JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros RassaSjette Aargang. No. 81. Haa Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 18 Julii, 1809. Hjertets Sprog. No. 1. Supplicanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Jeg tager mig herved underdanig den Frihed, at bede Deres Velbaarenhed naadigst at have mig i Erindring ved det paa Deres Gods vacant blevne Præstekalds Besættelse. Vel har jeg endnu ikke taget min Artestats, men Manuducteuren har lovet at gjøre mig færdig, som man kalder det, inden 6 Uger, naar jeg vil betale ham derefter. Jeg kan just ikke sige, at jeg bryder mig stort om Præstestanden, da den er en tvungen Stand, og jeg desuden endnu er i den Alder, hvor jeg kan nyde mange Fornøielser, især i Kjøbenhavn, men jeg sidder, aabenhiertig talt, i stor Gield, og ønsker, jo før jo heller at komme ud af den. Græsk og Hebraisk forstaaer jeg vel kun lidt af, men jeg forstaaer dog altid saa meget, som der behøves til at præke for Bønder. Jeg er desuden en god Selskabsbroder, og naar De til LHombre eller Boston behøver en Makker, saa er jeg altid til Deres Tjeneste. Jeg er heller ingen Sinke i at drikke, og der skal ingen saa let drikke mig under Bordet, Jeg kan skyde min Hare saa godt som den bedste, og, naar De behager, følge med Dem paa Jagt Jeg kan ogsaa giøre Løier i Selskaber, og, naar De har Fremmede, behøver De kun at lade mig kalde. Jeg bliver aldrig vred, og Unge og Gamle, kunne gjøre Nar af mig lige i Øinene, uden at jeg nogensinde tager det ilde op. Jeg paatager mig med største Beredvillighed alle Slags Smaacommissioner for Deres Velbaarenheds Frue og Frøken Datter. Dernæst er jeg endnu løs og ledig, og kan, naar De har en fattig Præsteenke, en Kammerpige eller andet sligt, endnu gjerne gifte mig. Jeg skal paa alle optænkelige Maader stræbe, at forskaffe mig Deres Velbaarenheds Yndest, naar De kun vil anbefale mig til det vacante Kald. Jeg forbliver Deres Velbaarenheds underdanigske Tiener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Candidat Vildbasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
No. 2. Opdrageren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Litteraturen har havt en besynderlig Skjebne. Først trykte man sine Tanker i Folio, siden i Qvart, derpaa i Octav, saa i Duodece. Hos os er det endelig kommen saa vidt, at man har reduceret Bøger til Blade. Vor Litteratur ligner et Træ, hvis Frugter, da de endnu stode i Blomster, ere blevne ovedte af Ormen, uden at den har levnet andet end de visne Blade. Men siden Læselysten nu engang har aftaget saa meget, at vort Læsepublicum ikke finder Smag i andet end det, der tilbydes det ugentlig i hele og halve Ark, saa har jeg, for at føie mig efter Døgnets herskende Aand, besluttet at udgive et nyt Blad, som skal hedde, Stormklokken. Et Selskab af respectable Mænd har forenet sig om, at skrive det under min specielle Opsigt. Da ingen af dem har Ære eller Penge at tabe, saa kunne de arbeide med en sjelden Frimodighed, og det Ordsprog, hvor intet er har Keiseren tabt sin Ret, gielder her i sin hele vidtløftige Betydning, lige fra min Forlægger til mine Medarbeidere. For at skaffe os Læsere agte vi at begynde Klammerie med hele Verden, nedrive andres Fortjenester, haane Nationer og Religioner, og forskaffe os Bidrag af Forfattere, der ønske at see deres haandskrevne Epigrammer og Selvrecensioner offentliggjorte. Da vi alle ere meget nøisomme og tilstrækkeligen see os belønnede for vort Arbeide, naar viaf vor Bogtrykker kunne faae en halv Pot Magen aqvavit i Honorar for hvert Numer, saa haabe vi, at dette Jnstitut, understøttet af Publicums Yndest, snart vil kunne komme istand. Enhver, der vil beære os med Bidrag, især Epigrammer, over Folk, poetiske og prosaiske Skandskrifter, Udfald mod agtede Mænd og bekiendte Skribenter, behage at aflevere dem hos Forlæggeren. Den, som ikke skjøtter om Penge, kan faae sit Honorar betalt i Kommen eller Magenaquavit hos vor Bogtrykker, der, for at styrke og opmuntre Geisten hos sine Forfattere, hver Formiddag giver en brillant Frokost i sit Huus. Jeremias Finkelsochum, boende i Sværtegaden Nr. 304.