JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Udenlandske Efterretninger. Ved den første Handling af det franske Deputeretkammer, hvorved Partierne have kunne maale deres Kræfter, synes Ministeriet at have vundet en glimrende Seier, da dets Candidat Sauzet med 193 Stemmer af 309 blev valgt til Kammerets Præsident; dog kan dette Resultat ikke ansees for afgjørende, da Oppositionens Candidat Hr. Lamartine selv havde frabedt sig Stemmer. Et høist mærkeligt og meget betydningsfuldt Skridt er foretaget af Redacteurerne af samtlige uafhængige Blade, i Frankrigs Hovedstad, da de i en Forsamling have vedtaget en særdeles kraftig Protest mod Pairsrettens Dom i den qvenissetske Sag. Dette mærkværdige Actstykke, der er skrevet i et høist værdigt og roligt Sprog, har sat Ministeriet i en piinlig Forlegenhed, og det har endog været under Forhandling at forhindre dets Udbredelse ved at lade alle de Blade, som indeholdt det, lægge under Beslag paa Posthuset – altsaa ved et nyt Attentat mod Pressen. J denne Protest vises, hvorledes Pressen, trods al den Agtelse, den har viist forden offentlige Orden, i den seneste Tid har været under idelig Forfølgelse; hvorledes Regjeringen har anlagt Processer imod Bladene, lagt dem under Beslag, ja, endog saalænge omslæbt flere politiske Skribenter med Strikken om Halsen paa Landeveiene indtil Dommerne have erklæret de Fængslede for Jkke=Skyldige, hvorledes endelig Dupoty er bleven dømt, ikke for en directe og positiv, men for en moralsk Medskyld, ikke for en politisk Forbrydelse, men for en politisk Tendents. Hermed have Redacteurerne imidlertid ikke ladet sig nøie, de have tillige Alle forenet sig om, i denne Session aldeles ikke at omtale Pairskammeret og dets Debatter, og aldrig at nævne de Pairers Navne, som have stemmet forDupotys Domfældelse. Ligesom man har sammenligne Pairsrettens Dom med de kongelige Ordonnantser, som bevirkede Julirevolutionen 1830, saaledes vil man erindre, at et aldeles lignende Skridt af de uafhængige Redacteurer var den første Act af hiin Revolution; dengang kaldte Ludvig Philip Redacteurerne til sig og takkede dem for god Tjeneste; det vil han neppe gjøre denne Gang. Redacteurdestaae imidlertid ikke ene samme Dag har nemlig Skribenternes Samfund i Paris med den ædle Arago i Spidsen offentliggjort en lignende Protest, hvori de erklære, at Pairsrettens Antagelse og Fortolkning, hvorved Dupoty blev dømt, ophæver enhver Sikkerhed for Skribenternes Person og enhver Frihed for Tankens Udtryk, herved vilde al Garanti være forsvunden, Litteraturens Frihed og Værdighed angreben, og et af de helligste Principer for Frankrigs Jnstitutioner stedt i Fare. - Spændingen mellem Frankrig og Spanien, som ikke med et Ord var nævnt i Throntalen, vedbliver fremdeles, og synes endog at tiltage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Englænderne have for Øieblikket i activ Tjeneste en Sømagt af 23 Linieskibe, 34 Fregatter, 73 Krigsdampskibe, 107 Brigger og en Deel mindre, i Alt 251 Fartøier. Nylig ere 12 store Jerndampskibe byggede til at vedligeholde en uafbrudt Forbindelse med Besiddelserne i Vestindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Over Constantinopel haves Efterretninger om et stort Nederlag, som det heeltemodige ischerkessiske Bjergfolk har bibragt Russerne. Disse vare med en betydelig Troppemagt dragne over Kubanfloden, for at angribe Frihedskæmperne i deres indre Positioner, da en overordentlig Mængde nedstyrtende Regn bragte Floden til at opsvulme, og tillige gjorde Russernes Ammunition ubrugelig. Denne Omstændighed benyttede Tscherkesserne. Med forenet Magt kastede de sig over deres Modstandere, og anrettede et frygteligt Blodbad i deres Rækker. De, som ei faldt for Fjendens Sværd, fandt deres Død i den opsvulmede Flod, der gjorde Flugten umulig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Blandinger. Dronning