Berlingske Tidende, 1824-09-13
Indenlandske Efterretninger. Reilevig i Island, den 8de August 1824. Vinteren var her usædvanlig mild, paa et Par Maaneder nær, hvilke dog ei medbragte skarp Frost. Tidlig indtraadte mildt Foraar og en frugtbar yndig Sommer, i hvilken Regn og Solskin afløste hinanden, gave Flora en prægtig Paaklædning og Beboerne en rig Høravl. En Mængde stor og feed Fisk omringede de østlige og vestlige Egnes Kyster, men besøgte kun sparsomt Faxebugten i Aar. Paa Westmanne blev Fiskeriet meget rigt, men i Aar tabte disse Øer den ellers almindelig saare vigtige Fangst af Lunder, eller islandske Papagøier salca aretica), som vel viste sig der, som sædvanlig, men forsvandt eller drog bort kort efter; maaske ere de blevne syge, eller endog bortdøde af formegen, eller i Aar usund Sildeføde, ligesom Fernerne, (Kria sterna hirundo) som proppede sig saa fulde at denne deres Hudlingspise, at de brast deraf, og faldt i 1000de viis døde paa nogle Øer i Faxebugten. Sundhed blomstrer her ellers overalt i Aar; Handelen har paa de fleste Steder viist usædvanligt Liv; Folks og Creaturers Antal er betydelig tiltaget, og Døden er i Aar nær ved at opgive Livets Beleiring. Beviis derfor finder man i Conferentsraad Dr. M. Stephen sens Klosterpost for denne Maaned, hvor Folke=Antallet angives i Aaret 1823 her at have tiltaget omtrent 823, og ved sidste Nytaar 1824, at have beløbet sig til 50,092 Personer, et Antal, Island i 120 foregaaende Aar kun 3 Gange før har opnaaet, nemlig 1703, da det udgjorde 50,111, men snart nedsank igjen 1707 til 34,000; 1750 steg, 3 det op til 50,70, men indsvandt strax efter betydelig : 1778 naaede det endnu 50,212, og nu 1824 ialt 50,092, og steg saaledes nu fjerde Gang lidt over 50,000, et næsten non plus ultra Maal for samme nu i 120 Aar. J Aaret 1823 fødtes her 935 Drenge og 817 Piger; deraf var 36 Drenge og 29 Piger død fødte, eller oven hoved 1 dødfødt af 2728 fødte. (J 1822 var 1 død af 3031, men 1821 1 af 2125.) Uægte fødte 286, eller - som 1822 - hver 6te og 7de overhoved. I Hunevands Syssel dog hver 3die eller 4de født uægte, i Guldbringe Syssel hver 2de; i Vester Skaptefjelds Syssel ikkun hver 15de a 16de, men der brændte Køtlugjau samme Aar. De fleste dødfødte Børn vare i Strande Syssel eller 1 af 9 a 10 fødte. J Norder Syssel, kun 1 af 55, og i Søndre Mule Syssel kun 1 af 70 fødte. Af ialt 959 Døde Aar 1823, nemlig 495 af Mandkjøn, 464 af Qvindekjønnet, fandtes 247 at være Børn under 10 Aar, eller næsten det halve Antal af de Døde, dog kun 97 af almindelige Børnesygdomme, 9 bleve borte paa Fieldveie, samt i Frost og Sneefog; 6 under Sneeskred; 32 druknede; 38 døde af evidemisk Catharralfeber: 1 af den engelske Syge; af Slagflod 2, Slag 20, Galdefeber 16, Ginklofa (opistotonue) 20, deraf 13 paa Vestmanne, men 2 paa Fastlandet - et paa dette usædvanligt Antall: af hastig dod 8, af Raserie 3, Spedalskhed 15, Svindsot 21, Brystsyge 68, Asthme, 23, Vattersot 11, hængt sig 1, falden til døde af en Hest 1, brændt inde 1, de øvrige af forskjellige gængse Svagheder, hvoriblandt 8 Barselkoner (men 12 fødte Tvillinger.) Af de i Barselseng døde, var en Pige i Nordre Jsefjords Syssel Provstie, hun laae henved 1 Uge i Barselseng førend hun døde; men efter at hun havde ligget som Lig i 18 Dogn, fremkom Fosteret, et Pigebarn dødt. Noget før og efter Fødselen, yttrede sig en tiltagende Varme i Moderens Legemes Hulhed, men tog siden af. Det lugtede stærk af Forraadnelse; 6 Dage derefter blev det begravet efter constitueret. Chirurg Hvidsteens Tilskyndelse, da han havde besigtet begge Ligene.