JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Norge, Efterat Hs. Maj. Kongen i Vinter havde beseet Kongeboligen skal han have fundet, og det med god Grund, at der maatte foretages nogle Forandringer. med dens indvendige Indretning for den kunde beboes af den kongl. Familie, da der manglede Rum til Suite, Tjenerskab m. m., og Høisamme foreslog til den Ende, foruden flere mindre Forandringer, at den allerede færdige store Spisesal skulde omdannes til 18 Værelser. Slotscommissionen, Architecten og Finants-Departementet toge derpaa Sagen under nærmere Overveielse, og kom da, efterat flere provisoriske Afgjørelsesmaader vare bragte paa Bane, til det endelige Resultat, at Spisesalens Omdannelse var utilraadelig; hvorimod Man foreslog Kongeboligen udvidet ved de i det oprindelige Udkast foreslaaede Fløie paa Forsiden samt tillige at den hele Bygning ved samme Leilighed gives fladt Tag, for saavidt mueligt at raade Bod paa dens nu mindre heldige Udseende. J Følge heraf har Departementet indstillet til Hs. Majestæt at der, foruden det forhen i det almindelige Budgetforslag opførte Beløb, endvidere maatte foreslaaes en Tilskudsbevilgning af 17,500 Spd. aarlig i indeværende Budgettermin. J den Anledning har det under 4 August behaget Hs. Majestæt at befale og tilkjendegive, at hvorvel han finder den af Slotsbygningscommissionen principaliter foreslaaede Plan antagelig, troer Hs. Maj. dog, paa Grund af denne Sags særegne Natur og med stadigt Hensyn til de paa Konneboligens Opførelse allerede anvendte betydelige Omkostninger, ikke at burde for Storthinget foreslaae Bevilgelse af yderligere Midler til denne Bygning, - hvorimod Hs. Majestæt, som ikke vil betage Storthinget Anledning til at gjøre sig bekjendt med de Oplysninger, der saavel af Slotsbygningscommissionen som af den norske Regjering i ovennævnte Henseende ere afgivne, naadigst befaler, at nærværende Jndstilling skal meddekes Storthinget til Afbenyttelse under Forhandlingerne betræffende den allerede naadigst afgivne Proposition om de videre fornødne Midler til Kongeboligens Fuldførelse m. M. - Vi tvivle ikke paa, bemærker den Constitutionelle, at Storthinget ved denne Leilighed vil vide at paaskjønne Hs. Majestæts uegennyttige Moderation og deelicate Fremfærd i denne Sag, ved just nu at bevilge den af Finantsdepartementet foreslaaede Forøgelse i Slotsbudgettet, og derved uden stor Opoffrelse for Landet paa samme Tid skaffe en elsket Kongefamilie en beqvem Bolig og et kostbart Nationalmonument en Kongen og Folket værdig Fuldendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Fra Christiansand skrives under 1 ds. "Fredag Morgen afseilede herfra Brigskibet "Prindsesse Josephine", Capt. Groth, til Havre med noget over 100 Emigranter, der fra Havre vilde søge Leilighed til at komme over til Amerika, hvor de haabede, at blidere Dage, end de, som de havde henlevet i Fædrelandet, ventede dem. Disse Udvandrede bestode, foruden af 2 Haandværksmestre, 2 Høkere og en Arbeidsmand herfra Byen, samt nogle Koner og Børn fra Omegnen af Arendal, hvis Mænd og Fædre vare afreiste i Foraaret, fornemmelig af Bøndersamilier fra Sætersdalen, Omli- og Gjævedal. - Endelig afreiste ogsaa en Haandværks mester herfra Stedet, som efter Forlydende agter at vende tilbage. Mange af de afreiste Bønder have i lang Tid opholdt sig her i Byen og ventet paa denne Leilighed. Flere af de emigrerede Bønder skulle imidlertid have yttret, at de nu ikke vare saa ganske tilfredse med den tagne Beslutning, men at de alligevel, da de havde sagt deres Fødebygd Farvel, fik forsøge deres Lykke."