Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Anledningen til dette usædvanlige Optrin var denne at Velfærds=Udskuddet som havde Robespierre i Spidsen, har paa en Tid draget Regieringen til sig og hærskede med uindskrænket Magt og med Grusomhed. Han holdt Spioner een for hver Convents=Deputeret og Medlem i Velfærds=Udskuddet, som han havde nogen Tvil om og nogle bleve arresterede for i Fængslerne at udspionere dem, som talede ilde og Robespierre. Efter Angivelser underskrev han Dødslister over Personer, som Dagen bleve henrettede. Adskillige Lemmer i Conventen og Velfærds=Udskuddet, som følede med Fortrydelse deres Undertrykkelse, torde ikke sige reent ud deres Meening, hvorved de sattes i Fare for strax at blive arresterede og henrettede, men kom dog i en hemmelig Forbindelse, som sigtede til at styrte Robespierre, og dette besluttedes, da Collot d' Herbois var Præsident i Conventen men Barrere Præsident i Jacobiner-Clubben. Robespierre havde maaskee nogen Ahnelse herom og lodsig i den sidste Tid sieldnere see i Conventen og Jacobiner=Clubben, men arbeidede des ivrigere paa at bringe Jacobinerne paa sit Partie som dog ikke fuldkommen kunde lykkes ham, da det er saa stridende mod Republicansk Frihed, at befæste nogen personlig Authoritet. For at kunde offentlig declammere mod de Bevægelser han enten mærkede eller formodede mod hans Revolutions Regiering, kaldtes samme et Spind af Republikkens Fiender men især Engelænderne. Han bragte det og dertil, at Jacobiner=Clubben den 25de Julii for Conventen beklagede sig over det saakaldte udenlandske Partie, men forsikkrede derhos Conventen om deres Hengivenhed og kraftige Understøttelse til at undertrykke enhver Complot. Robespierre forsvarede selv den 26de med megen Hæftighed i Conventen Revolutions=Regieringen, afvæltede fra sig den Mistanke, at han stræbte efter Dictatur og at vilde lade myrde 30 af de Deputerede, beklagede sig, at man ikke nøie opfyldte det udgivne Decret at myrde alle Engelænder og Hanovener, som man kunde bemægtige sig, og foreslog lade Velfærds- og Sikkerheds-Udskuddene ubehinagere dog under fornøden Opsigt. Efter ma hæftige Debatter, hvor dog taledes noget meere i end sædvanlig, gik Robespierres Forslag igien og decretteredes trykt. Robespierre gjorde og ning paa Bistand af den Pariser Nationalgahvis Commandant Henriot var hans Creatur, og i de vel, at han med den samme Lethed skulde udfør Anslag, som han den 31te Maji 1793 havde so over Brissotiner og Girondister. Udførelsen sagdes han havde bestemt til den 28de Julii. Forberede skulde skee af St. Just, som i Conventen den 27de, de holde en Tale, og foreslaae, at sætte nogle ford tige Convents=Lemmer i Arrestations Stand og over vere den til Revolutions=Tribunalen, men man staa ham ikke til Ords. Tallien brød ham ind i Talen, skyldte nu Adskillige men især Robespierre, som i der havde gravet en Afgrund, hvori han vilde stinConventen, for ene at beholde Herredømmet. CoHerbois forenede sig med Tallien til at beskylde bespierre som en Tyran, en Crommell, en Catilm. m. Robespierre forsøgte til men forgiæves, tale i Conventen. Endelig skreeg han. Jeg forlang Døden, kastede et Blik fuld af Rasenhed og Fortrlelse til Conventen, og kaldte de Deputerede, som hede talet imod ham, Skurker, Spitsbuber, frige Ka og Hyklere. Tumulten tog til og Præsidenten maa tvende Gange sætte Hatten paa og raabe til Orde Udfaldet