JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Paa Hosbondens Høiædle og Velbaarne Hr. Justitsraad Wilsbechs Vegne, som Fuldmægtig, B. Møller. ger i Bogtrykkeriet er nu færdig fra Pressen: The C. H. Heron og Aspasio, en Følge af Samtaler og Bre te over de vigtigste og nyttigste Materier, i 3 Dele af Jacobherver, hvoraf denne første Deel koster 3 Mk. 8 s. paa Trykcapiir, og heftet 4 Mk., i Engelsk Velsk Bind 4 Mk. 12 Sk. na Trykpapiir, nogle faa Exemplarer ere at faae paa Skrivapiir for 5 Mk. Exempl. Skriftet som afhandler i sær nogle a de vigtigste Sandheder, nemlig Christi Forsoning og vor Retærdiggjørelse ved hans Lidelse a. foruden adskillige andre Marier, blandede med smukke Betragtninger over Naturens Stionheder og andre Ting, for Ex. Dueller o. s. v., er af den berømte Hervey, som har skrevet Betragtningen over Graverne Blomsterhaverne, den stiernefulde Himmel o. s. v., saa enhver tiøber vil finde sig fornøiet ved at eie saa behagelig og nyttig en Bog, og at have alle den berømte J. Herves Skrifter sam lide. - Den anden Deel er under Pressen, og bliver færdig ved Aarets Slutning, og den tredie Deel maaskee inden næste Foraar. Med første Leilighed kan den faaes i Aarhuus hos Mad. Jessen, 1 Aalborg hos Hr. Christopher Wille, i Randers des Hr. C. Cariin, i Riber hos Velærværdige Hr. Coster, og i Viborg paa Bogladen hos Manger.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
di Randers bliver foretaget Auction Mandagen den 26. Juni, førstkommende Eftermiddag Klokken 2 Slet over adskillige kictiosa af Guld, Steene og Rav, saasom Daase, Etni, Ringe, Signete, sølv Lysestaaer, Spise= og Theeskeer, Kammerdugs Senselagner, Damastes og fiineste Hørlærrets Dreiels Dækketøi, sto te og smaa moderne Speile, Chatol, Dragkister, vare og gode Kiøkken=Redskabe af Kobber, Tin, Jern og Blik, en Deel nye og gode Sengeklæder, meest Kram=Bolster og Olmerdug med Duun og Fyld udi, Sengesteder og Omhænge, samt Hørlærrets og Blaarlærrets Lagener, Gros de Tours Stolehynder med Duun udi, et Engesk Stue=Uhr, Bøger af adskillige Sprog og udi adskillige Videnskaber, got Kiøre= og Ridetøi, store og smaa Skabe med videre, som alt skal bortsælges efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. En meget smuk grøn malet Karet, med rød Undervogn, Æ anvises til Kiøbs for billig Priis hos Kiøbmand Hans Weyle i Aalborg ved Østeraae.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Ja Sognepræsten til Børglum, Furrebye og Weibye Meenig" heder i Vensyssel Hr. Christopher Mumme Stampe sidste Løverdag Aften den 20, hujus ved Døden er afgangen, efterat han den 9 forhen havde begravet sin Hustrue og Moder; saa bekiendtgiøres dette Dødsfald, saavel for dem, der efter Loven, blive pligtige at antage sig de Afdødes efterladte umyndige Bør under Værgemaal, som alle og enhver, der maatte have noget i dette Stervboe at erindre, kræve eller skylde, med Begiering: De vilde indfinde sig i Børglum Præstegaard paa 30te Dagen den 20 Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 9, da det strax efter Dødsfaldets Angivelse forseglede Stervboe bliver aabnet til videre paafølgende Skifte=Behandling. Wolstrup Præstegaard den 22. Maji 1780. C. Rafn. Nor tvende skikkelige Bødkersvende, paa fordeelagtige Vilkaar i en liden Kiøbstæd at faae Tieneste, kan gives Anviisning. her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Det har behaget Hans Kongelig Majestæt under 14 April 1780. at meddeele mig allernaadigst Bevilling, saa lydende : Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, Giøre alle vitterligt, at Vi efter Kiøbmand Knud Groth af Vor Kiøbstæd, Horsens i Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger, saavelsom de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig enten fra den af ham førte Handling eller i andre Maader at have noget hos hannem at fordre, at indfinde sig hos ham i bemældte Horsens, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allenaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelig Residentsstad Kiøbenhavn den 14 April. 1780. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Thi bliver saadan Høikongelig Bevilling og Proclama herved for alle og enhver, som det maatte vedkomme, 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort, med det Tillæg: at jeg fra denne Proclamatis Exspirations Dato af ingen Credit tager eller forlanger hos nogen, saa at mit Stervboe ved min dødelige Afgang for al Ankrav fra den Tid skal være og blive aldeles betriet. Kiøbenhavn den 17. April. 1780. Knud Groth. boende i Horsens.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Ja der af Aalborghuus Amtes høie Øvrighed er besørget anlagt en nye Landevei fra Drastrup Bye til Aalborg i Stedet for den gamle Vei over Hasseriis Marks Bakker, saa tilkiendegives herved: at ingen herefter betiener sig af bemældte gamle Vei, da samme ganske afskaffes og afgraves, eftersom det vilde falde Bønderne alt for besværligt at vedligeholde 2 Veie i Stedet for een, og det desuden er til alt for stort et Tab, at deres Markjorder opkiøres, som bør efter de almindelige Regler til deres Fordeel, saa got de veed og kan, bedre anvendes. Restrup den 24 Maji 1780. Ole Hall, Forvalter ved Gaard og Gods.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Ved Forseglings og Registerings Forretning efter afdøde Gaardmand, Christen Christensen Krogsgaard i Mandstrup Bye, Beistrup Sogn, Øster Hanherred paa KokkedalsGods, der strax efter Dødsfaldet den 13. Maji sidst paa lovlig Maade er foretaget, bleve bemældte Afdødes Arvinger af Enken, Johanne Nielsdotter, angivne at være følgende: 1. En Heelsøster, Anne Christensdotter Aarup, boende i Nibe. 2. En dito, Karen Christensdatter, der ved Døden skal være afgaaen og efterladt sig: a) En Søn, Christen Nielsen, tienende i Windbles; b) En Dotter, Anne Nielsdotter, i Ægteskab med Smeden, Søren Olesen i Løgstøer; c) En dito gift med Niels Gregersen i Mandstrup, navnlig Anne Marie Nielsdotter ; og d) nok en dito Dotter, Maren Nielsdotter, tienende paa Leerkenfeld. 3. En dito Søster til den Afdøde, navnlig Karen Christensdatter, der ligeledes er død, og efterladt sig Børn; a) En Søn, Thomas Nielsen, boende i Løgstor, b) En dito Christen Nielsen, boende i Svenstrup i Malle Sogn; c) En dito Poul Nielsen, boende i Gaardsted; d) En Datter, Maren Nielsdotter, boende i Mølgaard i Lundbye Sogn; e) En dito Anne Nielsdatter, boende i Helming og f) en dito Kirsten Niels gotter i Ærkestrup; thi omendskiønt det ikke formodes, der fordem bliver noget at arve, saa blive dog de, og om fleere Arvinger maatte være, herved indkaldede at møde eller møde lade i Stervboegaarden 30te Dagen den 12. Juni næstkommende, eller 6te Uges Dagen den næstfølgende 24. Juli om Formiddagen Klokken 9 Slet, for deres Ret at beobagte, da Stervboet ikke taaler at udstyre ordentligt Proclama. Til ovenmældte Tider og Sted, indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, der første at anmælde og legitimere deres Krav saaledes, som skee bør efter død Mand, og de sidste at betale deres Gield. Kokkedal den 17. Maji 1780. B. Møller, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Jronninglunds Hovedgaards Avling med tilliggende Dronninglunds Sogns Konge, Kirke=Korn- og Qvæg-Tiende, hvis dobbelte Tiendeydende Hartkorn er circa 678 Tønder kan faaes i Forpagtning udi 6 Aar, enten fra sidste 1. Maji, og saa Fald tiltrædes strax, eller og fra 1. Maji 1781. Gaarden ligger ikke allene i en god frugtbar Egn, men endog i en for Sæbye, Til hvilke Kiøbstæder Gaardens Producter fordeelagtig, nøielig Skov=Egn, halvfierde Miile fra Aalborg og 3 Mille fra kan afsættes. Dens Marker ere, som bekiendt, gode, bestaae til Udsæd er 50 Tdr. Byg, 100 Tdr. Rug og 200 Tdr. Havre, deels af leeragtige og tildeels af muldet Jorder. Den aarlig hvorefter Jorden kan have 4 Aars Hvile, derforuden er en anseelig Udmark og Overdrift, hvoraf Forpagteren kan benytte sig til Kornsæd, og dog græsse sin Besætning paa den Deel deraf som efter 5 Aars Brug kan tilkomme at udlægge til Hville, Det sidste Aar blev avlet 950 Læs Enghøe og 100 Læs Baar. høe; græsses paa Gaardens Ind= og Udmark, samt i Hestehaven, og Driften 300 Stude, 46 Køer og 84 Bæster, item 250 Faar med deres Afgrøde, hvilke Creature udi sidste Vinter ere forede ved Gaarden, og hvoraf blev staldet 206 Stude, Korn Tienderne vare som sædvanligt for den største Deel overladt til Sognets Beboere, hvilket bortaccorderede