JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Ligeledes har Hs. Majestæt, ved Resolution af 23 Mart. d. A. fastsat, at for Fouragen fra 26 Octbr. 180. til Aarsdagen 1803 gotgiøres af den Kal. Kasse for hver Tønde Havre 84 s., for hvert Læs Høe 1 Rd. 64 s., og for hvert Læs Halm 64 s.; men derimod bliver Resten, efter samme Artikel at udrede af det samtlige contribladle Ager og Engs Hartkorn i Danmark med 27 sk. pr. Td., som erlægges med indeværende Aars April og Julii Qvar. talers Skatter, nemlig 14 s. i April og 13 s. Juli Qvartal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Under 16 d. M. har det behaget Hs. Majestæt som en Beviis paa sin allerhøieste Tilfredshed med Gartner Lindegaards stedse udviste Troskab, Flid og Kundskaber som Gartner, allernaadigst at skienke ham Guldmedallien med Paaskrift: Fortient.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Den 21 April er Lieutenant A. C. Lütken ansat til Cheifor Kongejagten Søcormen Huusmand John Andersen Grønneng, af Yttre Sogns Fogderie, under nordre Bergenhuus Amt, er, i Overeensstemmelse med Plataten, af 14 Septbr. 1798, tilstaaet en Præmie af 30 Rd., for at have ræddet 3 Mennesker, der vare kuldserlede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Præsten Holk i Edøe Præstegield i Trondhiems Stift skriver i Trondhiems Aviser, at det er tungt at være Præst der, da han hver Søndag maae høre Jammerklage af sine Sognefolk, der næsten ikke længere kunne hielpe hinanden og ikke engang kan faae Mad at kjøbe for Klæder Boskab eller hvad andet de eie. Mange af dem have maattet gribe til deres Sædekorn, paa hvilket der altsaa nu Sædetiden vil blive stor Mangel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Til et privat Theater i en af Siellands Kiøbstæder, behøves endnu 3 Skuespillere og en Skuespillerinde, hvorhos tillige ønskes at de kunde dandse. De inviteres i Kiøbenhavns Adressekontoirs Efterretninger og kunne melde sig i Borgergaden Nr. 17, paa tredie Sal. J samme Avis ønsker et skikkeligt ungt Fruentimmer at antages i et got Huus og forlanger blot at faae Kost og Logis uden Betaling, da hun selv holder sig med Klæder og Alt hvad til hendes Krop behøves. Ligeledes ønsker en Kone sig Vask for Folk og tager 3 Mk. for Snesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Et stort 3 mastet Skib fra Nantes, destineret til Danzig, ladet med Salt, er forliist den 11 April, 1/4 Miil Østen for Skagen. Mandskabet og lidet af Ladningen, blev reddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Alle Aviser tale meget om den Kanal, som Justitsraad Lange paa egen Bekostning lader grave paa sit Gods i Jydland. Den vil blive en Miil lang, 22 Fod bred og 5 Fod dyb, nogle 1000 Tønder Land vil derved vindes for Agerdyrkningen og adskillige Moradser udtørres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Søndagen den 17 April havde en Kiøbmandsdreng i Aalborg det Uheld at drukne, ved at gaae ud i Fiorden forat bade sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Den af Neltrop og Harris anlagte Oliemølle er kjøbt af Kongen for en halv Tønde Guld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Om Peer Mikkelsen fortæller man nu igien, at han engang i Vinter solgte sin Klods paa Gaden til en Kone, som ikke saae Lænken; men troede, at det var et got Stykke Brænde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Den 3 April solgtes første Gang for i Aar Reier i Kiøbenhavn; Rædiker af Mistbænke har man der længe havt, ligesom man hele Vinteren igiennem har havt Drivhuus, Asparges til 3 Rd. Hundrede,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Prindsen af Glocester fik af Hs. Majestæt Kongen en Gulddaase med Portræt af 6000 Rd. Værdie, og skal selv have foræret en ret smuk Ring til Overhofmarskallen, en dito til Hr. Etatsraad Bruun, hvor han logeerte og en Brystnaal til Kammerjunker Holsteen, der var hans Kavaleer. Nyhavn, Børs=Siden og Gammelstrand o. s. v., ere nu fuldkommen møblerte med Fortøier, der have bragt Fornødenheder af alle Slags. Da Fødevarerne have i Provindserne