Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-04-04
Nyeste Post-Efterreninger. Det hedder fra London under 24de Marts af Breve fra Paris melde: at det Menneske, som har skudt efter Hertugen af Vellington, er greben; han hedder Cantillon, og er en meget ivrig Tilhænger af Bonaparte. En Skrivelse i Morgenkrøniken, siger: at hele denne Affaire er en Complot af nogle franske Flygtninge og af nogle Belgier, som besidde samme fordærvelige Grundsætninger, og ikke kunne finde sig i at det er roeligt i Europa. (Formodentlig er dog Efterretningen om denne Opdagelse usand; da man har nye Efterretninger fra Paris af 24de Marts, og disse ikke tale noget derom). Desto vissere er en anden Efterretning fra Paris, den at det prægtige Skuespilhuus Odron er afbrændt paa Langfredag. Skuespillerne holdt just en Prøve deri, de kunde neppe redde sig, da de mærkede Jlden, nogle Personer, som boede i Bygningen, og Valville en gammel Regisseur, bleve frelste med Livsfare. Tre af Brandfolkene, foruden to Grenaderer og to Borgere omkom ved Bestræbelserne for at slukke Jlden. Det offentlige og private Tab ved denne Ulykke er meget stort, Theatercassen blev reddet i det Øieblik som nogle Tyve havde faaet fat paa den, hvilke bleve arresterede. Dette Theater, som er det prægtigste i Paris, afbrændte ligeledes for 19 Aar siden. Man bemærker, at det just afbrændte paa den samme Dag paa hvilken Bona varte i 1815 holdte sit Jndtog i Paris. - Skuespilhusene i Europas Hovedstæder have i den sidste Tid, havt en uheldig Skjebne. J Neapel, i Petersborg, i Berlin ere de efter hinanden bleven et Rov for Luerne; men de have reist sig igien skiønnere af deres Aske; det samme kan vel ogsaa forventes om dette sidste Theater; thi Paris har altid været det første Sæde for den theatralske Glands; men det er dog uvist om det vil komme til at opnaae Størrelsen af det nye opbyggede Skuespilhuus i Petersborg, som er saa rummeligt at 12000 Personer kunne med Beqvemmelighed opholde sig deri, naar der gives Maskerade; men i et collofalsk Legeme bør ogsaa ethvert af dets Dele være det. – Man venter i Moskau et Besøg af Kongen af Preussen i Juni, Tilberedelserne giøres til hans Modtagelse, og han vil beboe Slottet Kremll tilligemed de Keiserlige Herskaber. Keiser Alexander reiser da formodentlig for det første tilbage til Moskau fra Varschau, i denne Stad tildrager han sig alles Hierter ved sin Popularitet; daglig lader han sig see i den Polske Militair Uniform, og under den 13de f. M. har han udstædet et Decret, hvorefter Vicekongen beholder Bestyrelsen af Rigets indvortes Forvaltning, uagtet Hans Majestæt opholder sig i Hovedstaden; men han har forbeholdet sig at dirigere personlig alle de Sager, som angaae Rigsdagens Holdelse. Derimod ved det Tyrkiske Hof finder en vis Uroe Sted, en vedholdende Omskiftning af Ministre foregaaer, som lader formode en indvortes Kamp af Partier. Storveziren, Reis Effendi, Janischar=Agaen og Mufti ere efter hinanden blevne afsatte, samme Skjebne har nu ogsaa Capudan Pascha (Rigets Storadmiral) Chosren Mehmed maatte prøve, uagtet han for kort siden modtog fra Storherren en prægtig med Diamanter besat Daase, ledsaget af en naadig Skrivelse; dog er han ikke aldeles falden i Unaade, da han er bleven udvalgt til Statholder i Trebisond. Der har forresten været Stads i Constantinopel, da den Persiske Ambassadeur har holdt sit Jndtog; en stor Elephant som han bragde med sig i Present var riigt behængt med Schavls og Tøier, ogsaa overleverede han Storherren nogle skiønne Arabiske Heste. - Man har i Constantinopel den vigtige politiske Efterretning; som er bragt over Land dertil fra Bombay i Ostindien, at Krigen skal nu være aldeeles udbrudt imellem Mahrattecheferne; hvormed det hedder at Marqvien af Hastings, som opholder sig i Allahabad vil selv aabne Feldtoget med Hovedarmeen; man troer at denne Krig vil endnu meere udvide Englændernes Magt i Ostindien. Man har omtvivlet Sandheden af denne Beretning; men nu meldes under 24de Marts fra London, at ifølge de nyeste Efterretninger fra Ostindien leve vel Englænderne i god Forstaaelse med nogle af Mahrattecheferne; da Scindigh har tilladt de Engelske Tropper at passere igiennem hans Land forat tugte de Pindarers, og da Holkaar har efterkommet Marqvien af Hastings Forlangende; derimod har Peischwa (Mahratternes fornemste Chef) brudt den nyelig indgangne Fred; men har lidt et stort Nederlag den 17de November, og er flygtet bort af sin Hovedstad Punah, som nu er besat af Englænderne; hans Folk have hængt to Engelske Officerer, som de have taget til Fange (saaledes tiltager Englændernes uhyre Rige i Ostindien med Kiempeskridt. Det er mærkværdigt, at de tre største Riger paa Jorden grændse til hinanden; ne mlig det Russiske, det Chinesiske og det Engelske i Ostindien; og kun Persien ligger som en svag Dæmning imellem det første og det sidste, og for hin drer disse to Kiæmpestater umiddelbart at støde an mod hinanden.)J Hamborg giør man Portugiserne Complimenter, som med tre Fregatter hindre de Tunesiske Røverskibe fra at komme ud i det Atlantiske Hav. - Over Marseille bringes en Skrivelse fra Algier af 3die Marts, ifølge hvilken Deyen skal efter 6 Maaneders Regiering være efter 24 Timers Sygdom død af Pest, og hans Minister Coja de Cavelli udnævnet til hans Efterfølger; (det kommer nu an paa om det er sandt.) Nye Efterretninger fra Boston bekræfte det som tilforn er fortalt om de Trudsler, som Chefen for den Amerikanske Marine i Middelhavet, har brugt mod Algiererne; de have ogsaa havt den Virkning, at han er bleven galant, og har ved sin Minister Mahomed Sidi ladet den Amerikanske Consul erklære, at han agter Amerikanerne fremfor alle andre, at han som Søemand beundrer deres Skibe, og at han skal betiene sig af enhver Leilighed for at føie dem. Ligesaadanne Erklæringer have de modtaget fra alle Barbariske Magter; Følgen heraf er at den Amerikanske Handel især Transport-Handelen i Middelhavet tiltager overordentlig, da de Amerikanske Skibe nyde den største Sikkerhed, og at den Søemagt som Regieringen holder i dette Hav forskaffer denne Handlende Stat de største Fordeele.