JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Fjerde af Forfatteren gjennemseete Oplag. Prisen 7 Fr. rec. i Rev. encycl. 1829 Nov. 45053.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Anekdoter. J en lille Kjøbstad var en Samling af unge Mennesker, som vilde fornøje deres Slægtninger med at forestille et af Holbergs Stykker. Man blev enig om at opføre Maskeraden. Rollerne bleve uddeelte – lærte – Aftenen fastsat, og mange Familier vare indbudne til at være Tilskuere. Forhænget gik op, og Stykket begyndte. Leander spørger: Hvad er Klokken, Henrik, Henrik gaber og svarer, Klokken er fire. Hvorpaa Leander, som, alt var kjed af at agere længere, sagde ganske højt, Kom Henrik og lad os gaae, jeg giver ikke spillet mere. Derpaa gik Leander virkelig bort, til Tilskuernes største Forundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Efterat et nyt Skuespilhuus var opført i Paris, gik en tragisk Digter frem og tilbage med store Skridt under Prøven af et nyt Stykke. Han saae ud som et Menneske, der nøjagtigen undersøgte Skuepladsen i alle dens Deele. Hvad er det, De der foretager Dem, spurgte een af de Tilstædeværende. Jeg tager Maal til en ny Tragedte, svarede han
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Paa Skuepladsen i Rouen blev opført Skuespillet Samson. J den Scene, hvor Samson kommer ind bevæbnet med en Asenkjet, for at slaae Philisterne, havde Skuespilleren, som spilte Harlekins Rolle, bevæbnet sig for at anbringe en Harlekingde, med en levende kalkunsk Hane. Da han var heftigst i sit Spil, slap Hanen fra ham, og fløi ud i Parterret, og derfra oppaa Randen af en Loge, hvor endeel Parlaments herrer sadde. Skuespilleren, uden at lade sig forvilde af den Støi, som dette foraarsagede, vendte sig imod sin kalkunske Hanne, og begyndte at syn Hvor mon man bedre er, End blandt sin Slægt og Venner - Parterret klappede meget for dette Jndfald, men Parlamentsherrerne toge det saa ilde op, at Skuespilleren var nødt til, hemmelig at forlade Rouen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Juni 1830. Hamburg 2 M. - a vista 209 Species 299 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 95 3/5 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Nr. i Sedler. Dito Dito. . . . . . 107 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 108. - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-22
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annamenannaanSyvogtyvende Aargang. No. 51. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 Juni 1839. Palais Royals Historie. indgangne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Det vil stedse have noget Tillokkende, at besøge Steder, som berømte Personer have beboet. Naar disse Steder ikke ere forandrede noget i Udseende, naar man omhyggeligen har bevaret og vedligeholdt Indretningen, Stillen og Huusgeraadet, da fordobbler sig vor Jnteresse. Vi tro os pludseligen sat tilbage i et tidligere Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Vi blive for et Øjeblik Samtidige med Personer, som gjorde vidtomfattende Udkast, eller som gave glimrende Fester i Gemakkerne, hvor Alt erindrer om en anden Tidsalder. Man troer Dem ikke døde, de ere kun fraværende. Det synes, som om man pludseligen mærker Raslen af deres Fød trin, Lyden af deres Stemme: Ærefrygten for det Forbigangne bliver paa denne Maade en Kilde for os til den behageligste og mest livlige Jllusion. Det er stor Skade, at man ikke tidligere i Frankrig har erkjendt denne Cultus af Erindring og Amindelse. Palais Roval er en af de Bre ninger, som man med den største Fornøielse vilde have besøgt. Beskedent begyndt af Rechelien i Aaret 1629 i en Udkant af Paris, forstørrende sig med Herrens Lykke og Rigdom, under Navn af Palais Cardinal, af den døende Minister legeret til Kongen, som havde regjeret under