været høit indkiøbte, synes Skipperne forstenede over, at ikke engang Krigsrygierne have kunne bringe dem til at stige, som de - til Jammer for Mange - havde spekuleret J forrige Uge havde man ogsaa ved Stranden Fiskevogne fra Karrøbet, der bragte Gjedder og Emter; denne sidst. Fisk er sielden i Kbhvn, hvor den ogsaa kaldes Strand karpe, eller Karpens Horcunge. Man siger ellers at Horeunger ere de flinkeste, men her har dette Forhold ikke Sted, Søndagen den 17 d. gav Hr. Førster en Koncert paa Kiøbenhavns Theater, som nod bifald. Paa denne til drog det sig meest Opmærksomhed, at en af ham oplært og opfødt liden dansk Pige paa 6 Aar, Jfr. Hansen, spille de paa Klaveer med en Færdighed, som er høist usædvanlig paa den Alder. For nogen Tid tog Moderen dette Barn fra Hr. Førster, der havde været dets Fosterfader og Lærer, men ved høiere Resolution har han igjen faaet hende tilbage. Cours af danske Bankosedl. imod Spec. d. 22 April 33 pr. Cto Det S. 31 ommeldte Instrument, hvormed man kan see Gienstande paa Bunden i Søen, har nu faaet Navn af Pelagoskog. Ved de nærmere Forsøg, som ere anstillede dermed paa en Svensk Kadetfregat, er udfundet, at man kan see mørke Ting paa en Dybde af 24 og glindsen de af 37 Fod. Da Vinden ei heller hindrer Brugen af dette Jnstrument, vil det være til stor Nytte i at lette Op søgningen af Gods, Kanoner a. paa Havets Bund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Historien om den Labrader med Ludvig den 16des Ansigtstræk, som skal være fundet i Rusland lignes nu ved den omHørkræmmeren i Kiøbenhavn, som for endeel Aar siden fandt Charlotte Amalias Portræt inden i et oversauge, Stykke Bøgebrænde. Overamtmand Schrøter i det Hannoverske har nu giver en Beskrivelse over sine Astronomiske Jagttagelser i Maanen, hvoraf det mærkværdigste er at han tydelig under Solformørkelser har seet Maanen som et kugerundt Legeme. De høieste Bierge ere 25000 Fod, som langt overgaaer de største Bierges Høide paa Jordkloden. Han har ligeledes ved Observation af Jld, der tændtes og sluktes ved Farvens Forandring paa smaae Landskaber, ved noget der lignede Kanaler og m.dl., opdaget de tydeligste Spo af Maanebeboernes Jndustrie og vilkaarlige Handlinger. Maanens Vand, eller Flydvæsen er meget lettere og mindre sammenhængende end vort, saa et Skib, der her er kun baglastet, vilde der være fuldlastet. Men til Giengæld, ere ogsaa alle Legemer der kun 1/4 saa tunge. Luften er i Forhold meget let. Af denne ringere Tyngde og Sammenhæng i de faste Deele lader sig naturlig slutte til hyppigere og vældigere vulkanske Udbrud, hvilke ogsaa alle Maanebeskuelser bekræfte, da der ofte opstaae nye Dale og Bierge. Maanens Armosfære er 7878 Pariserfod hos (vor Jords kan brække Lyset i en Høide af 38000 Fod) Paa Maanen er ingen synderlig Vind og slet ingen Passatvinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
J Frankerig er man nylig kommet efter Farligheden af at have store Stykker Kul i Krudtmøller, da der ved at støde to forkullede Stykker Træe mod hinanden fremkom er Ulde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Vacancer. under det danske Cancellie, Cirurgicatet paa Læsøe; Herredsfoged= og Skriver=Embeder i Synderlyng og Middelsom Herreder under Viborg Amt ; Chirurgicatet i Hobroe og Mariager med underliggende District,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Tirsdagen den 22de Martii. No. 37. Klingberg ) Bonden Ellin Johannesen Tiugum, contra Wivet ) Ellin Anfindsen Roysum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
