JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Odense. J Gaar Morges udbrød den for at have forfærdiget Rigsbanksedler engang dømte og anden Gang tiltalte bekjendte Niels Møller med endnu 2 andre Forbrydere fra Raadhuset igjennem Vægtervagten og toge Flugten igjennem Gaderne og Vindegadsporten ud paa Landet. Dragoner bleve strax udsendte saavel tilfod som tilhest; men endnu til i Dag har det ikke lykkedes at faae dem opsporet. ) Saa tades de smaae sydlig for Søhr beliggende Her) Saa tades de smaae sydlig for Søhr beliggende HerAf Stiftsøvrigheden er nu udstædt følgende Jndbydelse, som Fyens goddædige Indbyggere sikkert ville efter muligste Evne fremme: Den store Skade, som Storm og Vandflod nylig har anrettet paa Fædrelandets Vestkyster, er bekjendt af de offentlige Tidender. Diger og Dæmninger ere gjennembrudte, og Hus bortskyllede. Mennesker have maattet redde sig paa Lofter og i Baade, og nogle ere omkomne. Meget Qvæg er tabt og Jndboe fordærvet. J store Strækninger er Vintersæden ødelagt, og de overskyllede Agres Jstandsættelse vil fordre Arbeide og Bekostning. J denne Nød er det Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Villie, at der ved en almindelig Kollekt i Danmark og Hertugdømmene skal indsamles Bidrag til de Skadelidtes Hjelp. Ved at foranledige denne Jndsamling for Fyens Stift, anmode vi Øvrigheden i Kjøbstæderne og Dhrr. Sognepræster paa Landet, at besørge Kolletbøgernes Ombærelse Huus fra Huus, uden Ophold, paa ombyggeligste Maade, og ellers at virke, hvad Omstændighederne tillade, til Hensigtens Fremme. Jøvrigt ere vi forvissede om, at ingen Retsindig, som faaer Kollektbøgen i Hænde, vil være ligegyldig ved Medborgeres Nød, og at Stiftets samtlige Jndvaanere ville, Enhver efter sin Evne, ved denne Leilighed vise sig som Medmennesker og Christne. Odense den 17 Februar 1825. Cederfeld de Simonsen. Plum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Kjøbenhavns Børs Kours den 15 Februar 1825. Hamb. 2 M. 218. k. S. 221. - Spec. 222: 15 Rbmk. 5 a 4 sk. PCt. Kgl. Oblig.: 92 a 92 1/2. Nationalb. Oblig. 102 1/2 a 105 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito. 4000 Bcomk. 99. 6 PCt. Nørske Oblig. 105 1/4 a 105 3/4. - Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 1/2 a 16 3/4. - Svenske Sedl. 52. Asiatiske Actier. - Disconto 5 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Ved Tallotteriets 1105 Trækning i Altona udkom: No. 60, 12, 77, 39, 22. No. 60, 12, 77, 39, 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Jndsendt., Hvad er Livet, uvisse Øieblikke! Hvad er varigt, sand Venskab! Saa tænkte, saa følte jeg, da Rygtet om Major Leths Død pludselig gjennemfoer min Siel. Planer - Nid - lumsk Bagvaskelse, oftest Tonnen, var dit Hjerte fremmed - deelte Glæders Minde var vor sidste Fryd. Den 7 Februar 1825. suimus. Ofte rystede Modgangs og Uhelds Storme min lille Hytte, da erfarede jeg stedse en uventet, hurtigt hielpende Kraft, for hvis Meddelelser Man unddrog sig min Tak, ved altid at være ubenævnt. Dog, Handlingernes ædle sjeldne Værd lod mig let gjenkjende min Barndoms Velgjørerinde. Skjøndt Bølgestrømme, i Række af Aar, have skilt mig fra Sjællands Bred, dvæler dog ofte min Tanke ved Ungdommens Kjerminder, som jeg der forlod og som jeg haabede at glæde mig ved, i det Øieblik, jeg opfyldte Erkjendtlighedens skjønneste Pligt, ved nu, under heldigere Omstændigheder, personligen at takke Frue Etatsraadinde