ham, og da antagende Navnet Palais Royal – for hvilke Oy trin har det ikke været Skueplads fra Cardinalen indtil Regjenten, fra Fronden til Revolutionen, Hvor vilde man være nysgjerrig efter at see, dersom det endnu existerede, det Cabinet, hvori Rechelien arbejdede, det Gallerie, hvor senere den store Conde blev hæftet, og det berømte Oratorium, hvor Dronning Anna af Østerrig bad, medens man hæftede Prindsen. Af disse Oratorier, disse Gallerier, disse rige Kabinetter er nu intet mere tilbage. Herrernes Luner, Architekternes Egenkjerlighed, Jldebrande og Revolutionen, der er at sammenligne med en Brand, har forstyrret alt. Men, hvilket let er at tænke, Monumentets Historie er, i det Værk, som beskjæftiger mig, paa det inderligste forbunden med Fortællingen om denne Epoches Tildragelser. Dette var for Forfatteren en Kilde for Jnteresse og Mangfoldighed, som han ikke har forsømt. For, fra min Side, ikke at forbigaae noget, som kunde oplyse mig, har jeg ønsket at see og har seet de Planer, paa hvilke man omhyggeligen har betegnet de Forandringer, som Bygningen successivt erholdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Den Revolution, som Palais Royal, saae opstaa var det ikke gunstigt. Palladsset og alt hvad der tilhørte samme blev afvexlende solgt, udstykket, ødelagt. Napoleon henplantede en kort Tid Tribunalet her, kun for snart at befri sig for en Magt hvis Uafhængighed var ham besværlig. Man var herpaa længe uvis om hvad Bestemmelse var taget for Palais Royal. Skulde man definitivt bestemme det til en Børs, ellers for Stadens Generalstab, eller til Pallads for de skjønne Kunster, Man vaklede endnu, da 1814 en Forviist vendte tilbage til sit Fædreneland. Han ankommer allene og uden at give sig tilkjende i Palais Royal. Scheitzeren, der endnu har det keiserlige Livree, vilde ikke indlade ham. Han beder, han træder ind, han bøier sig ned; han kysser med ærefrygtfulds Følelse den store Trappes Trin. - Det var en Arving efter Hertugerne af Orleans, som nu gjensaae sine Forfædres Pallads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Hertugen af Orleans Arving har meget forskjønnet deres Bolig. Næsten alle Prindserne af dette Huus have elsket de skjønne Kunster og Videnskaberne. Regjenten har componeret to Operaer. Man saae forhen i Mendon Malerier af ham, som vilde have gjort en Kunstners Talent Ære. Liebhavere søge Exemplarer af Daphis og Chloe, tilligemed Tegninger fra hans Haand. Hans Søn, levende efter strænge Sæder og i Tilbageholdenhed, forstod det Græske, Hebraiske og Syriske. Han havde en Prinds til Efterfølger, der, mindre Lærd, end Mand af Smag, trak Skribentere til sig, hvis Værker gjorde Lykke paa Theatret. Bygningskunsten havde i Prindsen funden den aand- og kundskabsrigeste Beskytter, der har gjenopreist, udvidet, smykket og fuldende PalaisRoyal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Nu vil Corneilles Vers rigtigere være anvendt. Men det var lidet at anbetroe Tidens dueligste Bygmestere disse store Arbeider, det var lidet at hellige denne hele Indtægt af Skadesløsholdelse til et Pallads's Forskjønnelser, der er Hovedstadens Pryd. Med Smagen, som vælger, maa Fornuften forbinde sig, som vedvarer. Hvo skulde tro det? Det sværeste af og i alle Ting er – at ville. J femten Aar, takket være denne Villie, der ikke er bleven sig utro, takket være Hr. Fontaines udkastede Planer, er en stor Prinds's Residents tillige blevet et Pallads for nyttige Kunster, uden derfor at tabe noget af sin Skjønhed og sin Værdighed. Prindsen har, i det han giver det ny Glands, saa meget som muligt, ogsaa villet tilbageføre de gamle Erindringer derhen. De bedste Kunstneres Pensler, en Droling's, Delacroix's, Deverias, Schøffer's, Steuben's, Horaz Vernet's, Hersent's o. fl. skulle, i et Gallerie, tilbagekalde ved deres Værker forskjellige Scener