JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Etoile beretter fra Wien, at det ikke meere er nogen Hemmelighed, at den Ungarske Landdags Besværinger have været affattede paa en Maade, som nødvendigen havde maattet mishage. Det Kongelige Svar derpaa skal være affattet meget omstændeligt og energisk, og hidrøre fra en af de meest udmærkede Statsmænd.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Courier frangais vil, ifølge en Skrivelse fra Marseille, vide, at den fra Alexandrien afseilede Tyrkisk Egyptiske Flaade først vil vende sig imod Hydra for at stikke de derværende Skibsværfter i Brand.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Den 1ste December. Den 30te bragte en Curreer fra Lissa boy Reateringen der f.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Lissabon, den 11te November. Et hertil ankommet Skib har overdragt en Skrivelse fra Rie=Janeiro, dateret den 1ste September, hvori det hedder: "Sir Chr. Stuart har bragt alle Punkter af fine Underhandlinger i det Rene, og midt i næste Maaned vil Overeenskomsten blive bekjendtgjort. Forholdene mellem Portugal og Brasilien skulle omtrent sættes paa samme Fod, som de vare forhen.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Regjeringen er meget bekymret for Montevidco. Oberst Rideirabetrænger det haardt, og man troer ligesaalidet at kunne bevæge ham til en Udsyning med det Gode, som man tør haabe, at Montevideo ve kunne holde sig længe. Thi Banda-Oriental er tilfreds med den Kriserlige Regjering, især med General Lecor, og OberstJrutos Ribeira faaer derfor daglig mere Tilløb. Vi have iøvrigt en betydelig Escadre liggende for Montevideo, bestaaende af Fregatterne Thetis og Carolina, samt flere mindre Fartøier. Desuden ere flere af Anliggenderne - Frygten for en forestaaende Krig med Buenos Franske og Engelske Skibe stationerede der, og vente paa Udfaldet Aires er ganske forsvunden. Jndbyggerne og Kongressen ønskede Krig, men Medlemmerne af den udøvende Magt vare derimod, og forlangte deres Afsked, da Crongressen trængte paa dem. Ved denne Lejlighed viiste det sig, hvorfor den udøvende Magt ikke vilde have Krig; Mangel paa Midler til at bestride Udgifterne var nemlig Aarsagen. Derfor blev heller ikke den begierede Afsked til i nuel Garcia, havde svaret paa den Brasilianske Admirals meget Ly haand. Efterat Ministeren for de udenlandske Affairer, D. Ma slaaet Medlemmerne, men deres Mening beholdt for Øjeblikket Over dende Note: "At han for Fremtiden ansaae enhver diplomatisk Med. Under 1te Juli skrev han : "Hs. Majestæt Keiseren ønskede at leve i delelse for sluttet, har Admiralen, Hr. Lobo, nedstemt sin Tone, i Hensigt at forhindre, at Munition blev tilført Jnsurgenterne i var ingenlunde at anste som en Fiendtlighed, men havde kun til Fred og Venskab med Buenos=Aires; Nærværelsen af hans Escadre i Banda-Oriental, og at holde Korsarerne i Tømme, hvilket hidtil, i uagtet alle Anstrængelser, havde været Republiken umueligt.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Madrid, den 15de November. ud soner, som hørte til den Miiz, der ledsagede Hs. Majestæt til Ca Vid Kongens forestaaende Tildag kom til Madrid maae alle Per dix, forlade Hovedstaden, ikke engang de undtagne, som ere puisitil cerede eller have erholdt Embeder. for holde en Mynstring over Gardens Landsenerere og Karadinere. Som Krigsministeren vil i Dag i Alcorcon, en værliggende Landsby, man siger, vil han fordrede dem paa en Nedsættelse i deres Sæd, Hvilken han har i Sinde at indført. Officierne skulle ikkun hav deres halve Gage, undtagen de, som giøre Tjeneste ved Kongens Person.