JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J de Engelske Tidender læses en Note fra den Brittiske Minister for de udenlandske Anliggender
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
som Giensvar paa en Note fra den Østerrigske Minister i London, hvori den Tydske Keiser tilbyder sig at mægle en almindelig Fred. J dette Svar hedder det, at Kongen af Engelland, som uophørlig har ønsket en sikker Fred der er den eneste Gjenstand for den Krig, han er indviklet i, og som aldrig har vægret sig ved at laane Øre til ethvert Forslag, der gav mindste Haab om at naae dette Maal; bifalder fuldkommen Keiserens Erklæring, og tilstaaer, at saadan en Fred ene kan opnaaes ved de nu i Krigen indviklede Magters almindelige Negotiation; at Kongen vil tage Deel i saadan en Negotiation, saasnart de andre deeltagende Magters Samtykke er indløben; at Hs. Maj. uopholdelig vil communicere de Magter, han staaer i Venskab med, det Fornødne; og at han i Henseende til Stedet for Underhandlingerne, er villig til at antage hvert Sted, forudsat at det er frit for al Jndflydelse Krigsbegivenhederne kunne have paa det &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Ministeren for det Indre M. Cretet, har nylig fremlagt for det Franske lovgivende Corps en Rapport, hvori der opregnes alt hvad der er udrettet i Frankrige i en Tid af 15 Maaneder. Blandt andet hedder det heri. Jøderne, som nu bære Navn af Franskmænd, i Følge de naadige Foranstaltninger, Hans Maj. har føiet til deres Bedste, have gjort sig dette Navn værdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
J den officielle Anmeldelse af Stralsunds Jndtagelse, i Moniteuren af 28 Aug., siges, at Svensk Pommern er for bestandig tabt for Sverrig, og at det aldrig skal komme til den Svenske Krone igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
(Af Svenske Blade.) Carlscrone d. 17 Sept. H. M. Dronningen og Prindsesse Sophia Wilhelming ankom her i bedste Velbefindende d. 14de d. M. Hun blev modtagen uden for Staden af den commanderende Viceadmiral v. Puke og hans Skab, som siden fulgte hende til Hest igjennem Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Ved Porten var Magistraten og Borgerskabet forsamlede, og H. M. steg af i den Bygning Kongen beboer. – J Gaar Kl. 11 1/2 ankrede her paa Reden Orlogsfregatten Frøia. H. M. Kongen af Frankrige og H. K. H. Hertugen af Angouleme, vare ombord, men da høibemeldte Herre ikke vilde tillade Fregatchefen at hisse noget Flag, saa erfoer man ei dette førend Grev d'Avaray, paa Kongens Vegne kom i Land for at complimentere H. K. Majestæt. Hs. Maj. overdrog da strax Viceadmiral Puke at komme ombord paa Fregatten, men han mødte ham paa Halvveien. Hs. Franske Majestæt vilde, for at undgaae alle Forberedelser til sin Modtagelse, ikke oppebie Grev d'Avary's Tilbagekomst. Kongen steg i Land og begav sig til det for ham udseete Hovedqvarteer; Vagten opmarcherede og Castellet saluterede. J Betragtning af Hs. K. Majestæts vedvarende Sygelighed og de høie Reisendes Trang til Hvile efter en svær Søreise, befalede Kongen Hofmarchal Munk, at lykønske paa hans Vegne høibemeldte Herrer til en lykkelig Ankomst, og yttre H. Majestæts Ønske, at have den Fornøielse at see dem i Dag Kl. 10 1/2. Kammerherre Grev Løvenhielm blev afsendt til Dronningen i samme Øiemed. - Paa ovennævnte Tid i Dag ankom Hs. Kongl. Franske Majestæt samt Hertugen af Angouleme til det Huus, Kongen beboer, ledsagede af Hofmarchal Munk. Blandt Admiralitetets Officiercorps, som stode i Salen, vare paa eet Sted alle de, som ere Riddere af den Kongel. Franske Orden pour de Merite Militaire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
Ved Porten befandt Hofstaten sig, og i Kongens ydre Gemak to af Dronningens Hofdamer, som fulgte H. K. Franske Majestæt og Hertugen af Angouleme til Døren af Kongens indre Forgemak, hvor høibemeldte Herrer gik allene ind. Efter en Times Samtale med Kongen og Dronningen indkaldtes de til Hs. Kgl. Franske Majestæts Sulte hørende Personer, hvilke bleve Deres Majestæter forestillede, hvorefter de høie Reisende vendte tilbage til sit Qvarteer. J Eftermiddag toge de den ny Dokke og Skibsværft i Øiesyn. - Hs. Svenske Majestæt kommer sig daglig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-30