(Sagen betræffer Contracitantens formeentlige Odels= og Jndløsningsret til Gaarden Tiugum.) Dom: Den paaankede Underretsdom af 22de April 1800 og den derefter ved Stifts=Overretten paasulgt Behandling og Dom bør uefterrettelig at være; hvorimod denne Sag hiem vises til nye og lovlig Paakiendelse ved Underretten efter de fremlagte Breve og Beviisligheder. No. 91.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Klingberg i Kiøbmand Johan Andreas Bøysen i Riga, contra Morgenstierne Jøden Joseph Jacob, (Sagen berræffer, om en af denne ved Giæsteretten her i Kiøbenhavn imod Citanten anlagt Saa til Betaling af en Vexeltrageret af Bøysen & Compagnie i Riga, bør nyde Fremme, eller ikke. Dommeren i Kbhvns Gjæsteret Assessor Lassen har ved Kiendelse af 13de August eragtet: at den paastaaede Afviisning kan ikke finde Sted, men Sagen bør efter den udtagne Stevning at nyde sin Fremme.) Dom: Denne Sag afvises fra Giæsteretten. J Kost og Tæring for Høyesteret betaler J. Jacob til J. A. Bøysen, 40 Rdlr., samt til Justitsrassen som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Onsdagen den 23de Martii. No. 155. Schønheider Cancellieraad Niels Schow, contra Rottbøll Søren Munck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
(Sagen vedkommer de Citanten tilkommende Optagnings- og Løsningspenge, samt Underholdnings dito for tvende Jndstevnts tilhørende Køer, der den 3die Septbr. 1801 ere af Citanten optagne, da de græssede i hans Eng, m.v., Dom: Overpolitierettensdom (hvorved er kiendt: at den i denne Sag paaankede Dom, afsagt ved Fiends Nørling Herreders Politieret den 14de Novbr. sidstleden, bør ugieldende at være, og ikke komme Cancellieraad Schow til Fornærmelse eller Penges Udgivt i nogen Maade; hvorimod Schow bør vær berettiget til Løsningspenge 12 s. af Munks optagne tvende Køer, samt til Underholdningspenge af dem daglig 12 s. fra 3die Septbr. d. A., indtil de indløses. Endelig bør Mund inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelsee, under anordnet Tvang, betale Schow i denne Processes Omkostnigger ved første Jnstants 3 Rd.) bør ved Magt at stande ; dog saaledes: at Cancellieraad N. Schow ikkun bør nyde Underholdningspenge for een Koe med 12 s. daglig for 8te Dage, og at Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler hver af Parterne 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Loverdagen den 26de Martii. No. 38. Rottbøll Marthe Sophie afg. Rebslager Ole Johan Steens Enke og Sønner, contra 1 Major Christian Ameln, (Sagen angaaet endeel betydelige Prætensioner af adskillige Aars Regnskaber og Regninger, hvorefter Amelm formeentlig tilgodekommer i Steens Boe 4482 Rdlr. 5 Mk. 11 s. og desuden et Qvantum Hamp efter 2de af ham i Boet indgivne specielle Regninger, men som Stervboe=Enken og nogle af Medarvingerne havde fundet for got at debitere som urigtige, og derimod formeret Contracitanten et Krav af 6047 Rd. 1 Mk. 2 s., foruden et betydeligt Qvantum Hamp, m.v., Dom: Skiftedecisionen (hvorved er kiendt at Major Amelabør, om han dertil drister sig, inden Skiftesessionen, som til saadan Ende vorder sadt, Torsdagen den 12 Martii førstkommende, aflægge sin korporlige Bekræftelseseed derhen: at den af ham under 29 Nybr. 1798 i Stervboet efter afg. Ole Johan Steen fremlagde Regning, saavidt det derudi til Last afdøde Steen anførte af Contanter, m.v., angaaer, medfører i alt Rigtighed, og er bleven den Afdøde til de derudi fastsadte Tider udbetalt og tilleveret, saaledes og paa den Maade, Regningen berører, da Major Ameln i saafald og efter Eedens Aflæg, der bør skee, efter Tilkaldelse af Tilsynsværgen Prokurator Kahrs og samtligen den afdøde Steens Arvinger, bør nyde fuldt Udlæg for denne Fordring i Boet med 2782. Voger 16 Marker Hamp, samt ellers i Penge 7942 Rdlr. 5 sk., efter Lignidation af Boets Contrapretensioner af Hamp med 3176 Voger et Bidmerpund 1 Mk., og i Penge 5053 Rdlr., og hvorefter Majoren altsaa, i Mangel af den resterende Hamp, sammes Udleverelse in Natura, bør godtgiøre Boet samme med 3 Rd. pr. Vog, følgelig med den Summa 1970 Rd. 60 sk., hvilken sidste Prætension, tillagt de øvrige 5053 Rd., udgjør Boets ganske Fordring med Capital 7023 Rd. 60, der fradrages Majorens Fordring, og hvorefter denne tilgodekommer i Boet den Summa 918 Rd. 41 s.; men i vægrende og efterladende Fald af Eedens Aflæggelse bør Major Ameln, saavidt de anførte Penge angaaer, at udbetale Boet, hvad samme, ifølge Revisions værket, tilkommer med 5053 Rd., samt den ellers resterende Hamp med 394 Voger 9 Marker, eller sammes Værdie at erstatte med 5 Rdlr. pr. Vog.) bør ved Magt at stande; dog saaledes : at den Major Christian Ameln idømte Sed aflegges anden 4 Uger efter denne Høiesteretsdoms lovlige Forkyndelse. for hans Værneting, efter lovlig Omgang. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Ole Johan Steens Efterleverske Marthe Sophie med de flere Citantere som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 23de April: Christian Rasmussens Søn Jens; Fadd. Mad. Vulff. Jfr. Timmer mann, Kiøbmænde. ne Holmsted, Nees og Teisen, og Handelsbetient Christensen. Den 24de: Skræder Hans Hansens Søn, Christian; Fadd. Marie Hansdatter, Anne Jensdatter, Sognefogden Mads Jørgensen, Ungkarlene Rasmus Madsen og Erik Larsen, Alle af Ebye. S. D.: Kanalgraver Henric Wilckens Datter Sophie; Fadd. Rasmus Nielsens og Erdmann Hildebrand Koner, Lars Hansen i Skibbusene, Kanalgraverne Erdmann, Hildebrand og Christian Roht.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Begravede. Den 20de April: Vognmand Anders Holms Datter, Marie Cathrine; 3 Aar. Den 21de : Skrædermester, Jens Lind, 67 Aar. S. D. : Skomagermester Johan Withs Søn, Carl Henrich, 5 Aar. Den 23de : Daglejer Johan Hansens Søn, Anders ; 8 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Jndsendt. Ved nylig i Nordisk Landvæsens og Landhuusholdnings Magasin for October Maaned f. A., at have læst en Beskrivelse, af en anonym Forfatter, over den her ved Byen anlagte nye Vei, under Navn af et roesværdigt Veianlæg, har jeg erfaret, at Forfatteren ingenlunde haver havt nogen grundig eller rigtig Kundskab i Henseende til det Meget han til Fordeel for Veiens Anlæg paa dette Sted haver anført, isteden for et andet meget beqvemmere, og hvor Veien med langt større Fordeel for Byen kunde have været anlagt. - At jo Veien som den nu er, er ulige bedre, end den gamle og afskyelige Veile, var, som og at Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Moltke ved dens Anlæg har viist en ualmindelig Virksomhed og Gavnelyst for Ribe, derimod er aldeles intet at indvende. Men derfor er det ligesaavist, at enhver fordomsfrie og kyndig Mand af det Locale, dog hellere maatte have seet, at Veien var bleven foranstaltet paa det Sted, hvor den i Følge det Kal. Reskript af 3 Mai 1780 var befalet at anlægges; thi da samme anføres, at Veien paa dette Sted blev 4 til 500 Al. kortere, end den gamle Veile var, (den nye er endda noget længere, efter bemeldte Hr. Forfatters egen Tilstaaelse ) og i Henseende til Stedets og Grundens Beliggenhed og Beskaffenhed, at en i Digevæsenet kyndig og erfaren Mand, der ha undersøgt Stedet og forsikkret Byens Magistrat i sin afgivne Erklæring under 5 Octbr. 1776, at en Verefter den af ham da foreslagne Plan, paa dette Sted kunde anlægges, (her viljeg anfore Mandens egne Ord) han siger at det kunde skee saa beqvemt, som noget Sted i Verden, da alt hvad der behøves til at fylde, og af Gronsvær at beklæde Vasen med, er af saa tilstrækkelig Materie og saa nær Vasen beliggende, som det nogensteds haves kan Saa er det jo klart, at den kortere Vei med langt mindre Bekostning kunde have været anlagt end den længere, ikke allene i Henseende til Anlæggets første Bekostning men og i Henseende til den aarlige Vedligeholdelse, ja, vil man endvidere beregne de daglige store Fordeele Byen kunde have havt, ved en saa betydelig kortere Vei til dens vigtigste Enge og Agerland, saa er det saa meget meere indlysende, at Stedet, hvorom det Kall. Reskript taler, burde have været foretrukket, hvad een. ten Veien var bleven anlagt af Høide i Følge den første Plan, som var at de høieste Floder Nogen kan mindes, ikke kunde overskylle den, eller man dilleresiqvere, at behielpe sig med en lavere saaledes som den anlagte nu er, over hvilken Floden, saa høy som den var i December 1792 og Martii 1793 kan gaae 3 ja vel 4 Alen. - Videre herom at indlade mig, vilde paa dette Sted blive for vidtløftigt; men ønsker bemældte Hr. Forfatter udforligere Oplysning, behager han kun at tilkiendegive sig og beære mig med hans Besøg; da vil jeg med Fornøyelse underrette ham om alle de Documenter jeg haver samlet i Anledning af den for Byen saa fordeelagtige Veis uheldige og meget besynderlige Skiebne, hvilken Oplysning jeg troer mig allene i Stand til, frem for nogen her i Byen, at kunde give. Riber Apotheke den 23de April 1803. Eilschou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
