JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 15de September er Procurator ved Retterne i Fyens Stift, M. J. Pasbjerg beskikker til Birkedommer og Birkeskriver, ved Thorseng Lands Birk, Told- og Consumtions-Jnspecteur i Sæbye, J. P. Thulstrop, til Kornskriver i Kjøbenhavn. Den 17de, Sognepræst for Dahler Menighed i Ribe Stift, P.S. Fønss, til Sognepræst for Ballum Menighed i samme Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet; Den 27de Juli er C. H. Bay beskikket til Mægler i Randers. Den 28de, afskediget Premierlieutenant H. C. F. Benzon-Buchwald, og Guidecorporal J. F. N. Cassuben til Told- og Cunsumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn. Den 31te, Grosserer J.de Conninck til surnummerair Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer. Den 7de August, P. de Rully Brown til Mægler i Odense. Den 18de, Toldforvalter i Burg paa Fehmern, C.F. Lange, til Toldforvalter i Jtzehoe. Den 24de, Grændse controlleur og constitueret Toldkasserer i Foldingbroe, M. M. Bulow, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Thisted. Den 5te September, Underbetjent i Skjelskjør, P. T. Bang, til Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 7de, Copiist og constitueret Fuldmægtig P. G. Mariager og Copiist C. F. Obsten til Fuldmægtig i det danske Fag under Collegiet. Den 15de, Told- og Consumtions=Kasserer i Ebbeltoft, H. D. Grove, til Told- og Consumtions=Kasserer i Præstøe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 22de August er characteriseret Reservechirurg F. W. Tetens Districtschirurg i Skive Kjøbstæd og Salling Herreder i Jylland, udnævnt til virkelig Krigsassessor. Den 5te September Justitsraad og Høiesteretsadvocat P. E. Sporon udnævnt til Søkrigsprocureur.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 4de September er Overlærer ved den lærde Skole i Helsingøer, Magister R. J. F. Henrichsen beskikket til Lector i den latinske Philologie ved Sorøe Academie; Cand. theol., Magister C. C. Scharling, til Lector i Religion og Moral sammesteds; Studiosus A. Sibbern til Adjunct ved bemeldte Skole, C. F. Wegener, forundt Prædicat af Overlærer. Under Directionen for den almindelige Pensionskasse. Den 28de August er anden Fuldmægtig i Directionens Secretariatet, Secretair C. C. Claussen, beskikket til Registrator og første Fuldmægtig; Copiist i samme Secretariat, Secretair H. Th. Monrad, til anden Fuldmægtig, og Exam. juris G. A. Krag, til Copiist i bemeldte Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Kjøbenhavns Torvepriser, den 24de Septbr. Rug. Td. 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Holstensk Hvede. 7 Rbd. 4 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s., 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg bradet, Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td........ 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter... Td. 5 Rbd. - Mk. - s. - 6 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Pd. . 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. - Rbd. 1 Mk. 9 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 8 s. - Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 210. Kjøbenhavn, den 24de Septbr. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 1/2 a 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 90 a 90 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 85 3/4 a 86 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 102 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 101 1/2 i Banco. 4 pC. Dito Dito 99 a 99 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 99 a 99 1/2 r. S. 4 pC. uopsig. norske Statsobligat 65 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 64 1/4 a 65 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler. Hamborg, den 24de Septbr. Bourdeaux 171 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 6 3/4., k. S. 13 Mk. 8 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 40 3/8. Amsterdam k. S. 36, 5.2 M. 36, 25. Kjøbenhavn 208 1/2. Spc. 3 sletter. Disconto 5 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Blandinger. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget ved Placat af 8de September aldeles at ophæve den Afgift af 2 pCt., som hidtil svaredes til de Kongl. Consulater i Levanten af Værdien af de i de resp. Havne ind- og udgaaende danske Skibes Ladninger saa at til Consulaterne i levantiske Havne af de der indkommende danske Skibe herefter kun erlægges det for de Kongl. Consulat-Embedsmænd i Almindelighed bestemte Gebyr.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Den 14de September har forhenværende Apotheker i Nyekjøbing paa Morss, H. S. Lund, faaet Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Skive, og forhenværende Apotheker i Nysted paa Lolland, S.M. Trier, Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Lyngbye under Kjøbenhavns Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Den 20de Dennes passerede Skibet Emilie, Capt. S. P. Hansen, fra Aalborg Sundet, paa Reisen til Riga.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Den 12te Dennes ankom Skibet Holing, Capt. Fr. Heding, fra Aalborg til Sunderland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Skib under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg: Th. Clausen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Literatur i Vanmark. J Kjøbenhavn er udkommen: Kort Begreb af den christelige Lærdom i de evangeliske Brødremenigheder fremlagt af A. G. Spangenberg. 2 Rbd. - Om den practiske Maade hvorpaa Kvadrat og Kubik-Roden, udregnes af et Tal, ved F. C. v. Hauen. 3 Mk. - Dom Carlos af Schiller, overfat til det Kgl. Theaters Brug. Rbd. - Ridekunsten eller Veiledning til Ridehestens rigtige Behandling, af Cavallerie=L. v. Balle. 2 Rbd. - Dr. G. L. Badens Danmarks Historie. 3die Deel. 4 Rbd. 2 Mk. Litteratur i Norge, Magnus Barfods Sønner, historisk Skuespil i 3 Acter, af H. A. Bjerregaard. 60 s. - Magazin for Landmanden. 5te Bind. Udgivet af Overlærer Sverdrup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Bekjendtgjoreløer. Da jeg attraaer en mindre Eiendom end den jeg nu besidder, önsker jeg underhaanden at bortsælge Hovedgaarden Rönnousholm, i Wreilev Sogn, Börglum Herred, Hjørring Amt, at Hartkorn 25 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., med samt Underliggende. Gaarden har et Areal af circa 664 Tönder Land med overflødigt Mærgel, og betydeligt Sprattingsjord hvor det kan anvendes. Eiendommen kan modtages 1ste Mai næst og forevises af Eieren. Rønnousholm, den 27de September 1830. Zeuthen Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
J Anledning af, at Hr. Kjøbmand Th. Wils har til handlet sig Hovedgaarden Eget, attraaer han snarest underhaanden at bortsælge sin i Hjøring Kjøbstad tilhørende, tildeels i indeværende Sommer af Nyt opbygte Gaard, saavelsom den ham og tilhørende sielden gode Jordlod af BidstrupgaardsEiendomme, og hvorom kan underhandles med Procurator Westerby i bemeldte Hjøring.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
De tvende Værelser som beboes af Hr. Compagnie-Chirurg Fencker, ere at faae til Leie til Flyttetid. C. Aagesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Et Sted i Nørresundby, der har 3 a 4 smukke Værelser, Kjøkken m.m., kan faaes til Leie hos Else Jensdatter Rostok, strax, til Flyttetid eller til Nytaar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Løverdagen den 2den October om Aftenen Klokken 6 afholdes Generalforsamling i Selskabet Enigheden. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Hvor en ung god Ridehoppe er at faae tilkjøbs for billig Priis, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
J Bogladen er af en Landmand forglemt en Pibe med Sølvbeslag, som kan afhentes mod at betale dette Avertissement. Aalborg, den 27de September 1830. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-28
Stiftsbogtrykkeriet anviser Tjeneste for en Gaarskal til embe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Frankrig. Belgiens Anliggender have været omhandlede i flere Cabinets-Conseiler. Endnu holder man fast ved det med den engelske Gesandt aftalte Princip, at ingen Magt bør blande sig i Belgiernes Stridigheder mod deres Souverain og at følgelig Frankrig heller ikke bør yde dem nogensomhelst Hielp, saalænge lingen anden fremmed Magt fremtræder som Mægler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
