JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Bekiendtgiørelser. Fortsættelse af indkomne Gaver til Understøttelse for vore Landsmænd i engelsk Fangenskab:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Ved velærværdige Hr. Provst Estrup indsendt fra Harritzlev og Albek Sogne . . 45 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Fra Hornslet Sogn, indsendt ved Sognepræsten velærv. Hr. Provst Byberg. 26 Rd. 32 s. deriblant fra Hr. Kammerherre Baron Rosenkrantz, Storkors af Dannebroge. 10 Rd., Hr. Forpagter Dinesen paa Rosenholm 5 Rd. og Hr. Provst Byberg 5 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Ved den constituerede Provst paa Samsøe, velærv. Hr. Flemmer, endvidere indsendt: fra det paa Lilleøres Batterie værende Jægercompagnie af 1ste jydske Jnfanterieregiments 3die Bataillon . . 37 Rd. hvoridlant fra Hr. Capitain v. Krey 10 Rd. og fra Lieutenanterne v. Marcussen og v. Palundan hver 5 Rd. fra Hr. Flemmer selv . . 10 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Fra Assens og Klakring Sogne, indsendt ved Sognepræsten velærv. Hr. Binderup 37 Rd. 30 s. deriblandt fra Hr. Kammerjunker Major v. Reedz 20 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Ved velærværdige Hr. Provst Brønsted, indsendt: fra Horsens Kiøbstæds Jndvaanere 525 Rd. 32 s. hvoraf fra den constituerende Byfoged Hr. Christensen 30 Rd., Hr. Cancellieraad Kruse 20 Rd., Hr. Kiøbmand. Jens Monberg 16 Rd., Hr. Kammerherre Lillienschold 12 Rd., Hr. Kiøbmand Niels Gylding, Hr. Kammerjunker A. Hauch, Hr. Kiøbm. N. Hiernøe, Hr. Lieutn. v. Kahl. Hr. Overkrigscommissair Neergaard, Hr. Kherre Juul. Hr. Generalmajor v. Paulsen, Hr. Kiøbmadn Knud Gylding, Hr. Rector Prof. Worm, Hr. Justitsraad Carøe og Hr. Kiøbmand M. Monbergs Servboe hver 10 Rd.; fra Frue Kammerherrinde Lilienschiold og Hr. Provst Brønsted hver Rd., fra Hr. Kiøbmand N. O. Gylmand M. Kirkegaard, Hr. Kiøbmand Jørgen Houmann, Hr. Kiøbmand N. Schonning, Hr. TobaksfabrikørBønnelykke, Hr. Hoschirurgus Eichsted, Madame Kleen, Hr. Ritmester v. Leuenbach, Hr. Kiøbmand Offer Lauritzen, Hr. Apotheker J. Helms, Hr. Kiøbmand J. Blumer, Hr. Forstander Ben zens Enke, Mad. C. sal. Busches og Hr. Damgaard hver 5 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
fra Hvirring og Hornborg Sogne. 30 Rd. deraf fra Hr. Proprietair Biørn til Rask 12 Rd. fra Tamdrup Sogn . 22 Rd. 4 s. Ved velærv. Hr. Provst Borgen, indsendt fra Sognepræsten Hr. Hassager i Vei erslev . 4 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Fra Engom Sogn, indsendt ved Sognepræsten velærv. Hr. Leth. . 13 Rd. 22 s. tilsammen, 750 Rd. 24 s. Som tilligemed de forhen anmeldte 2954 Rd. 50 sk. udgiør i alt . 3714 Rd. 74 s. Aarhuus Bispegaard, den 30te Decbr. 1809. A. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Med nye og levende Glæde kan jeg atter offentliggiøre følgende mig til Anders Wistisen tilsendte Gaver: Fra Tambdrup Bisgaard og dens Omegn. 16 Rdr. Hr. Guldager i Bygholm Mølle . .. N. O. G. .. Hr. Pastor Schaarup i Stadil Præstegaard 3/4 . Pastor Asmussen til Albech og Woer . 4 . . Kiøbmand N. M. i Horsens . . 100 . . . . K. G. ibidem. . . 10 En Ubenævnt ibidem B. M. L. i Kiøbenhavn . . 30 Hr. Kammerherre Juel Ryssensteen til Julianelyst . En lille Familie i Hedensted Sogn . 