JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-01-28
Tirsdagen den 29de Januarii, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 bliver ved Auction første Gang opbuden for til det Høistbydende at bortsælges, Frie=Snedker Peder Blichfeldts og afgangne Hustrue Anne Hansdatters fælleds Boes Huus, beliggende i Slippen No. 106, hvis Beskaffenhed erfares af de trykte Placater, og er Conditionerne til Eftersyn hos Boets Curator Procurator R. Top i Skidenstrædet No. 163. Tirsdagen den 29de Januarii, om Eftermiddagen imellem 2 T og 4, bliver efter derom med Pandshaveren indgaaet Forlig, ved Auction første Gang opbuden for til den Høystbydende at bortsælges Baand=Fabriqveur Friderich Wilhelm Mays's tilhørende Huus, beliggende i Gothersgaden under No. 196 Litr. B., hvis Beskaffenhed erfares af de trykte Placater og en Conditionerne til Eftersyn hos Procurator R. Top i Skiden. strædet Nr. 163.
Berlingske Tidende, 1805-01-28
Onsdagen den 30 Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 4 Slet, bliver, i Følge Forening, Heret No. 174 paa Hjørnet af Prindsens= og Borgergaden, 4de og sidste Gang og uden flere Auctioners Holdelse absolut bortsolgt. Forhuset til Borgergaden bestaar af 4 Fag, 3 Etager høit, med en Frontespids over, Grundmuur til Gaden, Resten Muur= og Bindingsværk, og den ene Gaal mod Naboen er fælleds. Til Prindsensgade 8 Fag, 3 Etager høit, med en Qvist over 2 Fag, ligeledes Grundmuur til Gaden, Resten Muur- og Bindingsværk. J Gaarden et Baghuus, 2 Fag, Muur= og Bindingsværk, 3 Etager høit, Halvtag, og haves Indgang til Huset fra begge Gader. Bemeldte Huus er den 5 September 1803 taxeret til Prioritets=Efterretning for 3300 Rdlr., og er assureret i Stadens Brandkasse for 4,600 Rdlr. Conditionerne erfares hos Commissionair Lund i Adelgaden No. 298 Litr. C. og paa Auctionsstædet. Fredagen den 1ste Februarii førstkommende, om Eftermiddagen i Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction anden Gang opbuden, Jssenkræmmer Eschel Jensen Fallitboes tilhørende og i Snarins Qvarteer paa Hjørnet af Hyskenstræde og Vimmelskaftet under No. 166 beliggende Huus, der er Grundmuustil alle Sider, og bestaar af 3 Fag til Vimmelskaftet og 10 Fag til Hyskenstræde med et Smig fag, samt et Sidehuus mod Hyskenstræde paa et stort Fag, 4 Etager høit med Kielder under hele Huset og Heeltag. Overalt i Værelserne ere 18 Kakkelovne og til Stedet fornøden Brandredskab. Et maadeligt Gaardsrum, broelagt, i samme en Portion fersk Pompevand, med Opstander og Jern Pomperedskab, et dobbelt Locum af Muur og Bindingsværk, hvis Beskaffenhed erfares af Vurderingsforretningen, som tilligemed Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i Gaarden No. 162 i Vimmelskaftet. Løverdagen den 2den Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver i Følge Forlig og Execution, Brændeviinsbrænder Niels Nielsen Bentzens Huus, der med Brændeviinsværk og Inventarium bestaaer saaledes som Vurderingsforretningen af 14de November f. A. udiiser, og en beliggende paa Hiørnet af Slippen og lille Brøndstræde udi Rosenborg Qvarteer her i Staden, under Matricul Nr. 200, ved Auction, som holdes i bemeldte Huus, anden Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og hvilke tilgemed Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos HøiesteretsAdvocat Lange, boende udi Gaarden Nr. 224 og 245 paa Nørregade.