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 1 ds. er Cand. med, & chir. C. L. T. Hauschulz udnævnt til Underlæge ved 12te Linie-Jnf. Bat. og Prof. Stein til Docent i den chirurgiske Clinik ved Kbhavns Universitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Efterretning om ledige geistlige Embeder og de samme paa hvilende Byrder; 1. Pron og Resen Sognekald i Viborg Stift, gl. Angivelse, 320 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntiende udgjør, størstedeels efter confirmeret Tiendeforening, c. 85 1/2 Tdr. Rug, 52 Tdr. Byg og 43 1/2 Tdr. Havre, 2) Qvæg- og Smaaredselstienden er for Vrou Sogn indbefattet under Korntienden; for Resen Sogn anslaaes den til 7 Rbd. 3) Smaarente 13 Oel Æg og 11 Lpd. Ost. 4) Offer og Accidentser c. 110 Rbd. 5) Af en Annergaard har i Landgilde været svaret 3 Tdr. 6 Skpr. Rug og 1 Lpd. Smør. Præstegaarden staaer for Hart kort efter den nye Matricul 9 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb. Af Præstegaardens Tilliggende ere 2 Tdr. Land overladte til Skole lod imod en aarlig Afgift af 2 Tdr. Byg. Præstegaardens Jndløsningssum er 150 Rbd. Enkepension udredes med 10 Tdr. 7 Skpr. Rug, 6 Tdr. 3 Skpr. Byg, 5 Tdr. 2 Skpr. Havre, 6 Rbd., 1 ½ Oel Æg, 1 Lpd. 6 Pd. Ost og 2 Pd. Smør, Den ene Sjettedeel af Bankhæftelsen er indløst ved Laan af Stiftets offentlige Midler. Skatter og andre offentlige Afgifter udgjøre c. 100 Rbd.; Expenser c. 11 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
2. Frue Sognekald i Odense, gl. Angivelse 500 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af det til Frue Kald annecterede Landdistricts circa 322 Tdr. Hartkorn udgjør, størstedeels efter uforanderlig Bestemmelse, c. 62 Tdr. Rug, 122 Tdr. Byg og 82 Tdr. Havre. 2) Refusioner og andre Jndtægter i Korn 2 1/2 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg og 2 1/2 Tdr. Havre. 3) Af hver Gaard haves et Maal Melk. 4) Offer og Accidentser c. 900 Rbd. 5) Qvægtiende, St. Hans Rente og Smaaredsel 20 Rbd. 6) Leie af et Huus 32 Rbd. Skatter og andre offentlige Afgifter udgjøre c. 200 Rbd. Paa Kaldet. hviler en Gield til Rest 157 Rbd. 48 s., der afbetales med 45 Rbd. aarlig foruden Renter. Ved kongelig Resolution af 24 Juli d. A. er bestemt, at af de Jorder, der under Navn af, Kirkens Jorder fra Arilds Tid have henligget til Embedet, den saakaldte Korupslykke af 19 Tdr. Lands Størrelse fra 1 Januar 1816 uden nogen Paatale af Embedet skal betragtes som Kirkens Eiendom, hvorimod de øvrige Jorder navnlig en Lod i Nærheden af Byen paa 5 Tdr. Land, en Englod paa 2 Tdr. Land, og den saakaldte Gillestedlokke af 22 Tdr. Lands Størrelse, fra samme Tid skulle uden nogen Jndsigelse fra Kirkens Side ansees som Sognekaldet tilhørende, alt paa følgende Vilkaar. 1) at den Kornafgift af 15 Tdr. Byg, som Sognekaldet i den senere Tid har svaret Kirken, aldeles ophører med indeværende Aars Udgang; 2) at Kirken holder sig den om Korupsløkken med Brugeren oprettede Leiecontract efterrettelig, indtil den fra Kirkens Side lovlig kan opsiges; 3) at Skatterne af denne Løkke indtil 1 October d. A. bæres af Sognekaldet, men efter den Tid er samme uvedkommende; 4) at det Huus, som i sin Tid er opført i Gillestedløkken fra Udgangen af 1845 ansees som Sognekaldets fulde Eiendom, imod at samme bliver Debitor for den af Kirken til Husets Opførelse forstrakte Sum, 400 Rbd., der indtil Laanets Jndfrielse af Præsten bliver at forrente med 4 pCt. aarlig; 5) at denne Forandring bliver uden Jndflydelse paa det afdøde Sognepræst Steenbuchs Enke tilkommende Naadensaar, og at hendes Ret i denne Henseende forbliver i alle Maader ubeskaaren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
