JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Om Folkefesten paa Høiskamling meddeles i Hemp. Av., at Festen, som alle Fornuftige havde ventet det, er gaaet af i den største Rolighed og Orden, saa at det Ugrundede tilfulde nu sees i de nogle Dage iforveien udspredte Rygter, saasom at Studenterne fra Kiel vilde ankomme og nedrive Fanen, at 150 Frederiksborgske Bønder vilde i et Dampskib komme fra Sjælland. Blandt Talerne nævnes Prof. Flor, Pastor Markmann, C. Ploug, Cand. Barfod, Laurids Skau og en ung Bonde, udgaaet fra Rødding Høiskole, Peder Ravn, hvilken Sidste uafbrudt under sit Foredrag hilsedes med stormende bifald; Grundtvig og Lehmann savnedes, ligesom man nok i det Hele taget havde ventet flere Gjæster fra Hovedstaden. Veiret var henrivende og og under Dandsen og Aftenen saae man Herrer og Damer af alle Klasser deele Munterhedens Glæde med Bønderne. Festcomiteens Arrangement var med Hensyn til Beqvemmelighed for de Ankommende iaar langt fortrinligere end ifjor Commissionen om Portonedsættelsen har omsider endt sit Arbeide med et af dens Medlem, Pakke postmester, Kammerjunker v. Jessen, afgivet Separatvotum, der tillige andrager paa en Nedsættelse i Pakkepostportoen. Brevporto-Moderationen vil efter Commissionsforslaget neppe blive saa betydeligt, som det var at ønske og vente, og idetmindste ikke nærme sig noget Pennysystem; imidlertid skal der dog være andraget paa en ikke uvæsentlig Nedsættelse, saaledes at f. Ex. et Brevs Porto mellem Kjøbenhavn Hamborg og Aalborg Hamborg nedsættes til 20 sk. og for mindre Router, i passende Forhold, samt at tillige Bærepengene, der nu ofte fordyre et Brev fra smaa Stationer med Portoens halve Beløb, aldeles bortfalde. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Efter hvad man har berettet os skal der paa et af Hs. Exc. Finantsministerens Godser, Thurebyholm, være forefaldet følgende Begivenhed, som vi troe fortjener Omtale, som et Exempel paa, hvilke sørgelige Følger, Misbrug af Husbondsmyndigheden, kan lede til. Et Par Heste, som der var givet Ordre til at lade svømme, viste en saadan Skyhed for at gaae i Vandet, at Karlen, der skulde svømme med dem, skjøndt han ellers var en rask og uforfærdet Karl, vægrede sig for at gaae ud med dem. Forvalteren skal imidlertid ved Hjælp af sin Pidsk have drevet ham, der fuld afklædt sad paa den ene Hest, ud med dem, men under Dyrenes Spring og Modstræben kom den ulykkelige Karl ind under dem og druknede. - Vi opfordre Vedkommende til at erklære sig over, om den os meddeelte Beretning er rigtig og hvad der fra det Offentliges Side forøvrigt er foretaget i denne Anledning. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
J Rendsborg Ugeblad fortælles, at der er kommet 10 Skibe med Skinner og Plader til den rendsborg neumünsterske Jernbane; der ventes endnu 7 andre Skibe, for at man paa een Gang kan begynde med Lægning af Skinner fra begge Banens Ender, og man haaber allerede i Slutningen af September at kunne komme til at reise i 3 Timer fra Rendsborg til Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Hr. Greve Einard Reventlov har, som bekjendt, kjøbt sig en Landeiendom i Skaane, hvorhen han nu om kort Tid begiver sig med Gemalinde og Børn. J denne Anledning havde et talrigt Selskab, samlet sig den 18de de hos Hr. Gjæstgiver Brabrand i Mariebo, for, efter Jndbydelse til Hr. Greven, som indfandt sig, at tage hjertelig Afsked med ham. Der blev afsungen en smuk, af Hr. Provst D. Smith forfattet Sang, til hvilken Hr. Greve Knuth til Knuthenborg knyttede nogle venlige Afskedsord, som optoges med bifald. Derpaa udbragtes af Flere i Selskabet forskjellige passende Toaster, og en meget munter Stemning