Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-09-12
Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Ved den endelige Behandling af Sagen om Erstatning for en Skolesti bleve ved Afstemningen Etatsraad Neergaards første og andet Amendements: 1) At de Spørgsmaal, som herefter maatte opstaae om Skolestiers Anlæggelse, bør afgjøres af Forstanderskaberne og Amts raadene, og 2) At der for Fremtiden bør for saadanne Stier gives Erstatning, hvilken bliver at fastsætte efter de samme Regler, som Erstatninger for andre til offentlig Brug fornødne Jorder antagne, det første med 53 St. mod 4, det andet eenstemmigen med 57 St. Etatsraad Neergaards tredie Amendement: At det Spørgsmaal, om der i Fremtiden bør gives Erstatning for allerede existerende Skolestier, bør afgjøres af Amtsraadene, efterat Erklæringer ere indhentede fra Sogneforstanderskaberne, ved hvilken Afgjørelse fortrinligen borhensees til, hvorlænge disse Stier have bestaaet, og hvor byrdefulde de ere for Dem, hvis Grund de føre over, blev derimod forkastet med 32 St. mod 25; og ligeledes blev Committeens anden Jndstilling: At Forsamlingen, i Præmisserne til Petition, lader indflyde en motiveret Henstilling: at Hs. Maj. vil tage i allernaadigst Overveielse, om ikke Gaardmand og Sognefoged Rasmus Hansen i Vantinge, i Betragtning af de særegne Omstændigheder ved den over hans Jordlod i Aaret 1842 anlagte Skolesti, bør have Godtgjørelse for samme, idetmindste fra den Tid den ansøgte nye Lov emanerer, forkastet med 37 St. mod 200. Til endelig Behandling blev endvidere foretaget Sagen, betræffende Udkast til en Placat, ang. Repartition af den Sum, som for Fremtiden vil være fornøden til de i Frdn. 15 Septbr. 1832882 og 3 omhandlede Udgifter. Endvidere foretoges til endelig Behandling Sagen ang. Udkast til en Anordning om Jndskrænkning i den Tid, hvori en Creditor kan holde sin Debitor i Gjeldsfængsel. Da Præsidenten derefter satte Sagen under Afstemning, blev: Committeens Jndstilling: At det forelagte Udkastemanerer som Lov, dog med en saaledes forandret 6te §. Nærværende Anordning finder ikke Anvendelse paa det i Frdn. af 6 April 18428. 4 omhandlede Fængsel, undtagen forsaavidt at dette Slags Fængsel ei heller i noget Tilfælde skal kunne anvendes længere end i den i § 1 bestemte længste Tid. Jkke heller gjør denne Anordning nogen Forandring i de Bestemmelser, som Frdn. af 8 Juli 18408 21 indeholder ang. Oppebørselsbetjente, der befindes i Kassemangel, antaget med 50 St. mod 6, og Etatsr. Steen feldts Amendement: At Anvendelsen af personlig Gjelds=Arrest som Tvangsmiddel bortfalder for Personer over 65 Aar, dog med Undtagelse af de Tilfælde, hvor Gjelden er grundet paa trasserede Vexler, forkastet med 50 mod 6. Derefter foretoges til foreløbig Behandling Sagen ang. det af Godseier Tutein indgivne Andr. om en forandret Sammensætning og Organisation af det Geheime-Statsraad. Denne Committee bestod af Dhrr. Tutein, Larsen, Knuth, David, Justitsraad Ussing. Committeen foreslog, at det maatte behage Hs. Majestæt, at tage under nærmere allerhøieste Overveielse, hvorvidt det Geheime Statsraad, ved en Sammensætning og Organisation efter de ovenfor fremsatte Anskuelser, maatte blive mere egnet til at opfylde sin høie Bestemmelse, og til at tjene den kgl. Magt som Raad i alle Landets vigtige Anliggender. Jngen begierede Ordet, og Sagens foreløbige Behandling var saaledes tilende. Til foreløbig Behandling foretoges endvidere Sagen, ang, det af Exam. jur. Maaløe