JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
Til førstkommende Decbr. Termin kan circa 295, Rbd. Sedler og 25 Rbd. r. S.erholdes til Laans af Aarhuus Cathedralskole mod lovbefalet Sikkerhed. De, som maatte ønske samme, ville derom indlevere deres skrive lige Begjæring til Skolens Forstandere. C. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
J den af mig aabnede Boutiqve=Handel paa Hjørnet af Middelgaden og Graven udsælges alle Slags Urtekram, Colonial og andre Varer, saavel i større som mindre Dele, til gangbare Boutiqve Priser. A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
Fiin Congo Zion Jion. Haysan og andre Thee Sorter, fra sidste Auction i Kjøbenhavn, udsælges til billig Priis hos A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
Liverpool-Salt, Stockholms og Norsk Jern, bedste findsk Tjære, Jslandsk Klipfisk, norsk Rødskjær, Hør og Hamp samt Blaar, Stang og grøn Sæbe, St. Croix Rom, Cognak, gammel og rød Viin, Russiske grønne Ærter og Sennep, Mallaga Confect Rosiner, udsælges til billige Priser hos A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
God Rug til Brød kan faaes hos P. Agerup, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
Friske Citroner faaes hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
Fiin poleret Krudt og Engelsk Patent=Hagel faaes billig hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
Hos Jacob Sørensen ved Aaen kan bekommes tilkjøbs, en 1 Etage Kakkelovn med Kobberrør og Dør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-12
For en stærk, ferm Pige, der foruden Madlavning og Vask kan bestille hvad der forefalder i et Kjøbmandshuus hvor Konen gaaer med i Huusholdningen, er strax en god Condition ledig, naar Vedkommende derom henvender sig til Fæstemanden heri Byen, der anviser samme. Uden gode Vidnesbyrd nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
derssessesses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Blandinger. En Mand, der nylig er kommen til Paris fra Lulwouth Slot, fortæller, at hele Carl den 10des Hof bestandig er sysselsat med at holde Bøn i Anledning af de Visioner, som en Nonne i Paris har, der bebude, at Hertugen af Bourdeaux førstkommende 15de December skal proklammeres til Konge. Forinden skal der først være stor Hungersnød i Frankrige, Oprør og alskens Elendighed, hvorfra Franskmændene ikke skulle kunne vide at frelse sig, uden ved at tilbagekalde Prindsen og hans Nærmeste. - Denne Tidsfordriv er i og for sig selv uskyldig, men derved er dog en meget alvorlig Omstændighed at bemærke, hvorpaa og den franske Koureer gjør Regjeringen opmærksom. Det er altfor vist, at en hemmelig Forbindelse finder Sted imellem Carl den 10de og det erke katholske Klereste i Frankrige. Heraf lader saamange franske Klerkers Væggring, at bede for Ludvig Philip den 1ste og deres Prædikener imod hans Regjering sig forklare. Vil Katholicismen i Frankrige ødelægge sig selv, ved at være en slet Sags Beskytter, saa er dette den uformeent, men Regjeringen bør og vil ikke taale, at Visioner og Spaadomme anvendes, til at bedaare, svage Hoveder, og forurolige Staten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
En fransk Journalist meddeler den høist interessante Notiz, at Carl den 10de nedstammer fra Stuarterne, nemlig fra den ulykkelige Carl den 1ste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Den Vossiske - Berlinske - Tidende fortæller, efter franske Blade, at flere Præster vægrede sig ved at synge: Domine salvum fac regem Philippum under Paaskud: at de dertil ikke havde faaet befaling af deres Foresatte, da Præsterne vilde hæve deres Qvartalslønning have Præfekterne ikke udbetalt samme, men svaret: at de heller ikke af deres Foresatte havde faaet nogen direkte Befaling dertil. Da En af Præsterne ingen Assessor Penge fik for sin Qvittering, og derover viste sig noget forundret, sagde