P. L. Scavenius, for at jeg blev opretholdt. Dødens haarde Bud, erfarer jeg nu, har tilintetgjort Haabet og Opfyldelsen af dette mit Hjertes kjæreste Ønske. Tilgiver da, værdige Efterladte, hvis omhyggelige, kjærlige indbyrdes Deeltagelse, jeg veed, vil lindre Eders billige Sorg - tilgiver, at en Fremmeds oprigtige Taarer blandes med Eders. - O! lad en lille Plante, fra Taknemmelighedens Have, finde en Plads blandt Evigheds Blomsterne i den Forherligedes Minde-Krands; lad en reddet, i sin Tid ulykkelig, Families inderligste Tak og taareqvalte Suk: vor Velgiørerinde er ei meret - være een af dens velfortjente Prydelser, 9 den 14 Februar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Paa Søndag, den 26 Februar, prædiker Hr. Pastor Nannestad i vor Frue Kirke, efter at han er indsat i sit Embede som ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen her i Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
eertissements. Den Almægtige har saare bedrøvet mig de han, efter sin os svage Dødelige urandsagelige Viisdom, Søndags Eftermiddag Kl. 3, hjemkaldte til det Himmelske min retskafne og uforglemmelige Kone, Else Helene Jversen fød Wisbech, i sin Alders 36te Aar. Saare smertelig dog lykkelig - var hendes Nedkomst, og efter faa farefulde Dage syntes Alt at vorde bedre, hvorfor mit Haab var frydefuldt; men ak! Dødsenglen vinkede, og hun, den Hulde! segnede - efter 23 Dages Lidelser - i Graven! - Ni Aar og syv Maaneder var hun min trofaste Ledsagerinde paa Livets - for Os saa ofte tornefulde - Bane, vore Børns ømme og kjerlige Moder, og agtet og elsket af Alle, der kjendte hende. Jdet jeg - med sønderknust Hjerte - lader mit Blik hvile paa vore tre Smaae (den Fjerde favner den Fuldendte i Fredens evige Rige), da hæves Aanden i haabefuld Bøn til ham, der troner i det Høie, om Viisdom og Kraft til at veilede de Umyndige til Sandhed og Dyd. Ofte ville vi samles ved den Hedengangnes fredelige Gravhøi, for der at tolke vort Tab, begræde vort Savn og lære, som hun, at bestaae i Kummerens og Møiens Kamp, som hun, at vorde hengivne i den Eviges Villie. Da vil Han, der med Faderhuuld nedskuer paa sine Børn, gyde mild og qvægende Lindring i de blødende Hjerter, og fra Aandernes Sphære den Forklaredes trøsterige Stemme lyde: J have vel nu Bedrøvelse, men vi sees igjen, og da skal Eders Hjerter glædes, og Jngen tage Eders Glæde fra Eder. Middelfart den 10 Februar 1825. P. Jversen, Lærer ved Borgerskolen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Jdag Formiddag Kl. 11 1/2 bortkaldte Gud, fra dette jordiske til det evige Liv, min inderlig elskede og uforglemmelige Mand, Justitsraad Salomon Lindegaard, i hans Alders 59de Aar, efter en langvarig Svaghed; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner. Overbeviist om enhver Retskaffens Deeltagelse i denne min billige Sorg, frabedes al skriftlig Bevidnelse. Lykkesholm den 16 Febr. 1825. J. M. Lindegaard, fød Colding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Fra Odense Arrest ere efterfølgende Arrestantere i Gaar Norges den 17 dennes ved Udbrud undvigte, nemlig: Niels Nielsen Møller, Hesberghuus, 32 Aar, gammel, taler dansk noget hurtig, er middelmaadig af Vext, stor af Bygning, har blonde Haar og rødlige Bakkenbarter, store blaae Øine, fyldigt Ansigt, frækt Blik. Ved Undvigelsen var han iført graae Manchesters Buxer, blaae Frakke med Fløiels Krave, Skoe, hvide Uldstrømper, sort Silke=Halstørklæde, Hat, en