AVERTISSEMENTS. Den forlangte Indrykkelse angaaende en Person som sigterslaselv at være den omflakkende Bedrager, for hvem Publikum er advaret i disse Aviser Nr. 45, skal blive indført, saasnart vedkommende Person gotgier sine Rettigheder til at tilegne sig hiin Karakteristik, som man første Gang blot at Medlidenhed ikke har villet ledsage med troværdige Beviser, hvoraf haves til største Overflødighed. S. Hempel, Paa Adressecomtoiret faaes. Coors Reise omkring Jorden, en Læsedog for Ungdommen efter Campes Læremaade, med illuminerede Kobbere. 1ste Deel. 3 Mk. 12 s. Eiblot til Lyst, 3die Binds 1ste Hefte, 1 Mk. 8 s., En halv Times Læsning, Nr. 16, Qvartaliter 3 Mk. 4 s. Den almennyttige Samler No. 1210, 1 Mk. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
(Paa en Oversættelse af Skrivtet Almer ik at modtages Subskription. Plan og Jndholdsliste ligge til Eftersyn.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Fredagen den 29de April, Formiddagen Kl. 9 Slet, agter Undertegnede, formedelst Forandring i Aulingen, ved offentlig Auction at bortsælge, Sengeklæder, Vogne, Pronge, Harver, Meierie=Redskaber, Tønder og Kar, Vogntømmer, Seletøi, Heste, Faar, Sviin, m.v. som tilligemed Conditionerne erfares paa Auctions=Stædet. Syndersee Præstegaard den 23de April 1803. M. Kanneworff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Bedste Sort Hollandsk Kløverfrøe, af den Godhed, som sielden findes, kan strax faaes hos mig til billigste Priiser. Ligeledes kan og faaes allerbedste Sæde=Hørtrøe, som en ganske reent for Udkrud, saavelsom og de sædvanlige Sorter heglet Hør og Blaar til forskiellige Priser. Alle læd vanlige Sorter Haugefrøe. Bedste St. Croix Rom, Gammel Ditto, Sukker med andet meere. Svendborg den 15de April 1803. Hans Casper Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-27
Hos Bager From faaes god Sædevare tilkiøbs, God engelsk Humle faaes for billig Priis hos J. Lorenzen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Krigsrygter. Baade fra Petersborg og Stokholm skriveman om det gode Haab til de ubetydelige Stridigheders forestaaende Bilæggelse, som en Følge af Sverrigs Beredvillighed til Eftergivelse. Den svenske Minister i Petersborg, Baron Bonde, har i den Anledning overgiver en Note til det russiske Ministerium og i Sverrig bereder man sig slet ikke til Strid, i Haab om, at disse Rustninger ville blive ganske unødvendige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Jmellem Frankerig og Engelland er det endnu ikke kommen til nogen endelig Afgiørelse; men man ved, bliver dog i Almindelighed at nære Fredshaabet paa begge Sider. Lord Witworth underhandler hver Dag med Minister Talleyrand og et fransk Blad melder ganske bestemt, at Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen have paataget sig Fredsmæglingen imellem begge Magter. Ligeledes anseer man det i Paris som et got Omen for Freden, at den første Konsuls Reise ikke opsættes, men gaaer for sig først i Maj. Man haaber endog at disse Stridig. heders Bilæggelse vil blive celebreret ved den glemrende Fete, som Konsulen agter at give det diplommatiske Korps før Afreisen. Det lader ikke til at Pitt faaer Nogen med disse Underhandlinger at bestille, da han nu ikke kommer i Ministeriet, hvortil Aarsagen skal være, at han ikke kunde faae Lord Greenville med sig, hvilket Addington, skal have sat sig meget imod. Nogle sige, at Kongen no vilde have Pitt i Ministeriet, men dog under den Betingelse, at Addington skulde vedblive at være Premierminister. Andre paastaae, at der ikke behøves noget nye Ministerium, da Misforstaaelserne med Frankerig er saa got som billagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Blandede Efterretninger. Engelland. Handelen paa Bassorah staaer for nærværende Tid ganske