JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
En sælsom Hændelse satte den 24de August Staden Lyon i Bestyrtelse. Fra et Landsted ved Sogne foer en Raket over i et med Hs ladet Skib, der var fastbundet til den anden Flodbred, og satte det strax i lys Lue. Man forsøgte vel at slukke Jlden ved at kaste det brændende Hø i Vandet; men herved antændtes ogsaa den øvrige Deel af Ladningen: Branden blev almindelig, og det var ikke muligt at dæmpe den. Jlden angreb et nærliggende Skib, og for at beskytte de øvrige Fartøier, overskar man Touget paa det brændende Skib og gav det til Priis for Flodens Bølger. Et Fartøi blev liggende i Nærheden af Havnen Neuville, hvor det hele Natten brændte i lys Lue et andet blev bortført af Strømmen og drev, forvandlet til en uhyre Jldmasse, majestætisk ned af Floden. Det foer igjennem under Broen St. Vincent og Hængebroen La Feuillee, uden dog at beskadige disse. En delig stødte det med stort Brag imod Remours-Broens ene Bue, der nylig var fuldført, og hvor man i nogle Dage havde været beskjæftiget med at borttage Trævælene, af hvilke den halve Deel endnu stod tilbage. Det voldsomme Stød bortrev det af to sammenbundne Fartøier dannede Rækværk; Skibet gik igjennem under Brobuen og standsede omtrent midt i Floden. Men paa Gjennemfarten angreb Jlden Træpælene, der i et Øieblik stode i lys Lue og efter et Qvarteers Forløb, styrtede ned i Floden. Hø-Skibet brændte hele Natten og lignede et ildsprudende Bjerg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Vi meddeelte nys, at da Dronning Victoria, ved Parlamentets Slutning, steg ned af Thronens Trin, havde Hertugen af Argyle, som har Rigskronen paa en Fløielspude foran hende, den Ulykke at snuble, saa Kronen faldt paa Gulvet, og nogle Juveler sprang af. Engelske Blade tilføie nu, at Dronningen, med en Engels Godhed, vendte sig til den bestyrtede Krone bærer, idet hun sagde: "Blot De ikke har stødt Dem! Min Krone har ingen Skade taget."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Den nysomtalte Pellagra griber om sig i Frankrig paa en forfærdende Maade, og har nu ogsaa begyndt at vise sig i Hospitalerne i Paris. Den Pellagreuse er, som tidligere den Spedalske, redningsløs Døden hjemfalden. Lægerne ere uenige om Aarsagen til dette skrækkelige Onde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Fra det Julichske skrives under 29de August, at i mange Landsbyer grasserer Blodgang paa en saa skrækkelig Maade, at man frygter for at lade ringe med Sørgeklokken hvergang en Begravelse skeer, for ikke at forurolige de Syge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Dersom Hs. Majestæt Keiserinden af Ruslands Kræfter tillade det, vil hun paa sin Reise til Jtalien aflægge et lille Besøg i Berlin, egentlig for at udhvile sig nogle Dage paa Sanssouci. Hs. Majestæts Reise har et Slags orientalsk Anstrøg, thi hendes Suite bestaaer af over 60 Personer med en Snees Eqvipager. Tjenerskabets Antal gaaer næsten i det Utrolige. Foruden tre Kokke medfølger der en Bager, en Conditor, osv. Otte Dage efter Keiserindens Afreise fra St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Petersborg afreiser ogsaa Keiseren, man troer, til det sydlige Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Rusland eier for Tiden i Østersøen en Flaade, som bestaaer af: et Flagskib paa 120 Kanoner, 3 Flag skibe hvert paa 110 Kanoner, 15 Linieskibe paa 74, 30 Fregatter paa 44 a 60 Kanoner; altsaa 61 svære Krigskibe med c. 4000 Kanoner. Dertil kommer endnu