JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Renteskriveren Thielke, som i Aanden saa Dampskibet Susanne gjøre sit Himmelspræt mod Skyerne, og slaaes i tusinde Splinter mod Stiernerne, fløi paa Landet afsted mod sit Hjem. De Forbigaaende spurgte med et Smil den Tilsølede: hvorledes det var gaaet ham. Betydningsfuld pegede han til det fremglidende Skib, og næsten aandeløs udstønnede: det springer, det springer i tusinde Stykker. Rygtet, vakt ved ham selv, løb nu gjennem Staden, om den Ulykke der var vederfaret Dampskibet. Det kom imidlertid nogle Timer efter heel og holdent tilbage. Strax derefter skikkede Duus en Billet til Thielkes Bopæl, af hvilken det væsentligste Indhold var følgende: Endnu for Udløbet af den Betænkningstid jeg fordrede af Dem, kan jeg lade Dem vide, at min Datter har i Dag bestemt sig til at give Billedhugger Thorwald sin Haand, efterat hun paa Dampskibet har erfaret at hun ikke kan sætte fuld Tillid til, at de som Ægtemand vil bære det Kors og den Modgang med hende, som Livet medfører, da de saa hurtigen trak dem tilbage ved en formeent eller frygtet Fare. Deres Medbeiler, den tro og standhaftige Elsker glæder jeg mig ved at kunne kalde min Søn." Sløret var faldet Thielke fra Øinene. Han saae, at han som Fuglefænger efter de tolv tusinde delige syngende Fugle havde forregnet sig, og han kunde ikke andet end slaae sig for Panden, og fortvivlende være ude af sig selv over sit Forhold. Thorvald var derimod, efter at have faaet Lovises Løfte, som et gandske andet Menneske; Han priste med lydelig Henrykkelse sit Hæld, nævnte sin Brud med de sødeste Navne, der strømmede ud af Hjertets Fylde og drømte Kierligheds og Haabets tryllende Drøm. Nogle Dage derefter førte han sin elskede hulde Lovise til sin blinde Moder, og sagde: vel sig den fromme Datter, der som tro Pleierinde vil omskabe din Aften til Dag; dit Mørke til Lys." Den gode Gamle saae i Aanden i den nye Datter en af de Himmelske, og velsignede under Glædestaarer den kjere Søns dybt bevægede Brud. Thielke læste harmfuld nogle faa Uger derefter i Ugebladet Bryllupsanmeldelsen, og bandte alle sine Dage den stakkels uskyldige Susanne. Om skadelig Luft i Brønde og andre Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
J Extrablade til Viborg Samler læses herom følgende. I. Guld eller Sølv haver jeg ikke, men det, som jeg haver, det giver jeg i Jesu Christi Navn. Peder. Apostl. G. 3, 6. Dette Blads No. 143. anmeldte den ulykkelige Hændelse, at Gaardmand Niels Christensen Bierring af Astrup Bye, Hinge Sogn, Søndagen den 2de f. M. ved Aftenstid blev qvalt af Dunsterne i en til circa 22 Alens Dybde nylig kastet Brønd i Peder Madsen Paarups fra Kjellerup Bye i Hørup. Sogn udflyttede Gaard. Saa sørgeligt, som sandt! Den Afdøde var en i sin Stand saare agtværdig ung Mand: en god og retskaffen Ægtefælle, en omhyggelig og kjerlig Fader for 4 smaa Børn, en troe og utrettelig Arbeider, som med sin Virksomhed forenede velvillig og ugennyttig Tienstagtighed, og en Retsindighed og Redelighed, som ikke er ganske almindelig, for er at sige sjelden nok. Dog, ogsaa af Ondt fremkommer stundom noget Godt. Mon dette ikke ogsaa her kunde blive Tilfældet, Jeg har tænkt mig Muligheden deraf, og tillader mig at yttre nogle Ønsker og Forslag i denne Anledning. Grunden til denne og flere lignende Ulykker maa vel fornemmeligen søges i Uvidenhed, Uforsigtighed og Mangel paa den nødvendige Fatning, Aandsnærværelse og Besindighed. Kunde herpaa raades Bod, kunde med sligt farligt