Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-24
Det er noksom bekiendt, at Jordkloden, bestaaer af Vand og Jord, og bliver deelt i den gamle og nye Verden. Den gamle Verden indbefatter Europa imod Norden, Asia imod Østen og Africa imod Sønden. Den nye Verden derimod kaldes America, og ligger imod Vesten. Den har vel været til fra Verdens Skabelse ligesaavel som den gamle Verden, men har ikke været bekiendt længer end omtrent 275 Aar. Christopher Columbus, en Jtaliener, fød i Genua, var dens første Opfinder. Han var en lærd Mand og stor Naturkyndiger. Og da han fuldt og fast troede, at der maatte findes Land imod Vesten paa hiin Side af det store Hav, gjorde han Forslag ved adskillige Hoffer, om at opsøge saadant Land, og at faae det dertil fornødne; Men hans Forslag fandt ingensteds bifald. Endelig lod Kongen og Dronningen af Castilien sig overtale til at forstrække Columbo med Skibe og andet Tilbehør. Han afseilede derpaa i Aaret 1492 fra Spanien og satte Coursen bestandig imod Vesten. Som han nu havde seilet i lang Tiid og havde dog ikke fundet Land, og Skibs Provianten begyndte at gaae med, begyndte Skibs-Folket at knurre imod ham og ansaae ham som en Forræder. Det gik saa yderlig, at de vilde tvinge ham til at han skulde vende tilbage igien, og truede, at hvis han ikke gjorde det, saa vilde de kaste ham over Borde. Da Columbus saae sig bestædt i saadan Fare, bad han Skibsfolkene, at de vilde endnu bie i 3 Dage, og hvis de ey fik Land at see inden den Tiid, saa lovede han at seile tilbage med dem. De samtykkede endelig med stor Nød derudi, og da 2 Dage var forbi og de saae endda intet Land, blev Columbus vel noget bange, men lod sig dog ikke mærke dermed. Han satte Mod i Folket og lovede dem vist, at inden Morgen Dag var forbigaaen, skulde de næst Guds Hielp see Land. Columbus var selv den første, som blev et Lys var, hvilket han tilsidst kunde see at flyttes fra et Sted til det andet. Strax derpaa saae en af Baadsmændene det samme og udraabte. Fol Folket, som da alle kom løbende til, fik frit Mod og gjorde saaledes sit Bæste, at de kort derefter komme til Landet, nemlig til de Øer, som ligger paa denne Side America; Thi Columbus kom ey ind paa det faste Land af America, men Americus Vespucius, af hvilken denne Part af Verden siden fik sit Navn. Da de nu komme paa Landet, faldt alle Folk, som havde været paa Skibene, paa deres Knæ, bade Columbum om Forladelse, og tilbade ham som en anden Gud. Columbus lod strax giøre et Kaars af Træ, og opreyste det paa den Plads hvor de først kom i Land. Saaledes blev Øerne Hispaniola, Cuba og flere allerførst i det Aar 1492 opdagede af Columbo, som Aaret efter med utrolige Skatte af Guld, Sølv og Ædelstene, seilede tilbage igien til Spanien og berettede hvorledes det var gaaet hannem. 5 Aar efter nemlig Ar. 1497. reiste Americus Vespucius ogsaa derhen, som ey allene besaae de opdagede Øer, men var endog saa lykkelig at giøre en nye Opdagelse af det faste Land. Efter ham er den nye Verden bleven kaldet: America. Siden seilede Ferdinandus Magellanns ogsaa derhen, af ham blev den søndre Part kaldet Magellanica, og han opdagede en Giennemfart, som blev kaldet det Magellanske Stræde. Jacob le Maire har derefter ligeledes opdaget en nye Giennemfart, som har faaet Navn af ham og kaldes le Maires Stræde. Om de Gamles Seilads førende Compasser blev opfunden.