JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
En Unævnt har i Kbhvns Skilderie foreslaaet, at indrette de paa Kyholm ved Samsøe værende Bygninger, bestaaende af Commandantboligen, 2 Kasserner, Bagerhuus, Magasin, Ammunitionsskuer m. v., som er bestemt til Bortsalg ved Auction den 16de d., til Opholdsted for Forbrydere af Mandkiønnet, der ere dømte til at arbeide i Jern, hvorved disse Ulykkelige kunde holdes adskilte fra det borgerlige Selskab, og her unde de fornødne Bygninger til deres Ophold og til militair Bevogtning, ligesom de selv kunde skaffe sig deres Underholdning paa Holmen ved Mark= og Havearbeide, og større Frihed kunde endog forundes dem, da det Lokale, naar Baadene holdes laasede, et tillader dem at undflye. Forfatteren mener, at indtil de nærmere Oplysninger erhvervedes kunde Approbationen paa Salget af Bygningerne udsættes. Den engelske Minister Hr. Forbes sagde, som en Reisende, bemærker, da han besaae det nye Raad= og Domhuus i Kiøbenhavn, at London ikke kunde opvise Mage dertil, vist nok er det Jndtryk, som denne uhyre Bygning, der omfatter 5 Gaarde, opvækker, overordentligt. - Denne Reisende siger ogsaa : "De gale Hunde (ogsaa Kattene begynde at blive gale) fanges nok saa net, paa militairisk Facon, en af Paagriberne scharmuscherer forfra og tiltrækker sig Hundens Opmærksomhed, imedens en anden bagfra kaster den et Net over Hovedet, hvorved den indspærres i en Kasse for at leveres til Døden."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Directionen for Qvæstede og Faldnes Efterladte ved bliver end at modtage milde Bidrag, saaledes har den fra det kongelige Departement for de udenlandske Sager modtaget 48 Gylden og et Qvartals Pension, som Legationssecretair Herlaubi Regensburg har skienker, og hvoraf den første Sum er indsendt med 120 Rbdlr. N. V. og den sidste med 56 Rbd. 24 s. Sølv, og fra det kongelige danske Cancellie et ved een i Fag borg foranstaltet Høitidelighed, i Anledning af Deres Majestæters Kronnings= og Salvingsfost, sammenskudt Bidrag, stor 216 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Hr. Regimentschirurg J. C. Wendt, R. af D., har udgiver et høist læseværdigt lidet Skrift under Titel: "Noget om Thee og Theesurrogater. Forf, giennemgaaer deri korteligen Theens Historie, den blev først anbefalet som et undværligt Sundhedsmiddel af den navnkundige hollandske Læge, Bondekoe (1679) og derpaa skal den kielske Prof. Waldschmidt. og hans Discipel Müller især have bidraget, ved deres overdrevne Anbefaling, til dens Jndførelse i Danmark. En kraftig Modstand fandt Theen i Frederik den Tredies berømte Livlæge Simon Pauli, der ikke allene skriftligen, men ogsaa mundtligen, søger at bekjæmpe den, og om hvem man har den Anecdole, at han efter at have kjedet Kong Frederik 3die, der var en stor Elsker af Thee, med Beviser for Theens Skadelighed, omsider fik det Svar af Kongen, som han just forefandt ved Theebordet, credo, te non ese senum, hvilket baade kan beregne, jeg troer Theen er ikke sund, og jeg troer du er ikke klog. Theen blev, trods Paulis og hans Tilhængeres Jøren mod dens Brug, snart almindelig, og tilførtes saa rigeligen fra Holland, at den kunde faaes for lette Priser. Resultater af Forf. bemærkninger ere, at den Classe, som forstaaer sig paa en ordentlig Kop Thee, vil aldrig lade sig nøie endog med det bedste Surrogat; den ringere Classe af Medborgere, der drikker den Thee, der er undergaaet mange Forvandlinger hos Smaahandlerne, vil foretrække samme, endog for vissende Surrogater