Arbeide haves fornødent Opsyn, og bleve passende Forholds- og Forsigtigheds-Regler givne og offentliggjorte, da vilde forhaabentlig slige Ulykkestilfælde ogsaa blive sjeldnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Det forekommer mig i denne Henseende hensigtsmæssigt, gavnligt og ønskeligt: 1) At Sagkyndige ville meddele Anviisning til, hvorledes det behøvende Stillads med tilhørende Tridser og Tougværk a. bør opføres og anbringes, og navnligen saaledes indrettes, at en særskilt Tridse maatte sikkre Arbeiderne som nedlades, at de i paakommende Tilfælde kunde øjeblikkelig hæves op fra Dybet. 2) At det under strængt Ansvar forbydes at lade Brøndkastning begynde, forinden Anmeldelse derom var skeet, paa Landet, til vedkommende Herredsfoged, med Attest for, at en kyndig og med den givne Anviisning tilfulde bekjendt Mand en Saadan maatte haves og vides i ethvert Sogn, havde besigtiget de gjorte Anstalter og erklæret samme forsvarlige og saavidt muligt, betryggende, ligesom og gjort de samtlige Vedkommende opmærksomme paa og bekiendte med, hvad der under Arbeidets Gang i ethvert muligt Fares Tilfælde er at lagttage, og hvorledes de have at forholde sig. Og 3) At der affattes og blandt Landalmuen uddeles en tydelig og fuldstændig Forklaring om de simple Maader og Midler, hvorved Luften renses og skadelige Dunster fordeles, førend noget Menneske nedlades i en saadan i og for sig selv frygtelig Hule.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Hr. Stiftsphysicus Lind i Viborg har i Aaret 1823 udgivet en trykt Anviisning til den Maade, hvorpaa druknede og andre skindøde Mennesker bør behandles. Ære og Tak være ham derfor, Jkke noget Huus burde savne sit Exemplar deraf. Det vil vist heller ikke mishage enten ham eller enhver anden lige saa kyndig og menneskekiærlig Læge, at give den af mig i næstovenstaaende No. foreslaaede Meddelelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
J Øvrigt er jeg saa frie at anbefale Sagen til høie Vedkommendes gunstige Opmærksomhed; og skulde end mine Yttringer blive nændsede, trøster jeg mig dog til at haabe, at de ei ville vorde ude optagne. Jeg lader mig gjerne sige, at Mange kunne vide og ville noget Andet og Rigtigere, men ikke Nogen kan have en bedre Hensigt dermed, og jeg finder mig gjerne i, at min Anskuelse og Fremstilling kjendes feilende og mindre heldig, naar ikkun derved maa anlediges, at noget Bedre siges det som er Hovedsagen – nogen gavnlig og hensigtspassende Foranstaltning skeer. Hinge, 8de December 1829. Joh. Henr. Stabell.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Provst og Sognepræst for Hinge og Vinderslev M. M. i Viborg Amt. II. Foranlediget ved Hr. Provst Stabells Opfordring i Viborg Samler Nr. 15, sidstl. viljeg ret gjerne ved efterfølgende Linier yde min Skjerv til mulig Forebyggelse for Eftertiden af saadan Ulykke, som den, der nyligen fandt Sted i Kjellerup Bye, Hørup Sogn. Den Luft, som havde ansamlet sig i hiin Brønd og som dræbte Gaardmand Niels Christensen, var sikkerligen af samme Art, som den der samler sig i Kjældere, hvor gjærende Drikke henligge, ligeledes udvikler sig af glødende Kul og tildeels udgjør det høist Farlige ved Kuldampe. Man kalder den Slags Luft Fixluft eller Kulsyre-Luft, og dens vigtigste Egenskab bestaaer deri, at Mennesker og Dyr ikke kunne leve i den men paa en Maade qvæles, ligesom ogsaa intet Lys deri kan brænde, men strax gaaer ud. Da denne Luftart er tungere end den sædvanlige athmosphæriske Luf, saa samler den