JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Circulaire. Promemoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Da den kongelige Qvarantaine-Commission her i Sta sen har foreslaaet, at de Foranstaltninger, som ere føiede, Henseende til Skibe, som, for Tiden, maatte ankomme fra Mallaga, maatte extenderes til alle fra Middelhavet ankommende Skibe, og Cancellier, med Hensyn til de seenere ind bne Efterretninger om Smitteen i Mallaga, ikke kan andet ind ansee saadant fornødent; saa skulle Man herved tienst, sig tilmelde Hr. Kammerherren at de i dette Collegii Cirulair Skrivelser af 15de og 19de d. M. befalede Forsigtig leds Regler blive at anvende i Henseende til alle fra Midbelhavet ankommende Skibe, indtil Man erfarer, at Sygsommen ikke griber videre om sig, eller ophører. Og da Qvarantaine=Commissionen tillige har berettet, i der i New=Castle skal være begyndt en smitsom Syge, samt at der i et trykt Blad skal indeholdes følgende Beret ling derom;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Den smitsomme Syge i New=Castle tager meget stærkt overhaand; den har spredt sig over hele Staden, og mange Mennesker døe. Paa Bryggene er opsat Røgelsekar, hvorpaa der brændes Tobak, for at rense Luften. Der døe fra 20 til 30 Mennesker daglig. Sygen har udbredt sig til Galethead i Durhame. paa har Man ikke villet undlade at underrette Herr Kamerherren derom ; endskiønt Man, med Hensyn til Aars den, Qvarantaine=Anstalterne i Engeland og den samme los nu foretagende Matrospresning, ikke anseer lige Foranstaltninger nødvendige, som i Henseende til Smitten i Mallaga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
J Anledning af den Beretning, som indeholdes i den med dette Collegii Circulair=Skrivelse af Dags Dato fulgte Extract, betreffende Skibet Bonaparte, som er bortviist fra Gibraltar og Cadix, maae Cancelliet tillige, efter Qvarantaine-Commissionens Forlangende, anmode Dem om, at dersom bemeldte Skib maatte ankomme nogensteds under det Dem anbetroede District, det da maae blivelagt under stræng Qvarantaine, og, om mueligt, henvises til Christiansand, samt, at i Særdeleshed alt Mandskabets Klæder o. s. v. paa det omhyggeligste maae blive rensede eller aldeles destruerede, saa og, at det uopholdeligen hertil bliver anmeldt, naar og hvor dette Skib maatte indkomme samt hvad Forhold dermed er brugt. Det kongelige danske Cancellie, den 26de Novbr. 1803. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Schwarten. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Morgenstierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Udtog af nogle Skrivelser af 18de og 24de f. M., til Departementet for de udenlandske Sager, og Oeconomie og Commissariats=Collegiets, fra den danske Gesandt ved det kongelige spanske Hof, og fra de danske Consuler i Gibraltar og Cadix, betreffende den Epidemie, der er udbrudt paa nogle af de danske Skibe i MiddelhaJ Anledning af den i Mallaga og flere spanske Søe Steder herskende smitsomme Sygdom, der har udbredt, inde Srie, er det vores Pagt at meddeele følgende Efterretninger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Brigskibet Bonaparte, der laae paa Mallaga Rhed, og førtes af Capit. J. G. Hansen, blev i en stærk Storm, der blæste fra Østen, nødsaget til at kappe sine Ankertove, og søge Søen. Da den største Deel af Mandskabet laae syg af en londartet Forraadnelses Feber, og Vinden drev Skibet henimod Strædet, besluttede Capitainen at løbe ind i Bugten af Gibraltar. Ved Ankomsten til dette Sted, befalede den engelske Gonverneur, da han var bleven underrettet om, at der var smitsom Sygdom paa Skibet, at Capitainen ufortøvet skulde forlade Havnen. Den danske Consul udvirkede imidlertid, at det blev tilladt, at Skibet først maatte forsynes med det nødvendige saavel af Medikamenter til det syge Mandskab, som anden Forfriskning, og dernæst at han maatte hyre nogle Frievillige for at bringe Skibet til en anden Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
