JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Norge. General Mansbach er bleven udnævnt til Commandant paa Frederiksteen, og Generaladjutant Hegge til Commandant i Christiansund. Lectorerne Wibe og Diedrichson udnævnte til Professorer. Under Opførelsen af H. Wergelands nye Stykke: "Campbellerne, afvigte 28de Januar paa Christianias Theater, var der saadan Strid imellem Klappere og Pibere, at man med Nød og Neppe fik Stykket spillet tilende. Damerne, som befrygtede en Slutnings-Catastrophe, absenterede sig i Tide, og da Teppet faldt, udartede Urolighederne endog til haandgribelige Optrin. - Dødsfald: Bureauchef Røst i Christiania; Kbm. C. Melly i Arendal; Bataillonschirurg Hagerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Fædrelandet. Khvn. Hele den Sidebygning, hvori Jnstrumentmager Marschalls Værksted var, nedbrændte aldeles ved den stærke Jldebrand forleden Dag. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Marschall har i Adresseavisen takket dem som have reddet nogle af hans Jnstrumenter og Redskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
- Den paa Grund af Bigami anholdte Selveierhuusmand Mads Bentsen, der for 27 Aar siden, for at undgaae den ham ved Hjemtinget for begaaet Overfald tildømte Tugthuusstraf paa Livstid, var flygtet fra Lolland til Bellinge i Fyen, hvor han antog Navnet Frederik Jensen, er nu paa Grund af hans høie Alder og senere ulastelige Levnet ved allerhøieste Reskript af 17de Jan. d. A. fritaget for Tugthuusstraffen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
- J Onsdags begyndte Generalforsamlingen i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Det var vistnok een af de meest talrige Folkeforsamlinger, den senere Tid har at fremvise. Da Haandsoprækningen ikke afgav noget paalideligt Resultat, blev der ballotteret med Kugler og det første og vigtigste Spørgsmaal, om Generalforsamlingerne skulle afløses af en repræsentativ Forfatning. Generalforsamlingerne ere kun provisorisk hævede. Det staaer Enhver frit for, ifølge Algreen-Ussings Forslag, som blev eenstemmig antaget, at stemme anderledes, naar ikke den nye Regieringsform i alle dens Punkter, der nærmere skulle debatteres, svarer til Forventningen. Forøvrigt var det ikke umærkeligt, at Selskabet af en Taler høit, blev benævnet som et Selskab af politisk Tendents, uden at nogen følgende Taler vovede at modsige (Frisindede.) det. – J Fredags fortsattes Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling. Dersom alle de Sidehug og Hentydninger, directe og indirecte Beskyldninger, Recalcitrantser og Reprimander a. vare trykte, saaledes som de faldt paa denne mærkværdige Aften, da vilde man faae en sand Parodie paa Trykkefrihedens rette Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Det Punct, der især foranledigede varme Debatter, var Spørgsmaalet om, hvorvidt de Medlemmer, der ikke vilde vedblive at være i den kyvnske Afdeling: skulde have Stemmeret eller ikke. Assessor Ussing overhuggede saa at sige Knuden, og vi troe, det var den høieste Tid, thi upaatvivlelig vilde en længere Debattering have havt de sørgeligste Følger for hele Selskabet. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
(Forhandlingerne fortsattes endnu.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Den yndede tydske Skuespiller Hr. Pöschel (forhen ved det Beckerske Selskab, har faaet Tilladelse til, den 14de Febr. at give en Aftenunderholdning paa Hoftheatret, hvorved han velvilligen understøttes af flere af det kgl. Theaters og Capels Medlemmer, saasom Jfr. Zrza, Mad. Kretzmer og Jfr. Holst, dHrr. Nielsen, Holst, &c. Paa flere Steder baade her i Staden og paa Christianshavn staae nu opvarmede Værelser aabne for fattige Mødre med spæde Børn. Mangen Jammerklage standses - bekjendtgjør Hr. Jetsmark megen Sygdom undgaaes, og halvforfrosne Børn oplives derved. Mange Gaver ere indkomne ogsaa dertil. Af Pastor Grundtvig læses følgende Stropher i Adresavisen: Hænder kolde, Hjerter varme, Er blandt os et gammelt Ord; Lad den Valne og den Arme See, det gjælder end i Nord Da sig mange Hænder kolde For de varme Hjerter folde, Offre Ham en Takke=Bøn, Som fra sine høie Sale, Hvor Han seer lidt Smukt i Løn, Vil i Lys det godt betale!