Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-18
Nyeste Post-Efterretninger. Marskal Gerard har fra sit Hovedqvarteer Berchem udstædet under 5te December en Parolebefaling til den Franske Armee, hvori han siger: at den er kaldet til at komme en venskabelig Nation til Hielp, som har Retten og den gode Sag paa sin Side og roser den for dens udviste Anstrængelser og Disciplin, hvorpaa han forkynder, at Øieblikket nu er kommet, hvori det skal høste Lønnen for sin Møie. En Oberst Lafaille omtales med megen Berømmelse. Parolebefalingen er underskreven af Chefen for Generalstaben St. CyrNuguis. - Fra Antwerpen berettes under 6te December, at man havde kastet mange Bomber hele Natten fra begge Sider; at man stiger op paa Tagene af de høie Huse i Antwerpen for at see det og at endog Mange ankomme fra Brüssel for at være Øienvidner til dette Krigspil. De Franskes Angreb paa Lünetten St. Laurent mislykkedes; det 25de Regiment havde 17 Døde. De Franske nærme sig stærkt Castellet med deres Værker; men miste derved mange Folk, ogsaa ved Lünetten Kiel. 8 Hollandske Kanonbaade ligge ved Castellet. Den 6te tvivlede man ikke i Antwerpen paa at Castellet vil blive erobret; men man indseer, at det vil koste mange Folk, da Beleirerne forsvare sig med megen Duelighed og Tapperhed, som de Franske selv indrømme. Under 7de December berettes: 10 Minuter efter Kl. 2 om Natten komBombemagazinet paa Alba¬Bastionen i Brand og og sprang i Luften. Mineurerne, som ere bedækkede med Pantsere, hvilke kunne modstaae Kuglerne, arbeide sig vedholdende frem og Lünetten St. Laurent skal allerede være fuldkomment undermineret. Samme Nat Kl. 2 giorde Hollænderne Udfald fra Lünetten St. Laurent og forstyrrede Arbeiderne. Det 58de Regiment havde 7 Døde; en Voltigeur dræbte tre Hollændere; men fik et Skud i Hovedet. Om Middagen faldt nogle Franske Bomber, som vare slet rettede, i Staden, dræbte en Mand og saarede en Kone. De Franske ere meget generede med deres Operationer. General Chasse skal nyelig have truet at ville bombardere Staden, naar man ikke forandrede Retningen af et Mørser-Batterie; de Franske gave efter. Den 7de, Kl. 4 om Morgen, blev der skudt stærk og mange bleve saarede. Da de Franske Værker bestandig komme nærmere til Fæstningen, saa træffe Skuddene bedre. 5 Bomber, som bleve afskudte omtrent paa engang, tændte Jld i den store Caserne; der opkom en stor Forvirring i Fæstningen; da de Franske saae det saa fordoblede de deres Jld; Beleirerne svarede med Jver; mange Folk dræbes og saares paa Fransk Side, ogsaa Magazinet for Patronerne og den saakaldte Bagno, hvori Trainhestene ere, staae i lys Lue. Den 8de December Kl. 10 Formiddag: Jo længere de Franske rykke frem desto heftigere bliver Jlden. Det nye Mørser-Batterie gjor Beleirerne stor Skade; der blev tændt Jld i en Mængde Granater, som sprang; Beleirerne giorde smaae Udfald og mistede nogle Folk, i den sidste Nat havde de Franske 35 Døde og Saarede. Man kan fra Taarnet paa Hovedkirken i Antwerpen see ind i Castellet; det skal see der temmeligt roeligt ud, Folkene holde sig i Casematterne eller bag Brystværnene. Man begynder at troe, at Fæstningen ikke vil kunne erobres uden ved at skyde Bresche og ved Storm. Mange Franske bringes til Hospitalerne, hvoriblandt en stor Mængde, som ikke ere saarede, især fra General Sebastianis Corps. Den Belgiske Moniteur af 8de siger, at de Franske have knapt havt et Tab af 100 Md., og at Armeen har kun faa Syge. En Taage om Natten imellem den 8de og 9de lettede meget Beleirernes Arbeide, som søge at nærme sig Fæstningen for at nedskyde Brystværnene; den Belgiske Moniteur angav den 10de de Franskes Tab siden Beleiringens Begyndelse til 1500 Mand. Man regner ner at der kastes hver Time 200 Bomber paa Castellet, som giør en frygtelig Allarm i Staden. Alle de Franskes Batterier ere endnu ikke færdige; de Franske Artillerister og Mineure tildeles et betydeligt Qvantum Viin. Man begynder fra Fransk Side at samle en Mængde Stiger; Forbuddet paa en Storm. Den 