eller slet ikke bruge nogen Thee, men hellere drikke varmt Vand med Melk eller til Nød komme ristet Brød deri, kun sielden vil nogen tye til det sundere revent Øl og Brød. Det kan vel næsten ansees for umuligt at vænne hele Nationen fra Thee, den, som er vant til at drikke Vand, kogt paa chinesiske Blade, vil drikke Thee, om end disse Blade mangle. For at forebygge Følgerne af forfalsket og slet Theeslabbras, foreslaaer derfor Forfatteren de Theesurrogater, der nogenledes kunne svare til det, man med Rette skulde fordre af saadanne indenlandske Surrogater, Brødrene Rostock agte nu at fortsætte det af afd. Lieurn. K. H. Seidelin udgivne og i sin Tid saa meget yndede Blad Politievennen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Boghandler Soldin indbyder til Subskription paa Magazin for de allernyeste og interessanteste. Reisebeskrivelser, der i den senere Tid ere udkomne: Tydskland, Frankrig og England. - Som en Fortsættelse af Brun Juuls geographiske Haandlexicon og samme Forfatters naturhistoriske occonomiske Handels= og Varelexicon, udkommer paa Hr. Soldins Forlag et KonversationsLexicon eller Haandordbog over de i selskabelig Underholdning og ved Læsning forekommende Gienstand, Navne og Begreber med Hensyn til Folke= og Menneske=Historie, Politik, Diplomatik, Mythologie, Archævlogie, Jordbeskrivelse, Naturkundskab, Fabrik, Manufactur, Handel, de skiønne Konster og Videnskaber, indbefattende tillige de ældere og nyere mærkværdige Tidsbegivenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Som Jndsendt læses i Aarhuus Avis følgende: Med Glæde erfarer enhver retskaffen Jordbruger: at Præsidenterne for Landhuusholdningsselskabet have tilskrevet det kongelige Rentekammer i Anledning af den Markufred der er saa almindelig, hvorved man vistnok kan vente en Forbedring i Landpolitiet, ikke allene i denne men endog i andre Henseender. Men var det ei at ønske: at der paa vedkommende Sted gjordes Ansøgning om Forbedring i Forordningen og Tyendevæsenet, paa det at den Mangel paa arbeidendes Hænder, med meget meere virkeligt Onde derved kunde afhielpes, der vistnok ogsaa er en væsentlig Hindring i Agerdyrkningens Fremme, der trykker mangen virksom Landmand, og giør det umueligt at tilveiebringe de voxende Udgifter, der nu ene hviler paa Huusbonden, Desuden kunde det være curieur at vide, hvormange Væversker der findes i Aarhuus Stift og om disse drive anden Næringsvei end Væverstolen, Ligeledes hvormange Kroer der findes i Stiftet, om alle disse ere privilegerede og hvorvidt deres Privilegium strækker sig, og om de ere gavnlige eller skadelige for Borgersamfundet. Alt dette ønskes detaineret af en Sagkyndig og ved en heeldig Penda det kunde formodes, at det ville vække Opmærksomhed paa høiere Steder til almindelig Tilfredshed. Cours, den 17de Octbr. Hamb. 2 M. 623, a vista 630, Amsterdam 2 M. 584. London 2 M. 25 12 Rbdlr., avista . . Spec. 625. - Specier solgtes til 37 enhalv for Committesedler blev givet (med Rente) 72 pr. 100 Oblig. 300, Norske Sedler 58.