JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
En Neger ved Navn David Jones levede i længere Tid som Tjener i Newyork og erhvervede sig i høi Grad sit Herskabs Velvillie. Han lagde Penge op, og saa sig endelig i Stand til at gifte sig. Han drog til Philladelphia og levede anstændig og veltilfreds med sin Familie, da kom for nogen Tid siden en Slavejer fra Virginien til hiin Stad, kjendte ham som en fra sin Plantage und løben Slave og lod ham gribe midt ud af sin Families Skjød. For Domstolen tilstod den stakkels Neger strax med bittre Taarer, at han virkelig var den undløbne Slave. Menneskeligere end Virginieren vare Tilskuerne. En af dem spurgte hvad han kostede, Eiermanden forlangte 600 spanske Dalere; imidlertid afslog han 100, en Subskription paa 500 spanske Dalere blev strax bragt istand og David under lydeligt Fryderaab emanziveret fra Domstolen. Uden at sige et Ord, skrev David tilNewyork, hvor han havde en lille Sum i Sparekassen, lod sig denne tilsende og bragte den til den Menneskeven der havde aabnet Subskriptionen. (Mbl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Den store Onye i Brunsvig, kaldet det mantuanske Fad. Jblandt de mange Seeværdigheder i det hertugelige brunsvigske Museum udmærkede sig hidtil det nyelig af den regierende Hertug, ved hans Afreise til Paris, derhen medtagne saakaldte mantuanske Fad. Det er en stor til en Camee skaaren Onyr af 6 Tommers Høide og 2 1/2 Tommers Gjennemsnit; der danner et Fad, som ved Tilføining af en Guldhank og Tud, et Fodstykke af samme Metal, tilligemed flere derpaa anbragte Guldsirater, har faaet en meget firlig Form. Arbeidet horer til de fuldkomneste, som man kan see, og Stenen lader sig uden Betænkning, stille ved Siden af de skjønneste Onyr-Cameer der findes i de rige Cabinetter i Wien og Paris. Dette Fads Skjæbne, er af en egen Slags. J Aaret 1630 (altsaa netop for 200 Aar siden) blev det ved Mantuas Erobring og Plyndring af den keiserlige Armee erobret af en simpel Soldat, der solgte det for 100 Dukater, til Hertug Albrecht af Sachsen-Lauenburg, en af Armeens Befalingsmænd. Efter testamentarisk Bestemmelse tilfaldt det, ved Hertugens Død, hans Gemalinde Christine Margarethe en mechlenborgsk Prindsesse, som igien testamenterede det til sin Søster, Hertuginde Sophie Elisabeth, Hertug August af Brunsvigs tredie Gemalinde, efter hvem det blev arvet af hendes Søn, Hertug Ferdinand Albrecht af Bajern. Siden den Tid er det bleven i det brunsvigske Huus. Hvor stor Værd man forhen har lagt paa dette Fad, kan man allerede bedømme af den høie Taxt, som det forskjællige Gange er anslaaet til 60,000, 90,000 og (i Hertuginde Sophie Elisabeths Inventarium endogsaa til 150,000 Daler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Under Krigen i Aaret 1806 blev det flyttet til England og forblev der, tilligemed det brunsvigske Huus's øvrige Kostbarheder indtil Hertugens Tilbagekomst til sit Arveland; Napoleon tilbød sig, strax at eftergive Landet den hele det paalagte Contribution, naar man vilde overlade ham Fadet. et Tilbud, som vidner om den høie Værdi, Crobreren lagde paa denne herlige Levning fra Alderdommen. L. Bl. d. B. 475.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Følgende Spørgsmaale, fra A. og B. til Naturkyndige, i Anledning af et Væddemaal, findes i Lollands og Falsters Stifts Addr. Efterr. Nr. 14. A. Er ikke af alle Fuglesorter, og jeg tør næsten sige, af alle levende Skabninger, Gjøgen det sorteste Skarn, den værste Rovfugl der gives, Bliver den ikke fra sin tidligste Ungdom opdragen i en anden Fugls Rede ved Bedrageri og Kneb Lønner den ikke tilsidst sin ømme Pleiemoder paa det skammeligste, da den til Slutning dræber hende og er graadig og nederdrægtig nok til at æde hende. Burde en saadan Øgleslægt ikke hades og forfølges, ja reent tilintetgjøres, eller i det mindste Vingerne stækkes og Kløerne hugges af, alle andre Rovfugle til Skræk og Exempel, Tvi vorde dig, du slemme Gjøg! B. Jeg paastaaer, at Gjøgen er ingen Rovfugl, men at den er en rar lille graae Fugl, som dyrker Musikken, og som glæder endog det mindste Barn med sit herlige, Guk, Guk! Og hvad den Skarnsstreg angaaer, at den skulle opæde sin egen Pleiemoder, da er det kun en Fabel. Jeg har endog hørt en Gjøg kukke baade Sommer og Vinter. Ubodelig Skade om man tilføiede en saadan delig Fugl det mindste Onde, Har A. eller B. Ret?