JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Det er saa langt fra at jeg ønsker, at de nuværende eller tilkommende Stænderdeputerede skulle ansee sig som kaldede til at fremme Local-Jnteresser paa Stats-Jnteressernes Bekostning, at jeg meget mere antager, at naar en saadan Mening nogensinde kunde gjøre sig gieldende blandt de Deputerede, vilde hele Stænderinstitutionen tabe sin Betydning, og kun blive en besværlig Byrde for Landet. Men skulle Stænderne saaledes have hele Statsvellet for Øie, da er det og naturligt, at de maae erkjende Nødvendigheden af en Forening mellem den aandelige og materielle Jnteresse, og søge at fremme og styrke denne hvor den blev truet, og nogen Nødvendighed blev det følgelig ikke at Landsbypræsterne bleve tillagte Valgbarhed. Kunde derimod Stænderne ved en enkelt Leilighed glemme, eller miskjende denne deres Pligt, da er det vel neppe troeligt, at nogle faa Landsbypræster skulle kunne formaae dem til at forandre deres Anskuelser, men Statsvellet vilde dog ikke blive truet, thi Stænderne have kun en raadgivende Stemme, den afgjørende tilkommer derimod Regjeringen, og erholdt Geistligheden større umiddelbar Jndflydelse paa denne, vilde jo enhver uheldig Følge af Stændernes Virken kunne forebygges. Da Hr. Pastor Giessing og jeg saaledes ere fuldkommen enige om, at ingen Deputeret maa til Forsamlingen medbringe nogen esprit de corps, er det heller ikke at formode, at Forsamlingen vilde antage, at et afdens Medlemmer var besiælet af denne, naar han ikke lod den fremtræde, og den Omstændighed at Geistligheden selv valgte sine Repræsentanter, kunde derfor ikke skade, men sikkert ene gavne Sagen, og det især fordi Geistligheden selv bedst er istand til at indsee hvilke Mænd af dens Midte, der have den fornødne generelle Dygtighed. Ene at overlade det til Vælgerne om de ville vælge Præster til Deputerede, kan vel neppe ansees rigtigt, thi vi kunde da let faae en Forsamling, hvor aldeles ingen Præster havde Sæde. Ansees det imidlertid for rigtigt at Geistligheden bliver repræsenteret i Stænderforsamlingen, og det dog ikke kan befales noget enkelt Valgdistrict at vælge en Præst, er det unægteligt bedst, at Loven bestemmer hvormange Præster, der som saadanne, skulle have Sæde i Forsamlingen, og aldeles i Analogi med de andre Valgklassers Ret, finder jeg det da at Geistligheden selv vælger disse deres Repræsentanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Naar Hr. Pastor Giessing sigter mig for Ubillighed fordi jeg har characteriseret Geistlighedens Virken i den sidste Stænderforsamling, som ringe eller slet ingen, da maa jeg vel tilstaae, at denne Sigtelse er grundet, og at mine Udtryk ere uheldigt valgte, men jeg mener og, at jeg fuldelig kan give min ærede Modstander Sigtelsen tilbage, naar han vedbliver at dadle Bøndernes Virken. Blandt denne Klasses Deputerede at vente dygtige Talere, eller Mænd med klar Jndsigt i de høiere Statsforhold, kan neppe være falden Hr. Giessing eller nogen anden forstandig Mand ind, men have hine Repræsentanter, hvad flere Deputeredes Yttringer til mig lade mig formode, oftere, ved deres sunde paa Erfaring grundede bemærkninger, givet de øvrige Deputerede gavnlige Vink og Raad, have de endelig, hvad vi vel maae troe, indtil det modsatte bevises, dannet dem en fast Mening om de Gjenstande, der bleve omdebatterede, og derefter afgivet deres Stemme, da mener jeg de fuldelig have opfyldt det dem overdragne Hverv, og at de ikke fortjene nogen Dadel, og om nogen Sammenligning mellem dem og de mere udmærkede Medlemmer af Forsamlingen kan her aldeles ikke være Tale, især da det er en bekjendt Sag at uligeartede Størrelser ikke kunne brindes i Forhold. Skal der imidlertid endelig være Tale om Sammenligning, da tænker jeg, naar man tager den jydske Stænderforsamling med i Betragtning, vil vel Ole Kirks Virken ikke lade Bøndernes Deputerede staae aldeles uden Palmer, men stedse bør det dog erindres, at Sammenligningen gjøres mellem heelt forskjellige Stænder, af hvilke den ene blev repræsenteret ved en Mand, der ikke alene staaer