JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Tirsdagen den 30te d. M. Formiddag Kl. 10 foretages Auction i Hørret og Langballe Skov, over en Deel paa Roden staaende Ege= og Bøge Træer, for største Delen tjenlige til Gavningsbrug; til hvilken Tid de Lysthavende altsaa herved indbydes at møde ved Skovfoged Niels Skovs Bopæl. Wilhelmsborg Birkecontoir, den 23de No. Rasmussen. vember 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Til førstkommende December Termin kan circa 292 Rbd. Sedler og 25 Rbd. r. S. erholdes til Laans af Aarhuus Cathedralskole mod lovbefalet Sikkerhed. De, som maatte ønske samme, ville derom indlevere deres skrivtlige Begjæring til Skolens Forstandere. E. Fleischer. 62 Rbd. 3 Mk. Sedl. og T. af Palsgaards Godses Overformynderies Midler, kan erholdes til Laans i næste December Termin d. A. mod lovbefalet Sikkerhed, hvorom Vedkommende behager at henvende sig til undertegnede Forvalter. Palsgaard, den 18de Novbr. 1830. Engberg. Nye Frugter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Mallaga= og Confect Rosiner, Corender, Figener, Sucat, Catrineblommer, Svedsker, søde og bittre Mandler, Krakmandler, tørrede Kirsebær, Pommerantzer og Citroner; endvidere: Jtalienske Nudler og Macaroni, Mannagryn, Lindser, engelsk Flormeel, nye Ansioser, Capers, Carty, Cajenne Peber, Soya, guul engl. Sennep, Hjortetak, m. m. er i disse Dage arriveret, og sælges til de billigste Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Hvide Voxlys, saavel Danske som Tydske til 6 og 8 Stk. pr. Pund, Kareth Lys og Voxstabler, faaes til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Hør= og Bygfrøe kjøbes af Undertegnede og betales med de høieste Priser naar tørre og velrensede Varer le Marcus G. Bech. veres
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
God Brød Rug, kan faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Norske Spegesild faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
God engelsk Sæbe faaes i Pundeviis til særdeles billige Priser hos Fr. Fl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
En Bielægger Kakkelovn er at faae tilkjøbs hos Skipper Ginge ved Mindet. Fra Undertegnede er for 14 Dage siden bortkommet to fede Køer; den ene er blathjelmet, og den anden sort med nogle hvide Pletter. Hvo der kan give nogen Oplysning om disse, loves en passende Douceur af Rasmus Høeslev, boende i Aarslev ved Aarhuus. Nre Skrivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Ueber das Verfassungswerck in Schleswigholstein v. Lornsen, 22 s. - Tovographie over Øen Langeland, 24 s. - Grundig Anviisning til Hyazinthers og andre yndede Zvibelværters Drivning om Vinteren m. m. 24 s. - Anviisning til at kjende Lunge- og Hjerte Sygdomme a. af Dr. med. Trier, 1 Rbd. - Om Magnetens Forhold til sine Poler af Aschlund, 24 s. - Efterretning om de gamle Borge i Danmark a., 8 Mk. - Veiledning til at dyrte Hør og bearbeide den indtil Heglingen af Rafn, 3 Mk., m. m. faaes hos J. Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
dissesses
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Blandinger. En ny Revolution er udbrudt i Columbien efter en blodigt Slagsmaal mellem Tropperne, som har havt til Følge, at Bolivars Partie paany har seiret. En ægyptisk Expedition paa 4000 Mand er landet paa den græske Øe Candia, som den engelske Regjering, saalænge har spidset Øren efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Det skal nu være den engelske Regjerings Beslutning, at besætte Røverstaten Tripolis med et brittisk Tropper korps. Aarsagen hertil skal være den samme som forhen i Algier: Deyen har fornærmet den brittiske Consul. J Staden Løwen hersker endnu det tøileløseste Pøbelherredømme. Omstændighederne ved Mordet paa den hollandske Major Gaillard ere saa oprørende, at man kun med Rædsel kan læse dem. Under Næveslag og Kolbestød slæbtes han igjennem Gaderne; underveibrændtes