10 . Hr. Biørn paa Rasch, Frue Brigadeerinde Halling paa Peters. holm Degnen Chronius i Aale .J alt 134 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Ved at anmelde disse anseelige Gaver skylder jeg og saa at underrette det ædeltænkende og velgiørende Pulikum: at Anders Wistisens Creditor - hvis Navn jeg ikke har Rettighed til offentlig at nævne - hvis Forgen har eftergivet ham de 1100 Rdlr., hvilken ædle Handling geraader Hr. Creditoren i det retfærdige Publikums Øine til ligesaa megen sand Ære, som Debitoren til uendelig Fordeel og Glæde. Gud lønne denne ædle Mand derfor, Gud lønne og glæde ogsaa hver ædel Giver, som den har glædet den uden virksom Bistand, ulykkelig blevne Familie, Snart - liig Søemanden, der efter et Uveir, der truede ham med Undergang, seiler jublende i den trygge Havn - snart er nu denne Familie frelst, dens Frelser vare: Broderkiærlighed og dansk Ædelmodighed, Borgerlykkes sande Befordrere. Aale Præstegaard ved Horsens den 25 Decbr. 1809. T. A. Borup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Creditorerne i afdøde Helle Jensdatter og efterlevende Mands Gaardmand Søren Nielsen i Sabroe, deres fælleds Boe bliver herved i Overeenstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldt for at bevise deres Fordringer i bemeldte Boe for mig som den competente Skifteforvalter. Aarhuus, den 20de Decbr. 1809. Schumacher. I Kraft af det mig allernaadigst meddeelte kongelige Privilegium, har jeg i Aarhuus Bye etableret en Hatte fabrik, og om en kort og føie Tid seer mig istand til at kan levere alle Sorter fine og ordinaire, runde, flade og trekantede Mands Filtehatte, saaog Dame hatter af alle Couleurer med eller uden Fier; Chacoer, i complet Stand med Tilbehør af Cordons, Cokarde, Fier og Overtræk, samt med lakeret Blik, eller Læder pulle; Børnekasketter med hvod videre af Filtearbeide, Lysthavende efter Tidernes nyeste Brug maatte behøve. Jeg anbefaler mig i saa Henseende herved til alle og enhver af det ærede Publikum, civile og militaire, inden og udenbyes, som maatte behage at forunde mig deres Søgning, forsikrende promte og fyldestgiørende Behandling. Ligeledes tilkiendegives, at Enhver som maatte have Hareskind til Forhandling, kan vente samme til høieste Priis betalt hos mig boende paa det lille Torv i Kiøbmand Davidsens forhen iboende Gaard. Joseph Hirsch, Kongl. privil. Hattefabrikant i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
kongel. Landsoverret i Viborg. Onsdagen den 24de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi Spendrup Præstegaard, i Randers Amt, ved Auction bortsolgt følgende, afg. Hr. Pastor Blicherts Stervboe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Spendrup Kirke med jus vocandi (der dog udøves, af Hs. Majestæt) og tilliggende tiendeydende Hartkorn 159 Tdr. 5 Skpr. 1/2 Alb. 2) Gassum Kirke, ligeledes med jus vocandi, der udøves af Hs. Majestæt, og tiendeydende Hartkorn 224 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. 3) en indhegnet Parcel af Præstegaardens Jorder, der staaer for Hartkorn 4 Skpr. 1 Alb., tilligemed en Trekant ved Hastrup Bak. 4) en Ager og Heedelod paa Spendrup Mark, Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. 5) en Parcelle i Spendrup vestre Engs Tørvegrave. 6) en Dito ibid. 7) tvende Huusbygninger eller Leievaaninger i Spendrup Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Som herved til Liebhabernes behagelige Efterretning offentlig bekiendtgiøres. Randers, den 22de Decbr. Carøe, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Til nærmere Efterretning betræffende Salg af Kalk fra Tuustrup Kalkværk tilmeldes de Lysthavende: Fra Medio Mai 1810 kan som fremdeles erholdes Steen= og Meelkalk ved bemeldte Kalkværk. Til Udgang af Julii Maaned 1810. bestemmes Priserne til behagelig Efterretning saaledes: a) De