Kassereren ham gandske roligen: "Ja min Herre, ingen Sang, ingen Klang, og raslede ved de sidste Ord med to Femfranks=Stykker. De fleste Præster have samme Dag, med lydelig Røst, istemmet deres Domine &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Efter de sidste Tildragelser i Frankrig er en ny historisk Person bleven indført paa det franske Theater, nemlig Napoleon. J ikke mindre end tre nye Skuespil er han Helten; i det ene seer man ham som Yngling, ved Krigskolen i Brienne, i det andet er han Under Lieutenant ved Artilleriet; det tredie er et Melodram, der slet og ret hedder Napoleon, og viser ham under flere Omskiftninger paa hans saa saare bevægede Livs=Bane. Paa Gaden i Paris anbefalede nylig en Handelsmand sine Rageknive, til den ham omgivende Folkemængde, med følgende Ord: "Disse Rageknive, som jeg her holder i min Haand, ere forfærdigede ved Skinnet af en Diamant, i en Hule, i Provindsen Andalusien i Spanien. De skjære saa hurtigt som en Tanke, og glimre som Morgenstjernen. Jeg vil kun sige to Ord, saa er jeg vis paa J kjøbe af mig. Dersom J, om Aftenen naar J gaae tilsengs, lægge En af disse Knive under Hovedpuden, ville J Morgenen efter være fuldkomment ragede."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Lotterierne i Frankrige have - som vistnok er et godt Tegn. - kastet 1,281,000 Fr. mindre af sig, end for 2 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Prindsen af Moskma, skrives der under 29 Octbr. fra Paris, er for nogle Dage siden igjen intruffet her, an skal især rose den Modtagelse han fandt i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Directeuren for det franske Kunstacademie i Rom, Horats Vernet, har ei allene selv taget sin Afsked, men tillige foreslaaet, at hæve den hele Anstalt, og holde kun enkelte Pensionairer, hvorved 40,000 Fr. aarlig kunde spares, og maaskee nogle Halvkunstnere, hvoraf det nu begynder at vrimle, - bortkyses, (Kunsterne trædes i bogstavelig Forstand, under Fødder, naar enhver Haandværkssvend, der har vandret, gjør Fordring paa Kunstnernavn. General Lallemand (Manden med de røde Buxer),er kommen tilbage til Havre fra Nordamerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Den af sit Værk imod Dødsstraffen bekjendte Advokat Lucas er udnævnt til Overinspecteur over Fængslerne, for at undersøge deres moralske Beskaffenhed, og underrette Regjeringen derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
J Anledning af de i Juli og August i Frankrig stedfundne Begivenheder har man i Rom holdt et Cardinals raad, hvori man viselig besluttede: "ikke at ville blande sig i de franske Anliggender, omendskjøndt disse fylde Hjertet med meget Bedrøvelse." Hele Klostergaden, den største Gade i Antverpen, i er gaaet op i lyse Luer, ligeledes Entrepotet, hvori der fandtes en saa stor Masse Varer, at Skaden er uberegnelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
En Enke i Utrecht har tilbudt at udruste 20 unge Infanterister paa sin Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
J sachsiske Blade læses følgende Anekdote: "Da ved Urolighederne i Cassel Borgerskabets Deputation i Audientsgemakket ventede paa Churfyrstens Komme, opfordrede den der tilstedeværende Hr. v. R. de Deputerede, at levere ham deres Andragende. En af disse erklærede imidlertid, at denne Act var bestemt til at overleveres i Souverainens egne Hænder. Hvem er De da 2 spurg : te Hr. v. R. opbragt den, efter hans Formening, ubeføiede Ordfører. - Jeg er, svarede denne: Borger i Cassel, hedder Herhold, og er Fasbindermester. Men da De nu veed hvem jeg er, saa vil jeg ogsaa sige Dem, hvad man holder Dem for at være. Man betegner Dem almindelig med Navnet: "den hessiske Polignac J Sachsen spøger det stærkt med Jesuiter, idetmindste skulde man troe det. Et Par Skrivter: "Grunde til at frygte for Jesuiter i Sachsen, og Om Frygten for Jesuiter