De af Skilderiets Subscribentere, der, som en Følge af Bombardementet, have forandret deres Bopæl og ikke have faaet de sidst udkomne Numer, behage at melde sig hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 141, paa det Bladet, som sædvanlig, kan blive dem tilbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Jndenlandske Efterretninger. Efter de Engelske Tidender ere nyligen 40 Skibe afgaaede til den i Østersøen stationerede Flaade, som medbringe Provision, hvormed den skal forsynes paa Hjemreisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Fra Memel er der indløben Efterretning til den Danske Qugrantaine-Commission, at saavel der som i Kønigsberg hersker et Slags Epidemie, Da denne Efterretning ligeledes er bleven meddeelt den Engelske Admiral, saa ville de fra bemeldte Havne ankommende eller og til Danske Havne bestemte Skibe blive nødsagede til at holde Qvarantaine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Fra Sverrig er indløben den Efterretning, at Tropperne fra Rugen ere gaaede fra hinanden, og at man har begyndt at aftakle Skibene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Ved Kongel. Resolution, af 3 Oct. f. A. er C. F. v. Zeplin, Capitain af det Norske Livregiment til Fods, forundt Patent paa at maatte optages i den Danske Adelstand, i Betragtning af, at Familien Zepelin er bekjendt som riddermæssig siden 1307, og i Tydskland ogsaa optagen i Johanniterordenen og i de ældste Stiftelser, ja at mange af hans Forfædre i lige nedstammende Linie have staaet i Kongel. Militairtjeneste, og flere af dem der beklædte høie Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Stiftsphysicus i Fyen, Dr. Med. Boyesen, er tillagt Befaling at tiltræde Directionen for Odense Tugthuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Under 26 Sept. d. A. ere samtlige Øvrigheder i begge Riger fra det Danske Cancellie blevne tilmeldte, at Patienter, befængte med Børnekopper, ikke kunne negtes at komme i Land, men bør strax indlægges i et Hospital, hvor saadant findes, og i modsat Fald paa et andet afsondret Sted, samt i første Tilfælde Værelset, og i det sidste Huset, hvor Parienten indlægges, bør til Forebyggelse af Smitte spærres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Ved et under d. 25 Marts oprettet og under 29 Maji confirmeret Testamente har afg. Paul Christensen Bratterslev, af Gaarden Ferrevig, i Tromøe Sogn og Nedenæs Fogderie, fastsat, at afhans Efterladenskaber, som (de faste Eiendomme, fraregnede, inddeeles i 9 Lodder, een Lod skal tilfalde Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Efter Districtchirurg Kongsteds Jndberetning til Amtet af 27 f. M. i Anledning af den i Husum paa Kjøbenhavns Amt og Omegnen udbrudte Blodgang, ere 10 Personer restituerede, 8 Reconvalescenter, 5 endnu slette og een død; i sidst forløbne Uge ere ingen nye smittede Patienter tilkomne, saa at det kan formodes, at Sygdommen ophører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Muurmester Schabers Gaard paa lille Kjøbmagergaden, som aldeles blev lagt i Aske under Bombardementet, kan betragtes som een af de ulykkeligste blandt de afbrændte Bygninger. Jkke en eneste af Husets Beboere fik noget af sin Eiendom reddet, og Hr. Schaber selv mistede en anseelig Samling Malerier og Konstsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Kongen af Sverrig opholder sig i denne Tid i Helsingborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