3. Tæbring, Outrup og Racheby Sognekald i Aalborg, Stift, gl. Angivelse 120 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden udgjør c. 270 Tdr. Byg. 2) Qvægtiende 16 Rbd. 3) Paaskerug, Smaaredsel &c. 2 Tdr. 6 Skpr. Rug, 50 Snese Æg og 10 Lpd. Ost. 4) Refusion c. 19 Tdr. Byg og 15 Rbd. 5) Af Anner= og Mensalgods haves i Landgilde og Tiendevederlag aarlig 2 Tdr. Havre og c. 40 Rbd. 6) Offer og Accidentser c. 150 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn c. 8 Tdr., med et Areal af over 100 Tdr. Land geometrisk Maal. Af Tørv haves tilstrækkeligt Jldebrændsel. Skatter og andre offentlige Afgifter udgjøre c. 100 Rbd.; Expenser 14 a 15 Rbd. Af Kirkens Jord svarer Præstegaarden som Hovedparcel 6 Tdr. Byg aarlig til Tæbring Kirkeeier. Den ene Sjettedeel af Bankhæftelsen er indfriet ved Laan af offentlige Midler til 4 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Blandinger. Paa en Jndbydelse af Hs. M. Kongen af Preussen, at lade nogle danske Officerer bivaane den Troppesamling, som det preussiske 2det Armeekorps afholder i Nærheden af Stettin, omtrent fra 1 til 15 d. M., har Hs. M. Kongen beordret Oberst v. Seyffarth, Commandeur for den 14de Linie-Bataillon, Ritmester v. Nissen af 1ste Dragon=Regiment, samt Capitain v. Steinmann af Generalstaben, at bivaane denne Troppe samling i Forening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Jfølge Berl. Tid, har kgl. Skuespillerinde Jfr. Jørgensen sagt Scenen Farvel. At slutte af nogle Meddelelser i "D. n. Eiderst. Boten", maa det, hedder det i Alt. Merc. af 5 ds., været gaaet noget uroligt til i Tønning i Slutningen. af forrige Maaned. Anledningen dertil var ikke Fane reskriptet eller noget andet Politisk, og Forsamlingstedet for Folk ikke Torvet, men den nye Kirkegaard. Man havde der opdaget en delig Cisterne og, som Man siger, havde Kirkecollegiet solgt den for 5 Rd. Ved at borttage den syntes de dertil antagne Folk ikke at være gaaede til Værk med den fornødne Omhyggelighed og Skaansel, nok er det, flere Liig ere forsvundne og Man Denne Omstændighed saae flere beskadigede Kister. fremkaldte meget Bevægelse i Byen, næsten alle Borgere traadte sammen, besatte Kirkegaarden og formeente Arbeiderne at fortsætte deres begyndte Værk, medens en Deputation afgik til Husum, for at klage til Amtmanden, Kammerherre Krogh. Denne kom den 28. Aug. til Tønning, og der blev indledet en Undersøgelse i Anledning af den der stedfundne Fremgangsmaade. Næste Dag blev det gravede Bassin atter kastet til, og 5 af de Liig, der vare fjernede fra deres Plads kom til Syne, og til en først for faa Uger siden jordet Person maatte der gjøres en ny Kiste. Disse 5 Liig, hvoriblandt 3 Børn, jordedes derpaa paa en usædvanlig og sjelden Maade. De bleve frivillig baarne af Borgere rundt om Kirkegaarden under Klokkernes Ringen; foran Toget gik 45 unge Piger, der strøede Blomster paa Graven, en talrig Række af Borgere udgjorde Følget. Der er vist aldrig her før seet en saa talrig Menneskemængde; dog gik det Hele for sig med den største Rolighed og Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Capelmester A. Berlin i Amsterdam, der har tilsendt Hs. Maj. Kongen sine nyeste, med almindelig bifald optagne Compositioner, har af Allerhøistsamme modtaget en værdifuld Ring med Brillanter i Præsent, ledsaget af en meget smigrende Skrivelse. (Flyvepst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Flyveposten fortæller, at den graae Mand, med Flor og Hatten, er bleven paagrebet paa Trappen i en af de større Pigeskoler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