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Den 16de November. Den mærkværdige Note, som Hertugen af Jnfantado paa Hs. Majestæt Kongens Befaling har overgivet de fremmede Gesandter, lyder saaledes : "Min Herre! Kongen, min høie Herre, har ikke uden største Forundring og den inderligste Smerte seer, hvor ulykkeligt man synes at ville udtyde alle de Forholdsregler, som hans Kiønskab og Viisdom indgave ham til den Folks Vel og Lykke, som Forsynet har betroet hans faderlige Omsorg Hs. Majestæts Regjering er flyttet paa Grundsætninger, ikke paa Personer. Ligesom Grundsætningerne ere flyttede paa Retfærdighed, saaledes ere de indgravne i Kongens Hjerte. De, som han har betroet sin Magt til, ere og ville aldrig være andet end Organer for hans frie Villie, som de hverken kunne indskrænke eller lægge i Lænker, men blot udtyde og tilkjendegive efter de Befaligger, som de desangaaende erholde. Systemet er forblevet uforandret, endskjøndt Omstændighederne og vigtige Grunde udkræve en Forandring af Personerne. At forudsætte noget andet vilde være den største Fornærmelse imod Kongen, min Herres, Character, og vilde dybt saare hans Hjerts. Gjemnemtrængt af det oprigtigste Venskab imod hans mægtige Forhusene, vil Hs. Majestæt hverken nu eller nogensinde forandre Noget i de venskabelige Forhold, som han vedligeholder med dem. Hans udenlandske Politik er uforanderlig: den Høiagtelse og hengivenhed, som han skylder de venskabelige Magter, flyder af hans Taknemlighed og inderlige Overbeviisning, ikke af Nogens private Anskuelser. Disse Forhold ville i enhver Henseende vedvare paa samme Fod, uden at lide ringeste Forandring. Hs. Majestæt vilde fornærme sine Allieredes bekjendte Retfærdighed og Apartiskhed, naar han kunde være istand til at fatte den Mistanke, at de paa deres Side i nogen Henseende kunde være tilbøielige til at gaae frem paa anden Maade, eller af Jnteresse for enkelte Jndividuer - til hvis Skjæbne er Monarchies Skjæbne og Grundlovene eller Regjeringens Principer, ikke ere knyttede, og ikke kunne være det - at svække eller aldeles sønderrive hine Venskabsbaand. Kongen, ved Guds Villie stillet i Spidsen for den store Familie, som udgjør det Spanske Monarchia, er istand til, bedre end nogen Anden, at kjende dens Ønsker og sande Jnteresse saavel som de Midler, der gjøre det Onde nødvendigt, hvorfor det i lang Tid har ligger under. Hs. Majestæt holder det ikke for overflødigt, at forsikre, at han ved Bestyrelsen af Regjeringen ikke vil vige af fra den Vii, som disse Bevæggrunde foreskrive. Hs. Majestæt befaler mig udtrykkelig, at giøre Deres Excellence officielt denne Meddelelse, at de snarest muligt kan bringe den til deres Hofs Kundskab, og hverken slet Sindelaug eller den ringeste Toetydighed kan paa nogen Maade forandre Hs. Majestæts retskafne og er, med Fornøielse denne Leilighed tilrenzo, den 1ste Rovember 18.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Den 17de November. Urolighederne i Valencia opstode derved, at Sineralcapitainen, af Mangel paa Penge, til at bestride Troppernes Underholdning, greb til det Middel, at paabyde Leverancer in natura. Derover var man utilfreds, og Grueral Skatmesteren, Perolta, opbød alt, for at kunne sende 100,000 R. comtrene25,000 Fr.) til Valencia.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Den consultative Juntas Ophævelse synes at være meget nær Hertugen af Jnfantado har allerede igaar ved sin Ankomst fra Escurial henviist flere Anliggender, som aabenbart henhørte under dens Forum, til det Castilianske Raad.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