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Anecdoter. En fattig Kone, der ikke kunde betale sin Qvartal til en Begravelsescasse, som hun var Medlem af, bad en riig Gier om at forstrække hende med to Mark, paa det hun dog efter sin Død kunde komme i Jorden. Gnieren undslog sig derfor, men trøstede hende med de Ord, min kjere Moer, gid jeg var saa viis paa, at komme i Himmelen, som hun kan være viis paa at komme i Jorden, om hun saa aldrig eiede en Skilling." Gustav den Fjerde yttrede engang for sine sammenkaldte Raadgivere, at han ansaae det for beleiligst, at anfalde de med en anden Gjenstand sysselsatte Franske i Ryggen. General Armfeldt, Gustav den Tredies Yndling, som var nærværende, iagttog den dybeste Taushed. Paa Kongens Spørgsmaal, om han ikke bifaldt hans Mening, svarede Armfeldt ganske laconisk: Deres Majestæt, Franskmanden har ingen Ryg J større Skjelm jo bedre Lykke, udraabte A, da han hørte, at en vis stor Skjelm havde vundet 10,000 Rdlr. i Classelotteriet. Jeg beder om Forladelse, svarede 8, dersom dette Ordsprog, altid var sandt, vilde hverken Tugthuset eller Stokhuset være saa folkerigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Indenlandske Efterretninger. Jgiennem det Kongel. Slesvig=Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, er d. 28 Junii d. A. udfærdiget et Patent, angaaende Drikkepenge til Postkarlene ved frie Befordringer, for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen; dets Jndhold er følgende: Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at resolvere følgende: Naar Reisende erholde fri Befordring fra Kjøbstæderne i Følge Pas fra vedkommende Authoriteter, da skal for saadan Reise, til Postkarlen udbetales af Byens Casse de anordningsmæssige Drikkepenge 4 Ls. for hver Mi Præsten Hr. Wulfeberg har i Christiania anlagt et Bogtrykkerie. Christiania, Helsingøer og Maribo har nu hver især en geistlig Bogtrykker. Jdeen er ellers ikke ny. Allerede Biskop Guldbrand Thorlandsen, Reformationens første Befordrer i Jsland, kjøbte et gammelt Bogtrykkerie, som den Catholske Bisp Jon Arnesen havde anlagt, og anlagde siden selv et ganske nyt, lod Skrift, Papiir og andre til et Bogtrykkerie fornødne Sager komme fra Kjøbenhavn, og satte en vis Jon Johnsen, som havde lært Bogtrykkerkonsten og som han havde ladet reise udenlands paa sin Konst, til Bestyrer over Trykkeriet. J mange Henseender har det sin store Nytte, at litteraire Mænd give sig af med Bogtrykkerie og Boghandel, og det kan ikke negtes, at Pastor Wulfsberg, ved at drive Boghandelen i Christiania med rosværdig Virksomhed, har i de senere Aar bidraget saare meget til at fremme Læselysten og med den Oplysningen i Norge. Hr. Wulfsberg fortsætter nu ogsaa sit efter Krigens Udbrud begyndte Blad Tiden kaldet, og har faaet Tilladelse til at forsende det med Rideposten i begge Riger. Med dette Blad følger et specielt Tillæg, som indeholder Udtoge af Danske og udenlandske Blade. Hr. W. lover, saasnart noget Nyt indløber, ufortøvet at meddele det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