sig hyppigen paa lavere Steder, i Huler o. s. v. hvilke den efterhaanden kan opfylde fra Bunden af, i det den uddriver den sunde Luft. J Kjældere, underfordiske Gange, Brønde og Gruber, som i længere Tid have været tillukkede, kan man derfor især vente Samling af denne dræbende Luft; man maa altsaa paa slige Stæder være meget forsigtig og i Forveien undersøge den deri værende Lufts Beskaffenhed, førend man vover sig derned. Til den Ende nedlade man langsomt paa en Stang eller i en Snor et brændende Lys lige indtil Bunden af Hulen; vedbliver Lyset at brænde, kan man med Sikkerhed gaae derned, men slukkes det, maa Luften først udrenses. For at udrense og uddrive den skadelige Luft, maa man, hvor dette er gjørligt, som f. Ex i Kjældere, tilvejebringe et stærkt Luft-Træk, eller den staaende Luft maa paa anden Maade sættes i stærk Bevægelse, hvilket i Gruber og Brønde vel kan skee ved i længere Tid at vinde Spande eller Kar op og ned, men dog fuldstændigere og i kortere Tid ved at afbrænde nogle Skud Krud paa Bunden af Grubben ved Hielp af en Gevæhrlaas og en Snor fastgjorte til et Stykke Planke, ja vel endog, naar Hullen ei er for dyb, ved at affyre et Par Skud løst Krud ned i den. Paa en anden Maade kan den skadelige Luft ogsaa tilintetgjøres ved at hælde nogle Spande frisk tillavet Kalkmelk c: brændt Kalk, der udrøres og lædskes med Vand indtil Vællings Tykkelse, ned i Gruben. Efterat et eller andet af disse Midler ere anvendte, maa da Luften paa nye undersøges ved Lyset, som vil vise, om det skulde være nødvendigt at igjentage den anførte Rensning eller om man tør gaae ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Angaaende Behandlingen af Mennesker, der ved saadan Luft tilsyneladende ere qvalte, men dog kun befinde sig i skindød Tilstand, hvorfra de atter kunne bringes tillive, findes det Fornødne i min korte Anviisning til Skindødes Behandling under No. 12. Viborg den 26de Decbr. 1829. Lind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Landphysicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Indenlandske Efterretninger. Hr. Oct. N. David, fra hvis Haand adskillige interessante statistiske Meddelelser om Fæd ren landet forhen ere modtagne, har i det nys udkomne andet Hæfte for dette Aar af Maanedsskrift, for Literatur, leveret Danmarks Criminalstatistik i Aaret 1828. Der var nemlig ved CancelieCirculair af 29de Marts 1828 nogle Bestemmelser trufne for at tilvejebringe for Fremtitiden Criminaltabeller; Resultatet af de fra hele Riget inddragne Oplysninger meddeltes i Collegialtiden 1829 Nr. 51 & 52. Det er disse Oplysninger der har fremkaldt de gode bemærkninger Hr. Doctoren har givet, og de Sammenligninger som anstilles med andre Staters Criminalstatistik. De adspredte Materialier man forhen har havt til Fædrenelandsk Criminalstatistik, saasom i Coll. Tid. 1806 Nr. 10 S. 151, og i Conferentsraad Brandis's Skrift Ueber Humanes Leben, m. fl. fortjene ogsaa Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