i Livet, der tildroge sig i Palais Royal under Richelieu og under Frondens Uroligheder. Fra de sildigere Tider vil man see Peter den Store, under Operaen i Regjentens Loge; et, endnu senere, Kongen af Danmark givet Bal; Voltaire, i Aaret 1778, kommende, saa at sige, fra Jrenes Triumph, for i Palais Royal at besøge Henrik den Fjerdes unge Efterkommere; og tyve Aar tidligere Louise Henriette af Bourbon, Conti, Hertuginde af Orleans, oplæsende fra en til Haven udgaaende Balkon, Bulletinen om Sejren ved Hastenbeck for den forsamlede Mængde. Saaledes er Palais Royal opstaaet af sine Ruiner. Maaskee vil engang fra denne, nylig med saamegen Eleganz smykkede Balkon, en anden Fyrstinde, en ved sin Charakters Værdighed mærkværdig, og ved sine Dyder Ærefrygt fortjenende Moder ogsaa kunne oplæse en Sejers Bulletin, som man skal have en ung Prinds's Heltegierninger at takke for, hvis Goddædighed allerede gjør os ham dyrebar, som dyrker Kunsterne med Smag, og som kun venter en Leilighed, for paa en anden Jemappes Dag at bevise sin Tapperhed. L. Bl. d. By. Mere om Nikobar Øerne. (See Nr. 48.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Nu bortreiste Jacob Hegner, i hvis Sted Steinmann var udnævnt til Resident. Han kom dog, formedelst mødte Ophold, ikke til Øerne førend d. 31 Jan. 1781, og døde faa Maaneder, derefter, d. 20 Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
J hans Sted blev Joh. H. Kun udnævnt til Resident; (med kongl. Bekræftelse af Nov. 1783). For at forsyne Kolonien med Nødvendigheder var fra Trankebar en Ladning fragtfri afsendt til Noncowry. Dette var bleven nødvendigt derved, at J Hennings I. C. W. en fransk Caper havde under Krigen opbragt et Brødrene tilhørende Skib, Nikobar, til St. Mau rice, og at Brødrene vare derved, indtil Skibets Frikjendelse i Aaret 1783, stedte i Forlegenhed. For at forebygge slige Uleiligheder for Fremtiden var ved kongl. Resol. 3 Maris 1783 befalet, at et Skib skulde i Trankebar underholdes af Gouvernementet, for en eller to Gange aarligen at tilbringe Nikobar-Øerne Nødvendigheder, indtil roligere Tider paa Coromandelkysten maatte give Gouvernementet i Trankebar frie Hænder til at iværksætte en under 26 Jan. 1780 anbefalet Plan til Øernes Cultivering. En sildigere kongl. Resol. af 7 April 1783 udstrakte Bestemmelsen om Nikobar-Koloniens frie Forsørgelse til frie Transport for Brødrene sammesteds og deres Effecter, saa at saadan skulde skee med Gouvernements Skibe, eller for Betaling af den for Nikobar-Øerne reglementerede Sum af 5000 Rdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
J samme Aar da Prahl fremsatte sit uopfyldte Ønske, nemlig 1787, forlode de mæhriske Brødre ganske deres saa kaldte Kolonie paa Noncowry. Deres næste 20 Aars Ophold sammesteds har, sagde Prahl vel med Rette, gjort Kundskaberne liden Tjeneste. Deres theoretiske Kundskaber om jordiske Ting vare, om man skulde dømme om deres Beretninger, meget indskrænkede, og deres Lyst at meddele hvad de ved Erfarenhed lærte kun liden. Landets Geognoste var ikke deres Sag, de viiste dem ikke som Kundskabsmænd, Geographien, Zologien, Botanniken skylder dem ingen nyDe nikobariske Øers nærværende Tilstand, samt Nytten for den danske Handel at befolke samme. Tilegnet Statens Handelsmænd af B. Prahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Khavn. 1804. XI. og 328 S. 8. Trykt og forlagt af J. Fr. Schultz. Et Fragment af dette Skrift stod forud i Minerva 1803, III. 101. Det er recens. i geogr. Ephemeriden 1804. 87. B. S. 74. Efterretning." Deres Enfoldighed og hvorlidet Danmark skylder dem for Besiddelsen af Øerne seer man af det ovennævnte Lykønskningsbrev, da Østerrigerne kom til Øerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Med det samme Skib, som afhentede dem, sendte Gouvernementet i Trankebar, for at Øerne ikke skulde ansees som forladte, en dansk Lieutenant Omeier derover, som fik med sig en To pas Corporal med syv Mand, nemlig 3 Jndianer og 4 Kaffe, foruden en Maley-Slave; hvilke alle kunde i paakommende Tilfælde armeres. Siden den Tid fragtedes et Skib, som aarligen en til to Gange kunde bringe Kolonien alt det den behøvede. 