som tage 10 Tønder og derover, erholde en Tønde Steenkalk for 14 Mk. 8 s. og en Tde Meelkalk for 8 Mk. 8 s.; b) fra 4 til 10 Tønder, en Tønde Steenkalk 16 Mk. 8 s. og en Tønde Meelkalk 9 Mk. 4 s.; c) under 4 Tdr. og i Skiepper en Tde Steenkalk 18 Mk. 8 s. og en Tde. Meelkalk 10 Mk. Jægeren Tægen modtager i frankette Breve adresseret til Clausholm ved Randers, Bestillinger, og vil man behage nøie da at opgive til hvad Tid bestemt det Bestilte afhentes; ligeledes opgive deres Adresse, for der ufortøvet kan tilmeldes om det bestilte Qvantum kan faaes den bestemte Tid, og saaledes sikkres ei at kjøre forgieves. Hasseldorff, den 19de Decbr. 1809. H. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Afvigte 18de f. M. om Morgenen indstrandede paa Hammelev Forstrand, under derte Amt, Galeaseskibet Christiane Marie 29 1/2 Commercelæst drægtig, tilhørende Kiøbmand Nicolai Nisson & Comp. i Kiøbenhavn, kommende baglastet fra Frederichshald destineret til Aarhuus; hvilket til alle vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Randers Amthuus, den 19de Decbr. 1809. Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Under Stamhuuset Rosenkrantz paa Barretskous Gods i Bierre Herred, Weile Amt, er Gaardforsidder Jens Hansen af Barretskousbye, uden Livsarvinger, ved Døden afgaaet. 30te Dagen er Boet af Stifteretten aabnet, og opgav de tilstædeværende Arvinger da, at Arveladeren skal have en Søsterdatter navnlig Karen Jensdatter, som skal have været givt med en Snedker i Kiøbenhavn, hvis Navn man ei veed. Med 6te og 12te Ugers Varsel fra Dato, indkaldes bemeldte Karen Jensdatter 3 Gange efter hinanden i Aarhuus StiftsTidende til at møde for Skiftesamlingen som hver af de nævnte Dage om Formiddagen Kl. 10 foretages paa Barretskous Skriverstue. Boets Credi= og Debitorer indkaldes og til fornævnte Tider. Barretskou, den 19de December 1809. Schmidt, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Enken Mad. Anne Margrethe Tørsleff, som forhen har boet i Grenaae, er død hos hendes Søn Forpagter Anders Tørsleff paa Faurschou i Aarhuus Amt. De der maatte have Fordringer, eller skylde noget til Stervboen, indkaldes herved, for at anmelde samme hos undertegnede inden 12 Uger fra Dato, da Skiftet derefter bliver sluttet, saasnart mueligt. Snorum, den 19de December 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Paa Skifteforvalterens Hr. Greve K. J. Wind Fryses Vegne. som Fuldmægtig. N. H. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Hvor en Capital paa 3 a 4000 Rdlr., samlet eller i mindre Deele, udi Terminen 1810, er at faae til Laans imod sikker Pant udi Jordegods, anvises af Therchilsen i Hviide Mølle ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Nogle 1000 Lpd. Høe er at faae for billig Priis hos Therchilsen i Hviide Mølle ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
16 Stkr. store og vel foerede Stude staae usolgte ved Fugelsøe pr. Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Ved Constantinsborg kan til næste Sommer faaes Græsning til et ikke ubetydeligt AntaStude, naar derom accorderes med Gaarden Eier, i seneste inden næstkommende Januarii Maaneds Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Da Bagersvend Hans Bastrup heri Byen af Øvrigheden er erklæret umyndig, og jeg beskikket til hans Formynder; saa kundgiøres dette hermed udi AarhuusAvis 3de Gange til Advarsel og Efterretning for alle Vedkommende. Ebeltoft, den 11te Decbr. 1809. C. H. Mygind, Veiermester og Kiøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