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Ny Opfindelse. Hr. Lee har i Engelland opfundet et nyt Maskinerie for Hør= og Hamp=Tilberedningen. Operationen bestaaer i 2 Dele, den første i at fraskille Frøet, saavelsom uden Rødning at rense Taverne fra alle Skiæver; den anden, at bringe Ta verne til den Grad af Fuldkommenhed, at de kan giøres tienlige til den fineste Tilvirkning af Kniplinger, Kambrits, Damask m. m. Den første af disse Operationer skeer ved et saare simpelt Maskinerie, hvorved Hørren eller Hampen beredes til Salg. Hertil udfordres tre Maskiner, en til at fraskille Frøet, en anden til Bragning og Tavernes Renselse fra Skiæverne, og tredie til den endelige Tilberedning til Salg. Da Hr. Le har erholdt Patent paa sin Opfindelse, saa kan enhver, mod at levere dem uskadte tilbage, erholde disse Maskiner til Laans under hele Privilegietiden for 21 L. St.. Vil nogen laane meere end een af hvert Slags, saa erholdes den første for 4 Pund og de to andre for 7 Pund Sterling Stykket. Dette Maskinerie kan let sættes i Bevægelse af Fruentimmer eller Børn, og Kunsten læres paa en Times Tid. Det kan opsættes i alle Slags Bygninger. Store Fordeele ere forbundne med denne Opfindelse, da derved svares Arbeidslønnen for Rødning, Spindning og Tørring, samt det Tab, der ofte følger med den gamle Fremgangsmaade; thi herved bevares i det mindste en Trediedeel af selve Taverne, hvis Styrke og smukke Udseende skal overgaae alt, hvad man hidtil deraf har seet. Hvad den finere Proces angaaer, eller Hørrens Beredning i faa Timer til den fuldkomneste Hvidhed, uden al chemisMedvirkning, og der udgjør den anden Operation i Hr. Lees Opfindelse, saa udlaaner han ogsaa paa visse Vilkaar de dertil hørende Maskiner. Prøver af Hør, tilberedt med Hr. Lees Maskinerie, ere allerede komne til Stokholm, og man forsikrer derfra, at man hidtil ikke har forestillet sig, at Hørren kunde bringes til en saadan Grad af Fuldkommenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Prædikanterne. I Domkirken paa 22de Søndag efter Tring. Hr. Capellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup. En Mos S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Söndagen den 22 Octbr. Klokken 6 om Aftenen bliver Assemble i Ribe forenede Klubselskab. Directionen. i Til at høitideligholde Hendes Majestæts Dronningens Fødselsdag, gives et Bal i Ribe foreenede Klubselskab Söndagen den 29de October. Entreen, for hver Chapeau med Dame er 4 Rbd. N. V.; om Aftenen serveres med varm Mad, som betales aparte. De som önske at deeltage ville behage liget tegne sig paa Listen, som er fremlagt hos Hr. Giestgiver Ramsing. Ribe d. 29 Octbr. 1815. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Jacob Moses, i Kiøbenhavn, anbefaler sig til sine Venner med alle Sorter Uhre og Uhrredskaber af bedste Slags og lover den reeleste Behandling, Hvidkaal, Grønkaal og Kaalrabi faaes hos Mad. br. Fra lille Koebroe er bortløben en lysgraae stierne Koe, brændt med Konsumtions= og Koebroe=Brænde paa venstre Hørn. Hvo som kan give Oplysning om denne Kye erholder en god Douceur af Eieren. Søren Veisse, i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Fra Undertegnede er for omtrent 8 Dage siden bortløden en mørkebrun Hest, graaehovedet med en liden Stiern i Panden. Hvo som kan give Oplysning om denne Hest. udbetales en god Douceur af Eieren. True Comsen, fra Høhm ved Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Gode Giemme=Kartofler faaes paa Korsbrødregaard for 40 Ls. pr. Tønde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Nyelig hiemkommet godt uhæglet Hør bekommes til meget billige Priser i Grønnegade hos Ch. Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Mandagen den 23de October førstkommende Formiddag Kl. 9 blive følgende Eiendomme, tilhørende afdøde Enke Anne Hjelm og forhen afdøde Mand Sadelmager Søren Smidstrup deres fælleds Boe, ved offentlig Auction bortsolgte. 