1791 indgav Regjeringsraad Frantz Theodor Lichtenstein, en tænkende Mand, og som personligen havde været paa Øerne, en Plan om deres Kolonisation." 1796 kom en Nordmand N. C. Møller. der i 16 Aar havde opholdt sig i Indien, som Officier ved de danske Tropper, til Kjøbenhavn, og forelagde H. M. Kongen, da Kronprinds, en Plan om Øerne. Han blev udnævnt til Capitain, og Resident; og fra hans Haand har man de trykte Efterretninger om Øerne som her foran ere nævnte og benyttede. 1804 udkom Prahls udførlige for nævnte Skrift. Deri benævnes ikke Møller. Hvad gjorde Møller for Resten?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Af den 1807 Danmark af Englænderne paaførte Krig blev det en Følge, at Forbindelsen med Øerne ophørte. Efter Freden har Danmarks Rettigheder igjen været hævede, men Øerne dog ikke benyttede. 1812 udkom i London et lidet Skrift om Øerne **). Hr. John Gotfr. Hansel, den *) Schlegels Statistik S. 476. *) See Prahls Skrift C. 62. 90. 5) Letters on the Nicobar Islands, their natural productions, and the manners, customs, superstitions of the Natives, with an account of an attempt, made by the church of the unitedbrethern to convert them to Christianito; adressed sidst tilbageblevne af de mæhriske Brødre havde meddeelt Englænderen Latrobe adskillige Efterretninger om Øerne, og sidstnævnte paatog sig, efter Hr. Wilberforces Ønske, at samle og oversætte dem. Skriftet indeholder otte Breve, i hvilke, om end uden videnskabelig Plan og Orden adskillige læseværdige Efterretninger og bemærkninger haves. Vi meddele deraf følgende: De fleste af Nikobar-Øerne ere besaaede med Høje, nogle af samme ere endog fulde af høje Bjerge; kun tre have flad Jordbund, men allesammen ere de bedækkede med tykke Skovstrækninger, hvilket er en Hovedaarsag til det usunde Klima, for hvis skadelige Indflydelse end ikke de Indfødte selv ere frie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Naar den gamle værdige Rudbeck skriver hvorlunde 1651 spilledes en Komedie i Upsala?), da Dronning Christina var udklædt som Kammerpige, sagde han tillige, da jeg og den Ære havde, at agere Hyrde med en Skal mei. Det var paa den Tid ligesaa velmeent som om man paa denne Tid havde havt den Naade. Qvækere blandt de Reformerte have længe havt Hatten paa i Kirken, uden at dette ansees for Vanhelligelse – ligesom vi sidde, medens de Catholske staae i Kirkerne, uden at vi derfore mene nogen Uærbødighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
J samme Grad, som vi alle oplyses, formindskes Pedanteriet. - Anstændigheden, kan være ligesaastor i at lade Hatten sidde og ligefuldt med et Ærbødighedstegn hilse, som i at indfinde sig uden Dykrænger eller store Opslag, uden hvilke man for omtrent 40 Aar siden ansaaes som aldeles upaaklædt, og var bleven foragtet i alle Selskabet. 1760 24de Januar paa Kongens (daværende Kronprindses) Fødselsdag aflagdes de store Opslag; da flere ved Hoffet lode sig gjøre Fløiels kjoler med smaa Opslag, efter Grev Creutz, Kronprindsens Kavaleer. Enkedronningen fand dette strax meget stødende, og sagde til Grev Creutz: Vous ave, la un Surtont. - Oui Madame, svarede han, tons les habits son des Curtouts – og med dette Indfald ophørte saa de store og ubeqvemme Opslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Fra Faconer kunde man siden simplificere en Mængde unødvendige Udtryk. Man veed saare vel, hvorlunde saadant aldrig brugtes hos Grækere og Romere. – Alexander den Stores Ypperstepræst, Aristander, kaldtes aldrig Hans Højærværdighed