JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
En Jomfru af god Opdragelse, der foruden Skræddersyning har lært alle finere Haandarbeider, ønsker til 1ste November Condition for at undervise i eller 2de Børn i de almindelige Skolekundskaber, tilligemed Tydsk. De herpaa Reflecterende behage at afgive en billet paa Adressecomptoiret mkt. H.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
En ferm Kokkevige, med gode Anbefalinger, kan til førstkommende November erholde Tjeneste i Byfogedgaarden i Skagen, naar hun snarest muligt henvender sig sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Gode skotske Sild i Fjerd, og mindre Dele faaes billig hos Casper Valeur. J Hr. Gjæstgiver Petersens Gaard er igaar (den 11te ds.) bortkommet et tokasset Sølv=Uhr med vedhængende Guldsignet og Nøgle. For Opdagelsen eller Tilveiebringelsen af Samme udloves en passende Douceur, naar man henvender sig til Hr. Gjæstgiver Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Nye Appelsiner og Citroner erholdes hos Green.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
En duelig Kunst, eller Beendreiersvend kan strax faae stadigt Arbeide hos Undertegnede. Paa Lønnen. sees ikke saa nøie, naar det er en flink og duelig Arbeider. Thisted, den 2den September 1842. M. Hansen, Kunstdreier. 3de Fag Huus, der er forsynet med Loft og Straatag, kan underhaanden erholdes tilkjøbs til Redbrydelse. Adressecomptoiret anviser Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Det til Fornærkningsbataillonerne hørende Mandskab af Aalborg Amts 16de Lægd, Budolphi Sogn, der opholde sig heri Byen, indkaldes herved, med Undtagelse af de, som enten have legitimeret sig som Gaard- eller Huuseiere, eller i Rullen have Vedtegning "Reserve", til at møde til Mønstring for Lanmilicesessionen, der for bemeldte Lægde holdes paa Aalborg Raadstue Tirsdagen den 11te October, Morgen Kl. 8. J Udeblivelses Tilfælde kunne de vente at blive mulcterede. De, som for ovenmeldte Session agte at fremlægge Adkomnbreve have at forevise disse her paa Contoiret inden Løverdagen den 24de i denne Maaned. Aalborg Byfoged- og Birkedommercontoir, den 10de September 1832. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Bekjendtgjørelse. Omtrent 400 Favne fra Land, i sydsydvestlig Retning for Grenen paa Skagen, er fra Havets Bund opfisket endeel Kobberklumper af forskjellig Størrelse, vog fra 8 Pd. indtil 3 Lpd. 8 Pd., tilsammen til en Vægt af omtrent 60 Skpd. Eierne af dette Kobber, der er aldeles forrustet og uden Mærker, og bærer Spor af, i lang Tid at have ligget i Søen, indkaldes herved, overeensstemmende med Forordningen 16de Marts d. A. § 3 sub poena præclusi et perpetui silentii til inden Aar og Dag for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Ret til det Bjergede. Hjørring Amthuus, den 8de September 1832. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Jfølge Amtets Ordre, grundet paa det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 23de f. M., afholdes Licitation paa Tingstedet heri Byen Omsdagen den 21de denne Maaned, Formiddag Klokken 11, over Leverance af 60 Tdr. Rug, til Brug for Detaschementet i Frederikshavn. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 1ste September 1832. Romer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Efter Hr. Proprietair Leyrings Begjæring, afholdes offentlig Auction paa Bjørumgaard i Vadum, Sogn, Tirsdagen den 20de dennes, Kl. 10 Formiddag, over nogle Kreaturer og endeel Besætning, saasom: nogle Qvier, Kalve, Stude, Heste og Fol, 1 Postvogn, Reisevogn, noget Seletøi, Ridetøi, endeel tørt Gavningstømmer, 1 Kane, nogle Kakkelovne m. m., hvortil Lysthavende indbydes. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby. den 12te September 1832. Ostenfeldt. const.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