Berlingske Tidende, 1805-01-28
Den afgangne Anders Haugsteds Stervboe tilhørende AvlsTegaard, gammel Møllegaard kaldet, frie Kiøbstæd Eiendom med borgerlige Rettigheder og Byrder, omtrent 1/2 Fierdingvei uden for Odense Byes St. Jørgens Port beliggende, opbygt af nye for 13 Aar siden af Egebindingsværk i 4 Læng dre, nemlig: Stuehuset, som er tegelhængt, med Qvist paa 3 Fag til begge Sider, bestaaer af 23 Fag, hvori 8 smukke Værelser, deels afrevne og deels betrukne, foruden Kielder, Kiøkken, Spisekammer, Melkestue, et stort Bryggerhuus med fersk Pompevand udi, fra en riig Kilde i Haugen; Vesten Længde 13 Fag, indrettet til Heste, Kor= og Faarestald; Norden Længde 22 Fag til Kornlade; Østen Længde 12 Fag til Vogne misse, Torvehuus, m. m.; Gaarden, hvis Jorder, ere uskiftede af Fælledskabet, staaer baade for Grundtaxt og Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. fri Kiøbstæd Jorder, er beliggende i 2de at dens Lokker af 10 1/2 Tønde Lands Størrelse. hvori en stor smuk og importadel Hauge, beplantet for 10 Aar, siden med 170 unge Frugttræer, deri en ypperlig Kilde med Springvand, 2de store Fiskedamme og Grændser med den sønden Side til den store Aar; eier fornden 7 Torvemaal i VulsMosen 1/2 Fierding i fraliggende, en ved Ansum langs med Aaen, hvori Fiskerettighed, større Lokke, Vidiemoes Løkken kaldet, paa 35 1/2 Tønder Land Ager og Eng, alt til 120000 adratalen, med Steengierder til Landeveien, bliver førstgaarat og derpaa samlet, stillet til offentlig Auction efter Magistratens Foranstaltning den 8de, 15de og 22de Februad. A., hver Gang Kl. 2 Eftermiddag, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte og forinden kan faaes til Eftersyn hos undertegnede Auctionsforvalter. Odense den 16 Janner 1805. Bendz. Fredagen den 3de Februar 1805 Kl. imellem 10 og er bliver a ved Auction første Gang opraabt for til den Høistbydende, at bortsælges afgange Bange=Bogholder Olivarii og forhen afdøde Hustrues Stervboes Gaard, beliggende paa stort Kiøbmagergade under No. 4, hvis Beskaffenhed forinden bebageligen kan tages i Øiesyn eller erfares af den derover forAnstaltede Vurderingsforretning, hvilken tilligemed AuctionsConditionerne findes til Eftersyn saarel i Gaarden hos Hr. Professor Olivarius, som hos Boets Curator Justitsraad Skibsted ved Frederichsholms Canal No. 336.
Berlingske Tidende, 1805-01-28
Hirectionen for det Kongelige octroyerede danske asiatiske D Compagnie bekiendtgjør herved: at Onsdagen den 6te Martii förstkommende, om Formiddagen ved 9 ½ Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over udskudte chinesiske samt uindfriede chinesiske og ostindiske Vare, hvilket alt bliver til Eftersyn i Pakhusene 8te Dage forinden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
gio. en pas bane, paa nimal.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Skrivelse fra Cairo den 12te Decbr. Overalt i Ægypten, saavel i Søestæderne som i Landet, er Nøden stor for nærværende Tid, især er Cairos Stilling, sørgelig. Al Handel og Pengeomløb er standset Albaneserne have revet alting til sig. Den tyrkiske Pascha er gandske i deres Magt og maa i alt give efter for dem. Man mangler Korn og Jndvaanerne ere næsten i Fortvivlelsens Tilstand. Tre Tusende Osmanlis, som vare rykkede ud fra Caro ere blevne slagne af Mammelukkerne og Araberne. De sidste have plantet Oprørsfanen og true i Forening med Mammelukkerne Staden Alexandrien, hvor man har lukket Porten og gjort alle Anstalter mod et Angreb, Skrivelse fra Ferrol den 19de Decbr. Corunna er bleven sat i den beste Forsvarsstand. Alle Forterne ere forsynede med Artillerie, Munition og det