blev som mældt, at de Anklagede sattes i restationsstand. Frygten for Robespierre var dog i stor at den Huissier, som beordredes at arrestere ha vigede tilbage, da Robespierre saae ham stivt i Øiner og maatte anden Gang beordres hertil af Præsidente Han bragtes til Luxembourg, hvor man ei vilde me tage ham, derfra til Sikkerheds=Udskuddet, men saa me var omringet med bevæbnede af Robespierres Petie, der med Magt satte ham i Frihed og bragte ha til Raadhuset, hvor han og fandt Forsvar. Con ten maatte med væbnet Magt derfra udtage ham flere, Robespierre og Couthon værgede sig med Kn og saaredes i Hovedet. Henriot forsvarede sig og udigen men krøb tilsidst ind i en Afløbsrende, hvor man med stor Nød fik ham ud. Le Bas aflivede i selv. Endeligen bragtes Robespierre Kl. 3 om Nat paa en Bærebør til Conventen, som ei vilde see har men han beordredes til Conciergeriet, hvorfra han i førtes til Retterstædet d. 28de. Dagen efter beskiægede Conventen sig med at undersøge de Henretted Forbrydelser, hvortil regnedes at de Sammensvor havde bestemt 60,000 til Døden, men da det var Henrettede formeent at forsvare sig mod slige Beskyninger saa forbigaaes de. litet uden Navne at være forandrede. Revolutions om man kunde forudsige Tildragelsen. Hidtil synes Hvad Følgen heraf vil blive kan ligesaa lidet giettes, Tribunal, Guillotine, Velfærds=Udskud og JacobineKlab synes at skulle vedblive med samme Kraft som til sorn. Tallien, som i denne Scene staaer i Spidsen, at gjort sig bekiendt af sin Strænghed i Bordeaux, du han gav tilkiende med det Udtryk: Det er ikke nok, stennes, Bourdon d L'Oise, Cambon, Vadier og BarAristocraternes Blod. Han saavelsom Billand de Va 4 J oprette Friheds Træer, J maa og begyde dem med kere vedste i rette Tid at forlade Robespiekes Partie og have reddet Livet, det vil komme an paa, om De tes Liv giør Frankrig lykkeligere. Conventen decreterede derpaa efter Bareres Forslag, hvervundne, vare flygtede til et troløs Municipalitet. spirantere, som af Eders sande Repræsentantere ere følgende Proclamation. "Borgere, Hyklere og ConDe samlede bevæbnet Magt og opfordrede Borgere mod Conventen. Neppe var Conspiranternes Robespierres, St. Justs, Coutons og fleres Rænker opdagede, fø kend Sectionerne af Paris omgave Conventen og Borstanterne. Nattens Mørke skiulte nogle forledede Borgere satte deres Liv til et Bulværk om Folks=Repræsen, opgang allene tro Sectioner og forladte Conspirantere. geres Sammenrottelser, men Solen bestraalede ved sin Den 31te Maii gjorde Folket Revolution, d. 27de Julii gjorde National-Conventet og sin. Friheden vor Revolutions sidste Storm, og De, brave Repuskronede begge. Maatte denne skrækkelige Epoche være blikaner ved Armeerne, som bedække Republikken med Triumpher, De har og hiulpet og til den indenlandske Seir. Bliver da ved at ødelægge Folkets Fiender, vi vil blive ved, at opdage og straffe dem." Barrere, erklærede, at denne Conspirations Forstyrrelse slet ingen Forandring virkede i Frankrigs borgerlige Jndretning, at Gouvernementet forblev i sin Jntegritet, saavel som de politiske og Revolutions Operationer inden og udenlansk, hvilket ved 17 Courerer er tilkiendegiver Armeerne til at forekomme al Uorden. Det decreteredes at i Udskuddene skal den 4de Deel af Medlemmerne hver Maaned afvexle med nye. Barrere forkyndte Jndtagelsen af Fortet Lillo d. 26 Julii saavelsom Antier, dens og Lüttichs Jndtagelse.