En Conferents imellem Udenrigsministeren med en stor Magts Gesandt bekræfter denne Anskuelse. Paa Spørgsmaalet, hvad Frankrig vilde gjøre", svarede han: "aldeles Jntet, Frankrig blander sig ikke i Sagen, saalænge den blot svæver mellem Folket og dets Souverain, "Men", gientog Gesandten, "Omstændighederne kunde dog føie sig saaledes, at en Naboemagt kunde see sig nødt til at blande sig i Sagen for Huset Oraniens Jnteresse?" "Da faae vi Krig, var den franske Udenrigsministers korte Svar. Det maa herved bemærkes, at man i Frankrig ikke frygter nogen Krig, men meget mere betragter den som et Middel til at skille sig ved Bermen af en uvirksom og urolig Befolkning, som vedligeholder Gjæringen i det Jndre. Det vil være Frankrig lettere at kaste en halv Million Krigere ind paa sine Naboers Territorium, end at holde dem i Tømme i Fædrenelandet og det bedste Middel til at faae Gjæringen der til at ophøre, vilde upaatvivlelig bestaae i et Opraab til Patrioterne, at forsvare Nationens Uafhængighed. Krigsministerens Lister vise følgende Resultater: af ugivte unge Mænd mellem 18 og 30 Aar kan man opbyde 850000 til Landets Forsvar; en mobil Nationalgade til Fæstningernes Forsvar kan stille 300000 Mand og den ikke mobile 500000. Derhos maa man betænke, at Keiserdømmets Krige have efterladt Frankrige henved 3000 Officerer, som søge Ansættelse og mere end 15000 Underofficerer, af hvilke en Trediedeel bære Æreslegisionens Kors, ikke at tale om 1000 Officerer af Garden, hvis Jver og Duelighed til Ansættelse er lige uomtvistelig. Mere end 500 Officerer af den gamle Armee have tilstillet Kongen følgende Adresse: "Dire, Fædrelandets Sønner fra Austerlitz, Jena, Eylan, Friedland, Wagram, Moskau, tilbyder Dem deres længe forsmaaede Arme, vi tilbyde Borgerkongen, Fædrenelandets Fader, Levningerne af det Blod, som allerede for har flydt for samme. Europa kjender os; det har seet, hvad Kjærlighed til Hæder har udrettet; lader os vise det, hvad Kjerlighed til Frihed formaaer. 15 Aars Ydmygelser have været den eneste Løn for vore Tjenester. Vi have Fordring paa Skadesløsholdelse og vi gjøre den gieldende; men der er kun een, der er os værdig, den at blive stillet forrest imod Fjenden. Vover han at true Frankrig, vil han lære at kjende os, thi De Sire, og den gamle Armee holde sammen i Liv og Død.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Beretningen i Kamrene om Landets indre Tilstand, har indeholdt altfor bekiendte Kjendsgierninger og været alt for taus og Forholdene til Udlandet, om Urolighederne i Belgien, om Handelstandens critiske Stilling, om Nedsættelse i Skatterne, og om Forbedringen i Lovgivningen til at den kunde vække nogen almindelig Tilfredshed. Den er ogsaa Gienstanden for Bladenes Kritik.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Tvende Kasser med Skatte fra Deyens Bolig i Algier, hvoriblandt Klædningsstykker, Tepper, Tresser, Stoffer af Guld-og Sølv Brocade ere lagte under Beslag paa Toldboden i Toulon. Der findes tillige en SilkePortefieulle, som indeholder diplomatiske Documenter i forskjellige Sprog, og aabenbart har maattet tilhøre Deiens Archiv. Skibscapitainen har udsagt, at han havde erholdt disse Kostbarheder af Overfeltherrens Ordonantsofficeer Hr. d'Arthel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Alle Bladene indeholde Raisonnements over Frankrigs Stemning. Journal des debats er afgjort paa Regjeringens Parti, National næsten ligesaa, og synes paa en Maade at have antaget en halv officiel Caracteer; Messager er maadeholdende, men røder dog i det Hele Uafhængighed. De øvrige liberale Blade: Coureren, Constitutionel, Journal du Commers og Temps, blive deres Caracteer temmelig tro, og danne, alt efter deres forskjellige Anskuelser, meere eller mindre Oppositionsvartiet, omendskjøndt de alle ere enige i, at nære det Ønske at styrte den nærværende Regjering. Som ganske fjendtlige Opponenter fremtræde kun de nye Blade Ny Frankrig, Patrioten, Tribunen og Revolutionen, som forfølge det nye System uden Skaansel, og troe allerede i