sammesteds ere udkomne tvertimod Censurens Tilladelse. De bleve derfor confiskerede. Senere har dog Regjeringen, i Tillid til Publikums Dom over disse Skrivters rette Værd, ladet dem sælge til Bedste for de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Et tydsk Blad bemærker, at der i sidste Messekatalog, netop ved Siden af Klubers Aften des Wiener Congresses, hændelsesviis er kommen til at staae en Afhandling, uber Krankheiten des Gehør, Schwerhørigket, Sausen vor den Ohren" &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Vor i sin Tid her hjemme saa ilde bedømte Landsmand, Architecten Hr. Schlick, vedbliver at høste Laurbær i Udlandet. Civil Ingenieur-Jnstitutet i London har nylig udnævnt ham til sit Medlem: en høist ærefuld Udmærkelse, der er vanskelig at opnaae, eftersom den, ifølge dette Selskabs Statuter, kun kan blive det Lærde i Udlandet til Deel. Theatret i Carlsruhe har Hr. Schlick nylig saa smagfuldt restaureret, at Storfyrsten har skrevet ham et høist smigrende Brev til i denne Anledning, ledsaget af en med Brillanter rigelig besat Daase; Publikum har fremkaldt ham og, under almindelig Enthusiasme, tilkastet ham Laurbærkrandse. Hr. Schlick staaer nu i Begreb med at tiltræde en Kunst reise til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Prinds Gustav Wasa, den afsatte svenske Konges Søn, er fra Wien reist til Carlsruhe, for at formæle sig med Prindsesse Louise af Baden, den afdøde Hertug, Carls Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Den nyeste i talienske Grammatik, som er udkommen i Aar i Tydskland af M. Minner, i Frankfurt am Main, er tilegnet vor Landsmand, Prof. Rask dem unermudlichen Sprachforscher, dessen kuhne Schritte weder das ewige Eis Jslands, noch die glühende Sonne Jndiens aufzuhalten vermöchte, De tvende, ogsaa fra det kjøbenhavnske Kunstakademies Udstillinger bekjendte unge Landskabsmalere, Fearnley og Calmeyer, have leveret Arbeider til den sidste Udstilling i Dresden. Den førstnævnte talentrige Kunstner, der oftere med fortjent Roes er bleven omtalt i Böttigers Artist. Notizenblatt, skal for Tiden befinde sig i München, hvor han, som det i det nysnævnte Blad hedder, sikkert finder og fortjener at finde en meget taknemmelig Jordbund for sin Kunst. Af ham var udstillet et Partie i de sachsiske Ersbjerge, og et Maaneskinsstykke, der vandt et ikke ufortjent bifald, og som blev kjøbt af den dressenske Kunstforening. Ogsaa Calmeyer, der, som bekjendt, ligesom Fearnley, er Eleve af Dahl, vandt ved denne Udstilling nogen Opmærksomhed ved tvende norske Prospecter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Jndsendt. Nu er Verden heelt forkeert, Nu er den reent af lave, En Sadelmager har probeert, At holde Folk i Ave. Men see om de ham lyder, Skjøndt han med Viisdom byder: Hvordan mon det kan være, At Folk nu er saa tvere? varteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. Politieassistent, Procurator Nielsen, Proprietair Herschind, Handelslærling C. Møller, C. Schandorff, Forvalter Frydensberg, Proprietair Jørgensen, Jomfruerne H. og L. Lund, Tjenestekarl K. Pedersen, Dreiersvend Neydhard, Bonden J. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Statsraadinde Berner, Overkrigscommissair Elmquist, Cand. theol. P. S. og I. C. Schousboe, Cand. phill. Berner, Garversvend Olsen, Handelsmand Moses, N. Grandlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Bekjendtgjørelser. Efter Vedkommendes Begjæring foretages Auction, Torsdagen den 18de November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, ved Mindet, over et Partie Tømmer, Brædder og Lægter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te November 1830. Fleischer, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Tirsdagen den 23de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Boet efter afgangne Procurator Callesen