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Fra Svendborg har man i lang Tid kunnet kjøre over Jsen til Langeland og Ærøe. Saagaar over den ellers saa rivende Strøm mellem Thorseng, og Svendborg er med 4 Heste kjørt en svær Skibskjøl over Jsen. Men al denne Færdsel er dog ikke gaaet af uden Malheur. Den 5te Febr. sank to Brændeslæder, idet de passerede forbi Stampemøllen, hvorfra der løber en Bæk, og den stærke Strøm førte baade Heste og Slæde ned i Dybet under Jsen. En Timestid derefter saaes Hestene 1/2 Miil fra Stedet. hvor de vare gaaede under, komme frem igjen i en aaben Vove; her blev baade Slæde og Heste trukne op, men disse naturligviis døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
J Odense har Titchens Selskab atter begyndt et nyt Abonnement. J Mandags Aftes blev Jfr. Olsen fremkaldt, efter at have udført Jfr. Æbeltofts Rolle i Gulddaasen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Den 6te Marts d. A. afholdes i Kiel den 2den Fastemarkeds=Auction, over ædle og forædlede Heste, ved hvilken et ikke ubetydeligt Antal - tildeels tilredne og tilkjørte – unge Halvblodsheste, tillagte i Hertugdommene, ligesom og nogle Fuldblodsheste, og deriblandt en, ved sit gode Afkom berømt, Fuldblods hingst, ville blive opbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
J Ribe er valgt til Borgerrepræsentanter: Gjørtler Berndom, Hørsvinger Gottliebsen og Kom. H. Beck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
J Horsens er til Fattiges Understøttelse indsamlet Gaver af over 300 Rbdr., foruden adskillige Victualier. Regimentet har allene givet 50 Rbdr. Af Middagspiisning uddeles 700 Portioner ugentlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Ved den 1331 Trækning i Altona udkom: No. 55. 13. 31. 73. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Aarhuus. Vi have nu ogsaa her faaet en Søe Promenade. Hver Dag vrimler det paa Havet af Spadserende, som, formedelst Nyheden, gaae eller kjøre ud til et paa Jsen opført Beværtningshuus. Underveis dertil er paa flere Steder indrettet Karoussel=Kaner, hvori man under Musik, kan kjøre rundt, et vist Antal Omgange, for 2 a 4 Skilling. Som det hedder, kan man nu uden Fare baade gaae og kjøre til Samse (4 Miil). Hvorledes Færselen er paa den anden Side, af Sielland til, vides endnu ikke, thi det er vel kun et løst Rygte, at den sidste Nat skal være kommet nogle Personer over Jsen hertil fra Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Paa Søndag eller Tirsdag agter man herfra at foretage en stor Kanefart til Vibye. Jgaar Aftes Kl. 11 fros det her 17 Sr. Jmorges Kl. stod Thermometret paa 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Den sidste Kjøbenhavnspost var endnu ikke kommen hertil ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 4. Sonnet til Algreen-Ussing, i Anledning af hans Forslag til Forandring. i Stænderindretningen. Viddets Kraft varmt af Din Stemme vælder; Modent Skarpsind flyder fra Din Pen Fro - Du Sandheds, Kongens, Folkets Ven – Hver Dig blandt de Kaarne herligt tæller, Mens Du ønsker, higer, pönser, træller, For Justitia i Danien, Henrik Stampes Aand fra Himmelen Væbne Dig og styrke Dine Fæller, Dette Foster af Erkjendelse, Som et venligt Offer Du modtage Fra en ringere Læge for det Synge! og i Med som Modgang, Vel som Vee, Gid Din Analyse vi maa see I Synthesis, Vælden at behage, Jndsenderen af Ovenstaaende har, i Anledning af de betydelige Omkostninger, Stænderforsamlingen sidst medtog, og Maaden, hvorpaa samme ere blevne lignede paa Landboerne, lydelig yttret sig i de fyenske og flere Tidender for Mai f. A. - Han, med mange flere, nærer det Haab, at denne Sag, som correlat med hvad