Øinene ud af Hovedet paa ham og hans Hjerneskal søndersloges med brændende Beegfakler, thi det om Aftenen. Paa Torvet blev han endelig ophæng i Frihedstræer, men Grenen brast, og han faldt ned igjen Liget blev derpaa, nøgen afklædt, med Reeb om Halsen, atter slæbt omkring i Gaderne af den rasende Pøbel, under Sang og Dands. Man kjender retvel Ophavsmændene til disse kannibalske Optrin, men ingen Øvrig hedsperson tør vove at anstille nogen Undersøgelse. Hr. Roussel (forhenv. Redacteur af Journal de Lou vain, lod, som bekjendt, det blodige Frihedstræe huge om, men Pøbelen plantede et nyt, maaskee til Galge for ham selv, thi den har ved samme Leilighed udstødt man ge Forbandelser imod ham og truet med, at stikke Huset i Brand over Hovedet paa Enhver som vovede at sætte sig mod Folkets Villie. David Henrik Chasse, den tapre hollandske Kommandant i Antiverpens Citadel, er 66 Aar gammel, og født i Byen Thiel i Geldern. Som Patriot tog han Deel i den franske Revolution, svang sig deri op til Oberstlieutenant, og fulgte 1795 med Pichegru til sit Fædreland. Siden var han næsten bestandig i Felten. Han udmærkede sig 1805 ved Würtburg, senere mod Preussen, og fornemmelig i den spanske Krig, hvor han reddede det franske Korps under Grev Erlon. Napoleon udnævnte ham til Rigsbaron Officeer af Æreslegionen, General a. og gav ham Tilnavne: "mon epeet (min Kaarde). Soldaterne kaldte ham for sit Mod: "Bajonetgeneralen!" J Aaret 1814 kæmpede han mod de allierede Hære som droge til Paris, og blev saaret; der blev i dette Felttog skudt 3 Heste under ham og 2 blesserede. Efter Freden gik han i nederlandsk Tjeneste som Generallieutenant, og var med i Slaget ved Waterloo, hvor han reddede et engelsk Batterie fra at falde i Franske mændenes Hænder, og bidrog ved sine Bajonetmaneurer ikke lidet til Seiren. Siden levede han i Rolighed, indtil de nyeste Begivenheder atter kaldte ham frem paa Krigsskuepladsen og bragte hans Navn i Alles Mun Blandt de mange Forslag som er indkomne til den provisoriske Regjering i Brussel er ogsaa det: at man hvert 3die Aar skulde forespørge sig hos Folket, om det vilde have sig en Konge eller en Republik, (En Ustadighed, hvormed sikkert hverken Konge, Folk, eller Folkeregjering vare tjente.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Nationalkongressen blev holdt i Generalstaternes, nu Nations-Palladset, hvor den belgiske Løve var indstillet med en Landse ved, og derpaa en Frihedshat, Thronen borttagen, og Pladsen bedækket med to trefarvede Faner. Den aarige Hr. Gendebien, Fader til den Advokat som er En af Opstandens Formænd, var Alderspræsident, men nu er Hr. Chocier valgt til Præ og sident for den første Maaned, foruden ham 2 Virepræsiden. ter, Medlemmernes Antal var 152. Fra det Øieblik af at Hr. Potter havde holdt sin Tale og derved installeret Nationalkongressen, har han trukket sig tilbage fra alle Regjeringsforretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Hvorledes skal Belgiens Regjeringsforfatning blive Det er nu den store Qvæstion, paa hvis Opløsning Freden i Europa meget beroer. For Prindsen af Oranien er der ikke megen Udsigt, da næsten alle Stemmer ere imod ham, ja en Mand af stor Jndflydelse har offentlig erklæret, at man hellere maatte ønske Deyen af Algieend en Fyrste af Huset Nassau til Statens Overhoved Der nævnes ellers adskillige andre af Landets Stormænd, som f. Ex. Hertugen af Ahremburg, Hertugen af Cron, 2 Breve fra Dusseldorf, Wesel, o. fl. St. melde, at Troppemarscherne mod den nederlandske Grændse vedvare uafbrudt, og at er anseeligt Armerkerpmentrækkes i de preussiske Rhinprovindser. Allene i Districtet Cleve befinde sig 7 a 8000 Md. af alle Vaaben arter med et betydeligt Artillerie. Den 8de Novbr. vist sig preussiske Cavallerister paa Nimvegens Gebeet, og alle Tropperne synes kun at vente paa Ordre til at overskride Grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Triumfruen paa Caronsselpladsen i Paris skal helliges Begivenhederne den 27de, 28de og 29de Juli 1830. Plader af Erts med Navnene paa alle dem som faldt i hine Dage, skulle fæstes paa Pantheons og Louvres Mure under Søilegangen; hvert District i Paris skal i Fortegnelsen over Nationalgadens Legion stille de Borgeres Navne i hans Qvarteer, som faldt i hine Dage i Spidsen, og hvert Aars 27de, 28de og 29de Juli skulle deres Navne opraabes, hvorpaa Sergeantmajoren skal svare: "Død for Friheden!