over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Speile, Borde, en Mahognie=Sopha, dito Stole, et Guld-Repeteeruhr, en Guld=Brystnaal, endeel Tobakspiber, et Sengested, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, endeel Bøger, hvoriblandt Schous Udtog af Forordninger, m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te November 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Jfølge Reqvisition af den kongl. Direction for Statsgielden og den synkende Fond, grundet paa foregaaet Forlig, og derefter passeret Udlæg, bliver: Fredagen den 10de December d. A. Formiddag Kl. 10 afholdt 4de Auction paa Bygholm, til absolut Bortsalg, over Hovedgaarden Bygholm, beliggende i Weile Amt, Hatting Herred og Sogn, neppe 1/4 Miil fra Horsens. Med Hovedgaardens Bygninger følge: 119 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng, 18 Tdr. 3 Fkr. Skov og Mølleskyld, 34 Tdr. 4 Skpr. Kongetiende, 34 Tdr. 4 Skpr. Kirketiende, matriculeret Hartkorn 581 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 1 7/5 Alb. Hartkorn Bøndergods, samt Jnventarium og Besætning til Gaard og Gods, efter Conditionernes nærmere Udvisende. Den ne udmærkede Eiendom ligger i en skjøn og frugtbar Ege en solid og velindrettet Hovedbygning, omgiven af en særdeles smagfuld anlagt og velvedligeholdt Hauge, afgiver en beqvem og behagelig Bopæl for en herskabelig Familie, alle Hovedgaardens Marker ere indhegnede, og for størstedelen mærglede. Tæt ved Gaarden er anbragt et Kjærneværk, som drives ved Vand, et Teglværk i en stor Vandmølle, som hidindtil er drevet af Hovedgaardseieren, og har formedelst sin Beliggenhed næ Horsens, denne Byes Maling foruden en betydelig Deel af Omegnens. Til Gaarden hører fuld Hoverie og Besætning af Køer, der bestaaer af imellem 2 a 300 Stykker, udmærket god Sveitzerrace, 24 Arbeidsheste, samt endeel Avlsredskaber følger i Kjøbet. Det bemærkes, at ved 3die Auction var høieste Bud 240,000 Rbd. Sølv, og at Approbation paa et af de ved 4de Auction, gjørende 2de høieste Bud vil blive meddeelt 6 Uger fra Auctionsdagen, saafremt de respective Bydende under Auctionen stille antagelig Sikkerhed for deres Bud. Conditionerne til denne Auction vil hovedsagentlig blive, som de ved 3die Auction fremlagte, dog meere favorable for Liebhaverne; disse saavelsom Jordebogen med nogle yderligere bemærkninger til denne, ere til Eftersyn hos Kammeradvokatens Befuldmægtigede, Kammerraad og Birkedommer Christensen i Røde Mølle pr. Weile, der tillige foreviser Eiendommen, og meddeler de fornødne Oplysninger om denne. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 2den Novbr. 1830. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Placat. Torsdagen den 2den Decbr., førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning. paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir foretaget Auction over en stor Deel Alenkram, tilhørende afgangne Strømpehandler Mogens Madsens Boe af Skræe, bestaaende af: Cattuner, Scherting, Cambrics, tærnede Bomuldstøier, Merinos, Schleslærreder, Silke=Bomulds, og trykkede Tørklæder, Dreieler, Kniplinger, Netteldug og Vestetøier, samt dernæst noget Tobak og Jndigo. Lysthavende indbydes. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 9de Novbr. 1830. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Farverie og Trykkerie. Formedelst anden Bestemmelse agter Eieren at bortsælge sit Farverie og Trykkerie, der er beliggende i en af Jyllands største Kjøbstæder. Til Farveriet er særdeles god Søgning, saa at en Familie derved godt kan ernære sig. J Kjøbet følger alle Farverie- og Trykkerie Redskaber, der ere meget gode. - Gaarden er beliggende i een af Byens reeleste Gader, og kunde for en Liebhaver særdeles godt afbenyttes til Handelen; den bestaaer af 9 Fag Huus til Gaden 2 Lofter høit, et Sidehuus i Gaarden 8 1/2 Fag, ligeledes 2 Lofter høit, saa og et Halvtag samt Stald. Hauge