Hr. Ussings Forslag tildeels indeholder, vil tillige vorde en Gjenstand for fremtidig Emendation, saa at de, Kongen har benaadet med eens Rettigheder, der i det borgerlige Samfund ere eens qvalificerede, og følgelig under Ening inplicerede og representerede, ogsaa maae (i Stænderskasom i ethvert andet Paalæg) bære nogenlunde eens Byrder, og disse lignes efter en Maalestok, hvis Grund er – Realitet, billighed og Eftertænksomhed."Men Rom blev ikke bygget paa een Dag, *) Som Beviis for det Modsatte maa tjene (for at nævne Et blandt flere forkeerte Resultater) at en Gaard paa f. Ex. 24 Tdr. 7 Skp. Hrik, fri Hovedgaardstaxt har nuppet med at erlægge 11 s. pr. Td. Hartk., fordi 1 Skp. Hrik. engang har været samme fran endet, hvorimod en anden Gaard paa kun 13 Tdr. Hovedgaardstaxt og 2 Tdr. ufrit Hartk. (i Alt 21 Tdr.) har maattet erlægge 82 s. pr. Td., fordi der fra samme ikke har været afhendet, blot 1 Album Hrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Bekjendtgjørelser. Skiftet efter afgangne Enkemadame Røhr her i Staden, bliver af os Undertegnede, som Excecutores testamenti, foretaget og sluttet paa Politiassistent og Procurator Nielsens Contoir Fredagen den 2den Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende, som mueligt endnu kunde have noget, med Hensyn til dette Boe, at erindre. Aarhuus, den 10de Februar 1838. Paa min Medexecutor Møller Wendelboes og egne Vegne J. Lund. Fuldblodshingsten I. Moses, opstaldet i Veile, bedækker fra 1ste Marts, Bedækningspengene, 6 Specier, erlægges ved første Bedækning. Man henvende sig behageligen til Qvarteermester Bestyrelsen. Laage i Weile. Westerriis, 3 Mile vesten Hobro, i Viborg Amt, Rinds Herred, agter undertegnede Eiere at bortsælge underhaanden. Til Eiendommen, hvis Hartkorn er Ager og Eng 11 Tdr., hører et Areal af circa 230 Tdr. Land, Ager, Eng og Mose, foruden 320 Tdr. Land Hede, tjenlig til Opdyrkning. Agerjorderne ere gode Rugjorder. Mergel af fortrinlig Beskaffenhed haves i Mængde, beqvemt beliggende. Af Rug er saaet 32 Tdr., til Havresæd er vinterpløiet 15 Tdr. Land, og til Byg, Kartofler og Vikkehavre er behandlet et lignende Areal. Høe avlet var afvigte Aar 43 gode Læs, men kan betydelig udvides og bringes til mere end det Tredobbelte. Gaardens Bygninger ere alle solide, for det meste EgeBindingsværk med Muur, deels straatækkede og deels teglhængte, og ved Gaarden, der er omgiven med Træer, findes en liden Lund i god Opvæxt. Desuden hører under Eiendommen 1 Gaard og 2 Huse. Eiendommen kan tiltrædes enten strax, eller til 1ste Mai 1838, og af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen, efter Overeenskomst. Westerriis pr. Hobro, den 6te Jan. 1838. S. T. Foss. J. C. Foss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Fra min eiende og iboende Gaard i Hasle agter jeg at afhænde omtrent 2 Tdr. Hartkorn, udmærket Jord, med dertil hørende Bygninger. Vedkommende som derpaa maatte reflectere, ville derom behage at henvende sig enten til Politiassistent Procurator Nielsen, eller til Undertegnede selv. Hasle pr. Aarhuus, den 16de Januar 1838. Ane Marie Jørgensdatter, Caspar Mogensens fraskildte Hustrue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Paa Onsted Mark i Hvindsted Sogn, ere 2de Huse, hver med 2 Skpr. Hartkorn, samlede eller hvert for sig, underhaanden at faae tilkjøbs, naar man hen Hans Snedker vender sig til Eieren paa Onsted Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Hos Undertegnede er i disse Dage arriveret et betydeligt Partie Blonder og Mellemværk, broderede Børnehuer, Kravetørklæder, de nu saa moderne trykkede Borter til røde Gardiner, figurerede Thibets, og flere andre Artikler, der sælges til muligst billige Priser af Vitus Jngerslev, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Hos Undertegnede modtages og besørges Lintøi, Lommetørklæder a. paaskrevet Navne med Mærkeblækmod billig Betaling. C. Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Godt Sommer=Smør i Fjerdinger, samt smaae Bilægger Kakkelovne, bekommes billig hos Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Skedevandsbeitze til Mahognie=Couleur for Træarbeidere, a 1 Mk. Pæglen 3 Mk. pr. 2/3 Pots Boutellier; præpareret Politur a 24 s. Pæglen, 4 Mk. 8 s. pr. 2/3 Pots Boutellie, engl. Blanksværte a 24 s. Flasken, 8 s. Pæglen; kan de Levende i 2 Pots franske Flasker a 1 Rbd., i Pægleviis til 2 Mk., i smaa Flasker til 12 s. a 1 Mk. med Vignetter, m. m. m. Ovennævnte Vare sælges saa yderst billige som muligt og ere af bedste Qvalitet. Solide Kjøbere kan erholde en accorderet Creditstid. J. C. Tarliong, Detailhandler, boende paa Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Undertegnede agter igjen at begynde at fabrikere forskjellige Slags nu moderne Krøller, baade paa og uden Virer, samt modtager de gamle at omtrense; ligeledes kan og færdige Krøller af moderneste Facongs faaes til de billigste Priser, hvorfor jeg anbefaler mig de ærede Damers Søgning. Haar kjøbes ogsaa til de høieste Priser. Sammesteds gives Jnformation paa Fortepiano for 3 Ls. i Timen, og udenfor Huset 5 Ls. Naar forlanges kan der tillige gives Underviisning i Sang, baade paa Tydsk og Dansk. Gode Anbefalinger kan forevises. Min Bopæl er hos Snedkermester J. C. Sørensen paa Torvegaden. Weile, den 7de Februar 1838. Lovise Joh. Reinholdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Følgende nye Skrifter: Axel. Af Forfatte til Sødskendebørnene, 1ste D. 7 Mk. Nelsons Levnet, 1ste Hefte 2 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Holbergs Epistler fra Underverdenen, 1ste Hefte 20 s. Om Damernes røde Næser, med Portraiter. 2 Mk. 8 s. Donna Leonor, den skjønne Sangerinde. 1 Mk. Fata Morgang. Eventyr-Com. Af J. L. Heiberg, 5 Mk. ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Hermed et følgeblad. ge=Blad, Föl til athuus Stiftstidende, Fredagen den 16de Februar 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Jndsendt. Da Resultatet af en Deel af den i 1837 paa Augustenborg afholdte Auction over ædle og forædlede Heste, i dette Blads No. 19 anføres som et Exempel paa: "at de høie Priser paa Halvblod, man saameget beraaber sig paa, begynde at gaae stærkt i Decadance, (under den Forudsætning, at det er rigtigt hvad der staaer i No. 177 af Aarhuus Avis, f. A. om denne Gjenstand, – saa vil det muligen være den Deel af Bladets Læsere, som interesserer sig for den forædlede Hesteavl, kjært, at erholde en nærmere Underretning om Udfaldet af omtalte Auction og om de Priser, hvormed Halvblodsheste der 1837 ere blevne betalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Jblandt 9 ædle og forædlede Fel, Foler og Heste, (de forædlede for største Delen tillagte af Jordbrugerne og Bønder paa Als og Sundewit) som den 21de Septb. 1837 stilledes til Auction paa Augustenborg, og som paa nogle faa Fuldblodsheste nær alle bleve solgte, – for en stor Deel til Udlandet befandt sig 18 3aarige og 5 ældre Heste, ialt 23 tilredne og tilkjørte Halvblods Vallakker og Hopper, for hvilke en Sum af 2467 Specier indkom. De fortrinligste af disse 3aarige Foler betaltes med 212 til 115 Specier pr. Stk.; (en lysebrun 3 aarig Vallak, ved Fuldblodshesten Erymus, (denne Hingst tilhører alt i nogle Aar en Actieforening i Sjælland) af en Hoppe af Landracen, betaltes med 212 Spe; en mørkebrun aarig Vallak, ved Fuldblodshingsten Goliath, af en Hoppe af Landracen, med 195 Spc.; en mørkerød 3aarig Hp., ved Fuldblodshst. Egbert, af en Ho. af Landracen, med 181 Spe.; en røde 3aarig Vik., ved Erymus, af en Hj. af Landracen, med 144 Spe.; en br. 3-aarig Vik., ved Goliath, af en H. af Landracen, med 142 Spe.; en br. 3-aarig Hv., ved Erymus, af en Hp. af Landracen med 128 Spc.) De øvrige betaltes med 107 til 61 Spc. pr. Stk.; dog gik kun to af dem ned til sidste Priis. Af halvaarige Halvblodsføl, ved Fuldblodshingster og Hopper af Landracen, solgtes 44 Stkr., hvoraf Pluraliteten betaltes med 24 