vedligeholdtes indtil langt ud paa Aftenen, da Selskabet skiltes ad med det Ønske: at Hr. Greve Reventlov og Familie maae blive godt modtagne i det Land, de nu have valgt til fremtidigt Opholdsted. Den høitagtede Godseier Hr. Tesdorpf til Ourupgaard især holdt et smukt Foredrag om sin Bosættelse i Danmark, hans nye Fædreland. (Lollpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 19de Juli. Paa Mandag afgaaer omtrent 90 Medlemmer af Studenter=Sangforeningen (den hele Forening tæller omtrent 120 Medlemmer) med et kongeligt Dampskib til Skanderborg, for ved deres Nærværelse og Sang at forskjønne Afdækningen af Mindestøtten for Frederik den Sjette. Til denne Fest har den geniale Hartmann componeret en særdeles smuk Cantate, Ordene af Andersen. Fædrelandet, fik det besynderlige, tilvisse meget ubetimelige Jndfald at nedlægge en formelig Protest imod, at denne Reise skulde tillægges den Mening, at den foretages af Veneration for Frederik den 6tes Minde, hvorimod det kun skulde være, fordi Deeltagerne kunde gjøre en behagelig Reise gratis. Herpaa replicerede naturligviis Berlingske, og der er derved opstaaet en høist ubehagelig Skandale. Studenter=Sangforeningen, eller rettere, de Medlemmer som deeltage i Touren, have nu gjort en Ende paa denne forargelige Strid ved saavel i Berlingske som i Fædrelandet at erklære, at de ikke vedkjende sig de dem underlagte Motiver for Deeltagelsen i denne Fest. Selskabet er kun stiftet for Musikkens Skyld, og kun for dens Skyld foretage de de Reisen. Frederik den 6te faaer sig da saaledes en Mindestøtte, og han har tilvisse fortjent den meere end Christian den 5te og Frederik den 5te, hvis Støtter kneise paa Kjøbenhavns skjønneste Pladse. Og hans Støtte bliver reist paa det meest passende Sted, midt iblandt hans kjære Bønder, for hvilke hans ærlige, godmodige Hjerte altid slog varmt, og for hvilke han har gjort mere end alle hans Formænd tilsammentagne. Hvad der, uagtet alle de store Ulykker, hvoraf hans Regjering var hjemsøgt, dog gjorde ham saa folkeyndet, var, at han stod i den fuldkomneste Harmonie med sit Folks Character; han var i Sind og Skind Dansk, og naar Nogen vilde af os forlange at vide, hvorledes en ægte Dansk er beskaffen, saa vilde vi ikke vide at præsentere ham noget fuldstændigere Normal-Exemplar end Frederik den 6te. Havde han levet i en lykkeligere og roligere Tidsalder, saa vilde han have faaet et Eftermæle som Titus og Antoninus; men til Ulykke for sig og sit Land levede han i en Tid, hvor vældige Storme foer hen over Europa, og han var ikke Mand for at styre en Stat i Uveir. Den værste Bebreidelse, man kan gjøre ham, er, at han har efterladt sit Land i en sørgelig Forvirring, som han upaatvivlelig kunde have forebygget i 1815, en Forvirring, der truer Staten, med Opløsning, og som har paaført hans Efterfølger, vor nuregierende Majestæt, mange mørke Timer, og sikkert vil berede ham endnu mange flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Communen har allerede for længere siden vedtaget, at der skal oprettes to store Borger=Realskoler, og den foreløbige Plan er dertil nu udarbeidet. Hver Skole, den ene for Drenge, den anden for Piger, er beregnet paa 200 Elever. Betalingen vil blive fra 13 Rbd. om Maaneden, og Lærerne ere ansatte til at begynde med 24 s. for Timen og kunne rykke op til 3 Mk. Førend Nytaar 1846, ville disse Skoler imidlertid neppe komme til at træde i Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Vi ville ogsaa faae en anden stor Pige=Realskole under Bestyrelse af Hr. Professor Mariboe. Vi have i denne Uge havt et talrigt Besøg af malmøeske Tjenestepiger og Karle, der kom herover med Unionen". Den havde for dem