Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-12-20
udenlandske Efterretninger. Frankerig. J Lyon, hvor der for Øieblikket er en Garnison af 40,000 Pd., er der, som en Følge deraf, fuldkommen roligt, men ogsaa, hedder det tillige, stille, som i Graven. Ved Jndtoget gik Artilleristerne med brændende Lunter ved Kanonerne, og Krigsministeren saae saa mørkt ud, at hans Aasyn ind og almindelig Frygt; Hertugen af Orleans derimod besvarede med megen Mildhed den saare ydmyge Tiltale, hvormed han blev modtagen af Maren, Hr. Prunelle. Naar Afvæbningen er tilendebragt, skal Halvdelen af Tropperne forlade Lyon, som foler sig haardt trykket af den svære Jndqvartering. Præffecten Dumolatid har faaet Ordre at begive sig til Paris; Hr. Casimir Pertier forlanger endnu bestandig hans Afsættelse; men han skal have en god Støtte i Krigsministeren. Han skal ellers have i Sinde selv at forlange sin Afsked og derefter retfærdiggjøre sit Forhold. Den "strænge Naade" har begyndt at vise sig virksom, i det en stor Mængde Fængslinger ere foretagne. En Deel Fabrikantet have flyttet deres Fabrikker til Schweitz, og en Mængde Arbeidere forflyttes til andre Stæder, hvor det er Mangel paa saadanne. Man tilskriver St. Simonianerne stor Jndflydelse paa Begivenhederne i Lyon og venter derfor, at deres Kirker og Forsamlingssteder ville blive lukkede. De urolige Optrin, som ere forefaldne i andre af Landets sydlige Stæder, synes endnu ikke at have været af nogen Betydenhed; ogsaa i Vende bliver det mere og mere roligt. Grunden til denne Rolighed maa imidlertid næppe søges i Folkets bedre Stemning; thi denne skal, saavel der, som paa flere andre Steder, hos de lavere Classer, være meget slet. - Den almindelige Afvæbningstractat, som Cas. Pertier af alle Kræfter søger at fremskynde, skal bestaae af følgende 3 Hovedartikler: 1) at de fem Magter skulle anerkjende Tractaterne af 1814 og 1815, med Forbehold af de Modificationer, som ere besluttede i Londonner-Conferentsen; 2) a Fred og Forbund skulle til evig Tid bestaae imellem de contraherende Magter, og 3) at der ufortøvet skal skrides, til en almindelig Afdæbning. Udførelsen af denne Plan vil vel imidlertid være underkastet store Vanskeligheder. - En Artikkel i den engelske Coureer, som taler og Marschal Bourmonts Bestræbelser, for at organisere et fransk Royalist-Corps i Spanien, og om udmærkede engelske Rangspersoners Deeltagelse i denne Sag, gjør for nærværende Tid stor Opsigt i Paris. - Hertugen af Rovigo er afreist til Marseille, for at indskibe sig til Algier og der overtage sin Post, som Overbefalingsmand. - Der tales i Paris mere og mere om en Ministerforandring, hvorved dog Casimir Perrier skulde beholde Præsidentskabet. - Neys efterladte Familie har indgivet til Kongen et Bønskrift om Revision af Marschallens Proces; dog skal dette være afslaaet i Conseillet. -Et Finants-Anliggende frembragte nylig i de Deputeredes Kammer høirøstede Debatter. Hr. Cletc. Lahable var meget nærgaaende: han paastod, at alle Frankerigs glimrende Drømme vare forsvundne, at Regjeringen havde slaaet ind paa den fordærveligste Vei; han beskyldte Ministrene for, at de lønnede servile Lærdomme med Æresposter, men frie Yttringer, med Afsættelser; ja han gik saa vidt, at han sagde, det havde slet ikke været nødvendigt, at antage Huset: Orleans. Den sidste Yltring fremkaldte en saa frygtelig Tummel, at man ikke meere kunde høre, hvad han sagde.