og andre Beqvemmeligheder hører og til Gaarden. Conditionerne for Salget, blive meget billige, hvoriblandt at Halvdelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommene. Liebhavere ville behage at indlevere en forseglet Billet, mærket F. T. No. 78, paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede, underhaanden at sælge sin iboende Gaard. Dens Jndretninger og Beliggenhed gjør den især skikket for en Handlende, saavelsom og for enhver anden honet Familie. Gaarden, som er Bindingsværk, er af gode Materialier og vel vedligeholdt, har 16 Fag Huus til Gaden, 6 Fag Sidebygning paa nordre og 6 Fag paa søndre Side, samt 11 Fag Baghuus, et lidet Halvtag paa 3 Fag, Alt med Tegltag, og under Gaardens Bygninger ere 3 Kieldere. En Frugthave med nogle skjønne Frugttræer. Foruden selve Gaardsrummet haves en god Baggaard paa 1000 a 1100 - Al., særdeles tjenlig til Tømmerhandel, og haves Jndkjørsel til samt me saavel fra Søesiden som fra Gaden. Med Gaar den kan ogsaa følge et for faa Aar siden anskaffet Brændeviinstøi med Maskine og øvrigt Tilbehør. Brændeviinshatten og Maskinen ere anskaffede forrige Aar, og Sidste af de nyere Facons. Herforuden kan ogsaa faaes med Gaarden, nogle sjeldne gode Køer, Heste, Vogne, Harve og Plove, m. m., hvilket Alt, bedst kan erfares ved at tage samme i Øiesyn, saavelsom Conditionerne, hvorunder denne: at Eiendommen kan tiltrædes til 1ste Mai 1831, naar derom accorderes med Edeltoft, Ørting. den 10de Novbr. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Faar, Lamme og Kalve=Skind kjøbes til de høieste Priser af Christian Bang. Et Oplag, af Engelsholms Skrivpapiir, Concept og Maculatur kan bekommes til Fabrikkens Priis hos C. B. Frausing. Frudt. Fiin poleret, middeel= og Slange Krudt, engelsk Patent Hagel af alle Nummere faaes til billige Priser hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Brunsviger Humle og Lyneborger, Salt faaes for billige Priser hos C. B. Frausing. Jeg er atter bleven forsynet med nye friske Citroner. Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Friske Citroner faaes til billig Priis hos H. C. Bursche. Farverie paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Undertegnede der allernaadigst er bleven meddeelt Privilegium til at drive Farverie og Trykkerie heri Aarhuus, giver sig herved den Frihed at bekjendtgjøre at jeg fra idag af modtager alle Slags Uldne og Linnede Tøier, til Farvning og Trykning, hvortil jeg forsikkrer de ærede Kunder, saavel Jnden som Udenbyes, der vil forunde mig deres Søgning, reel Behandling og promte Expedition. Aarhuus, den 25de October 1830. F. Ferdinand Neidhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Silke=Hatte, paa Straa, Sprindt og Papiir, af samme Slags som Hr. Kjøbmand Røse har at forhandle, sælges hos mig for 11 Mk. Stykket, og i Dusinviis bedre Kjøb. Aarhuus, den 12te Novbr. 1830. J. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgiøres herved af undertegnede Direction : Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Vare og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 2/3 indtil 1 ½ pCto. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte begieres, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
De i Jyllands Stifter, til hvem Commissions Forretningerne for nærværende Tid ere overdragne, ere Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Frederikshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Grenaae, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Holstebroe, Hr. Kæmner=Casserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worch. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Contoirist Andersen. Ringkiøbing, Hr. Kammerassessor Thorlacius. Skagen, Hr. Strandingscommissair Nørgaard. Skive, Hr. Procurator Thorup. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Varthoe. Veile, Hr. Capitain Munck, R. af D. Viborg, Hr. Boghandler Dous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen ved det 32te Assurance-Aars Slutning i Activer, efter Udbyttets Fradrag, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn 1222,480 Rbd. - s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