J Christiania Avis ønsker Hr. Overlærer Float faae nogen Oplysning om sin Fetter Loren, Flor, der i Martii Maaned d. A. gik som Skib fører for en Dansk Mand til Dannemark efter Korn, men, som Rygtet siger, skal være opbragt at Engelskmanden til Sverrig, hvor han skal have liidt meget af fordærvet, naandbar Luf- og slet Vand, og nylig være død. Man finder her en ny Stadfæstelse paa vore Sømænds Behandling i Engelsk Fangenskab. Ussel Kost, slet Vand og Luft, og især Mangel paa Reenlighed, er det, som disse vore ulykkelige Landsmænd, efter alle Beretninger, saa uforskyldt lide af. Den af nærværende Blads Redacteur aabnede Subskription til Understøttelse for disse Lidende har begyndt temmelig godt, men Bidragene indkomme saa lang somt, at man maa befrygte at Ordsproget: "førend Græsset groer &c., kan blive anvendeligt her Subskriptionen staaer imidlertid endnu bestandig aaben, og man bør haabe, at enhver, der har til tænkt disse vore ulykkelige Brødre nogen Understøttelse, vil enten tegne sig for eller indsende det Bidrag, han agter at yde, saa betimelig som mueligt. Ved Christiansands Stiftsoverret er den Americanske Skipper Rober Stow, som af Justitien var tiltalt for hans upassende Udtryk mod den Danske og Franske Regjering og hans grusomme Mishandling af enkelte blandt hans Skibsmandskab, dømt til 200 Rdlr. Bøder og Hensætte paa Vand og Brød i 14 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Ved sidste Møde i Aggershuus Stifts patriotiske Selskab, afvigte 10 Junii, blev iblandt andet besluttet, at efterfølgende Brev, forfattet af Selskabets Formand, Hr. Biskop Dr. Bech, skulde tilstilles Hr. Lotzoldermand Møller i Christiania; "Det patriotiske Selskab for Aggershuus Stift har med megen Glæde erfaret Deres Velædelheds priselige og heldige Bestræbelser, for at afhielpe en Deel af den vigtige Mangel paa Salt, man foren Tid siden saa almindelig følte. De foreviiste Prøver af det Salt, som De i Forening med andre Hædersmænd paa Moss har tilvirket, ere af Kyndige blevne undersøgte, og anbefalede for deres Godhed og Styrke. Ligesom dette Anlæg, der blev begyndt og udført efter Deres Plan, og under Deres Hovedbestyrelse, og hvorved der i en Tid af flere Uger er frembragt en ugentlig Production af 24 Tønder, som har kunne sælges med Fordeel for Anlægget til den moderate Priis af 8 Rdlr. pr. Tønde for det bedste Salt, vidner om Deres tænksomme og patriotiske Virksomhed; saa har Deres Velædelhed saa meget mere tildraget Dem nærværende Selskabs Opmærksomhed, som Deres Bestræbelse gik ud paa en af de Gjenstande, det har interesseret sig for og ved smaa Præmier søgt at opmuntre dem af Almuen, der boede beleiligt for Salttilvirkning, at lægge Vind paa, saalænge Mangelen af dette nødvendige Kryderie vedvarede. Men Deres Velædelhed, der ikke hørte til den Classe, paa hvem vi ved ovennævnte Præmier, egentlig ønskede at virke, har uopfordret og af egen Tilskyndelse søgt at afhielpe en af de føleligste Mangler, og seet Deres hæderlige Virksomhed belønnet med et heldigt Udfald. De har derfor saa meget større Fordring paa Selskabets Opmærksomhed; og vi opfylde kun en Pligt, som dets Natur og Hensigt paalægger os, naar vi herved bevidne Dem vor Agtelse og Hengivenhed, og ved lægge en fra Deres Side næsket Belønning af 100 Rdlr., som Deres Velædelhed vil forbinde Selskabet ved at modtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
J samme Møde udsatte Selskabet en Præmie paa 50 Rdlr. for det bedste Udkast til en Plan, hvorefter Jndustrie=Indretninger i Byer og paa Landet kunne etableres. Bemeldte Udkast maatte saaledes affattes, at det kunde modificeres efter ethvert Steds særegne Beskaffenhed, altsaa blot indeholde almindelige Hovedideer, og tillige være af den Simpelhed, at det uden alt for man ge Vanskeligheder lader sig udføre. - Det indsendes til Selskabet portofrit, og paa den for saadanne Præmieæskninger sædvanlige Maade, inden dette Aars Udgang. Aalborg d. 18 Julii. Capercapitain Jørgen Koks Styrmand Nissen af Aalborg, har med sin førende Baad taget under Skagen, og hertil indbragt til nærmere Undersøgelse en Kof af 130 Rug læsters Drægtighed, ladet med 50,000 Tagsteen, sidst kommen fra Engelland. – Ligesaa er af Capercapitain Hans Petersen Arboe, førende Caperen Trøsteren af Aalborg, indbragt et Fløiteskib af omtrent 300 Ruglæsters Drægtighed, baglastet med Sand og