Aalborg Stiftstidende, 1836-11-01
Der er neppe nogen Opfindelse, der i den Grad har vakt almindelig Opmærksomhed, som BrødreneMontgolfier's, der først dannede en Lufthallon og viste Muligheden for Mennesket at hæve sig i Luften, Noget, som Pilatre de Rozier virkelige først vovede den 13de October 1783 og som Charles og Robert strax derpaa gientog, den 1ste December 1783. Senere bleve Luftfarter saa almindelige, at der neppe er nogen større Stad, uden at fra samme een eller flere Luftreisende (Acronanter) have gjort disse stedse mærkelige og for den store Hob vidunderlige Reiser. J det vi senere omtale nogle af disse, ville vi først vise Muligheden af saaledes at hæve sig i Veiret. Den Luft, vi indaande, og som i et Lag af flere Miles Høide omgiver Jordkloden, er et flydende Legeme, der har en vis Vægt, som vi endog meget nøie kunne bestemme, i det vi nemlig formaae vedLuftpumpen at tømme et Kar, hvori den ind holdes, og vi kunne altsaa veie Karret i de to forskjellige! Tilstande, nemlig fyldt med Luft og tomt. Antage saaledes, at vi havde et fiirkantet Kar, af Form som en Tærning, altsaa indesluttet af 6 ligestore Qvadrater, og at Sidelinien i hver af disse Qvadrater, var 1 Fod eller 12 Tommer eller at Karret nøiagtigen var, hvad vi kalde en Cubikfod, og at vi veiede dette i sin sædvanlige Tilstand, fyldt med Luft, og dernæst, efter at Luften var bortskaffet, saa vilde vi finde, at Forskjellen er omtrent 2 1/2 Lod. Altsaa er Luften et tungt Legeme, og vi formaae at udregne Vægten af den Luft, som indtager et vist Rum, naar vi kjende dette Rums Størrelse, i det vi vide, at hver Cubikfod Luft veier, som anført, omtrent 2 1/2 Lod. Men, bringe vi nu i Luften et lettere Legeme, vil dette stige, ligesom f. Ex. et Stykke Kork stiger i Vandet. Der ere ikke mange Legemer, der ere lettere end Luft, saa at det, vi almindeligen erfare, er, at Legemerne falde til Jorden; men enkelte Legemer, f. Ex. Røgen, see vi stige i Veiret, og ligeledes stige mangfoldige usynlige Dunster eller Vanddampe i Veiret og optages i Luften, indtil de i Draaber ellers som Regn atter falde ned, og vi formaae endvideres at frembringe Legemer, som ville stige, fordi de ere lettere end Luften. Just et saadant Legeme er Luft ballonen. Man danne af et eller andet let Stof, f. Ex. tæt Silketøi, et huult Legeme, en Kugle, saa vil denne vistnok falde til Jorden, naar den er fyldt med sædvanlig Luft eller er oppustet. Thi den indvendigest Luft er ligesaa tung, som den udvendige, og hertil kommer endnu Silketøiet. Men man fylder den medsen Luftart, der er tættere end den sædvanlige Luft, og det bliver da muligt at den kan stige. Vi ville, vælge et bestemt Exempel. En Kugle af 5 Alens eller 10 Fods Tværlinie vil indeholde et Rum af 523 Cubikfod; et saadant Rum sædvanlig Luft vil veie over 1300 Lod eller 41 Pund, men vi kunne danne en lettere Kugle, i det vi sammensætte vel fernisseret Taft, hvoraf vil bruges 314 Qvadratfod. thi saa stor er en saadan Kugles Overflade, og fylde heri Brindluft eller Vandstorgas, der veier kun en Syvendedeel af den sædvanlige eller atmosphæriske Luft. Taftet vil nemlig veie omtrent 1 1/2 Lod pr. Qvadratfod, altsaa 411 Lod eller næsten 15 Pund og Brindluften af 11 Pund, eller omtrent 6 Pund saa at hele Ballonen veier kun 21 Pund og er altsaa 20 Pund lettere end et ligesaa stort Rum Luft. Vægt, nemlig et under 21 Pund, og vil dog med denne hæve sig. Tage vi en større Ballon, bliver Luftens Overvægt lover samme eller Ballonens Stigekraft langt større, en Ballon af en dobbelt saa stor Tværlinie, altsaa a 10 Alen eller 20 Fod, vilde vel kræve 4 Gange saameget Taft eller 1257 Qvadratfod, men dens Rum fang vilde være 8 Gange saa stort, altsaa 4180 Cubikfod, saa at Regningen for den vilde staae saaledes: 14190 Cubikf. Luft, a 2 ½ Lod, 10,175 Lod eller 327 Pd. Derimod Ballonens Overtræk, 1257 Qvadrats.,a 1 1 Lod, 1885 1/2 Lod eller . . . . 59 - Fyldning 1/5 af 327 Pund . . . . . 49 - 11 J Alt . . . . . . . . . . . 108 - Ballonens Stigekraft . . . . . . 