nedsat sin Priis fra 9 Mk. til 4 Mk., og bragte en heel Ladning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Det Ønske, vi flere Gange have udtalt, at det maatte tænkes paa Boliger for den fattige Classe i Kjøbenhavn, er der nu efter "Flyvepostens" Beretning Udsigt til at ville gaae i Opfyldelse, idet det skal være paatænkt at indbyde til Actietegning for at opføre Boliger for 200 Familier til en Leie af 25 til 30 Rbd. om Halvaaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 19de Juli Jagten De 2 Brødre, Skpr. P. Jørgensen, af Faaborg, fra Holnis med Muur- og Tagsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Udklarerede. Den 19de Juli. Jagten Septem File, Skpr. T. D. Brandt, af Heiligenhavn, til Vordingborg med Ost; Sluppen Tiap, J. Mortensen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Angaaende Oberst Pelissiers Tog mod Dahara-Stammerne meddele Privatbreve fra Algier de nærmere Details, hvilke have vakt almindelig Afsky og Forfærdigelse i Paris. Den 18de f. M. gjorde Tropperne holdt ved en stor af to Høie og en Steenmuur dannet Grotte, kaldet Cantara; Grotten har paa Forsiden tvende Aabninger over hinanden, bag til kun nogle Sprækker. Fra Grottens Aabninger blev der fyret paa Tropperne, disse svarede med Kanon- og Geværkugler og antændte opdyngede Faschiner udenfor Hulens to Aabninger. Den 19de om Morgenen vilde Araberne underhandle, men fandt de af Obersten stillede Betingelser for haarde, hvorpaa de vendte tilbage til Grotten, for at døe der med deres Koner og Børn. Nu begyndte Jlden paa ny og varede hele Dagen og den paafølgende Nat. Da man den 20de om Morgenen ikke længere hørte noget til Arnberne, trængte man ind i Grotten, som frembød et frygteligt Skuespil. Henved 1000 Mennesker havde været indespærrede i denne Hule. Man fandt Mange staaende opreiste ved Bagsiden med Ansigtet vend imod Revnerne for at kunne trække frisk Luft, kun 70 levede endnu, men døde ligesom de kom ud i Luften. Flere vare knuste af de Klippestykker, Heden havde løsnet; Mange havde dybe Sabelhug, saa man næsten maa formode, at de havde forsøgt at dræbe hverandre for at forkorte deres Qvaler. 800 Mænd, Koner og Børn laae dræbte i Hulen; Rheahernes Stamme er aldeles udryddet. Denne Begivenhed har vakt saa meget større Forhauselse og Forfærdelse i Paris, som Oberst Pelissier ellers netop har været bekjendt for sin Menneskelighed i Kampen, og det er derfor ikke meere end billigt, at afvente nærmere Efterretninger. - J Pairskammeret bragte Prindsen, af Moscau den 11te de, denne frygtelige Begivenhed paa Bane og fordrede for Armeens Æres Skyld en Erklæring, om den virkelig var passeret saaledes, som der berettedes. Marschal Soult svarede, at han havde modtaget saa modsigende og utilfredsstillende Rapporter herom, at han strax af MarschalBugeaud havde forlangt nye Oplysninger og denne Handling, som han misbilligede. Prindsen af Moscau fandt Udtrykket misbillige alt for svagt, hvortil Marschallen erklærede, at han vilde sige, at han beklagede det Skeete, saafremt det ganske skulde stadfæste sig. Kammeret gik derpaa over til Dagsordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Sagen mod Victor Hugo for Ægteskabsbrud skal være bilagt i Mindelighed. Victor Hugos Kone skal selv have bevæget Hr. Biard til at frafalde sin Klage, hvorefter dennes skyldige Ægtefælle er bleven sat i Frihed, og den retlige Scandale, man befrygtede, falder bort. Victor Hugos Kone er bekjendt som et sandt Mønster paa en Ægtefælle, som allererede tidligere har forebygget mangen Ufred ved sine glimrende Egenskaber. Hendes Mand er nu reist til Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Tydskland. Den 12te Juli fandt en