Sirtses Vest, har 3 fine Kattuns=Skjorter med sig, og maaskee paa Peder Nielsen Schousbye, 27 Aar gammel, 65 3/4 Tommer høi, brune Haar, bredt Ansigt, blaae blasse Øine bred af Skuldre, smal af Been, dumt Udseende, taler dansk frygtsom ved at svare, og har vanskeligt ved at fatte, hvad der tales hurtigt. Ved Undvigelsen var han iført hvide Lærredsbuxer, Uldstrømper og Skoe, Hvergarns Vest og blaae Trøie, hvid Vadmels Nattrøie og Hat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Lars Bergreen, fra Behugstedet i Wissenberg Sogn, er 25 Aar gammel, har mørkebrune Haar, blaae Øine, meget høi og smaal, har indfaldne Kinder og skummelt Udseende, taler dansk og er i sit Væsen meget fræk. Ved Undvigelsen var han iført blaae Trøie og vide blaae Buxer, rødt Halstørklæde og Wellingtons Støvler og Hat. Bemeldte Personer, hvor de antræffes, bedes anholdte og indbragte her til Politiekammeret. Odense Politiekammer den 18 Februar 1825. For den, som anholder eller for sin vedkommende Øvrighed, anmelder den fra Odense Arrest bortrømte Niels Nielsen Møller, og de flere, som af Politiet ere benævnte ved Dags Avertissementet, udlover Undertegnede en Belønning af 200 Rbd., som skal blive udbetalt, saasnart bemeldte Niels Nielsen Møller er bragt i sikker Forvaring og hertil indleveret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Kommissionen i Sagen, betræffende falske Banksedlers Forfærdigelse og Udgivelse, Odense den 18 Februar 1825. M. Knuten. Ræder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Onsdagen den 23de er Bal i den ældste Klub, hvortil dens ærede Medlemmer indbydes. Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Hvor privat Underviisning i Dansk, Tydsk, Fransk og andre Ungdoms-Underviisningsgjenstænder meddeles, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Søndag Formiddag den 20 dennes udsælger Trolleborgposten, levende Aborrer og Gjedder i Kjøbmand N. Møllers Gaard lige over for Frue Kirke i Odense. Med første Skibsleilighed fra Drammen eller anden passende Sted i Norge, ønskes endeel Varer. Adressekontoiret giver nærmere Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Licitationen over Kjølstrup Skole er udsat til den 25 Februar, til samme Tid og Sted. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Bekjendtgjørelse. Torsdagen den 3 Marts, om Formiddagen Kl. 10, foretages offentlig Auction i Bulle skoven ved Bukkerup over endeel Eege og Bøge, efter Konditioner, som paa Auctionsstedet erfares. Baag Herredskontoir i Assens den 15 Februar 1825. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Da intet antageligt Bud er gjort paa den i denne Avis forhen beskrevne Eiendom, Søvertorpegaard paa Langeland, ved de 3 derover afholdte Auctioner, saa bliver Gaarden med al dens Tilliggende af Jorder, Skov, Bygninger, Besætning og Jnventarium, samt Kongetiende og Fæstehuse, stillet til en 4de og sidste Auction, som holdes paa selve Gaarden Onsdagen den 9 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Langelands Herredskontoir den 15 Februar 1825. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Efter indgaaet Forlig og senere paafulgt Execution, bliver Rasmus Jacobsen af Særslef, hans Gaard Eiendom, der staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., ved Auction opbuden: 1ste Gang Tirsdagen den 1 Marts den 15 - 2den - 3die - Torsdagen den 7 April, som alle afholdes om Formiddagen Kl. 11, de 2 første paa Herredernes Tingsted og den 3die i Eiendommen i Særslef. Efter Vurderingen er Stuehuset bestaaende af 15 Fag Egebindingsværks=Bygning med leer klinede Vægge og Udhusene af 31 Fag maadelig Bondebygning. Til Gaarden ligger omtrent 50 Tdr. Land af god Bonitet. Konditionerne faaes paa Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 16 FeM. Knutzen. bruar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
