Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-14
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Alt det man hører fra Frankerige handler blot, om de indvortes Giæringer. Mærkeligt er det at Jndenlandsministeren har befalet alle Directeurer for Skuespil i Frankerige at der den 4de Novbr., som er Kongens Navnedag, ikke maae opføres noget Skuespil til Ære for Hs. Majestæt. - Foreningerne mod Skatternes Betaling i Tilfælde at Constitutionen overtrædes udbrede sig bestandig mere, saaledes i Departementet Aube. Man yttrer sig derved ganske offentlig, Borgerne give hinanden deres Æresord paa, at de ville assistere hverandre i denne Sag uden skriftlig at undertegne sig eller at forfatte nogen Liste, og iblandt dem gives der endog Embedsmænd. Paa den anden Side har en Hr. Cottu udgivet et Skrift under Titel af de nødvendige Resultater af Kronens nærværende Stilling imod de Deputeredes Kammer, og hvori han foreslaaer Forandringer i Constitutionen; da dette Skrift, bliver rost i de ministerielle Blade, saa troer man at det udkommer under høiere Jndflydelse. De Engelske Blade Times og Coureren indeholde mange Hofanckdoter og Yttringer af Kongen og Dauphin; meest til Fordeel for det Polignaske Ministerium, f. Ex. at Kongen skal have meget bebreidet den geistlige Minister Biskoppen, af Beauvais, at han havde formaaet ham til at underskrive Forandringen af 16de Juli om de geistlige Seminarier. Ogsaa fortælles der, at Kongen skal have sagt angaaende Ministerforandringen: "det jeg har gjort har jeg foretaget mig i den bedste Hensigt og overeensstemmende med Kronens og Nationens Jnterresse. Jeg vil holde fast derved og overlade det øvrige til Gud." – Man bemærker angaaende den sidste Revue, at der fandt en underlig Blanding Sted derved; thi Krigsministeren Hr. von Bourmont reed ved Siden af Kongen og blev ledsaget af de Generaler fra hvilke han havde skilt sig i Slaget ved Waterlod. Hertugen af Tarent, Marskal Macdonald lod Maneuvren forestille Slaget ved Vagram, hvorved han selv fordum havde spillet Hovedrollen, og hvorpaa efterat han havde vundet det Napoleon havde omfavnet ham og udnævnet ham til Marskal. Hertuginden af Berry og den Spanske Jnfant Don Francisco med sin Gemalinde ere den 23de October afreiste fra Lyon til Grenoble for at modtage de Sicilianske Majestæter. - Retten i Barcelona (Audiencin) havde indgivet en Klage til Kongen af Spanien over Generalcapitainen Greve de Espagna, formedelst hans vilkaarlige og lovløse Strenghed; men uagtet Raadet af Castilien gav Tribunalet Ret, saa skrev Kongen dog paa Randen af Klagen, at han gav Greven sit bifald. Greven har nu erindret Tribunalet om, at Galgen staaer oprettet paa Esplanaden ved Barcellona. – J de Sardiniske Stater kommer alt i Orden; Jesuiterne har erholdet Directionen over de latinske Skoler i Nizza. – J Lissabon har man illumineret den 12te Octbr. i Anledning af at den Spanske Gesandt har overleveret sit Creditiv til Don Miguel som Konge af Portugal, men i Madrid kommer man neppe til at illuminere over Toget til Mexico da Gen. Baradas mangler de fornødne Pengeresourcer til sit Tog; han vilde forgiæves tiltvinge sig dem af de neutrale Kiøbmænd; hans Tropper ere desuden syge; Egnen er overmaade ufund, og Spanierne have Folkestemningen imod sig. J Nederlandene gjøres store Tilberedelser til Formælingen imellem Prinsesse Mariane og Prins Albrecht af Preussen. De politiske Gjenstande, som for nærværende Tid meest maae spænde Forventningen, ere de Franske Kamres og det Engelske Parlaments Aabning. Den sidste vil finde Sted i Februar. Man troer at Hertugen af Vellington vil, naar de politiske Discussioner ere tilendebragte foreslaae Jndførelsen af det Engelske Fattigvæsen i Jrland, og bringe forskiellige financelle og administrative Forslag paa Bane. Det er bleven et Slags Manie i England at foretage sig Expeditioner og Udvandringer til Svan floden uden først at oppebie Resultaterne af den første Expedition. To Skibe med 400 Personer, hvoriblandt mange velhavende, ere nyelig afseilede dertil.