for dette Aar i Tienden beløb sig til 1300 Rigsd. foruden det, som i Kiærven blev oppebaaret og Qvægtienden som var 93 Rigsd. Ellers har Korn- og Qvæg-Tienderne indbragt 16 a 1700 Rigsd. naar samme til Sognets Beboere paa lidet nær har været bortacorderet. Paa visse og fordeelagtige Vilkaar kan den Pagten de nyde den nu paa Gaarden havende Besætning, bestaaende af foranførste Antal Stude, Køer, Heste og Faar. Og end videre mældes, at udi Gaardens Overdrift er en stor Overflødighed, af den blaa Mærgel, til stor Fordeel for den, som vil benytte sig af bemældte Overdrift til Kornsæd, hvormed sidste Aar er gjort Begyndelse. Til den 10. Jun. a. c. kan Gaarden underhaanden blive at faae i Forpagtning hos den høie Eier samme steds, som, om saa skeer, skal vorde bekiendtgjort: men hvis ikke, bliver samme stillet til Auction til Bortforpagtning hos Hr. Alldreas Haarboe i Aalborg den 20. Junii førstkommende, og da, om fornøieligt Bud skeer, til den Høistbydende bortforpaatet efter de paa Stedet bekiendtgiørende Conditioner. Gaardens Marker kan fra den 1. Junii af blive de Lysthavende foreviist, ligesom og Conditionerne, naar de behage derom at mælde dem paa Dronninglunds Skriverstue hos Stedets FuldmægSøren Wichen. ge, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter den her i Nibe den 5. Maji. sidst ved Døden afgangne Borger og Handelsmand, Sr. Erich Hvid, ville behage jo før jo hellere, og inden de Tider, Loven befaler, at anmælde og legitimere deres Fordringer for mig underskrevne som Skifteforvalter, da enhver skal nyde lovlig Omgang. Nibe den 13. Maji 1780. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1780-06-02
Til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved, at Skiftet efter forrige Apotheker her i Byen, afgangne Jacob Elias Hofman, og ligeledes afdøde Hustrue, Cathrine Margrethe Drachert, som formedelst indløbne Forhindringer i nogen Tid haver henstaaet, igjen foretages her paa Tinghuuset den 12. Juli førstkommende, og da formodentlig til Slutning og tages. Endskiønt naar Gielden fradrages, lidet eller maaskee intet bliver at arve, saa mældes dog, at Arvingerne (hvoraf endnu ingen haver mældt sig, ventelig formedelst nys mældte Boets Tilstand) kan blive 1) paa Mandens Side, hans 2de Børn i forrige Ægteskab, Christian Siafried Hofman, opholdende sig i Kiøbenhavn, og Johanne Marie Hofmann, gift og boesat ligeledes i Kiøbenhavn. 2) Paa Konens Side, hendes Brødre og Søstre, eller deres Born og Børnebørn, hvoraf allene vides de her i Egnen værende. Holstebroe den 6 Mai Jacob.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Alicante den 22 April. Et Catalonisk Fartøi kom den 19 hujus med en Lad ling Brændeviin hertil, hvilken det skulde bringe fra Caslonien til Cadix. Underveis var det ved Denia, en havn i Valencia, blevet angrebet af en Paketbaad fra Mahon, hvilken førte 22 Kanoner ; Equipagen har lidt neget af Cataloniernes 2 Kanoner, som Skibet førte, og dets Besætning bestod ikkun af 12 Mand.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Cadix den 1. Maji. Vores den 28 i forrige Maaned afseilede Flode, bestaaende af 12 Linieskibe, 1 Cutter, 1 Brigantine, 7 store bevæbnede Kapere, 64 Transportskibe med 11600 Mand. ropper, og 16 til Vera Crux, Buenos Ayres og s.v. bestemte Registerskibe, have til i Dag havt den beste Vind. Vi have endnu 16 Linieskibe i Bayen; 2 af dem skal med sit første udløbe, og 6 krydse i Nærheden. Alle disse Skibe er bestemte til Brest, for at foreene sig med den Franske Flode.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Fra Bannatet den 5 Maji. Antallet paa de Spahis, som skulde forsamle sig ved Belgrad, er nu blevet formindsket indtil 1000 Mand, og lisse ville vel og ikkun opholde sig der i saa Dage, efterdi te have forligt sig med Bassen og 20 Punge, af hvilke hver omtrent udgjør 5000 Gylden Regieringen i Constantinopel begynder nu ogsaa, i Hensende til Oekonomien, at rette sig efter de Europæiske Nagters Exempel, og den har ikke allene bortforpagtet Snustobakshandelen for 20000 Piastrer, men endog sat Afgiften for hvert Stykke Hareskind paa en Para, det er 8 Penninge. Madrid den 9 Maji.