En ugift Person ønsker sig en Condition som Gar ner og Skytte, og kan tillige føre Regnskab. Anviisningen gives paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
For en ugift skikkelig og duelig Gartner er ved Randers til 1ste Maji en Tieneste ledig. Man henvender sig til Apotheket sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Til Ole Ovesen i Veilbye er siden for Martensdag kommet en hvid hornet Bede, med et Splidt i det høire Øre, og et Stykke paa skraae skaaret af det samme Øre. Eieren kan faae den imod at betale Avertissementet og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
En gl. bruunblakket Hoppe, har siden Efteraarete Begyndelse gaaet paa min Mark, og formedelst Vinteren nu en Tid været indtaget i Huus. Eieren af denne, kan, mod at betale dette Avertissement og billig Foderløn, afhente samme hos Rasmus Jacobsen, Gaardmand i Transtrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Fra Peder Madsen i Maarslet, er for en 6 a 3 Uger siden bortkommet en 3 Aars sorthielmet Qvi det ene Kiæve var sort, og lidet sveirygget. Hvem som kan give Oplysning om samme, loves alle Omkostninge betalt og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Af mig undertegnede er for en 3 a 4 Uger siden indtaget en sortbroget Koe 8 a 9 Aar gammel, en Gevext paa høire Baghov, med et Reeb om Benene som skiønnes at den kunde have været bunden i Hed med. Hornslet, den 12te December 1809. Niels Pedersen, Huusfæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-30
Paa Middelgade No. 62, er Formelys med Bomulds vege at bekomme i Pdviis a 3 Mk. 8 s., i Lpd. Rd., ord. Lys, i Pdviis 2 Mk. 12 s., ordinair rusisk Sæbe, blødagtig, tienlig til Vask, a 26 s. Pd. og 4 Rdr. Lispundet Extraordinair blodagtig russisk Sæbe til Linned=Vaning m.v., bekommes for 4 Rdr. Lpd. og 26 Pd. hos Wennemoes. paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Placat, J Betragtning af de høie Priser, hvortil Hestefoder, og alle Materialier til Vognmændenes Brug og deres Redskabers Vedligeholdelse, under de nærværende Omstændigheder, ere stegne i de danske Provindser, har Hs. Majestæt, paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling, under 4de d. M. allernaadigst behaget at resolvere saaledes : Vi bifalde allernaadigst, at Taxten for Befordring, med de anordnede holsteenske Vogne og med Forspandsheste maa forhøies til 1 Rdr. pr. Miil for hvert Par Heste, og med de mindre Postvogne samt Estafetter til 5 Mk. pr. Miil; hvilken Forhøielse saaledes maa vedvare indtil Udgangen af Aaret 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Endvidere bifalde Vi allernaaadigst, at Fragten for Retourbefordring herefter maa erlægges med 3/4 af det, som betales for Tour, samt at Leien af Kalescher for Fremtiden maa forhøies til 20 sk. pr. Miil, imod at disse indrettes saaledes, som Vor Generalpostdirection til de Reisendes Beqvemmelighed foreskriver det. Bemældte allerhøieste Resolution kundgiøres herved til Vedkommendes Efterretning; og gielder denne aller høiest fastsatte Taxt fra næstkommende 1ste Januar indtil den sidste December 1810, hvorimod den forhøiede Leie af Kalescher ikke begynder, førend Kalescherne af Vognmændene ere indrettede efter Generalpostdirectionens Forskrift, hvorom Publicum skal vorde nærmere underrettet ved Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender. Generalpostdirectionen, den 7de December 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Aarhuus. Den gode Borger, som under 29de Decbr. sendte mig 5 Rdlr. til Uddeelelse paa Nytaarsaften, blandt 10 fattige og høistnødlidende Familier, bliver herved ydet formeldte Familiers inderligste Tak, som paa denne Høitidsaften have erindret sig deres ubenævnte Velgiørere. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Af Fattigforstanderen C. Schmidt er indleveret til Commissionen 3 Rd. 2 Mk. 15 sk. til Fattige og Nødlidende, som ved en vis Leilighed den 1ste Jan. d. A. ere samlede ved 9 af Aarhuus lærde Skoles Disciple. Aarhuus, den 2den Januarii 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Fattigcommissionen. Til Byens Fattigkassen erlagt af en Tienestepige for urigtigt Forhold 2 Mk. Aarhuus, den 3die Januarii 1810. Schumacher. Den Naturens Yngling, som jeg stod i Faders Sted, Friderich Julius Christian Schyum, tog Almagtens Herre, i Dag Morges Kl. 6 1/2, til sin Evighed, hvor hans forhen afd. Fader, Stiftsfuldmægtig Schyum, nu omfavner ham. Han var 3 Aar 1 Maaned 22 Dage gammel. Under en Øiensvaghed i omtrent 2 Maaneder og en derpaa tiltagende haardere Sygdom endte han saa tidlig Livet. Paa min forrigfulde Kones og egne Vegne giver jeg mig den Ære at bekiendtgiøre dette. Aarhuus, den 1ste Januarii 1810. Soetmann, Prem. Lieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Paa Fredag holdes ingen Gudstieneste i begge Byens Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Prædikanterne paa 1ste Søndag. efter Hellig 3 Konger. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Cand. Steenberg. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Past. Fauerschou. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Udenlandsk. Det vigtigste af de Taler, som ere holdte i Anledning af Keiser Napoleons og Keiserinde Josephines Ægteskabs Ophævelse, og som blev lovet i sidste Avis, følger her:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Frankrig. Paris, den 18de Decbr. Efter et keiserligt Decret af 15de d. M. forsamlede Senatets Medlemmer sig i Forgaars Kl. 12 til et overordentlige Sæde. Ved et andet keiserligt Decret blev Prinds RigsErkekantzleren udnævnt til Præsident i denne Forsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Kongerne af Westphalen og Neapel, Vicekongen af Connetablen og Vice-Storvalgherren vare nærværende. Jtalien som Rias-Erkestatskantsler og Prinds Vice Prinds Rigs Erkekantsleren tog saaledes Ordet: Mine Herrer, Forslaget, som i dette Sæde skal forelægges Dem, indeholder en Foranstaltning, der angaaer vor dyrebareste rainer og Folk om, til Statens Held at tænke paa det Jnteresse. En bydende Stemme, som minder Souve har under disse vigtige Betragtninger ladet alle person Fremtiden, har indgivet det. Hs. Majestæt Keiseren Forbigangne, betragte det Nærværende og see hen til lige Betænkeligheder forsvinde og alle Privatfølelser, og ophøiede Samtykke er et hæderfuldt Beviis paa hen forstumme. Hs. Majestæt Keiserindens ædelmodige des uegennyttige Kierlighed til Keiseren og sikkrer Hende en evigvarende Ret til Nationens Taknemmelighed. Grev de St. Jean d'Angelv tog derpaa Ordet og hvis Jndhold var et Forslag til Keiser Napoforelagde Forsamlingen et Forslag til et Senatsconsult, leons og Keiserinde Josephines Ægteskabs Ophævelse, hvilket Forslags Grunde Talleren, derpaa udviklede. Prinds Vicekongen talte herpaa saaledes : "Prindser, Senatorer! De have hørt Forslaget til Senats-Con sultet, som skal underkastes Deres Berraadslagninger. Dem de Følelser, hvoraf min Familie er besielet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Jeg troer ved denne Leilighed at maatte tilkiendegive Min Moder, min Søster og jeg har Keiseren at takke for alt. Han var os en