1) Boets Gaard Nr. 66 beliggende paa Veile Torv som bestaaer af a) et Forhuus 12 Fag med 3 Fag Qvist til Gaden, b) et Sidehuus 7 Fag og 2 Loft høi, c) et Dito 5 Fag indrettet til Garverie og af et Tverhuus, 6 Fag 2 Loft høi og indrettet til Stald og Lade. 2) Boets Huus Nr. 146, i denne Byes Fiskergade som bestaaer af 8te Fag Forhuus indrettet til Værelser og Vognremisse. og 3) 2de Jordlodder eller saakaldte Eiendomme paa Byens Nørre Mark og 2de Tøfter tæt uden for Byens Søndre, Port.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Saasnart Auctionen over foranførte faste Eiendomme, er tilende fortsættes samme og følgende Dage, med Auctionen over Boets Løsøre bestaaende af Sølv. Tin=Kobber, Messing, Jern, Meubler og Trævare, Linned, Gang og Sengeklæder, Heste, Køer, Faar, Vogne, og andre Avlsredskaber med videre, alt efter nærmere ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, hvoraf anmærkes at Eiendommene strax efter Auctionen kunne tages i Besiddelse og Brug. Veileden 19de October 1815. Dahl, Handberghougaard i Handberg Sogn Ringkiøbing, Amt, fri Hovedgaardstaxt 25 Tdr. 3 Fdkr. af Arcal 416 Tdr. Land G. M. Ager og Eng foruden Heede og Fælled og Bondeskyld 2 Tdr. 1 Fdkr. 1 trefierdedeel Alb., deraf, bruges under Hovedgaarden 10 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 entrediedeel Alb., og Bondeskyld 1 Tde. 2 Skpr. 3 Fdkr. enfierdedeel Alb. - Resten saavel Hovedgaards Taxt som Bondeskyld, er hebygget af 26 Jordbrugere til Leie eller Feste, som deraf svarer i aarlig Landgilde 325 Dags Arbeide, 7 Tdr. Korn, 20 Tdr. Smør og 245 Rbd. S. V. Handberg Sogns Kirke og halve Korn, og Qvægtiende der oppebæres in natura til Hovedgaarden, samt det bekiendte gode Fiskerie i Aaen Hinhelge, og endelig den til Gaarden hørende Rettighed til Skyldsisk af Fiskeriet ved Handberg Land, med Gaardens øvrige Hærligheder og Rettigheder, agter undertegnede Eier formedelst anden Bestemmelse, ved een eneste Auction om nogenlunde antagelig Bud skeer førstkommende 31te October Formiddag Kl. 10 paa Gaarden Handberghougaard at bortsælge. Gaardens Hovedbygninger med Ladegaard er vel vedligeholdte, og indrettet for en meer end borgerlig Familie, har 2de store Hauger med mange Frugttræer og en smuk lille Skov ved Gaarden. - Dens Eiendomme angrændser Limfiorden, og er beliggende 1 enhalv Miil fra Holstebroe, enhalv Miil fra Struer Ladeplads, 2 Miil fra Skive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Paa den Deel af dens bekiendte kornrige Jorder som bruges under Hovedgaarden kan aarlig græsses og fødes 100 Fæekreature, 10 Heste, 100 Faar. - Gaarden er vel situeret saavel for Ager som Eng, af hvilken sidste avles i mindste 200 Læs Høe. Videre Beskrivelse ansees overflødig, da enhver ukiendt Liebhaver selv vil tage Eiendommene i Øiesyn, som forevises 9de Linde. af Eieren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Geographisk og historisk Læsedog for Landsbyeskolerne og Provst Rasches Anviisning til at forene den evangelisk kriftelige Palmebog, samt den bibelsk Historie med den forordnede Lærebog, andet Oplag, ere nu igien at faae her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