- Aftenbladet indeholder følgende Brev af 2 Juli fra St. Croix, "Vor General=Gouverneur er for Øieblikket paa St. Thomas, hvorfra der er Tale om at han vil gaae til Newis til Badene. Der tales ogsaa om at han vil reise hjem. - Vort Værft ligger fuldt af Sukker=, Rum= og Mallas=Fade – naturligviis fyldte; Aarets Høst bliver upaatvivlelig meget god, men dog ei saa stor, som Man tidligere beregnede den. Da den største Deel deraf gaaer til Danmark, vil vore Skibsrhedere gjøre gode Affairer, idet flere Skibe i Aar allerede have gjort eller ville gjøre 2 og nogle 2 1/2 Reise. Veiret har været nogenlunde godt indtil Dato, men Varme have vi for Tiden vel meget af. Den ufrie Befolknings Forfatning er fremdeles meget god. Man skylder Sandheden at erkjende, at General Scholten væsentlig har bidraget til den bedre Tilstand, hvori vore Negre befinde dem. - Med "St. Andre, Capt. Mohrbutter, fik St. Croix Lucas Barnes tilbage; af Retten herovre var han for natligt morderisk Overfald paa Smeden Mills bleven dømt til livsvarigt Slaveri, hvilket af Høiesteret desværre forandredes til 4 Aars Strafarbeide. Han driver nu omkring her paa Gaderne i al Frækhed med Cigar i Munden og fortæller, at han har havt det ret godt hjemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Grosserer Svitzer, der er i Besiddelse af et Dykker=Apparat, benytter dette for Tiden til, ved Hielp af dertil underviste Søemænd fra det nordlige Sjælland, at opfiske Sager fra Prinds Christians Vrag, der som bekjendt blev sat paa Grund og brændt, under et overlegent engelsk Angreb i Foraaret 1808. Dykkeren kan arbeide 5 a 6 Timer under Vandet indtil en Dybde af henved 15 Favne, saa lang er Luftslangen; i nærværende Tilfælde arbeider han paa circa 4 Favnes Dybde, og bevæger sig fra den ene Ende af Vraget til den anden, beskjæftiget med, ved Hjelp af Hugge- og Brækjern, at løsne de sammenrustede Sager. Han har i Løbet af et Par Maaneder optaget omtrent 14 12- og 18 pundige Kanoner, 1 a 2000 Stkr. Ballastjern, foruden adskillige Kugler &c. Desuden har en Skipper Rasmussen Møller, der seiler med et af Holmens Fartøier, opfisket adskillige Kanoner. Paa samme Kyst er fundet Vraget af et andet Orlogskib, hvis Navn er Snarensvend - saavidt vides svenskt -, der skal være forliist der under Frederik III. Paa Anholts Rev kan sees 3 Vrag under Vandet, det ene har Steen ombord, Man havde troet det var Marmor, men en Prøve viste at det kun var Sandsteen, hvorfor Forsøget med at op fiske deraf, opgaves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
I Kjøbenhavn er der nu oprettet en, borgerlig Læseforening." Jfølge den forudgaaende Jndbydelse toges i Torsdags af en talrig Forsamling de foreløbige Beslutninger med Hensyn til Stiftelsen. Efterat Oplysning om den alt skete Tilgang og Overslag over det Oeconomiske var meddeelt Forsamlingen, erklæredes med stor Majoritet et saadant Selskab constitueret under Navn af den borgerlige Læseforening, saaledes nemlig, at dets i den udstedte Jndbydelse betegnede Virksomhed skulde begynde i de første Dage af næstkommende October Maaned, efter Ophævelsen af den nuværende Læseforening, hvis Activa og Passiva den overtager, ligesom det