Victoria skal have besluttet, ved hendes Søns, Kronprindsens Daab, at forlene sin Gemaal, Prinds Albert, med Titel af King consort (Konge-Gemal) og derved, i det mindste efter Rangen, gjøre ham til Konge, for at han ikke der skulde staae tilbage for sin Søn, som han ellers maatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Det har naturligviis ikke vakt liden Sensation i Berlin, at Kongen af Preussen, af Englands Dronning indbuden at holde hendes førstefødte Søn og Thronarving over Daaben, har bestemt sig til, trods Aarstiden, at begive sig til London, for personlig at opfylde sit givne Tilsagn. Dronningens egenhændige Jndbydelsesbrev er ogsaa affattet i saa danne Udtryk, at Hs. Majestæts Ridderlighed ei har anseet det for passende ved denne Leilighed at bruge nogen Stedfortræder. Det hedder nemlig i denne Skrivelse: "Som en særdeles gunstig Forbetydning for min Søns Fremtids Lykke vilde jeg ansee det, ifald det maatte behage Deres Majestæt, min høitelskede Fætter, personlig at holde min Søn over Daaben. J de første Dage af Jan. begiver Monarken sig til Rhinprovindserne, og efter et kort Ophold sammesteds fortsætter han Reisen til Calais, for derfra at indskibe sig til Dover. Efter Forlydende agter han ikke at reise incognito, men med et til hans kongelige Rang passende talrigt Følge. Man vil ogsaa vide, at han paa denne Tour agter at gjæste Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
J Bilbao, hvor Zurbano saa grusomt huserer, forefaldt fornylig en oprørende Henrettelses-Scene. Det var en Capitain Orneta, som paa Zurbanos befaling skulde skydes. Den Officeer, som commanderede Exeuctions-Detaschementet, vilde, at det skulde skee bagfra; men Orneta paastod, at han ingen Fædrelandsforræder var, og vilde derfor modtage Kuglerne i Brystet. Sex Gange tvang man ham til at vende Ryggen til; men ligesaa ofte gjorde han strax omkring igjen og bød sit Bryst frem for de imod ham rettede Gevær løb. Omsider endtes denne grusomme Kamp efter hans Ønske, og han syntes nu at døe tilfreds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Beltpassage. Gaabense d. 8de Jan. 1842. Transporten med de større Færger er ved Jsen, der er lagt et Stykke ud fra Færgebroen, bleven standset, og Jisbaade er det eneste Transportmiddel, der kan bruges for Tiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af M. A. Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
(Første Hefte.) Det faaes hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og i Nykjøbing hos undertegnede Forlægger for Subskriptionsprisen 36 s. af dem, der inden Januar Maaneds Udgang have tegnet sig. Subskription modtages fremdeles i alle Landets Boglader og her i Stiftet paa ovennævnte Steder indtil 1ste Februar, da Bogladeprisen, 8 s. Arket, indtræder. – Andet Hefte er under Pressen. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Lollands-Falsters Stiftstidende. Januar Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Da jeg ved min Afreise fra Nakskov har overdraget Hr. Examinatus juris, Fuldmægtig Bye Barfoed sammesteds at indcassere mit Tilgodehavende fra den Tid jeg har været Apotheker i Nakskov, saa anmodes Enhver, der for den anførte Tid er mig noget skyldig, om at afgjöre saadant til bemeldte Hr. Barfoed, der er bemyndiget til for samme at meddele Qvittering. Nakskov den 31te Decbr. 1841. L. Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