J Herfølge under Grevskabet Walle har forhen været et Hospital, bestemt for 30 Fattige, ligemange af hvert Kjøn, hvilke der skulde nyde Bopæl og Understøttelse. Et grundmuret Huus var dertil opført, og der var sørget for Lemmernes aandige Tarv saavelsom for Tilsyn med Lægehjælp og Kuur i Sygdoms Tilfælde, alt efter en Fundation given under 11 Jan. 1729 af Dronning Anna Sophia, confirmeret af Kongen d. 4de f. M. Dronningen havde skjænket en Kapital af 240000 Rdl. i danske Kroner, foruden Hospitals bygningen med Jnventarium. Tidsomstændighederne gjorde efterhaanden Forandringer i de første Bestemmelser nødvendige, Bestyrelsen blev 1810 overgivet til da værende Curator for Walle Stift, senere afdøde Geheime-Statsminister J. G. Greve af Moltke. Ved hans omhyggeligste Bestyrelse vandt Stiftelsen Styrke og Udvidelse; men en nye Virkemaade blev nødvendig. Hospitalsbygningen blev solgt 1816 for 4000 Rbdl.; og Understyttelsen til trængende Personer ydes fra den Tid i Ugepenge, Huusleyehjelp, Klæder og Brændsel. Stiftelsen som nu har bestaaet i 100 Aar ejer en Kapital af 56357 Rbd. 23 tz. Sedl. og r. S. og Sølv, samt 174 Rbdl. 78 tz. Sedler og Tegn. En nye Fundation er nu udfærdiget, og af Hs. Majestæt Kongen under 13 Jan, sidstl. udstædt. Stiftelsen, som efter sin forandrede Virkemaade og Udvidelse ikke længere kunde kaldes Hospitalet i Herfølge bliver nu benævnet: Højsalig Dronning Anna Sophias Stiftelse for Trængende under Valle Stift." Fra 1 Jan. d. A. skulle i det mindste 50 Personer af begge Kjøn, saalænge de dertil ere trængende, nyde aarlig Understyttelse. J Collegialtidenden læses den ny Fundation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Marts 1830. Hamburg 2 M. - a vista 209 1/2 Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 11511) 157. Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 50 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 87. Rbd. Sedl. 93 1/2 i Banco. Dito Dito. . . 93 Nationalbank-Obligationer af Laanet 4 Febr. 1820) 100 - Rbd. r. S. – i Sedler. Dito Dito. ....... 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. k. S. Renter pr. 6 Januar 102 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 – r. S. i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . . 4 pCt. opsig, norske Statsobligat. 66 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 1 74 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saadannemannaaSyvogtyvende Aargang. No. 20. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Amier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Algiers Terretorium er meget frugtbar, især henad Havet. Man finder der Haver eller Parks og selv Vinbjerge anlagte af Maurerne. Paa en Landstrækning af 8 til 10 Mile tæller man mere end 20,000 (?) saadanne Haver, som er en Slags Forpagtergodser, hvilke man i det franske Sprog kalder Maceries, og som blive beboede af christne Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Vi vil en anden Gang give Details over Havnen og Littorale af Algier. Ligesaa uangribelig som Staden er fra Søsiden, ligesaa svær er den at betvinge fra Landsiden, ikke, fordi det ikke skulde lykkes, at skyde den til Gruus, idet man anlægger Batterier paa forskjellige Høje, som behersker den, men fordi det er ganske umuligt, at en Escadre længe kan blive i Forbindelse med en Landarmee, formedelst de Vinde, som herske i disse Vande og Vanskeligheden af at lande, da Kysten aldeles ingen beqvem og sikker Havn eller Bugt frembyder. (Lit. B. d. B. Nr. 473.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