meget høit i sin Stand, men og indtager en høi Plads blandt Landets meest udmærkede Mænd, medens derimod den anden Stand, ifølge dens Forhold, kun er lidet skikket til at fremkalde glimrende Resultater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Skjøndt jeg efter den kongelige Bekjendtgjørelse til Stænderne troer at have Grund til at antage, at der ikke saa snart vil skee nogen Forandring ved Stændernes Organisation, mener jeg dog det vilde være særdeles gavnligt, om Een eller Anden af de geistlige Mænd, der have deeltaget i den forrige Forsamling, offentlig ville fremsætte deres Mening om denne Sag, thi kun at fremsætte denne i StænderForsamlingen selv, er vel neppe tilstrækkeligt, da Sagen angaaer en Klasse Borgere, der for største Delen ikke der kunne tage til Gjenmæle, men forøvrigt vel maae antages, selv at kunne forsvare deres Tarv, naar dette gjøres til Gjenstand for en offentlig Discussion. At Stændernes Arbeide herved tillige betydelig vilde lettes, bør vistnok heller ikke oversees. Uagtet Pastor Giessing har yttret at det vilde være ønskeligt at jeg havde navngivet mig, forbliver jeg dog endnu anonym, fordi jeg formener, at min og enhver Personlighed her er af liden Betydning. Jeg har kun holdt mig til Sagen, og mine Grunde maae derfor staae eller falde ved dem selv, og det saa meget mere, som jeg ikke formaaer ved mit Navn at give dem en Vægt, de maaskee forøvrigt savne. Men selv om jeg ved mit Navn formaaede at styrke min Mening, vilde jeg dog undlade at tilføie det, thi deels skal jo Sagen prøves af en Forsamling, der ikke kan eller bør tage Hensyn til Navnet, og deels er det vel paa Tiden at vi øve os i at dømme selvstændigt og ikke evindelig lade os lede af et Han har sagt det. Jeg kan forøvrigt ikke nægte, at det i høi Grad har undret mig, at see disse Yttringer mod eller og min Anonymitet fremsatte af en Mand, der selv tidligere har skrevet offentlig uden at navngive sig, og det ene af den Grund, at hans Navn i Literaturen var aldeles ukiendt. Hr. Pastor Giessing har nu maaskee forandret sine Anskuelser om Anonymiteten, men derfor kan han dog ikke ville at andre skulle gjøre det, og da jeg for min Anonymitet har Grunde, der fyldestgjøre mig, vedligeholder jeg den endnu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Fædrelandet. Spørgsmaalet om Bønderkarlene bør have Ret til at ernære dem paa anden Maade, end ved at tage fast Tjeneste, er atter bragt paa Bane i Fædrelandet, da, som bekjendt, Regjeringen har fundet overveiende Betænkeligheder ved for Tiden at gjøre en saadan Forandring. Efterat Forfatteren gjør opmærksom paa det mærkelige i, at uagtet Majoriteten af den i denne Anledning af den jydske Stænderforsamling nedsatte Committe bestod af en Stiftamtmand, en Herredsfoged og en Byfoged, og disse som bekjendt erklærede sig for Forslaget, har Regjeringen dog fundet det nødvendigt at høre de andre Local=Øvrigheders Betænkning om Sagen, og at denne er afgiven imod Forslaget; gaaer han over til at omtale de Klager, der ere førte over Bøndernes Demoralisation, og viser her, at disse Klager netop føres paa en Tid da Bondestanden, har været Tvang undergivet, og mener derfor, at det vel var paa Tiden at forsøge og Frihed ikke formaaede at udvirke, hvad Tvang ikke kunde udrette. Sluttelig siger Forfatteren: Vi tør derfor vel gjentage: det er umuligt, at Nørre-Jyllands Stænder skulle have petitioneret forgiæves, thi Bygmesteren, som lagde Grunden den 20de Juni 1788, er endnu den samme, og den menneskelige Natur er endnu den samme; Tiden er skreden frem og ikke tilbage, og Bonden staaer nu paa et høiere Trin af Oplysning end den Gang, og har derfor større Trang til og meere Krav paa Frihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Assessor Algreen Ussings Forslag om Jødernes Valgbarhed til Stænderne har i Jyllandsposten fundet en Modstander, der dog ikke har formaaet at fremføre væsentlige Grunde mod Forslaget, hvilket og i den Frisindede er godtgjort, og man kan saaledes vel i det Hele antage, at den almindelige Stemme er for dette Forslag. Redacteuren