JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Saasnart det for mig var bleven anmeldt at Hr. August Lobedantz ved Døden var afgangen i Acherup Præstegaard hos sin Søn Velærværdige Hr. Lobedantz efter en 30 Aars Ophold der i Præstegaarden, blev hans Efterladenskab, som ubetydelig og ringe taget under lovlig Behandling, Men da den afdøde forhen skal have boet i Fridericia. Saa bliver hans Creditorer og nogen maatte være, herved ifølge Præstens Forlangende, indkaldet med 12 Ugers Varsel fra denne Bekiendtgiørelse af at regne, for mig at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordring inden berørte Tiids Forløb. Wedelsborg, den 23 April 1793. F. Grev Wedell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Mogbinderen i Weile indbinder ei allene Bøger i alleslags nu brugelige Bind, men forfærdiger ogsaa smukke Futteraler efter den Form enhver behager at forlange, tilligemed alle Sorter Brevtasker, og Porteseuiller med sorte Blade, hvorpaa kan skrives med Griffel, og man kan igien udviske det; han er og forsynet med et Oplag af adskillige Boger, som hos ham kan faaes til Kiøbs. allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestets allernaadigste forundte Bevilaf 31 Maji sidstafvigte, hvorved det er os som Skifteforvaltere efter afgangne Jnger Larsdatter og hendes forhen afdøde Mand Flagmester Niels Westphal tilladt ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Riber=Stifts Ugeblad og den Altonaiske Mereur, 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Jnger Larsdatter og forhen afdøde Mand Niels Westphal, dermed for os at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevitte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, da saadan Jndkaldelse skal være lige saa gyldig, som om den var skeedt ved Proklama efter Loven; bliver herved alle de, som maatte formeene, sig at have noget at fordre udi ommeldte Stervboe, indkaldede med Aar og Dags Varsel sub poena præcluci & perpetui silentii, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Fordringer, da enhver skal vederfares Ret Colding Raadstue den 5 Junii 1793. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Fredagen den 5te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi afgangne Raadmand Kund Bruuns Stervboes forhen tilhørende Gaard, beliggende i Colding Byes Laasbyegade ved den nedre Port ved Auction 5te Gang opbuden, og til Høistbydende bortsolgte følgende Eiendeele, bemeldte afgangne Raadmand Bruuns Stervboe tilhørende: a) En lige over for ovenmeldte Gaard, ved Byens nordre Port beliggende Toft. Udi samme Toft er saaet i Tønde Hvede, 5 Tønder, Rug, 7 1/2 Tønde Havre, 15 Tønder Byg, 4 Skiepper Vikker, og herforuden vil i dette Aar efter Forventning kunne avles omtrent 24 Borger=Læs Høe. b) Et udi ovenmeldte Toft beliggende Ladehuus 12 Fag af Muur= og Bindingsværk, samt Teglhengt, hvilket for faae Aar siden er opført af de bedste Materialier. c) Et ligeledes udi samme Toft beliggende Huus, opført af Tømmer og Bredder, Teglhængt, 9 Fag 2 Loft høit, indrettet til derudi at tørre, Tobaksblade. Samme Dag og Sted naar Auctionerne og ver ovenanførte Eiendeele ere holdte, foretages Anction over 20 a 30 Lispd. Hør, endeel Eege Planker, Fydr. Breder, Humle, og Horfrøe, m.v., samme Stervboe tilhørende; Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt er denne: at Kiøbe=Summen for Eiendommene ikke betales førend til Snapsting 1794. Colding den 1ste Junii 1793. H. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-21