eller Provst over **) Macedonien og Aften. *) Præsteskabet foreslog paa Rigsdagen 1620 for Gustaf Adolph, at Cloquentia Professoren i Upsala skulde ogsaa agere Komedier. *) Man har seet i Aviserne for 1796, at fra visse Stifter har det heddet Provst eller Sielesørger, over N. N. Herred, i andre i, og i andre ved Mutius i sine Breve til Cicero skriver aldrig ædle og høragtede Hr. Borgemester. Og uagtet Mutius var den første Gartner i Rom, kalder aldrig Cicero ham Hr. Overdirektør, eller veed man, at han fik Tilladelse at bære Kaarde som salig Gartner Lundberg. Selv Cato, som tillige var en stor Landhuus holder, kaldtes aldrig Medlem af det kongl. Landhusholdnings Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Kjøbenhavns Børs d. 25 Juni 1839. Hamburg 2 M. - a vista 209 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 154 155 Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Svenske Sedler 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 95 3/5 Rbd. Seol. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. 1825 Rbd. r. S. Dito Dito. . . 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102, 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 1001 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 198 i Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer. 71 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-26
Rettelser. J det i No. 50 indførte Digt Kongen og Vægteren. Side 782 L. 6 endelig læs endelig L. 14 sine Fristræben l. sin Fremstræben. L. 16 Klør I. Kløer. S. 783 L. 3 sandeligen dog l. sandelig. L. 17 Vægtere l. Vægtere. L. 5 nedenfra, vidst, den l. vidst, at den. S. 784 L. 8 saa nu l. saasna. -L. 23 vaagned l. vaagede. S. 785 L. 13 opklarede l. opklarede. -L. 14 gjensvarede I. gjensvared.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Nyeste kilderie af 6 enhavn. CanadannanonSyvogtyvende Aargang. No. 52. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 Juni 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 48.) paagaaCramer, F. C. Portrait Maler. Sandvig nævner to Portraiter, nemlig: Pet. Rosenstand Goiske, stukket af J. Haas, 53, 8, og C. Amalie Thielo, 8. - Hvad vides, ellers om ham Sandsynligen var han Broder til den herefter Nævnte. II. Cramer, Peter. Maler. Han var født 1726. Med Talent for Malerkunsten dannede han sig selv, uden nogensinde at komme uden forsit Fædreneland. Han blev Hof=Theatermaler; og Medlem af det Kjøbenhavnske Kunstakademie. Som Theatermoler blev han især ypperlig; dette særegne Fag, og hans Tids største Anvendelse paa Vandfarve Malerie havde nogen Indvirkning paa hans Oliemalerier. Det man især i denne Henseende saae fra hans Haand var: Genremalerier, eller smaa Kabinetsstykker i Teniers og Ostades Smag. Han døde 1782. Han var, sagde August Hennings, en yndig Maler; harmoniske Farver, friske Teinter, en vittig Pensel, en sindrig og fornøielig Sammensættelse udmærke hans Stykker. Man finder i dem flere Forandringer og en ædlere Valg end i de fleste af Teniers Stykker; undertiden, ligesom hos Teniers, nimius in veritate. De smaa Figurer i hans Malerier ere behandlede med saa megen Forstand, at det er umueligt at gjøre dem bedre. Hans Perspectiver ere malede med saa megen Kunst, at de synes aldeles naturlige. Cramer anvendte megen Flid paa sit Arbejde, men hans yderste Flid bestod i at skiule den. Af hans ældste Arbeider opregner Sandvig: En Electriseermaskine i fuldt Brug. Det er stukket 1754 af Jon. Haas. - Dronning Sophia Magdalenes og hendes Moders Reise over Mandsejdet i Norge i Aaret 1733. Miano inventor. P. Cramer fecit. - Hofmanns Stamtavle. - Et Par Tegninger til Niebuhrs Reise. (1 D. Tab. 42 og 69).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Ved Udstillingen 1778 faaes i alt tolv Malerier af ham. Om tre af disse Stykker, forestillende Bondescener, sagde Abrahamson "Det er ikke mere Naturens Efterligning; det er Naturen selv; Har jeg beundret ham før, som den ypperligste Theatermaler, saa beundrer jeg ham nu dobbelt, efterat have seet disse skjønne Stykker." Et af de her udstillede Stykker, var en Udsigt af det store Belt ved Corsøer. Det er stukket i Kobber af G. Haas 1771. To andre Stykker, nemlig: en Kone som sælger Peberkager, og Nogle Bønder ved en Høstak, sees i Kunstakademiets Samling, som hans Receptionsstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