At jeg er flyttet fra Korsbrødregade til Grønnegade Nr. 30, maa jeg herved bekiendtgiøre. Søren Krøldrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Naar en Familie af Stand paa Landet, som maatte attraae en Lærer for dens Børn i de for Ungdommen, nødvendige Kundskaber, ville afgive en forseglet Billet, med Udskrift: Nyttig Virksomhed, i Avis Erveditionen; da er en brugbar ung Mand dertil villig, og skal nærmere skriftlig henvende sig til samme. Flere Sorter godt bør, faaes til billige Priser hos Gravers Hemmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Hamborg, den 19de Octbr. Fra Paris har man nu faaet den Act, som indeholder de ægte Fredsbetingelser. Følgende er deraf det Væsentlige: 1) Frankrigs Grændser som de vare 1790 fra Nordsøen til Middelhavet, skulle udgjøre Grundvolden til Territorial=Arrangements, saa at de Districter af det forrige Belgien, af Tydskland og Savøyen, som bleve lagte til Frankrig ved Tractaten 1814, skulle nu skilles derfra. 2) I Det man gaaer ud fra denne Grundsætning, skulle Grændeserne af 1790 mødificeres, og for at forstærke nogle svage Dele af Naboe=Landenes Grændser, afstaaer Frankrig til de Allierede Landau, Philippeviile, Soorlouis og Marienburg. Verfor med det nødvendige Gebeet aftrædes til Schweiz for at bringe Genf i directe Communication med Helvetien Fæstningsværkerne ved Hunningen sløifes, og ingen Fæstning maa anlægges nærmere ved Basel end 3 Mile. Frankrig fra siger sig Fyrstendommet Monaco. Besiddelsen af Avignon, Venaisein samt Mømpelgard til sikres Frankrig paa Nye. 3) Frankrig betaler i Contribution til de Allierede 700 Millioner Franker. En egen Commission skal bestemme Maaden, Terminerne og Garantien for Betalingen. 4) En Militair=Linie af 17 Fæstninger: Conde, Valenciennes, Bouhain, Combray Le Qvesnoy, Moubeuge, Londrecies, Ovesnes, Rocroy, Givet Mezieres, Sedan, Montmedy. Thionville, Longby, Bitche og Broehovedet ved Fort Louis, skal besættes af 150,000 Allierede, som underholdes paa Frankrigs Bekostning. Denne Occupation skal i det Høieste vedvare i 5 Aar, men efter 3 Aars Forløb, skal det afgiøres, om Omstændighederne tillade at forkorte dette Termin Efterat de Befuldmægtigede definitiv havde antaget disse Grundsætninger, saa have de gjort aftale angaaende den Maade, som skal følges, for i den korteste Tid at komme til et formeligt Arrangement.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Af Ovemnførste, skriver man fra Paris, sees, at Lille, Mal og Strasburg ei besættes af de Allierede. Fredstractagen eller rettere Conventionen er vel underskreven, nen man er endnu uenig angaaende sammes Udførelse. Dette angaaer især Betalingsterminen af de 700 Millioner. De Allierede ville have dem betalt inden 3 Aar; men denne Betingelse er under Finantsernes gaværende Forfatning for byrdefuld. Napoleons sidste Tog har kostet Frankrig over 1500 Millioner. 2 fremmede Magter have mæglet, og man haaber, at Terminerne bestemmes saaledes, at Betalingen af vor Gjeld bliver mindre følelig. Man troer at Commissionerne, der ere nedsatte, for at regulere Fordringerne i Freds=Conventionen, skulle være færdige med deres Arbeide indtil den 20de d. M. Dog meene Nogle, at det ei saasnart vil vorde berigtiget. Der forsikres, at Dhrr. de la Bourdonnaye Blos saa og Julius de Poligna skulle udelukkes af Pairernes Kammer, fordi de kun vilde aflægge en betinget Eed. Man vil paastaae, at i de Deputeredes Kammer befindes kun 16 Buonapartister og 9 Jacobiner, hvilke altsaa intet kunne formaae mod det overveiende Antal Royalister. Ligeledes troer man, at Talleyrand endnu har stor Jndflydelse hos Kongen. Hvis Regieringen var saa heldig, at besidde Nationens især de nye Riges Tillid, vilde det ei blive vanskeligt at betale den store Contribution paa 700 Millioner, da blot Fordoblingen af de sædvanlige Afgivter, vilde være tilstrækkelig dertil. Men de nuværende Franske hænge for meget ved Penge, og ere ei tilbøielige til at understøtte