nødvendige Mandskab. Provindsens Generalcapitain har faa Dage bragt det i Stand, som hans Forgænger ikke var i Stand til at udføre i den hele sidste Krig. Han har ogsaa taget de nødvendige Forholdsregler til Havnens Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Skrivelse fra Cadix, den 24de December. Den 19de d. M. har en skrækkelig Orcan raset her, hvorved 144 Coffardieskibe og en fransk Krigscorvette ere strandede og 3 andre Coffardieskibe og en keiserlig Brig, som skal have havt 300 Mennesker ombord, ere total forliste med heele Mandskabet. De engelske Skibe have formodentlig ogsaa liidt meget; thi de ere ikke mere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Batterierne ved Ceuta have den 12te skudt paa en en gelsk Brigantine, og nødt den til at løbe ind i Havnen. Dens Ladning bestod af Proviant, som strax blev solgt. Den spanske Fregat Gertruda, som Engellænderne nylig have taget, kom fra Lima, tilhørte det philippinske Compagnie og havde 1 1/2 Million Piastre ombord. Endnu ere 6 andre riigtladte Skibe underveis fra Lima. Engellænderne have allerede bragt henimod 30 spanske Skibe op til Gibraltar. Den 8de ankom endnu et spansk Kornskib, der var forsynet med engelske Passer, hertil. Vi vente endnu flere.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Da Epidemien nu er forbi her i Staden, vil Communcationen til Lands med det første blive aabnet. Den gul Feber skal nu ogsaa være ophørt i Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Skrivelse fra Jtalien den 6te Januar. En engelsk Flaade paa 18 Seilere, som under Lord Net sons Commando har været stationeret paa Rheden ved Cagliari, er den 21de December afseilet derfra.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Den liguriske Republiks Regiering har anordnet nye Afgivter, fornemmelig af Tobak og fremmed Olie. Ligeledes er en Forordning udkommen, som paalægger alle Kiøbmænd, Læger og Advocater samt alle, som drive en Profession eller et Haandværk, hvert Aar at løse et Patent. Dette Patent koster 150 Lirer for de Kiøbmænd der handle en Gros og 100 Lirer for Læger og Advocater. Det ringeste Patent koster 4 Lirer.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
J Venedig har man faaet Efterretninger fra Odessa og Constantinopel, som melde, at en heftig Storn, atter har raset i det sorte Hav fra den 25de November til den 12te December hvorved mange Skibe ere total forliste med heele Mandskabet. Man savnede 12 russiske Coffardt, skibe og man frygtede for en Fregat, der havde en Besætning af 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Skrivelse fra London den 11te Januar. Ved Parlamentets nærmende Aabning sporer man allerede mærkelige Bevægelser blandt Oppositionspartiet, som man paastaaer har deelt sig i tre Grene. Den første vil, som man forsikkrer, angribe Ministeren Pitt i Underhuset, og giøre Armeens Tilstand saavelsom Defensionsbillen til Gienstand for deres Dadel; den anden Green vil i Overhuset angribe Lord Melville i Henseende til Søevæsenet, og den tredie Green vil i begge Huse tale imod den til de irlandske Katholikers Fordeel indbringende Bill; desuden vil Krigen med Spanien give stor Anledning til heftige Debatter. Først den 7de d. M. sendte Ministeren den over Lissabon ankomne spanske Krigs=Erklæring mod Engelland til Lordmajoren, for at bekiendtgiøre den i Hovedstaden. Siden ter den spanske Ambassadeur saa meget med sin Afreise, at han om tre Dage agter at være i Dover for derfra at gaae til Boulogne. - Kongen er i Dag Morges ankommen hertil fra Windsor og har antaget det mod Spanien udstedte Krigsmanifest. Som en Følge af denne ny Krig er en Eskadre af 6 Linieskibe bleven stationeret ved de irlandske Kyster siden den 20de Decbr.