J Corunna skal der være opdaget en Sammensværgelse, hvorefter mange ere blevne arresterede. Ogsaa der er en Corresponderes med Gibraltar, Anklagens Hovedpunet. Nuntinsen er den eneste fremmede Gesandt, der oftere seer Hertugen af Jnfantado, og deres Conferencer skulle fornemlig gaae ud paa Udnævnelsen af Biskopper for Mexiko.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Den 22de November. Man bemærker meget hyppige Confer rencer imellem Hs. Majestæt og den første Minister, især efterat herer ankommet Depescher fra Hr. Pinnillos i de F. St., hvori der skal yttres Frygt for de Angrebsanstalter, som træffes i Savanilla (Columbien) og Alvarado imod Cuba og Puertorice.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Rom, den 15de November. Den hellige Fader befinder sig saavidt restitueret, at han igjen giver Andituts. Dersom Veiret ikke hidtil havde været saa ugunstigt, saa vilde han vise ogsaa allerede igjen have begyndt fine Spadsere, toure. De Carbonarer, som gaar skulde have deres Dom, hørte til de saakaldte Pellegrini bianchi (hvide Pillegrime, som ere omtalte i den i Ravenna forhandlede og afgjorte Carbonari=Proces. De vare ved en frygtelig Eed bundne til hinanden, og Enhver, som vilde forlade Forbundet, forbrød derved Livet. Den, som Præsidenten udsaatil at fuldbyrde Dommen, kunde ikke uden egen Fare undslaae sig derfor. To af de Arresterede, Garofalini og Targhini, skulde, som det hedder, have udført denne Blodbefaling paa Pontin, der, som bekjendt, gav Anledning til Opdagelsen. Pontini selv er arresteret, ogsaa har man bemægtiget sig en ung Officer, ved Navn Calandrelli. Den vigtigste af Targhinis og Garofalinis Medfangne er Chirurg Montanari. Et Rygte kalder ham Stettens Hoved. Han tilligemed sine Medsammensvorne ville maaskee vanskelig komme derfra med Livet, endskjøndt den Dom, som allerede igaar skulde afsiges over dem er udsat indtil den 27de. Man slutter dette af den Bisked, som Targhinis Paarørende have erholdt af Statssecretairen. Targhinis Fader var Livtok hos den forrige Pave, og hans to ældre Brødre ere ansatte som Cancellister, den ene i Krigs- og den anden i Finants=Departementet. Da Majestæt forbryderes Paarørende, ifølge en gammel Lov, miste deres Poster, saa ville de ogsaa saa deres Afsked, men forhaabentlig erholde deres Gage eller dog i det mindste en dertil svarende Pension. Targhini selv var forhen Skriver ved Tobaks=Regalet. Juqvisitionen er meget virksom. Nylig bleve Priorinden, Skriftefaderen og en Ronne fra et Nabokloster arresterede, forei de skulle have gjort sig skyldige i Qvietismus. Der bliver ogsaa flittig gjort Proselytter, især har Pillegrimshospitalet givet rigt Udbytte. Den skal i indeværende Aar vært gaaet over 150 Pillegrime over til den catholske Kirke.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Livorno, den 16de N. vember. Den 13de dennes ankom her i Havnen en Toskansk Brigantine, som iblandt andre havde nogle og 50 Passagerer, lutter Europæere, ombord. Med Undtagelse af tre Franske Officerer, som ikke vilde tjene imod Grækerne, og derfor bleve bortsendte, er det næsten bloHaandværkere og Fabrikanter, som ikke kunde taale Egyptens Klima, og halv blinde søge Beskyttelse og Hielp i deres Fædreland. At disse erfarer man, at den Tyrkisk Egyptiske Flaade afseilede fra Alexandrien fra den 18de til den 21de October, og i det Hele bestaaer af 204 Stilere, 24 Tyrkiske og 67 Egyptiske og Barbaresk Krigsfartøier, (hvori 17 Brandere og 1 Dampbaad ere iberegnede) og i 93 Transportskibe, iblandt hvilke der er 6 Østerrigske og Genuenske, som, ved Trudsel af at man vilde forholde dem den forhen fortjente Fragtion, saae sig tvungen til at tjene Paschaen. Bemandingen er en Blanding af alle Nationer. De ombord værende Tropper peløde sig til 8000 Mand Infanterie og 8 a 900 Mand Cavallerie. Capudan Pascha skal være afseilet udfreds med Mahmed Ali.