Regjeringens Gang at see Begyndelsen til en Contra-Revolution. Som Ruiner fra den svundne Tid holde sig endnu la Gazette og Quotidenne, det første synes at bestræbe sig for at gjøre en umærkelig Overgang fra det forrige til det nærværende ministerielle Partii, det sidste bliver Bourbonnerne og Congregationen urokkelig tro. Den første politiske Proces imod Pressefriheden er allerede indledet siden den sidste Revolution, nemlig imod Folkevennernes Manifest, som blev undertrykt af Politipræfecten, endnu forinden det var opslaaet. De foregivne Forfattere ere mod anseelig Coution for Øieblikket satte paa fri Fod, men Folkevennernes Selskab tæller 300 Medlemmer og deriblandt mange agtværdige Navne, og holder sine Møder offentlig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
J den Beretning, som er forelagt begge Kamrene, om Frankrigs Stilling siden den sidste Revolution har det gjort nogen Sensation at læse, "at den franske Eskadre skal vedblive at understøtte Landhærens Operationer i Africa, og at sikkre Communicationerne mellem Frankrig og Algier, samt at der foretages nye Rustninger i Dunkirken og andre Havne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Det bekjendte Medlem af den gamle Velfærds-Committee, Hr. Barrere, er indtruffen til Paris, og hans Collega Sleyes er paa sin Reise derhen kommen igjennem Valenciennes. Ligeledes er Hertugen af Rovige (Savarn) indtruffen. Hans Ophold i Rom stod i Forbindelse med Familien Bonapartes Jnteresse og strax efter hans Ankomst til Paris havde han Audients hos Kongen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
England. Den engelske Hofjournal lamenterer over, at den maa erfare af authentiske Kilder, at Grev Abberdeens Stemning imod den nye franske Regjering ikke er saa venlig, som man kunde ønske, og at de Franskes Konge til flere Personer har yttret sig med Klager over Mangel paa Tillid. Det vilde imidlertid synes, som om denne Klage ikke udstrækker sig til Hertugen af Wellington, thi denne Minister har i en Samtale med den franske Gesandt ladet falde de Ord, at han med stor Glæde havde erfaret Hertugen af Orleans Tronbestigelse, en Erklæring, der var saa meget vigtigere, som man i de høie Circier i Almindelighed antog, at Hertugen af Wellingtons Stemning imod den nye Konge af Frankrig just ikke var den bedste.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Fyrsten af Talleyrand ventes nu med det første paa sin nye Gesandtskabspost og Bladene ere af den Mening, at, naar han først er indtruffen i England, vil man uden Overdrivelse kunne antage, at intet Cabinet i hele Europa vil være bedre underrettet om hvad det foregaaer i England end det franske og man vil ogsaa vide, at der i saa Henseende skal være truffen en og anden Forholdsregel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Den engelske Coureer har følgende bemærkning: "Hvis Belgien, som nogle forlange, skulde blive skil fra Holland, hvorledes skulde det da gaae med Garnisonerne i de Fæstninger, som ere anlagte for engelsk Regning, for at danne en Formuur mod Frankrig: Skal den brittiske Regjering tilstæde at de besættes af Belgier allene, hvis Forkjærlighed for Frankrig er altfor bekjendt, og som, efter al Sandsynlighed, paa første Opfordring vilde overgive dem til hiint Land; Eller vilde Belgierne taale hollandsk Besætning i Belgiens Fæstninger og Stæder, Det Ene vilde være ligesaa undførligt, som det Andet og Adskillelsen vil derfor blive en saare vanskelig Punkt for den europæiske Statskunst at see afgjort. Besøen. Man læser nu fra Cassel den Kurforstelige Forordning af 19de September, ved hvilken Landstænderne sammenkaldes til en Landdag. Det maa derfor forundre Almeenheden, at læse i en Skrivelse fra Main, at samme Landsherre har forordnet for Grevskabet Hanau og Storhertugdømmet Fulda -man vil endog sige for hele Kurfyrstendømmet - at alle Jndvaanere have at aflevere deres Vaaben, allene med Undtagelse af Jagtberettigede og saadanne, som kunne godtgjøre Nødvendigheden af deres Vaabens Brug. Jkke mindre underligt synes det, at alle Permitterede ere indkaldte til de respective militaire Corpser, som samtlige sættes i