(Bemeldte franske Blad indeholder i et følgende Nummer, en Fortsættelse, som lyder saaledes:) Expeditioner, som ere blevne forsøgte mod Algier. - Fordele, som dette Foretagende kan forskaffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Regjeringens Tyrani, som tynger paa Landet Algier, Pesten, som hver tolvte til femtende Aar raser der, har bortrevet en betydelig Deel af Befolkningen. For to til tre Hundrede Aar siden var sammes Befolkning nok engang saa stor som den nuværende. Civilisationen og Industrien har der ikke gjort noget Fremskridt, selv Krigskunsten, det eneste, hvorpaa Barbarerne sætte noget Værd, er blevet staaende der, hvor den stod i det sextende Aarhundrede. Den første mod dette Land forsøgte Expedition blev af Timenes, under Ferdinand af Aragoniens Regjering, rettet mod Oran. Ferdinand af Cordova indskibede sig i Spidsen for 12,000 Mand i Malaga den 3die September 1508 og landede i Bugten af Marsalquibir, angreb Oran og tog samme, dengang en Stad af 30000 Sjele. Han efterlod der en Garnison af 5000 Mand, blandt hvilke man talte 2000 Ryttere. Da han med en saa svag Armee vilde trænge dybere indi Landet og der gjøre Erobringer, saa led han et fuldkommen Nederlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
J Aaret 1510 tog, under Overbefaling af Peter af Navarra, en ny Expedition af 11,000 Mand Infanterie og 4000 Mand Kavalleri, atter igjen Oran tilligemed Omegn. De droge derfra mod Bugia og bemestrede sig ogsaa denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
J Aaret 1516 afsendte samme Cardinal Don Diego Vara i Spidsen for 9000 Mand, for at beleire Algier. Men det lykkedes ham ikke og han førte sin Armee en Trediedeel formindsket tilbage til Spanien. Stolt over at have erobret Tunis i Aaret 1536, besluttede Karl den Femte ogsaa Erobringen af Algier. Uden at tage Hensyn paa den slette Aarstid, som han havde valgt til denne Expedition, og foragtende den berømte Dorias, hiin Tids meest udmærkede Sømands, vise Raad, seilede han fra Malaga i Spidsen for 25,000 Mand, og landede uden Hindring den 26de Octbr. 1541 nær ved Forbjerget Matison, i Bugten af Temeusfust, en Bugt, der er tilgængelig fra alle Sider og er fjernet 4 Mile fra Algier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Denne Hovedstad var uden al Tvivl falden i hans Magt om ikke en rasende Orkan havde foraarsaget at Expeditionen maatte strande. Armeen blev ved Strømme af Regn desorganiseret og Flaaden adspredt ved de skummende Havbølger. Da Karl den Femte hverken havde meere Brød eller Munition, saa bragte han, efter et meget besværligt Tilbagetog til Bugia, næppe Halvdelen af sine Tropper tilbage til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Nogle Aar efter Freden til Nimwegen vilde Ludvig XIV grunde en fransk Colonie paa Gi geri, for at straffe og holde Sørøverne fra Algier i Tømme; tre tusinde Mand bleve udskibede paa denne Kyst. Men næppe hævede sig fra Jorden Grundlaget af de Fæstningsværker, som man her vilde anlægge, for de, angrebne af overlegne Stridskræfter, bleve tvungne til, igjen at indskibe sig efter et Tab af 4000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Vi ville med Taushed forbigaae Bombardementet paa Algier i Aarene 1683 og 84, saavelsom ogsaa Hollands og Englands Sø-Expedition, i Løbet af det 18de Aarhundrede, for at tvinge dens Corsarers Jnsolenz. Det samme ville vi ogsaa ved den hæderligere, men ligesaa unyttige, som Englænderne, for nogle Aar siden, gjorde under Lord Exmouths Befaling, og som ikke havde andet Resultat end den algierske Flaades Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Vi ville blot endnu tale om det af Spanien, under Karl III Regjering gjorte Forsøg, da en Flaade af store spanske Skibe, som ikke fandt det nødvendige dybe Vand for at nærme sig Kysterne, kun kunde yde 6 til 8000 Mand, der uklogt vare landede, svag Hjælp. General Acton, siden første Minister i Neapel, men dengang befalingsmand over den toscanske, med den