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Fra St. Roch mældes under 24 April, at samme a. Junii. steds endnu Fanger ankomme fra Gibraltar til Udvexling; at Engelænderne, uagtet Spaniernes Aarvaagen hed, ofte fik Skibe med Levnetsmidler fra de Afrikanske Kyster; at nogle af deres Krigskibe selv vare seilede udfra Gibraltar i Oceanet, hvilke vore Skibe, uden at indhente dem eftersatte, efterdi de Engelske seilede bedre end vore. Toulon den 10. Maji. Der ere blevne mange Skibe fragtede for Kongens Regning, hvilke skal bringe Levnetsmidler til vore 5 Skibe, som ligge i Cadix. Der skal 5 Linieskibe herfra støde til bemældte Skibe, som da tilligemed 15 Spanske Skibe skal seile til Brest, og udgjøre en Deel af den Flode, som er bestemt for Kanalen.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Livorno den 13. Maji. Fra Tripolis har man under 31. Mart. faaet den Efterretning, at den imellem den der regierende og en anden Bey opkomne Krig, hvilken sidste var rykket frem forat afsætte den første, efterdi han gjorde Paaanke paa hans Værdighed, uden et afgiørende Slag derfor bliver til Ende, efterdi hverken den ene eller den anden er i Stand til længere at udholde Krigen, allerhelst de begge have Mangel paa de nødvendigste Levnetsmidler. Jmidlertid har dog den regierende Bey som en foregaaende Fredsbetingelse forlangt, at Modpartiet skulde udlevere ham Beyen, i Hænderne, hvilken tragtede efter hans Regiering; men dette har man dog ikke villet bevilge.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Rouen den 13. Maji. Engelænderne have virkelig været for Cherbourg, og man har allerede villet lade opbryde Brolægningen i Staden; men de have igien draget sig tilbage. Jmidlertid er Besætningen der bleven forsterket.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Brest den 15. Maji. Siden den 9 hujus har Veiret været meget stormende.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Krigskibet, le Magnanime, som man ventede hertil fra Rochesort, har den 10. hujus mistet sit Anker, og det har været nødt til at vende tilbage igien til bemældte Havn.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
J nogle Dage have vore Kapere ingen Priser gjort af Betydenhed, men de have vel taget nogle smaa Skibe, som have ranzioneret sig. Da nu, efter det sluttede Car tel angaaende Krigsfangers Udvexling, vore Kapere ikke have været lykkelige i at gjøre nogen, og Kongen derudover bliver nød til at løse de Franske Fanger med store Summer; saa taler man om et andet Slags Reglement, hvorved denne Uleilighed for os, uden Skade for Engeland, kunde afhielpes.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Fra Jtalien den 16. Maji. Natten imellem den 8 og 9 hujus har man igien mærket et Jordskælv i Bologna.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Paa Øen Maltha rase Kopperne saa sterk, at der i en kort Tid ere døde henved 3000 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Petersborg den 16. Maji. Den 21. April, blev Nevastrømmen fri for Jis, efterat den havde været tilfrossen fra den 1. Decembr. i forrige Aar, og altsaa i 142 Dage.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
London den 19. Maji. J et Brev fra Gibraltar, dateret den 20 April, hedder det, at den 13 forhen løb Fregatten Hyeng ved Midnat herind i Bayen, da den formedelst Capitainens Snildhed og hastige Seilen var undgaaet Jlden fra 4 Batterier og 3 Schebeker, hver paa 28 Kanoner, saa og en Fregatte paa 32 Kanoner. Der blev fra begge Sider hæftig foret, og Admiral Barcelo hastede med et Skib paa 50 Kanoner efter vor Fregatte; men han kunde ikke indhente den. Den Spanske Admirals Eskadre bestaaer af 6 Skibe af Linien, 1 Fregatte paa 32 Kanoner, 3 Schebeker hver paa 28 Kanoner, og en Mængde Gale rer. Garnisonen er ved et frisk Mod, omendskiønt en anstikkende Feber, som de Spanske Fanger udbrede imellem sig, har bortrevet mange. Den Spanske Leier bestaaer kun af 7000 Mand, som ikke gjøre noget Tegn til at angribe os, endskiønt vi strax ere færdige dertil.