J Ployds Fyening post læses følgende Brev fra en Officier ombord paa et af Skibene paa Helsingøers Rhed d. 9 Aug. Vi have 20 Linieskibe liggende for Anker under Cronborgs Canoner; alle Transporterne og 14,000 Mand have vi inden Borde. - For Kjøbenhavn ligge 4 Linieskibe, en stor Deel Canonbaade, 6 Bombarderbaade, 8 Fregatter, 10 Chalouper og en Deel Transportskibe med Tropper ombord. - Jmellem Holsteen og Sjælland ligge 4 Linieskibe, 4 Fregatter, endeel Canonbaade og Transportskibe, som skulle forhindre de Franske fra at komme over. De seer heraf, at vi ganske have omringet Øen. Alle Marinerne paa Escadren og en Deel Søfolk af hvert Skib, holdes beredte til hvert Øieblik at gjøre Landgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Kronprindsen af Dannemark kommer i Dag fra Holsteen til Kjøbenhavn, for at see hvad vi tage os for; dersom han modsætter sig vore Foretagender, tvivler jeg aldeles ikke om, at vi ville lande og tage Øen i fuldkommen Besiddelse. - De Danske have 10 til 16000 Tropper paa Øen; men deres store Armee er i Holsteen, og vore Skibe ville ikke lade den passere."De Engelske have siden deres Ankomst her til Sjælland hvervet henved 140 O Recruter, til hvilke der nu syes Uniformer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Mange Engelske Officierer forsikkre nu, at den hole Flaade i det seneste inden d. 15de d. M. vil afseile herfra, og at en stor Deel deraf er bestemt til at gjøre en Expedition til Portugal. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
J de Engelske Aviser paastaaes ligeledes, at baade Sør og Landmagten afgaaer, saasnart den Danske Flaade er færdig til Afseiling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
En af de første Reisende, som siden en rum Tids Forløb er ankommen her, er Grev v. Moltke, Dansk Minister ved det Svenske Hof. Han er paa en lille Baad passeret Beltet, uden at blive bemærket. Han har medbragt den Efterretning, at H. M. Kongen og Collegierne ere i Rendsborg, men at Prindsesserne ere i Pløen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Efter Anmodning af Hr. Generalmajor Peymann, bleve paa det astronomiske Observatorium de fiendtlige Troppers Stillinger, Bevægelser, Opkastning af Skandser og Batterier, med Observatoriets betydelig forstørrende Kikkerter, bestandig iagttaget deels af Hr. Adjutant Hofmann, og deels af Observatorerne Bugge og Søeberg. Man har saaledes derfra erholdt flere nyttige og vigtige Efterretninger. En Husarordinants holdt hele Dagen ved det aftronomiske Taarns Port, for at overbringe Rapporterne til Hovedqvarteret. Hr. Generalmajor Peimann kom ofte selv paa Observatoriet, for at recognosere Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Det aftronomiske Taarn og den tilgrændsende Kirke have været et sandt Maal for de Engelske Bomber, og i det mindste ere 500 til 600 Bomber kastede allene efter dette Punct; dog have ikkun 5 af disse tørnet an paa Taarnet, men ei formaaet at tilføie dets tykke Muur nogen betydelig Skade. Paa Taarnets Plateform ere ikke en eneste heel Bombe, men 3 Bombestykker, faldne. J Trinitatis Kirke og Universitetsbibliothekets Bogsal, der, som bekjendt, er ovenover Kirken, ere omtrent 20 Bomber faldne. Bibliothekssalen er vel temmelig beskadiget, men af Bøgerne ere ikkuns nogle hundrede blevne fordærvede, Manuskripterne og den nylig anlagte Antiqvitetssamling, vare forveien, ved Hr. Prof. Nyerups Omhu, bragte i Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Man veed nu, at de i Engelland opbragte Danske Skibe endnu ikke ere blevne condemnerede. Men i Norge skal der allerede være opbragt flere Engelske Skibe end Danske i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Anmelderen kan glæde Bladets Læsere med den Efterretning, at den ærværdige Olding Generalmajor Peimann er saavidt helbredet for sit Saar, at han nu kan gaae ud. At Tilbøieligheden til at stiele kan vedligeholde sig hos somme Folk indtil deres sidste Time, naar der gives Leilighed dertil, har man nylig havt et Beviis paa her i Kjøbenhavn: En Mariner laae paa Hospitalet under Bombardementet saa syg af Vaterfor, at han ikke kunde bevæge sig, og kun ved Hielp af to Personer, der gave ham Medicin, kunde reise sig op i Sengen. Da der nu faldt en Bombe i en anden Patients Seng, der stod i samme Stue, blev Marineren pludselig saa forskrækket, at han sprang op og løb ind i et andet Værelse. Kort derefter blev han igjen betagen af sin forrige Svaghed, og baaren ind i den Seng, han nylig havde forladt. Han levede kun i nogle Dage. Ganske uventet fandt man nu under hans Hovedpude et Lommeuhr, og