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Kjøbenhavns Børs, d. A. Marts 1839. Hamburg 2 M. - a vista 209 22 a Species 209 1/2 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 152 1524 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler 498 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . 92 92 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-13
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar og r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100, 106 i Bane. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 - i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 1773 3/4, 74 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, store Kjøbmagergade Nr. 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Skilderie af Kjøbenhavn. HavannanSyvogtyvende Aargang. No. 22. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Marts 1830. Erfarenhed er den bedste Læremester. angaaer Ovenstaaende Sætning vilde jeg ønsket, at den, vistnok ellers af enhver erkjendte i sit Fag duelige, og redelige Forfatter af det i Maanedsskriftet for Litteratur 12te Hefte, anførte, om Udsigt over Landhuusholdningsselskabets Forhandlinger for 1822 til 28, havde bragt i sin Erindring, førend han havde skrevet følgende: "Det er mærkeligt nok, at der i Nærheden af Kjøbenhavn, ligesom i Nærheden af London, findes en betydelig Strækning af dyrkelig Jord, som ikke bringes under Plougen, og som aldrig har været det, og det opvækker ikke nogen fordeelagtig Ide, om Eiernes Virksomhed, at de aldrig benytte disse Over dreve til andet end til nogle Høveders Græsning, især da Gjødningen er saa let at erholde der thi da havde han vistnok ikke udtrykt sig saaledes til Fornærmelse for Agerdyrkerne paa disse benævnte Steder. - Som ærekjær Mand finder underskrevne sig forpligtet til, paa egne og øvrige Agerdyrkeres Vegne paa Amager, at fralægge os ovennævnte Beskyldning, ved at oplyse saavel den ærede Forfatter, som Læserne af benævnte Maanedsskrift, om Aarsagerne hvorfor en Deel af de saakaldte Overdreve her paa Landet ligge udyrkede. At de fleste af disse Jorder ere af den Beskaffenhed, at de aarlig ere udsatte for ved høit Vand at blive overskyllede, og at det altsaa er meget riskerlig at saae Sæd der, hvilket flere af os i de senere Aaringer desværre have maattet lide for, i disse for Landmanden saa besværlige pengetrange Tider, Desuden er Overdrevsjorderne af en Beskaffenhed, nemlig ovenpaa Sand og Grus, og strax derne den under et fast Leerlag som et Logulv, som i Forbindelse med den lave og flade Beliggenhed foraarsager en Surhed og Raahed i Jorden, der er meget skadelig for Vegetationen; thi omendskjøndt man graver en Mængde Vandgrøfter, for at faae Vandet afledet, saa kan det dog ikke faae Affald fra Grøfterne til Stranden, men forbliver staaende deri, til Skade for Jorden. En nu afdød meget virksom Mand, nemlig forhenværende Vognmand Nørager, havde for flere Aar siden kjøbt 300 Tdr. Land af Overdrevsjorder, og fordet meste opdyrket disse, og forsynet dem med mange store Vandgrøfter, men Manden havde til Tal derfor tilsat sin, som Vognmand, erhvervede ikke ubetydelige Formue, saa at han døde i trykkende Kaar. Foruden ham, ere der flere, som i det Mindre have opdyrket flere dem tilhørende Strækninger, hvoriblandt jeg selv har opdyrket 90 Tdr. Land, men saavel jeg som disse ville hellere ønske, at vi havde ladet dette Arbeide fare, og beholdt vore Penge