Berlingske Tidende, 1821-10-19
Mødte. - Høiesterets Advocat Frederich Wilhelm Trischow, efter Ka relig befaling, contra Rottbøll. - Arrestanterne Joseph Marhand, Jean Andre, Vineent Bønder, i Joseph Jean Belin, Jean Dapiiste Blance, Jacob Denery, Francois Valmont, Joseph Taber og Joseph alias Jøzelin. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 21de August 1821, paaanker Acts deels til Stadfæstelse, deels til Skiærelse og yderligere Paakiendelse, en inden der vestindiske Lands Overret, under 28de Marts sidstleden at sagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien mod Arrestanterne for begaaet Søerøverie, Mord, med videre. derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Tiltalte Josep Marchand og Jean Andre bør have deres Liv forbrudt, saaledes at de arqvebuseres i Ryggen. Saa bør de og have deres Borsløder forbrudt, og Jord til Kongen, om de nogen eie. De Tiltalte Vinent Doubet, Joseph Jean Beling, Thomas Frantois og Jean Gapiiste Blance bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i 6 Aar hver, og efter udstanden Straf bringes ud af Landet. I Henseende til Tiltalte Frantois Balmønt J seph Tabor, Jean Branpeau, Francois Almander, Jean Etienne, Joseph allas Jrzelin corfirmeres Underretsdommen, dog saaledes at disse efter udstanden Straf udføres af Landet. Frimulat Jacob Denery bør have sit Børgerskab forbrudt, samt forvises de danskervestindiske Øer. Forsaavidt angaaer Frimulat August Denery allatDefire Pierre Charles, samt Actionens Omkostninger bør Extra Byetingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Atfærs efter Løven. Ved den inden St. Thoma Byetings Extraret af Byefogden, Justitsraad Niels Giellerup og Meddoms Mænd, under 9de December 1820 afsagte Dom, er kiendt for Ret : Tiltalte Capitain Joseph Marchand, Jan Ande Vintent Bønder, Joseph Jean Belig Thomas Francois og Jean Baptiste Blance bør efter Analogien af Løvens 6 - 16 - 1 og 6 - 9 - 1 og 12, have deres Liv forbrudt, og deres Hovedlodder, om de nogen eier, henfalde til Kongen; ligeledes deres Boeslodder om de nogen eier, det Halve til den dræbte Captair Rinens Arvinger, og det Halve til Kongen. Tiltalte August Denerv bør hensættes til Arbeide i Jern sin Livstid. Jacob Denery bør have forbrudt sit Borgerbrev, og Ret til at ere eller udrede noget Fartøi for Eftertiden, saa bør har og bøde Po 1000 til Skolevæsenets Fand. De Tiltalte Francois Valmønt, Joseph Taber, Jran Braupean, Francois Almanderv, tean Etienne og Joseph alias Jøyeling bør hensættes til Arbeide i Jern for 2 Aar. Tiltalte Pierre Charles bør for Actors videre Tiltale frie at være. De fornævnte Tiltale, undtagen Pierre Charles, udrede in solidum de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, i hvilke deeltager Jean Bøviiste Listmis Boe. Alt at naada efterkommes under Lovens Treng og Øvrighedens nærmere ForanstinDom: De ergangne Domme bør efterrettelig at være, hvis mod den Sag hiervises paa de Tilforenede i Lands Opretten, saa mange sam endelig Doms Afsigelse have været enige, samt Commerens og Actorer, for Over= og Underretten, deres Bekostning, til 2de Foretagelse og lelig Pe kiendelse, efter at : 1) Jndholdet af det fremlagde og aldte Kaperbrev er løsen Marchand betyder, og han forhørt angaaende hans Raadskab om dets Jndhol- og Udbereenstemmelsen mellem dette, og de ved Skibet Victoria skeete Aukdelser, samt den øvrige brugte Fremfærd; 2) nøiagtig Oplysning er tilvei bra med Hensyn til hvad der, i det ned Metten i Gustavia paa St. Bartsalg, den 24de Juli 1823. er bemærket angaaende Jndbringelsen af Skinerter An Ladningens hemmelige Forhandling, og Fartøiets Derisendelse, i Særdeletom og hvorvidt bemeldte Marchans deri har været deelagtig; 3) Marchad det øvrige til Skibet Victoria henhørende Mandskab paa lovlig Maade, bo for sig, specielt ere examterede i Anledning af John Davis Forklæring med Forhøret i Gustavia og 7de August 1320, betræffende den om forklarede og Opseningen til St. Bartelsmænd skeele Anholdelse af en dansk Slup berefter brugte Medsalt; 4) kan Andre, angaaende det Nødværges Tilsal. hvori han vil have befundet sig, da Antanio Benney blev ombragt, nærm er forhørt, med særdeles Hensyn til den Stilling, hvort han, da Gierning blev udført, befandt sig. Dito Dato Nr. 241.