De fra 1ste Juli til 30te Septbr. 1830 indkomne Præmier og Policepenge have andraget i rede Sølv 14,281 Rbd. 35 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal i rede Sølv. 19,065 Rbd. 59 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-13
Den løbende Risqve var d. 30te Septbr. 1830 i rede Sølv, 6,993,528 Rbd. - s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie for Vare og Effecter, den 6te November 1830. Hammerich. Lassen. Engelhart. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-16
arresteressens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-16
Nyheder fra Adlandet. Den nederlandske Revolution. J Brussel, skal der, ifølge er i Haag udspredt Rygte, være udbrudt en Contra-Revolution. Grev Frederik Merode, som et Partie af Jnsurgenterne havde ifinde at ophøie til Fyrste af Belgien, er død under Amputationen af hans høire Been. Endnu hvile Vaabnene i Antiverpen. Stilstanden er bleven forlænget paa ubestemt Tid med 48 Timers Opsigelse. Jmidlertid fortsættes Underhandlingerne. Skulde deikke falde ud efter Ønske, torde en bevæbnet Mellemkomst fra udenlandske Magter sætte en Grændse for Revolutionens Fremskridt, thi, tilføies der, disse kunne ligesaa lidet tilstede at Belgien løsrives fra Huset Oraniens Dynastie, som at det erholder en separat Konstitution. Et stort beslægtet nordisk Hof har med Bestemthed erklæret: aldrig at ville indrømme at Belgien løsrives fra Oranniens Dynastie. Man vil tillige vide, at den provisoriske Regjering er af de fire store Magter bleven kommuniceret den Erklæring: at de have fast besluttet: at overholde det nederlandske Kongeriges Jntegritet, og man tilføier, at denne Erklæring er fra brittisk Side givet saameget større Eftertryk derved, at 18 Dampskibe laae parate til at overføre endeel, allerede betegnede skotske Regimenter til Schelden, og at der fra den anden Side vilde rykke preussiske og østerrigske Tropper ind i Belgien. (En fra Kronstadt ankommen Skipper har berettet, at man der fragtede Transportskibe for at bringe russiske Tropper til Holland.) Denne Efterretning havde især forbittret Gemytterne, og endnu mere forøget Jnsurgenternes Haardnakkenhed. Disse bryde sig hverken og Belgien bliver fransk eller en Republik, men ere kun besjælede af den Tanke: at styrte sig, løs paa Holland, og der at nedsable Alt for Fode. De boesseressen. trænge videre og videre fremad mod Holland, som paa alle mulige Maader søger at sætte sig i Forsvarstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-16
Stæderne Breda, Herzogenbusch og Nimmegen ere erklærte i Beleiringstilstand. Flaaden er sat i Virksomhed paa alle Puncter og bestræber sig især for at dække Vlissingen og Zeeland. Hele Holland er i Bevægelse. Ved Amerssort samles en Leir af Frivillige. Alle Studenterne i Groningen have begivet sig did. General Geens modile Leir har faaet Ordre til at rykke fremad. Maastricht er desat med 8000 Soldater, som ere belavede paa at værge sig til sidste Mand. Hele den Deel af Zeeland, som ligger Sønden for Schelden synes at være i Opstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-16
J Omegnen af Ghent og henad mod Antwerpen have Hollænderne grebet til deres gamle Forsvarsmiddel, at stikke Hul i Digerne, aabne Sluserne og gjennemgrave Veiene. J Rotterdam udrustes 20 Kanonbaade. Jndvaanerne i Tamiso have udrustet nogle Brandere og sendt dem ud paa Scheldefloden for at stikke de hollandske Krigskibe i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-16
Den hollandske Regjering har sendt Ordre til sin Eskadre i Middelhavet, at den ufortøvet skal komme hjem.