ogsaa formodes, at Sidstnævntes Locale indtil videre vil blive afbenyttet. Selskabet bestaaer for Øieblikket af 244 Medlemmer, foruden 20 Deeltagere i anden Classe, hvoriblandt 8 Damer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Om den af "Flyveposten omtalte Usikkerhedstilstand ved Veile, indeholder Byens Avis nu Følgende: Efterat en her for Bedragerie og Løsgjængerie tidligere straffet Person, Christen Sørensen Holm, var blevet anholdt paa Vorbasse Marked, undløb han fra sine Bevogtere under Transporten til Kolding, og ankom Dagen efter den 7 August til Peder Pedersen Bøls Huus paa Vandel Mark; det blev her omtalt, at prøve et Tyveri et eller andetsteds, og efterat Christen Holm havde givet Anviisning paa en Mand i Brande, Kield Thom en Langkjær, som han troede havde Penge, blev det besluttet at prøve Sagen, men da C. Holm og Datteren ikke alene kunde udføre Tyveriet, sendte de Bud over til en i Nærheden boende Klodsmager, Niels Peter Christensen, der var villig til at deeltage, og strax samme Aften begave de sig paa Veien. Aftalen var, at de vilde binde for Dørene, saa at Jngen skulde komme ud, og at Christensen skulde holde Kjeld Thomsen og Kone fra Haanden, medens Christen Holm tog Pengene af Chatollet. Underveis fandt de paa Veien en Øxe (som en Mand paa Tilbageveien fra Vorbasse Marked havde tabt); de tog den til dem, efterat have skaaret et Stykke af Skaftet af, og da de kom til Stedet, brugte Christensen den til at slaae Vindueskarmen ud med. Niels Peter traadte først ind af Vinduet; Kjeld Thomsen, dervar staaet op af Sengen, gik ham imøde, og en Kamp begyndte nu imellem dem, der endte med at Kjeld Thomsen, der fik Niels Peters Finger ind i Munden og beed til, vristede Øxen fra ham og sprang ud af et andet Vindue, for at hente Hjelp. Jmidlertid var C. Holm steget ind af Vinduet strax efter Niels Peter. Han traf Konen oven Senge, holdt hende tilside og under Efter hvad han siger, søgte Skufferne i Chatollet. havde han ogsaa fat i den, hvor der laae Penge, men det var som om Noget holdt ham tilbage, og han sprang atter ud af Vinduet, uden at have tilvendt sig Noget. Karen Bøl forblev hele Tiden udenfor, og slog Konen, da hun, medens C. Holm stod ved Chatollet, vilde springe ud af Vinduet, med en Stok i Hovedet. Efterat C. Holm var sprunget ud, ilede Niels Peder ud bag efter og de kom bort, inden Hjelp kom tilstede. - Samtlige Paagieldende ere arresterede. C. Holm har afgivet fuldstændig Tilstaaelse om Tyveriet, og Peder Bøl og Kone ligeledes om den i deres Huus trufne Aftale. Undersøgelsen fortsættes fremdeles, navnlig imod de tvende andre Medskyldige."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
J Dannevirke" meldes, at der vil udkomme et nyt Blad: "Beobachter am Sund;" under denne Titel agter nemlig Hr. H. Helm Peters, en Sydslesviger og forhenværende Fuldmægtig i Angel, fra 1 Octbr. at udgive et tydsk Blad i Kjøbenhavn, hvor han nu har nedsat sig, efter længe forgiæves at have gjort sig Umage for at erholde Regjeringens Tilladelse til at udgive et tydsk Ugeblad i sin Fødeby Garding i Eidersted. Udgiveren, bekjendt i Schlesvig af mange velskrevne Journal-Artikler, hylder Monarkiets Eenhed, en liberal Udvilling af dets Forhold og Agtelse for Folkeligheden og Sprogets Ret. For disse Anskuelser vil hans Blad blive et ingenlunde overflødigt Organ ligeoverfor den store Linie af Hertugdommernes priviligerede statsopløsende Dagblade. Som Følge heraf maa Man ønske, at et talrigt Abonnement (paa de respective kgl. Postcontoirer) strax vil understøtte Udgiveren i at overvinde de Vanskeligheder, hvormed ethvert Blad i Begyndelsen, har at kjæmpe. Under 30 Aug. er udkommet et Prove nummer, som giver et Begreb om Bladets betydelige og 3 spaltede Format.