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Af en særdeles skjønt udarbeidet Medaille i Bronze, der nylig er slaaet i Paris, til Minde om de nyeste Begivenheder, er en stor Mængde sendt over til Engelland, som en Hilsen til deres politiske Aandsfrænder paa den anden Side af Kanalen. Den ene Side af Medaillen forestiller Frihedens Gudinde, som holder en Laurbærgreen i den høire og en Fakkel i den venstre Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Frihedshuen og forskjellige andre patriotiske Emblemer sees paa begge Sider af Figuren, over hvis Hoved læses de Ord: "Alle Mennesker ere Brødre!" og under hvilken der er inskriberet: "Fred og Frihed. Paa Reversen sees en Krands, der omgiver de Ord: "Paris den 2de, 28de og 29de Juli 1830, og omkring hvilken man læser: "Det franske Folk til den engelske Nation."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
En Proces af høist sielden Beskaffenhed, der nu svæver for Retten i Paris, tildrager sig Publikums Opmærksomhed. Under det sidste Valg til de Deputeredes Kammer var en katholsk Præst i VerduusArondissement tilstede i Municipalraadets Møde. Med en prophetisk Begeistring udraabte han: "Dersom de 221 - som havde stemt for den bekjendte Adresse til Carl den 10de - atter vælges, saa ville vi bringe 200000 Russer for at ave Eder 1. Denne Trusel rygtedes snart i hele Omegnen og blev Gienstanden, for alle Samtaler. Saasnart Resultatet af Valgene var bleven bekjendt, tilte Eieren af et Brændeviins brænderi i Nabolaget, der fuldt og fast troede paa Paterens Forudsigelse, med at sende 100 Oxhovder Brændeviin til Paris, i det Haab, at sælge dem der fordeelagtigen, naar hine Thronens og Altarets hypeboræiske Forsvarere kom did. Da Begivenhederne i Juli indtraf, sendte Spekulanten atter et dobbelt Antal Oxhovder Brændeviin til Paris. Erkiendelsen af den nye Regjering i Engelland satte ham rigtignok Griller i Hovedet, men hans faste Overbeviisning om, at Abbeden vel kunde gjøre et Mirakel naar det gjaldt derom, gav ham igjen Mod. Men da Efterretningen om Grev Athalins gunstige Modtagelse ved Hoffet i Petersborg ankom, saa opgav han alt Haab. Nu har han anlagt Saa mod Pateren, og fordrer, at Denne enten skal skaffe de 200,000 Russer tilveie, eller betale ham Erstatning for Brændevinet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
J Strasborg var Publikum i den sidste franske Omvæltningsperiode, saa begierlig efter Nyhederne fra Paris at det, længe førend Posten kom, havde omgivet Posthuset i store Hobe. For at faae dem til at skilles af, fandt man paa, fra anden Etage at læse Aviserne for dem. En Artilleriekapitain besørgede denne lungeangribende Forretning med Stentorstemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Der fortælles om Hertuginden af Angouleme, at hun uagtet al sin Aandstyrke og mandige Caracteer, skal være meget overtroisk. Ludvig VIII roste hende engang for hendes Frygtløshed, og spurgte hende, om hun ikke havde været bange, da hendes Liv dog saa ofte havde været i Fare, hvorpaa hun svarte: "Frygt, Sire, kjender jeg ikke noget til, og Eders Majestæt ville erindre, at jeg kun kan døe i Januar!" Dette mærkværdige Svar havde en ligesaa mærkværdig Anledning. En svensk Astrolog skal nemlig engang i Engelland, paa hendes Forlangende om at vide sin Fremtidsskjebne, have givet hende følgende Spaadom, hvortil hun synes at fæste megen Liid: "De vil blive en