Torsdagen den 15de d. M. lader Arveforpagter Meldahl til Tulsted ved Auction, der holdes paa Tingstedet i Fiellerad, i Middagsstunden bortsælge circa 50 Stk. fede Beder; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Nørgaard, den 1ste Septbr. 1842. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-12
J Hr. Röes Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Aalborg. Stridende og Adresse-Avis. Aar 1842. No 183. Tirsdagen den 13de September.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Udlandet. Dronningen af Englands Ankomst til Edinburg. har givet Anledning til en Feide mellem de politiske Partier, der imidlertid allerede er bilagt med det Gode. Dronningen steeg den 1ste noget efter Kl. 8 i Land, og drog snart ind i Byen, hvis Øvrighed blev overrasket af hende ganske uforberedt. Lord Præsidenten og de øvrige Medlemmer af Byraadet vare forsamlede til en Raadslagning og havde net op udnævnt en Deputation, der skulde begive sig til Gvanton Pier, for at erkyndige sig hos Dronningen om, naar hun vilde gaae i Land, da Kanonerne fra Slottet forkyndte Dronningens Ankomst ved Stadens Barrierer. Byraadet blev ligesom sprængt ved denne Efterretning, og de enkelte Medlemmer ilede nu tilvogns Dronningen imøde, men der vare kun faa, som traf hende, da den Vei, hun vilde tage var Alle ubekjendt, og derfor vare kun nogle Raadmænd saa lykkelige at gjætte sig til den rette Vei. Paa lignende Maade blev en stor Deel af det skuelystne Folk skuffet. Man gav sig nu til at udstøde Bebreidelser imod Sir Robert Peel, Lord Aberdeen og Hertugen af Buccleuch, med hvilke Præsidenten havde aftalt, at Dronningen først skulde lande Kl. 11, og nogle vilde forklare denne Mangel paa Hensyn af den Omstændighed, at Edinburghs Magistrat, ligesom Pluraliteten af Byens Vælgere, som bekjendt hører til de ivrigste Liberale. Denne Forklaring pustede naturligviis til Jlden. Fra den anden Side gjorde man derimod den bemærkning, at Dronningen og Prinds Albert havde lidt meget af Søsyge og derfor ønsket at komme iland saa snart som muligt, hvorfor der saa meget mindre kunde tages Hensyn til mulige Aftaler, da man vel havde kunne vente, at Raadsherrerne uagtet den trufne Aftale havde været noget tidligere ved Haanden. Et Spottedigt i et Edinburgher Blad, gjor med Lune den længesovende" Lord Præsidenten og hans Bisiddere opmærksom herpaa. Dronningens Procession igjennem Byen fra Dalketh Palace til Holyrood, der fandt Sted d. 3die, synes iøvrigt at have bragt Alt igjen i behørig Orden. Da Dronningen havde naaet den ældste Deel af Byen, overraktes hende af Præsidenten Stadens Nøgler, som hun gav tilbage med den sædvanlige Compliment, at de ikke kunde være i bedre Hænder. Overalt hilstes Dronningen med lydelig Jubel; Robert Peel, der befandt sig i Følget fik ogsaa sin Deel af Bifaldsraab, men desværre maatte han ogsaa tage imod Yttringer af Mishag, og han skal endog være bleven truffen af en Steen. J Holyrook besaae Dronningen alle Mærkværdighederne og dvælede længe tankefuld i det Værelse, hvor Rizz i dræbtes ved Maria Stuarts Side. Om Aftenen var hele Byen glimrende illumineret. – Dublin Packet vil vide, at Dronningen har lovet, i Forening med Prinds Albert at ville besøge Jrland til næste Sommer. – General Lord Edward Sommerset, en af de meest udmærkede britiske Cavalleri-Officerer, som i Slaget ved Waterloo commanderede det svære Cavalleri, er død 66 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Kongen af Preussen har i denne Tid høie Gjæster hos sig ved Maneuvrerne i Rhinpreussen. Jblandt andre ere saaledes Kongerne af Würtemberg og Hannover tilstede der, og Kongen af Holland ventes. Den hannoveranske Konge har ligget syg i