219 -Man vil altsaa kunne hænge en Vægt af omtrent 1200 Pund ved Ballonen, altsaa et Menneske i en et let Kurv, og Ballonen vil føre ham i Veiret. Det var dog ikke saaledes, Montgolfiers første Balloner eller den, hvormed Platre de Rozier i først steeg i Veiret, vare indrettede. Den fyldtes nemlig ikke med en Luftart, som Brindluft er, men med fortyndet atmosphærisk Luft. Varmen udvider nemlig alle Legemer og virker ogsaa paa Luften, saa at en vis Luftmasse, ved at opvarmes, kommer til at indtage et større Rum, f. Ex. 1/2 Gang større, saadan opvarmet Luft bliver altsaa lettere, een Cubikfod, af samme vil ikkun veie to Trediedele af 2 1/2 Lod eller 12/3 Lod, og man vil altsaa kunne give en Ballon Stigekraft ved at opvarme Luften i samme. Disse Balloner dannes, som oftest, af et tungere Stof, fernis eret Lærred, hvoraf en Qvadratfod veier 4 Lod, og have deels af denne Grund, deels fordi den opvarmede Luft er tungere end Brindluften, mindre Stigekraft. Føre vi saaledes Beregningen for en Ballon af 20 Fods Tværlinie, da have vi 1257 Qvadratfod Lærred a 4 Lod . . 156 Pd. 1190 Cubikfod varm Luft a 1 3/2 Lod . . 218 - i Men 1190 Cubikfod sædvanlig Luft veier, som forhen anført . . . . . 32. - Altsaa er Ballonen 48 Pund for tung; det er førsten større, der formaaer at stige og føre en Vægt med sig. Danne vi saaledes en Ballon af den dobbelte Tværlinie, eller af 20 Alens eller 40 Fods Tværlinien, er dennes Overflade 5028 Qvadratfod, dens Rumfang eller Cubikindhold 33,723 Cubikfod. Beregningen vil vise, at denne har behørig Stigekraft. 5028 Qvadratfod Lærred a 4 Lod . 628 Pd. 33, 23 Cubikfod varm Luft a 22 Lod 1756 - Ballonen veier . .Men 33,723 Cubikfod a 2 1/2 Lod. 2633 - til Altsaa Stigekraft. 21 - Denne Ballon vil derfor ogsaa kunne hæve et Menneske i en Gondol i Veiret. Det Vidunderlige vil tabe sig, naar vi have anstillet disse Beregninger, dog ville vi stedse beundre Luftfarernes Dristighed til at vove sig i et hidtil saa lidet besøgt Element. Nogle af disse Reiser fortjen at omtales, skjøndt de ikke have givet det videnskabelige Udbytte, man ventede, ei heller have ledet til noget væsentligt gavnligt Resultat. Pilatre de Rozier, der gjorde, som vi have omtalt, den første Luftreise, havde været en levende Beundrer af Montgolfier's Opfindelse; han dannede i Forening med den ene af Brødrene Montgolfier en Ballon af 74 Fods Høide og 18 Fods Bredde, under hvilke hang en Jldpande: hermed steegs han 84 Fod i Veiret og blev 4 1/2 Minut i Veiret. Han viste, at han ved at forstærke eller svække Jlden, var Herre over at stige eller dale. Kort derpaa, den 21de Nybr. 1783, gjentog han, i Selskab med Marquis d'Arlandes, sin Luftreise, blev 25 Minuter oppe, og, i det de, ved at forstærke Jlden, undgik de til Nedstigning ubeqvemme Steder, landede, de 5000 Favne fra Opstigningsstedet, Slottet la Muette. Men, medens disse saaledes benyttedes den ved Varme fortyndede Luft eller vare stegne i Veiret ved de saakaldte Montgolfierer, arbeidede Physikeren Charles og Mechanikeren Robert paa en Luftmaskine af Taft, som fyldtes med Brindluft, og med denne, hvis Tværlinie var 26 Fod, stege begge op fra Tuillerierne, i en Høide af 250 til 300 Favne, dreve 2 Timer hen i Luften og dalede ved Nes le, 5 Mile fra Paris, her steeg Robert ud; Ballonen blev derved 130 Pund lettere og steeg med Charles ene atter 1500 Favne i Veiret, hvorpaa den da lede ved Skoven ved Tour de Lay. Denne Ar Balloner, med Brindluft, kaldes, efter deres Opfinder, Charlierer. J de nærmeste Aar, indtil Marts 1785, foretoges 3 Luftreiser af 58 forskjellige Luft reisende. Madame Thible, der steeg op fra Lyon den 4de Juni 1784, i Selskab med Fleurant, var den første Dame, der forsøgte dette Befordrings middel. Pilatre de Rozier havde, efter sin første Luft fart, begivet sig til den ældre Montgolfier i Lyon og der i Forening med ham forfærdiget en uhyre Luftmaskine af 6 Alens Høide og 5 Alen i Tvære linie og steeg i Selskab med Montgolfier og 6 andre Personer, den 19de Jan. 1781, til en Høidesaf 500 Favne. Den 23de Juni samme Aar steeglhan atter op fra Versailles, i Kongen af Sverrigs, be Gustav den 3dies, Paasyn, og besluttede derpaalle at gaae over Canalen mellem England og Frankrig, i dog kom Blanchard ham i Forkjøbet, der den 7desseJan. 1783 gik i Forening med Amerikaneren Jefine, treys fra Dover til Calais. Den 16de Juni stegelePilatre de Rozier og Parlamentssadvocaten No. main op mellem Calais og Boulogne; Ballonen drev over Havet, men vendte snart tilbage over Land; len Høide af omtrent 1200 Fod antændtes den, og Luftfarerne styrtede herfra ned og endte deres Dage paa en skrækkelig Maade, i det, efter Faldet, knap det menneskeligt Udseende var bevaret.