Regieringen. Dette sees allerede deraf, at den overordentlige Contribution paa 100 Millioner langt fra endnu er inddreven. Contribenterne lade det komme til det Yderste. Under slige Omstændigheder lader det sig ei beregne, naar de fremmede Tropper ville rømme de Fæstninger, de beholde i Depet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Vore Blade overfalde med Bitterhed Mthe Bruun, der i la Qvotidienne har søgt at bevise, Borttagelsen af Museum er ingen Ulykke for Frang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Leiren ved Diion er ophævet. De østrigske Tropper drage til Noyon, Sens, Bar-sur=Sne, Troyes og andre Stæder, følgeligen ei til de friske Grændser. Det er mærkeligt, at uagtet den fogivne Fredstilstand dog de østerrigske Tropper den 7dehave forsøgt paa at tage Toulon med Magt. Østerrig Politik gaaer rolig og allene sin Gang fort, dog synes in ei at være uden vidtudseende Planer. Fra Helveties Grændser, meldes ellers, at Østerrigerne skulle fra den 18de begynde sin Tilbagemarsch over Basel, og den 31te Octbr. have forladt Frankrig. I det sydlige Frankrig især i Cevennernevedvare Urolighederne stedse, og Partierne blive daglign meere forbittrede paa hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Joseph Buonaparte skal være ankom til America. Hans Kone og Børn befinde sig hos Kronprindsen af Sverrigs Gemalinde, der er Svigrinde af Ex Kongen af Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
London, den 13de Octbr. Det er neget forklarligt, at ved det første Sæde af begge Kanrene i Paris Fredsbetingelserne ei bleve meddeelte af Kongen; den vilde have gjort et ubehageligt Jndtryk. Ved Kongens Tale skulde Gemytterne ligesom forbetedes. Sammenrottelsen og Gienstridigheden af Matroserne i Newkastle og omliggende Havne vedvarer endnu stedse. Disse Folk have lagt en Linie af Baade ved Udløbet af Tyne, og lade intet Skib passere uden særdeles Tilladelse af en af dem udvalgt Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Vore Blade mene, at Østen snart vil blive Skuepladsen for nye Mærkværdigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Det er især Vænere og Protestanter, der udvandre fra Frankrig til America.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Man taler om Ombytninger, der muligen kunne finde Sted i det vestlige Europa ved Besiddelser af hiin Side af det atlantiske Hav. Der skal nedsættes en Krigsret over Gen. Prevost, der er anklaget for som befalingsmand i Canada ei at have understøttet den brittiske Flotilles Angreb paa Americanerne i Søen Champlain.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Gen. Porlier har som politisk Eventyrer udspillet sin Nolle. Hans egne Folk have udleveret ham, og han oppebier nu Straffen for sin Forbrydelse. Gen. Caro der nu har besat Egnen ved Corunna er en Broder til den afdøde Marqvis de Romang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Wien, den 11 October. En Skrivelse fra de tyrkiske Grændser forsikrer, at Tyrkerne befæste alle Puncter ved Donau, og ruste sig med megen Jver. Da Østerrig trækker sin Reserve=Armee til sig, saa vil denne snart faae den Bestemmelse, at bevogte de ungerske Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Den Efterretning, at Keiserinde Marie Louise ved en høitidelig Act har frasagt sig Titel af Keiserinde og Fordring paa den franske Trone, erklæres for ugrundet. Basel, den 10 Octbr. Siden den 8de ere Keiseren af Rusland, Kronprindsen af Würtemberg, Fyrsten af Schwartenberg &c. passerede herigiennem. Keiseren