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Odense. Den franske Greve Suzor er, som Man vil see af Avertissementerne, fra Kjøbenhavn ankommen til Odense for at holde Forelæsninger over den nyere franske Litteratur. Det er rimeligt, at disse ville, ligesom i Kjøbenhavn, blive stærkt besøgte, da Provindsens og Stadens høiere Cirkel i Dannelse, i Sprogkundskab, i Jnteresse for den franske Nation og Litteratur, neppe staaer tilbage for hvilkensomhelst Provindsstad. (Dagsposterne.) Fordi Ægir" ankom i Mandags Aftes til Kjøbenhavn fra Kiel og Nyborg, antager Berl. Tid, for igaar, at Hs. Kgl. H. Kronprindsessen i Søndags er ankommen til Fyen som en saadan Ankomst veed Red. af denne Avis aldeles intet).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Cancelliet har atter beordret "Fædrelandets Red tiltalt, hvilken Action er sat i Forbindelse med den under 2 ds anlagte Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Fallit i Kjøbenhavn: Grosserer C. W. Hansen. Det Titchenske Selskab, som for Tiden giver Forestillinger i Rønne paa Bornholm, agter i Slutningen. af denne Maaned at indtræffe i Nykjøbing paa Falster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Flyveposten beretter, at der i Fredags Formiddag Kl. 9 viste sig, midt i Solskinsveir, i Nærheden af Roeskildekro en kulsort Skysøile, der efter kort Tids Forløb brast og nedsendte en stærk Hagl, hvoraf de fleste vare af Størrelse som Dueæg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Fra Ribe skrives i Byens Avis, at der for omtrent 8 Dage siden hændtes den Ulykke, at en Baad, hvori 12 a 13 Mennesker vilde seile over fra Høyer til Fahr. gik under, og endskjøndt Man endnu ingen Liig har fundet, maa det dog antages at Alle ere druknede. De fleste af de Forulykkede vare Familiefædre, tildeels Huusmænd fra forskjellige Sogne i Egnen, der vilde til Fahr. for at søge Arbeide som Tærskere. En flittig, men fattig Arbeidsmand fra Ribe, som efterlader sig Kone og 3 a 4 Børn, er ogsaa blandt de Forulykkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Ind- og udclarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Jndgaaede: den 9 Septbr., C. Jensen af Odense, fra Skjelskjøer, Jagten Speculationen med Ballast; O. L. Sørensen af og fra Sarpsborg, Sluppen Johanne Jacobine med Trælast; C. C. Florenes af Lillesand, fra Kallundborg, Sluppen gamle Norge med Trælast.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Udgaaede: den 8 Septbr., J. M. Fischer af Odense, til Neustadt, Sluppen Jenny & Marie, ballastet; den 9de, C. L. Otterbech af og til Tønsberg, Skonnerten Venus med et Partie Korn. Odense Kirkenyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Frue Sogn. Døbte: den 3 Aug., Brændeviinskarl J. Rasmussens Datter, Nielsine Jensen; Fadd. Jfr. C. Christensen, Pigen A. Hansen, Gaardmand N. Hansen, Brændeviinskarl S. Jensen og Tjenestekarl J. Nielsen. Den 14de, Toldbet. F. L. Westermanns Datter, Kirstine Marie Sophie Westermann; Fadd. Barnets Moder, Mad. Petersen, Toldbetjent Andersen og Barnets Fader. Den 17de, Snedkersv. J. C. W. Weiss's Søn: Gullach Carl Weis; Fadd. Jfr. A. Nielsen og S. Bruun, Snedkersv. J. Christensen, C. Star og J. Jørgensen. Den 22de, Dreierm. J. Bruuns Datter: Anne Cathrine Severine Bruun; Fadd. Mad. D. Bruun