sand Fader og skal til alle Tider i os finde lydige Børn og troe Undersaattere. Det er vigtigt for Frankrigs Lykke at Stifteren af dette 4de Dynastie opnaaer den høieste Alder, omringet af directe Efterkommere, som vil være os alle en Borgen, og Undervant for Fædrenelandets vedvarende Hæder.""Da Kronen blev sat paa min Moders Hoved i hele Nationens Paasyn, af hendes høie Gemall, forpligtede hun sig til at opoffre alt for Frankrigs Ønsker og Held. Med Mod, med Adel, med Værdighed har hun opfyldt denne sin første Pligt. Ofte blev hendes Siel saaret, naar hun saae en Mands Hierte, som var vant til at tvinge Skjebnen og stedse med lige Skridt at gaae Udførelsen af sine store Planer imøde, at være et Rov for den skrækkeligste Kamp. De Taare, som denne Beslutning har kostet Keiseren regner min Moder sig til Hæder. J den Forfatning, hvori hun bliver sat, vil hendes Ønsker og deeltagende Følelser ledsage os ved den nye Lykke, som venter os. Ja, med en Tilfredshed, blandet med Stolthed, vil hun see de lykkelige Virkninger af hendes Offer for Fædrenelandet og Keiseren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Efter denne Tale foreslog dette Aars Præsident, Grev Garnier, at sende dette Forslag af et Senatsconjult, til Undersøgelse af en speciel Commission, som strax skulle udnævnes. De Sengtører, som bleve udnævnte til denne Commission ved den sædvanlige Stemmesamling, vare: Garnier, Lacepede, Semonville, Bournonville, Chaptal, Laplace, Hertugen af Danzig, Marskal Serrurier og Monge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Til Rigs-Erkekantsler Cambaceres, som den 15de Decbr. Kl. 9 om Aftenen blev opkaldt til Thuillerieslottet, og indført i Keiserens store Cabinet, blev at Deres Majestæter Kriseren og Keiserinden holdt følgende Taler i Overværelse af Kongerne af Holland, Westphalen Neapolis, Vicekongen af Jtalien, Dronningerne af Spanien, Holland, Westphalen og Neapolis, Keiserens Moder og Prindsesse Pauline. Min Fetter Prinds Erkekantsler, Jeg har tilstillet Dem et forseglet Brev under Dags Datum og deri beordret Dem at begive sig til mit Cabinet, for at Jeg kunde bekiendtgiøre Dem den Beslutning, som Jeg og Keiserinden, Min høitelskede Gemalinde, have fattet. Det er Mig meget kiert, at Kongerne, Dronningerne og Prindsesserne, Mine Brødre og Søstre, Svoger og Svigerinde, Min Steddatter og min Stedsøn, som en bleven min udkaarne Søn, saavelsom min Moder ere nærværende ved det Jeg har at bekiendtgiøre Dem Mit Monarkies Politik, Mit Folkes Tarv, som stedse har været Rettesnoren for Mine Handlinger, vil, at jeg efterlader mig Børn til denne Trone, hvorpaa Forsynet har sat Mig, Arvinger til Min Kierlighed for mit Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
J flere Aar har Jeg imidlertid tabt det Haab at avle Børn i Ægteskabet med Min høitelskede Gemalinde. Keiserinde Josephine; dette bringer Mig til at opoffeMit Hiertes søgeste Følelser og blot at tænke paa Statens Vel ved Vort Ægteskabs Ophævelse. Da jeg en kommen til en Alder af 40 Aar, saa tør jeg haabe, at kunne opdrage de Børn, som det behager Forsynet at skienke Mig, i Min Aand og efter Mine Grundsætninger. Gud veed, at denne Beslutning har kostet Mit Hierte meget; men intet Offer er for stort for Mit Mod, naar Jeg er overbeviist om, at det er nyttigt for Frankrigs Held. Jeg føler mig nødt til at tilføje, at langt fra at beklage mig, har jeg tvertimod stedse havt Aarsag til at være tilfreds med de Beviser, min høitelskede Gemalinde har givet mig paa Tilbøielighed og Ømhed. Hun har i 15 Aar forskiønnet mine Dage; Erindringen herom er dybt indgravet i Mit Hierte. Min Haand har paasat hende Kronen, jeg vil, at hun beholder Titel og Ring som Keiserinde og især, at hun ikke tvivler paa min Hengivenhed og holder Mig for sin bedste og kiæreste Ven."