som vi derpaa have tilsat. Desuden er jeg af den Troe, at saalænge som Landmanden ikke kan faae mere for sine Produkter end nu, i Forhold til hans Udgivter, betaler det sig ikke at opdyrke raa Jorder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Om Bogtrykkerierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Ved dette Aars Begyndelse var i Kjøbenhavn et Antal af 25 Bogtrykkerier med 61 Presser og en Hurtigpresse. Et Bogtrykkerie, det Schultziske, havde 8 Presser, tre hver 4, fem hver 3, ti hver 2, og sex hver 1 Presse. De arbeidende Principaler og Factorer vare omtrent 30; Svendenes Antal 143, Drengenes 73, altsaa Antallet af alle heri beskjæftigede Personer 246. Naar antages, at det halve Antal Presser gaae med halv Besætning, bliver Trykkernes Antal omtrent 91, og Sætternes 155, altsaa ikke fuldt to Sættere for hver Presse. Det kommer meget an paa Oplagenes Størrelse. En Presse kan dagligen trykke omtrent 1500 Ark paa begge Sider, ugentligen 9000, aarligen 468000 Ark, altsaa kan ved 59 Presser (to for Adresse Kontoiret staae stille, blot i Reserve for Maskinpressen), regnes, at blive trykt omtrent 5600 Baller Papir; ved Hurtigpressen trykkes overhovedet dagligen 6000 Ark, ugentligen 36000 Ark, aarligen omtrent 400 Baller; hvorefter Bogtrykkerierne aarligen bruge 6000 Baller Papir, som, ansat efter en Middelpriis for de forskjellige bedre eller slettere Sorter til 25 Rbdl. pr. Balle, bliver 150000 Rbdl. Naar nu ogsaa sees hen paa Skriftstøber, Arbeide, Sværte o. m., findes, at den Pengecirkulation Bogtrykkerierne foranledige, er i det Hele temmeligen betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
En af Kjøbenhavns Bogtrykkere er kongelig: det vil sige: Forordninger og Regjerings Arbeide besørges ved ham; (Hr. Direkteur Schultz). Han er tillige Universitets Bogtrykker. Det heder i Jansens Skrift om Kjøbenhavns Universitets Midler, Universitetets første Bogtrykker er tillagt Indkomst af nogle Tønder Hartkorn af Universitetets Jordegods, og derfor er han forpligtet til at trykke frit saavel de offentlige akademiske Skrifter, som og et vist Antal Ark, som nu, efter kongl. Befaling, skal anvendes til Afhandlinger, over interessante Materier, der skal skrives af Professorerne, og i en Samling udgives. Hvorledes blev denne kongelige befaling fyldestgjort, Er den siden igienkaldet eller forandret? (C. Thaarups Archiv 2 H. 1795 S. 13455.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Samtlige andre Bogtrykkerier i Danmark, i alt 14, have i Antal af Presser og Arbeidere omtrent 1/2 mod Kjøbenhavn, nemlig kun 20 Presser og omtrent 80 Arbeidere. Helsingøer har et Bogtrykkerie med 1 Presse, Slagelse et med 2 Pr., Odense to, hvert med 2 Pr., Aalborg, Viborg, Aarhuus hvert et B., hvert med 2 Pr. - Thisted, Randers, Horsens, Veile, Ribe, Bornholm, og Jsland hvert et Bogtrykkerie, hvert med 1 Presse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Hr. Bogtrykker Jac. Behrend har for kort Tid siden bebudet et Skrift i det danske Sprog om Bogtrykkerierne. - Den meget instructive Afhandling Hr. Professor Ursin har givet i sit Magazin, begyndt i 1 Deel S. 102 o. s. og fortsat igjennem 2den og 3die Deel, synes at være tilstrækkelig, og kunde ønskes samlet og særskilt udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Fra Bogtrykkerpressens første Opfinders, Guttenbergs, Tid, eller fra det Aar 1436, da Pressen først kom i Brug, henløb et Tidsrum af henved halvfjerdehundrede Aar, i hvilke den næ*) Af de mange Skrifter om det Praktiske i Bogtrykkerkunsten nævne vi blot nogle af de nyere: 1. Af Tydske: Orthotypographiches Handbuch etc. Halle u. Leipzig 1786. Mit Kupf. Figur u. Tabellen. Von C. G. Taubel. 8. - Dessen praktisches Handbuch der Buchdruckerkunst für Anfanger. Leipzig 1791. 8. - Allg. theor, praktisches Worterbuch der Buchdruckerkunst und Schriftgiessere, etc. Von C. G. Taubel. 2 Bde. Wien 1806. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Handbuch der Buchdruckerkunst. Frankfurt a. M. 1827. 8. Mit Figur. u. Tabell. Jn der Andreischen Buchhandlung. J Fortalen er Efterretning om de foregaaende Skrifter i Faget. 2. Af Franske: Traite de la Typographie par H. Fournier, Imprimeur. Paris 1825. 8. Manuel de la Typographie francaise, om Traite complet de Imprimerie etc. par P. Capelle. 8. Af Engelske John Johnson's TyPographia, or the Printers Instructor. 2 Vol. 1824. Thomas Carson Hausard i Typographia etc. 1825. Til Bogtrykkeriets Oprindelses Historie hører Skriftet: Historisch Kritische Prufung der Anspruche melche die Stadt Harlem auf den Ruhm der Erfindung der Buchdruckerkunst macht, durch Beleuchtung, der Ansichten ihres Vertheidiger, des Hr. Dr. Ebert zu Dresden, und des Hr. Konning in Amsterdam. Von Dr. Fr. Lehm. Mainz 1828 gr. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Geschichte der Erfindung der Buchdruckerkunst durch Johann Gensfleisch genannt Gutenberg; von Dr. C.A. Schaab, et Værk i tre Bind, hvert paa 30 til 40 Ark i st. 8. blev bebudet. Blatt. für Lit. Unterh. 1818 Nr. 1. sten ingen Forbedringer modtog, i Forhold til de andre store Fremskridt som Mekaniken gjorde. J Aaret 1772 udførte Haas i Basel den første Presse af Jern. Den fandt imidlertid ikke megen Efterligning, og det blev først Lord Stanhope, forbeholdt, omtrent Aar 1815 eller 1816, at fremkomme med en Presse, der gjør Epoke i dette mekaniske Redskabs Historie. Efterhaanden udbredte de sig; og i Tydskland opstod i Frankfurt an Main under den Andreaiske Boghandlings Bestyrelse et Værksted for sammes Forfærdigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Kjøbenhavn har Hr. Bogtrykker Behrend en saadan Presse. Jmidlertid udfandt adskillige, meest Englændere, andre mekaniske Forbedringer ved Pressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Den Coggerske Presse blev en af de meest bifaldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
En Mekanikus i Leipzig Christian Hoffman leverede i Aaret 1826 en Presse, der fandt meget bifald. En Beskrivelse over samme med Kobber udkom i Leipzig s. A. Prisen paa denne Presse anføres der til 400 Thl. Pr. (530 Rbdl. r. Sølv.) Hr. Thiele i Kjøbenhavn anskaffede sig en saadan, Den af de nyere Presser, som dog synes at vinde meest bifald er den saa kaldte Colombia Presse, som en nordamerikansk Borger GeorgeClymer i Philladelphia, opfandt. Denne Presses væsentligste Fortrin bestaaer i dens overordentlige Kraft, i et høist ensformigt, skarpt og skjønt Tryk, i Visheden om at opnaae dette, endog med mindre øvede Arbeidere, i Typernes betydeligt mindre Slid, i Letheden dermed at trykke meget store Formater, i stor Lettelse for Arbeiderne, i Styrke og Varighed, og i at den udfører det mekaniske af Arbeidet med en næsten mathematisk Nøiagtighed. Denne Presse, som nu er indført i de fleste Lande, har fundet overordentlig bifald, og Opfinderen er bleven meddeelt de hæderligste Beviser om hans Opfindelses Fortrinlighed. J Rusland har man været saa tilfreds med den, at Keiseren i Aaret 1818, for at belønne Opfinderen, har betalt en af hans Presser med 6000 Rubler. Kongen af Nederlandene har endog i Anledning af denne Presse ladet i Aaret 1819, slaae en Medaille af 100 Dukaters Værdi, som han lod Opfinderen tilstille, og befalede tillige, at ene denne Presse skulde for Fremtiden bruges i Stats=Trykkeriet, at dens store Fortrin frem for de hidtil bekiendte skulde bringes til almindelig Kundskab, og at det skulde være enhver Bogtrykker tilladt at gjøre sig bekjendt med den. Fra Philladelphia blev i Jan. 1817 skrevet: Ved at sammenligne Colombia=Pressen med andre vil befindes, at den yder saavel Principalen som Trykkeren store Fordeele. Længe har der været klaget over det Angribende ved Arbeidet, som dog forsvinder ved et almindeligt Brug af Colomba=Pressen. Ved denne er hvad der gaaer over en ringe