Jyske Efterretninger, 1794-02-24
Fortsættelse af den svenske For(see Nommer 13. S. 1. Fra den sidste næstkommende December maae ingen Mandspersoner, af hvad Stand eller Vilkaar de være maatte, bruge eller slide inden eller udenlandsk Silke=Kløiel, heel eller halv Silke til Klæder, undtagen 1) Kapper, Buxer, Skiærser, samt Knæe= og Skoe=Roser til den antagne sorte Klædedragt. 2) Ordens= og Galla Dragter samt Kapper, Skiærser, Vest og Opslag til Hofdragten med Knæe= og Skoe=Roser, samt Baand og Snore. 3) Kapper for Biskopper, SuperJntendenter, Over- og Under=Hosprædikantere, Consistorialer og Doctores=Theologie, samt hvad der udfordres til Doctor=Hatte, og 4) Haarpunge, Haarpidske, Musser, Calotter, Vinter=Huer, Silke Halsklude, Silke Stamper og Venter. Dog er det tilladt at bru Fran ge Halvsilke til Foder under Klæderne. S. 2. Mandspersoner maae ei heller efter formeldte Tid bære Manskietter og Kryds, af Kniplinger og Entolage. H. 3. Fruentimmernes Klæder, Trøier, Skiørter og Kioler, maae ikke forfærdiges af Kammerdug, eller de saa kaldede Linnens; disse Klædedragter maae være slette, brocherede, faconnerede, alt efter enhvers Smag. Klæderne maae et heller være af det saa kaldede Molle Netteldug lige saa lidet som af Floe; dog maae slet ingen Kammerdugs eller Netteldugs Forklæder være tilladte at bæres. Garneringer af disse opregnede Tøier ere og aldeles forbudne, undtagen til Hovedpynt eller til Ærmer af den forordnede og anlagte Hofdragt; ligeledes af Silketøi, undtagen paa National=Dragten, hvorpaa den allene af samme Tøie som Dragten er tilladt. Kiørtelknappe af samme Tøi som Kiortelen forstaaes ikke under Navn af Garnering. Det som allerede er forfærdiget til Klædedragter af foranførte Kammer= og Netteli Aalborg. dags Vare samt Linons, eller og paa slige og andre Klæder anderledes gerneret end herved er tilladt maae bæres til næstkommende December Maaneds Udgang, men derefter ingensteds uden hiemme. Og paa det Forbrugningen af Silkeklæder ved pralende Forandringer i Klædedragten, ikke skal forhindre vor naadige Hensige at fremme en forrøden og unttig Sparsomhed, bliver det ogsaa fra bemeldte sidste December Fruentimmerne forbuden, uden Huset at bære heel og halvsilke Klæder af hvad Jacon de være maatte, af anden Couleur end sort, hvidt eller graat, eller og stribede af samme Farver. Te, som allerede have Kapper og Peltse af anden Couleur tillades det dog at bære dem endog uden for Huset saa længe indtil de blive ubrugelige, men ingen nye maae forfærdiges af heel eller halv Silke uden i ovenmeldte Couleurer. Denne Lov er uden Undtagelse for alle Fruentimmer, at hvad Stand de end ere, saavel ved vort Hof som i Stederne og Landsbyerne. S. 4. Blonder og Kniplinger maae efter meerbemeldte Tids Forløb ikke bruges paa Fruentimmerklæder, undtagen til Garnering paa deres Halstørklæder og Mansketter samt til Hovedpynt, dog maae de ei være meere end to Tommer brede. H. 5. Plumager, Strusfieder, Galloner, og Broderier af Guld og Sølv afskaffes aldeles, som Vare, der forhen under anseelige Penge=Mulcter ere forbudne, og ci ved nogen almindelig Forordning tilladte; dog undtages herfra det, som hører til Ordens og andre bestemte Dragter. Og da det er ver naadige Villie, at dette igientagne Forbud jo før jo hellere paa det nøieste efterleves, saa skulle alle Prydelser af Sølv og Guld til Uniformer saavel ved vores Hof= og egne Liv=Tropper som ved hele Armeen, undtagen de allerede gjorte Schalgraqver, fra første Mai næstkommende Aar være alles afskaffede; efter den Tiid maae ingen af ovr. Undersaatter betiene sig af dette Slags Prydelser, dog undtages Ordens og Heroldsdragter samt vores og vor kongl. Families Hof=Livreer. Fra 1. Janu, næste Aar ophører alt Brug af Guld=Sølv og Silke=Snore, paa alle andre Livreer, dog maae vore høie Rigs Embedsmænds Betienteres Galla Livreer være besatte med Silkesnore. H. 6. Fiorten Dage efter denne vor naadige Forordnings Bekiendtgiørelse i Stockholm og fra 1. April næstkommende maae ingen Mobilier, Sophaer eller Stole, være zirede med ægte Forgyldning. Ligeledes er det forbuden at overtrække saadanne Mobelier med heel eller halv Silke=Tøi og Silke=Fløiel, eller pryde dem med Silke=Fryndser, Snore, Baand eller andet Silkerøi; herfra undtages dog det, der hører til Officerernes Munderinger. Enhver, der allerede har anskaffet sig Silke eller med ægte Forgyldning ziirede Mobilier, maae, for at undgaae nedenstaaende Mulct, altid iagttage det fra dette Aars Begyndelse for Bevillings Afgifter udstædende Gields beviis eller ved noget andet retmæssig Beviis gotgiøre, at hans Silke Mobilier eller forgyldte Effecter allerede for ovenmeldte Tiid vare forfærdigede. H. 7. Den, som paa nogen Maade forseer sig imod det, som i foregaaende Puncter er forordnet, straffes første Gang med en Mulct af 6 Rd. 32 s., og derefter dobbelt hver Gang eller 13 Rd. 16 s. Varene blive tilligeconfisqverede. Den Haandværksmand eller Kinstner.