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Ifølge Breve fra Zante af 23de f. M., skal Jbrahim atter have lidt Nederlag paa forskellige Puncter. Det bogges her et Liniested paa 64 og en Corvet paa 24 Kanoner, for Paschaen af Egyptens Regning. Han har ogsaa ladet gjøre mange Bestillinger af Munition og Tougværk. Efter Rygte arbeides der i dette Øiedlik i forskellige Europælske Havne paa ikke mindre end . 36 Skibe for ham. Atten Kister Glas, som ere ankomne med ovenmeldte Brigantine, bevise til hvilken Grad af Fuldkommenhed denne Fabrikationsgreener lykkedes i Egypten. Alt, hvad man har udbredt om Hensigten af den Nord=Amerikanske Flaades Ankomst i det Middellandske Hav, om Underhandlingen f. i Constantinopel o. s. v., er ugrundet. Vel har den ankret ved 3 Smyrna, og Chefen tilligemed hans Officerer stege i Land, og bleve i modtagne meget forekommende af Paschaen; men Rygterne om en Underhandlers Landing o. s. v. ere frillagtige. Efter 10 Dages Ophold gik Flaaden tilsius til Napoli di Romania, hvor ligeledes en udmærket Modtage aaben. All. til Mikke Chefag, foranle Undersøgelse af Havnens digede det Rygte, at der handledes om Aftrædelsen af en Græsk Ø til Nord=Amerikanerne. Flaaden er afseilet fra Napoli til Gidrata- og Mahon. Næste Foraar vil den igjen indtræffe hertil.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Grændsen af Moldau, den 16de November. befalingerne til Fyrstendommernes endelige Rømning er ankommen og fuldbyrdet; men eiheller dette noget fint Skridt synes ganske at kunne hæve de stedfindende hindringer i en fuldkommen politisk Udsoning med Rusland. Det hedder, at Porten vil forbyde Udførselen fra Moldau af Kornvarer og Slagteqvæg, hvilke ere deres eneste Handelsartikler, og at den derimod for egen Regning og til ringe Priser vil lade indkjøbt disse Landproducter til at proviantere Constantinopel. Denne Forholdsregel vil ikke alene tilføie de talrige fremmede Handelsmænd den største Skade, men Landet vil ogsaa derved blive sat ud af Stand til at vor de desuden høie Afgifter. Dette vil uden Tvivt foranledige nye Noter.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
München, den 26de November. Münchner Tidenden fra igaar indeholder Følgende: "Da det constitutionelle Ediet angaaende Trykker og Boghandels Friheden (tredie Bilag til Kongeriget Bayerns Grundlov) i anden Paragraph kuns paabyder Censur for politiske Tidender og periodiske Skrifter af politisk eller siatistisk Jndhold, saa har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bestemt at ophæve den, ligeledes for de i Marchen udkomne upolitiske Blade befalede Censur, under den Forudsætning, at Udgiverne deraf ville bevæge sig inden en anstændig Frimodigheds Skranker, hvorfore de desuden blive ansvarlige.