J Følge heraf foreslog den danske Consul nogle af de i Gibraltar værende franske Krigsfanger at tage Tieneste ombord paa Skibet, og da 7 af dem fandtes villige hertil havde Gouverneuren ikke noget imod, at de bleve sat paa frie Fod, for at forstærke Mandskabet, og saaledes blev Skibet sadt i Stand til at fortsætte Reisen. Under Opholdet her paa Stædet, døde imidlertid Styrmanden og Skibsdrengen, og da Skibet var kommen paa Høiden af Cadix, havde Capitain Hansen samme sørgelige Skjebne. Nu var der ingen som forstod at styre Skibet, og med Nød blev det bragt til Cadix. Af Mangel paa Qvarantaine Foranstaltninger i denne Havn, befalede Gouverneuren, at Skibet inden 4 Timer skulde forlade Bugten, eller i modsadt Fald boeres i Grund. Skibsmandskabet erklærede, at det var umueligt for dem, at efterkomme denne befaling, da ingen af dem vare saa kyndige i Søevæsenet, at de turde paatage sig at føre et Skib, og at de altsaa heller ville oppebie det alleryderste, end at udsætte sig for den sikkre Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Efter meget kraftige Forestillinger fra den danske Consuls Side, tillod Gouverneuren endelig, at de maatte nyde et længere Ophold; og imidlertid har Consulen faaet en hollandsk Skipper, ved Navn Egbert Daaves, og en Styrmand fra Flensborg, til at føre Skibet enten til Marseille, eller til Christiansand, og efter al Sandsynlighed er Skibet, der nu er forsynet med de fornødne Certificater, afseilet til det sidste Sted, siden Vinden var Østen, da han forlod Havnen, og man tillige har lagt Mærke til, at det er seilet Vester paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Bemeldte Skib, som skal tilhøre Kiøbmand Skjold berg i Frederichstad, og haver en Ladning Frugter inde, er afseilet fra Cadix den 16de f. M., og ved Bortgangen skal Mandskabet have været i Bedring. I Gibraltar og Cadix er Communicationen spærret med Mallaga, og alle Skibe blive afviste, som komme fra det sidste Sted. enig, da nogle Læger holder for, at det er den gule Feber, andre derimod, at det er Forraadnelsesfeber, og andre igien at det er Pesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Fra 1ste Jan. 1804 skal ethvert Skib have nyt Maalebrev og Skibsbielken ved Stormasten paabrændes det Mærke: Dansk Eiendom. Sælges et saadant Skib siden til Fremmede, skal dette Mærke udslettes, og Maalebreve, med Paategning sendes til Generaltoldkammeret. Paa Steder hvor ingen dansk Consul er i Nærheden, skal Sælgeren lade sig give Notorial=Beviis for Skibets Salg og Mærkets Udslettelse. J Mangel heraf betales 10 Rdr. i Mulct for hver Læst af Skibets Drægtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
J Mandags 8te Dage behagede det H. K. H. Kronprindsen da han kom fra Admiralitetet, at besee de paa Heftheatret gjorte Indretninger til Madskeraders Holdelse og at bevidne sit høieste bifald med samme. Det næste Maskeradebal bliver Søndagen den 11te Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Under 18de d. M. er det tilladt Tracteur G. Rau af Kiøbenhavn, sammesteds, i denne Vinter, foruden de ham forhen bevilgede 4 offentlige Maskerade Baller, for Betaling, endnu at give 2de saadanne Baller, underlige Forpligtelse, som er paalagt ham for de første. Rygtet siger, at til Kongens næstkommende Fødselsdag skal opføres Danneqvinden, et Skuespil med Chor mellem Akterne. Sujettet er det bekiendte Træk af de danske Møer, der kiøbte Svend Tveskiæg løs af Jomsborgerne. Forfatteren er Sekretæren i Høiesteret Karl Johannes Møller, bekiendt af at have vundet den akademiske Præmie i 3 forskiellige Videnskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Den Hanoverske Minister, Grev Kielmannsegg. som hidtil har opholdt sig i Schwerin, vil nu boe paa sine Godser i Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Hs. K. H. Arveprinds Frederiks Regiment skal efter befaling anlægge grønne Opslag med hvide Kanter, isteden for at det før har Opslagene uden Kanter. Officererne have allerede gjort Begyndelse med denne Forandring, som ogsaa skal indføres hos de Geemen naar de erholde nye Mundering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Sognepræsten ved