Dampskibene og en stor Mængde mindre Krigsskibe, over 120 Seilere, foruden en Skjærflaade og en Masse af Transportskibe. Denne Flaade faaer sine bedste Matroser fra det Sverrig frarevne Finland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Kartoffelsygen i Holland og Belgien er et høist bedrøveligt Phænomen. Vidt og bredt er ingen Ager forskaanet derfor. Sygdommen griber om sig som Kræft. Ogsaa Tobaks= og Humleplantagerne ere hjemsøgte af en ødelæggende Sygdom. Til London, er i disse Dage kommet et Skib med Kartofler fra de azoriske Øer. De skulle være langt meelrigere og meere velsmagende, end de engelske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Professor Blume anseer den Sygdom, som forTiden hjemsøger Kartoffelmarkerne i Holland, Belgien og en Deel af Tydskland, for en Ansamling af uforarbeidede Safter eller Vattersot hos Planten, der ene og alene har sin Grund i det vaade og ustadige Veir. Professor B. har ofte bemærket denne Sygdom paa Java, hvor den sædvanligt viser sig i de fugtige høiere Strøg. At grave Kartoflerne op førend de ere modne, fraraader han meget, fordi de ere sta delige for Sundheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Ubeskrivelig stor er Nøden i Østpreussen og i Polen. Paa store Strækninger hersker, i bogstavelig Forstand, den bittreste Hungersnød, Kartofler ere Jndbyggernes eneste Næring. Fortvivlelsen er saa stor, at de Ulykkelige skjæle sig ind paa Grændsenaboernes Marker, for at mætte sig med raae Ærter, selv Kartoffel toppene tillave de med Sildeelage, for at stille deres Sult. Og til denne Nød kommer endnu den sikkre Udsigt til et Uaar. er En ved Jernbaneanlægget i det Hannoveranske ansat Dagleier fra Wolfenbüttel fik nylig den ganske uventede Efterretning, at en Arv paa ikke mindre end 1,300,000 Gylden er tilfalden ham i Ostindien. Execule, og stamenti havde strax sendt 2000 Daler, for Ter mulige Tilfælde, at Arvingen selv skulde være bøielig til at reise derover eller havde andre øieblikkelige Udgifter at beste
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Hamborgerne have i denne Tid været stærkt foruroligede ved Rygtet og, at der skulde have viist sig i Cholera morbus i Staden. Man hører ogsaa, at Kartoffelsygen har viist sig i Omegnen. Som Kartoflerne staae allerfrodigst, falder en ødelæggende Dug; Toppen bliver sort, Kartoflerne svampede, plettede, raadne, saa ei engang Qvæget vil æde dem. Marskønderne klage meget derover, men ogsaa mange af Geestbeboerne have opgivet Haabet om Kartoffelhøsten, og Den danske Regjering har afslaaet den frie Hansestad Lübecks Ansøgning om, at maatte anlægge en Jernbane til Lauenburg. Dette Afslag, hvorved de tydske Jnteresser føle sig høiligt krænkede, giver de politiske Journaler Anledning til bitter alvorlige Betragtninger. Man bringer i Erindring, at der paa Wiener Congressen var Tale om, at baade Hamborg og Lübeck. skulde aftrædes til Danmark tilligemed Lauenburg. Det hedder, at Lübeck vil bringe sin Klage over den formeentlige Retsfornægtelse for det tydske Forbund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Fra Kiel erfares med sidste Post, at Hs. K. H. Kronprindsessen havde foretrukket at gjøre Hjemreisen, over Stettin, istedetfor med det kgl. Dampskib Ægir. Tillige erfares, at Kartoffelepidemien nu desværre ogsaa har viist sig i Kiels Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