Efter hertil skedte Indmeldelse at Huusmand Jørgen Rasmussen paa Kragelund Mark, i Bekke Sogn, Coldinghuus Amt, først i Februarii Maaned d. A., derfra med Kone og Børn, var draget bort, og efterladt Huuset under Lukkelse og Laas, uden at angive hvorhen, eller siden at anmelde deres nærværende Opholdsted, er hans efterladte Boe af mig taget under Behandling, til Creditorernes Sikkerhed, og til den Ende bliver samtlige hans Creditorer hermed 3de Gange saavel i den Berlingske, som Riber=Stifts Addresse Aviser, indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde paa Coldinghuus Amts=Contoir for at anmelde og beviisliggjøre deres i Boet havende Fordringer; Ligesom og bemeldte Jørgen Rasmussen hermed indvarsles til samme Tild for selv at lagttage hans Tarv. Coldinghuus Amts=Contoir, den 24de Maji 1793. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
1) Mere om Læreboger og akademiske Compender af Hr. Professor Tode. Hr. Professoren troer, at en Mand, der selv udgiver en Lærrebog og læser derover, letteligen bliver magelig eller og paastaaende paa de deri anførte Grundsetninger, til Skade for det Sande. 2) Fiskeren, en Fortelling af Hr. J. Smidt et nydeligt Stykke. 3) Mere af min Reisebeskrivelse. Er heel morende. 4) Kierligheds Nytte, 37 og 38 Kap. 5) Forsøg til Plan til Religions Lærebog for opvoxende Kristne. (Fortsettelse.) 6) Jndberetning til en Ven om en ædelmodig Gave til Holum=Skole, i et Brev fra Lector Olavsen paa Kongsberg, dat. 9 Aug. 92. Da Bygningerne bestaae af Jord og altsaa ere for fugtige til Skolens Bibliothek, har Conference=Raad Beren. Anker skienket en Kapital til at opbygge en Træbygning i Holum for at gjemme sammes Skole=Bibliothek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
) Theaternyt. 8) Udsigter over Europa. 9) Blant Poesterne ere især smukke: Uhrverkerne af Hr. Prof. Tode, Kagen, en Fiskeridyl af Hr. Liebenberg, Knud og Grethe en Jdylaf Rith. 10) Ni udkomne Skrivter bedømte. December. 1) Mine Skrupler over SelvmordsMoralitet og over dets Straffældighed efter de borgerlige Love af Hr. Secretaire Gudenrath. Disse fortiener i vor philosophiske Tidsalder til høiere Eftertanske at læses. 2) Forsøg til Plan til Relions Lærebog a. (Fortsettelse.) 3) Breve og Kierlighed. ere ikke ilde skrevne. 4) Kierligheds Nytte 39 Kap., hvormed denne Roman endes. 5) Min Reisebeskrivelse Fortsettelse.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
6) Poester for denne Maaned ere alle gode. Jsær kan vi ei nægte os den Fornøielse at skrive følgende Selskabs=Sang af Hr. Hast. Manden kieder sig allene, Sagde Gud i Paradiis, Jeg ham Selskab vil forlene. Qvinden vorde Skabtes Priis, Delig stod den unge Qvinde, Blye og om og Dyds Veninde, Engel i Guds Paradiis. Manden strax fornam en Varme, Strax den Varme ham blev sød Og han tog i reene Armee, Henrykt Glutten paa sit Skiød, Selv den evig, evig Høie Saae med helligt Guddoms Øie, Paa de Lykkeliges Glød. O Naturens Love byde: Hulde skal blant Stærke boe! Qvinder stille Blidhed gyde J det Laug, hvor Mænd er froe, Dyden selv i muntre Sale, Lytted gjerne paa vor Tale. Naar iblant os Skiønne lie. Venner, fylder Glædens Bæger! Nynner Glædens Melodie! Ol hvor Druen vederqvæger, Som en Charis fryster i Længe leve vore Qvinder, Frydes, Uskyldigheds Veninder, Længe, Brødre, leve vi Jres for Januar 1793. 1) En Landsbye Præstes billige Erindringer imod det Ubillige i Procurator Hansens Tanker og Bondestandens Oplysning, for saavidt Siellands Landsbye=Præster derudi angribes. 2) Mere af Hr. Prof. Todes Reisebeskrivelse. 3) Theaternyt og Udsigter over Evropa. 4) Smaapoesier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