lille Opstand af Jernbane-Arbeiderne paa Banen mellem Minden og Bielefeld, for Størstedelen, bestaaende af Schlesiere. Anledningen hertil var, at man fra først af havde tilstaaet Folkene 20 Sgr. i Dagløn, men siden nedsat den til 12 (efter Andre til 15 a 16). De betale 7 Sgr. for Kost og Logis og 2 Sgr. til Sygekassen, beholde altsaa kun 3 Sgr. tilovers, hvormed de naturligviis umulig kunne bestride de øvrige Fornødenheder og ernære deres Familier. Da de antoge at Grubemesterne vare Skyld i, at de resterende Penge, uagtet alle Løfter, ikke endnu vare blevne dem udbetalte, henvendte de dem først til disse. De fik til Svar, at de kun skulde slaae dem til Ro; hvis de ikke vilde arbeide, kunde Amtmand N. skaffe Folk nok for endnu billigere Arbeidsløn. Neppe var dette Svar almindelig bekjendt, før alle Arbeiderne, 3000 i Tallet, først gik løs paa Grubemesterne, hvem det lykkedes at undgaae dem ved Flugten, hvorpaa de ruinerede en Deel af Arbeidet og Redskaberne og derpaa droge til Amtmand N.s Bolig. Til al Lykke var denne fraværende; de søndersloge imidlertid Dørre og Vinduer. Nu rykkede en Bataillon Jnfanterie fra Bielefeldt, som var bleven reqvireret, frem. Dette Skridt kunde let have havt slemme Følger, thi Soldaterne vilde neppe have brugt Vaaben mod Arbeiderne, blandt hvilke Mange havde deres nærmeste Paarørende; tillige var Arbeidernes Antal alt for overlegent. Men Commandeuren, Major N., havde Aandsnærværelse nok til at tale roligt med den ophidsede Masse og at formilde dem ved at love dem, at deres Klager, skulde blive afhjulpne. Man venter nu, at Arbeidernes retfærdige Fordringer ville blive tilfredsstillede og at de da igjen ville vende tilbage til Arbeidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Jfølge en Skrivelse fra Rostock af 13de Juli underhandler den mecklenborg-schwerinske Regjering paany med Danmark for at opnaae gunstigere Betingelser for Hertugdømmets Handel og Skibsfart paa Danmark. Storhertugens Reise til Kjøbenhavn skal tildeels have havt dette Øiemed. En Vanskelighed, hedder det, er der at overvinde deri, at Danmark fremfor Alt fordrer Opgivelsen af Staden Rostocks Privilegier i Sundet. (De egentlige rostocker Skibe have nemlig flere Moderationer i Sundtolden forud for de andre mecklenborgske Skibe.) Regjeringen skal nu have indledet Underhandlinger med Staden Rostock for at formaae den til at give Afkald paa denne Fordeel, som maaskee nok torde opveies ved de Fordeele, Staden vilde have af den paatænkte Handelstractat med Danmark, da Handelen paa dette Land nu næsten udelukkende drives ved danske Skibe, for hvilke Tolden og Skibsafgifterne i Danmark ere 30 pCt. lavere end for mecklenborgske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
J Hamborg har man for Øieblikket Leilighed til at gjøre sig bekjendt med et Original-Slave skib, en meget skarp bygget Skonnert, der for nogen Tid siden er bleven anholdt med en Ladning Slaver, condemmeret og derefter solgt. En af Hamborgs flittigste og speculativeste Rhedere, der, som det hedder, staaer i mange Forbindelser paa Kysten af Africa, en Hr. S., har kjøbt Skonnerten og lader den nu ombygge. Alle Rædsler ved Sammenpakningen af Slaverne træde levende for Øiet, naar man betragter de neppe 2 Fod høie Huller, hvori de Ulykkelige holdes indesluttede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Norge. Digteren Henrik Vergeland er afgaaet ved Døden i sit 36te Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Generalforsamling. Fredagen den 25de d. M. Eftermiddag Kl. 6 afholder Asylselskabet i Asylets Locale den sædvanlige aarlige Generalforsamling, til hvilken alle Contribuerende herved indbydes. Nykjøbing den 20de Juli 1845. L. J. N. Schierning, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Den 20de ds. er lige udenfor Garvermester Hørup funden en sort Silke=Paraply. Hvo som maatte have tabt en saadan, bedes at henvende sig paa Apotheket i Nykjøbing, hvor samme udleveres mod en passende Douceur og dette Avertissements Betaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
