106 Species. b) For den bedste og hensigtsmæssige Haandbog til at kiende de danske Jn sekter, en Præmie af 100 Species. c) For en tienende Haandbog til at kjende de danske Atter af den Lineiske Or. meklasse eller Bløddyrenes : de usymetrisk, Dyds Række, en Præmie af 100 Species. b) For en lignende Haandbog over de danske Mineralier, en Præmie af 1001 Species. I Henseende til Opgave 4, ønsker Selskabet ikke allene en udførlig Beskrivelse, og Henviisning til 1 bedste Værker, som behandle disse Dør, men ogsaa Angivelse af Derenes Nytte, og Benyttelsesmaade samt af den Skade, de antette, og dens Afværgelse. alt efter de letale Forholde. Tillige ønsker man, hvad denne Haandbog angaaer, alle fire dertil hørende Dyr klasser deri behandlede Skulde imidle tid nogen Forfatter levere en theoretisk og praktisk Veiledning til vore indsmandske Fiskes Historie, og til Kundskab om Fiskeriernes og Fiskenes Behandling med Hensyn til disses Opbevarelse, saa vilde et heldigt Forsøg deri være Selskabet meget kiærkomment, og vorde passende delønnet. I Henseende til Opgaverne bloge, maatte, foruden en kort men tydelig Beskrivelse, og Citation af en god Figur, naar den haves, vedføies bemærkninger ved de Dyr, som ere vigtige, deels ved deres giensidige Jndvirkning paa hverandre og paa Naturen i Almindelighed, deels ved deres Nytte eller Skads umiddelbar for Mennesket. Opgaven d ønskes behandlet med Hensyn til Mine, raliernes orkonomiske Vigtighed, saavel for Danmark i Almindelighed, som for de Provindser, hvor de findes, i Særdeleshed. f. E Bornholm, Jsland, Grønland, Færverene o. s. v. Selskabet ønsker, at Forfatterne bruge et System som er fatteligt og passende til disse Videnskabets nærværende Tilstand, og det bemærker derfor, at den Linneiske Inddeling af de Dyr, som hørt under O gaven c. ikke maatte anvendes ved disse, da den, efter vore nærværende Kundskaber om disse Dye, ikke meere er brugelig.