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Grev Moira, som i kort Tid er to Gange bleven kaldt hertil fra Skotland, har i Prindsen af Wales's Navn havt endeel Conferencer med Storkanzleren og Hr. Pitt. Man har i den Anledning udspredt nogle tildeels modsigende Rygter, det sikkersteer, at Conferencerne have angaaet Prindsesse Charlottes Opdragelse. Prindsen har siden det een Gang aflagte Besøg ikke været hos sine kongelige Forældre.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Hr. Robert Ward er i Hr. Elliors Sted bleven udnævnt til Understatssecretair hos den ny udenlandske Statssecretair Lord Mulgrave. Hoftidenden melder General Mait lands Udnævnelse til Gouverneur paa Øen Ceylon og General Beckwith til Generalcapitain paa Øen St. Vincent. -
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Efter en Depesche fra Admiral Hood i Vestindien har man sammesteds erobret den franske Kaper Napaleon paa 18 Kanoner og 150 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Fra Admiral Duckworth paa Jamaica=Stationen er indberettet, at endeel fiendtlige Skibe ere tagne; men desværre seer man tillige deraf, at en ondartet Feber grasserer paa vore Skibe. Gouverneuren Nugent paa Jamaica har i en udstedt Proclamation forbudt alle Fremmede Adgang til Øen, da man paa nogen Tid har mærket, at endeel fremmede og for den indvortes Rolighed farlige Personer ere ankomne dertil.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Efter Loyds Liste af 14de Decbr. er den franske Contreadmiral Linvis den 6te Julii afseilet fra Jsle de France paa et Krystog med Linieskibet Marengo og 3 Fregatter. Vor Eskadre i Ostindien er deelt i tre Divisioner, hvoraf hver har faaet Ordre, at opsøge og angribe Admiral Linois. De ere afseilede fra tre forskjellige Stationer; i alt har vi henimod 1 Snees større og mindre Krigskibe i de ostindiske Vande.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Fra Ostindien har man faaet den Efterretning, at to Franske ere af General Decaen paa Jsle de France blevne sendte til Poonah til Marat=Fyrsterne Scindiah og Boos law, for ved et Manifest at indbyde til et almindeligt Forbund imod der ostindiske Compagnie. Man har imidlertid grebet dem ved Ponah, førend de fik deres Hensigt opnaaet, og transporteret dem til Bombay. - Man har nu den Hensigt, at forvandle Øen Prince of Wales til et Skibsværft for Jndien.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Efter Reisendes Rapport ligge to hollandske Linieskibe paa Rheden for Bantam; de ere afseilede fra Batavia den 22de Maji og have en Regierings=Deputation ombord, som skal udnævne en nye Konge over Bantam, da den forrige er bleven myrdet af hans Broder.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Regieringen har faaet den Efterretning fra vor Eskadre, som holder Elben og Veseren blokeret, at begge disse Floder, nu ere saaledes tillagte med Jis, at Blokaden er for nogen Tid gandske unødvendig.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Efter vore Tidender skal den franske Regiering have opfordret Portugal, at betale 6 Millioner Crusader, som forhen ere stipulerte til Betingelse for Neutraliteten.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