J de sidste Dage af forrige Maaned er det gaaet meget uroligt til i Tønningen. Men Anledningen til Oprøret var hverken Fanerescriptet eller nogetsomhelst Andet, der staaer i Forbindelse med Politiken, og Stedet, hvor man sammenrottede sig, var ikke Torvet, men den nye Kirkegaard. Paa denne var opdaget en smuk Cisterne, og denne, som der sagdes, af Kirkecollegiet solgt for 5 Rthl. Arbeidsfolkene, der skulde udgrave den, gik ikke tilværk med den tilbørlige Skaansel og Omhyggelighed, og det heed sig, at flere Liig vare forsvundne og at flere beskadigede Liigkister vare komne tilsyne. Derved fremkaldtes et stort Røre i Staden, næsten alle Borgerne forsamlede sig, besatte Kirkegaarden og modsatte sig Arbeidets Fortsættelse, medens en Deputation afgik til Husum, for at klage til Kammerherre v. Krogh, som den 28de de, ankom til Tønningen, hvorefter Undersøgelser om det Passerede bleve indledede. Om Fredagen blev den til Cisternens Bortførelse foranstaltede, men af Borgerne afbrudte, Opgravning paa Kirkegaarden atter tilkastet, hvorved 5 fra deres Begravelsesteder bortfjernede Liig kom tilsyne, og for eet af dem, der først var jordet for faa Uger siden, blev det endog nødvendigt, at anskaffe en ny Kiste. Gjenbegravelsen af disse Liig, hvoriblandt 3 Børn, fandt derpaa Sted og Middagen den 30te paa en sjelden og usædvanlig Maade. Ligene bleve frivilligt baarne af Borgere, først rundt omkring Kirkegaarden, medens alle Kirkens Klokker ringede, foran Toget gik 45 unge Piger, der strøede Blomster paa Gravene, og en talløs Række af Borgere dannede Følget. Man vil aldrig før have seet en saa talrig Menneskemængde i Tønningen; men hele Handlingen foregik dog i den største Orden og Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Festiviteterne i Anledning af Hertugen og Hertuginden af Augustenborgs Sølvbryllup begynde den 17de og vare til den 23de Septbr. Den 17de vil den saakaldte Polterabend blive feiret paa Augustenborg Slot ved en Maskerade; den 18de, Formælingsdagen, modtage deres Durchl. samtlige hertugelige Embedsmænds samt Forpagteres og Godsundersaatteres (!) saavelsom Præsternes og Gjæsternes Lykønskninger; derefter bliver en stor Folkefest, bestaaende i Ringridning, hvori Bønderne nærmest tage Deel, i Vaurhall og Beværtning i Slotshaven, som dennegang er aaben. for Publicum. Den 19de begynde Væddeløbene; den 20de paatænkes en stor Kjøretour gjennem de hertugelige Eiendomme paa Øen Als; den 21de begiver det hertugelige Hof med sine Gjæster sig paa et Dampskib til Jagtslottet Gravensteen, hvor der er gjort store Anstalter til Publicums Beværtning. Den 22de, Hertugindens Fødselsdag, fortsættes Væddeløbene, og om Aftenen bliver Bal. Efter Forlydende, skal der ikke alene være udgaaet talrige Indbydelser til den slesvigholsteenske Adel og høiere Embedsverden, men ogsaa til Danmark og Udlandet. Jfølge Hs. Durchls, gjentagen udtalte Ønske skulle alle politiske Demonstrationer fra Godsbeboernes Side udeblive, og skulle de hertugelige Embedsmænd i denne Henseende specielt være blevne instruerede. Dannevirke har nu faaet nøiere Besked om Tilladelsen af en særskilt slesvigsk og en særskilt holsteensk Fane. Hs. Majestæt - hedder det synes ikke at have taget nogen Bestemmelse desangaaende, hvorimod Regjeringen har, ifølge Cancelliskrivelse af 26de August og ventelig ifølge indkomne Forespørgseler fra Politiembedsmænd, i et Circulaire til disse af 3die Septbr. gjentaget Forbudet mod Brugen af Faner med Hertugdømmerne Slesvig og Holsteens forenede Vaaben, hvorimod saaledes udtrykker Circulairet sig - ved Siden af Rigsfanen ogsaa Brugen af Faner, som ere forsynede