54 Aargang. No. 27. Fyens Stifts næste privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis. og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. 21 Februar 1825. Mandagen den Jndhold. Storbrittannien (Parlamentsforhandlinger). Frankerig (Lovudkastet om Nonneklostere antaget af Pairskammeret). Spanien. De græsk tyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Paa Pariserbladenes Udfald over Ministerskiftet i Portugal svarer Koureren, at det slet ikke er at undres over, om Storbrittannien har nogen Jndflydelse paa en Søe Nation; saaledes tænkte Engelland ikke, dengang Frankerig besluttede Krig imod Spanien &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Storbrittanniens Jndtægter have i det sidste Aar udgjort over 1 1/2 Million Pd. Sterl. mere end i det næstforegaaende. Uagtet Fægtningen den 8 Juli f. A. skildres høist, ødelæggende for den Birmanniske Armee, som siden, havde tabt Modet og leed Mangel paa Levnetsmidler, skal Arriergarden dog have været i Anmarsch med 70,000 Md. og Kongen af Ava havde selv forladt sin Hovedstad, for at gaae imod Fienden. Formedelst de store Oversvømmelser i hine Egne maatte den brittiske Armee opsætte sine Operationer til October Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Endnu er det ikkun de offentlige Blade, som omte om den vigtige Følger, Storbrittanniens Jndflydelse paa Portugal og Erkiendelsen af de sydamerikanske Fristater, kunne drage efter sig, ligesom de finde det naturligt, at Frankerig, der har gjort saa meget for Ferdinands Restauration, ikke kan blive ligegyldig Tilskuer, hvis Engelland skulde staae de insurgeerte Mexikanere bi. Paa en Opfordring, af Stjernen til den hellige Alliants om at blive fast, da Engelland nok tilsidst vil lade hine nye Stater i Stikken, ligesom det for 2 Aar siden gjorde ved den spanske Halvøe, bemærker Times: at Engelland har større Raadighed over, Occanet end over Pyrenæerne, og at hiint er noget bredere end Bidassoafloden. Man læser nu ogsaa Kongens Svar til Fyrst Wolkonsky, som overbragte Keiseren af Ruslands Lykønskning til hans Tronbestigelse (S. 90), hvori blandt andet forekommer denne for Øieblikket ikke umærkelige Yttring: "Jeg er den hellige Alliantses, Grundsætninger lige saa hengiven som Deres mægtige Monark, og vil gjøre Alt, hvad der staaer i min Magt, for at haandhæve dem. Siig Deres Herre i mit Navn, at saalænge han og jeg blive forenede, er der i ingen Fare for Europas Rolighed. De Engelske Oppositionsblade gjøre store Ophævelser over dette Svar og ville vide, at Hr. Villele var derved sat i Slig Forlegenhed, at han havde afsendt Kourerer til London, Wien og Berlin, for at mildne Jndtrykket. De til at undersøge Regnskaberne for Leverancer til Armeen i Spanien udnævnte Kommissarier have nu aflagt deres Beretning til Hs. Majestæt. Pairskammeret har den 8 d. med 174 imod 34 Stemmer antaget Loven om Nonneklosterne, dog med saa væsentlige Forandringer, at baade Journal des Debats og de liberale Blade erklære det for et Nederlag for Ministrene og en Seier for