Dusseldorf, men er nu atter rask. – Jldebrande høre siden Hamborgs Brand til Dagens Orden i Tydskland. Man seer næsten ikke en tydsk Avis uden at der i den er Tale om en eller anden Brand. Saaledes melder Posten idag, at der i Byen Seeburg (i Preussen) er brændt 52 Vaaningshuse og 32 Staldbygninger, at flere Gader ere brændte i Byen Oschatz i Sachsen, og at i Byen Bøhmischkahn (imellem Toplitz og Teschen) af 45 Huse, som Byen havde, 36 ere lagte i Aske. J Dresden har der fundet Gadeortøier Sted i Anledning af Constitutionsfesten den 4de September. Under Jlluminationen om Aftenen droge flere Hobe af den lavere Classe og nogle af Middelclassen igjennem Gaderne med Skrigen og Støi, og naar man spurgte en af Deeltagerne, hvad de vilde, lød Svaret : "Afskaffe Constitutionen. Hvad der har vakt denne Jdee hos Dresdens lavere Befolkning, var følgende Raisonnement og Slutning: "Der hersker stor Mangel paa Meel og denne vækker Forudfølelsen af en Hungersnød, nu har der for Constitutionens Jndførelse ikke i saa og saa mange Aar været nogen Meelmangel; altsaa var hiin Tid uden Constitution bedre end den nuværende, og derfor maa Constitutionen afskaffes, for at hemme Mangelen paa Meel." Nogle andre tilfældige Omstændigheger have vel ogsaa bidraget til at sætte Pøbelen i Bevægelse, især havde man et godt Øie til Politiet, der forholdt sig saa passivt som muligt, for ikke at forøge Forbittrelsen. Beggeistring, maa der imidlertid ikke have været synderligt af, thi en Patrouille af 12 Mand arresterede et Dusin Rolighedsforstyrrere og derved bragtes de Øvrige til Raison. Den næste Dag lod man et Compagni Borgergade trække paa Vagt paa Raadhuuset, for det Tilfælde at mulige Gjentagelser, skulde finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Det norske Storthing foretog den 5te Septbr. Constitutionscommitteens Jndstilling af 21de Juli angaaende Grundlovsforslagene. Overeensstemmende med denne Jndstilling fattede Storthinget eensstemmende følgende Beslutninger: 1) Hans Kongelige Majestæts naadigste Proposition af 9de August 1839 til Norges Riges Storthing angaaende Forandringer i Grundlovens § 17 78, 79 80 og 8 bifaldtes ikke. 2) Hans Kongelige Majestæts naadige Proposition til Norges Riges Storthing angaaende Forandring i Grundlovens § 82 og 92, forsaavidt de medføre, at Kongens Sanction ikke udfordres til de Beslutninger, hvorved Storthinget naturaliserer Fremmede, bifaldtes ikke. 3) Hans Kongelige Majestæts naadigste Proposition af 9de Aug. 1839 angaaende Statsraadets Medlemmers Deeltagelse i Storthingets og dets Afdelingers Forhandlinger bifaldtes ikke (med 73 Stemmer). 4) Det af Repræsentanten, Sorenskriver Sørensen, under 16de August 1839 fremsatte alternative Forslag angaaende Statsraadets Deeltagelse i Storthingets Forhandlinger bifaldtes ikke (deels med 64 Stemmer, deels eenstemmig). 5) Det af Repræsentanten S. P. Rasch under 16de August 1839 paa 9de ordentlige Storthing fremsatte Forslag til Forandring i Grundlovens § 35 bifaldtes ikke eenstemmig. – J Christiania venter man fremdeles Kongen, og mener, at han ikke vil sanctionere Forbudet imod Brændeviinsbrænden. Storthinget har besluttet, at Ministrene ikke skulde drages til Ansvar efter Protocolscommitteens Jndstilling.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Fra Breslau skrives Følgende: Jo alvorligere Bekymringer den vedholdende Tørke giver Anledning til, jo større Tiltro finder blandt Almuen den her for allerede mange Uger siden udbredte Anskuelse, at den anlagte – Jernbane er Skyld i al Ulykke; den tilsteder ikke Skyerne af gaae op over sig, og forjager dem ydermere; derfor kan det ikke meere regne! Ja Bønderne heri Omegnen ville allerede have seet Jernbanens Fyrste, Diævelen, tage ind i en nærliggende Kro!