med eet af Hertugdømmernes særskilte Vaabenskjolde, ikke vil være at forbyde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Det maa man lade, at Slesvigholstenerne ere ligesaa opfinderske som udholdende. Til Beviis, herpaa fortælles Følgende i Dannevirke; Efter at man i Haderslev, paa Politiets Forlangende, maatte borttage de saakaldte slesvigholsteenske Faner, der i længere Tid havde prydet Borgerforeningens Sal, har man nu søgt at holde sig skadesløs for dette Tab ved i Selskabets Læseværelse i Glas og Ramme at ophænge et lithographeret Billede, forestillende en slesvigholsteensk Fane, paa hvis ene Side en slesvigsk, og paa den anden en holsteensk Fane, med Underskrift: "Schleswigholstein meerumschlungen Wanke nicht mein Vaterland!" J Beskuelsen heraf søge Vedk. nu Trøst, og Beroligelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Flensb. Zeit." har af Wandelstern optaget følgende Artikel: "Da for nogle Uger siden Hertugen af Schleswig=Holstein-Augustenborg var ankommen til Kiel, blev til Ære for det høie Besøg Hermannsdenkmal im Teutoburgerwalde, anmeldt til Opførelse paa Theatret. En deri Byen boende hessisk Adelsmand, havde forenet sig med endeel Studenter om, at man om Aftenen skulde forlange den af den bekjendte Quirin Müller saa ofte i Hertugdømmernes Stæder, under Tilskuernes uhyre Jubel, udførte Gruppe: "SchleswigHolstein, og der var ingen Tvivl om, at jo det hele Publicum vilde understøtte dette Raab og istemme Sangen Schleswig=Holstein stammerwandt." Den i Kiel residerende Hertug af Glücksburg anmodede Justitsraad Wittrock, Politimesteren i Kiel, om, at forbyde Fremstillingen af den Quirin Müllerske Gruppe. Politimesteren lod Quirin Müller kalde til sig, og da han gjerne vilde undgaae et ligefrem Forbud, tog han det Løfte af Müller, at denne, hvis hiin Gruppe blev forlangt, skulde erklære, at Fremstillingen deraf ikke var forberedt, og først om en Time kunde bringes istand. Om Aftenen var Theatret propfuldt. Jkke blot den høie Gjæst, Hertugen af Augustenborg med Familie, men ogsaa Hertugen af Holstein-Glücksburg var tilstede; dog forlod den Sidste Theatret, da Hermanns støtten, omgiven af schleswig-holsteinske Farver, blev hilset med Publicums Bifald. Som man havde ventet gjenlød nu fra Parterre og Loger stedse høiere og høiere Raabet om den Müllerske Gruppe. Som aftalt træder Quirinus frem, undskylder sig og siger: det vil vare en Time, inden Billedet kan skaffes tilveie, men Publicum erklærer, at det har god Tid og vil vente, men Gruppen maa frem. Dette skete da ogsaa, og det meget snart, da jo dog al Tøven var til ingen Nytte. Nu fulgte uhyre Jubelraab, og fra Parterre, Loger, Galleri istemtes Sangen: "Schleswig=Holstein stammverwandt. Alle toge Deel i Sangen, selv de smaae Prindser i den hertugelige Loge. – Efter Commedien vare Hertugen af Augustenborg og flere Kielere hos Hertugen af Glücksburg. Halværgerlig, halv spøgende henvender sidstnævnte sig til Hr. v. d. M., den ovenfor omtalte Anstifter af det Hele, og siger: "Aber, was haben Sie da nun wieder angerichtet, Hr. v. d. M.,Man mus sich noch in seine vier Phale einschliessen, soll man nicht allenthalben "Schleswig=Holstein stammverwandt høren." Da gjenlyder pludseligt under Vinduerne af talrige Stemmer Sangen: "SchleswigHolstein stammerwandt; Sangforeningerne bringe Hertugen af Augustenborg en Serenade. Nein, es ist zu arg, udbryder Hertugen af Glücksburg smilende: Auch in seinem eigenen Hause har man keine Ruhe!" Næste Dag reiste Hertugen af