Frelserens Kirke paa Christianshavn Hr. Fabricius er bleven udnævt til Professor i det Grønlandske Sprog med Tillæg i hans nu havende Gage, Aftenen den 20de dennes opkom Jldebrand i Ringsted Kiøbsted, hvorved ei allene endeel af det lille Vertshuus og Postgaarden blev lagt i Aske, men endogsaa 3de andre Steder, hvoriblant Vertshuusmand Ole Andersens. Omegnens Proprietairer sendte Sprøiter og Bønderne viiste den virksomste Hielp; Kiøbmand og Kapitain ved Borger=Bevæbningen i Faaborg, Simon Hempel Ploug, er af H. K. H. Kronprindsen blevet tilstillet en smuk Gulddaase, ledsaget med en egenhændig naadig Skrivelse, som en Hæders=Belønmag i hans for og Gemalindes Overfart fra Faaborg til Fynshav afvigte Sommer, saavelsom ved Artilleristernes Transport over Vandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Ved Aarslev i Fyen er, ved at pløie en Eng, funden 2 krumme Horn af Metall, hvoraf det ene endnu var saa heelt, at naar man holder det afbrækkede Mund stykke til, og blæser deri, giver det en stærk Tone. Det er ellers af en ganske ukiendt besynderlig kroget Skabning, holder i Længden 2 trefierdedeel Alen og i Tykkelsen ved Underenden 7 en halv Tomme i Omfang; er behængt med adskillige Messing Zir ater for Oven og Neden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Sildefiskeriet i Liimfjorden har i dette Efteraar i Almindelighed været rigt, og paa sine Steder skal man end- og have maatte ophøre med at fiske, af Mangel paa Afsætning til saadanne Priser, som kunne svare til Bekostningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Helsingør den 23de Nov. Den i sidste Avis ommeldte dumdristige og forvøvne engelske Matros skal have været i en beruset Tilstand og Chefen paa den en g. Fregat skal ogsaa have givet det meget fyldeste giørende Svar, at, dersom Matrosen havde ædru forovet sin voldsomme Handling, havde han anseet den utilgivelig og strax ladet ham udlevere, for at lide for sin Brøde efter de danske Love, men da han fandt ham beskiænket, troede han raadeligst først at lade ham udsove Rusen og siden, efter holdt Forhør, tilmaale ham sin fortiente Straf, den han skulde erholde fra Skibets Forstavn, at det fra Vagtskibet af kunde sees. Efter holdt Forhør skal han i den fornærmede og en anden Officeers Nærværelse være bleven straffet med 48 Kat. Den 21de d. gik den eng. Fregat, med vel over 200 Skibe under sin Konvoi til Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Aarhuus. Fra den 26de til i Dag ere følgende Skippere indkomne hert Rheden: J. Nyrup fra Callundborg, J. Jørgensen ra Christiania, J. Hansen fra Rostoch. Udgaaede: J. Buchtrup til Kbhvn, C. Jensen til Callundborg. Pridikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Studiosus Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Prædikanterne paa 2den Søndag i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirk. Cand. Theol. S. Hoff. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Frankrig. Udførselen af Gevæhrer og alle Slags Vaaben, er paa nye under stærkere Straf forbuden, da der skal herske stor Mangel paa samme i Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Den 16 Nov. havde man ingen anden Efterretning i Pa risom den første Consuls Opholdsted, end at man troede, at han den 10de eller 11te var reist fra Boulogne til Ostende. J flere Havne har man gjort Prøver med fransk Krudt og det engelske, som man har funden paa erobrede engelske Skibe, og befunden at det franske Krudt er stærkere. Fra Havre er paa nye kommen 30 Fladbundere med 700 Mand Jnfanterister til Boulogne. J Dunkirken ligger atter en 5te Division Fladbundere seilfærdige, for ligeledes at afgaae til Boulogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Moniteuren indeholder en Skrivelse fra Boulogne af 12te Novbr. hvori det hedder: At ved Revsten der, har en Soldat af den 4 Halvbrigade, i det han præsenterede sit Gevæhr, tiltalet den første Consul saaledes: "J Republikens 5te Aar (1797) har jeg i Diffileen ved Bas sand deelet et Camisbrød med Dem, hvilket den Gang var Dem særdeles behagelig, da De var meget hungrig. Jeg beder Dem nu om en lige Tieneste for min gamle og svage Fader. Jeg har faaet 5 Blessurer i i Krigen, og er paa Valpladsen bleven Corporal og "Sergeant, og haaber i det første Slag, at blive Un"derlieutenant" Man behøver ikke her at sige, tilføier Bladet, at den første Consul jo strax fuldkommen erindrede sig denne Tildragelse, og tillige har opfyldt Soldatens Begiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