og S. Bruun, Skomagersv. R. Berggreen og S. Berggreen. Den 24de, Arbeidsmand N. C. Rasmussens Søn. Rasmus Nielsen; Fadd. Pigen A. J. Rasmussen, Mad. S. Larsen, Smedemester Jversen, Spisevært S. Jensen og Tømmersv. L. W. Rasmussen. - Ægteviede: den 6 Aug., Dreierm. Lave Sørensen Lind og Jfr. Nielsine Knudsen. - Døde: den 2 Aug., Kludesamler Johan Mathiesen, 56 Aar; den 8de, Skibstømmermand Ole Birch Rasmussen, 53 Aar; den 17de, Dreiermester J. Bruuns Kone, Anne Cathrine Berggreen, 35 Aar; den 18de, Dagleier Chr. Frederiksens dødfødte Søn; den 19de, Almisselem Jørgen Mortensen; den 22de, Grovsmedm. Chr. Madsens Datter, Albertine Wilhelmine Madsen, 1/2 Aar; den 26de, Dreierm. J. Bruuns Datter, Anne Cathrine Severine Bruun, 3 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
St. Hans Sogn. Døbte: den 31 Aug., J. Pedersens Datter, Nicoline Marie Hansen; Fadd. Pigerne C. S. Jensen og A. Eriksen, Ungkarlene T. Pedersen, J. og F. C. Eriksen. Den 1 Septbr., Rugbrødbager J. Pedersens Søn. Carl Vilhelm Pedersen; Fadd. Mad. Rasmussen og Hansen, Jordbruger C. Thrane, Garver Spøhr og Urtemand A. Pedersen. Døde: den 31 Aug., Anne Cathrine Christiansen, 16 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
AVERTISSEMENTS. Da Værnepligtig af Svendborg Amts 75de Lægd No. 274 Morten Olsen, født i Frellesvig paa Langeland, 24 Aar gl., 65 Tommer høi, ulovlig har forladt Lægdet uden at hans Opholdsted hidtil har været at finde, efterlyses han herved, med Anmodning til Enhver, som maatte kunde give Oplysning om hvor han opholder sig, derom at meddele Amtet Underretning. Svendborg Amthuus, Nyborg den 10 Septbr. 1845. F. Sporon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
En Contoirist, som i 3 Aar har været ansat i Toldfaget, ønsker sig, formedelst indtrufne Omstændigheder, enten strax eller til 1 Novbr. en Plads i samme Fag. Gode Anbefalinger paa Duelighed og Paalidelighed kunne præsteres. Herpaa Reflecterende ville behage at indsende Billetter mærkede Emploi paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Et Bygnings=Uhr, forfærdiget af Undertegnede til Havnecommissionen i Nyborg, staaer til behagelig Eftersyn i min Bopæl fra den 9de til 18de dennes for mine ærede Medborgere og Andre, der maatte ønske at tage Samme i Øiesyn. L. Mathiesen. Nyborg den 4 Septbr. 1845. For samlet at seire Hans Majestæt Kongens Fødselsdag tillader Undertegnede sig herved at indbyde inden- og udenbyes respective Beboere til en Dince til Torsdagen den 18 September, Kl. 3 Eftermiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Indbydelseslisten henligger paa mit Contoir til Gjennemlæsning og Paategning, og afsluttes den 15 September om Aftenen. J. F. Schalburg. Soires de Litterature frangnise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-10
Le Cte de Suzor a Thonneur de prevenir le public, quil donnere, a Odense, une serie de Six Soires sur la litterature frangaise. Elles anront lien dans la salle du club, overgade, à Six heures precises, et commenceront samedi prochain, 13 Septbre Courant. Les autres Sances auront lien les 15, 16, 17 19 et 20 du meme mois. Le prix de Pabonnement aux six Seances est, pournne personne seule, de 3 rixdalers; et de 2 rixdalers, en Sus, pour chaque personne denne meme samille et de la meme maison. Les personnes, auxquelles la Liste de suscription naurait paa 6te presentee, sont prises de sadresser, pour avoir des Billets, á Mr. de Suzor, hötel de la poste, tous les jours, depuis neuf heures jusqua midi.