Berlingske Tidende, 1750-07-31
Marieboe, den 21 Jul. Da nogle af Jndbyggerne i de andre Kiøbstæder udi Laaland og Falster, have ved Trykken ladet publicere de af dennem allerunderdanigst føyede Anstalter til at tage imod hans Kongelige Majestet paa Hans seeneste forehafte og nu lykkelig fuldendte Reyse: Saa have og Jndvaanerne i Marieboe agtet det for deres allerunderdanigste Pligt, ligeledes at lade publicere de Solenniteter, hvormed de efter Stedets Leylighed imodtoge vor Allernaadigste Monarch paa Hans Tour igiennem Marieboe, saaledes som følger. Saa snart forbemeldte Borgerskab blev tilfulde underrettet og Monarchens Allernaadigste Forsæt, at ville benaade Marieboe med sin Høye Ankomst og Reise der igiennem Byen, blev først udskikket 4. Personer med en Anfører, alle ziirlig eqviperede, og med vel afrettede Heste forsynede, for at imodtage Monnarchen strax uden for Saxkiøbing, hvorfra de geleydede Hans Majestet til Marieboe, hvor der Østen for Byen var oprettet en Løv Sal af allehaande grønne Træer, og Jorden bestrøet med Roser og andre vel-lugtende Urter. Ved samme Løv-Sal præsenterede sig samtlige Byens Borgere, alle vel iklædte, tillige med Under= og Ober-Officiers, med gallunerede Hatte, Ring Kraver og anden Prydelse, og under flyvende Fahne og velklingende Harmonie af Byens Musicantere giorde deres allerunderdanigste Opvartning ved Hans Majestets Ankomst, da Borgerskabet til samme Ende havde bekostet en meget smuk Fahne og Messing-Tromme. Da nu Monarchen Allernaadigst behagede at drage videre frem paa Byens fornemste Gade, fandtes der een af Frue Etal-Raadinde Rasmusen oprettet Ære Port, som var indvendig 7 Alen bred, dens Høyde indtil Gesimsen var 8 Alen, oven over Gesimsen, stod en Throne 4 Alen høy, som inden til var beklædt med hvidt Damask, hvorpaa stode Kongens og Dronningens Høye Navne broderede paa rødt Sars de soy, med en forgyldt Krone over, som tæt var besat med blaae, røde og hvide blanke slebne Steene. Navnene og Kronerne vare indfattede ligesom i en Ramme, der bestod af Guld blommede Baand. Thronen var uden til betrokken med Gyldenstykke, med nedhængende Gardiner ligeledes af Gyldenstykke, og brede Chor Takker og Kanterne, oven paa Thronen saaes en forgyldt Kugle med udskydende Straaler af hvide Perler. Neden under Thronen laae tvende Drenge i hvide Klæder med grønne Krandser paa Hovedet, holdende med den ene Haand paa Deres Majesteters Høye Navne, og udi den anden Haand en Arie, som ved Monarchens Høye Nærværelse blev siunget, og accompagneret af Jnstrumenter. Af Stads-Capitainen i Marieboe var ogsaa componeret en Arie, som var destineret at skulle siunges, saa fremt Monarchen, eftersom Ordet og Rygtet gik i Forveien, havde Allernaadigst behaget at tage Logemente i Byen om Natten. Paa begge Enderne af Thronen stod forgyldte Knapper. Midt under Kongens Navn stod et lidet Gips Billede paa et forgyldt Postement, med Laurbær-Greene i Haanden og Krandse paa Hovedet og om Livet. Ved hver Side af Porten var en Aabning, 2 og en halv Alen bred, med en Runding over af Bildthugger-Arbeyde, og forgyldt. Paa hver af de øverste Piller, stod en hvid Urte-Potte med Kongens Navn en Chiffre og Krone forgyldt, i samme Potter vare Citron-Træer. Jmellem den iderste Pille og Huusene, var ophængt Tapetzerie, som oventil var ziiret med Blomster. Alle 4 Piller vare hvide med forgyldte Lister, og ziirede med Lampetter, og imellem Lampetterne præsenteredes adskillige Blomster og andet Grønt, Portens Længde bestod af 10 Alen. Midt inden i Porten var en Aabning paa begge Sider 2 Alen bred, og paa begge Sider af Aabningen vare Veggene betrokkene med Tapetzerier, som forestillede nogle af de Hoved Dyder, som Hans Majestet besidder og elsker. Jmellem Tapetserierne var be trokket med rødt Damask i Bander. Jnden for Aabningerne vare paa Huusene ophængte 2de store Skilderier, som præsenterede Prospecter af Landskaber og Jagt, med et forgyldt Speyl oven over. Resten var besat med Greene af GranTræer og andet Grønt, hvor imellem stode billeder af hvidt Gips paa Postementer, ligesom i en Lyst Hauge. Bag Aabningen paa den ene Side sadde de, som opvartede med Jnstrumental Musiqve, og ved den anden Side var en aaben Passage. Hvelvingen midt i Porten var betrokken med en Teppe, som forestillede Kong Salomons Kronning, og det øvrige var beklædt med hvid Damask, og ziiret med adskillige Blomster udi Bue Gangene, og inden i den Bue-Gang som var oven for Side-Aabningen, stød et forgyldt Speyl. Efter at Monarchen igiennem Ære-Porten var kommen til Byens Torv, blev af nogle paa Torvet plantede Canoner saluteret med 27 Skud, medens Hans Majestet passerede derforbi, saa blev og kiimet med alle Byens Klokker. Da nu Hans Majestet fortsatte sin Tour til Søeholt, for at tage denden sammesteds beliggende navnkundige Hauge udi Allerhøyeste Øyesyn, blev Allerhøystsamme geleydet af de forhen bemeldte ridende Personer, og ligeledes tilbage fra bemeldte Søeholt, hvorfra Reysen videre samme Aften skulle fortsættes til Naschov; hvilket fordi Marieboe-Borgerskab havde faaet Efterretning om, marcherede de udaf Byen til et Vænge, som kaldes Koe-Hauge, hvor de oppebiede Monarchens Tilbagekomst, og saa snart den skeede igiennem bemeldte Vænge, var Borgerskabet tilstæde, og ikke alleneste præsentere de sig i fuld Gevær for Monarchen, men endog ligesom til allerunderdanigst Afskeed saluterede Hans Maj. ligesom tilforn med 27 Skud. Dernæst forsamlede Borgerskabet sig paa Raad Huuset med deres Ober- og Under-Officiers, og bleve med all Fornøyelse hos hverandre langt ud paa Natten, forat glæde sig indbyrdes over den Høye Naade, som dem ved vor Dyrebareste Monarches Nærværelse var vederfaren. Til hvis Amindelse de indbyrdes tracterede hverandre paa en sømmelig Maade under behagelig Musiqve og Canoners Løsning, og allerunderdanigst ønskede Hans Kongel. Majestet og det gandske Kongel. Arve=Huus all optænkelig og Høy-ønskelig Velstand med en fredsommelig Regiering, saa længe som Tiden og Verden skal vare.