I Henhold til forestaaende Bekjendtgjörelse anmoder jeg Enhver, der maatte være Hr. Apotheker Schmidt noget skyldig, derom at henvende sig til mig. Nakskov d. v. S. G. L. Barfoed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Bekjendtgjørelse for Sofarende. Jstedetfor den i Bekjendtgjørelsen af 30te Mai 1839 omtalte røde Sotønde ved Grunden Trindelen sydostlig for Gjedserodde paa Falster, er en halv sort og halv hvid malet Sotønde der foranstaltet udlagt saaledes, at den nu ligger ved Yderenden af Gjedser Rev, eller udenfor alle ved bemeldte Trindelen værende Grunde i circa 4 Favne Vand samt i Mærket af Gjedser Fyrtaarn, overret med Dagmærket paa Pynten af Odden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Generaltoldkammer- og Commerce-Collegium, den 31te December 1841. Lowzow. Bech. Garlieb. Francke. Wiche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Nykjøbing. Hos Undertegnede faaes: engelsk Picalilly, Mired Picle paa Glas, fransk og engelsk Sennop, Lemon Asie, Capers, Soye, Carry, Succat, Wanille, Figner, Holl. Ost, Eidammer, Ost, Schweitzer Ost, fiin Compoi=Congo i Blydagser paa 1 Pd., Confect Rosiner og Krak-Mandler, foruden alle andre Sorter Urtekram=Vare. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Chocolade af Hr. C. Kehlets Fabrikat, tilberedet ved Damp, faaes med og uden Wanille fra 2 Mk. 12 s. til 6 M. pr. Pd. hos M. Chr. Mackeprang Bagerie tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Bagermester Jacob Engberg, agter at udleie sit Bagerie og en lille Brødstue, og kan samme paa billige Vilkaar af Leieren tiltrædes strax om han maatte ønske det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Nykjøbing. Hos Madam Hammer er igjen arriveret et lille Partie danske Bomuldstøier til de bekjendte billige Priser. Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Torsdagen den 13de Januar 1842 om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Sydstofte Skov under Ourupgaard Gods, bortsolgt circa 102 Bunker Udhugst, samt nogle Eege og Bøge=Toppe; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te December 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Mouriz Christensen Væver af Hyltofte, indkaldes med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Raahaugegaard, den 6te Januari 1842. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-08
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Lollands Falsters Tidende. Stift, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Mandagen den 10 Januar No 1. Det forestaaende Valg af et Amtsraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
De nye Sogneforstanderskaber ere nu traadte i Virksomhed. Ogsaa ved de i den Anledning stedfundne Valg have dette Stifts Beboere tilfulde viist, at den Jver og rigtige Sands for det almindelige Vel, som Kongen vil give Næring ved en fri og velordnet Communalforfatning, i den Grad er tilstede iblandt dem, at vi dristig tør bede Enhver, som med Dagen maatte mene, at Aanden og Livet er ihjelslaaet, fordi det udvortes er stille og roligt, at see lidt over til vore Øer for at overbevise sig om, at her i det Mindste findes Trang til og Modenhed for en større og meere udvide Frihed, end den, Communalanordningen foreløbig har skjænket; men at denne Anordnings Goder ikke desto mindre fuldelig paaskjønnes, og at Alle som En, hver efter sin Stilling og Leilighed ere betænkte paa i Gierning at vise, at det ligger dem alvorlig paa Hjerte, at den nye Communalindretning skal blive en Sandhed. Overalt hvor ve have hørt og Valgene, mødte vælgerne i saadan Antal, at det var klart, at kun nødvendigt Forfald holdt Enkelte hjemme, overalt bleve selvstændige og dygtige Mænd med Jnteresse for offentlig Anliggender udkaarede, og disse have allerede paa de fleste Steder med Virkelyst og Kraft taget fa paa deres nye Forretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Nu forestaaer den høist vigtige Handling at udvælge Medlemmer til Amtsraadet. Dette Raad har det for en stor Deel i sin Magt saavel at understøtte som at hemme Sogneforstanderskabernes Virksomhed; paa dettes Sammensætning beroer det altsaa væsentligt, hvad der i ethvert Amt skal komme ud af den hele Landcommunalindretning. Ved Anordningen er tilgavns sørget for, at Amtsraadet ikke skal mangle et aristokratisk Element, da det f. Ex. her i Stiftet (Maribo Amt) vil komme til