Steen, efter Anmeldelse kommen fra Amsterdam og bestemt til Petersborg, for der at lade med Hamp til America. - Af Caperførerne Ole Erichsen og Gjøs er hertil indbragt til videre Undersøgelse et Americansk Brigskib. Ladningen bestaar af Rom, Riis, Hvedemeel, Bomuld &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Ved Christiansands Stiftsoverret er i Sagen mod Præsteenken Ch. Am. Bergendahl og hendes Søn Jens Bergendahl, som tiltaltes for Tillavning og Salg af en falsk og skadelig saakaldt Citronsaft, afsagt følgende Dom: Jens Bergendahl bør hensættes til Arbeide i Christiansands Tugthuus i et Aar, og C. A. Bergen dahl i Fængsel paa Vand og Brød i 14 Dage, samt een for begge og begge for een betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Saa bør og C. A. Bergendahl betale til Knud Lunde i Erstatning 10 Rdlr. Actoren i Sagen, Proc. Sem, dømtes til at bøde 50 Rdlr. for Sagens lovstridige Forhaling ved Retten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
J Stavanger bortsælges ved Auction d. 11 Augusti Ladningen af det prisdømte Tialkskib die Broup Alber, 160 Casser Jndigo, hvis netto Vægt er 27,136 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Udtog af en Skrivelse fra en Dansk Reisende i det nordlige Tydskland, d. 13 Julii. Paa min hele Reise gjennem Dannemark og Hertugdommene til Lubes, har jeg havt den sande Glæde at bemærke, og af Landmanden at erfare, at Sæden overalt tegner sig ypperlig, især staaer Rugen fortræffelig, og alting lover en velsignet Høst. J Holsteen, hvor Kornpriserne ere overmaade lave, Udførsel til Søes forbuden, og Forraadet overmaade stærkt (særdeles af Hvede, som gielder 13 Mk. Schlesvig=Holsteensk Cour. pr. Tønde), seer man denne Velsignelse næsten med Bekymring i Møde, da saavel Godseierne som Forpagterne ikke ved nærværende Priser see sig i Stand til at udrede deres Udgifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Krigsefterretninger. Fra Neapel skrives under d. 26 Junii, at man samme Dag havde hele den Engelske Flaade, 200 Seilere stærk, der krydser ved Jndløbet til Havbugten, i Sigte. D. 26de landede Engellænderne med 6000 Mand paa Jschia, en Øe i det Toscanske Hav, nogle Mile fra Neapel, med en liden Stad af samme Navn. Besætningen af 300 Mand har trukket sig tilbage i Slottet. Kongen, i Spidsen, for sin Armee og bestandig ved Kysten, havde allerede d. 24de udstedt en Proclamation, hvori han gjør opmærksom paa en forestaaende Engelsk Landgang. Den fra Siciliens Havne udløbne Engelske Expedition under General Stuart og Contreadmiral Martin har endnu ikke forladt de Neapolitanske Kyster. Begge Anførere have d. 18 f. M. udstedt en Proclamation, hvori de erklære, at de ikke samtykke i de paa forskjellige Steder i Calabrien af Tyve og Stimænd udøvede Skjændigheder; men Jntendanten Briot har svaret herpaa, at man ikke behøver Engellændernes Mellemkomst, for at hævde Politicordenen i Provindsen, og at denne sikkres ved de Kongelige Embedsmænds Nidkierhed og 20,000 Mand Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Efter de seneste Beretninger fra det Franske Hovedqvarteer i Chersdorf af 2den d. M. har Storarmeen siden d. 1ste d. M. begyndt at iværksætte sin Overgang over Donau. Adskillige Divisioner vare allerede lykkeligen og uden at hindres af Fienden ankomne paa hiin Side Floden; alle de øvrige Tropper fortsatte Overgangen, og om kort Tid vil hele Storarmeen være paa hiin Side Donaubredden. Fienden lod Overgangen roligen gaae for sig, stillede sig i en Linie foran for sin Forskandsninger, formodentlig i den Forventning at blive angreben, men trak sig snart igjen tilbage i sine Forskandsninger. Det Franske Hovedqvarteer var vel i Ebersdorf, men den Franske Keiser holdt sig imidlertid meget op paa Øen Napoleon, for selv at ordne Overgangen og Broskandsens Besættelse. De fire Broer, der nu ere bygte over