stille da Araberne, under AbdulWehab, endog strøise omkring i Nærheden af Bagdad. Ved den chinesiske Kyst er et spansk Skib gaaet under med 850000 Piastre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Den chinesiske Regiering har en Revolution paa Halsen. Keiserens Tropper ere slagne adskillige Gange og have lidt betydeligt Tab. Jnsurgenterne ere talrige, have god Anførsel og true med igien at sætte den forrige keiserlige Familie paa Tronen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Fra Havannah er paa en fransk Fregat afhentet endeel spanske Tropper til St. Domingo, paa hvilken Øe mannu ogsaa betiener sig af store Hunde til at bekrige Negerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Amerikanerne vedblive at være meget opbragte imod Spanierne og have stor Lyst til at bemægtige sig Provindsen Neu Orleans, hvilket for nærværende Tid let kunde skee uden Blodsudgydelse. Den Nordamerikanske Kongres har antaget Forslaget, ufortøvet at sætte 80000 Md. i Bevægelse, saafremt et Angreb paa Louisiana skulde vorde nødvendigt. En megerkjæk Forestilling fra Provindsen, Kentuky kom for sildig, da Kongressen i Anledning deraf maaskee havde taget en meere krigerisk Resolution. Jndvaanerne havde der 10000 Md. stærk grebet til Vaaben. og sammenskudt 50000 Dollars, i den Forventning, at Kongressen ufortøvet vilde begynde Fiendtlighederne imod Spanien. Endog Drengene løb omkring i den allerede oprettede Leir, med Sedler paa Hattene, hvorpaa stod skrevet: "Krig og ingen Demokrater. Præsident Jefferson har nu sendt Bud til dem og bedet dem at være rolige, indtil der erfares, hvad den til Paris afsendte Gesandt, Monroe, har udrettet Rygtet gik endog i Wahington, at der var kommen en Agent fra begge Floridas til Jefferson, med det Forslag at løsrive dem fra Spanien og forene dem med den amerikanske Union, da de ellers vilde begive sig under Storbrittanniens Beskyttelse. (Den omtalte Gesandt, Monroe, er allerede ankommen til Paris og faaer med det første Andients hos Konsulen. Saasnart han var ankommen dertil, afreiste den franske General Bernadette strax til Nordamerika.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Breve fra Neapel fortælle, at Lynilden forleden slog ned i det kongelige Lystslot i Casserta, paa den Tid da den kongelige Familie var i Kirke, men at derved ikke skeete an en Skade, end at et Brev, som Prindsessen havde lag paa Bordet, blev næsten ganske fortæret. Pitts Møder gjorte meget Got imod Fattige og forlangte derfor ingen anden Tak af dem, end at de hver Søndag maatte indfinde dem i Kirken, hvilket hun ogsaa selv bestandig gjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
General Andreassy har i London ladet stikke et stort Signet til de Reisepas, der udfærdiges til Frankerig. J Samme findes den første Konsuls Hoved og hans Navn i Træk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
I det store italienske Operahuus kom det forleden Aften til et heftigt Slagsmaal imellem nogle engelske Herrer, der havde faaet en Taar over Tørsten, og de Personer, som dandlede i Balletten, hvilket Optrin bragte en Deeaf Parterret og Galleriet til at klappe i Hænderne og raabe Bravo. Teppet blev derpaa rulle ned, hvorpaa Vagten kom til og gjorde Ende paa Legen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
En gammel Jomfrue, ved Navn Robinson, har testementeret Regieringen 50000 Pund Sterling, til Nationagieldens Formindskelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Sir William Hamilion har testamenteret Lord Nelson et kostbart Skilderie. I Testammentet har han skrevet at det var til et lidet Beviis paa den store Agtelse han har for den dydigste retskafneste og braveste Karakter, som han nogensinde havde kiendt. Dernæst lyser han Forbandelse over alle dem, som ikke dertil sige Ammen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-04-29
Frankerig. J Mønt de Marsan hersker for nærværende Tid en Sygdom, der har megen Lighed med Grippesygen, men er endnu langt farligere og bringer ofte Patienterne i Dødens Strube inden 2 1/2 Timer.