complet Stand, en Forholdsregel, som paa denne Aarstid er usædvanlig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Algier. General Clauzel er ankommen til Algier og har i en Proclamation i de almindelige brugelige Udtryk overtaget Commanden over Hæren og formanet Jndvaanerne til at vise ham Tillid og at finde sig i deres Skjæbne. Han ankom den 2den September, efter 6 Dages Overfart, og begav sig først til Admiral Duperre og derpaa til Hr. v. Bourmont, for af ham at modtage Overcommanden, som denne i 3 Uger skal have ført i Henrik den Femtes (Hertugen af Bourdeaux, Navn. Skildringen om Hærens Tilstand, er sørgelig. Soldaten har ingen anden Seng end den hede Jordbund og nærer sig af Brød, som neppe er spiseligt. Begge disse Mangler kunne saameget mindre undskyldes, da der er Materialier nok til Madratser, og Kornet i Landet selv giver fortræffeligt Brød, men Controllen fra Oven har været maadelig. Nu bliver det bedre. Nu tages der Forholdsregler baade til at sikkre Soldaten for Overfald og at forbedre hans Kaar. Alle Officerer, paa nogle Enkelte nær, som have foretrukket deres Afsked, have svoret de Franskes Konge Troskab, og denne heldige Stemning tilligemed det Ry, hvori den nye Overgeneral staaer, har allerede havt stor Virkning paa Maurerne. Den 8de har Admiral til sine egne Kræfter indtil Foraaret, men i alt Fald blive 4 Fregatter og nogle Brigger tilbage som Krydsere, hvilket ogsaa er tilstrækkeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Grækenland. Det er sørgeligt, nu allerede i lang Tid at have maattet være Vidne til den Brand, som siden den 14de Juli ødelægger de store Olivenskove i Attica, dette gamle classiske Lands Rigdom og dets Ziir. Det er udenfor al Tvivl, at denne Brand er paasat af Tyrkerne, for at hævne sig forinden de rømmede Landet, hvormed de endnu stedse tøve. Endnu gjøre de tyrkiske Besætninger ligesaalidt Mine til at rømme Athenen som Negroponte; kun nogle faa tyrkiske Privatmænd, som indsee, at de dog tidligere eller sildigere maa forlade Landet, have gjort deres Eiendom i Penge og ere udvandrede. Man maa undres over, at Grækerne, under saadanne Forhold, respectere Vaabenstilstanden, men det er deres Haab om at see Enden paa deres Lidelser, som styrke dem. Varer imidlertid denne Tingenes Tilstand endnu nogen Tid, saa vil Enden rimeligviis blive voldsom og blodig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Fædrenelandet. Pæsse, den 22de September. Sidste Nat stødte Capitain James Gray af Scarborough med Briggen Fandley, paa Grund N. V. herfra Øen, baglastet, og bestemt til St. Petersborg. - Ved Bjerger nes Hielp blev Skibet flodt og skal fortsætte Reisen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Blandinger. Hr. Overkrigscommissair Østs Skrift: "Om Opløb og Tumult, samt Politiets Myndighed i Kjøbenhvn, ( 1/2 Ark) har vistnok ikke skuffet faa Menneskers Forventning, da 3die Oplag alt er blandt Publicum. Til at gjøre Meddelelse deraf i denne Avis forskrev vi Skriftet strax, og det med Brevposten, og finde nu, at det aldeles ikke indeholder Beskrivelse af sidste Excesser i Hovedstaden, men at der blot citeres en mængde danske Lovsteder fra 1677 til 1821, der ere anvendelige fra Politiets Side ved Opløb, Sammenrottelser og Tumulter. Altsaa et Aftryk af hvad der forhen er trykt, og som Vedkommende for længe siden have vidst. Mærkelig er imidlertid for den der ikke kjender hine Lovsteder følgende, der ikke er ældre end fra 2den Marts 1751: "Vorder nogen udi utilladelig Opløb ihjelslagen, (af Politiet) ligger han paa sin Gjerning, uden at Politimesterens Betiente derfor bør lide noget." Fremdeles, Forordn. af 8de Jan. 1752 §. 