Augustenborg fra Kiel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Dampskibsposten. Pastor Birchedal i Sonderomme er frikiendt af den anden geistlige Jnstants: Landemodet. - Cancelliet har beordret Forhør optaget i Anledning af det i Viborg Passerede under Hr. Barfods Ophold sammesteds. – Jfølge hvnske Blade har der været Uroligheder i Slesvig. - Oberst v. Tillisch er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Reisende. Med Dampskibet Jris fra Kjøbenhavn: Justitsraad Liebenberg, Fru Kammerherreinde Paulsen, Cancelliraad Finsen med Frue, Cancellir. Borch, Oberstlieutenant v. Krabbe, Kammerj. v. Jessen med 3 Børn, Frøken Hasse, Propr. Borup med 2 Børn, Dr. theol. Egildson, Particulier Lindberg, Capt. v. Holm, Mad. Fulling, Proc. Olsen, Frøken Møller, Dr. Kofoed, Overauditeur Glahn med Frue, Pastor Sølling med Familie, Jfrne Bauss, J. og S. Secher, Propr. Secher, Mad. Schiellerup, Toldbetjent Poulsen, Hr. Arvesen, Seminarist Nielsen, Oeconom Bruhn, Forp. Gramkow, Jagtjunker, v. Arenstorff, Cand. Arenstorff, Hr. Luplau, Traadhandler. Winther, Kbm. Sørensen, Fuldm. Levinsen og Sandberg, Cand. Worsaae, Kbm. Borup, Cand. phill. Hasle, Handelsfuldmægtig Theilmann, Commis Jacobsen, Kjøbmand Rotmidt, Bogh. Bogh, Hattemager Brendstrup, Toldbet. Malling, Kjøbm. Bierring og Hald, Mad. Mazanti med Datter, Snedkerm. Hansen. Jalt 78 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Forlangt Jndrykkelse. At Ønsker og Yttringer og gavnlige Foretagender og andre communale Forhold fremsættes offentligt, naar saadant skeer paa en anstændig og for Næstens Ære uantastelig Maade, saavel er ønskeligt, som vel og stundom gavnligt, indrømmer jeg fuldkommen; men naar en agtværdig Mand i Communen, og navnlig nylig afdøde Hædersmænd, derved paa en ærekrænkende og uværdig Maade, uden Grund, paa det uskaansomste angribes, saaledes som en Jndsender i Aarhuus Avis No 162 angaaende Besættelsen af det ledige Sognekald til Domkirken, samt Capellaniet ved Frue-Kirke, har tilladt sig, da maa man baade harmes og ynkes over et saadant Product. Jeg føler mig ikke kaldet til at gaae videre ind paa den Deel af Inseratet, kun er der en Yttring deri, som jeg findet ikke bør staae uimodsagt. Det er nemlig udtalt, at hele Byen ønsker Capellaniet ved Fruekirke igjen besat; dette forholder sig ingenlunde overeensstemmende med Sandheden, thi vel har en Deel af Sognets Beboere underskrevet et Andragende til Kongen om at Capellaniet igjen maatte besættes, men det skal og være ganske vist, at mange af Supplicanterne kun have underskrevet for at føie de Mænd, der havde paataget sig det Hverv at ombære Andragenderne til Underskrift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Bekjendtgjørelser. Den geistlige Forening for Horsens By og Omegn holder Møde Tirsdagen den 23de September 1835. Horsens, den 11te September 1845. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Bibelselskabet for Horsens By og Omegn, holder sin aarlige Generalforsamling Tirsdagen den 23de September, Formiddag Kl. 10, som sædvanlig i Horsens Sognekirke, Prædiken holdes af Pastor Borch. Borch. Horsens, den 11te September 1845. Med kongl. allernaadigst Tilladelse. vil Undertegnede med sit Selskab have den Ære, Søndag og Mandag Aftener, at give endnu to Forestillinger i Vandkunster og græsk Fyrværkeri. Skuepladsen er ved Mindet. Begyndelsen skeer Kl. 7, og Enten koster 8 s. Louise Petersen, Kunstnerinde i Magie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Theatret i Aarhuus. Søndagen d. 14de Septbr. opføres: Kong RenssDatter, lyrisk Drama i 1 Act, af Prof. H. Herz. Derefter (for første Gang: "O, Oscar!" Lystspil i 3 Acter, oversat fra Fransk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Næste Forestilling gives Fredagen den 19de Sept. Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Da det ved Auction d. 15de f. M. over Pastor Jahnsens Stervbosted, No 215 paa Graven heri Staden, skeete høieste Bud ikke er blevet approberet, afholdes en ny Auction over bemeldte Eiendom, der bestaar af 8 Fag 1 Etage Forhuus med Qvist, Muur= og Bindingsværks=Bygning, samt 6 Fag Baghuus, Mandagen d. 15de dennes, om Formiddagen Kl. 11. Ved samme Auction, der afholdes i selve Stedet, bortsælges tillige en Qvittering for indbetalt Bankhæftelse af dette stor 33 – 58 s. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 5te Septbr. 1845. Fleischer. Det Jens Christian Pedersens og Hustrues Separationsbo tilhørende Huus i Vorup ved Randers, bestaaende af 6 Fag med Tilbygning samt Grund og Haugeplads, ansat til Hartkorn 1 Alb., bliver stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 18de Septbr. d. A., hver Dags Torsdagen den 25de Septbr., - og Formiddag Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Fredagen den 3die Octbr. d. A., Første og anden Auction afholdes paa Thingstedet i Randers Raadhuus; men tredie Auction i Huset i Vorup, hvor da tillige bortsælges Ind- og Udbo. - Dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den Lewerkhuusen, const. 4de Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Ved Proclamaer af Dags Dato, der snarest muligt blive læste inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Dødsboerne efter: Gaardmand Jens Christensen Grann af Gjesing og efterlevende Enke; Ane Sørensdatter af Lystrup By, i Vivild Sogn, Enke efter Søren Pedersen Krainsen af Holbek, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret Mandagen den 24de Novbr. og 29de Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag, i det førstnævnte Bo Kl. 9 og i det sidstnævnte Kl. 11. Rougs a. Herredscontoir i Randers, den 2den Sep A. L. Reiersen. tember 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Dødsboerne efter: Ane Rasmusdatter og tidligere afdøde Mand, Huusmand Søren Christensen af Drastrup; Huusmand Christen Madsens Enke, Maren Jensdatter af Hørning; Aftægtsmand Christen Andersen Møllers Enke, Ane Kirstine Jensdatter af Gundestrup; og Tjenestekarl Anders Andersen paa Thustrup; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boernes Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Skiftesamlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret Tirsdagen den 25de Novbr. og 30te Decbr. førstkommende, i de 2de førstnævnte Boer hver Dags Formiddag Kl. 9 og 11, og i de 2de sidstnævnte hver Dags Eftermiddag Kl. 2 og 4, i den Orden de her ere anførte. Rougs a. Herredscontoir i Randers, den 2den Sep A. L. Reiersen. tember 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Landeiendom til Salg. En god Landeiendom, beliggende 1/2 Miil fra en af Jyllands større Kjøbstæder, er underhaanden at erholde tilkjøbs med Besætning og Jnventarium. Arealet udgjør mellem 150 og 200 Tdr. Land g. M., Ager og Eng. Af Ho avles aarligen 50 a 60 store Læs, men ved Overrisling, hvortil Leiligheden er meget beqvem, kan Avlen forøges til 200 a 300 Læs. God Leer-Mergel haves særdeles beqvemt overalt i Marken, og paa sine Steder er kun 1/2 Alens Rømningsjord. Bygningerne afgive en god