Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Den provisoriske Regjering holder sine Møder i det første Kammers Locale i Generalstaternes Pauads, og Central-Committeen modtager hver Dag fra 2 til 4 alle indkomne Bønskrivter og Forslag. De Kongelige Troppers Arriergarde har forladt Vil vorde og Jnsurgenternes Forposter befinde sig hiinsides Staden. Den 2den October forlagde Don Juan var Halen sit Hovedqvarteer derhen. En talrig Afdeling Frivillige fra Mons er indtruffen i Brussel med Kanoner, 2 Haubitser og en Deel Amunitions=Vogne. Der er holdt Mynstring paa Slotspladsen ved Parken, over de Frivillige fra fremmede Stæder, forinden deres Udmarsch mod de Kongelige Tropper. En Afdeling Frivillige af 300 Mand er indtruffen fra Paris, hvor de forinden deres Afreise havde foranstaltet et Optog gjennem Gaderne, hvor det ikke fattedes paa giensidige Vivatraab. Citadellet i Tournai har capituleret. Det hele derbefindtlige Krigsmaterial overgives den provisoriske Regjering. De blandt de belgiske Generaler og Officerer, som ikke have vendt deres Vaaben mod Belgierne befordres til høiere Grader hos Oprørerne, og kunne hos den i Brussel værende Regjering giøre deres Ret dertil gieldende, da derimod de, som vægre sig ved at erkjende denne nye Authoritet, behandles som Krigsfanger. J Dendermonde har en Forstærkning af 1800 Mand frelsk Garnisonen fra at have samme Skjæbne. Den 30te September og Morgenen kom Fæstningen Philippeville i Oprørernes Vold. Denne Erobring kostede intet Blod, da Garnisonen, 1200 Mand stærk, vægrede sig ved at fyre paa de bevæbnede Borgere, men i det Sted strax anlagde den trefarvede Cocarde og gjorde fælleds Sag med dem. J Charlervi bestaaer Besætningen af 14 til 1600 Mand Jnfanterie, hvoriblandt 600 Belgier. Disse sidste har Commandanten viselig ladet rømme Staden og den øvrige Deel af samme er saaledes endnu besat af de hollandske Tropper. Den 1ste October havde Namur sin Kampdag, paa hvilken man i eet og alt, ved at opbryde Brostenene, og barricadere Gaderne, traadte i Parisernes og Brusselernes Fodspor. Desværre var Udfaldet ogsaa det samme som paa hine Stæder. Kampen begyndte om Morgenen Kl. 9 og varede uafbrudt til om Aftenen Kl. 7. Paa denne Tid vare Borgerne, som om Morgenen ikke skulle have været i Besiddelse af mere end 40 Flinter, Herrer over 10 Kanoner og Haubitser, samt en stor Deel andre Vaaben, som forefandtes i de erobrede Casserner. Saasnart Portene vare frie, rykkede Landfolket velbevæbnet ind i Staden. Om Aftenen Kl. 7 tilbød General van Geen (som altsaa ikke har været opfangen af Bønderne) efterat have holdt Krigsraad med sine Officerer, som vare enige i, at Blodsudgydelsen burde ophøre, en Capitulation, som undertegnedes om Natten Kl. 3, og ved hvilken alle Regjeringen tilhørende Effecter overgaves i Oprørernes Vold. Garnisonen fik fri Afmarsch og afgik Natten mellem 3die og 4de til Luxenburg. Den nye Gouverneur Baron v. Stassart har udstædt en Proclamation, hvori han takker Jndvaanerne for deres Heltemod og lykønsker sig til at være af den provisoriske Regjering anbetroet Bestyrelsen af en saa vigtig Provinds. Jndvaanerne i hele Nordbrabandt - siger Bladet Belge - synes tilbøielige til at afkaste det hollandske Aag, som i halvtredie hundrede Aar har trykket dem. Fæstningerne ere blottede for Tropper, og med Jndvaanernes Hielp vilde man let kunne bemægtige sig dem, naar man kunde samle en Armee, der var stærk nok til at byde Prinds Friederichs Hær Spidsen eller holde ham indsluttet i Antwerpen. Trængte man frem til Rhinen, vilde denne Provinds gjøre fælleds Sag med Belgierne, og Fordelene heraf vilde være uberegnelige af flere Aarsager. Sandsynlig vilde da ogsaa Holland reise sig, da der ogsaa der gives forskjellige Partier af Katholiker, republikanske Protestanter o. s. v.