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Da Hs. Majestæt Keiseren havde endt sin Tale, tog Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen Ordet: "Med Vores høitelskede Gemals Tilladelse maae jeg tilstaae, at, da jeg aldeles ikke meer tør haabe at føde Børn, som kan tilfredsstille hans Politiske Fordringer og Frankrigs Jnteresse, saa bringer jeg gierne det største Beviis p. Tilbøielighed og Hengivenhed, som nogen finde blev bragt paa Jorden. Alting har jeg af hans Godhed, hans Haand var det, som satte Kronen paa mit Hoved, og ophøiet paa denne Trone har jeg ikke erholdt andre end Kierligheds og Ømheds Beviser af det franske Folk. Jeg troer at giengielde alle disse Følelser, naar jeg bidrager mit til Opløsning af et Ægteskab, som i Fremtiden er en hindring for Frankrigs Velfærd og berøver det den Lykke, at blive i Fremtiden behersket at dem, som nedstamme fra en stor Mand, som Forsynet saa øiensynlig har opvakt for at udslette de onde Følger af en skrækkelig Revolution og igienoprette Altaret, Tronen og selskabelig Orden. Men denne Ægteskabs Skibs misse skal ikke forandre mit Hiertes Følelser. Stedse skal Keiseren finde i mig sin bedste Veninde. Jeg veed, hvormeget denne Handling, som Politik og saa stor Jnneresse byder, sønderriver hans Hierte; men vi ere begge stolte af et Offer, som vi bringe Fædrenelandets Vel. Da Hendes Majestæt Keiserinden den 16de, strax efterat Ægteskabet var opløst, begav sig til Malmison, blev Hun blot fulgt af Hendes Hofdame, Hertuginden af Elchingen og af een af Hendes ældste Veninder, som bestandig er om Heende, Frue Aremberg. Først Søndagen derpaa afgik Hendes heie Hofstat dertil. Siden den Tid er Malmaison meget levende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
J Keiserindens Selskab findes for bestandig Hendes Børn, Prinds Vierkongen af Jtalien og Dronningen af Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Det hedder at Keiseren har foræret sin forrige Gemahlinde Slotterne Malmaison og Lackon ved Brüssel; han skal og have formeret hendes Livrente med en 3die Million af hans egen Kasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Man holder det for sandsynlig, at Prinds Vicekongen af Jtalien erholder en anden Sonverainitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Der afgaaer endnu 6000 Mand af den Keiserlige Garde til Spanien; 200 ere afgaaede til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-01-03
Moniteuren af 21de Decbr. giver Efterretning om Gironas Jndtagelse. Efterat alle Stadens Festningsværker og Staden tildeels var tagen med Storm og Besætningen endnu den 7de havde gjort et heftig Udfald. men med Tab var slagen tilbage, blev Capitulationen afsluttet den 10de Decbr. Den 11te holdt Hertugen af Castiglione sit Jndtog i Staden, og modtog der 8 Fahner, 200 Kanoner og 5000 Fanger. Jfølge Capiculationen, marscherer Besætningen ud med Krigsære, og bringes som Krigsfanger til Frankrig. Jndvaanerne respecteres, den katholske Religion beskyttes. Den 11te Decbr. om Morgenen besættes Portene og Forterne af Franskmændene. Besætningen trækker ud Kl. 9 og aflægger deres Vaaben paa Glaciet. En Artilleriesfaceer, en Jngenieurofficeer og en Krigscommissair skal samme Dag Portene besættes, gaae ind i Staden, for at modtage Magasinerne, Kortene og Planerne.