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Den engelske Scene mistede ifjor een af sine meest udmærkede Kunstnerinder, Mis Fanny Kemble, der giftede sig med en meget riig Kjøbmand i Newyork, Hr. Buttler. Jaar taber den en af sine fortræffeligste Sangerinder, Adelaide Kemble, der gifter sig med en riig Spanier, Marquien af Caza Barguelles i Sartario, som besidder uhyre Godser i Egnen af Cadix og i Mexico, og hvis aarlige Jndkomster beløbe sig til henved 200,000 Specier. Da Marquien ogsaa har Besiddelser i det sydlige Frankrig og i Jtaien, saa kan det unge Ægtepar herefter opholde sig paa dets Godser i de skjønneste Lande af Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Efter en Beretning i Atlas, blev der i det engelske Underhuses sidste Session holdt 9119 Taler, som vare fordeelte paa 299 Medlemmer, saa at efter denne Beregning meer end Halvdelen af Medlemmerne er forbleven stum.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Sir Robert Peel holdt 287 Taler, Lord Stanley 130, Sir J. Graham 165, Lord J. Russel 143, D. O'Con neel 123, Shiel 167, Roebuck 109, Ch. Buller 97, J. Duncombe 143, J. Macaulay 60, Labouchere 90, Sir Ch. Napier 80, Oberst Sibthorp 79, Dr. Bowring 105, Hume 125.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Fra Christiania berettes, at den berygtede uærlige Livs Slave, Banktyven Ole Høiland, som for 3 Aar siden rømte bort fra Aggershuus Fæstning, er den 1ste ds, bleven paagreben i Nærheden af Drammen og igjen indsat i SlaveKartoffelost fabriqueres i Sachsen paa følgende Maade Man koger gode hvide Kartofler, skræller dem, efterat de ere blevne kolde, og forvandler dem ved et Rivejern eller en Morter til en blød Masse. Til 3 Pd. tager man 1 Pd. suur Melk og det nødvendige Salt. Godt afknuget maa Massen tørres i 3 Dage, derpaa knuges igjen og da tørres, i 14 Dage. – Jo ældre denne Ost bliver, desto bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 10de September. Fregatten Thetis Capt. Zahrtmann, ankom den 8de August fra Smyrna paa Høiden af Alexandrien, og den 22de til Malta, efter 14 Dages Reise fra hiin Plads, under hvilken den havde havt meget stille Veir. Da den ikke har havt nogen Communication med Landet ved Alexandrien, har den i Malta kun faaet 15 Dages Quarantaine; den vil saaledes faae Practica den 5te ds, og vil da strax afseile til Neapel. Samme Dag som Skibet ankom til Malta, mistedes en Mand ved Sygdom, og en anden blev bragt sog i Land i Lazarethet, men iøvrigt er Sundhedstilstanden god ombord, i Hols-Td.)– J den Procurator Balthazar Christensen tilstillede Adresse fra Jslænderne, hvori de bevidne ham deres oprigtige og inderlige Tak for den Opmærksomhed, Kraft og Jndsigt, hvormed han i Roeskilde Stænderforsamling har udtalt sig over de islandske Anliggender, hedder det: "Enhver Jslænder vilde have ønsket, at han havde været i deres Sted, at han havde sagt det, som De sagde; ja den Tanke er saa levende i vore Hjerter, at da vi, unge og gamle herværende Jslændere fra hvert Syssel i Island, bestemte os til en Sammenkomst i denne Anledning, vidste Jngen, hvem der egentlig var Ophavsmanden dertil, saa enige vare Alle deri; thi Alle havde stiltiende besluttet, at en Sammenkomst skulde holdes for at takke Dem for Deres Fremfærd, førend Nogen havde yttret sig derom.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