At jeg nu er sittet til min Bopæl i Øster Kippinge, bekjendtgjøres herved. Den 20de Juli 1845. Rager. Til anstundende 1ste October, kunne 1 a 2 Disciple erholde Kost og Logi hos Fuldmægtig Boesen, ligeoverfor Latinskolen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
En reenlig og ordentlig Pige eller Kone, der har Taalmodighed til at passe et sygt, men roligt og from Barn, kan faae Condition strax eller til 1ste November, naar man henvender sig til denne Tidendes Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
For en fiint, troe og sædelig Pige, som kan paatage sig Stuepigeforretninger, er en fordeelagtig Condition at erholde til 1ste November; uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Hos Undertegnede bekommes Nakskov. Spillekort til 4 Mk., 3 Mk. 4 s. og 2 M. 10 s. pr. Spil; Stearinlys til 3 Mk. 8 s. Margarinlys til 2 Mk. 12 s. pr. Pd.; bedste grøn Olie=Sæbe i 1/4 og 1/2 Tønder a 24 Rbd. pr. Tønde Cement fra Bornholm i 1/2 og 1/4 Tønder a 5 Rbd. 2 Mk. pr. Tønde. D. Diderichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
846 Rbd. 3 s. af Umyndiges Midler under Mariebo Kjøbstads Overformynderi kunne strax erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed. Mariebo Overformynderi, den 18de Juli 1845. J. Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Auctioner. Torsdagen den 31te d. M., Formiddag Kl. 10 slet bliver i Stervboet efter afgangne Fyrinspecteur, Ritmester Linderstrøm ved Gedserødde ved offentlig Auction bortsolgt. Boets samtlige Eiendele, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Linned= og Gangklæder, Speile og Divaner, Kobber= og Kjøkkentøi, Avlings- og Meieri redskaber af alle Slags, 2 Heste, 4 Køer og nogle Faar, samt Vogne og Slæder med meget mere, imod Credit til dette Aars Mortensdag. Nykjøbing, den 16de Juli 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Torsdagen den 24de ds., om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Skifterettens Begjering afholdt offentlig Auction over 8 Stkr. nye og moderne Kakkelovne samt 6 Stkr. nye Kakkelovnsrør, tilhørende Kjøbmand L. Wilckens Fallitboe her i Byen. Auctionen afholdes i Hr. Kjøbmand K. Sidenius's Pakhuus i Mariboe Vestergade og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Mariboe Byfogedcontoir, den 16de Juli 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Parcellist Hans Rasmussen Friis's Enke, Kirsten Jensdatter i Stangerup, og forhen afdøde Mand, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 17de Juli 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Parcellist Morten Sørensens Enke, Sidsel Rasmusdatter i Lidstrup, og forhen afdøde Mand indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 17de Juli 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, der maatte have nogen Fordring paa afdøde Tjenestepige Christine Marcusdatters Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at møde under Skiftet, legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 11te Juli 1845. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Mortifications=Stævning. Fjerde Klasse til Documenter efter Stempletpapirs No 2 Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Erik Peter Pontoppidan, 1845. Hans kongelige Majestæts virkelige Justitsraad, Birkedommer i Falsters Birk, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Sognepræst Johan Frederik Biering til Viig og Asminderup i Sjælland, og ifølge den ham under 26de f. M. meddeelte kongelige Bevilling, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel den eller de, som maatte have i Hænde en af ham under 12te Decbr. 