Kraft-Anstrængelse unødvendigt. Trykkeren kan tilendebringe sit Dagværk med ringe Anstrængelse og uden at trættes; han kan fortjene meere med større Beqvemmelighed, end det var ham muligt ved de gamle Presser. - Det udmærkede store Boghandelshuus i Braunschweig Friedr. Vieweg u. Sohn, besluttede, efter saa ypperlige Vidnesbyrd om denne Presses Fortrinlighed, at besørge dens fabrikmessige Forfærdigelse; og dertil blev valgt det berømte hertugelige Hytteværk Zorge paa Harz; herfra er siden en Deel af disse Presser udspredte. En Beskrivelse med Afbildning er udkommet, under Titel: Ueber die von George Clymer in Philladelphia erfundene Patent Colombia Presse, und ihre Fabricatur durch das Herzoglich Braunschweigische Hütteenwerk Borge am Harz. Braunsch. 1828 I. Fol. Deri findes de mange Clymer givne Vidnesbyrd om Pressen. Et Udtog af samme med Aftegning i Handels og Jndustr. Tid. d. A. Nr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
J sidste Efteraar erholdt Hr. Bogtrykker, Qvist fra bemeldte Fabrik Zorge en Colombia Presse. Han erkjender de den tillagte Fordele, og har med største Beredvillighed foreviist den til andre her værende Typographer, og Følgen deraf blev, at en lignende kom i Arbeide i Mekanikers Hr. Schiøtts Værksted. Strax efter at Hr. Quist havde faaet sin ovennævnte Presse, fremkom Hr. Bogtrykker Jacob Behrend i Politivennen Jan. 1830 S. 2432 med nogle Erindringer mod samme, nemlig at den virkelige Colombas-Presses Værd ikke kan tillægges den eftergjorte fra Zorge; og han opgiver de Avi gelser som han, ved at have betragtet Hr. Quists Presse, fandt denne at have fra den virkelige Colombiske. Vi ville her, ved at anføre hans Anmærkninger, søge at berigtige samme eller at vise, at de have intet at betyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
1) Pressen er saa lav, hedder det, at den maa have et 2, 3 til 4 Tommer højt Underlag for at erholde fornøden Høide." Det Underlag Pressen hos Hr. Quist har, er et Lag Planker, ikke fuldt to Tommers Tykkelse, anbragte for at fordeele Pressens Vægt paa to af Husets Bielker, og forat give Pressen, der staaer aldeles ved sin egen Vægt, en vandret Grund at staae paa. Et saadant Underlag vilde være nødvendigt, hvad enten Pressen var høiere eller ei. J den i Frankfurt 1827. udkomne Haandbog i Bogtrykkerkunsten, hvilken Hr. Behrend har brugt, er den virkelige Colombia Presse afbildet med Underlag under Fødderne. 2) Fundamentet er alt for stort i Forhold til den betydelig mindre Digel." Fundamentet bør altid være større end Diglen; thi denne skal kun omfatte den egentlige Form; Fundamentet skal derimod modtage saavel Formeen som Rammen med tilhørende Stege, Kiler osv. 3) Maa Arbeideren, naar han skal trække Benglen til, anvende dobbelt saa megen Kraft, og mere end ved en virkelig Colombia=Presse, og selv Ind- og Udfarten er besværligere ved denne." Forholdet imellem den Kraft, der skal anvendes til en virkelig Colombia-Presse, og den som Pressen fra Zorge udfordrer, er vist nok ikke let at angive. Med Hensyn hertil bemærkes blot, at nyt Jerntøi i Almindelighed ikke løber saa let som gammelt og ved Brugen slidt. 4) Fordybningerne i Skinnerne som samle Olien, for ved hver Overfart at meddele Klam merne den, mangle aldeles." Dertil svares: Fordybningerne i Skinnerne ere tildeels overflødige, da disse ere lukkede i begge Ender, og udgjøre saaledes een Fordybning, der for Slædens Løb er bedre end flere. 5) Den lille Vægtstang som hæver den store skal hvile i en dertil anbragt Gaffel, men man har maattet, da den i Tilbagesynkningen falder for dybt, og derved let kan knækkes, anbringe en Træklods under den for at forebygge det Herved bemærkes: at Træklodsen, der er anbragt i Form af den afbildede Delphins Tunge, er ikke nødvendig fordi Vægtstanden falder for dybt, men for at give den et blødere Fald end den vilde have i Jerngalen. 