5) Ti Skrivter bedømte af Hr. Professor Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Jris for Februar. 1) Noget om Selvmord, i Anledning af det i Minerva for September f.M. indrykkede Forsøg om Selv mord politisk betragtet af P. H. Denne Forfatter har i visse Maader ret, naar han holder for, at man ei alt for meget bør besmykke og undskylde Selvmord; thi af Frygt for en ulykkelig Evighed forgaaer vist nok hos mange Lyster til at forkorte sig Livet; betager man dem denne ved at give dem blot et glimt af Haab, hvor let forleder man ikke Folk af en svag Forstand til at afskiære deres Lives Traad før Tiden 2) Aviis Fornuft. Besynderligt nok, at mange i denne Tid, man burde tiltroe Fornuft, kan ræsonnere saa ravaalt og Friehed og Lighed, En politisk Lighed kan rigtig nok aldrig have, Sted i nogen Stat, saalænge denne skal være Stat; men drømme, vel endog Nyfrankerne og en saadan Lighed, have de ikke Nationaldeputerede, som regiere hele Nationen: Ministre forde inden= og udenlandske Sager: Municipaliretsforstandere Generaler ved Armeerne a. men netop i en Republik og allermeest i en demokratisk Republik som den Franske kan den fødte Lighed meget vel have Sted, at den ene ei fødes med større Rettigheder end den anden og at en ei befordres frem for en anden udenpaa Grund af Jndsigter og Duelighed. 3) En Anckdote om Kong Frider. 5. Han viser, at endog i sin Barndom var denne Prinds ei bange for at gaae hele Slottet rundt om Natten i Mørke. 5) Tale i Anledning af Kongens og Kronprindsens Fødselsdage holden. for det forenede musikaliske Selskab af P. H. Haste. Tale med Sang, holden i et Selskab paa Kongens Fødselsfest af J. C. Tode. 6) Theaternyt og Udsigt over Evropa, af samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
7) Endeel skiønne Poester af Hr. Hiort, Tode og Haste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
8) Fire udkomne Skrivter bedømte af Hr. Prof. Tode. Marts. Mere af Hr. Professor Todes Reisebeskrivelse. Læses med Fornøielse. 2) Om Overtroe iblant Bønderne, i et Brev til Præsten Pavels fra Præsten P. D. Faber. Man sørge kuns meere for Almuens Oplysning, da vil Overtroen, som ene har sin Grund i Mangel paa rigtig Religions Kundskab, falde bort af sig selv. Besynderligt ellers er det, at skal man tillegge i Almindelighed gamle Kiellinger. saa megen Jndsigt i Troldvidenskaberne, har man dog endnu aldrig hørt, at nogen har henvendt sig til saadanne Qvinder for at faae viist stiaalne Sager igien eller faae nogen formeent Gienganger manet hen. Denne Ære overlades dog Mandkiønnet, og især gives der en Klasse af Menneskeer, som i den første Post allermeest konsuleres af Almuen, nemlig Natmænd, Folk, der vel lære mindre, end andre Mennesker, og dog ligger det til deres Videnskab at kunne vise stiaalne Sager igien; men da man veed, at de paa Landet i Jylland udgjøre ofte store omstrøifende Tyvebander, saa indsees letteligen, at en boesat Natmand, der staaer i Forbindelse med disse Tyve, desto lettere ogsaa kan skaffe for en maadelig Betaling Tyvekosterne tilbage. 3) Om academiske Lærebøger af Hr. Prof. Tode. 4) Til Publikum i Anledning af Hr. biskop Balles Pligttanker, af Hr. Pastor Sandal. Angaaer de bekiendte Helsingøerske Stridigheder. 5) Noget om min Familie=Biographie, af Hr. Prof. Tode. Professorens Fader var Tolder over et Distrikt ved Elven, der felles tilhørde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Hamborg og Lybek. 6) Alf og Alvilde, af Hr. Pastor Faber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
En net Fortelling i samme Smag, som nogle af Hr. Kammerherre Suhm, tagne af Nordens ældgamle Historie. 7) Den botaniske Videnskabs Nytte. for Landmænd, og det til Landhuusholdningens Forbedring, meddeelt af Hr. Justitsraad og Raadmand Pontoppidan Vist nok ville det have sin store Nytte, om Landmanden kiendte nogle af de Lægedomsurter, han blot behøver at indsamle og tørre, for i paakommende Til felde at kunne bruge dem. 8) Om Postens Gang over Smaalandene imellem Hamborg og Kiøbenhavn af Hr. Prof. Tode. Jndeholder et Forslag til at lade Posten gaae over Lolland, Falster og Femern for at giøre Veien saa kort som muelig. 1) Om Danske botaniske Navne, af samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
10) Om de Franske Philosophers Vantroe, af samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Forfatteren viser, at just den Katolske Kirkes urimelige Lærdomme fremavler saa mange Vantroende, som der have levet især i Frankerig. 11. Brev til Forfatteren af billige Erindringer, i Jan. Jris 1793. imod det ubillillige i Proc. Hansens Tanker og Bondens Oplysning, m. m., fra een hans Collega. 12) Erindring til dem, der lade Syngestykker trykke og Balletprogrammer, af Hr. Prof. Tode. 13) Theaternyt og Udsigt over Enropa af samme. 14) Smaadigte af C. F. og Hr. Pr. Tøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
15) Kritik og Analyse over 8 udkomne Skrivter, af Hr. Prof. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Minerva for Marts Maaned. 1) Fortsettelse af Jndberetningen om den Kongelige Grøndlandske Handel og de nyeste ved samme foretagne Forandringer, af Professor Eggers. 2) Brev fra en Nordmand, om Brændeviinsbrænden af F. A. 3) Dm Livstraffes Nødvendighed, i Anledning af den over dette Emne i sidste Hefte indførte Afhandling. Forfatteren ønsker at man først an først anvendte alle muelige Midler paa at forbedre Forbrydere og roser i den Anledning de oprettede Forbedringshuse: Kuns da naar Statens Tryghed fordrer at straffe den grove Forbryder, holder han for, at Livstraffene og de allene burde have Sted. Landflygtigheds Straf anseer han som utilladelig, da man ei bør bebyrde andre Stater med Udskuddet af sin egen. 4) Nogle Trek af sal. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofmanns Levnet og Carakteer. 5) Poester. 6) Literaturens vigtigste Produkter, for denne Maaned ere: 4de Deel af det Kongel. Danske Videnskabers Selskabs Skrivters nye Samling, koster 2 Rdlr. hos Gyldendal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Mag. Blochs Oversettelse af renophons Soeratiske Merkværdigheder, for 1 Rdlr. 1 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Professor Badens Opuscula latina (hos Autor for 1 Rdlr. 2det Bind af Translatens Heiberg. Skuespil, (hos Forfatteren for 1 Rdlr., 3die Deel af Fogtmans Rescripter. (hos Gyldendal for 1 Rdlr. 3 Mk. Oversettelsen af De Seges Forsvar. for Ludvig Capet, for 28 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Et nyt Maanedskrivt Dana, hvis Formaal efter første Hefte at slutte, især vil blive de skiønne Videnskaber, vort Theatervæsen inclusive. Forleggeren er Boghandler Heins, hos hvem første Hefte koster 24 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Af de Suhmske nye Samlinger til den Danske Historie er 2det Binds 3die og 4de Hefte udkammen paa eengang og koster hos Poulsen 5 Mark og af Etatsraad Rothes Naturbetragtninger 4de Deels 1ste Hefte, som koster 24 s. 7) Hovedtrekkene af Dagens Historie. April. 1) Om Almeensaand en Talle af Biskopen Hr. Dr. Schønheider i Videnskabernes Selskab i Tronhiem. 2) Noget om de smaa Kiøbstæder, af Hr. G. L. B. (i Anledning af Jan. Hefte Side 32.) 3) Om Naturvidenskabernes Udbredelse iblant Almuen af Hr. Dr. Borcher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
4) Af en Dagbog paa en Reise fra Aarhuus til Kallundborg a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Jndeholder ganske artige typographiske Anmerkninger over Kallundborg, Holbek og Egnen deromkring, 5) Hvorledes det mindre Antal kan udgjøre flere Stemmer tilligemed nogle Anmerkninger over Rousseaus Contrat social og over den nyere Franske Statsret. 6) Smaadigte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
7) Literaturen har i denne Maaned frembragt. Et ved Hr. Biskop Balle udgivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Forsøg til en nye Palmebog (som hos Schulz koster 24 s.)Hr. Birchs Billedgallerie for Fruentimmer (hos Poulsen for 8 Mk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Oversettelse af Campes berømte Samling af Reisebeskrivelser 1ste Deel, hos Boghandler Heins for 5 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Typognaphisk Journal for Norge, 1ste og 2det Hefte sælges i Kiøbenhavn hos Hr. Registrator Weber for 28 s. hvert Hefte. 3de politiske Piecer: 1) Et Franske Forsvar for Kongedomme af Hr. Kammerherre Morgenstierne for 24 s. 3) Et Tydsk Forsvar for store staaende Armeer af en norsk Officier, 24 s., og endelig 3) er Kleverbladet fuldstændigt ved et dansk Dito for Adelen ved L. Møller fra Woer=Herred for 8 s. For hvem der er en Elsker af at læse Skieldsord og det allerskiønneste Nonsens af Verden, kommer denne sidste Piece vel tilpas: Vi erindre os i det ringeste ikke at have seet uflere Smørerie siden den bekiendte Peer Degns Tider. For at give Læseren en Prøve paa, hvorvidt denne Autor Dumhed gaaer, vil vi blot lade ham fortelle den uførte Nyehed; At Adelstanden kan man med Sandhed sige her i Danmark at være plan ret af høisalig Kong Friderik den 3die, (opdragen) bildet og taget i Beskyttelse af de efterfølgende souverain Konger til Rigets Nytte og Ziir. Denne Adelens Forsvarer ivrer egentlig imod Fadæsa No. 1, hvor der dog efter vore Tanker ikke er sagt meget om Adel, som kunne engang være verd at røre ved, og det (saavidt vi erindrer, endda kuns om Adelen, under Lehnsystemt, som ei angaaer den nuværende sædeligere og bedre oplyste Adel; men er det Autor meget om at giøre med Adelskabets Forsvar, da vil vi raade ham at anvende sine Gaver paa at igiendrive sol gende Skrivt af Borgeren Dulaure i Paris, udkommen forrige Aar paa Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Kritische Geschichte des Adels a., morin seine Vorurtheile, seine Raubereien und Verbrechen aufgedeckt. werden: Beweise. Dag er die Geissel der Freheit, der Vernuft, der menschliche Kennt nisse, und bestandig der Feind des Volks und der Kønige gewesen ist. 8) Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Algemeine Lit. Zeitung. for September 1792. 1) Breslau, b. Meier. Ein kleiner Beytrag zu Untersuchung der Frage: Ob und wie weit es einem weisem Manne uberhaupt und besonsonders einen gottlichen Lehrer anstandig und erlaubt sey, sich zu den Meinungen und Jerthumern herabzulassen, und ob und in wie fern dieses mit der Pflicht der Wahrhaftigket und Redlichket bestehenkonne, 1792, 220 S. in 8.2) Lübeck, b. Donatius. Ueber die Lehrart Jesu und seiner Apostel, in wie fern dieselben sich nach det damals her schenden Volkmeynungen beqvemt haben, untersucht von Herman Friederich Behn, n. Ebrw. Lübeck. Minist. Candidaten 1791. 148 S., in 8, (8 Gr. Disse ere begge af een Forfatter, og fortiene Plads i enhver Theologs Bibliothek. 3) Braunschweig, in der Schulbuch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-01
