Aalborg Stiftstidende, 1832-06-09
Om det af Etatsraad Directeur Estrup i Sorø udgivne Skrift, om Slesvig og Holsteens Uadskillelighed efter Forsikkringsacten af 14604, hvilket mere end eengang er bleven omtalt i Kieler Correspobl., fremsættes blandt Andet, som vist ikke vil blive ubesvaret af den lærde Forfatter følgende bemærkninger: "Mænd, hæderværdige i alle Privatforholde, have, saasnart de ere blevne Partiemænd, ofte tilladt sig Ting, hvilke de som Privatmænd aldrig vilde tillade sig for derved at befordre deres egen eller deres Families Fordeel. Lader os dog ikke benytte de forrige Aarhundreders nordiske Historie paa samme Maade, som paa Religionskrigenes Tid Bibelen blev benyttet af de hinanden modstræbende Secter, som et Rustkammer for Kiiv, Had og blodig Kamp. Da Themistoles vilde sælge et Landgods, lod han tillige bekjendtgjøre, at det havde gode Naboer. Sandelig til ingen Tid var det vigtigere, at de Landes Beboere, hvilke ere adskilte fra hinanden ved Belter og Aaer, holde godt Naboskab, end just nu, da der ved partielle Landdage skal gives Leilighed, til roesværdig Kappestrid, men ogsaa, hvilket ikke lader sig nægte, kan gives Anledning til uvenskabelige Følelsers Modstrid. - - Paa enhver Jordens Plet, paa enhver Ø, omden og kun ernærer 2 Familier, er den Regel den bedste: at Ret gjør Grændse og Baand mellem Naboer. Anerkjendelse af de gjensidige Rettigheder er det, hvorpaa det kommer an; om en societas leoning kan her ikke meere være Talen. Men hvorledes er det muligt, at en ellers god og brav Mand kan vente at befordre godt Naboskab ved at angribe det som er Rettens Grundvold ikke blot for alle Slesvig=Holstenere, men og for den regjerende Familie, - Valgacten af 1460 begrundede Kong Christian den 1stes Rettigheder, som Hertug af Slesvig og Greve af Hol een, og udtaler tillige tydeligen de betingelser under hvilke Slesvig=Holstenerne vilde adlyde ham, som disse Landes Fyrste, der ikke torde udskrive nogen Skat eller Paalæg uden Stædernes og Landets Samtykke. Kunde det lykkes nogen at berøve denne Act sin Gyldighed, hvilket er et forgiæves Forsøg, hvad Tak vilde han da derved fortjene af den regjerende Familie, Sæt, det var muligt at forbinde Synder og Nørrejylland med hinanden, saa er det endnu et Spørgsmaal, hvilken Deel der vilde assimilere den anden. Jngen farlige Experimenter, Ret være Grændsen, det er det Sikkreste. Agtelse for den giensidige Ret være den forbindende Bro, det er i Virkeligheden den eneste Bro, som er mulig over Belter. Sandelig, naar to Nationer leve forbundne, enten under forskjellige Fyrster, eller under eet Overhoved, saa gielder den Regel til fælleds Bedste, at den, som agter den andens Rettigheder, ogsaa befæster fine egne. Glæder Eder, J Øboere, naar vore Rettigheder hævdes, J Selv ville have Fordeel deraf. Vore Jnteresser ere ikke Eders modfatte. Farlige Venner af de Magthavende ere de, som med Yttringer af smaalig Jversyge og partiske Fortolkninger maatte indtrænge sig for at udstrøe Tvedragts Sæd. - Slesvig prøvet. Deres Fyrste vil og lønne dem derfor. De vente Fornyelse og Gjenoplivelse af de siden 1711 slumrende Lands rettigheder. De ville ingen anden Nationalitet, ingen fremmede Rettigheder krænke, - de ville fryde sig, naar alle Skandinaver som alle Germaner, udøve den fra Forfædrene nedarvede Ret, hvilken tilkommer den frie Godsbesidder, i lovmæssig Orden. Vil man rendse forgyldte Ting, som Skilderierammer o.s. v., da blande man 3 Unzer Æggehvide med 1 Unze Jasminvand. J denne Blanding dypper man en blød Børste, gnider Forgyldningen med samme, der da bliver Døde. Justitsraad og Birkedommer Chr. O. Rimestad, 50 Aar; J. Kieldsen, f. Boldt, 81 Aar; Smedesvend A. Jversen; som ny igjen. Enken G. Dahlgreen f. Thrane, 80 Aar; Fuldmægt. ved Brolægnings=Væs. C. Thaane, 61 Aar; Enken C. Bang, 8 Aar; F. C. Mølle, 21 Aar; A. M. Bentzen, f. Hink, 32 Aar, forhenv. Brændeviins=Brænder M. Breum, 47 Aar; Jnstitutbestyrerinde H. M. Lillie, 52 Aar; Kammerh. Oberst J. v. Stemann, R. af D. og Dbd., Chef for holst. Regim. lette Dragoner, (Broder til Cancellie=Præsidenten) 54 Aar, alle i Kbhvn. Kbd. P. Møller, 38 Aar, i Kjøge. Major G. V. v. Hedemann, til Brolykke. Krigsraad og Byskriver Wederkinch, 60 Aar, i Odense. J. U. Lassen, f. Boesen, 37 Aar, til Østrup Præstegaard. - D. M. v. Linstow, f. v. Astrup, 42 Aar, i Rageborg. Stud. theol. G. A. v. Knuth, til Nordstrand. J. Popp, 56 Aar, i Altona. Chr. F. Semler, f. Schwardt, 62 Aar, til Grube. Fru H. A. Destinon, f. Lodde, i Neumünster.