Bold for Skjebnen. De bliver Kone men aldrig Moder, altid nærved Thronen, men aldrig paa den. Lykke og Ulykke vil afvexlende blive Deres Lod. Endnu to Gange vil det kongelige Banner, svæve over Deres Hoved, De vil komme endnu et Skridt, nærmere Thronen, derpaa vil følge Flugt og Forviisning; en Tidlang vil de komme til at leve allene, men endelige beslutte at gaae et Kloster, som forhindres af Døden. August vil blive dem en Maaned fuld af uventet Krænkelse og Skjebnensvexling. Januar vil derimod, skjøndt med voldsom Haand, bringe Dem Hvile og Roe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Den 20de Novbr. blev der i Madrid holdt Revne i over 4 Batailloner kongl. Frivillige. Generalen holde de en smuk Tile til den, om den glimrende Leilighed som nu, ved de Konstitutionelles Jndfald i Navarra, var aabnet sig, for at de nu virksomt kunde bevise deres Troskab mod Kongen, og skjøndt man, tilføiede han, var overbeviist om, at de Alle med Glæde vilde gribe denne Leilighed, havde man alligevel besluttet, at kun 20 Mand af hvert Compagnie skulde være de Lykkelige; dog skulde, for ikke at krænke deres Følelse, den ellers brugelige Lodtrækning ikke herved anvendes, men hvo som først traadte frem, skulde have Fortrinet. Korpset bestod af 4000 Mand, Generalens Tale var endt, og - ikke een eneste Mand traadte ud af Geledet!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Som bekjendt var Fyrst Wolkonsky indviklet i den St. Petersborgske Sammensværgelse 1825. Paa Forbøn af hans Svigerfader, General Rajewsky, skjenkede Keiseren ham Livet og forviste ham til Siberiens Bjergværker, som er forbundet med Tab af Adel og Frihed, ja selv af Navnet, som Gouverneuren der paa Stedet neppe selv er vidende om. Det er en sjelden Kjærlighed som Fyrstinde Wolkonsky har viist sin ulykkelige Gemal. Hun bad om Tilladelse at maatte følge med ham, men det blev hende ligefrem afslaae med det Tilføiende, at hun vilde miste Adel og Godser dersom hun hemmeligt reiste efter ham. Men hun brød sig ikke derom; lykkeligt naaede hun sin Gemals Opholdssted, og hjelper ham nu at bære sin Ulykke. Alligepet har man kun tilladt hende, at see ham to Gange ugentlig 3 Timer. Fyrsten bærer svære Lænker, og hans Arbeide er, at slæbe Kul til en Smelteovn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Hertugen af Reichstadt (Napoleons Søn, er bleven udnævnt til Oberstlieutn. ved det i Brüntgarnisonerende Jnf. Regiment: Hertugen af Nassau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Franske Blade melde, at Opfinderen af et nyt, til Publikums Afbenyttelse indrettet Telegraf System, har den Plan at anlægge en Telegraf-Linie fra Paris til Kjøbenhavn. Forskjellige Forsøg, ere allerede anstillede, i Overværelse af dertil af Regjeringen bemyndigede Personer, og de have Alle havt de gunstigste Resultater. Hvis denne Plan bliver iværksat, til Kommunicationen af alle vigtige Efterretninger saavel i den politiske som i den meerkantilske Verden, kunne skee med en hidtil mageløs Hurtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Den 28de Octbr. afbrændte Kjøbmand Jørgen Christiansens store Brænderie i Laurvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Bekjendtgjørelser. Vores ærede Venner og Velyndere, som ved Jllumination, Flagning, Skydning og andre Beviser paa Velvillie hædrede vores Bryllupsfest, ville herved modtage vores hjerteligste Tak !! Aarhuus, den 26de Novbr. 1830. J. Bing. Chr. Alb. Bünger. født Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Onsdagen den 1ste Decbr., om Aftenen Kl. 6, holdes en Extra Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, til hvilken Medlemmerne herved indbydes at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Tirsdagen den 30te d. M. Formiddag Kl. 10 foretages Auction i Hørret og Langballe Skov, over en Deel paa Roden staaende Ege og Bøge Træer, for største Oelen tjenlige til Gavningsbrug; til hvilken Tid de Lysthavende altsaa herved indbydes at møde ved Skovfoged Niels Skovs Bopæl. Vilhelmsborg Birkecontoir, den 23de No. vember 1830. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Tirsdagen den 9de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa denne Byes Raadhuus, efter Vedkommendes Begjæring, foretaget offentlig Auction over den afdøde Enkefrue Jespersen forhen tilhørende og paa denne Byes Søndergade under Brandforsikkrings No. 14, beliggende Gaard, bestaaende af: a) Et Forhuus 8 Fag med Qvist over 2de Fag og Kjælder under 3 Fag, Ege Bindingsværk, med murede Vægge og Tegltag; Væggene ere udvendige udpudsedede med Gibskalk; b) En Sidelængde 8 Fag, opført af Ege Bindingsværk, murede Vægge og Tegltag; c) Et andet Forhuus til Gaden ved den søndre Ende af Litr. a, 11 Fag, opført af samme Bygningsmaterialier som forrige og med Gibskalk udpudsede Vægge til Gaden; og d) En Tværbygning 8 Fag, og opført af lignende Materialier som Litr. B. med den til Gaarden værende, ikke ubetydelige Frugthave samt 8 Tdr. 4 Skpr. Sædeland paa Grenaae Mark. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Grenaae, den 23de Novbr. 1830. AagaarHvo som i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Albrecht Rasmussen i Lyngsbeck, Draabye Sogn, Mols Herred, maatte have noget at fordre, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 26de Octbr. 1792, til for Skifteretten, at anmelde og bevise sit Krav. Cheltoft, den 14de Novbr. 1830. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Alle og Enhver som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i det her ved Skifteretten under Behandling staaende Boe efter afgangne Fisker Jens Christensen Fladberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, under Tab af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for mig, som dette Boes Skifteforvalter. Grenaae, den 28de Novbr. 1820. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
En stor Bondegaard eller Vandmølle ønskes i Fæste i Mangel deraf en Gaard i Forpagtning, hvor der i det mindste kan holdes 30 Køer; de herpaa Reflecterende, ville aflægge de fornødne Oplysninger paa Adressecontoiret i Aarhuus mrk. W.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede, underhaanden at sælge sin iboende Gaard. Dens Jndretninger og Beliggenhed gjør den især skikket for en Handlende, saavelsom og for enhver anden honet Familie. Gaarden, som er Bindingsværk, er af gode Materialier og vel vedligeholdt, har 16 Fag Huus til Gaaden, 6 Fag Sidebygning paa nordre og 6 Fag paa søndre Side, samt 11 Fag Baghuus, et lidet Halvtag, paa 3 Fag, Alt med Tegltag, og under Gaardens Bygninger ere 3 Kieldere. En Frugthave med nogle skjønne Frugttræer. Foruden selve Gaardsrummet haves en god Baggaard paa 1000 a 1100 S. Al., særdeles tjenlig til Tømmerhandel, og haves Jndkjørsel til samt me saavel fra Søesiden som fra Gaden. Med Gaar den kan ogsaa følge et for faa Aar siden anskaffet Brændeviinstøi med Maskine og øvrigt Tilbehør. Brændeviinshatten og Maskinen ere anskaffede forrige Aar, et Sidste af de nyere Facons. Herforuden kan ogsaa faaes med Gaarden, nogle sjeldne gode Køer, Heste, Vogne, Harve og Plove, m. m., hvilket Alt, bedst kan erfares ved at tage samme i Øiesyn, saavelsom Conditionerne, hvorunder denne: at Eiendommen kan tiltrædes til 1ste Mai 1831, naar derom accorderes med Ebeltoft, Ørting. den 10de Novbr. 1830. Gaarden i Mariager, der er beliggende paa samme Byes Fugelsangsgade, og i sin Tid har været beboet af Kjøbmand Hansen, er i Forening med en betydeliDeel gode Markjorder, underhaanden at erholde tilkjøbs. Det bemærkes til Liebhaveres Efterretning at Gaarden, er indrettet saavel for en Handlende som den afgiver godt og beqvem Bopæl for enhver honet Familie. Til Gaarden er en indbringende Frugthave, og en Deel af Kjøbesummen kan indtil videre blive indestaaende i Eiendommen. Kjøbe Vilkaarene kan i øvrigt afhandles med undertegnede Eier. Mariager=Kloster, den 4de Novbr. 1830. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Nylig er hjemkommen gode flamske Sild, som faaes til billigste Priser hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