at bestaae af Amtmanden, een Provst som udnævnes af Cancelliet, 2 Lehnsmænd, 3 Medlemmer, som vælges af Sædegaardseierne *), og endelig Tre, som vælges af samtlige Sogneforstanderskaber, saaledes, at ethvert af disse af sin egen Midte udkaarer Een til personlig at deeltage i Valget. Det er Valget af disse 3 Medlemmer tilligemed een Suppleant, som vi ved disse Linier have for Øie. Der har ved alle de tidligere Valg viist sig saa megen rigtig Takt og sund Sands, at ve ikke nærmere behøve at udhæve dette Valgs store Vigtighed eller at opregne de Egenskaber, som man fornemmelig maa søge for at de saaledes valgte Medlemmer kunne værdig repræsentere de borgerlige eller folkelige Jnteresser og danne en kraftig Vi antage nemlig, at disse her i Stiftet eier det halve Hartkorn, hvis ikke, vælge de kun 2. Modvægt mod det paapegede stærke aristokratiske Element. Derimod kunde det vel være fornødent at gjøre vælgerne opmærksomme paa Nødvendigheden af i Tide at sørge for, at Stemmerne ikke skulde blive for adspredte, og at de forskjellige Sogneforstanderskaber førend Valghandlingen kunne faae Leilighed til at udvexle Jdeer og Anskuelser om, hvem man bør stemme paa. Til at opnaae dette gives intet bedre Middel end Prøvevalg, hvis Resultater blive offentliggjorte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
For Falster har denne Sag en særegen Vigtighed. Det maa nemlig erkjendes for særdeles maat paaliggende paa Grund af de mange locale Forhold, som henhører under Amtsraadets Virksomhed, at i det mindste een Mand paa Falster dertil bliver valgt, saa meget mere, som her ingen Lehnsbesiddere findes og en af de lollandske Provster sandsynligviis bliver udnævnt af Cancelliet. Vi ere overbeviste om, at vælgerne paa Lolland selv erkjende Rigtigheden heraf, men da de ikke kunne antages uden den Veiledning, som et Prøvevalg giver, at have det fornødne Kjendskab til dygtige Valg candidater paa Falster, og da Lolland har 38 Sogneforstanderskaber, medens Falster kun har 17, indsees det let, at der maa foretages Noget for at alle de Valgte ikke skulle blive Lolliker. Vi haabe derfor, at nogle af Sogneforstanderskabernes Formænd ville sætte sig i Spidsen for dette Anliggende og indbyde samtlige Sogneforstandere her paa Falster til et Møde, som vel beqvemmest kan afholdes her i Nykjøbing, og hvor da denne Sag nærmere kunde dreftes og et formeligt Prøvevalg anstilles. Dersom det da maatte lykkes at udfinde en Mand, som i den Grad forener alle de Egenskaber, som udkræves af dygtige Medlemmer af Amtsraadet, at man kunde antage, at han vilde faae Stemmer næsten af alle de falsterske Valgmænd, vilde sikkert og saa en Deel af de lollandske stemme paa ham, og hans Valg vilde være sikkret. Det er ufornødent at bemærke, at vi ansee det for naturligt, at Falstringerne blandt de 4, paa hvilke de skulle stemme, ogsaa tage Lolliker med, for saa vidt de kjende saadanne, og vi frygte ikke, at Nogen skal misforstaae, os, som om vi forudsatte, at der er eller vil blive nogen Skinsyge eller Stræben efter modsatte Jnteresser mellem Stiftets Tvillingøer, hvis Vel og Vee er saa nøie forbundet, og hvis Beboere stedse have viist saa megen glædelig Overeensstemmelse i Anskuelser og Tænkemaade; men derfor bliver det ligefuldt af stor Vigtighed at Amtsraadet har Medlemmer, som ere røie bekjendte med de locale Forhold paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Sogneforstanderskaberne kunne naturligviis ikke give deres Valgmænd nogen bindende Jnstrux, men vi forudsætte dog som en Selvfølge, at de i Forveien omhyggelig drøfte, hvem man bør vælge, og at ethvert i sin egen Forsamling ved Valgmandens Udnævnelse tillige anstiller et Slags Prøvevalg til Amtsraadet, hvortil de her foreslaaede større Prøvevalg vilde give den bedste Veiledning. Vi gjentage til Slutning vor Opfordring til de ærede Formænd og snarest muligt at foranstalte et Prøvevalg for Falster afholdt, og vor Overbeviisning, at den hele Jnstitutions heldbringende Udvikling for en stor Deel beroer paa, hvorledes de første Sogneforstanderskaber tage fat paa Sagen, og at disses Virksomhed væsentlig er afhængig af Amtsraadets Sammensætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Jndenlandske Efterretninger. Det viser sig nu, at de forskjellige Rygter, der i lang Tid have circuleret om de Forandringer, der paa Nytaarsdag skulde foregaae i Regjeringscollegierne, have reduceret sig til Jntet. Man taler imidlertid med Sikkerhed om, at Patentet til de roeskildske Stænders Sammenkaldelse i Marts Maaned vil emanere i Januar og at Ørsted vil blive udnævnt til Commissarius, ligesom man fortæller, at en udmærket Stænderdeputeret til den roeskildske Stænderforsamling paa Grund af sin Embedsstilling vil undslaae sig for at møde. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Finantsregnskabet for 1840 er nu bekjendtgjort, i Coll. Tid. Vi indskrænke os alene til at berette, at Jndtægterne i 1840 have udgjort 15,628,186 Rbd. og Udgifterne . . . . . . . 15,202,944 - saa at hine have oversteget disse med 425,242 Rbd. Kassebeholdningen udgjorde den 31te December 1840 6,223,419 Rbd. Finants=Overballancen for 1840 har udgjort 1,717,835, og Statsgielden er formind(Dagen.) sket med 7,380,231 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
J Sagen Justitsraad Blechingberg, contra Tiltalte forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator Balthazar Christensen (Advocat Buntzen, der tiltaltes for ved en i ovennævnte Blad N. 307 for den 10de October 1840 indrykket, Artikel med Overskrift Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom i den monradske Sag, at have overtraadt den ved Cancellie=Placat af 25de Febr. 1837 kundgjorte Kgl. Resolution af 4de October 1799, er under 5te dennes i Høiesteret afsagt følgende Dom: "Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator Balthazar Christensen bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i eet Aar. Saa betaler han og alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger og derunder Salarium til Prøveprocurator Lihme med 10 Rbd. Sølv og til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret med 20 Rbd. Sølv. Ved den indankede Landsover- samt Hof- og Stadsretsdom var Tiltalte frikiendt for Actors Tiltale og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Vib. Av. meddeler Udfaldet af en Sag, hvori der den 3die de er falden Dom ved Landsoverretten i Viborg. Sagen Procurator Hansen i Frederikshavn contra Overkrigscommissair Bogtrykker Elmqust i Aarhuus, angaaende et Jnserats Publication i Aarhuus Stiftstidende No 75 for 1840. De i Samme mod Hr. H. fremførte fornærmelige Udladelser bleve mortificerede og Hr. E. dømt til at bøde 1000 Rbd. Sølv til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse samt til at være Censur undergiven i 1 Aar. Commissionstidenden, vil atter gjenfødes. Den skal trykkes i Helsingborg, og daglig sendes til Kjøbenhavn pr. Post. Om dette Forsøg paa at illudere Loven vil lykkes, er megen Tvivl underkastet, ligesom det er at vente, at Folk neppe ville være villige til at subscribere paa eller indrykke Avertissementer i et Blad, hvis Existence er saa precair. (Aalb. Av.) Lettet Postforsendelsesret er allernaadigst bevilget det af Dhrr. de Coninck og Moltke ud(Dagen.) givne: "Juridisk Ugeskrift." Jnqvisitions-Commissionens fuldkomne Ophævelse er nu allernaadigst bifaldet, og skal der i sammes Sted oprettes et nyt Criminelkammer. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Under 5te d. M. er der allernaadigst meddeelt Hattemager J. F. Feldberg af Kjøbenhavn Patent paa at forfærdige Fodtøi af Filt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Under 5te d. M. har Directionen for det kongelige Frederiks Hospital udnævnt Dr. Med. Trier til Overmedicus ved Hospitalet indtil videre, dog under betingelse af at finde sig i de Forandringer, der muligen maatte finde Sted med denne Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
(Corresp.) Kbhvn. den 7de Januar 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Den nye Udsættelse af Armeereformen har, som begribeligt, ikke gjort noget godt Jndtryk paa Armeens Officeercorps, og det er ikke at undres over, at Mismod og Utilfredshed bemægtige sig mangt et Gemyt. Man mener nu almindeligt, at Jntet vil skee førend 1ste Juli, og trøster sig med, i Henhold til hvad Hs. Majestæt skal have yttret ved Parollen, at Jngen skal lide Noget ved Udsættelsen, at Gagerne ville blive regnede fra 1ste Januar, og at følgelig de reducerede Officerer ville komme til at gaae af efter det nye Gagereglement ligesom Tilfældet var i Søetaten. Vi vil nu faae at see Er det imidlertid sandt, hvad vi have hørt Tale, om, at det Hele skal sættes i Bero, indtil Commissionen angaaende almindelig Værnepligt er tilende med sit Arbeide, saa turde det vel hænde sig, at man maatte forsyne sig med Taalmodighed lidt længere end til 1ste Juli. Hs. Majestæt skal personlig være meget stemt for almindelig Værnepligt, og man forsikkrer som ganske bestemt, at det i Commissoriet skal være paalagt Commissionen at undersøge, ikke om, men hvorledes almindelig Værnepligt kan indføres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Fra den store Militaircommission skal der iøvrigt være indkommen to aldeles forskjellige Forslag til Armeens Reorganisation, efter Nogles Sigende endogsaa fire, hvilket vi dog ikke ansee for troligt. Det ene af disse Forslag skal være udarbeidet efter det kongelige Commissorium, hvorved det var paalagt Commissionen at tilveiebringe en Besparelse af 500,000 Rbd. aarlig i Armeens Budget; det andet Forslag skal Commissionen have udarbeidet efter de Grundsætninger, som den har anseet rigtigst at følge ved Armeens Reorganisation, men efter dette Forslag skal Armeen komme til at koste mere, end hvad den nu koster. Nu for Tiden koster Armeen foruden Naturalpræstationer omtrent 2,700,000 Rbd., vi have hørt, at det nye Forslag skulde forlange 2,800,000 Rbd. (Kjøbenhavnsposten, vil vide, at der forlanges 300,000 Rbd. mere end hidindtil. Hvad nu heri er grundet eller ikke, maae vi lade staae ved sit Værd, ligesom ogsaa Forslagets Detail er os ubekiendt; men hvad vi veed, og hvad vi vedkjende os, er, at enhver Opgave om Armeens Reorganisation, der kun gaaer ud fra det finantsielle Synspunkt, d. v. s. at skaffe en Armee for den muligst billige Priis – enhver saadan Opgave maae vi ansee for aldeles at have forfeilet sit Øiemed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Cancellieraad Fribert har tilkjøbt sig Bladet "Dagen" af den hidtilværende Eier, Krigsassessor Rostock for en aarlig betydelig Livrente. Man siger, at R. skal have 1200 Rbd. og hans Enke og Datter forholdsmæssige Livrenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Man siger, at Stud. theol. Brøchner skal have indgivet Klage over det theologiske Facultet, fordi det har negtet ham Adgang til theologisk Embedsexamen. Det var dog vel ganske i sin Orden og det er os virkelig ubegribeligt, at han kunde vente sig andet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Ved den nylige Aabning af den strasborger Jernbane blev der givet et stort Festmaaltid, hvorunder følgende Jnskription var anbragt paa Muren: J Aaret 1500 borttog Reisen fra Strasborg til Mühlhausen 8 Dage, i Aaret 1600 6 Dage, i Aaret 1700 4 Dage, i Aaret 1800 2 Dage og i Aaret 1841 2 Timer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-01-10
Blandinger. Petersborg vil nu faae en af Steen opført Bro over Newaen, hvorved Samfærdselen imellem Staden og dens Ødele til enhver Aarstid kan sikkres. En Commission af sagkyndige Mænd er allerede nedsat, for at gjøre Udkast hertil.