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Da Commodore Elliot i Forgaars er i Skibet Edgar ankommen hertil fra Gibraltar, saa ere allene Skibene, Panther og Entreprise tilligemed 3 smaa Fartøier blevne der tilbage. Man skal i Fæstningen begynde at have Mangel paa Jldbrændsel og Kull. I Gaaer kom en Expresser i 6 Timer fra Portsmouth; hans Hest faldt strax efter hans Ankomst død ned. Efter ham fulgte endnu 2 andre Expresser, som iblandt andet medbragte den ubehagelige Tidende om Admiral Har dos Død.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Den 26 Maji. J Forgaars Aftes Klokken 8 ankom Capitain Uvedale af Skibet Ajax i Pegasus, Capitain Bajelp, som Expresser til Admiralitetet med Depescher, fra Admiral Rodney, dateret Fort Royal=Bay ved Martinique den 26. April. Disse Depescher indeholde en Et terretning om en Søe Trefning, som den 17 forhen var forefalden imellem den Brittiske Flode under Sir George Rodnens Commando, og den Franske Flode under Greven af Guichen, og ved hvilken Trefning efter en hæftig Kanonade fra begge Sider, den Franske Flode, omendskiønt den bestoed af 23 Skibe af Linien, men vores ikkun af 20, blev nødt til at drage sig tilbage deels til Martinique, og deels under Kanonerne af Guadeloupe. Jkke et eneste Skib er, som det synes, fra nogen af Siderne blevet taget, omendskiønt adskillige ere blevne ster beskadigede, og Forlisen paa vor Side beløber sig til 120. Døde og 350 Saarede. Fiendens Forliis maae være meget større. Jblandt de Døde paa vor Side ere Capitain St. John og 3 Lieutenanter paa Jntrepide, i Lieutenant paa Sandwich og 1 paa Grafton. Trefningen har varet i 8 Timer, efter hvilken Tids Forløb nogle Skibe paa begge Sider have været ligesom bare Vrag. hvilket i sær Admiral Rodnens eget Skib, som har fegtet med det Franske Admiralskib, har været. Den indfaldende Nat har gjort Ende paa Trefningen; om Morgenen derpaa var Fienden deels gaaen til Guadeloupe og deels til Martinique.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Cassel den 20 Maji. Det her udspredte Rygte, at de herfra nyelig afgangne og til Amerika bestemte Rekruter bleve opholdte i deres Marsch, er ganske ugrundet, da man her har den Efterretning om dem, at de ikke allene fortsætte deres Marsch til Bremerlehe, men endog at Transportskibene, hvori de skal indskibes, have allerede været der siden den 10 hujus.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Disse Skibe have medbragt Invaliderne fra de i Amerika tienende Tropper.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Paris den 23. Maji. Alle Regiments-Obersterne, som befinde sig paa Kysterne af Bretagne, Normandiet og Flandern, maae den 1. Jun være ved deres Regimenter.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Vore ved Rochesort og i Orient sig befindende Linieskibe skal strax seile til Brest, saa snart de fra Cadix ventende 25 Spanske Linieskibe ere paa Veien dertil, og da vil vor store for Canalen bestemte Flode bestaae af 54 Skibe af Linien.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Ordet gaaer nu, at Ridder Ternays Eskadre, som man meente at skulle seile til Nord=America, er bestemt til at giøre Angreb paa Minorka.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Man vil her have Efterretning om, at Charlestovn er den 7 April af Engelænderne indtagen med Storm. Cleve den 24. Maji.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Det lader nu til at være afgjort, at Krigens Skueplads, ganske vil aabnes i Amerika, for der at afgiøre de Engelske Coloniers endelige Skjæbne. J Europa torde man tilbringe Sommeren med at observere. Den Franske for Kanalen bestemte Flode vil, efter de nyeste Breve fra Pa ses ei blive færdig førend først i Julii Maaned, og den fattes endnu Matroser, da forrige Aars Campagne har kostet den mange; der befinder sig endnu ingen af Divisionerne at Orient, Rochefort, Toullon og Cadix, hvilke skal udgjøre denne Flode, i Brest.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Man troer, at den Engelske store Fløde ei heller endnu er fuldkommen seilfærdig. Hidtil er Engelændernes og de Franskes Magt i Vestindien lige; men skulde Ridder Ter ny i Forening med den Spanske Eskadre gaae til Ame sta, saa torde den der Engelænderne giørende Diversion. have vigtige Følger.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Portsmouth den 25. Maji. I Gaar Morges satte Admiral Geary i Spithead sit Admiralsflag op om Borde paa Victoria. