JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1785-10-17
At Morten Bondefoged, som den Viborg Samler har tilskreven sin Hr. Collega et meget vidtløftigt Brev, ogsaa har sin Orm, tvivler vel ingen paa, men om den er undfangen i Hiernen, eller andensteds, det tilkommer de Lærde at bedømme.
Viborger Samler, 1785-10-17
Semlin den 18 Sept. J Belgrad har i disse Dage været et stort Blodbad, da en Oprører, Kara Hassan, med 4000 af hans Kammerater, er trængt ind i Staden og i en Fægtning mellem ham og Jndvaanerne ere over 100 Mand 100 Mand blevne paa Pladsen, men endnu flere blevne saarede.
Viborger Samler, 1785-10-17
Paris den 23 Sept. Beaumarchais har af Kongen faaet en ganske liden Pension paa 100 Livres aarlig. Da nylig en Herre ved Hoffet spottede derover, svarede Beaumarchais i en munter Tone: Det stod kun til mig, at erholde en større; men jeg bestemmer den til Understøttelse for fattige Adelsmænd, Pensions Patentet vil stedse være Ære nok for mig. Denne Pension tilligemed 200 Lovisdor er til deres Tieneste, min Herre.
Viborger Samler, 1785-10-17
Fra Glücksborg af 2den October. J Følge de af Hr. Provst Luders ved sidste Æqvinoctium gjorte Jagttagelser, vil Veirliget i tilstundende Vinter efter hans Formodning blive følgende: 1. October vil her blive mere tør end fugtig og tillige af saadan god Art, at Landmanden og Havedyrkeren, ligesom i forrige Aar, vil ingen Aarsag have at klage.
Viborger Samler, 1785-10-17
2. Fra Begyndelsen af Nov. indtil den 5te Dec. lover det meget godt, da Veirliget indtil den 24 Nøv, tør blive lig October Maaneds. Men tilsidst tegner det til, at nogen Fugtighed i en ringe Grad kunde indfalde, formodentlig hellere Snee, end Regn.
Viborger Samler, 1785-10-17
3. Fra 5te Dec. til 9de Jan. Her tænker, Formodningen: Vinteren vil træde ind med Strenghed, Men om den i Begyndelsen torde føre nogen Snee Snee med sig, derpaa vil Formodningen, gierne tvivle.
Viborger Samler, 1785-10-17
4. Fra 10 Jan. til 14 Febr. Tvende Dele af dette Tidsløb vil den anstillede Jagttagelse tilskrive den strenge Kulde uden Fugtighed men i den 3die vil den givenogen Fugtighed af Snee eller Regn tilkiende. 5. Fra den 15 Febr. indtil den 20 Martii lader sig see et foranderligt og blandet Veirligt, hvoraf jeg slutter, at Forberedelsen til tilkommende Foraar, tilligemed Foraaret selv, vil blive bedre, end det forrige har været. Herren give at det maatte indtreffe. Det er ellers værd at anmærke, at det tegner til, at den herskende nordlige Vind vil holde ved et Aar igiennem, og at Høst= og Vinterveir liget har Anseende af, at komme det forrige temmelig nær.
Viborger Samler, 1785-10-17
Nyeheder.
Viborger Samler, 1785-10-17
Søndagen d. 19 efter Trinitatis blev i St. Mortens Kirke i Randers offentlig bekræftet i deres Daabes-Pagt, 11 Drenge og 11 Piger, tilsammen 22 unge Mennesker.
Viborger Samler, 1785-10-17
Copulerede. 23 Sept. i Neuling Præstegaard, Riber Stift Hammerum Herred, Hr. Michael Lynbech Sognepræst for Sinding og Neu ling Meenigheder og Jomfrue Wilhelmina Friderica Schiellerup. J Randers den 12 Octob. Mester Skoemager Jens Andersen, og Jomfr. Maren Christensdatter Rigtrup.
Viborger Samler, 1785-10-17
Dødsfald. I Greenaae d. 1 Octob. Hr. Birkedommer Bye- og Herredsskriver Peder Bay 76 Aar. J Randers d. 25 September. ber afg. Kiøbmand Klemen Møllers Enke, Maren Bentzon, i sit 75 Aar.
Viborger Samler, 1785-10-17
Landstinget, Onsdagen den 12 Octobr. 1785.
Viborger Samler, 1785-10-17
Jndstevnte=Sager. 1. Hr. Raadmand og Prokurator Tolstrup i Viborg, som anordnet Actor, indstevner enten til Hiemviisning eller Skierpelse en af Bye og Herredsfoged Brychmann og Meddomsmænd sidst 9 April paa Horns Venneberg Herreders Ret afsagt Dom med foregaaende Forhør og videre Foregaaende i en Sag, som Forvalter Borup ved Asdal har som Actor anlagt mod Lars Kiil, Søren Kat, og Christen Binslev af Asdal Gods, for de af dem paa Asdal Kirkeleft i Baltsar Nielsens Pakhuus og paa hans Tømmerplads i Forening og Fællig sammen begaaede grove og qvalificerede Tyverier, hvorved de skal have frastiaalen bemelte BaltsaarNielsen i Kiul endeel Rug, Byg, Fiel og Tømmer &c. 2. Hr. Krigsraad Holmarch og Foged Sr. Mads Møller i Kiøbenhavn, indstevner til Underkiendelse endeel af en Rettens Behandling og de derunder ergangne Forelæggelser og Faldsmaalskiendelser, passerede ved FiendsNørliungherreders Ret den 5te og 19 Julii samt 9 August d. A. under Administration af Hr. Raadmand og Herredsfogeds Bering, udi en Tingsvidne Sag imellem Hr. Rudolph de Linde paa Rosborggaard paa den ene og Mad. Agerholm i Kiøbenhavn paa den anden Side. Udi hvilken Sag Appellanterne 2 Gange ere dømte at betale deres Faldsmaal, da de dog formeener, ei at være lovlig stevnede, og skiønt man vidste at de vare fraværende og i Kiøbenhavn, ere blevne igivet forelæggelse, som, uden for dem i Kiøbenhavn at være forkyndet, i Retten ere blevne antagne m.m. 3. Anne Jensdatter tienende i Damgaard, indstevner til Cassation og Underkiendelse en Dom afsagt paa Hierm Ginding Herreders Ting af en konstitueret Sættedommer, Byeskriver Abel i Holstebroe sidstleden 11te Julii, udi en Sag Appellar tinden skulle være paaført af Tienestekarl Lars Madsen Dalgaard, fordi han rettelig var bleven udlagt for Barnefader til et af hende født Barn m. m. Resten følger.
Viborger Samler, 1785-10-24
TRETTENDEAARGANG.
Viborger Samler, 1785-10-24
En Medlem af Parlamentet i Paris mistede ved Døden en Ven, som efterlod sig intet uden Gield, og to uopdragne Børn. Den Ven, som overlevede ham, indskrænkede sin Huusholdning nøiere. og De nøiere, han afskaffede Heste og Vogne, og leiede sig Værelser i Forstaden. Omendskiønt hans Colleger alle kjørte med mange Lakajer til Parlamentshuset, saa gik han dog til Fods derhen, og holdte kuns en eneste Tiener. J Begyndelsen beskyldte man ham for Gierrighed, og sagde: at han var en Mand, som ei vidste at leve, og hvad ellers Bagtalelse kunde foregive imod ham. Endelig efter to Aars Forløb lod denne Herre sig see igien i den store Verden. Han havde imidlertid sparet en Summa af 20,000 Livres, som han anvendte til Bedste for sin afdøde Vens Børn.
Viborger Samler, 1785-10-24
Vien den 24 Sept. Følgende Liste er tagen af de forskiellige Provindsers Registere selv, og følgelig tilforladelig.
Viborger Samler, 1785-10-24
Keiseren har overhovedet af jødiske Undersaattere i Gallizien og Lodomirien 15700, i Bøhmen 36000, i Mæhren 24000, i det Mantuanske 2800, i Tyrol og Overøsterrige 1530, i Schlesien 800, i Nederøsterige, Wien indberegnet, 570, i Gräz og Gradisca 400. Tilsammen. 223100 jødiske Siele. Heri ere Jøderne i Triest, i Ungarn, Siebenbürgen, Nederlandene, Steyrmark og Carnthen endnu ikke beregnede. J det hele Lombardie boer kuns een eneste jødisk Familie, nemlig i Lodi. Lon London den 7 October.