erfarede snart at det var det samme Uhr, som var bortkommen i den samme Stue han var løben ind i og som savnedes samme Dag, da han saa uformodet havde gjæstet den. Men ingen kunde falde paa, at et Menneske, der laae paa sin Dødsseng, endnu kunde være oplagt til at stiele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Udenlandske Efterretninger. Den Tale, som Ministeren for det Indre, Cretet, holdt i det lovgivende Corps, indeholder følgende Skildring af det Franske Riges nærværende Tilstand. Femten Maaneder, siger han, ere nu forløbne, siden de Deputerede gik fra hinanden for at drage hjem. J den Periode synes Keiseren at have nærmet sig det Øieblik, hvor han kunde høste Frugterne af sine hæderlige Bestræbelser. De Tydske Førster vare for det meste i Forbund med Frankrige, Preussen var blandt dets Venners Tal; Uenigheden med Rusland blev bilagt ved en Fredstractat, vor Rolighed synes at være betrygget baade i og uden for Landet, og talrige Deputationer strømmede sammen fra alle Rigets Egne, for at yttre Keiseren deres Beundring og Taknemmelighed; Heltene fra Armeen vare allerede ankomne, for at overvære Høitidelighederne i Paris, foranledigede ved vore Seiere; Keiseren henvendte sin hele Opmærksomhed paa Regjeringens indere Anliggender, da Engelland, vant til at søge sit eget Vel i andre Nationers Ulykke, formaaede Rusland, til at forlade sine fredelige Grundsætninger, der kort tilforn vare stadfæstede ved en Fredstractat, og styrtede Preussen i en ufornuftig og hensigtsløs Krig, stridende mod Ministernes Overbeviisning og sandsynligviis mod Kongens Ønske. En Armee af 130,000 Mand, dannede i Friedrich den Stores Skole, blev næsten tilintetgjort i det første Slag, og Levningerne ere sammensmeltede med den Russiske Hær. - Frankrige, roligt medens Uveiret brød ud over de fjerne Egne, hvor det trak sammen, saae sine Fremskridt til Forbedring, begyndte i Fredens Dage, befæstes og befordres. Conscriptionsloven blev sat i Kraft med større Jver en nogensinde før; Paalæggene bleve nøiagtigen erlagte Nationalgarden aflagde Prøver paa sin Jver; Regjeringen var i høieste Grad tilfreds med Jordegodseiernes Opførsel. - Gaverne til milde Stiftelser vare i Aaret 1806. 2,300,000 Franker, og ere fremdeles blevne forøgede af Hs. Majestæt med 15,600,000 Fr. De, som have liidt ved Søhandelen, ere blevne skadesløsholdte af Hs. Majestæt. Regjeringen har begyndt at henvende sin Opmærksomhed paa at afværge Betlerie; 13,400 Mile Landeveie ere blevne istandsatte. Disse Arbeider have strakt sig til 6127 Landeveie, lige fra Hovedstaden til alle Rigets Grændser. - Seiladsen paa otte af de fornemste Floder, hvoriblandt Loire og Charent, er bleven forbedret, fire Broer ere blevne bygte siden Keiserens Fraværelse, og ti andre ere under Arbeide. Ti Canaler ere begyndte at graves under den nærværende Regjering, og Arbeidet fortsættes uafbrudt. Sohavnene ere ligeledes blevne istandsatte. Antwerpen beklæder sin gamle Rang igjen, og vil blive Middelpuncten for Søtjenesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
For første Gang har denne Deel af Schelden seet i sit Farvand Skibe af 74 til 84 Canoner. Fjorten Skibe ligge i Dokken i Antwerpen. Bliessingen, som er bleven udvidet, er nu istand til at optage en Escadre. J Cherbourg ere to Diger blevne indrettede, og Batteriet Napoleon, i Søen, forsvarer Havnen, baade imod Fienden og Havet. J Roch fort er blevet foranstaltet en seientisisk Jndretning, hvorved hvert Slags Skibe kan tages ind eller ud paa enhver Tid af Aaret. - Agerdyrkningen har ogsaa bestandig sysselsat Regjeringens Opmærksomhed. National Faarene have forplantet deres Art uden Vanslægtning; Skæferne ville blive underviste i Faareavlingen. Hesteracenes Forbedring fremmes ogsaa Tolv Depoter af Stod heste, hvert bestaaende af 900 fortræffelige Dyr, ere allerede oprettede. Qvægavlingen forbedres og saa i en stor Deel Departementer, og Dyrlæge skolerne ere i en blomstrende Forfatning. - En Handelslov er under Arbeide, og dens Formaal er at forene det Gode i de gamle Anordninger med de nærværende Vedtægter, og at beskytte Crediter og