En Hollænder ved Navn van Dyk, som i en Tidlang, har opholdt sig i Calais, har faaet befaling at forføie sig til Nantes, som en, der formedelst sine Forretninger staaer i Forbindelse med Engeland, fordægtig Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Engeland. Den 19de Septbr. har et Brittisk Armement, under Commando af General Grinsield og Commodore Hotham, taget de Hollandske Øer Demerary og Essequebe i Besiddelse, uden at derved er giort et Kanonskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
J de Vestindiske Farvande have vi erobret det franske Linieskib Duquesne og Skonnerten Olseau og i det middellandske Hav, er 2 franske Kapere erobret af Lord Nelson, som den 28de Sept. krydede for Toulom med 11 Linieskibe, og hvor paa den Tid laae 7 franske Linieskibe. Et af vore Aftenblade siger: Alt er beredt, for paa første Allarm ved Synet af Fiendens Nærmelse, at kunde opstikke den Kongelige Standart, Kongens Feldteqvipage er i Stand. Den første Brigade af de Londoner Volontairer er forsynet med Tornistere, Feldtflasker &c. Til forskjellige Kystegne er fra London bortsendt 200 beladte Munitionsvogne med Patroner. Der er gjort alle Anstalter til, at Hoved buen paa Rochesterbroen kan sprenges, i Tilfælde at Fiendens Nærmelse. Linierne ved Chathamvil da blive det bedste Bolværk for Hovedstaden. Ved Upnar Castle bliver anlagt mange nye Batterier, 30 Underofficerer af Fodgarden er afsendt fra London paa Hverving, for at hverve dygtige Soldater af Reservearmeen til Fodgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Fra Düinerne, Dover og Scheernes er afseilet betydelige Skibsforstærkninger til den franske Kyst, og man taler almindelig om et nyt Hovedangreb, som efter en forbedret Plan skal giøres paa Boulogne. Den første Angrebsdivision, vil blive commanderet af Commodore Mor ris med Leopard paa 50 Kanoner. Dette Angreb vil blive meget alvorligere og farligere end de forrige. Thi hidtil har vore Skibe holdt sig for langt fra den franske Kyst, til at de kunde enten giøre Havnen eller Staden, nogen Skade. Men nu skal de bedre nærme sig Landet, og følgelig bliver mere udsadt for de franske Batteriers Jld. Foruden Boulogne, skal og Calais, Havre, Dieppe og Gravelines beskydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Den 12te Novbr. er den franske Kanoneerbaad No. 345 dreven paa Land ved Portsmouth. Den er ganske nye, med lange Master og Seil, og kan omtrent rumme 70 Mand. (Efter franske Beretninger har en fransk Kanoneerbaad, fuld bemandet, den 11te Novbr. i store mende Veir maattet søge den aabne Søe for ikke at blive kastet ind paa den franske Kyst. Skrækkelig var det, om det skulle være den samme og Mandskabet have sadt Livet til. Den maae da være kantreet og saaledes dreven op paa den engelske Kyst.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
I Plymouth bliver enhver Baad, der kun kan føre en Karonade, udrustet. Adlkilligt. Efter Breve fra Petersborg, er veden Ukas af 2den Novbr. skeer en Recrutudskrivning af 30 til 40,000 Mand, som skal være fuldført i 8 Uger. Dette er kun den sædvanlige Armeecomplettering, og intet Krigersk Tegn. Rygtet om den franske Gesandts, General Hedonvilles forestaaende Afreise fra St. Petersborg, er ikke at love for, ligesaalidet forskiellige Linieskibes Udrustning og et Troppekorpses Jndskibning derpaa. Jmidlertid vil man dog forsikre, at Grev von Markof er kaldet tilbage fra Paris. Hans Efterfølger er endnu ikke bekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