fransk Tolerants, der ikke vil underordne Kongens Villie en Biskops befaling. Samme Journal meddeler den udførlige Tale, som Grev Mold har holdt imod Udkastet til Loven mod Kirkeran, der ender med denne Erklæring: "Det første Kapitel af Udkastet betragter jeg som en Fornærmelse imod Himmel og Jord, imod vor Religion og Tidsalderen, som et Jndgreb i Chartet, og stemmer imod Udkastet, saalænge det ikke bliver bortskaaret derfra. Da den høieste Grad af Kirkeran skal straffes som Fadermord, har Baron v. Breteuil i sin Beretning derover foreslaaet at optage Ordet d'icide (Guds Søns Mord); men derved fortjent lige saa lidet bifald, som ved det af ham ligeledes foreslaaede Amendement, at Straffen for Kirkeran kun skulde finde Sted, naar det blev begaaet - offentligt. Koureren vedbliver at yttre sin Frygt for, at denne Lov vil lede til Jntolerants, da Ægteskabet hos Katholikerne er et Sakrament, og følgelig den, som ægter en Kjetterske, begaaer et Sarileg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
En god Lutheraner har og i Journ, des Debats erindret Seglbevareren om, at han fornærmer den Augsburgske Konfession ved at paastaae, at Protestanterne ikke antage en virkelig Forvandling i Nadveren. J de Lutherske Stater - siger han - straffes Kirkeran ogsaa, vel ikke ved blodige Lemlæstelser, men ved strænge og vanærende Straffe. Dette optager Stjernen igjen meget ilde og beviser ham af Bossuet, at han og hans Troesforvandte ere Kjettere. Abbe v. Mennais ivrer paa sin Viis over, at Man ikke ogsaa tænker paa at restaurere Kapucinerne, Kartheuserne og andre Munkeordener, eller at overlade Jesuiterne Skole=Underviisningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
J de Deputeredes Kammer har Hr. Pardessus den 11 d. endelig paa Kommissionens Vegne aflagt Beretning om Godtgjørelsesloven, hvorefter de egentlige Debatter nu ville begynde, da et Forslag af Hr. Perier om at udsætte dem, indtil Kammeret var bleven bekjendt med Finantsernes Tilstand, faldt igjennem. Finantsministeren kom ved denne Leilighed i Vilderede, ved at beskylde General Foy for, at have sagt i Begyndelsen af det spanske Feldttog, at Frankerig enten maatte kjempe ved Pyrenæerne, eller forsvare den spanske Forfatning paa dets nordlige Grændse; hvilket Foy erklærede for urigtigt, da det netop havde været Ministerens egne Ord. Til de mange Ansøgninger fra Emigrantere hører en fra Grev Puisegur i Bordeaux, som forlangte de saakaldte Nationalgodser tilbagegivne in natura, da Emigranterne havde lige saa hellig en Ret til dem, som Kongen til Kronen. Kun et Medlem modsatte sig denne underlige Begjærings Asviisning. Allerede er en Hr. Fournas fremkommet med Forslag til et nyt Reglement for Kammerets Forhandlinger, hvis nærmere Overveielse og blev antaget, hvormeget Hr. Constant end modsatte sig blandt andet den Bestemmelse, at Kommissions=Beretningerne over Petitionerne i Fremtiden skulde holdes hemmelige, da netop den indførte Offentlighed flere Gange havde afskrækket Ministrene fra vilkaarlige Skridt. Pressefriheden, paastod han beviste netop, at Man ikke behøvede at frygte for Offentligheden. Den har aldrig været mindre indskrænket end nu, og dog gaaer med den, ja endog Trods den Alt meget godt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Spanien. Den 25 Jan. fik Man i Madrid nye officielle Efterretninger fra Peru, til hvis ikke glædelige Jndhold Man slutter sig af Regjeringens Taushed. Den hele