6) Fundament og Digel ere ikke afdreiede, som paa Clymers Presse; dette er en væsentlig Feil, som tidt bevirker et ulige Præg. Herpaa svares: at hvad enten Fundament og Digel ere afdreiede, affilede, afslebne eller ej, ere de dog saa nøjagtige som det er at ønske. Et ulige Præg kan ikke bevirkes tidt, men enten altid eller aldrig. Hr. Behrend beretter i øvrigt, at Hr. Bogtrykker Fabritius de Tengnagel har forskreven en virkelig Colombia-Presse fra GeorgeClymmer; og at man saaledes om føje Tid vil faae Leilighed til en Sammenligning imellem den virkelige og eftergjorte. Man vil imidlertid antage, at den virkelige Clymerske Presse har især i Henseende til det Udvortes, Fortrin for den Viewegske; men det vil tillige blive Spørgsmaal, om Fortrinnet opveier imod den større Priis, og om ikke de Viewegske, af hvilke jo mange ere udspredte i de tydske Officiner, jo ogsaa, hos os f. Ex, forarbeidede af Hr. Schiøtt efter det Mønster som haves, fortjene Anbefaling. At de anførte sex Ankeposter maa bortfalde synes af det foregaaende at kunne antages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Jndenlandske Efterretninger. Fra Jnstitutet for Metal-Arbeiderne bliver aarligen bekjendtgjort hvilke Indtægter og Udgifter det har havt, dets Fond etc. Et Udtog af Regnskabet for 1829 er nu udkommet, hvoraf sees at Jndtægten, nemlig fra det Reiersenske Fond 3000 Rbdl.; fra det Classenske Fideicommis 50 Rbdl., og fra 87 Velyndere i alt 164 Rbdl., har saaledes udgjort 514 Rbdl. Udgiften til Lærernes Løn m. M. 468 Rbdl., altsaa Overskuddet 46 Rbdl.,der er beregnet til Indtægt for Fondet, som nu er 12417 Rbdl. 55 tz., hvoraf de 12400 Rbdl. i kongl. Obligationer, og de 17 Rbdl. 55 tz. Sedl. og Tegn. - Reise-Understøttelsesfondet, som blev stiftet d. 28 Febr. 1825 er 843 Rbdl. 78 s., hvoraf de 800 Rbdl. er kongl. Obligationer. Institutets Præmiefond er 40 Rbdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Blandede Efterretninger. Om Universitetet i Norge og de videnskabelige Indretninger sammesteds og om Skolevæsenet gives følgende Oplysninger i den ved Storthingets Aabning fremlagde kongl. Beretning om Rigets Tilstand. Universitetet har erholdt Til vært af Lærere ved Ansættelse af en Lector, der, foruden Statistik og Historie, især Fædrenelandets, tillige har at foredrage dettes Oldsprog og Antiqviteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Ligeledes er der ansat en Lector i Botanik, efterat denne Videnskab i endeel Aar har været foredraget af Professoren i Naturhistorie. Det juridiske Facultets Mangel paa fornødne Lærere, er tildeels bleven afhjulpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Universitetets videnskabelige Indretninger ere vedligeholdte og fremdeles, saavidt muligt, forøgede. Et væsentligt Savn er afhjulpet ved en betydelig Samling af annatomiske og pathologiske Præparater, hvilken er bleven overladt Universitetet paa særdeles fordeelagtige Vilkaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Ved Underhandlinger med den Kongelig Bayerske Regjering, som med den største mulige Beredvillighed har gaaet hans Majestæts Ønsker imøde, er der aabnet Udsigt til Erhverv af en Samling af norske Archiv-Documenter, henhørende til Rigets ældre Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
For det vordende astronomiske Observatorium er indkjøbt, i Nærheden af Christiania, en passende Byggetomt med tilliggende Jordstykke, hvis fordeelagtige Beliggenhed gjør det særdeles skikket til dette Øjemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-16
Til det physikalske Cabinet og chemiske Laboratorium er opført en ny og hensigtssvarende Bygning. Med Hensyn til de væsentlige Mangler ved flere af Universitetets til videnskabeligt Brug bestemte Bygninger, ere Universitetets Bestyrere, blevne opfordrede til at afgive Forslag til nye Bygningers Opførelse; hertil er paa Budgettet anslaaet en Sum, som staaer i Forhold til Rigets nu havende Ressourcer.