600 og 601 "Jngen maa begynde Mytteri, Rottering, eller saadan Tumult, hvorved Opløb kan foraarsages. Hvo det giør, skal, efter Sagens Beskaffenhed, om han er Gemeen, enten kattes med 150 Slag, og arbeide i Jern sin Lives Tid, eller og miste sit Hoved med en Øxe: er det en Under-Officer, da degraderes han, og belægges med samme Straf, er det en Officer, da kasseres han, og sættes i evigt Fængsel, eller og han mister sit Hoved med et Sværd. - Jngen maa herudi, følge andres onde Exempel, saasom Forførelse ikke skal kunne undskylde nogens onde Forhold, men enhver skal efter Beskaffenheden og den Deel, han tog deri, kat tes med visse Slag, fra 81 til 150 Slag, og arbeide i Jern paa Vores Naade, eller sin Lives Tid." Politiplacat af 30te Juli 1759 siger: "Om nogen i Tumulten tilføies Ulykke eller Skade af dem som til at styre Tumulten have at befale, have de sig selv at takke, og i ingen Maade kan vente Satisfaction. Ved Land Militair-Etaten straffes i Almindelighed alt Opløb og Mytterie med Galgen, og hedder det endog i 44de Krigsartikel, at den der blot har været vidende derom og ikke aabenbaret det straffes paa Livet eller Kroppen. Af ovennævnte Skrift sees tillige, at det i Hamborg, gieldende Tumult-Mandat af 1796 tillader Militairet at skyde skarpt paa sammenrottede Hobe, naar mundtlig Advarsel er forgiæves, og ved seneste Opløb for nylig havde Senatet tilføiet: og skydes strax, naar der kastes med Steen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
I Kjøbenhavn er udkammen: "Den sande Aarsag til Opløbet i Kjøbenhavn samt Følgerne det har havt og kunde have havt, fremsat af en Patriot og udgivet af S. Odder. (8 s.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
J Følge Hans Majestæt Kangens Parolbefaling af 20de Dennes er Corporal F. C. Jager af det heri Aalborg garnisonerende 3die Jydske Jnfanterie-Regiment bleven beskikket til Bud ved den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn. Apotheket i Saxkøbing i Lolland, med alt det dertil hørende Vare-Oplag, samt Apothekets Jnventarium og 8 Tønder Land Eiendoms-Jord, er til Salg. Digteren Hr. Andersen meddeler i Kjøbenhavnsposteen følgende Prøve af hans bebudede Phantasier og Skizzer, hvilken Bog vil koste 1 Rigsbankdaler: Erindringsblad fra Hovedstaden, tegnet efter Naturen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Om Theebordet sidde de Damer smukt, Ak, Munden er aldrig paa dem lukt. Plat, pat Den ene taler om Silke og Baand, Den anden viser sin hvide Haand, Den tredie her er poetisk stemt, Hun sværmer for Schiller saa det er slemt. Plat piat Om Politikken der snakkes nu lidt, Ja Kjøkkenet selv faaer ogsaa sit, Plat, pat! Ved Bordet sidder en Mandsperson, Nu tager man da Theatret fat, Saa komme de først i den rette Plat, Plat, piat. - Tilsidst skrider Natten endelig frem, Men saa - ja saa skal der følges hjem! Det hjælper ikke at krybe i Skjul: Nu gaaer det som en Kjæp i et Hjul, Plat piat. Plat piat. Bøde. Student H. Tøren, 61 Aar; Sammel Henriques, 41 Aar; S. P. Faarup, 70 Aar; M. Ibsen, f. Foltmar; alle i Kbhvn. M. D. Knudsen, f. Wandstrøm, 57 Aar, i Frederiksberg. Skolelærer C. F. Welhaven, i Odense. Degn og Skolelærer A. Magofsky, 80 Aar, ved Assens. M. Koch, f. Rømmesen, 65 Aar, i Ribe, P. M. Møller f. Kjerulff, til Agrille Præstegaard. Enken M. M. Hesse, f. Hollander, til Løvenholm. - Proprietair J. M. Mackeprang til Staberhof paa Femmern. Mals. Den 24de September afseilet: J. C. F. Stochkeln, af og til Kbh. med s. Sild og levende Aal m. m. Den 27de indkom: P. Larsen af Hou fra Rudkjøbing med frisk Frugt. Chr. Christensen af Waarsaae fra Sæbye med Brænde. L. P. Møller af Aalborg fra St. Uebes med Salt. - Afseilet: W. Claudi af Lemvig til England med Havre. J. Sørensen af Aalborg til Kbh. med Korn og Fedevarer. J. M. Rødgaard af Fanøe til Randers med Stykgods. J. Kruge af og til Sandefjord med Korn. E. Olsen af og til Laurvig med Korn og Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Vinden. Den 24de September, S., Eftmd., V., den 25de, S. V.; den 26de og 27de V.
Aalborg Stiftstidende, 1830-09-29
Bekjendtgjørelser. J 4de Klasse af det 83de Kgl. kjøbenhavnske Klasse=Lotter er i Undertegnedes Collection udkommen følgende Gevinster, hvilke dog først i næste Uge, naar de forventede Remisser indløbe, kan udbetales: Ambe Nr. 145, 161 og Ambe Nr. 151, 172, hver med 500 Rbd. i Sedler, desuden 29 Lodder med et enkelt Nummer, hver med 23 Rbd. Sedler eller Frilodder til 5te Klasse. Fornyelsen til bemeldte Klasse maatte behagentligen skee inden den 18de October næstkommende. Nye Lodsedler erholdes for 23 Rbd. Stykket. Aalborg, den 29de September 1830. Bech.