kongelige Familie med Prinds Maximilian vil i denne Maaned begive sig til Aranjuet; men Kongen er atter saa plaget af Gigt, at han maa holde Sengen. Jmellem Hr. Zen og Colomarde har været nye Uenighed; og den Sidste har søgt sin Afskeed, som dog ikke er bleven modtaget. Amnestie sagen er atter gaaet i Staa med samt de flere Stipulationer om de permanente Militairkommissioners og den apostoliske Juntas Ophævelse. Desmere taler Man selv om en ny Plan til en Repræsentativforfatning, svarende til Oplysningen og de aristokratiske Elementer paa Halvøen, som skal være forelagt de store Magter til Prøvelse. Men af Jndholdet selv er Jntet bekjendt. J Anledning af de sydamerikanske Staters Erkjendelse af Engelland hersker stor Virksomhed i Kabinettet. J Madrid taler Man kun om Krig og stoler paa en stor Magt, hvorfor to Kommissairer, (den Ene Hr. Ugartes Ne ven), ere afreiste til Petersburg. Ambassadeuren ved det portugisiske Hof, Hertugen af Villa-Hermosa, har ogsaa faaet befaling ufortøvet at begive sig til Lissabon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Spaniernes Udvandring til Portugal for at undgaae Forfølgelserne hjemme, har især tiltrukket sig Regjeringens Opmærksomhed; imidlertid troer Man ikke, at derfor vil gribes til de af Hermosilla i hans bekjendte Skrift foreslaaede Midler, atter at forene Portugal, Gibraltar og Roussillon med Spanien,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Stridighederne mellem de franske og spanske Anthoriteter tiltage. Saaledes har den franske General Reiset, alle General Caros Jndvendinger uagtet, ladet 7 franske Skibe med Hvedeladninger, som vare opbragte af spanske Vagtskibe til Barcellona, skikke tilbage til Frankerig, og lovet at beskytte Kjøberne af Muulæsler og andre Sager. som de Franske have solgt paa Vilkaar, at deraf ingen Afgivt skulde svares. Ved et Dekret har Kongen tilladt alle Kolonial= og andre Varer frie Afsætning i det Jndre imod en Afgivt af 2 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Man beregner, at der endnu gives 50,000 Personer at reense, hvilket kan medtage 3 Aar til. Ved en Allarm i det Madrider Theater have de Kongel. Frivillige nægtet at adlyde Hof=Alcaden. J Granada har ogsaa været alvorlige Spektakler. Pøbelen vilde nemlig bestorme et Huus, hvor de Konstitutionelle sagdes at forsamle sig, og da General Quesada kom for at holde Styr med sin Tropper, gik disse over til Rolighedsforstyrrerne. Den Madrider Tidende ønsker med alt dette Menneskeslægten til Lykke med en Tid, der er saa mager for Avisskriverne. - Var Stoffet kun altid saa behageligt som det er overflødigt!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
De græsketyrkiske Anliggender. Hr. v. Minciaky har atter faaet et undvigende Sva paa sine Reklamationer og Seiladsen paa det sorte Hav og Fyrstendømmernes indre Bestyrelse. Jhenseende til den første foreslaaer Porten den samme Basis, som er lagt til Grund for Underhandlingerne med det danske Hof. Af det engelske Handelshuus Blank i Konstantinopel har Regjeringen leiet 20 Transportskibe, for at bringe Munition og Levnetsmidler til de græske Fæstninger. Jmidlertid ere Grækerne saa dristige at vove sig med deres Skibe, lige under Dardanellernes Kanoner, saa den sidstmeldte Landgang ved Modon nok ikke har stort at betyde. Patras har endog forlangt at kapitulere, til hvilken Ende alt er stillet Gidsler fra begge Sider. Den gamle Kolokotroni skal endnu denne Gang