Donau, opvække Sagkyndiges Beundring, og det besynderligste er, at de ere opførte paa en Tid, hvor netop Vandet er meget høit. Broen ved Ebersdorf illumineres med Lamper hver Nat. Linz befæstes paa begge Sider og paa Passaus Fæstningsværker arbeides ligeledes. Bayrerne, Sachserne, Marmats Corps og den Jtalienske Armee forene sig med Napoleons. Foreningen vil finde Sted fra 6 til 7de d. M. Jndtil d. 5 var intet forefaldet. Urolighederne i de Østerrigske Lande ere endnu bestandig ikke ganske ophørte. Af en Proclamation fra Gener. Andresse af 27 f. M. til Wiens Jndbyggere, erfares, at ogsaa Folket i denne Keiserstad har ladet sig forlede til Oprørsaand, at Østerrigske Krigsfanger bleve paa Veien næsten med Vold befriede, at Canoner, Vaaben, Munition, Artillerie endnu bestandig holdes skjulte v. Generalen befaler enhver at opgive de Østerrigske Krigsfanger, som han har i sit Huus, alt Vaaben, Krudt, Munition og Artillerie, som hidrøre fra de Østerrigske Tøihuse, og at efterkomme det sidste inden 3 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Fra Polen haves Efterretninger, der gaae til d. 3 Julii. Et Corps Russer er rykket ind mellem Pilsnoe og Dembice, 15 Mile fra Cracau, og lagt sig i Leir. Et andet Corps skal være rykket ind i Staden Lemberg, som de Østerrigske Tropper skulle have rømmet. Jøvrigt er intet af Vigtighed forefaldet i denne Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
J Spanien havde Gener. Blake, som d. 15 Junii var bleven staaet ved Saragossa trukket sig d. 16 og 17 tilbage til Belchtte og forskandset sig der med 18000 Mand. Men Gener Suchet angreb ham d. 18de. Jnsurgenterne bleve slagne og Gener. Suchet forfulgte Resten af deres Armee til Alcanitz, hvor han ankom d. 18de. -Man har nu begyndt at beleire Girona i Catalonien, en gammel befæstet Stad, hvis Omegn er temmelig vild og næsten ikke har noget andet menne skeligt Spor end Landeveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Om de 350 i Curhaven landede Engellændere og om de ved Mundingen af Elben liggende Engelske Skibe tale de Tydske Tidender intet. Alt hvad de melde er: at indtil d. 12 Julii Kl. 9. om Aftenen intet havde forandret sig i Curhaven. Men da de hidtil endnu ikke have talet det mindste om hine Engellænderes Landing, saa er det vanskeligt at sige, hvad der ikke har forandret sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
J Tyrkiet have Russerne indtaget Fæstningerne Sturh og Brahilow, begge paa den venstre Donaubredde, og ere gaaede uden synderlig Modstand over Donau. Et ved Kysterne af det sorte Hav fremrykkende Russisk Corps har besat Kara Kirman og truer Warna. Men dets Hoved bestemmelse er at dække Jomails Beleiring, hvilken Fæstning lige ivrigen angribes af Russerne og forsvares af Tyrkerne. Den Russiske Hovedarmee vil ikke rykke igjennem Bulgarien frem til Rome lien, førend den er fuldkommen Herre over Donaustrømmen. Et detacheret Corps er trængt frem mod Widdin, for at komme i Forbindelse med Servierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Petersborg, den 28 Junii. Efterretningen om nogle Engelske Krigskibes Ankomst i Nærheden af det hvide Hav og deres Angreb paa Katharinehavn ved Kola, har opvakt her stor Opmærksomhed og havt stor Indflydelse paa Forretningernes Gang. Man befrygter, at Engellænderste kunne ogsaa gjøre et Forsøg paa Archangel. Det værste er, at endnu intet Officielt er desangaaende hidtil blevet bekjendtgjort, og adskillige drage derfor endnu det Hele i Tvivl. Nogle troe, at en Embargo paa de her i Havnen liggende Skibe kunde være en Følge deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Paris, den 7 Julii. J Henseende til Agitage, har der i disse Dage tildraget sig her paa Børsen et mærkværdigt Tilfælde. En vis Regnier havde, da Krigen med Østerrige udbrød, været heldig i Handelen med Statspapirer, consoliderede