En fransk Kaper paa 16 Kanoner og 76 Mand, hiemmehørende i Calais, er bleven erobret ved en af vore Krigs schalupper og opbragt til Dover; en fransk Lugger er ligeledes bleven taget.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Prindsen af Wales har i denne Tid aflagt et Besøg hos Ministeren Pitt.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Skrivelse fra Paris den 16de Januar. Det lovgivende Corps har i Forgaars indviet Keiserens Statue, hvis Opreisning i Forsamlingssalen blev i forrige Aar voteret som et Beviis paa Nationaltaknemmelighed for den fuldendte borgerlige Lovbog. Om Aftenen Kl. 7 indfandt Medlemmerne af det lovgivende Corps sig. Salen var prydet med Vaaben, Trophæer, og Sindbilleder. Et tildækket Statue stod i Salen. Bag ved Medlemmerne sadde de indbudne Damer og bag disse var en Loge for Medlemmerne af det diplomatiske Corps, deres Familier og nogle indbudne fornemme Udlændinger. En Deel af denne Loge var afdeelt til Keiserinden, Prindserne, Prindsesserne, der Ministre, som beklæde de høie Rigsværdigheder, og Hofbetienterne. Omkring Statuen vare Pladser for Ministrene, Rigsmarschallerne, Senateurerne, Statsraaderne, Tribunerne, Generalerne og andre indbudne Embedsmænd. Da Præsidenten havde taget Plads, opførte et Musikchor en Symphonie. Prindsesserne Louis og Caroline kom derpaa i Logen. Strax efter ankom Keiserinden. Forsamlingen modtog hende staaende med det Udraab: Keiserinden leve! Musiken spillede det skiønne Chor af Ginck, hvilke Yndigheder, hvilken Majestæt, Efterat Keiserinden, Prindserne, Rigserkekantsleren og Rigserkeskatmesteren havde taget Plads, lod Præsidenten Decretet, hvorved Statuens Opreisning besluttes, oplæse og sagde derpaa: "Jeg anmoder de Herrer Rigsmarschaller Murat og Massena om at borttage det Slør, som tildækker Sta men. Marschallerne, der ere Medlemmer af det lovgivende Corps, borttoge Sløret. J samme Øieblik reiste Forsamling en sig med det Udraab: Keiseren leve! vivet internum, hvilket sidste Chor Musiken spillede. Derpaa holdt Baublanc en fyrig Løvtale, hvori han skildrede de mange Anledninger til Statuens Opreisning og anførte hvor udødelig Keiseren havde gjort sig, blot ved at indføre den borgerlige Lovbog, som havde gjort den nærmeste Anledning til Statuens Opreisning. Derpaa tog Præsidenter, Fontanes Ordet. Hans Lovtale sigtede ikke til Helten, men til Lovgiveren, som havde udført Carl den Stores høie Jdee, givet Frankerig en borgerlig Lovbog og ledsaget den med de ædleste og nyttigste Jndretninger. Han kaldte Fester Selskabets Gienfødelsesfest. Han sagde, Statuen var ikke prydet med Militair=Attributer; thi uagtet Militair Talenter formaaede alt mod udenlandske Fiender, kunde de dog intet udrette mod indenlandske ; men Keiserens skiønneste Triumph var, at have undertvunget Factionerne, fængslet de rasende Partier og forjaget de falske Lærdomme. - Efter denne Tale, der ofte blev afbrudt ved lydeligt bifald, forlod Keiserinden Salen under Forsamlingens Fryderaab Keiseren leve! Keiserinden leve! de franske Prindser leve Forsamlingen begav sig derpaa til Præsidentens Værelser.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
J den Sal, der var bestemt til Keiserens Modtagelse, var en Trone indrettet, hvortil Keiserinden blev ført af Præsidenten Fontanes. Nogle Minuter efter ankom Keiseren, Ballet blev fortsat i hans Nærværelse og efter en Times Forløb toge Deres Majestæter bort. Ballet varede til om Morgenen Kl. 6. - Statuen i det lovgivende Corps Forsamlingssal forestiller Keiseren, der holder den borgerlige Lovbog i Haanden. Paa Fodstykket læser man: Det lovgivende Corps til den første Keiser Napoleon. Fontanes, Præsident.