spanske Sømagt forenede Flotille, var den eneste, der med Indsigt handlede under disse Omstændigheder. Han kunde med sit lille Fartøi nærme sig Bredden og beskyttede virksomt de spanske Troppers Gjenindskibning. Den gunstigste Aarstid for at angribe Algier og erobre dette Rige, er aabenbart Vinterens Ende, de sidste Dage af Februar og de første af Marts. Karl den Femtes Expedition giver det klareste Beviis derpaa. Om Foraaret blive Veiene practicable; i øvrigt er i Marts Vegetationen i disse Egne meget stærk, da Høsten af Korn og Byg netop finder Sted mod Enden af Marts. Saaledes vilde Rytteriet ikke savne Fourage, Armeen vilde finde Levnetsmidler i Overflødighed og en mild og tempereret Varme vedligeholde Soldaternes Sundhed. De frugtbare Sletter og Dale, som omgive Algier, vilde i Mængde levere Slagteqvæg, Grønt og Frugter, som man behøvede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Da Algier fra Landsiden har et Omfang af 1200 Toiser, og inden sine Mure, foruden 6000 Tyrker og Renegater, som danne Garnisonen, og saa endnu kan bevæbne 8000 Caulolis eller Maurer, saa vilde det være uklogt, at angribe det med mindre end 25,000 Mand, hvoriblandt 2000 Mand svært Kavalleri, ligesom og et Artillerie Train af Beleiringsskyts, Telte og Levnetsmidler paa to Maaneder. Landingen vilde være let i Bugten ved Temeusfust, fire Mile fra Algier, et i dens hele Omfang tilgængeligt Sted, hvor Karl den Femte landede uden Hindring. Armeen vilde hurtigen rykke frem under Hovedstadens Mure og Blokaden kunde strax begynde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Den beleirende Armee maatte omgive sig med en forskandset Leir, for at modstaa et Angreb og Overfald, og Beleringen og Bombardementet begynde, medens Havnen og Rehden blev blokeret og truet med en af store og smaa Fartøier bestaaende Flode, som siden kunde komme Bredden nærmere og beskyde den. For at lette og afkorte Rytteriets Transport, kunde det blive stationeret i Carthagena, hvorfra det i to eller tre Dage kunde blive ført til Leiren. Jndtagelsen af Algier vilde sætte Armeen i Besiddelse af et talrigt Artillerie og 2 til 3000 Heste, som ville danne et fortræffeligt let Rytteri, strax til Nytte, og som man kunde sende til Frankerig. Naar man behandler Indvaanerne godt, saa vilde 4 til 5000 Mand være tilstrækkelige til som Garnison at hævde Besiddelsen af Algier. Derpaa kunde Armeen deele sig i to Corps, hvoraf det ene maatte rykke frem til Constantina, den fornemste Stad efter Algier, det andet til Oran og Tremecen. Begge maatte ved denne Marsch følge Havbredden og forsikkre sig de Stæder som ligge ved samme. Det lille Antal af Tyrker, som holder dem besat, maatte sendes til Frankrig, hvor man kunde forene dem med Militairet eller holde dem fangne; thi Fordrivelsen af Tyrkerne, som i tre Aarhundreder plyndrede og undertrykkede Beboerne af Algier, vilde være et tilstrækkeligt Middel til at vinde Tiltro og Hengivenhed hos de sidste. Ved denne dobbelte Expedition vilde Fordelen. af at have foretrukket Foraaret for Efteraaret, vise sig under de faa Hindringer, som vilde møde for Transporten af Levnetsmidler, Munition og Artilleriet. Constantina og Tremencen, aabne Stæder, kunde ikke gjøre nogen Modstand. Den Division, som skulde bemægtige sig Constanting, maatte have sit Samlingspunkt i Bugia, en god Havn, omgivet af et frugtbart Land, denne Division maatte bestaa af 12,000 Mand, for uden Frygt at trænge ind i det Jndre af Provindsen, med Hensyn til Afstanden af 38 Mile, som