afværge Banquerotter. Vore Bomuldspinderier ere i de sidste 20 Maaneder satte i Virksomhed igjen, og efter Decretet af 22 Febr. forsyne de vore Manufacturer med Materialier, som de ellers have maattet hente udenlands fra. Det er Keiserens Ønske, at Residenten, som er bleven Verdens Hovedstad, skal svare til sin Bestemmelse. Broen Austerlitz er færdig; den Jenaiske er i Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Paa Vendomepladsen vil der blive opreist en Hæderstøtte for Storarmeen; paa Selerspladsen er Mindemærke for Dessair, og Haultpouls Billedstøtte vil pryde Bosgespladsen. Det lovgivende Corps's Pallads vil blive prydet med en Collonade; ligeover for skal Seierens Tempel opføres, og i Midten skal Sonverainens Slot staae; saaledes vil Tronen være Middelpuncten for Retfærdighed, og Ære. Arbeidet i St. Genevieve har god Fremgang, og det i St. Denis er næsten fuldendt. Dessair's Gravmæle er oprettet paa Alperne, mellem Frankrige, den Franske Skole er sysselsat med at fremstille i Marmor og paa Lærred de berømteste Begivenheder under den nærværende Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Oprettelsen af et almindeligt Gymnastum blev forhalet ved Krigen, men Keiseren vil alligevel fuldføre Værket. Adskillige Universiteter ere blevne oprettede i det løbende Aar, og deres Tal er 35. De tælle 18,000 Studerende. Af disse have 3700 Nationalgavmildheden at takke for deres Dannelse. Tolv juridiske Academier ere aabnede, og 12,000 Studerende sysselsættes deri. - Arbeiderne i Henseende til Meriadeirklen i Barcellona og Balegres ere blevne fornyede i Vinter. Pantheonets Observatorium er blevet istandsat igjen og det Turinske er igjen bestemt til Astronomien. - Keiseren ønsker at Videnskaberne skulle tage Deel i de beundringsværdige Forbedringer, der, som et electrisk Stød, have udbredt sig i alle store og vigtige Gjenstande. Han ønsker, at det Franske Sprog, som nu er Europas Tungemaal, skal haandhæve sin Rang ved sin Skjønhed, Reenhed og interessante Arbeider. Han ønsker at Almeenfølelsen skal opmuntre Udviklingen af Talenter, og beskytte disse mod Bagvaskelse og Ondskab, og at der i Fremtiden ikke skal gives Secter blandt de Lærde, at der i Staten ikke skal gives mere politiske Partier; at Lærdom og Moralget og en god Smag skulle være samdrægtige, og at disse ene skulle udgjøre Grund volden for deres Lykke og Forbedring. Han ønsker at Critiken skal bære Agtelse for Anstændigheden, paa det den kan blive nyttig, og at de Mænd, hvis store Kald det er, at oplyse og forædle Selskabet, skulde foragte forfængelig Smiger. Fra Hannover meldes under d. 26 Aug, at der hersker en usædvanlig Bevægelse imellem de Franske Tropper og deres Allierede. Adskillige Corpser ere marscherede fra Stralsund til Neder sachsen. De Hollandske Regimenter ere ankomne til Lauenburg og Luneburg, og d. 25 er den første Division af den Keiserl. Franske Grenadeer=Garde, 1200 i Tallet, rykket ind der i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Jngen Skippere tør nu mere modtage forseglede Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Lollands Post afgaaer nu ikke mere. Kjørnen af Adresseavisen for 2 Oct. *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Commissionen i Capit. og Reebslagerm. Torværds Bo holdes d. 7 Det i Brogaden paa Chri*) Intet Blad læses af flere, men tillige med mindre Opmærksomhed, end Adresseavisen. Den ligner en med Tidsler og Tjørne begroet Sti, som man maa slide sig igjennem for at komme til et enkelt skyggefuldt Træ eller klart Kildevæld. De fleste Mennesker læse sædvanlig kun de Artikler, der nærmest angaae dem, og forbigaae andre, der dog i en eller anden Henseende kunne være vigtige for dem at vide. Det er desuden altid nyttigt for enhver Mand i Forretninger med eet Blik at kunne overske Qvintessenten af dette vigtige Blads Jndhold. Anmelderen agter desaarsag i Fremtiden at levere en saadan almindelig Oversigt, i det Haab, at den vil findes nyttig og hensigtsmæssig. stiansh. - i Hørkram. Bentzens Bo d. 8 Oct. paa Vesterg. - Den til d. 5te d. M. ansatte Auction over Drammens Bjælker a. holdes ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Stiftsprovst Plum er henflyttet i Gross. Wassards Gaard. - Silkekræmm. O. D. Lorenzen er død, 74 Aar gammel. - J Klareboderne No. 7 falbydes et Leiebibliothek. - Prof. Bang boer paa Løveapotheket. - Skolelærer Gilsager, st. Grønnegade No. 268, vil aabne en Søndagsskole for anstændige Tjenestepiger for 8 s. Timen. - Forrige Tracteur Ney, hvis Gaard paa lille Kjøbmagerg. er lagt i Aske ved Bombardementet og som ikke har reddet andet en Livet, takker sine Velgjørere, og anmoder andre ædle Mennesker og Understøttelse. - N. Lund, Angelo og v. Haven erklærer, at de ingen Deel have i det, som i Anledning af Krigsbegivenhederne er skrevet paa Grundtegningen over Khavn, der sælges paa Børsen for 2 Rdlr. - Jørg. Bech & Comp. begynder paa Mandag igjen sit Udsalg paa Tømmerpladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
Kleinsmedmester Tim fortsætter sit Værksted, hos Fiedler paa Hjørn, af Vimmelsk og Knabrost. 170 Casser Citroner sælges d. 8de d. M. paa Børsen. - D. 15de d. M. lader Ryberg & Comp. holde Auction over vestindiske Varer i st. Kongensg. 249. - D. 6te d. M. Auction over Heste m. m. paa Dronningens Mølle ved Østerp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
D. 16de d. M. Licitation over Kornvarer i Rentek. Collegii Forsamlingssal. - J. D. Adeler vil under Haanden sælge Gaarden No. 54 paa Vesterbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-03
De af Skilderiets Subscribentere, der, som en Følge af Bombardementet, have forandret deres Bopæl og ikke have faaet de sidst udkomne Numer, behage at melde sig hos Bogtrykker Høeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Nyeste kilderie af Kj benhavn. dre Fersken Fjerde Aargang. No. 103. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Onsdagen den 7 October, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Den Danske Flaade Det er med velberaadt Hu at Forfatteren kalder den Flaade, som den Brittiske Politik nu lader føre til Engelland, den Danske Saaledes vil man endnu om mange Aar, naar alle vore Krigsskibe ere sammenblandede med de Engelske, kunne kalde den. Dersom den var bleven erobret saaledes som man fra de ældste Tider af har været vant til at erobre Flaader, Magt mod Magt, Skib mod Skib, Mand mod Mand, saa vilde det været upassende at tillægge Seierherrens Trophæer en Benævnelse, der ikke tilkommer den. Men under nærværende Omstændigheder har det ældgamle Danske Flag, omsvævet af Juuls og Adelers og Hvidtfeldts Aand, ikke tabt det mindste af sin ubesmittede Ære. Den faldt ikke i Kampen, men som et ulykkeligt Offer for Conjuncturer der Grunden ikke stode i nogen Forbindelse med Dannebrogs Hæder eller vore Søkrigeres Tapperhed. Historien kan neppe opvise Mage til, at en Flaade er bleven tagen paa en saadan Maade, vore Søkrigere ere blevne overvundne af Landtropper, vore Skibe bortføres uden at have løsnet et eneste Skud. O, hvad vilde Juul. og Tordenskjold vel sige, dersom de stode op af Graven og saae Danske Orlogsmænd bortføres. i saa pyntelig en Stand, som om de nyligen vare løbne af Stabelen? De ere ikke blevne erobrede, vilde de sige. Danske Mænd forlade ikke deres Fædres Stolthed og deres Slægts Hæder i en saadan Tilstand. Vi begræde Savnet af den Ven, som Døden berøver os, vi holde en Sorgetale ved hans Grav og gjenkalde i vor Erindring med veemodsøde Følelser de Egenskaber, der udgjorde hans Hæder. Hvorfor skulde vi ikke ligeledes ved vor Flaades Grav holde den en værdig Sørgetale, og vise vore Samtidige, hvorledes den efterhaanden fremkom, steg og beskyttedes under tappre og kloge Regenters Bestyrelse og Varetægt, Naturen selv har bestemt Dannemark til at være en Sømagt. Sammensat af Øer og omgivet af Havet kunde et saadant Rige ikke aabne sine tidligste Indbyggere nogen bedre Næringskilde end Seiladsen og hvad der staaer i Forbindelse dermed. Men det gik i ældre Tider ligesom det tildeels endnu gaaer i visse Lande: Seiladsen blev mere dreven for Sørøveriers end for Handelens Skyld. De gamle Danske gjorde, som bekjendt, seierrige Tog til Engelland og Normandiet.