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Moniteuren meddeler det Manifest, som Fredsførsten, har udstedt den 20 Decbr. i Madrit med den Erklæring, at den katholske Konge har beæret ham som sin Generalissimus med den Ordre, at dirigere den ny Krig mod Storbrittanien. Han viser derpaa, hvorledes Engelland under Freden har begyndt Fiendtlighederne med at bringe 3 af Kongerigets Fregatter op, sprænge 1 i Luften, giøre et til Majorca bestemt Regiment til Krig, anger, bringe mange Coffardieskibe op og skyde de smaae Skibe i Sænk. Der paa siger han: "Men naar bleve alle disse Røverier, Troløsheder og Snigmord udførte, Just paa samme Tid, de vor Behersker lod de engelske Skibe drive Handel i sit Land og forsynede denne Nations Krigskibe med Forfriskninger sine Havne. Hvilken Ryggesløshed paa den ene Side Hvilken Ædelmodighed og Redelighed paa den anden Side Hvilken Spanier vilde ikke forbittres over slig Troløshed, Hvilken Soldat vil ikke strax gribe til Vaaben ved Efterretningen om denne Opførsel. - Søefolk, Tre hundrede af Eders sønderhuggede og 1000 af Eders paa en forrædersk Maade krigsfangne Brødre opfordre Eders Ære, at forskaffe Eder Erstatning for saa store Fornærmelser. Soldater, Et lige Antal af Eders paa en beskiæmmende Maade afvæbnede Brødre, som ere berøvede deres Faner og førte til en langt fraliggende Øe, ville maaskee omkomme der af Hunger eller see sig tvungne til at lade sig hverve iblant de fiendtlige Batailloner. Erindre disse Eder ikke og Eders Pligter, Spanier, alle tilhobe, fredelige og ubevæbnede Fiskere, som ere styrtede i den dybeste Elendighed; deres ulykkelige Hustruer, deres spæde Børn forbande deres Ulykkes Stiftere, opfordre Eder til Medlidenhed og anraabe Edet om Hielp. - Tusinde Familier, som ventede de i det und værdigste Aar fornødne Levnetsmidler, og nu see sig samme frarevne paa den troløseste, voldsomste Maade, raabe Hevn, Lader os altsaa ile med at hævne os, fordi Kongen befaler det, fordi Retfærdigheden og Æren fordre det. Dersom Engellænderne have glemt, at deres Blod, som have undertvunget Carthagenenserne, Romerne, Vandalerne og Maurerne, flyder i Spaniernes Aarer, saa erindre vi endnu meget vel, at vi bør vedligeholde vore tappre Forfædres Hæder. Dersom Engellænderne formedelst vor fredelige Rolighed og vort Ønske, at vedligeholde Freden, have været blinde nok til at troe, at denne vor Tilstand var en Virkning af Svaghed og Følesløshed, som dog begge ikke kunne forenes med Spaniernes ivrige og ædelmodige Characteer, saa ville vi dog snart vise dem, at man ikke ustraffet kan fornærme en redelig, dydig og tapper Nation, der elsker Religionen, Æren og Hæder, og at den ikke vil efterlade, at hevne den blodigste af alle Fornærmelser. Man paastaaer endnu, at den maylandske Deputation har bragt Prinds Joseph i Forslag til Keiser i Lombardiet, samt at Keiser Napoleon allerede har samtykket deri, dog under den udtrykkelige Betingelse, at hiint Kongerige skal være afhængigt af det franske Rige og at begge Kroner aldrig maae pryde et og samme Hoved. - Et Rygte bestemmer Prinds Josephs Svoger Hr. Barchiochi til Hertug af Parma.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Vore Tidender indeholde det Rygte, at Mulatterne paa St. Domingo have myrdet Dessalines og forenet sig med General Ferrand. Dessalines skal endnu den 28de Octbr. have udstedt en Proclamation, for at hindre de Jndfødtes Udvandring, hvorved han havde forordnet, at enhver Skibscapitain, der tog Negre ombord, for at bringe dem ud af Landet, skulde arresteres, fængsles i 10 Maaneder og derpaa for stedse forvises fra Øen; hans Skib og Ladning skulde confiskeres. Denne Proclamation harde den Underskrift: Givet i det keiserl. Pallads paa Cap; og var contrasigneret af Calronne, General for hans keiserl. Mai tæts Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