8de December Kl. 3 om Eftermiddagen saae man en stor Skye af Røg og Luer at hæve sig fra Castellet. Man har ødelagt en Sluse, som vil hindre Vandtilførselen fra Castellet. Oberstlieutenant de Boer er i General Chasses Værelse bleven saaret i Armen, saa at denne maae amputeres. Man havde troet, at den Hollandske Escadre vilde forcere Passagen op til Castellet; men de ere den 7de seilede ned af Floden, og har skudt paa Castellerne Peerl, St. Marie og Frederik Henrik, ligesom paa Byerne Doel og Stroodorp, som ere besatte af de Franske. - De Hollandske Efterretninger tilstaae, at Beleirerne have beskudt Castellet med usædvanlig meget Skyts, men som ikke havde gjort saamegen Skade, som man kunde forvente, hvorimod Fæstningen havde dræbt mange af Fiendens Folk, dog havde ogsaa Fæstningens Værker lidt en Deel af Fiendens voldsomme Jld, paa Kanonbaadene, commanderede af Captain Koopman, var Lieutenant Middelborg og to Matroser blevne saarede. De Hollandske Aviser have endeel Efterretninger omden Hollandske Escadres Fægtninger med Gen. Sebastiani, men som have været ubetydelige; de fortælle ogsaa, at det Huus, hvori Gen. Chasse boer, og at Kirken i Castellet ere stukne i Brand. Der samles Trainheste for det Hollandske Artillerie, et Tegn paa Opbrud. Den Franske Reservearmee, staaer tæt opstillet ved de Hollandske Grændser og flere Frænske Tropper rykke bestandig ind i Belgien. - Kong Leopold opholder sig i Antwerpen for at være overværende ved Beleiringen. De Franske Kammere have tilendebragt deres Forhandlinger og Addressen, nye ere allerede aabnede i Anledning af de Forskud, eller tre provisoriske Tolviedele, som Regieringen har forlangt paa Statsindtægterne for 1833 inden Budgettet kan blive forelagt derfor, for hvilket Statsudgifterne ville blive anslagne til 966 Millioner for de opdentlige og 166 Millioner for de overordentlige Udgifter. Disse sidste kunne allene tilveiebringes med at sælge af Statens Skove og ved nye Statslaan. Financeministeren Hr. Humann tilstod, at Financerne ere i en mandelig Forfatning, at de overordentlige Stats-Udgifter siden Juli-Revolutionen beløbe sig allerede til 700 Mill. Fr., at istedet for at afvæbne Armeen, maae en Armee holdes paa 400000 Mand, hvoraf de fleste ere paa Feldtfod. - Desuagtet ere de Franske Statspapiere stegne, siden Handelstanden har overbeviist sig om Regieringens stigende Magt og Tilveiebringelsen af en bedre Harmonie imellem Kammerne og Regieringen. Den 8de antog de Deputeredes Kammer Bevilgningen af de tre provisoriske Tolvtedele med 245 mod 117 Stemmer og efter en ubetydelig Opposition. - Denne almindelige Udsoning giver sig stedse lydeligere tilkiende Hr. Odilon Barrot har havt en Privataudience hos Kongen; Hr. Lafitte skal dagligen komme til ham. J Hr. Dupins Salons have nyelig indfundet sig tre fornemme Polske Officere, for at takkefor Kammerets udviste Jnteresse for Polen, ogsaa Oppositionens vigtigste Medlemmer indfandt sig, blandt andre Marskal Clauzel, som siges at skulle erholde Commanden over Østarmeen og General Lafajette, hvilken Financeministerens Tilstaaelse vel maae have overbeviist om, at det ikke nu er paa Tiden at begynde en nye Krig formedelst Kirkestaten. Dog skal Regieringen ikke have ifinde saasnart at rømme Ancona. – Frue Cubieres er med sin hele Familie afreist derfra til sin Mand, og det 62de Linie Regiment skal afsendes dertil til Forstærkning. – Den Østerrigske Armee i Jtalien skal udgiøre oper 100000 Mand. Den Franske Regiering maae endnu anvende mange Tropper paa at holde de misfornøiede Departementer i Tømme; men mange falske Efterretninger ere bragte derfra i Omløb i den sidste Tid, for at virke paa Statspapierene. - En Murer ved Navn Courtois har angivet sig selv som den Person der har skudt paa Kongen; men hans Sind synes at være forvirret; maaskee han higer efter Celebritet. - Ved Oran i det Algierske ere Araberne den 10de November blevne slagne i en to Dages Træfning. - Cholero har paa nye begyndt at yttre sig temmeligt stærkt i Paris.