af Nestved Ugeblad, Student Goldschmidt, har ligeledes i den Frisindede frembragt en Togst til det danske Folk for Jødernes Emancipation, hvori han udvikler de Grunde, der tale for denne. Da 6 Huusmænd fra Ruddersdal nylig gik igjennem Ruddersdals Hegn til Markarbeide, bemærkede de paa Veien en stærk Stegelugt, og øinede, ved at gaae efter Lugten, paa en lille grøn Plet i Skoven temmelig nær ved Landeveien, tre Mænd, der, leirede a la Rinaldini, vare færd med i al Mag at stege deres Flæsk paa en Rist, hvorunder Jlden, lystigt flammede. Huusmændene mærkede Uraad og nærmede sig forsigtigt, da de af Mæn dennes fordægtige Udseende formodede, at de saae to Forbrydere for sig, som de havde hørt nylig vare undvegne fra Kjøbenhavns Slaveri, og deres Formodning viste sig virkelig at være fuldkommen grundet. Da de 6 Huusmænd pludselig styrtede sig over dem, bleve de to Slaver efter nogen Modstand overmandede og bundne; men deres Ledsager, en Huusmand fra en Nabolandsby, lykkedes det at undvige; dog blev han kort efter ogsaa paagreben og, tilligemed de to Rømningsmænd, som han var i Ledtog med, transporteret til Kjøbenhavn. Paa Stedet, hvor Slaverne paagrebes, fandtes endeel Kobbertøi, Klæder, Lærred, Knive o. s. v., hvilket formodentlig var stiaalet et eller andet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Kallundb. Ugbl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian er allernaadigst udnævnt til Chef for fyenske Jnfanteri-Regiment og til Commandant i Fredericia, hvorhos Fæstningen og Garnisonen er henlagt under den fyenske Generalcommando, hvorimod Generalcommanden over den øvrige Deel af Nørrejylland er overdraget til Hans Konglige Høihed Prinds Frederik Ferdinand. Et af de flere Søgsmaale, som have været anlagte mod Jhændehavere af Statspapirer tilhørende forskjellige Understøttelsesfond, der ved falske Transporter og Paategninger ere dem overdragne, af forrige Theaterkasserer Printzlau, er i Mandags bleven paakiendt af Hof= og Stadsretten, der har antaget, at den falske Transport ikke kunde komme det paagjeldende Fond til Præjudice.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Den 5te Juni er udstædt følgende Cancellie Placat: "Hs. Majestæt, der allernaadigst har bragt i Erfaring, at man ønsker i Landets forskjellige Provindser ved Kirkehøitideligheder at feire 50 Aarsdagen for Stavnsbaandets Løsning den 20de dennes, har under 3die dennes paalagt Cancelliet at bringe til almindelig Kundskab, at Allerhøistsamme, skjøndt allernaadigst erkjendende den gode Mening, der ligger til Grund for hiint Ønske, dog ikke vil at nogensomhelst offentlig Høitidelighed i nævnte Anledning skal finde Sted." BaDet ene af de kjøbenhavnske Blade, der meddeler politiske Nyheder, nemlig: "Dagen har nu atter skiftet Redacteur, da nemlig kongelig Skuespiller Overskou har frasagt sig Redactionen, for ene at kunne hengive sig til sine andre litteraire Sysler. Dagens Redaction har derpaa Jslænderen Hr. Repp overtaget sig, der i sin Adresse til Publicum erklærer sig for en Ven af Trykkefriheden, ligesom han og lover uden Vaklen at ville redigere Bladet i Trykkefrihedens Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Den 26de Mai er Cand. pharm. B. C. B. Jacobsen meddeelt Bevilling til anlægge et Apothek paa Handelstedet Stikkelsholm i Snefjeldsnæs Syssel i Islands Vestamt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Blandet. Saavel fra Gothenborg som fra Stockholm berettes, at man havde stærk Sneefald den 14de Mai. Paa sidste Sted var om Aftenen adskillige Kaner ude, og blandt disse tildrog sig især een Opmærksomhed, hvori der kjørte en Mand i fuld Vinter= eller Kanedragt, formodentlig for saaledes at feire den midterste Dag i Blomstermaaneden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Pariserne have i denne Tid været nær ved at storme Assiseretten for at see den overordentlige smukke Laura Grouvelle, der synes at have været Hovedredskabet i den Hubertske Complotsag. Da hun første Gang viste sig for Retten var hun klædt i sort Silke, hvid Hat med Roser, og havde en Bouqvet