De ridende Grenaderer af Livgarden have faaet Ordre, at marschere til Turin. J Morgen begive de sig paa Marschen.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Alle Officierer af Armeen, som havde faaet Tilladelse, at tilbringe Vinteren i Paris, have den 9de faaet Ordre, uopholdelig at begive sig til deres Corps. De fleste reiste inder 48 Timer.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Statsraaderne Regnand og Pelet have den 11te bragt det lovgivende Corps en vigtig Lovplan. Øiemedet af sam meer, at lette de Forældres Kaar, som have en talrig Familie og faa Jndkomster, hvorved deres Børns Opdragelse kunde blive dem byrdefuld. Denne Lov bestemmer, at en hver Huusfader, som har 7 levende Børn, kan faae et at Drengebørnene opdraget paa Statens Bekostning i et Lyceum eller i en Konst= og Haandværkskole, naar Barnet har fyldt 10 Aar. Faderens Valg skal erklæres for Underpræfeeten inden 3 Maaneder efter det sidste Barns Fødsel; efter denne Termins Forløb modtages Erklæringen ikke. Døer Faderen inden de 3 Maaneders Forløb, saa har Moderen, Valget, og døe begge i dette Tidsrum, kan Formynderne vælge. a Moniteuren indeholder det keiserl. Decret, som befalet Lægerne Chaussier, Leclere, Bailly, Husson, Nysten, Hamel og Etcheverry, at reise til Spanien, for at undersøge Epidemiens Natur og Beskaffenhed og foreslaae de tiensigste Midler mod samme.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Moniteuren melder fra Haag, at nærværende bataviske Gouvernement har udnævnt Hr. von Høy, der forhen har tient under Prindsen af Oranniens Tropper, til Militair Commandant og General-Commissair i de bataviske Colonier paa Kysten Guinea, men de ægte Hollændere troe, at denne deloyale Udnævnelse umiddelbar vil blive tilbagekaldet.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. De fremmede Ministres Opførsel, som ved Kronningsfesten den 3die Decbr. afsloge Jndbydelsen til Taffelet, for ikke at give de tydske Prindser Rangen over sig, er fuldkommen bifaldet. Det er nu ogsaa blevet fastsat, at Churførsterne skulle have Rang over Cardinalerne.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Doctor Castberg, der har faaet Ordre af den danske Regiering, at besøge alle Jnstituter for Døvstumme i Europa 4 prøve de Forsøg, som giøres med Galvanismen, er som Moniteuren melder, i Begreb med at ende sine Snee. Forretninger, efterat han har giennemreist Tydskland, Schweiz, Jtalien og Frankerig. Han er overalt, forman nemmelig i Paris, bleven modtaget med den Udmærkelse, som hans Talenter og hans Reises hæderfulde Øiemed fortiene.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Divisionsgeneral Estourmel er bleven Paven forestillet og har viist ham en Reliquie af det Kors, som Gottfried at Bouision i Aaret 1099 skienkede Reimhold Estourmel, for lems Mure.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Paven var meget fornøiet over den latinske di han var den første, der plantede sin Fane paa JernsaTale, hvori Generalen foredrog Reliquiens Historie.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Da Paven besøgte Hotel Dien, havde Lommetyvene i stet sig ind imellem de Troende og listede Uhre og Pengepunge ud af deres Lommerinedens de med Andagt medtoge den pavelige Velsignelse, og afskare ogsaa de Rideculs, hvori Damerne havde deres Almisser, som de vilde uddele i Pavens Paasyn.
Berlingske Tidende, 1805-02-01
Planen til Havnen ved Colln er nu endt af Jngenieuren Defuge, og Arbeidet skal begynde til Foraaret. Den nu Havn skal rumme 200 Skibe og koste 600000 Fr.,J Saumur er et Huus styrtet sammen og har begravet endeel Mennesker under sine Ruiner. Kun et Menneske har man faaet levende ud.