til 58 Spc.; pr. Stk. Aarige Halvblodsfoler solgtes 13 Stkr. Af disse betaltes en br. Hingst, ved Fuldbhst. Incubus, af en Hp. af Landracen, med 120 Spe.; en broget Hingst, ved Incubus, af en Halvblodshp., med 112 Spe.; en rød Hingst, ved Moses, af en forædlet Hv., med 106 Spc., en lysebr. Hingst, ved Incubus, af en Hp. af Landracen, med 106 Spc. og en mørkebr. H. ved Fuldbyst. Belus, af en H. af Landracen, med 100 Spe. De øvrige Aaringer paa een nær Vallakker og Hopper – betaltes, med Undtagelse af nogle Faa, med 50 til 61 Spr. pr. Stk. Naar 3 aarige Halvblods Vallak- og Hoppefoler betales med 120 til 212 Spr. pr. Stk., aarige Foler med 100 til 120 Spe. pr. Stk. og halvaarige Føl med 30 til 58 Spr. pr. Stk., kunne dette vel kaldes gode og - i Forhold til hvad i Jylland betales for Fol og Foler af Landracen (flere her i Provindsen tillagte Halvblodsfoler ere solgte til lignende Summer) – høie Priser, der synes at berettige til den Formening, at det i Almindelighed maa blive lønnende at tillægge gode Halvblodsheste, da disse i ingen Henseende koste Hesteopdrætteren meere at tillægge end som Heste af Landracen, med Undtagelse af de høiere Springpenge, men i en endnu større Grad for den indsigtsfulde Hesteopdrætter i Jylland, da Placaten af 25de Februar 1837 giver denn Udsigt til at erholde de høie Springpenge erstattede, som Afbenyttelsen af Fuldblodshingste medføre, ved de forhøiede Hoppepræmier som aarligen paa StutterieBesigtigelsestederne kan udbetales. Kjøbere til gode, store og stærke Halvblodsheste ville neppe mangle, hvor mange af disse tillægges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
At de ved Auctionen paa Augustenborg bortsolgte 3daarige Halvblodsfoler alt i denne unge Alder vare tilredne og tilkjørte, maa vel ansees som et Beviis for den ved Fuldblod forædlede Hests tidlige Udvikling og Tjenstdygtighed - vigtige Egenskaber, der saavel for Opdrætteren som for Kjøberen have Værd. Forøvrigt er det vist ogsaa almindeligt her i Provindsen ved Kjøbet af kostbare Heste, at betinge sig Ret til prøve disse om de ere tilvandte at trække og lade sig ride.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Foruden den betydelige Deel gode og udmærkede Heste, som stilles til den aarlige Auction paa Augustenborg, bortsælges en stor Deel Tillæg underhaanden, og det fortrinligste forbliver hos Opdrætterne som Tillægsdyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Spørgsmaal. Af hvilke Grunde, eller af hvad Aarsag, vilde man i Horsens ikke have nogen Raadmand, Horsens er dog en Bye der tilforn har havt sine Raadmænd; den har endnu denne Dag sin Magistrat – men samme bestaaer kun af een eneste Person, det er naturligviis Borgemesteren – der i Folkemængde og øvrige Størrelse, ikke staaer langt under enten Aarhuus eller Randers, og skjøndt Borgemesteren, i ingen af disse Byer udgjør den hele Magistrat, har man dog i hver valgt to Raadmænd; den er i Henseende til Valg til Stænderne, sat lige med tre andre Byer, sammenlagte, nemlig, Weile, Fredericia og Colding, og maae iøvrigt kunne veie op med to af disse, men i hver af disse mindre Byer har man dog ønsket sig i det mindste een Raadmand. Vist er det, at Regulativet i Horsens maae saavidt Raadmænd betræffer, være affattet efter andre Regler og Grunde end de der ere fulgte i de andre nævnte Kjøbstæder, og onde Tunger kunde let falde paa at sige enten, at Borgemesteren ikke kunde taale Nogen ved Siden af sig, eller at der iblandt det hele Borgerskab ikke findes en eneste duelig Raadmand. Saa langt fra det nu er, at nogen af disse Deele er Tilfældet, saa passende vilde det maaske være for Horsens, i et eller andet offentligt Blad, med Klarhed og Sandhedskjærlighed, at besvare det her fremsatte Spørgsmaal, hvilket Svar desuden ikke vilde være uden Jnteresse for det Almindelige. N. N. En Ven af Horsens. Til Borgerne i Anledning af de forestaaende Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Det er neppe