Violer i Haanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Fra St. Petersborg meldes under 12te Mai. Med Foraarets Begyndelse er Arbeiderne paa JsaaksCathedralkirke atter blevet iværksat, og man er nu beskjæftiget med at skaffe de 4 sidste af de 24 Søiler i Veiret, som er bestemt til Forziring paa Kirkens Hovedkuppel. Søilerne er 24 Fod høie og udhugget af en Granitblok; deres Vægt beløber sig til 200,000 Pund. Ved Hielp af et bevægeligt Træ-Spil hæver man i en Tid af to Timer denne Byrde i en Høide af næsten 200 Fod; et kæmpemæssigt Foretagende, som man endnu ikke har seet Mage til. Den 1ste Juni skulle alle 24 Søiler være opstillet paa Kuppelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Den norske Hurtigløber Ernst, som nyelig var i Leipzig og Dresden, er nu spadseret over Moskau til Chia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Skibsefterretninger. Kjøbenhavn den 5te Junii. Skibet James Tompson, Capt. Carliste, fra Wyburg med Planker til England, er indkommet hertil meget lækt, og maa losse for at reparere. – Angaaende Damskibet Nicolai den 1stes Brand berettet Børsenhaller af 1ste dennes følgende nærmere Omstændigheder, Skibet, paa Reisen fra St. Petersborg til Travemünde, kom Natten til den 31te Mai imellem Kl. 11 og 12 i Brand under Gross=Klitz, omtrent en Miil fra Travemündes Rhed. Alle Damerne og Børnene vare allerede i Køien, men Herrerne sadde endnu ved Aftentaffelet eller ved Spillebordet, da det strækkelige Raab lod sig høre: "Der er Jld i Skibet, Snart saae man ogsaa Røg og Gnister fare ud af Jldsteds=Rummet. Capt. Stahl, som ikke tabte Aandsnærværelsen, benyttede Maskinens endnu virkende Kraft for at sætte ind paa Land, og lod kun Haandsprøiterne virke; thi havde man standset Maskinerne og sat Dampsprøiten i Gang: da vilde, ved Mangelen af et tilstrækkelig Antal Baade, og ved den da indtraadte fortvivlede Kamp og Forvirring, muligviis Alle, der vare ombord, have fundet deres Død enten i Luerne eller i Bølgerne. Jlden greb saa hurtigt og sig, at det kun netop lykkedes at sætte Skibet paa Strand ved Klitz, omtrent 100 Skridt fra Land. Foruden den 33 Mand stærke Besætning var der 132 Passagerer med 11 Vogne ombord. Skrækken og Forvirringen var nu kommen paa det Høieste; Enhver vilde reddes først, adskillige Passagerer sprang i Vandet; andre vilde med Magt gjøre Baaden løs; men denne gik i Stykker. Alle ere imidlertid blevne frelste, paa fem Personer nær, som savnes, nemlig en Hr. v. Golowkoff(eller Golowin), en Tjener hos en russisk Cabinetscoureer, (disse Tvendes Liig skulle allerede være drevne i Land) en Hr. Megder, som skal have forestaaet Hr. Baird's Sukker=Raffinader, i St. Petersborg, samt 2 Mand af Besætningen. Af de 11 Vogne bleve 2de kastede overbord, de øvrige ere brændte, ligesom ogsaa en stor Deel Passageer-Effecter er gaaet i Løbet Man har ei heller kunne bjerge Postsækken eller tre Courerers Depecher. Af Contanter skal kun have været een Foustage Guld ombord, som man endnu haaber at faae igjen. Capt. Stahl, der ikke gav sig Tid til andet end Passagerernes Frelse, har ei heller reddet hverken sine Effecter eller Papirer. Den største Deel af Passagererne ankom barfodet og barhovedet til Travemürde. Skibet er opbrændt lige til Vandspeilet, og man gjør sig al mulig Umage for at bjerge ud af Skroget, hvad endnu kan bjerges. Skibet er assureret i London. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Om hvad der har foranlediget Branden er man endnu uvis. Paa den ene Side mener man, at der fra de i fugtig Tilstand, indtagne, endnu med Jis blandede, Kul har udviklet sig brændbart Gas; paa den anden Side anseer man det for rimeligt at Branden reiste sig fra Maskineriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Reisende fra den 30te Mai til den 6te Juni 1838. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Skipper Thærøe. Med Dagvognen: Forpagter Vesenberg; Hr. Bech; Forvalter Bache; Agent Schierbeck; Student Haar, Pastor Biering. Udenfor Posterne: Lieutenant Clausen; Hr. Langsted; Forvalter Møller; Gartner Michaelsen; Contoirist Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Fra Vordingborg til Saabense. Med Personposten: Kammerherreinde Rothe. Med Dagvognen: Hr. Philipsen; Student Haar; Hr. Thærøe. Med Pakkeposten: Hr. Fibiger; Jomfru Fibiger; 2de kongelige Kudske. Udenfor Posterne, Tømmerhandler Bonnesen med Familie, Proprietair Wilhielm; Assessor Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Med Dampskibet Frederik den 6te afgik den 3die Juni fra Kiel og Øerne til Kjøbenhavn: Kammerraad Michelsen; Kjøbmand Wulff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 9 Formidde
