Berlingske Tidende, 1777-07-11
Formedelst forskelligheden af Rigernes Beqvemmelighed til Ly len, udsettes Premierne ikke allene saa for annemark og Norge; saa at hvert Riges Ægenderogsig uberegnes med hinanden; men Æstende af Norge kan og rind samme Premierfor egende Mængde, nemlig, i første Tilfælde for 20, 18, 10 og 9, og i anden for : 8, 6, 4 og 3 Bistader. J de fornødne tilforladelige Attester, der maae være nøye indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Bistader for seneste Aar er avlet, samt omSvermane ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt eller er lige, vil blive tagne i Betragtning. Premien æskes inden September Maaneds Udgang 1778. dog maae Attesterne og Synet over Bierne være taget i Junii Maaned, og tillge tydeligen bevidne, at alle Stederne til den Til Attesten blev givet, vare i god Behold, Kiønt Adskningen itte behøver at indsendes førend September Maaneds Udgang. De som eengang herfor have saaet Premie eller Gratisikasion, kan ikke ofter vinde nogen, undtagen for de bistader, som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket Antal altsaa altid bliver at fradrage, 18. For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt imellem 10de og 15de Dag, paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn: For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets større Guld=Medalie eller 100 Rdlr. Foden neste, ikke mindre end 60 Fierdinger, Selskabets mindre Gal Medalie eller 50 Rdlr. For den nest derefter, ikke mindre end 30 Fierdinger, Selskabets større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. Ti Oplysning om den Hollandske Silde=Saltnings= og Nedlegnings Maade meddeles følgende: 1. Holland salter og nedlegger allene nye tætte Ege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, et allene beste, af erdsorne Vragere praget spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier raffinerede, hvilke Salter da faldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graa stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Salter udtrykkeligen deribiant. 3. De tilladte Salter bruges baade for sig allene, og blandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til. 4. Man udsøger Silden, i Følge Love, for den kiendes tienlig til Saltning. De tomme eller saa kaldede Jomfrue=Sild, ilde udseende, ravn og melk syge, ildeelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, ubeskadigede og ret gode hvilke allene saltes og nedlægges for Udførsel, og faaer derefter Merker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 5. Silden gane og nedsaltes om Bord, ubestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, før fleere, end de som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages inden Borde, 6. Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love, men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet: At ingen anden Sild maae nedlægges til Udskibning end fulde, heele og friske Sild, og skal Silden, heder det nedlægges med største Flid, tæt næt, ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træct. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal der ved Nedlæg ningen, saavidt mueligt, bruges et Haandelag, for at treffe lige Laag, Tæthed og Nøyagtighed; Lægningen. 8. Saaledes som Sil denne saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke end Tønde, men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under redsorne Vrage, res Opsigt, igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lager, ere vaskede, af eedsorne Saltere saltes, og paa bemelte Maade for alles Øyne paa nye nedlægges. 9 Bunden skal efter Nedlægning nedtrædes med Fod, og Træet lættes; for det tilslaaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelselet erfares) det bor have.