Beboelse. - Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Reckelmann i Viborg, F. H. Woldum, Middelgade Nr 150, anbefaler sig med Haarklipning og Krølning. Tillige aftrækkes Barbeerknive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Formedelst at jeg har kjøbt Grundfor Mølle, som jeg tiltræder 1ste April 1846, agter jeg at bortleie det her 1843 opførte nye Stuehuus, der er beliggende omtrent midt imellem Skanderborg og Rye, bestaaende af 7 rummelige gibsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Pulterkamre og Kielder, samt hosliggende betydelige have og Frugttræer, Græs og Foder til Køer, eller Melk daglig, fornøden Jldebrændsel, ligesom ogsaa anstændig Befordring hvorhen ønskes, kan erholdes for en billig Betaling, efter Overeenskomst. Til samme Tid kan enten i Forbindelse med Anførte, eller særskilt, faaes i Forpagtning nogle og 30 Køer (der i Løbet af 2de Aar ville blive completterede til 50 Stkr.) med dertil fornøden Locale og Inventarium. Det nærmere afhandles med undertegnede Eier. Hviidsminde, d. 4de Septbr. 1845. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Stedet og 73 paa Skanderborg Byes Lille Gade er underhaanden at faae tilkjøbs; det forevises af Leieren, og Handel afsluttes enten med Hr. Examinatus juris Bagger i Skanderborg eller med Undertegnede. Hviidsminde, d. 4de Septbr. 1845. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Stedet af 552 paa Frederiksgade, bestaaende af 3 Fag Huus med Kjøkken, Spisekammer, en lille Gaardsplads, et Stk. Havejord osv., kan faaes tilkjøbs af Eieren, som boer i Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
En Leilighed i nederste Etage, bestaaende af en Stutil Gaden og Sovekammer til Gaarden, Pigekammer, Kjøkken og Spisekammer, samt Kielderplads og Loftsrum, med tilbehørige Kakkelovne, kan faaes tilleie i Stedet No 633 paa Vestergade i Aarhuus. Sammesteds er en Stue i 2den Etage med Meubler, passende for 1 a 2 Skoledisciple, at erholde tilleie, og om forlanges Kost i Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Kjøretøi til Salg. En splinterny moderne Wienervogn og en ligeledes Jagtvogn til 4 a 6 Personer, begge ifjor Efteraar forfærdigede i Kjøbenhavn, ere paa dobbelte Saxfjedre, elegant udstyrede og særdeles lette. Disse smagfulde og durable Vogne, som og en ny Fjellevogn paa Jernaxler med 2de lakerede Agestole, samt et brillant Bringtøi til 2 Heste, anviser tilkjøbs Commissions=Forhandlingscontoiret Ludv. Fr. Bloch. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Gjødning til Salg. En i Enkemadame Bechs Gaard ved Munkeport værende Mødding, indeholdende c. 350 a 400 ordentlige Læs Gjødning, af særdeles god Beskaffenhed, ønsker Eieren, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, underhaanden at afhænde imod contant Betaling. Handel derom afsluttes A. Hansen, Commissionair. med Et ungt Menneske med gode Anbefalinger, der skriver en correct og flydende Haand, og som i flere Aar har arbeidet i juridiske Contoirer, søger til 1ste Novbr. d. A. Ansættelse paa et Amts, Herreds= eller andet Contoir. Billetter desangaaende bedes behageligen aflagte paa dette Blads Contoir mk. W. Nr. 79.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-13
Dampskibet Frederik den Sjette, Capitain P. M. Hess, afgaaer ugentlig: Onsdag Eftermiddag Kl. 4 1/2 fra Kjöbenhavn, Torsdag Eftermiddag Kl. 4 fra Aarhus, og medtager Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Indskrivningen skeer og nærmere Underretning. erholdes i Aarhuus hos C. H. Schmidt.