En Begivenhed, som for et Øieblik har vakt vort politiske Liv af den milde og rolige Søvn, som de roeskildske Stænder for en ikke ringe Deel har bidraget til at dysse det i, er den Maade hvorpaa Sagen angaaende de stænderske Committeer er bleven behandlet af Stænderforsamlingen og navnlig Lehmanns Forhold ved samme. Det kan ikke nægtes, at hans Navn som politisk Partifører har lidt et betydeligt Stød, og at den Lid, man slog til hans Fasthed, Bestemthed og Energi i den Sag, han havde paataget sig at forfægte, er aftaget i høi Grad. Og kunde det være Andet, Alles Øine vogtede paa ham, man troede at han tappert vilde fortægte de Principer, han baade i Tale og i Skrift havde forsvaret og for hvilke han selv havde lidt Fængselstraf – og nu saae man ham sætte sit Navn under en Committeebetænkning, der tilraadede et Palliativmiddel, som i lang Tid vilde forhale den Constitution, hvis Tilbliven han vilde forfægte, et Middel, der øiensynligen vilde svække den ringe Virksomhed, som de raadgivende Stænder allerede ere i Besiddelse af. Hans Forhold har iøvrigt fremkaldt en temmelig bitter Strid imellem Kjøbenhavnsposten og Fædrelandet. Det første Blad optraadte strax og erklærede sans peur – og efter Manges Mening maaskee, altfor hurtigt - at Lehmann havde opgivet den constitutionelle Sag. "Fædrelandet taug i Begyndelsen stille hertil, den dadlede kun i nogle ledende Artikler den Maade, hvorpaa Sagen om de stænderske Committeer var bleven behandlet i Roeskilde og denne Dadel traf naturligviis, skjøndt indirecte, Lehmann. Men i Mandags indeholdt Fædrelandet en Artikel, hvis Hensigt var at rense Lehmann for de ham sigtede beskyldninger for politisk Vankelmodighed og navnlig for at han havde opgivet den constitutionelle Sag, som "Fædrelandet kalder en aabenbar Bagvaskelse af Kjøbenhavnsposten". Dette Blad har nu svaret og har i Sandhed ikke lagt Fingrene imellem, f. Ex. det Spørgsmaal, om det ikke kan kaldes et plumt Cliquevæsen, at imedens "Fædrelandet angriber de øvrige Otte af Committeen, forsvarer det ene Lehmann. "Fædrelandet har endnu ikke svaret, men vil formodentlig ikke udeblive. Hvem der glæder sig over denne Conflict imellem de nævnte Blade, er "Dagen", som allerede gjør Mine til at ville tage Fædrelandet under Armen; men for dette Compagniskab vil det sikkert betakke sig.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
J Søndags Aftes optraadte Solodandserinde Jfr. Nielsen for første Gang efter hendes Hjemkomst fra den Udenlandsreise, paa hvilken hun har hostet saa megen velfortjent Berømmelse. Huset var i denne Anledning meget fuldt, og, som man kunde vente, blev hun ved Jndtrædelsen paa Scenen modtaget med en stormende bifaldsjubel, ligesom Blomsterbouqvetter i rigeligt Tal bleve tilkastede hende fra Loger og Parqvet. Synligt bevæget over denne Modtagelse, der vil være en mægtig Spore for Kunstnerinden til at gaae frem i sit Fag, takkede hun til alle Sider og blev efter Udførelsen af sit Parti, i hvilket hun udviklede sin vante Ynde og Kunstfærdighed, atter lønnet med vedholdende bifaldstegn, der varede, saalænge hun opsamlede de mange og for hende dyrebare Blomstergaver, og først ophørte, da hun allerede havde forladt Scenen. (Dag.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Brødrene Price agte ei for i Vinter at benytte den dem givne Tilladelse til at give Forestillinger her i Staden. Selskabet agter sig nu til Norge og at blive der i Vinter. (Dag.