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Bekjendtgjørelser. Lodsedler i den 6te, 7de og 8de Fordeling. fra Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjø 22de benhavn, kunne erholdes hos mig naar man derom snarest muligt henvender sig til mig. Det bemærkes, at dette Varelotterie er kongelig concessioneret, at enhver Deeltager faaer Præmie, og at det Hele er indrettet saa billigt som muligt. Nykjøbing den 6te Juni 1838. J. H. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Nykjøbing. At jeg til denne Uges Udgang har erholdt mine nye Sommervahre, bestaaende af Heel= og Halv=Klæde i alle brugelige Farver, en stor Deel forskjellige Beenklædetøier, saavel i Uldent som Bomuld og Linned, Sirtzer, Bomuldstøier, Gingham, hvidt og couleurt Schertin, Cambringer, Gardin=Nettelduger og Fryndser, fine Lærreder, alle Sorter Tørklæder og Baandvare med meget mere, tillader jeg mig herved at tilkjendegive mine ærede Handelsvenner, der stedse ville være forvissede om den reeleste og billigste Behandling. Nykjøbing den 6te Juni 1838. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Undertegnede har et lidet Parti Rug, der udsælges i større og mindre Maal. Nykjøbing den 5te Juni 1838. H. L. Bønnelykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
En Dreng af honette Forældre fra Møen eller Lolland, som har Lyst at lære Handelen, og af god Opdragelse samt besidder de fornødne Kundskaber kan strax blive antaget i Lære her i Byen. Adressecontoiret anviser. Information paa Fortepiano, Violin, Guittar, Fløite, Clarinet, Valdhorn m. m.; tilbydes for en særdeles moderat Betaling. Nykjøbing den 3die Juni 1838. Ærbødigst. Ernst Braase. Ernst Braase. N. A. Et ungt Menneske som har Lyst at lære Pharmacie- og besidder nogen videnskabelig Dannelse, kan strax blive antagen som Discipel i et Apothek, man behager desangaaende at henvende sig til Apotheker Mohr i Nyekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Auctioner. Torsdagen den 14de Junii førstkommende i Middagsstunden bliver paa Hovedgaarden Juellinge, afholdt offentlig Auction over nogle Heste og Vogne m. v. Jblandt Hestene som vil vorde solgte forefindes 2de Hingster. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Pederstrup den 29de Maji 1838. Aggerup. Agge. rup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Da de Hindringer som forhen have forbudt Realisationen af det under Kiøbmand H. Lacoppidan her i Byen, hans Stervboe registrerede Schlupskib Phoenixe, nu ere bortryddede, saa vil bemeldte Skib, der for Tiden er beliggende i Nakskov Kiøbsteds Havn og hvis Drægtighed er 22 1/2 Commercelæster, blive bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagen den 18de og 25de Juni samt 2den Juli d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 2den Juni 1838. Hammerich. Hammerich. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Falsters Lolland. Kvende. Bir Søndagen den 10 Junii. No. 65.