Summarische Uebersicht der wich tigsten Religionslehren in Aphoris. men zur Beforderung des eignen. christlich freyen Nachdenkens 1791. Roses, som en Bog, der er almeennyttig, da den udvikler Jesuslæren, som en Dydslære, der opmuntrer til at fordre Hiertet og fremme Menneskets moralske Fuldkommenhed; dog indeholder den ogsaa nogle heterodoxe Setninger men som alle have været yttrede tilforn. 4) Gottingen b. Ruprecht: NeueBeytrage zur Erlanterung der biblischen Propheren. Von M. Carl Fr. Standlin, Prof. der Theol. zu Gottingen 1791, 8. 390 S. Bestaaer af 7 gode Afhandlinger, der røbe en Philolog, som besidder en usædvanlig Belæsenhed i Propheternes Skrifter og følgelig med større Held forklarer dem end de fleeste af hans Forgængere. 5) Leipzig b. Goschen: Geheime Geschichte des Philosophen Peregrinus. Proteus, von C. M. Wielland 1ste Th. 352 S. 2ter Th. 424 S., 1791, Et Slags philosophisk Roman, hvor Hr. Wielland, skildrer Svermerie og lader Lucian, der havde afmalet Peregrinus Proteus, som et Afskum, en Charletan, møde denne sin Fiende i Elysium, hvor denne besvarer alle hiin kolde Philosops Jndvendinger, og viser at han var bedragen og ei fortiente hiins bittre Bebreidelser. Skrivtet er selv nydelig bearbeidet og ansees for et af Wiellands Mesterverker. 6) Flensburg, Schleswig u. Leipzig, b. Korten. Philosophischer Abris. von dem algemeinen burgerlichen. Rechtsverfahren, ein Versuch von Eggers 1792. 480 S. 8. Dette Verk roses; men Recensenten viser tillige, hvor besværligt et Foretagende det er i Tydskland, hvor Rettens Behandling er saa variabel og forskiellig paa de fleste Steder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Charakter Skildring af den franske Demagog Robespierre. Denne Mand, der for fire Aar siden, da han første Gang valgtes til Medlem af National=Forsamlingen, for at tiene sit Fædreneland med sine Talenter og Dyder, var saa fa tig, at han ved denne Leilighed bekom en Klædning til Foræring af en gammel Velgiører, denne Mand beboer for nærværende Tid et af de prægtigste Huuse i Frankerigs Hovedstad, kiører i den prægtigste Vogn, og tilbringer heele Nætter ved Giæstebud og i Vellevnet. Man kan derfor billig spørge om Kilden til hans Rigdomme, og om det vel kan bestaae med Republikanerens strenge Dyd? Det hidder at Robespierre er et Sødskendebarn til Damiens, som i Aaret 1758, blev henrettet for at have efterstræbt Ludvig den 15des Liv. Jmidlertid er det ikke vist, og uagtet alle Undersøgelser, som ere gjorte, saa kan man dog intet vist erfare om hans Herkomst. Hvem hans Forældre vare, er endnu en Hemmelighed, thi han opholdt sig i Arras som en fattig forældreløs Dreng, hvor han fik Underviisning og Ophold af en medlidende Be skop. Hans første Aar henbragte han hos en Advokat som Skriver, og levede der meget indskrænket og kummerlig, indtil den første National=Forsamlings Sammentrædelse, til hvilken han, ved sin Velgiører biskopen af Aras's Jndflydelse, blev valgt til Deputeret. biskopens Jntendant forsynede ham med alt hvad der udfordredes til hans Reise til Paris. Den samme biskop blev den 2den September, dræbt af Robespierres leiede Mordere. I den første National=Forsamling udmerkede han sig ved sin Heftighed i sine Tanker og ved Republikanskhed i sine Grundsætninger. Efter dens Ophævelse paatog han sig Anførsel af Jacobiner=Clubben, og antog Petion til Medbestyrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