være tilstaaet Pardon. Paa Can dien begaae Jbrahims Tropper saa store Udsvævelser, at Man befrygter blodige Optrin imellem dem ogde andre tyrkiske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Beltpassage fra den 16 til 20 Februar 1825. Fra Fyen til Sjælland. Skibstømmermand L. Steen; Væver F. Mordhorst; Selondlieutenant P. F. v. Müllertz; Kapitain N. W. v. Stocksleth, Skipper F. Pronk; Kniplingshandler C. M. Bagger; Handelsfuldmægtigerne L. Bøving og F. Overbeck; Brændeviinsbrænder J. Jensen; Hestehandlerne M. Lassen og Weinschenck. H. J. Føns; F. J. Winmar; Kopiist J. P. Jensen; Lieutenant C. C. v. Rafn; Styrmand P. K. Limschou; Kjøbmand R. J. Rindskopf; C. H. Øvre; Handelsbetjent C. L. Bloch, Viinhandler N. Jensen; Justitsraad, Raadmand og Byeskriver J. C. Dræbye, Selveiergaardmand H. J. Mau Fra Sjælland til Fyen. Citronhandler G. Lexmuth; Handelsmand J. Nielsen; Væver T. Herzog; Lærredshandler C. Roth; Hr. G. H. Oerthling; Lieutenant og Prokurator P. N. Saxtorph; Skibstømmermester A. Bonnesen; Ladefoged O. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Kjøbenhavns Børs=Kours den 18 Februar 1825. Hamb. 2 M. 218. k. S. 221. - Spec. 222: 13 Rbmk. 5 s. PCt. Kgl. Oblig.: 9 1/2 a 92. Nationalb. Oblig. 102 1/2 a 105 Rbd. r. Scell. 114 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito. 4000 Bcomk. 99. 6 PCt. Norske Oblig. 105 a 105 1/2. Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 3 a 16 3/2. - Svenske Sedl. 51 1/2 Asiatiske Actier. - Disconto 5 PCt. ertissemene..¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
At min ældste Søn, Kandidatus Juris Carl PaludanMüller, ved en stille og smertefrie Død den 15 dennes indgik til det Bedre efter flere Ugers Sygeleie i Kjøbenhavn i sin Alders 25de Aar, tilmeldes fraværende Venner og Bekjendtere. i Stort og smerteligt er Tabet af en Søn, som gjorde mig saa megen Glæde og Ære, og hvis Fremtid lovede end mere. Dog havn. Odense den 20 Februar 1825. J. Paludan Ruller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
At vor gode Fader, Christian Rasn paa Brahesborg, den 9 Februar, i sin Alders 86de Aar, omskiftede det timelige Liv med det evige, bekjendt To gjöres herved sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. Han var en retskassen og til sin höie Alderdom særdeles virksom Mand, som han var os en god Fader, hans Minde er os dyrebart og uforglemmeligt Carl Christian Rest. Hans Peter Rasu. Dødens svage stille Pust slukte i Dag Middag B.M. Jordlyset for min retskafne, inderlig elskte og formig uforglemmelige Kone, Bolette Martine Mathie sen, fød Engelbret. Paa sjette Uge leed hun taalmodig af en hidsig Sliimfeber, i 21 1/2 Aar var hun den troe, huuslige og ømme Ægtefælle for mig, som nu paa 16de Aar formedelst Gigtsvaghed ved trofast Stav og ærlig Broders Hjel har vandret Embeds og Livs Stie. Savnet af hendes Tab er uudsletteligt - skriftlig Bevidnelse fornyer det. Salig lever Du hisset - Dine Gjerninger følge Dig - dette Haab trøster, mig. Gudme Præstegaard den 16 Februar 1825. Mathiesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
En Sølv=Potage Kalotskee, indvendig forgyldt, mærket C. vog 18 Lod. En Sølv=Spiseskee, mærket E. M., og En slidt Børneskee, mærket F. Alt Kjøbenhavns Prøver bortstiaalet fra Kjøkkenet i Kammerherre Holsteens Gaard paa Hjørnet af Overgaden og Strædet til Torvet, for hvis Opdagelse loves en raisonabel Douceur, naar Man melder sig paa Politiekammeret.