indleverede Andr. fra Vends, Baag og Skouby Herreders Landboforening om Oprettelsen af et videnskabeligt Agerdyrknings=Jnstitut ved Sorø Akademi. Committee Povelsen, Etatsraad Neergaard, Maaløe, Sognef. P. Jørgensen, Plesner. Committeen havde foreslaaet: 1) at forsamlingen indstiller til Hs. Majestæt, at et videnskabeligt theoretisk og practisk Agerdyrkningsinstitut maatte blive oprettet i og ved Sorø for Academiets Midler, og 2) at det indkomne Andragende og denne Committeebetænkning indsendes med Petitionen, for efter Omstændighederne at afbenyttes af den Autoritet, der har at nedlægge Forestilling om denne Sag for Hs. Maj. Kongen. - 44de Møde 4 Septbr. Til endelig Behandling blev foretaget Sagen ang. Udkast til en Pensionsanordning for afgaaede kongelige Embedsmænd samt disses Enker og Børn. Ved Afstemningen blev Prokurator Ryes og Exam. jur. Maaløes principale Amendement: at Sagførere skulle have samme Ret til Pension og Adgang til deres Enkers og Børns Forsørgelse, som andre kgl. Embedsmænd, samt at deres Tjenestetid regnes fra deres Bestallings Datum, og Pensionen normeres efter den Sum, hvorefter for Tiden deres Pligt til at gjøre Jndskud i Livrente= og Forsørgelsesanstalten er fastsat, forkastet med 46 St. mod 18, Samme Deputeredes subsidiaire Amendement, tiltraadt af Committeen: at Berettigelsen til at nyde Pension, i Tilfælde af Sagførernes Ansættelse i andre Embeder, beregnes, ikke efter denne deres Ansættelse, men fra Datum af deres Sagfører=Bestalling, antaget med 46 St. mod 18. Procurator Ryes subsidiaire Amendement: at den Adgang, som de af Sagførerne, der have gjort befalet Jndskud i den almindelige Enkekasse eller nu i Livrente- og Forsørgelsesanstalten, hidtil have havt til, for dem og deres eventuelle Enker og Børn, at erholde Pension eller Understøttelse, fremdeles kommer til at staae dem aaben under Anvendelse af de Regler, som i saa Henseende have været fulgte, eller med de Hensyn, der ved Bestemmelsen deraf have været tagne i Betragtning, antaget med 43 St. mod 21. - 46de Møde 5. Septbr. Præsidenten meddeelte Forsamlingen, at han havde modtaget tvende Andragender fra en Deel Borgere i Skjelskjør og i Odense, ang. Jndførelsen. af almindelig Værnepligt, og at han, da Committeen over det angaaende denne Gjenstand, forelagte Udkast alt havde sluttet sine Forhandlinger, og Andragenderne saaledes ikke kunde tilstilles denne Committee, havde ladet disse tvende Andragender henlægge i Læseværelset. Til foreløbig Behandling, foretoges Sagen betræffende Udkast til en Anordning for Kongeriget Danmark ang. Straffen for dem, der enten forsætlig eller af Uagtsomhed beskadige Jernbaner eller disses Tilbehør, eller iøvrigt foretage Handlinger, som medføre Fare med Hensyn til Jernbanernes Benyttelse. Til foreløbig Behandling foretoges endvidere Sagen betræffende Udkast til en Anordning ang. Anbringelse af Straa= eller Rørtag, Korn- eller Høstakke m.v. i Nærheden af Jernbaner. Derefter foretoges til foreløbig Behandling Sagen ang. Udkast til en Placat, hvorved Medlemmerne af Kjøbenhavns Magistrat fritages for den dem ifølge Frdn. om Kasse- og Regnskabsvæsenet i Almindelighed af 8 Juli 1840, 48 paahvilende stiltiende Panteret m.m. Derpaa foretoges den foreløbige Behandling af Sagen betræffende Udkast til en Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser og Embedsmænds Forpligtelse til at sikkre deres eventuelle Enker Pension i den i 1842. oprettede Livrente= og Forsørgelses=Anstalt i Kjøbenhavn.