Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-06-14
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. J Overeensstemmelse med Kancelliets Jndstilling er med Hensyn til Kapitels taxtens Fastsættelse ved kongelig Resolution af 29 April fastsat: at det paalægges saavel de verdslige som de geistlige Embedsmænd, i det ved allerhøieste Resolution af 30 Mai 1812 bestemte Tidsrum strax efter hver Maaneds Slutning, men for Januar Maaned betimelig inden dens Udgang, at indsende deres Jndberetninger til vedkommende Amtmænd og Provster, hvilke da igjen for hver Maaned have betimelig at tilstille Stiftsøvrighederne samme, for at denne da strax kan gjennemgaae og sammenholde Beretningerne, og, om betydelige Uovereensstemmelser findes, da indhente de fornødne Oplysninger derom fra Vedkommende, samt at samtlige Vedkommendes Jndberetninger, saasnart Kapitelstaxten er sat, bekjendtgjøres af Stiftsøvrigheden for Siellands Stift i den Berlingske politiske og Avertissementstidende og for hvert af de øvrige Stifter i vedkommende Stiftsaavis; hvilket, som hvad der ellers efter Øvrighedens Foranstaltning kundgjøres, bliver at indføre i bemeldte Aviser uden Betaling. - J Stænderforsamlingen i Viborg var der fra flere Sider gjort Motion om, at der maatte skee Forandringer i Reglerne for Kapitelstaxtens Sættelse, og senere har Kancelliet, ifølge allerhøieste Befaling, nedlagt Betænkning over en Ansøgning fra endeel Beboere af Sorøe og Præstøe Amter om en lignende Forandring, at nemlig Kapitelstaxten maatte sættes særskilt for disse to Amter, hvilket Kollegiet af flere Grunde ikke kunde anbefale. Ligeledes havde Provst Barfved (af Sielland), gjennem Stiftsøvrigheden til Kancelliet indgivet et Andragende, der indeholdt flere Præsters indstændige Begjering om, at Geistligheden for Fremtiden maatte fritages for al Deeltagelse i Kapitelstaxtens Bestemmelse, hvilket Andragende nærmest var bleven foranlediget ved, at der ogsaa offentlige Blade havde været ført Anke over Geistligheden og i Særdeleshed Præsterne i Bjeverskow Herred, med Hensyn til deres Jndberetninger til Kapitelstaxten for 1835. J sin Betænkning, der ikke bifaldt det ommeldte Andragende, har Kollegiet blandt Andet yttret sig saaledes: det kan ikke feile, at mangen Præst, vel og af og til den civile Embedsmand, vil blive udsat for uforskyldte Angreb af dem, der efter deres Forestillinger eller efter deres Jnteresse ville finde hans Angivelse urigtig; ogsaa vil Geistligheden i Almindelighed blive angrebet, naar dens Angivelse fremdeles, som hidtil, vil blive høiere end de verdslige, hvilket vil antages at hidrøre fra egen Jnteresse, uagtet det vel kan være, at deres Angivelser i det Hele komme Sandheden, ligesaa nær som de verdsligge. Saadan Ulempe maatte imidlertid i dette som i saa mange andre Tilfælde oversees, og naar virkelig hiin Publicitet kan bidrage til, at vedkommende Embedsmænd med større Nøiagtighed og Samvittighedsfuldhed behandle den foromhandlede i Manges Velfærd ikke lidet indgribende Sag, saa maae de finde sig i, at de stundom kunne udsættes for uforskyldte Angreb, hvorimod de naturligviis, forsaavidt disse maatte gaae over til Jnjurier, maae have Lovens Beskyttelse, og hvorimod iøvrigt et saadant Forsvar, der i det mindste maa overtyde den Retsindige om, at Angrebet ikke er tilstrækkeligt grundet, maa kunne føres."