Jyske Efterretninger, 1813-05-16
Ved at recognoscere bemærkede man, at de Franskes Hovedmagt befandt sig hen ud over Weissensels i Landsbyerne Gros, og Klein=Gørschen, Rabno, Starstedel og Lützen. De Franske vovede sig ikke ud paa Sletien til at forstyrre de Allieredes Fremrykken, men tog sin Stilling ved Canal=Gravene mellem Grosgrøschen og Starstedel. Jmod Kl. 12 Middag fik prussisk Gen. Blücher, befaling, understøtte af russisk Artillerie, at giøre Angrebet paa Grosgorschen, som indtager med Storm, da de Franske haardnakken forsvarte den. Gen. York mare herte med sit Corps paa høire Side af Landsbyen. Hele Armeen dreiede til høire, og snart blev Kampen paa den hele Linie af det Blücherske Corps almindelig Det kom til en moderisk Kamp uden Live, da snart det ene, snart det andet Partie af de Stridende bleve Mestere af Landsbyerie, indtil endelig ver Soution af de preussiske Garder de Allierte forsikkrede sig Landsbyerne efter halvan en Times Forløb. Jmidtertid havde Gen. Winzengerøde paa venstre Fløi, Gen. York paa høire, og endeel Russer under Gen. Berg taget Deel i Slaget. Paa 100 Skridt stod man lige over for de Franske, og Slaget blev almindelig. Kl. 7 rykkede de Franske fremmed et nyt Armeekorps imod Gen York paa høire Fløi, som blev understøttet af den russiske Reserve og Artillerie, og dette blodige Slag varede indtil Kl. 10, da de Allierede beholdt deres Stilling i Gros= og Klein=Gør schen. Under Slaget havde en Deel af den franske Armee bemægtiget sig Leipzig og ligeledes forsøgt at sætte sig fast i Halle, men blev tvungen til ved Udfaldet af dette Hovedslag at forlade begge Stæder. I dette vigtige Feltslag mstede de en 15000 Mand af sine bedste Tropper; mange af deres Kanoner ere demonteret, en Mængde Krudvogne sprungne i Luften, og de Allieredes lette Detachemats faaet fri Spillerum til videre at fortsætte de erhodte Fordeele. Den Kulusovste Armee, 50,000 Mand, kom slet ikke til Fægtning; de Allierede har ikke miste en eeneste Kanon, men tilstaaer selv sit Tab af 10,00 Mand af dræbte og saarede; iblant de første er Mijor Prindsen af Hessen Homburg; Gen. Blücher, Een. M. Scharnhørst og Hünerbein let saarede, og de russiske Gen. Kanowiczyn og Alexief. Af de Franske skal Gen. Bersieres være dræbt, Marschal Rey og Gl. Bonham saarede, og deres Tab sættes til 15000 Mind. Preussere vare det for det meste, der kom til Fægtning; Kongen selv commanderede; deres Cavallerie kunde kun lidet virte, da Fienden ikke lod sig see paa Sletten, og dens Linker var stærkt besat med Kanoner, dog har det preussiske Garde du Corps og de brandenborgske Curasserer nedhugget adskillige Infanteriet Masser mellem Landsbyerne. Ved Lützen har nu Tydskerne anden Gang tilkæmpet sig deres Frihed, ligesom fordum under den svenske Gustav Adolph; denne Stad tilligemed Raumburg og Weissersels geraadte i Brand. De Franske, der maatte igien trække sig ud af Leipzig og Halle, forfølges af Russerne inder Bidradowitsch og Preusserne under Kleist. Efter Slaget skal Keiser Rapolion Hovedqvarteer være i Overfurt Wittgensteins i Rochlitz, og Blüchers i ColutI Halle oplevede man gyselige Dage fra den 28de April indtil den 3die Maj. Gen. Kleist havde med Russisk Preusiske Tropper besadt Stadin, og stærkt forskandsede sig, men Arbeidet var ikke fuldendt, da et Fransk Corps den 28 April begyndte et Angreb med 24 Kanoner, da man endnu ikke havde mere end 5 Kanoner, til Forsvar og til Slutningen 9, dog ved Koldblodighed, med sparsom men vel anvendt Brug af disse kunde de Franske ikke trænge igiennen paa nogen Punct; Kampen varede fra Middag til Kl. 8 Aften, da Fienden, nødtes til at afstaae fra sit forehavende; dog afbrændte en Kornlade og 5 Huuse. Den 29de var alt rolig, og det hedte, at de Franske vilde ganske bortfierne sig. D. 30te Kl. 3 Morgen forlod de samtlige Russiske og Preussiske Tropper Staden og tog Veien til Leipzig. Kl. 8. rykkede Franske Tropper fra Vestkanten ind i Staden, der forholdt sig ganske rolig og vare under stræng Krigstugt, men begyndte at plante Kanoner paa adskillige Stæder i Byen. Den 2 Maj til Kl. 8 nærmede sig den preussiske Gen. Bülow Staden med 4000 Mand; der begyndte en morderisk Kamp først foran Stadens Port; de Franske trak sig ind i Staden, det preussiske Cavallerie og Skarpskyttere bag efter dem under bestandig Skyden igjennem alle Gader lige op til det store Torv. Endskiønt de Franske søgte Tilflagt til Trapper, Kroge og snævre Passer for der at holde sig, bleve de dog allevegne eftersatte. Preusserne trængte overalt ind, klavrede over Grøfter, Mure, Hauger og Huse, og kiæmpede, dreve deres Modstandere igjennem alle Gaader og Stræder med en ualmindelig Hurtighed og Kiækhed. Betydeligt er de Franskes Tab af Dræbte, Gaa rede og Fanger, de bleve mange Mile forfulgte; endeel Huse bleve vel beskadigede, dog opkom ingen Jld, og ikke har man hørt, at nogen af Borgerne ere komne til Skade.