Politivennen, 1802-01-01
Om de færøiske Steenkul. Det var allerede i lang Tid bekjendt, at i de danske Lande paa mange Steder findes det saa nyttige og nødvendige Mineral Stenkul, der hidindtil koster de danske Stater store Summer til England. Allerede i Begyndelsen af det sidst udløbne Sekulum holdt man det for ganske vist at der paa Fuur en D i Limfjorden var brugelige Steenknl, men man veed intet videre derom. For en340 Aar siden fandt man at Øen Nolsøe imellem Færverne næsten ikke bestod af andet, end af fortræffelige Steenkul, man sendte Folk op at eftersee dem, man skrev om dem, man udregnede endog Kubikindholden og Værdien i Millioner Rixdaler, men derved blev det og ikke et Kul blev brugt deraf! børnholm, saa nær ved Hovedstaden, frembød bedre Haab. Det var almindelig bekjendt at der var Kul, der blev ogsaa skrevet endeel derom, men vi blev alligevel ved at købe vore Kul fra de Fremmede. J de sidste Aar er gjort noget mere for at ophielpe de børnholmske Kuldrivter; ogsaa bruges de, efter Beretninger, stedse mere paa Øen selv, men hertil kommer ingen; i det ringeste er mig ikke bekjendt at børnholmske Stenkul nu over et Aar her har været averteret. Regieringen besluttede endelig at lade Stenkul bryde for sin egen Regning paa Suderø imellem Færøerne, i Egnen ved Qvalbo. Men da en betydelig Mængde vare opbrudte og de skulde transporteres herned, var det ikke Rentekamret muligt at faae Skibsfragt for det Køb det dømte antageligt. Kullene bleve altsaa liggende. Endelig begyndte et patriotisk Selskab (det oeconomiske Velfærds Selskub), som stiftedes for nogle Aar siden, ogsaa at gjøre det til sin Jd, at faae den færviske Kuludskibning i Drift. Det opmuntredes hertil ike allene ved at erholde udelukkende Tilladelse paa at kunne købe de for kongellg Regning paa Suderø brækkende Kul for 6 Rdlr. Læsten, men endog ved at tilstaaes en Premie af 8 Rdlr, for hver fra Færs udskibet Læst Kul, for den Mængde af 200 Læster. Sildigere er denne kongelige Premie atter tilstaaet for 200 Læster. Selskabet har baade ved fragtede og ved egne Skibe indtil Dato nedbragt omtrent 300 Læster eller 5400 Tønder Stenkul. Disse Kulladninger vare vel i de første Aar ikke saa gode som de Skotske (det maae mærkes at disse Kul ere Kakkelovnskul men ikke Smedekul) men efterhaanden som Arbeiderne (der nu ere 13 under en kongelig Jnspektør) komme dybere ind i Berget, blive disse ogsaa bedre, og give nu ikke de skotske efter i Godhed. Selskabet har i alle disse Avr havt mange mod Kultransporten mødende Vanskeligheder at bekæmpe. J Begyndelsen, førend Selskabet havde selv Skib, maatte en ublu Fragt betales. Da Selskabet selv købte Skibe gik et ganske forlorent med Ladningen paa Skagen, og bestandig er Afsejlingen herfra ved Hindringer af alle Slags, i Aar ved Krigen, bleven saa forsinket, at kun een Rejse er bleven gjort om Aaret. Alt dette gjør det begribeligt, at Selskabet ikke uden noget Tab har kunnet gjøre saa prisværdig en Begyndelse med Kultilførselen. Selskabet venter nu at Fragterne skulle blive lavere og Skibekøbet lettere. Det har ganske nylig taget den Beslutning at drive Kultilførselen med forøget Jver. Dette saa nyttige Selskab bestaaer allerede af henved 800 patriotisk sindede Medborgere, og man bør haabe at mange hundrede flere vildt tiltræde det, for at forøge dets saa vel brugte Virkekraft!