Viborger Samler, 1785-10-24
Da nogle Privatpersoner, som fornylig reiste i en Hyrevogn fra Coventry til London, stege ind i Vognen, fandt de i et Hjørne af samme et Menneske, der syntest at sove, flyngede Armene i hverandre, og havde trykt Hatten dybt ned i Ansigted. Selskabet i Vognen gjorde Bekiendtskab med hverandre, uden at give i Besynderlighed Agt paa en Kammerat, som syntest, at bekymre sig lidet om, hvad der foregik. Saaledes reiste man den hele Nat. Følgende Morgen blev holdt stille ved et Vertshuus, for at tage Frokost. En af de Reisende erindrede den Sovende paa den hosligste Maade, at stige ud og tage Deel med Selskabet i at spise Frokost. Men intet Svar. Han overlod ham altsaa til hans dybe Eftertanke, og steeg ud uden at tage ham med, men sagde dog efter Maaltidet til Postillionen, at den Reis kammerat, som befandt sig i Vognen, var ret en Flegel og Grobian, der svarede ei paa noget Spørgsmaaal, som man ga ham. Det troer jeg vel, svarede Kudsken, thi den arme Dievel er for 2 Dage siden bleven hengt, fordi han havde stiaalet en Hest, og jeg maa nu bringe ham til London til en Feldtskier, som har kjøbt ham, for at anatomete ham. Jeg har troet, De ville intet have derimod, om jeg satte satte ham i Vognen, da der just var endnu en Plads ledig. - Man kan let forestille sig, hvor forskrækket det hele Selskab er bleven herover, og hvor heftig de satte sig imod, at beholde denne Reisekompagnon længere i Vognen, uagtet, han holdt sig saa ganske rolig.
Viborger Samler, 1785-10-24
Hannover den 15 October. J Følge en trykt Efterretning, bestaaer den Kongel. Preussiske Armee i dette Aar af 192377. Mand, hvoriblant 152,829 Mand Infanterie, 39545 Mand Cavallerie, 11582 Artillerister, og 29 Pontonniers.
Viborger Samler, 1785-10-24
Landstinget, Onsdagen den 12 Octobr. 1785.
Viborger Samler, 1785-10-24
Jndstevnte=Sager. 4. Præsten Hr. Lassen i Hals, indstevner til total Underkiendelse, vedbørlig Satisfaktions Erholdelse, en af Birkedommer Huulegaard paa Dronninglunds og Hals Birketing afsagt Dom, sidstleden 27 Aug. udi en Sag, Apellanten, uden næsten at vide, skal være paaført af Peder Poulsen i Bløden ved Hals, betræffende, at Appellanten skulle have givet denne Peder Poulsen nogle Bebreidelser, da han tilligemed en anden Mand forkyndede Apellanten en Stevning fra Hr. Kammerraad Duus, som meldte Peder Poulsen ei kunde læse, og den givne Copie tillige var var uefterrettelig; hvorfore Hr. Apellanten begierede at maatte maatte see og læse Originalen, som skal være bleven nægtet &c. 5. Christen Mikkelsen i Haubierre paa Mattrup Gods paaanker til Hiemviisning og Underkiendelse en Dom afsagt sidste 31 Aug. med foregaaende Syns Tingsvidne og øvrige Rettes Behandling passeret og afsagt paa Tørsting Vrads Herreders Ret under Administration af Hr. Herredsfoged Bang, udi en Sag Hr. Justitsraad Thygesen til Mattrup skal have anlagt mod Apellanten under Paaskud, at hans ifæstehavende Gaard ikke skulle være forsvarlig vedligeholdt, og at derpaa skulle hefte Restancer af Skatter og Landgilde m.v. hvorom Hr. Justitsraaden skal have erhvervet en Syns og Vidne Forretning, uden at Apellanten skal være lovlig stevnet, enten til Synsforretningens Overværelse, eller de førte Vidners Paahør, samt at Apellanten, deres et skal være nægtet den fornødne Tid til sit Forsvar m. m. 6. Poul Noer m. fl. Bønder af Ryssensteens Gods indstevner enten til Hiemviisning eller Underkiendelse &c.
Viborger Samler, 1785-10-24
en af Birkedommer Lund paa Ryssensteens Birketing sidste 15 Julii afsagde Dom tilligemed foregaaende Behandling udi en Sag, som mod Apellanterne skal være anlagt af afg. Kiøbmand Lars Rubergs og Hustrues Stervboes Jndkasserer Sr. Peder Madsen i Lemvig, ligesom for skyldig værende Boggield i bemelte Stervboe, og hvorved samtlige Apellanter formeentlig ulovlig skal være indstevnede ved een
Viborger Samler, 1785-10-24
Stevning &c. 7. Raadmand Tolstrup, som anordnet Arrør, indstevner enten tilHiemviisning eller Stadfæstelse en Dom afsagt paa Aanst Jerlev og Slaugs Herreders Retd. 19 Julii sidstleden af Hr. Justitsraad og Herredsfoged Junghans over Arrestanten Peder Hansen, for 2den Gang begaaet ringe Tyverie.
Viborger Samler, 1785-10-24
Tillæg.)
Viborger Samler, 1785-10-31
TRETTENDEAARGANG.
Viborger Samler, 1785-10-31
Mandagen den 31 October Noget til Efterretning for dem, som i forskiellige Blade og Skrivter saa jevnligen strigle alle Jordegodseiere.
Viborger Samler, 1785-10-31
En Tidlang har Propretøier og Jordegedeeler, afgivet en rigelig Stoff for enkelte Skribentere, der foruden andre, dem selv best bekiendte Hensigter, have en tilstrækkelig Portion af Misundelse og Uvidenhed til at udføre deres Beskrivelser, saaledes, som skeet er. Havde disse Skribentere, været fremæskede til det, dem saa frivillig paatagne Arbeide, kunne de med føie have betient sig af Jeremin Undskyldning 1 Kap. 6 v. og sagt: Ak Herre, vi kunne ikke, vi ere for uvidende. Kiendere vil snart overtyde os, og raabe til os. Ne sutor ultra erepidam. Men langt fra at de saaledes skulle have gaaet i Rette med det, de ikke forstode, og aldrig har den allermindste Kundskab af, har det været dem nok med en besynderlig usandfærdig Frihed at debitere Facta, som almindelige og af alle Proprietairer uden Forskiel bleve udøvede Gierninger, som intet Menneske, der endnu har et Par af sine Sandser i Behold, kan faae i Sinde at udøve. Og skulle Enkelte forholde sig saaledes imod sine Bønder og Underhavende, der dog ansees for umuelig i Betragtning af Lovens Understøttelse for denne Stand og alle Fornærmede, lad saa disse skee den dem tilkommende Ret, og alle andre Proprietairer den dem igien tilkommer. Af alting, i Verden kan giøres Misbrug, men derfore kan man ei ophæve eller afskaffe al Brug. Men saaledes vil vore sælsomme Skribentere ikke have det, de formere et ny umodnet System, alt til Bondestandens standens Beste, under Paaskud af Menneskekierlighed, Medynk, og Gud veed, hvad for hederligere Navne og Glands det alt skal have. Dette er saa uimodsigelig rigtig, at de endog meget tillidsfuld tør paastaae, at ingen Jordegodsereres Betænkning bør æskes, da alle disse ere partiske og Landets Fordærvere m.m. Men jeg gad vide, hvorledes den Regent ville see sit Land, sin Ære og sit Liv lykkelig, der alene ville søge Raad hos saadanne Folk, som aldeles ingen Kundskab havde om det Omspurgte; Ex. Hr. Stats Affaires er det ventelig rimeligere der adspørges Raad hos en i slige Sager kyndig Mand, end hos Hofslagteren, og hos denne igien kan bedre faaes Oplysning om de visseste Kiendetegn paa et Høveds Fedme, end hos Ministeren for de Udenlandske Affaires o. s. v.
Viborger Samler, 1785-10-31
At en enkelt Hovedgaard nedlegger sin Avl, paa visse Aar, for at forskaffe en udslæbt Jordden fornødne Hvile, og i denne Tid giør Bønderne hovfrie, kan ikke være skadeligt. Men om alle Hovedgaarde, med et, fik dette Jndfald, saa skal Tiden og Udfaldet vise, at et fiendtlig Overfald neppe skulle kunne være saa skadelig, som dette. Jeg vil med afbrudte Meninger, siden det her ikke er mit Forsæt at skrive en vidtløftig Afhandling, bevise Følgerne. Jeg vil alene supponere, at alle Sædegaarde i Danmark aarligen faae 12000 Td. Rug, 16000 Td. Byg, 30,000 Td. Havre, 5000 Tdr. Boghvede og 3000 Td. Vinterhvede. Denne Udsæd skal ved Efterspørgsel befindes, i det mindste 1/2 for lidet, hvis Aarsag siden skal anføres. Altsaa den Summariske Jndhold af bemeldte Udsæd 66000 Td. Af disse beregnes ikkun overhovedet 6 Fold, som da bliver 396000 Td. Korn, og er pr. pr. 100,000 Td. forlidet. Dette anseelige Qvantum af Korn maa nødvendig hvert Aar komme til Mangel, og da vores egne Kornpriser, skiøndt enhver aarlig saaer alt hvad han kan, ere temmelig høie, og neppe uden fremmed Jndførsel, helst til Norge, kan afvende Hungers Nød, hvad kunne man da vel vente andet ved formeldte Tilvext af Kornmangel? Jeg har ladet den halve Sæd blive uden for Beregning, da Nødvendigheden ville udfordre, at enhver Hovedgaards Eeiere aarlig fik at saae saa meget, at han, Familie og Tienestefolk kunne faae det de behøvede, men dertil udfordres ikke 1/2 af Udsæden paa de fleste Hovedgaarde, og neppe denne skulle de kunne overkomme, ved egne Folk og Bester at bestride. Landets Tab, ved at kiøbe saa meget mere Korn hos fremmede, ville løbe i Millioner, foruden et lige Tab, som en nødvendig Følge af den formindskede Udsæd, da den Hovedgaard, som nu aarlig kan holde 3 til 400 og flere Fæehøveder, paa anførte Maade, maatte lade sig nøie med 1/2 Deel, altsaa tabte Bondestanden, som den der sælger sin Opdræt til Hovedgaardene, strax 1/6 af fine visse forhen havende Jndtægter. Derved maatte ei allene den Hovfriebonde, som betalte Penge for denne Frihed, men endog den meestfor muende Selveierbonde inden faa Aar blive aldeles forarmet. Den Den Mængde af fede Stude og andet Qvæg, som nu aarligen sendes til Holsteen og Kiøbenhavn hvorved mange Tønder Guld kommer i Landet, ville strax standse, og det gode Fæe søges hos Fremmede og hos vores Svenske Naboer. mere følger:
Viborger Samler, 1785-10-31
Landstinget, Onsdagen den 12 Octobr. 1785.
Viborger Samler, 1785-10-31
paadømte Sager. No. 1. Hr. Lottrup til Lynderupgaard c. Hr. Palludiin, Jens Jensen og Peder Jversen af Thyregods lund.
Viborger Samler, 1785-10-31
Det indstevnte Tingsvidne har Hr. Lottrup paaanked fornemmelig derfor, at han som Mads Pedersens Hosbonde ikke til samme Tingsvidnes Førelse var bleven lovlig stevnet; men da bemelte Tingsvidne alene sigter til, at bevise den forstevnte Giødning og Sæds Ompløining, samt derfor hænde Dom over Mads Pedersen, og ikke til at vinde nogen Eiendom, eller Dom paa de forstevnte Agre, hvilken Eindom ligefuldt kan og bør være vedkommende rette Eiere forbeholden, samt bliver en aparte Sag for sig selv at ordeele. Saa bør det paaankede Tingsvidne ført inden Nørvang Tørrild Herreders Ret i forstevnte Begivenhed aldeles ved Magt at stande, og Appellanten Mogens Lottruppligtig kiendes inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse til Citanterne at betale for de ved denne Jndstevning ibragte Bekostninger 16 Rdlr. samt for unødig Trætte erlegge til Justitskassen 6 Rdlr. 4 Mk. og til Landstings domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. efter den allernaadigste Plakat. Resten følger.
Viborger Samler, 1785-10-31
Den i Samleren ommeldte Tieneste for en Skriverdreng, er forlængst bortløvet, saa man frabeder sig flere Breve derom, helst da de fleste, af de allerede komne, ere ufrankerede og ei kan besvares.
Viborger Samler, 1785-10-31
Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1785-11-07
Ungern og Bøhmen bliver Forskiellen desuden aldrig saa merkelig, som den her ville blive, deels fordi de største Hovedgaards Marker ikke overgaae 9 til 10 Tdr. Hartkorns Størrelse, (mange neppe 6 Tdr.) som lettelig kan faaes leiet til at see dyrket, deels og fordi Eieren uindskrænket udskriver alt hvad ham af Høe, Halm o. s. v. mangler. mere følger.
Viborger Samler, 1785-11-07
Nyeheder.
Viborger Samler, 1785-11-07
Torsdagen den 27 October kom H. H. Hr. Biskop Tetens hiem fra sin, for dette Aar formodentlig sidste, Visitats i Gislum og Rinds Herreder.
Viborger Samler, 1785-11-07
Mandagen d. 31 October drog den i Mariager i Quarteer liggende Escadron af det jydske Dragoner Regiment, derfra ind i Randers, hvor nu det heele Regiment er indquarteret.
Viborger Samler, 1785-11-07
Copulerede. J Christrup Præstegaard d. 31 Oct. Landmaaler Lindenhagen og Jomfr. Helm. Afsagt,
Viborger Samler, 1785-11-07
Afsagde Domme udi Høieste=Ret. Løverdagen den 1 October 1785.
Viborger Samler, 1785-11-07
Nr. 222. Prokurator Haagen, contra Jens Schaltz og Peder Wormstrup. Jens Schaltz og Peder Wormstrup bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være.
Viborger Samler, 1785-11-07
Tirsdagen d. 4 Octob.
Viborger Samler, 1785-11-07
No. 251. Prokurator Schmidt, contra Delinqventen Søren Jacobsen. Landstings Dommen bør ved Magt at stande. No. 252. Prokurator Haagen, c. Maren Hansdatter og Peder Gundersen. Maren Hansdatter og Peder Gundersen bør for Af tors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Byefogden Cancellieraad og Borgemester Andreas Flensborg bør for ene at have afsagt Dom imod de fleste Stemmer, bøde til Vor Frelseres Kirke 10 Rdlr., og betale lige saameget til Justitskassen.
Viborger Samler, 1785-11-07
Tirsdagen d. 11 Octob.
Viborger Samler, 1785-11-07
Nr. 270. Prokurator Lange, contra Delinqventen Rasmus Jacobsen. Hiemtings=Dommen bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1785-11-07
Mandagen den 17 Octob. No. 88. Thøger Sterm, contra Enken Karen Hansdatter og Prokurator Hans Bach. Landstings=Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Kassen, betaler Thøger Sterm og Prokurator Hans Bach, hver for sig 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1785-11-07
Tirsdagen d. 18 October. No. 90. Kammerherre Niels Sehested, contra afg. Friderich Westrup. Forbuddet af 27 Junii 1775 stadfæstes, og bør de omtviistede Engestykker, anførte paa Situations-Cartet under Lit. A. C. B. fremdeles tilhøre Kammerherre Niels Sehested, som Eiere af Christen Jacobsens Enkes i Fæste havende Gaard, og som bemelte Gaards rette Tilliggende. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justits=Kassen betaler Contra=Citanterne som Tabende 5 Rdlr. Fort- og Fortsettelsen af Landstings=Dommene, fra forrige No. No. 2. Mads Pedersen af Over=Fuglang, contra bemelte Hr. Palludiin med flere af Tyregoedlund. De paaankede Kiendelser afsagt inden Nørvang Tørrild-Herreders Ting d. 26 Septemb. og 10 Octob. 1783. bør ved Magt at stande, og Mads Pedersen af Over=Fugl. sang og brugte Fuldmægtig, pligtigkiendes een for begge at betale til Vederparterne Hr. Palludiin samt Jens Jensen, og Peder Jversen af Thyregoedlund, udi nogenledes Erstatning for de ved denne Jndstevning forvoldte Bekostninger 16 Rdlr., samt for Unødig Trætte til Justitskassen 6 Rdlr. 4 Mk. alt inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse, under Nam og Executions-Tvang efter Loven, og endelig betaler de paa lige Maade til Landstings=Domhuset strax ialt 2 Rdlr. 4 Mk. efter den allernaadigste Plakat. No. 3. Niels Cramer af Steendahlsgaard, contra nu afg. Jnspekteur Halt.
Viborger Samler, 1785-11-07
Under den indstevnte Udlægs-Forretning, holdet hos Colonisten Cramer i Steendalsgaard, har han selv declareret at han var ligesaa villig som skyldig til at betale Dommens Jndhold, men hans Leilighed var ikke da at betale, og da desuden bemelte Dom, hvorefter Udlægget er skeet, angaaer den hos ham holdte Brændeviins-Jnqvisition, og forefundne Brændeviinsredskaber, som altsaa ikke her kan komme under nogen Paakiendelse til Forandring, men af Udlægs-Forretningen befindes, at samme er foretaget efter det Kongelige Rentekammers derom ergangne Resolution og Skrivelse, og i øvrigt mod det passerede Udlæg eller Seqvestrations Forretning ikke er bleven fremmet nogen lovlig Paaanke, enten af de derunder paaberaabte Panthavere, eller af andre end allene Debitor selv; Saa bør den paaankede Udlægs=Forretning i alle Deele ved Magt at stande, men i Medføer af Sagens videre Beskaffenhed, ophæves denne Jndstevnings Bekostning paa begge Sider.
Viborger Samler, 1785-11-07
Dødsfald. J Randers d. 21 Octob. Fortbereder Johan Friderich Engelkindt 69 Aar gl. Den 26 Ejusd, i Horsens Hr. Niels Frimodt, Sognepræst for Horsens Meenighed, nogle og 60 Aar. Den 4 Novemb. i Randers, Mester Skomager Johan Altona 86 Aar gl.
Viborger Samler, 1785-11-07
Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1785-11-14
J No. TRETTENDEAARGANG. Mandagen den 14 Novembr. Fortsættelsen Nr. 45. ader os, per generalia, med et upartisk Øie betragte denne heele Sag. Hvad for besynderligt eller uhældigt, om saa meget mindre uchristeligt og umenneskeligt, og hvad meere de nyemodiske Skribentere kalder det, er der i Hovbondens frem for en anden Dagleiers Tilstand, Det maae nødvendig hvert Aar indtreffe paa et maadeligt, om saameget meere paa et stort Gods, Aaa Og at der bliver Gaarde fæsteledige. Til saadanne Gaarde melder sig ofte 6 og flere Liebhabere, (thi at de skulle trues og prygles til Gaardes Antagelse er for stor en Ulykke for Eieren, og Beviis paa et forarmet Gods). Disse veed jo absolute forud, og fra Barns Been af kiender de det Hoveriearbeide, som den Gaard, efter sin proportionerlige Størrelse kan faae at forrette. Der hændes dem da ei noget, som de ikke veed. Altsaa indgaaes der en lovlig og i Billigheden sig grundet Contract, efter hvilken Bonden lover, at forrette saa og saa meget Arbeide, som hans Gaards Storlighed kan tilfalde; derimod overlader Hosbonden ham den Gaard, med alle sine Bygninger, Sædekorn og fuld Besætning, for den eller den lempelige Priis, da det, som han ellers burde og skulle give meere, er afdraget for det aarlige Arbeide han forretter. Her er jo fuldkommen Vederlag, og denne Vederlag er langt større, end den en Dagleiere ellers faaer, da, naar hans Dages Arbeide er til Ende, er Leieren aldeles ubekymret, hvor denne siden bliver af, og hvor han med Familie, faaer sin øvrige Underholdning og Ophold fra. Bonden og hans Familie derimod har stedse Ophold og Underholdning, hvad enten han bestiller noget for sin Hosbond eller ikke, nu han er een af hans, er han ham alt vigtig.
Viborger Samler, 1785-11-14
En Bonde kan med langt større Sindsroe gaae til sin Hvile, end hans Hosbond kan, han har alene at bekymre sig om, hvad han seer for sig, hans Hosbond, Hosbond derimod bør være bekymret for dem alle, thi de udgiøre alle hans Velfærd. Jndtræffer Jldebrand, naar da Bonden alene kan redde sin Sen og Kiste, saa er hans Sorrig ude, vil Hosbonden, have sin Jord dyrket, saa maa han lade Gaarden opbygge, forsyne Bonden med Æde= og Sædekorn, samt Besætning, om denne er med forulykket, og selv svare til de kongelige Skatter. Betaler han da ei overhaands dyre denne Mands Arbeide? Og hvorofte hændes det ikke, at mange Gaarde, med et, afbrænde.