af Rusland har taget Veien over Ulm til Nordtydskland. Jgaar kom Keiseren af Østerrig hertil og reiser imorgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Amsterdam, den 14 Octbr. Fra vor Consul i Gibraltar meldes, at en algiersk Flaade paa 40 Seilere, hvoriblandt ere 5 Fregatter, 20 Kanonbaade a., paa ny ere gaaet under Seil, for blandt andet at krydse mod nederlandske Skibe. Malland, den 4 Octbr. Det synes, at Murahar til Hensigt, som Napoleon paa Elba, at blive Souverain paa Corfica; men hans ærgierrige Plan, som nu giør ham til Rebel, vil snart vorde tilintetgjort. Det hedder, at han igien har indskibet sig paa Corfica.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Norge. Den 28 Apr. 1815 afholdtes den 1ste theologiske Embeds=Exammen ved det Kongelige Frederiks=Universitet. Candidaterne M. Jordan og C. Kjerulff tilkiendtes begge Characteren hand illandabilis, dog den Førstnævnte med Roes for sin skriftlige Udarbeidelse. Den 19de Juni underkastede P. V. Deinboll sig theologisk Embeds=Exammen og erholdt Characteren laudabilis. Fra 5te September til 1ste October have 7 theologiske Candidater prædiket til Dimis. - Den 17de og 18de Jul d. A holdtes den første juridiske Embeds-Exammen, til hvilken indstillede sig Candidaterne G. Thesen, O. Wahl, H. A. Bjerregaard, der modtoge Characteren landabilis, og A. Daae samt E. Finne, der tilkiendtes Characteren haud illand. Den 26de Juli udarbeidede Exam. jur. N. F. Heidenreich og J. Henschien, der havde underkastet sig theoretisk Exammen ved Kiøbenhavns Universitet, praktiske Specimina, og modtog Characteren Vel. - I December Maaned 1814 og Juni 1815 have 28 akademiske Borgere underkastet sig den philosophiske Exammen. J sidstnævnte Maaned indstillede 9 Studerende sig til Exammen artium, af hvilke 4 erholdt bedste Characteer, 3 næstbedste, og 2 sletteste Characteer. - J August Maaned a holdtes den anordnede Forberedelses-Exammen, ved hvilken bleve pro vede 10, der have bestemt sig til at studere Lovkyndigheden, af hvilke 2 kiendtes roesværdige og 8 antagelige, samt 8 der ville studere Medicin; af disse kiendtes ogsaa 2 roesværdige, de øvrige antagelige. - Siden Universitetets Begyndelse i Juni Maaned 1813 ere 84 indskrevne som akademiske Borgere. De Studerendes Antal ved Universitetet for Tiden er noget over 100.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Adskilligt. En Tysker har bekiendtgjort i Journalen schwabischeMerkur, at han har avlet Kartofler i en Krog af sin Kielder, hvor de blot vare dækkede med Jordlag af een Tommes Tykkelse. Fra April til November fik han en i Forhold til Udsæden temmelig god Høst, af hviken omtrent Tiendedelen var af en Renets Størrelse, de øvrige kun som Nødder eller Kirsebær; men alle meget velsmagende, Skallen fin, og det Indvendige hvidt og melet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske samt jydske Av. og Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Kiøbenhavn, den 20de Octbr. Den 16de Septbr. er Kammerherre, Grev Carl Moltke, Storkors af Dannebrog, udnævnt til Gesandt ved det nederlandske Hof.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-24
Den 4de October er Kammerjunker, Jacob Wilhelm von Munthe af Morgenstierne, Anscultant i det Kongelige Rentekammer, udnævnt til Legations=Secretair ved det Kongelige Gesandtskab ved forbemeldte Hoff, og Baron Frederik Christian Ferdinand von Pechlin, Anscultant i det Kongelige slesvig, holstenske Cancellie, til Legations=Secretair ved det Kongelige Gesandtskab i Frankfurt.