Jyllandsposten, 1839-12-31
J Aaret 1814 anlagde Consistorialraad Bierregaard en Naaletræplantage paa circa 7 Tdr. Land geometrisk Maal midt paa den sorte Hede ved Hjermind. Dens første Fremgang mødte adskillige Hindringer, som væsentligst hidrørte fra den Omstændighed, at man ved Anlæget søgte, mod Vindsiden at skaffe sig Ly ved Hielp - fremdeles fandt Collegiet sig foranlediget til at andrage paa Ophævelsen af den Angiverne ved Fr. 2den August 1786 tillagte Ret til at opbebære Bøderne (for ulovligt Krohold paa Landet). Ligesom nemlig slige af Vindesyge fremkaldte Angivelser for tjene moralsk Misbilligelse, der endog maa forøget ved de lave Midler, som Angiverne ofte bruge for at opnaae deres Hensigt, saaledes synes Erfaring at have viist, at dette Middel til at bevirke Overholdelse af det nævnte Forbud, just som Følge af den Strid, hvori den staaer med de moralske Begreber, ikke er saa virksom for Øieblikket, som det udentvivl er forudsat at det skulde være, og foruden at kun meget faae ville spille den forhadte Rolle, som slige Angivelser føre med sig, er det en Kiendsgierning, at det, Angiverie bringer for Lyset, ofte er kun en betydelig enkelt Overtrædelse af Forbuddet, medens sandsynligen de, der drive ulovligt Krohold som Profession, ofte affinde sig med de Folk, om hvilke det vides, at de befatte sig med sligt Angiverie." af Birke- og Lærketræer. Den første Træsort mislykkedes og afgav Beviis for, ei at egne sig til at danne det for en Plantage fornødne Værn. Lærken opfyldte vel snarere Hensigten ved den hurtigere Væxt, men med Aarene viste det sig, at Fyrren, med sin Pæle, rod, var det Træ, som i Et og Alt egnede sig til at danne det Bolværk, som bedst kunde modstaae den bittre, staaende Nordvestvind, hvis skadende Jndvirkning derved antydes ved alle jydske Skove, at Grenene paa denne Udside ere bøiede mod Sydost. J Skyts forden faststaaende Fyr, som trodsede selv de voldsomste Storme, trivedes nu Plantagen Aar for Aar og uagtet det her gik med dette Anlæg, som med alle lignende, at Tvivlere i mangfoldige Aar ansaae Bjerregaards rastløse Kæmpen for Opnaaelsen af saadant Maal forspildt, idet man beraabte sig paa Ahlhedens mislykkede Anlæg, lønnedes endelig hans mageløse Virksomhed i den Grad, at Plantagen nu i en Alder af 25 Aar med sine Trætoppe kneiser fra 1216 Alen over den sorte Lynghede og frembyder et Skue, der maa fryde hver Skovopelsker og begeistre enhver Fædrelandsven der her faaer Overbeviisningen ihænde, om hvad stadig Flid, Omhu og Vedhængenhed formaaer, hvor Øiemedet gjælder et sandt patriotisk Foretagende. The fra denne Synspunct var det alene, at vor høitfortjente Bjeregaard betragtede Sagen. Træplantningens Udbredelse i Jylland var den Tanke, som stedse beskjæftigede denne varme Fædrelandsven. Med Sorg saae han, hvorledes man stedse ødelagde een Skovstrækning efter en anden, hvor skammelig man afblottede een Skovbanke efter en anden, som Naturen ene havde bestemt til Skov, som utilgængelig for Ploven, og hvilken Ulyst de jydske Godseiere og Landmænd tidligere lagde for Dagen ved at recruttere. Bierregaards ældste Naaletræplantninger begyndtes i Skovene ved Viskum 1795, som denne Hædersmand har havt den Ære at forevise saavel vor afdøde som nuregierende Konge, ligesom dette ogsaa har fundet Sted i Plantagen ved Hjermind og Provstegaardens Have, hvilket en opreist Granitstøtte sammesteds betegner. Af de ældste Træe, i Viskum findes endog de, som ved Roden holde imellem 3 og 4 Qvarteer i Gjennemsnit. Mange af dem ere allerede for flere Aar siden tagne til Bjælker. Af Hjermind Hauge blev ifjor af 31 Aars gl. Naaletræer saugede 6-10 Tommer brede Fjæl til Loft og Gavle til Præstegaarden. Uden mindste Understøttelse uddeelte Bjerregaard i henimod 30 Aar aldeles gratis Træsorter til hvem der ønskede disse, idet hans Bestræbelser stedse gik ud paa at vække Plantelysten hos Almeenheden. Han skal saaledes alene fra 1826 til Udgangen af dette Aar, stedse uden Betaling, have uddeelt omtrent 1 1/2 Million af Løv- og Naaletræer og desuden 54,000 Frugttræplanter, hvorfor han aarlig har erholdt Understøttelse, der dog langtfra ei staaer i Forhold til Træplanternes Værdi og de med disses Subtinering flydende Bekostninger. Det er imidlertid ei Skovkulturen alene, at vor Bjerregaard ivrigen interesserede sig for, nei, hans Opoffrelser i det maadelige Kald paa 265 Tdr. Hartkorn uden at eie Formue, afgive ogsaa i anden Henseende et frappant Exempel paa, hvad Tænkemaade der besjæler denne Patriot. Saaledes skal han beviislig have anvendt 141600 Rbd. Sølv for det Offentlige og især for Skolevæsenet ved for egen Regning at have opført en Skolebygning i et af hans Sogne, hvori der tidligere ingen var. J hans Skoler indførte han, 15 Aar førend Frdn. 29de Juli 1814 udkom, et ordentligt og planmæssigt Skolevæsen og læste endog selv i endeel Aar 24 Dage ugentlig, og 23 Timer ad Gangen over Naturlære, Retskrivning o. s. v., som Skolejournalerne udvise. Betydelig Bekostning har Bjerregaand endvidere havt paa de iblandt Almuen uddeelte Smaaskrifter, som udgjøre circa 40,000 Ark, hvoriblandt Anviisning til det forbedrede Jordbrug paa 4 a 5 Ark, hvoraf der blev trykt 3,000 Exemplarer. De sidst udkomne Skrifter fra Bjerregaard ere "Dyder og Udyder i verdslige Exempler tilligemed udvalgte Sententser og Leveregler, hvoraf allerede flere Hefter ere udkomne og som yde Læserne en høist lære rig og underholdende Lecture.