God Medot og andre Sorter røde Viine samt ung og gammel Viin faaes til billige Priser hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Sorter Spægle Fløster faaes til meget billig Priis Chr. Alb. Binger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Nye arriverede Vare. Atter er jeg disse Dage bleven forsynet med en Deel nye Vare, hvoriblandt franske og engelske Merinos, Drap de Zephyr, Circasienne, Tartan, Lustre i moderne Farver, Bomuldstøier. Jndiennes og Ginghams i nyeste Mynstre, Moreins, Lærreder, Dreiler og Bolster, hvide Cambrix og Jaconetter, couleurte Callicos og Schertings i alle Farver, blegede og ublegede Tvister, tilligemed et smukt Udvalg af: Klæder, Kalmukker og Coatings, af forskjellige Farver og Boniteter, m. m. m., som Alt udsælges paa det billigste at W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
En flink Dreng, som har lyst til Handelen, ønsker at blive antaget i Lære af en Kjøbmand til første Foraar. Han er en Præstesøn, af god Opdragelse, har nogen Sprogkundskab inde tilligemed flere Videnskaber, er indpræntet gode Grundsætninger om Moralitet, Troskab og Ærlighed, og er af et stille, roligt Væsen. Hvem der skulde behøve saadan Dreng, som vist Jngen vil blive misfornøiet med, ville behage at henvende dem til Hr. Birkedommer Rasmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Fra Pressen er udkommet: Gravernes Anksalighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Et Skjemtedigt af Lorents Bynch. Anden Udgave. Efter Forfatterens Død med en historisk Jndledning besørget af J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden Menigheder i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-27
Dette Skjemtedigt, som for 44 Aar siden første Gang saae Lyset under Forfatternavnet Hans Jacob Schwindt, Haarskjærer, fremtræder her under den sande Forfatters Navn. Som bekjendt, var Gravernes Lyksalighed, dengang Dagens Emne i alle Selskabskredse, og da Skriftet længe har været savnet i Boghandelen, tør man haabe, at nærværende nye Udgave, der er udstyret med en Jndledning, hvori meddeles adskillige til Digtets Historie henhørende interessante Data, endnu vil være kjærkommen for Mange. Det faaes for 40 Rbs. Tegn indheftet hos Hr. Jessen og Warberg i Aarhuus, Fogh i Horsens, Simonsen og Hindberg i Fredericia, samt i de øvrige Boghandlinger i Jyllands fornemste Kjøbstæder. Jesu store Plan, at lyksaliggjøre Menneskene. En Prædiken af H. G. Bechmann, Consistorialraad og Sognepræst i Raarup, heftet, 1 Mk., faaes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-30
Consisset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-30
Nyheder fra Adlandet. Neapel. Dette Lands Konge er ved Døden, afgaaet den 8de Novbr. i hans 53de Aars Alder, og hans ældste Søn, Ferdinand, 20 Aar gammel, er bleven udraabt til Konge af Neapel, under Navnet Ferdinand den Anden. (Den afdøde Konge var en Broder til Frankrigs nuværende, Dronning.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-30
De nederlandske Anliggender. Som en troværdig Efterretning meldes fra Neder=Elben, at en stor nordisk Magt har udstædt en Circulair=Note til alle øvrige Hoffer, hvori den fremstiller Nødvendigheden af at være alvorlig betænkt paa snarest muligt at sætte et Maal for den revolutionære Smitte, som grasserer i adskillige af Europas Lande, og forebygge dens videre Udbredelse. Der forsikres endvidere: at den samme Magt har tilbudt et nærbeslægtet Hof en anseelig Troppemagt til dets Disposition, saafremt som Resultatet af de Londonner Konferentser angaaende Belgens Anliggender ikke skulde falde saaledes ud, at Prindsen af Oranien vorder sikret dette Lands Throne.