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Buenos=Arres, den 10de September. Argus, meddeler følgende Efterretning fra San Juan under 17de August : Med sidste Post fra La Carrera de Cujo erfare vi, at Gouverneuren, Sennor Carrera, den 26de Juli er bleven hæftet af en Deel af Garnisonen. Den følgende Dag salte man ham atter i Frihed, men valgte en anden Gouverneur. Beretningerne desangaaende ere endnu saa vaklende, at vi maae være bekjendte med alle Omstændigheder, førend vi tillade os Bemærkninger derover. Under 3die September: Den sidste Post fra Mendoza har overbragt os den ubehagelige Efterretning, at Oprørerne endnu vare i Besiddelse af Staden, trods de Underhandlinger, som havde fundet Sted imellem hine, som havde San Juan inde og de i Dalen Au paa forsamlede Jndvaanere, at Oprørernes Antal havde formeret sig ved frigivne Forbrydere og alle Slags Lediggængere, og at deres oprørske Aand var bleven opflammet af en fanatisk Præst, ved NavnAstorga, under Yndlingsforegivende, at Religionen var fornærmet. Saasnart Gouverneuren, Sundor Carcera, indsaae at Revolutionen ikke uden Bistand kunde undertrykkes, flygtede han tilligemed nogle anseete Jndvaanere til Mendeza. Her traf man Anstalter til at gjøre Ende paa Elendigheden i San Juan. Regjeringen har tilsendt Congressen de, over denne Begyndelse modtagne Beretninger med følgende Rote: "Regjeringen havde faaet Efterretning om de ulykkelige Hændelser i Provindsen San Juan, og ventede med Begjerlighed paa senere Efterretning, indtil den, Natten den 2990, modtog følgende Beretninger. Regjeringen veed, hvad Grund oven foreskriver, men desuagtet holder den det for Pligt at fortlægge Congressen til Raadslagning det nærmere angaaende Convulsionerne i San Juan. Desaarsag holdt Kongressen den 1ste September en overordentlig Forsamling, og der blev i Anledning af det Forefaldne nedsat en Committe, som holdt adskillige Forsamlinger, og vi troe, at der og kort Tid vil blive bekjendtgjort en fast og værlig Beslutning fra Kongressen. Formodentlig vil General Regjeringen og Regjeringerne for Nabor Provindserne stræde saasnart mueligt at undertrykke en saa lovstridig Revolution.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Christiania, den 3die December. J de senere Dage have vi havt stræng Kulde, ledsaget af en gjennemtrængende Vind. Snes mangler os, men Kulden har taget af og det tegner sig til Sner. Føret er imidlertid allerede nu godt, naar man kommer enhalv Miils Vei fra Byen.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Hs. Majestæt har befalet, i Anledning af at Kronprindsessen befinder sig i velsignede Omstændigheder, at der skal holdes Bøn for Høistsamme i alle Rigets Kirker.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Blandede Efterretninger. Et i Glasgow udkommende Blad fortæller blandt andet følgende: Imorges erholdt Politiet Efterretning om, at der ombord paa nogle Liverpools Skibe befandtes 5 Fade med Menneskellig, der vare adresserede til visse Chirurger i Edinborg. Politiet lod Fadene borttage, og da man aabnede dem, bleve 12 døde Legimer af Mænd, Koner og Børn fundne deri. Ethver Fad indeholdt tillige Salt og Saugspaaner. De samtlige Døde bleve endnu samme Dag begravne paa Kirkegaarden under en Mængde Menneskers Tillød. Mange slige Fade med lignende Adresser ere for nogle Maaneder siden landede her, og bleve expederede videre til Edinburg.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Hendes Durchlauchtighed Hertuginden af Sleswig Holsteen Sønderborg Glüksborg, er den 5te dennes, paa Gottorv Slot, lykkeligen nedkommen med en Prinds. Maderen, vor høitelsk de Dronnings yngste Søster, saavelsom den Nyfødte, det Durch auchetige Ægtepars niende Barn, befinde Sig særdeles vil Kiøbenhavns Magistrat har communiceret os det Kongelige danske Cancellies Resolution af 12te dennes, ifølge hvilken Bestemmelserne i Cancellieskrivelsen af 1ste Mai 1810, bekjendtgjort ved i Raadstueplacat af 9de næstefter, udvides til at angaae alle Summer, i hvilke saavel de i vort Troessamfund værende