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Udenlandske Nyheder. England. Parlamentets Debatter ere for Tiden temmelig matte, da en Vaabenstilstand synes at være sluttet mellem de forskjellige Partier, saaledes holdt Robert Peel forleden en meget lang, men høist trættende Tale, hvori han lovede Ministrene sin Understøttelse med Hensyn til den irske Municipalbill, under visse Betingelser, som Ministrene antoge. Robert Peel erklærede sig for at 10 af Jrlands største Byer erholdt frit Valg af deres Corporationer, og vilde kun have denne Ret for de mindre Byers Vedkommende indskrænket til at disse selv ønskede den. Med Hensyn til Tiendebillen har Robert Peel intet imod at Tienden og Kirkeafgifterne forandres til en Grundskat, som Eieren kunne indløse, naar kun intet af Tienden berøves den engelske Kirke. Disse Concessioner ere modtagne paa heelt forskjellige Maader, saavel af Parlamentet som Journalerne, og skjøndt det er rimeligt, at ingen af de stridende Partiers Ordførere have anseet det for klogt at fremkalde en afgjørende Kamp, hvilket Ultraerne ønske, er det dog mærkeligt, at O'Connell, Jrlands bedste Forsvarer aldeles ikke har yttret sig om Sagen. Paa Øen Man er det derværende Parlament hurtig bleven færdig med Tiendereformen, idet det nemlig har bestemt at Tienden skal forandres til en aarlig Rente 8000 Pd. St., hvoraf Biskoppen erholder 1500, Archediakonen 800 og enhver af Præsterne i det mindste 150 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
I Nærheden af Canterbury har urolige Optrin fundet Sted, da en Mand ved Navn John Niechols Tom, der for tidlig var løsgivet af Daarekisten, havde faaet Bønderne ved glimrende Løvter overtalte til at følge sig. Efterat Tom havde skudt en Mand- og tilladt sig flere Exesser, bleve Tropper sendt imod ham, men medens Oprørsacten blev oplæst, dræbte han med et Pistolskud den mod ham udcommanderede Officeer, hvorefter han atter blev skudt af en Soldat og i den nu opkomne Fægtning bleve flere Personer dræbte og saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Frankrig. Deputeretkammeret beskjæftiger sig nu for største Delen med at bevilge private Selskaber Anlæggelsen af Jernbaner, og da det saaledes ene er reent indenlandske Jnteresser, der sysselsætte Deputeretkammeret, have dets Forhandlinger ingen Jnteresse for Udlandet. De i den hubertske Proces Domfældte have samtlige erklæret Appel, og da det desuagtet blev forbudt deres Defensorer at tale med dem i Fængslerne, saa have en af disse, nemlig Advocaten Favre, der forsvarede Laura Gronelle, indgivet en meget kraftig Protest mod denne Retskrænkelse. Efter engelske Blade skal Hertugen af Wellington have tilbudt Marschal Soult at modtage ham og Følge i sit Hotel, hvilket Tilbud, dog Marschallen har nægtet at benytte. Jfølge Efterretninger fra Algier er Marschal Valles meget syg, og man frygter for at han ikke meget længe kan vedblive at være Gouverneur, hvilket i Almindelighed ansees som et stort Tab. Eftr en Reisendes Udsagn skal man i Constantine have opdaget en Sammensværgelse mellem Araberne der vilde antænde det derværende Palais, Kadien tilligemed flere Stammehøvdinger ere indviklede i denne Sag og derfor arresterede. Mod de Pengefordringer, Ministrene ville gjøre for de africanske Besiddelser, har en stærk Opposition dannet sig, og Ministrene ville saaledes formodentlig atter lide et betydeligt Nederlag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Spanien. Urolighederne blandt Carlisterne vedblive endnu og efter senere Efterretninger have de carlistiske Compagnier i Azpaitia og Ozcoitia aldeles opløst sig, og skulle endog have udstødt Forbandelser mod Don Carlos. Ligeledes have 2 til 300 carlistiske Deserteurer samlet sig ved St. Sebastian og Passages og der givet sig under Lord Hays Beskyttelse. Munagorri, der ligeledes paaberaaber sig engelsk Beskyttelse, vedbliver endnu at hverve Misfornøiede og er ikke uheldig i sine Bestræbelser. Christinerne have uden Modstand indtaget Vera og Lesaca, og have tillige Haab om, ved et Laan, at afhjælpe deres væsentligste Mangel nemlig Pengemangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Neapel. Endelig har Kongen udstædt et Amnestiedecret for de paa Sicilien begaaede politiske Forbrydelser, hvilket dog ikke indbefatter Hovedmændene for de sidste Uroligheder. Nye Arrestationer have dog atter fundet Sted blandt flere af de anseeligste Familier, men om Aarsagen hertil er man uvidende da Regjeringen holder det hemmeligt, dog troer man, at det har været Medlemmer af Selskabet det unge Jtalien. Om Enkedronningen skal givtes eller ei, derom er man endnu uvidende.