J den Müllerske Kobberstik-Samling i Afdelingen: "Konstneres Arbeider er efter Cramers Malerier 23 Stykker, nemlig 111. 11 Vignetter, Cul-de=Lampes, og andre smaa Blade, raderede af adskillige Mestere. 12. En af hans Opfindelser, med den Underskrift: Børnemusik, tilegnet Arveprinds Frederik. Det er stukket af Røsler 1774. Fol 13. En siddende Bondekarl med en Ølkande, paa Skjødet, tilegnet Kammerherre Christ. Fr. Holstein, stukken af Clements. 14. Et Landskab med Bønderfolk, tilegnet Greve Enewold Brandt, Tv. Fol. stukket 1771 af G. Haas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
15. Forestilling af afbrændte Begkrandse ved en Kanefart 1771. Qv. Stukket af G. Haas 16. Anden Alt 3die Sc. af Syngestykket; de to Gjerrige, udført i Kridtmaner i Rødt, af T. Kleve. Tv. Fol 17. Brillesælgeren; Fol. St. af Clemens. 18223. Bondescener; en Samling af 6 Blade. Fol. St. af Fr. Schuerer. 1785. 1786. Cramer malede ogsaa Portraiter, hvoraf nogle haves i Kobberstik, saasom: C. L. Scheel v. Plessen, stukket af Jonas Haas; L. Fol. M. Scheel v. Plessen, stukket af O. H. de Lode 1751 I. Fol. (Hjelmstjerne 494). Walkendorf, Ole Borch o. fl. til C. P. Rothes danske Mænds og Qvinders Eftermæle, Peter Rosenstand Goiske (Sandvig) og flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
J den kongelige Malerie=Samling bevares et Stykke af ham under Nr. 85 forestillende, Drenge om Vellingen. J dette Stykke er, som Spengler siger, Sandhed, Natur og Carricatur kunstrigt forenede. At Kunstakademiet har to af hans Malerier er ovenfor sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
J Conferentsraad Bugges Samling sees Nr. 34. En Mand med Peltshue, siddende paa en Stol, med en Træ-Ølkande i den venstre Haand, og hævende Laaget med den høire. Dette Blad er stukket i Kobber af J. Fr. Clemens. - J Forstander Borch's Samling er et Cramersk Stykke, forestillende en Theaterscene af Balders Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
I Universitetets Matricul staaer under den 29de Juni 1626, Inscriptus et Simon de Pas, Coloniensis, confess. Luth. Paa endeel af hans Kobbere, som for det meste ere store Portraiter, kaldte han sig Seren. Reg. Maj. Sculptor. Han har stukket Kongens Brystbillede 1629. Fol. Et andet Brystbillede af samme Konge 1633, omgivet af de 6 forrige Oldenburgske Konger. Fol(Hører til Bibelen.) Endeel Portraiter af den Tids anselige Personer og Lærde, indtil 1646 C. Sandvig, Hjelmstjerne S. 502. 565. 577 o. fl. samt Ny danske Magaz. V. B. 237, paa hvilket sidste Sted et af ham d. 20 Decbr. 1624 udstedt Revers læses. Sandvig nævner ikke Holger Rosenkrands's Portrait, stukket 1644. Fol. Ei heller de tre Stykker som i den Müllerske Kobberstiksamling i det andet Bind af Kunstneres Arbeider haves. Hos Sandvig er S. 101 næstsidste Linie en Trykfeil 165, istedet for 1631. Pas, Crispinus, hans Søn var ogsaa Kobberstikker. Sandvig. Schleuen, J. G. Har stukket nogle Portraiter i Kjøbenhavn omtrent 1760, hvoriblandt M. Chr. Falster, Rector ved Ribe Cathedralskole. Hans Egede, 1764; Fol. efter et Malerie af Joh G. Ziesenis, Danus. Henved 1768 arbeidede han tilligemed sin Broder J. D. Schleuen i Berlin. (Spenglers Art. Eft. Schuerer, Franciscus. Fik 1781 den mindre, og 1785 den større Sølvmedaille ved det Kjøbenhavnske Kunst-Akademi for Tegning.