Selskaber, hvis Hensigt det er at afhielpe Trang, som Private der have foranstaltet Collecter til Understøttelse for Samfundets Fattige, ere, eller herefter maatte komme i Besiddelse af. J det vi herved bekjendtgjøre denne i Resolution for Medlemmerne af vort Troessamfund, maae vi have i Bestyrerne af Selskaber, som de ovennævnte, samt Privat, den have foranstaltet Collecter, som de anførte, opfordrede til inden 4 Uger fra Dato, under den i den forommeldte Raadstueplacats 3die H. bestemte Mulct af 5 Rbd. daglig, til os at aflevere de bemeldte Selskaber og Collecter tilhørende Penge eller Pengepapirer med Opgivende af hvortil enten Capitalen eller Renterne af samme skulle anvendes.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Kiøbenhavn, i Forsamlingen af Repræsentanterne for det mosaiske Trossamfund, den 30te November 1825. Lion Jsfral. B. A. Meyer. Salomon Davidsen. L. Simonsen. David Nathan. J. Unna. Benzen Bendix. Det til 11te December Termin forfaldne, til 5 1/2 Rbd. r. S. pr. Actie bistemte Udbytte af Actier i det almindelige Brandassurance, Compagnie for Vare og Effecter, udbetales i Termin tiden, hver Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag, om Formiddagen fra Kl. 10 til 2 ; dog kunne Eierne af transporterede Actier, der ei ved Compagniet inden den 1ste f. M. ere anmeldte, og ant gnede i Bøgerne, ikke erholde Udbytte af disse Actier førend denne Antegnelse er skedt hvormed igjen begyndes den 2den Januar 1826; hvilket herved bekjendtgjøres. Kiøbenhavn, i Directionen for bemeldte Compagnie, den 9de December 1825. Falde. Hammerich. Lassen. Møller.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Barom. Therm. Vinden. 4 Decbr. 27, 3, 8, 3, o Varme. O. S. O.s 271, 5, 9, 2. - - S. O. 1 27, 8, 9, 4. 8 - N. O. 3 27, 11, 3, 2. - - O. R. O. Ved Frøken Christiane m. m. v. Wildenradts Ster i Fredericia den 5te December 1825. Lidelser og Smerter komme fra Suds Haand, Undertrykke ei den endhengivne Aand. Med Lys i Sjæl hun faae et bedre Liv imode, Trøfter, sine Kjære, led med Taal og døde. Over Din Grav da, Du Blide, hvile nu Fred! Din Aand smille lærende til os herned, ass.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Torsdagen den 8de dennes hos Alherren den blide 31de aarige Oldings, vor elskede staders og Spigerfaders, General=Major Jens Feuthen Lemmings, Livslampe at udslukkes. Vore Venner, der kiendte ver lykkelige Samliv vide vi os uden nogen Bevidnelse, overbeviste om godhedsfulde at ville medføle vort tunge Savn af den Forudgangne. Kiøbenhavn, den 10de Deember 1825. A. L. m. Deegen, Degen. fød Lemming. Efter 11ten Dages Sygeleie, blev veres vigste Datter Ama Hedevig. 18 Aar gammel, efter Forsynets alvise Bestyrelse, ved Døden og berøvet, afvigte 8de d. M., af en heftia Nervefeber. Paa hendes korte Løbehans her, viiste hun Blidhed og Godmodighed, hvorved hun tilvandt sig Yndes og bifald hos de gode Mennesker, der kiendte hende. Med sand skyld gik han over til de Forklaredes Boelig, hvor hun vil gjenfinde en forupgaaet Broder. Os hendes Forældre og 2de Sødskende, en Broder og en Søster, har hun efterladt, dybt nedbøiet af Sorg, over dette uventede Dødsfald, som herved anmeldes for Familie og Venner, frabedende os skrivelig Revidnelse om deres, os beviiste, Deeltagelse, der ikkun vil forøge vores billige og store Sorg. Brorupgaard, den 11te December 1825. J. Jensen. C. Jensen, fød Nielsen.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