overflødigt, nu, da der forestaae Valg af Borgerrepræsentanter i Overeensstemmelse med den nye Communallov, at minde Borgerne, især de valgberettigede, om den Betydning og Vigtighed, denne har givet Valgene. Borgerne kunne nu frit udvælge de Dygtigste og Bedste i Communen til at deeltage i dens Bestyrelse, medens Valget før var bundet til de af Magistaten Foreslaaede, som ikke engang havde Stemme i alle Communeanliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Prof. David har i Folkebladet klart udviklet Betydningen af denne Rettighed og viist, at Alt beroer paa den, at Opnaaelsen af Lovgivningens velgjørende Øiemed er afhængigt af dens samvittighedsfulde Udøvelse. Sædkornet er nu nedlagt i Jorden. Gid det maa spire og bære Frugt, mangefold, hundredefold! Og det vil det, naar det finder en god og modtagelig Jordbund. Kan man med Khonsposten, ansee den Jver, Communerne ved Regulativernes hurtige Jndsendelse have viist, som et Beviis paa, at de fatte Værdien af den Gave, de have modtaget, saa har man saa meget mere Grund til at vente, at der vil blive gjort en værdig Brug deraf, thi, for at bruge Davids Ord, "den bedste Maade til at vise sin Taknemmelighed for en Velgierning er at gjøre en god Brug af denne. "Det er ikke de Ældste, ikke de Rigeste, ikke de meest Anseete, som det kommer an paa at udfinde, saadanne smaalige Hensyn vilde vidne om, at den rette Borgeraand endnu ikke var vakt Borgerne bør derfor lade det være sig magtpaaliggende, at vælge retskafne, indsigtsfulde, virksamme og, fremfor Alt, selvstændige Mænd, der ligesaalidt opponere af blot Lyst til at modsige eller til at gjøre sig gjeldende, som lempe deres Anskuelser, efter Andres af blot Lyst til at behage eller af Frygt for at maatte forsvare en afvigende Mening med Grunde." Prof. David gjør opmærksom paa den særegne Vigtighed, de første Vel, efter den nye Anordning vilde have. Der er nemlig indrømmet Communebestyrelsen Ret til, istedetfor de provisoriske Regulativer at indkomme med nyt Forslag til et endeligt Regulativ, naar nye Repræsentanter ere valgte. Disse ville saaledes kunne faae betydelig Jndflydelse paa den specielle Lovgivning for den enkelte Commune, og deres hensigtsvarende Valg er derfor i høieste Grad vigtigt. Her kan ikke sluttes bedre, end med Davids Ord: "Maatte Borgerne overalt erkjende dette, maatte de overalt vise, at de tilfulde indsee, hvilken betydelig Rettighed Lovgiveren har nedlagt i deres Hænder, og hvilket betydeligt Ansvar de paadrage sig, naar de ikke i denne Rettighed ogsaa see en Forpligtelse til at handle samvittighedsfuldt i Communens og Statens Jnteresse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
Bekjendtgjørelser. Ved Raadstesamling i Dag er Taxten for Bagerne her i Staden sat saaledes: A. Brød af grovt malet Rugmeel: Et Brød til 32 s. Tegn skal veie 13 1/2 Pd. Et dito til 16 sk. og saa fremdeles i samme Forhold. B. Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. skal veie. 24 Lod. til 2 s. C. Brød af Hvedemeel. Et Franskbrød til 4 s. skal veie. . . 16 Lod. til 2 s. Det indskjærpes derhos Bagerne, under den herfor bestemte Mulkt, 2 Rbd. Sølv, at bruge sunde og velrensede Kornvare til deres Bagerie, ikke til taxtmæssigt Brød at sammenblande forskjellige Kornsorter, Klie eller Afsigtning, ligesom ogsaa stedse at forsyne deres Rugbrød med et kjendeligt Stempel eller Mærke. Aarhuus Raadstue, den 5te Februar 1838. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-02-16
At Restancellisten over Bidrag til Almueskolevæsenet her i Staden for Halvaaret til 1ste Mai d. A. er mig tilstillet forsynet med Amtets Approbation, bliver herved overeensstemmende med Fr. 2den Juni 1830. bekjendtgjort, ligesom ogsaa, at Udpantning derefter vil blive paabegyndt den 12te Marts d. A. saafremt Restancerne ikke forinden indbetales til Kæmnercassereren, Hr. Politiassistent Nielsen. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 10de Februar 1838. Fleischer.