er imellem Constantina og Bugia. Den maatte føre med sig Levnetsmidler og et let Artillerie af Feltstykker, som man kunde føre over Bjerget, og smaa Haubitzer. Gaver og Befrielse for al Slags Tribut vilde gjøre de mægtige og talrige Stammer, Benialba- og Coulos, som bo mellem Bugia og Constantina, til vore Bundsforvandte. Man maatte ligeledes underhandle med Hennischas, som cantonere i Atlasbjergene, de vilde selv levere Rytteri, naar de fik en ringe Sold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Den lille og ubetydelig befæstede Stad, Tifsch, femten Mile længere mod Øst, fortjente at besættes og blive omgivet med gode Verker; den er en god Barriere imod Tunesernes mulige Angreb. Den Division, som drog mod Oran og Tremecen, maatte ligeledes følge Havbredden; den maatte bestaa af 18,000 Mand. Man maatte betjene sig af det ovenfor antydede Middel for at erholde Alliance og Venskab med den mægtige Stamme af Bani Ammar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Da man kunde frygte for at Englands Jversyge snart maatte foranledige Kejseren af Marocco til, at angribe fra Tremecen, saa vilde det være raadeligt at dække Landet mod saadan Invasion, idet man befæstede den sidste Stad, saavelsom Oran Iøvrigt ville Jndvaanerne og Jøderne, naar de godt behandles af de ny Herrer, uden Møje let slutte sig til dem. Jmans maatte man let vinde ved Pensioner og ved, at man lod dem fuld Frihed i deres religiøse Cultus. Naar man desuden sørger for at de talrige europæiske Udvandringer, hvilke nu regelmæssigen tage deres Retning til Amerika, i dets Sted søgte hid, idet man uden Betaling indrømmede dem en Deel af den umaadelige Mængde udyrkede Land, hvis tidligere Dyrkere ved Regentskabets Tyranni for længe siden bleve tvungne til at forlade samme, saa kunde man derfor paalægge dem Krigstjeneste, under Navn af Miliz, som en Art Lehnspligt. Efter nogle Tjenesteaars Forløb kunde de franske Soldater ved lige Fordeel holdes tilbage i Landet og blive fordeelte i Militar-Colonier, efter Romernes Exempel, i Stederne ved Kysten og i det Jndre. Blandingen af disse med de europæiske Emigranter ved Giftermaal, vilde mere og mere con solidere og omsider aldeles befæste Frankrigs Herredømme i denne skjønne Provinds. Hvilke uberegnelige Fordele vilde ikke Frankrigs Industrie og Handel drage af Leverancen til en Befolkning af to Millioner Indvaanere, som med en beundringsværdig Hurtighed kan formere sig i et saa sundt og desuden saa frugtbart Land. Dets Besiddelse vil befri os fra den enorme Tribut *), som vi betale til Udlandet for Olie, Silke, Bomuld, Indigo og Tobak. Alle disse Producter vilde der voxe i Overflødighed og vi kunde selv dermed forsyne en Deel af Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Erobringen af Algier vilde trøste og skadesløsholde Frankrig for det med Rette saa beklagede Tab af Rhingrændsen, og befæste Tilbøieligheden hos en af sin forrige Triumph stolt Nation imod en Regjering, som virker noget for dens Hæder. Den ny Colonie vilde drage i sit Skjød en Mængde forige, exalterte, selv urolige unge Folk som, efter en stor Revolution, røre sig fra alle Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-09
Det er en religiøs Synspunkt, at det er en Ære for Kirkens ældste Søn, at opflamme Christendommens hellige Jld i Provindserne, og atter igjen at oprette Christi Altere der, hvor Augustinus's og Cyprians Episcopater engang blomstrede og glimrede, og hvor Kierlighedens Religion engang udbredte et saa lysende Skin.