J intet Aar har Skibsfarten til Petersborg været saa betydelig som i dette Aar. Alt ved September Maaneds Udgang var der udskibet russiske Vare fra denne Stad, for 28 Millioner Rubler. Næsten hele Forraadet af det Hanoverske svære Artillerie, det undtagen som de franske Tropper bruger, er nu sendt over Grændserne, og Tøyhusene ere tømme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
De fleste Hanoverske Krudt- og Munitionsvogne blive imidlertid brugte af de franske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Efter tydske Aviser skal den franske Minister i Kiøbenhavn, O Anguesseau, interessere sig meget for Boghandler Brummer, som var under Tiltale for Salget af Bon partes Testamente, og han skal have forestillet Sagen til Fordeel for Brummer hos vor Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Bekiendtgiørelser. At den mod Boghandlerne Brummer, Arnien og Hartier, Schubothe og Proft i Kiøbenhavn befalede en i disse Tidender No. 83 ommeldte Action, for Overtrædelse af Forordningen om Trykkefrihedens Grændser, nu, i Følge allerhøieste Resolution af 18de November 1803, er hævet, det bekiendtgiøres herved fra det Kongelige danske Cancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Hos Jørgen Christensen er at bekomme fiin heglet HørRachischer, 12 Kops samt andre Sorter Hør, skruede Brunsviger Humle, nyelig hiemkommen. Afvigte 16de October er en Svobe Kaabe bleven glemt paa Raadhuset paa Ball, Eieren vilde behage at lade samme afhente (imod dette Avertissements Betaling) hos undertegnede. Aarhuus, den 30te Novbr. Ræmisch. De Værelset som har været beboet af S. T. Hr. Baron v. Gerstorff, er at faae til Leie næstkommende, Paaske=Flyttetid, hos L. Koch bøende paa Tangen No. Sammesteds bekommes St. Croix Rom til 40 a 48 s. Potten, bedste gammel Dito 4 a 5 Mk. Flasken, Soelbær Dito 3 Mk., Melis og Candis 2 Mk. Pd., bedste syltede Agurker og Asier i større og mindre deel samt Citroner og Citronsaft m. m. Protocoller til Fattig Væsenet paa 5 Bøger Papii Folio i Læderbind, og giennemdraget kan faaes hos Bogbinder Cortsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Hos undertegnede Gartner og Frochandler udi Horsens, er for billigste Priser at bekomme, alle Sorter ind- og udenlandske Haugefrøe, samt EhlPære, og Kersebær-Træer af fiineste og beste Sorter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Enhver Kiøber, skal blive overbeviist om den reelestBehandling. Svend Andersen. Marcus Bødker, en Huusmand paa Bygholms God i Tamdrup Sogn, Lund Bye, er død uden Livs Arvinger og hans Boe under, Skifte=Behandling. Hans Arvinger, hvo ere og hvor opholde sig, vides ei. Skiønt af det i Boet Passerede sees, at neppe noget bliver at arve, indkaldes hans muelige Arvinger dog, samt Kreditorer og Debitorer, at melde sig inden 6 Uger fra Dato hos Undertegnede. Bygholm, den 19de November 1803. Willesen, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-11-30
Fra Harod Olesen i Vitved, Vitved Sogn, er fo en 3 Uger siden bortkommen, 3 Kalve, den 1ste er Studekalv sorthielmet med en Klokke om Halsen, de 2 ere Qviekalve forthielmede, den ene er noget ryges et stykke klippet af det høire Øre, og en Krog bag udi det vænstre, et dobbet latinsk Weer klippet paa den venstre Side paa dem alle 3, hvem som om samme kan give Oplysning, loves Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Udenlandsk. De 2 residerende Kapellaner ved Frue Menighed i KiøEnhavn ere herefter fritagne for al Forpligtelse til at for ette Barnedaab for Stiftsprovsten, i mod at de 10 Rdr., om denne hidtil under Navn af Døbevenge, har svaret brnævnte Kapellaner, bortfalde. Ligeledes har Hs. Maje læt bevilget og fastsat, at Stiftsprovsten ved bemeldte frue Menighed skal prædike til Høimesse 2 Gange efter linanden, og een af de residerende Kapellaner skifteviis, ver 3die Gang, samt, at Stiftsprovsten paa den Dag, set tilfalder een af Kapellanerne at prædike, til Høimesse skal besørge Aftensangs Prædiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Den 27de Nov. holdtes i det Nachtigalske gymnastiske Jnstitut i Kiøbenhavn i Anledning af dets fierde Aars est, en offentlig Skue af Lærlingernes Fremgang i Lige lægt, Klavren, Voltigeren, Dandsen, Fægten