Literatur. er Nedsat Priis paa Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn. bra Nytaar 1826 bliver Prisen paa ovennævnte Blad nedsat for Aronnentere uden for Kiøbenhavn til 2 Rbd. Sølv, ialt qvartaliter. Der Uge udgaaer 2 Nummere eller Ark i Qvarto. Det kan bestilles paa alle Postcontoirer, og Abonnenterne erholde det hver Postdag med Brevposten. Sillæg til mit Frivillige Skriftemaal, med Replique og Billager, paa en Procurator Nyes fra Neved betillede Tvungne Skrutaal, forlader i disse Dage Pressen, og faaes dernæst ufortøvet paa alle Par Gaarde i Sielland, i flere Boglader, i Slagelse hos Hr. Magnus, og i Odense hos dr. Hempel o. f. S. 11 Ark., 3 s. heftet, Frherre F. R. Wedel Jarlsberg. Spørgesætningslister. til A. Jacobis Hovedregningstabeller (for Elever), hvorved Brugen af Tadellerne særdeles meget lettes og simplificeres, og hvorpaa i kort Tid pr. 6 Subskript. tegnedes for 1400 Exemplarer, er udkommen og faaes i Admiralgaden Nr. 226, samt hos de Herrer Boghandlere Bing og Schubothe i Kjøbenhavn, Hempel i Odense og Jessen i Aarhuus. Priis: heftet 8 s., Skrivp. Sammesteder faaes Sammes : Hovedregningsrabeller (for Lærere), heftet 7 Mk. 8 s.; Hovedregningsregler (for Elever), 6 a 8 s.; Haandbog til Dr. Arsius Requebog (for Lærere, indb. 4 Mk.; de 4 Species, en Regnebog for Begyndere, indd. 16 s.; dertil hørende Fastsstørrelser (Tabeller, hvorved en Skole med liden Bekostning kan forsvues m. et Regneapparat, paa Pap 8 s., i Materie 4 sk. a VEn 118 S. MEn T. rede Sølv ere strax at faae tillaans paa 10 a 15,00 Rbd. arres Prioritet. Anvises af Procurator Knudsen i Lavendelstrædet No. 79 i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
da den Underhandling som i længere Tid har fundet Sted med en Mand om Bortforpagtningen af min eiende Post og Herberggeer, gaard heri Byen, nu formedelst indtrufne Omstændigheder er hævet, sk. saa kan bemeldte min Eiendom med Rettighed til Giestgiverie og Brænderie erholdes i Forpagtning og tiltrædet til 1ste Mai 1826, naar de Lysthavende behagelig snarest mueligt vil henvende sig til mig eller til Justitsraad og Poliforvalter v. Stöckens Contoir i Kiøbenhavn, hvor Conditonerne eg kan faaer til Eftersyn Odense Policontoir, den 8de December 1825. madame Lausen. So Al. br. fiint Combrichs 3 Mk., dito Jaconer 1 Mk., 2 br. dito 2 Mk. 8 s., fine afpassede valsstrimler 20 sk. Stk., hvide afpassede Damekiøler 15 a 21 Mk. Stk., Bobinet 15 Mk. Al., mørke Combrichser til Foer 26 s. Al., hvide Lærredstørklæder med røde Kanter 28 sk. Stk., blaatærnede dito 30 sk., mindre dito til Børn 16 sk. Stk., Sundhedsstonel 3 Mk. 8 sk. Al., gode Hørlærreder fra 22 s. til 28 s. Al., sorte engelske Rasmagerstrømper, 5 Mk. Perret, extra fine sorte Bomulds dito 6 mk. Parret, hvide dito 5 Mk., Parret, sorte og couleurte Silketørklæder 4 a 5 Mk. Stk., fiint sort 2/3 br. af Klæde 4 1/2 Rbd. Al., 3/4 br. mørketlaat dito 21 Mk. Al., med flere Silke= og g Klædek æmmervare, sælges til de billigste Priser i Boutiken Nr. 54 paa Høibroplads, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
J Klosterstrædet Nr. 13, andet Huus fra Vimmelskaftet, faaes engelsk Liverpool 3 Mk. 1s., tages 4re Pund 3 Mk.; simplere dito 1 Mk. 8 s.; Verain 3 Mk. 8 s.; Jomfruetobak 2 Mk., Schagtobak 2 Mk. 8 s.; PetumAt engelsk Brændeviins=Maskineverk, med Svalemaskine, samt 2 Maskekar og 3 Øllkar, er tilkjøbs, i Holdet hos J. A Nielsen, Skoemagermester.
Berlingske Tidende, 1825-12-12
750 Rbd. rede Sølv I Umyndiges Midler, tilhørende Kiøbenhavns ) Amts søndre Birks Overformynderie, kunne og 500 Rbd. Sedler." i anstundende 11te December Termin erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Frederiksberg, den 3de December 1825. Holstein.