J de to sidste Aar arbeidede de med forenede Kræfter, og fremvirkede Monarkiets Omstyrtning og alle de derpaa følgende Afskyeligheder, som stedse vil geraade Hovedstaden til Vanære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Robespierre var Præsident for det hemmelige Udskud af Jacobinerne, i hvis frugthare Skiød, den Uhyre Plan blev udtænkt, at bringe de længst fraliggende Colonier i Oprør, og drage, heele Europa med i deres Fordærvelse, fra dem sendtes Oprørs og Atheismes Emissarier, som med apostolisk Jver bestræbte sig for at udbrede deres skadelige Grundsætninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Da Mordseenen i Septemb. blev berettet i Jacobiner=Clubben, hørte man Robespierre at ansee Enkernes og de Faderløses Taarer for strafværdige og udlod sig med følgende merkværdige Ord: un pen de sang de plus ne fait point du mal. (lit meere Blod skader ikke) Hans Anseelse i Paris er saa stor, at alle privilegerede Mordere ere bekiendte under det Navn, les chasseurs à la Robespierre. Omendskiøndt denne Mand ikke giver sin forrige Ven Petion noget efter i Grusomhed, saa maae han dog staae langt neden for ham i den Kunst at forstille sig. Han stod med mandig Tapperhed i Spidsen af sine Tropper, hvor der var Blodsudgadelse og Plyndring; men Petion skiulede sig bag Forhænget, og befordrede paa denne Maade med Forsigtighed; og Behændighed alle de ulykkelige Optrin. Den ene, som frembød sig Faren, fordrede den største Andeel af Gevinsteen; den anden derimod lod sig nøie med en ringe Fordeel, naar han kun var sikker. Dog hvor ubestandig er ikke menneskelig Venskab. Brutus og Cassius geraadede i Uenighed; og vore tvende nyelig nævnte Republikanere leve ogsaa nu i Uenighed. Efter den blodige 10de August havde disse Mænd Stridigheder angaaende Byttets Deeling, og siden Conventets Sammentrædelse ere deres Stridigheder blevne flere. Robespierre blev anklaget, at han stræbte efter Dietator Post, og Petion foregav, at han afskyede Stolthed og Æresyge. De den 10 August og den 2 September 1792 begaaede Afskyeligheder, opvækkede en saa almindelig Uvillie, at de jaco binske Forsvarere skiøde al Skylden paa enkelte Jndividuer - Robespierre besudlet med de dydigste Borgeres Blod, overbeviist at være Ophav til de skiændigste Mord, og anklaget for at være Overhoved for en Faction, hvis Hensigt var hine Optrins Fornyelse; denne Robespierre bestiger National=Conventets Tribun, tilstaaer Gierningen, og roser sig for denne Handling, og kalder de Medlemmer Fædrenelandets Forrædere, der ikke bifalde de paa den mærkværdige 10de August og 2den September, begaaede Gruesomheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-07-05
Fortsættelse af det i næstforegaaende Nummer afbrudte Stykke om Bedrageren i England. Bønnen forrettede han med høi Røst, men det Sprog, hvori han ved denne Leilighed yttrede sine Tanker, var aldeles ubekiendt; thi det havde ikke mindste Lighed med noget andet paa den heele Jordklode. Den Føde, som denne Mand tog til sig, var, formodentlig forat trække en almindelig Opmærksomhed endnu meere til sig, af overordentlig Art, thi han aad raat Kiød uden Brød, og drak intet andet end Vand.