o. s. v., hvortil en anseelig Samling af Gymnastikens Yndere fare indbudne. Nogle af Lærlingerne udmærkede sig ved gemenne Færdigheder, og alle ved en umiskiendelig Lyst br. Jnspektør Mønster har skrevet et Jndbydelsesskrivt i denne Høitid. Om Svømmeøvelser og deres Fremgang, hos os. Dette lille Skrivt maae være alle Yndere af denne Ple Kunst meget kiærkomment, da man deraf seer de hellige Fremskridt den giør hos os. Deraf fortiener at mærkes, to Søkadetter have kunne nogne svømme 3000 Alen ster en Fierdingvei, og en Kadet svømmede 1100 Alen led Klæder og Sabel, og tilbagelagde denne Vei i 29 Mi ter. Ved Forsøg over det menneskelige Legems Tyng forhold til Vandet, anstillede af Hr. Nachrigall, og som med Tiden kunne ventes bekiendtgjorte, er iblandt andet den Synderlighed erfaret, at Opfostringshusbørnene fandtes i Almindelighed betydelig lettere i Vandet end andre. Endelig underretter Forf. om, at et Selskab næsten er fuldtalligt, der ved Premier for Væddesvømninger vil opmuntre til at dyrke denne livsparende Kunst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Det Kiøbenhavnske Polities Driftighed og Aarvaagenhed vedbliver at fortiene den meest grundede Berømmelse især for det Held, hvormed Tyverier opdages og forekommes. Saaledes sendte f. Ex. nyelig Politiemmesteren det afbrudte Laag af en Gulddaase til en vis Kammerherre i Hovedstaden og lod ham spørge, om det ikke hørte til en Daase, som var ham frastiaalet, Kammerherren kiendte strax Laaget, men vidste ikke af at han havde mistet sin Daase, førend han ved Eftersøgning overbeviiste sig om, at den var frataget ham og at Tyven havde afbrækket Laaget. Politiet var altsaa underrettet om Tyveriet endog før Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Det synes at Skilsmisser imellem Ægtefolk nu ogsaa bliver Mode i den Jødiske Nation. Saaledes ere for Ex. nylig to Par Ægtefolk i Kiøbenhavn bleven adskilte for en Jødisk Ret, og have erholdt Tilladelse at indtræde i nyt Ægteskab, hvoraf man tilføier at de med det første agte at giøre Brug. Blaataarn skal for nærværende Tid være ganske fuldt af Arrestantere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Rygtet siger at Armstrong skal være notarialiter bleven beskikket af General Waltersdorff, og lægger til at sidstnævnte skal have forlangt en Undersøgelses Commission. m. v. En kyndig Landmand har beregnet, at Landboerne i Vensyssel, ved at staae den øverste Sød eller Tørv af Jorden, til at tække med, sætte Gærder, men fornemmelig til at brænde, berøve aarlig 18 til 1900 Tønderland den, Overflade, som skulde bære Græs eller Korn, og da det saaledes slaaede Sted først om 20 Aar igien nogenlunde er i sin forrige Stand, saa ligger ved denne urigtige Fremgangsmaade bestandig omtrent 32000 Tønder Land, øde i Vensyssel allene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
J den botaniske Hauge i Kbhvn har man opdaget at den Plante semper vivum, som har den Egenskab, at den nærer sig ved Luften, trækker alle Fugtigheder til sig af det Rum hvori den sættes, altsaa er saare god for enhver at have samme staaende isine Værelser, for at trække alle de fugtige Dampe til sig, som indeholdes i Almindelighed i samme, og især i Sovekammere, kun ikke om Natten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Foruden den simple Erklæring det Asiatiske Kompagnies Bestyrelse i danske og tydske Blade lod indrykke imod det taabelige eller ondskabsfulde Rygte, at det engel. Asiatiske Komp. havde overladt det danske for 150 Millioner Vare, for paa denne Maade at faae dem ind i Frankrig: har Gen. Kon. Classen i Paris, i Feuleton du Journal de Paris og Publiciste, ved en udførlig Fremstilling viist den hele Umuelighed af dette Rygte, som først stod i Moniteuren. Udgiveren af Moniteuren nægtede endog, at indrykke denne Classens Giendrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Siden Baron Holbergs Tid gaves der neppe her i hele Danmark noget Exempel paa, at en Kiøbstads Raadhuus var pantsat; men dette skal dog nu virkelig være Tilfældet med Theemis's Tempel paa Skagen.