1832 til Ribe Kjøbstads Fattigvæsen udstædt og den 13de f.M. inden Falsters Birkeret tinglæst Pante=Obligation, stor 253 Rbd. 12 s. S. og T., hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor eller Arvinger ved Fraflyttelse eller Dødsfald tilkommende Jndløsningssum 500 Rbd. for Taaderup Præstegaard, hvilken Obligation endnu henstaaer undsletter i Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være indfriet, til at møde inden Falsters Virkeret den første Torsdag i October Maaned 1816 Formiddag Kl. 10, for dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den ellers vil blive paastaaet mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Nykjøbing paa Falster, den 16de Juli 1845. C. P. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-21
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaadense, Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-24
Lollands Falsters Stift. Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 24. Julii. dagen d. No De arbeidende Classers Tilstand i England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-24
Manchester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-24
Vi ville slutte denne Skildring af Arbeiderclassens Boliger i Manchester med et af Forf. anført Citat af en officiel Beretning fra den Sundhedscommission, som i Aaret 1831 var nedsat i Manchester i Anledning af Cholera. Det hedder der: Ofte er en heel irsk Familie (Arbeiderne bestaae, nemlig for en stor Deel af Jrlændere) sammenpakket i een Seng; ofte skjuler en Hob smudsige Tæpper og Halm Alle i een uadskillelig Bunke, hvor Enhver i lige Grad er nedværdiget ved Mangel, Sløvhed og Liderlighed. Ofte fandt Jnspecteurerne to Familier i eet Huus med 2 Værelser, i det ene sov de, i det andet spiste de ofte boede meere end een Familie i en fugtig Kielder med een Stue, i hvis pestilentialske Armosphære 12 16 Mennesker vare sammenstuvede, og til disse Kilder til Sygdom kom endda, at der blev holdt Sviin, for ikke at tale om andre Smudsigheder af den meest oprørende Art. Hvo skulde, naar man læser disse Skildringer, troe, at her var Talen og England, der har Ord forat være Beqvemmelighedens og Reenlighedens Hjem Hvilke Pleiehuse for Liderlighed og alle mulige Laster maae disse her skildrede Huler ikke være? Og det finder Sted i et Land, der gjør Fordring paa at være det meest civiliserede Land i Europa, og som med Hovmod seer ned paa alle andre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-24
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongens Reise er foreløbig bestemt som følger: Onsdag den 30te Juli med Ægir til Aarhuus, om Aftenen til Skanderborg, Torsdag den 31te Juli om Eftermiddagen til Silkeborg; Fredag den 1ste August paa Silkeborg; Løverdag den 2den August til Ringkjøbing; Søndag den 3die August i Ringkjøbing; Mandag den 4de August til Ribe; Tirsdag den 5te August til Tønder, Onsdag den 6te August til Föbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-24
Jfølge Kongen af Sverrigs Befaling er Landmaaler i Malmøe Lehn, L. B. Falkman, reist til Kjøbenhavn for at gjennemgaae og beskrive de gamle Documenter angaaende Skaane, Halland og blekinge, som opbevares i det kgl. danske Geheime-Archiv. Disse Documenter, som begynde med Slutningen af det 12te Aarhundrede og gaae til 1660, og udgjøre et Antal af flere tusinde, angaae fornemmelig bemeldte Provindsers camerale Forhold.