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Avancement &c. ved Landmilitairetaten. Efter endt Afgangseramen med Eleverne i den militaire Høiskoles ældste Afdeling, har det under 25de f. M. behaget Hs. Majestæt 1) at udnævne Premierlieutenanterne v. Ernst a la suite i Jnfanteriet, v. Owesen af Artilleri-Brigaden, v. Schrøder a la suite i Jnfanteriet og Second lieut. T. v. Jørgensen a la suite i Jnfanteriet til Premierlieutenanter i Jngenieurcorpset med Anciennitet af 1ste Aug. d. A.; 2) at ansætte Secondlieutenanterne: v. Feldt mann af Art. Brig, v. Engelhardt a la suite i Jnfanteriet, v. Collstrup a la suite i Jnf., v. Recke a la suite i Jnf., v. Kauffmann i la suite i Art., v. Schreiber a la suite i Art., v. Stiernholm à la suite i Art., og v. Reich a la suite i Art., i Secondlieut." Nr. ved Art. Brig, indtil de, naar deres indbyrdes Anciennitet, efter Tilendebringelsen af de practiske Øvelser, definitivt er bestemt, kunne oprykke i de vacante Premierlieutenants Nummere ved Brigaden; og 3) at ansætte Premierlieuten. a la suite i Jnf. v. Colding og v. Hammeleff til Tjeneste resp. ved 8de og 7de Lime-Bat., indtil de, ved Vacancer i Premierlieutns-Classen, kunne indtræde i Premierlieutns Nr., samt Secondlieutn. T. v. Jürgensen a la snite i Jnf. og v. Lunddahl a la suite i Art., Førstn. til Tjeneste ved Art. Brig, for der at gjennemgaae de practiske Artilleriøvelser, og Sidstn. i Secondlieutus Nr. paa ældst Gage ved 1ste Jægercorps. Under 28de f. M. bar det behaget Hs. Maj. at udn. dimitt. Artillericapt. F.W. v. Hoft til 3die Artilleriofficeer i Vestindien. Under f. D. er det tilladt Premierlieutn. v. Saabye af 15de og v. Wenck af 1ste Liniebat, at bytte Plads. Under 2den ds. ere Premierlieutn. i Jngenieurcorpset v. Linde, i Krabbe, og v. Nicolin udn. til Capitainer af 2den Classe i bem. Corps. Under f. D. er Premierlieutn. ved 3die Liniebat. v. Muderspach besk. til const. Told- og Consumtions-Underbetjent her i Staden, og som Følge heraf medd. Afsked af Krigstjenesten. Under f. D. er Premierlieutn. a la suite i Jnf. v. Colding indtraadt i Premierlieutenants Nr. ved 3die Liniebat. Under 4de ds. er Premierlieut, i Kongens Livcorps H. E. Glahn, efter Ans. medd. Afsked i Naade fra Corpset.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Paa Hs. Majestæts Reise i Dithmarsken, gjordes et kort Ophold i Leye, da Høistsamme ønskede at see Ditmarskernes ældste Landfoged, Marcus Spyns Huus, hvor en Stue med Meubler endnu conserveres i den uforandrede Tilstand, hvori den for 300 Aar siden af ham afbenyttedes. Ved Ankomsten i Heide omtr. Kl. 10 om Aftenen var Byen illumineret, hvorved dens fundtom med Bygninger og Aleer omgivne smukke Torv, der er det største i Danmark og Hertugdømmerne, afgav et høist imposant Syn. (Dag.)J Gotheborgs Handels- og Sjöfarts-Tidn. hedder det bland. Andet: "De sidste hertil ankomne Efterretninger fra den danske Stænderforsamling i Roeskilde have ikke været synderligt glædelige. Mange af de Mænd, som man antog for ivrige Venner af den politiske Uddannelse, synes der pludselig at være smittede af en Justemilieu-Syge, c oversee, at en saa absurd Jnstitution, som stænderske Committeer, især ved en Repræsentation, der hverken udøver den lovgivende Magt