Renter &c. Derved var han bleven saa dristig, at han vovede, at kjøbe over for 1,200,000 Renter paa det Vilkaar, at modtage samme i Slutningen af forrige Maaned. Men da Leveringsdagen kom, erklærede Regnier, at han ikke kunde betale. Denne Omstændighed maatte nødvendigviis have Jndflydelse paa Priserne af cons. Renter, da mange, der erede samme, saae sig nødsagede til at gjøre dem i Penge, og de faldt derfor til 80, 79, ja endog 78 Fr. Men siden den Tid er Prisen paa 5 PC. Cons. igjen stegen til 79 Fr. Rostock, den 10 Julii. Ved et Hertugelige Reskript af 3die dennes er her bleven bekjendtgjort, at Brevvexling paa Sverrig er tilladt paa den Maade, som findes anført i No. 100 af den Hamborger Correspondent, med franske Poster; men at i øvrigt al umiddelbar Communication med Sverrig er, som hidtil, forbuden. - Den Svenske Oberst, Hr. von Engebrechten, skal paa sin Gjennemreise i disse Dage have overgivet den herværende Svenske Agent Meyer et Udtog af en Skrivelse fra Hs. Majestæt Keiser Napoleon til Marschal Soult, hvorved gives Tilladelse til Svenske Producters Jndførsel i Pommern og Mecklenborg; hvoraf bemeldte Agent Meyer har meddeelt det herværende Kiøbmands Compagnie en Afskrivt, som strax har henvendt sig til Regjeringen, for at bevirke en friere Handelsforbindelse med Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Slutning af det i forrige Nr. S. 1287 og 88 af Christiania Avis indrykkede afbrudte Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-18
Betragter man nu Vidnernes Svar til 6te og 7de Spørgsmaal under det fremlagte Tingsvidne af 29de Augusti forrige Aar, hvoraf erfares, at Kaperen Capt. Hummel endnu ikke var udrustet da sammes udnævnte Anfører Capitain Backer gik ud med en Fragtebaad for at bemægtige sig Appellantens Skib, samt at ikke engang de Folk, han brugte til denne Expedition, vare forhyrede med Kaperskibet, og sammenligner man hermed den fremlagte Kragerøe Toldkammer=Attest af 1ste Septbr. 1808, No. 16, der vise at bemeldte Kaperskib først blev clareret paa Toldboden den 1 Decbr. 1807, saa kan man ikke antage en saadan Expedition for et lovligt Kapertog. – Saavel den allerede nævnte Kragerøe Toldkammer=Attest af 1ste Septbr. forrige Aar, som Toldinspecteur Buch holms Attest af 29de Augusti næstforhen, No. 14, sammenlignet med 10de og 11te Vidnes Svar til 20de Spørgsmaal, 1ste, 2det og 6te Vidnes Svar til 21de Spørgsmaal, 4de og 5te Vidnes Svar til 25de Spørgsmaal, 5te Vidnes Svar til 26 Spørgsmaal, 4de og 5te Vidnes Svar til 29de Spørgsmaal, 14de 15de og 16de Vidnes Svar til Spørgsmaalene A, BB. C., DD, under det oftmeldte Tingsvidne oplyser paa det Fuldkomneste, at Capitain Busch med Skibet die gute Hofnung har ved Storm og Uveir seet sig nødsaget at løbe ind til Portøer Havn, hvorfra han strax vilde have 4de og 5te Vidne til at lodse ham ind til Kragerøe den 22 November 1807, men dette kunde da for Modvind ikke effectueres; imidlertid blev hans Ankomst og hans Hensigt at ville udlosse Ladningen strax meldt for Kragerøe Toldkammer, som ogsaa sendte en Baad ud til Skibet førend Kapertoget foregik. - Capitain Buschs Søeprotest af 1ste Decbr. forrige Aar, No. 1, og endnu mere den under 28de samme Maaned over Skibets Tilstand foretagne Besigtelse, Nr. 4, viser noksom at Skibet var ramponeret og i slet Forfatning, under Auctionsforretningen, af 25de April 1808, No. 4, Side 4, har Paul Bjørn selv tilstaaet at Skibet var havererende, men da han spiller den dobbelte Rolle som Commissionair for Skipperen og Medinteressent i den saakaldte Opbringelse, saa er det maaskee som Commissionair han kalder Skibet havererende, og derimod som Jnteressent at han sælger Ladningen og endfordrer Pengene for samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-23
Udenlandske Efterretninger. Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Landmilitair-Etaten.