eller Beskatningsretten, snarere vil svække end styrke den ringe Jndflydelse, som Provindsialstænder=Institutionen ellers kunde udøve. Da det kan antages, at det ene Lands Fremskridt og Udvikling udøver nogen Tilbage virken paa Nabonationernes Vilkaar og Stilling, bør vi heller ikke skjule for os, at en saadan Reaction hos vore Naboer, den skjæve Stilling, hvori de derved komme netop i det Øieblik, da en offentlig Mening der syntes at være paa Veie med at kunne udrette Noget for Nationens Sag, maa vilke skadeligt paa vort (Sverrige) store Spørgsmaal."(Rand. Av.)"Flensb. Tid." beretter, at den 13-aarige Søn af Skipper Cailsen i Jürgensby har reddet en lille Pige fra at drukne, idet den raske Dreng, hurtigt betænkt, roede med en Baad til Stedet, hvor den Lille kæmpede med Døden, trak det synkende Barn med egen Livsfare op af Vandet indi Baaden, og strax derpaa gjorde Anstalter til dets Gjenoplivelse. Den i Svendborg Egnen bekjendte Forbryder Marcus Mauritzen, der efter en aldeles frivillig Tilstaaelse for Jnspecteuren i Odense Tvangsarbeidsanstalt, at have forøvet et der i Nærheden begaaet Tyveri, er bleven tilbagetransporteret til Svendborg, har i de herover optagne Forhører endvidere tilstaaet et ikke ringe Antal større og mindre Tyverier og tillige at have sat Jld paa den for flere Aar siden afbrændte Oliemølle, tilhørende Garver og Demd. Raun. Som eneste Motiv til den sidste Forbrydelse angiver han, at Eieren havde nægtet ham et Stykke Brød. (Svendb. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Natten imellem Torsdag og Fredag, den 8de og 9de ds., drog et stærkt Tordenveir over Odense Egnen, ledsaget af idelige, meget blaalige Lynglimt. (D. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Det van Dinterske Menageri er ankommen til Odense og vil blive foreviist der. (O. Th. Ar.) Dagen efterat Ballerup Kro afbrændte, brød Jlden ud paany og lagde en Gaard i Aske.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Handels- og Skibsefterretninger. Kjøbmand og Forligelsescommissair Knud Monberg i Horsens har overgivet sit Bo til Behandling af Opbudsmænd, overeensstemmende med Lovens 51440 og 42. Overkrigscommissair Holst og Kbmd. J. Mathiassen ere anordnede til, i anførte Qvalitet at behandle Boet. 8 Frederikshavn, den 11te September. Forbipasseret Hirtsholmen den 10de nordefter: "Svanen", Melty, f. Nyborg t. Rotterdam.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Kbhvns Børscours, den 9de Sept. Hamb. k. S. 200 Sp. 200. N. Spdlr. - - Rd. Sv. Sedl. – a 4 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 101 1/2 – Rd. Nationb. Obl. af 1820, – a 4 Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818, – a 2 Rbd. r. S. Bankactier 112 a 112 1/2 Rbd. r. S. Af. Actier - a - Rbd. S.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Hamborg Børscours, den 9de Septbr. Bordeaur 190 1/2. Petersborg 333. London k. S. 13 Mk. 9 3/4. Madrid 45 1/2. Lissabon 47 1/2. Amsterdam k. S. 36. 15. Specl 3/4 Louis- Frederiksdorer 11 Mk. - s. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1842-09-13
Qvægpriser paa Kjøbenhavns Trommesal den 10de Septbr.: 1 Stud, vog 28 a 30 Lpd., 65 a 70 Rbd. do., v. 20 a 24 Lpd., 40 a 50 Rbd. 1 Tyr, v. 20 a 24 Lpd., 32 a 40 Rbd. 1 Kr. v. 18 a 22 Lpd., 35 a 40 Rbd. 1 Qvie, v. 18 a 22 Lpd., 36 a 44 Rbd. 1 Lam, v. 20 a 24 Pd., 18 a 24 Mk.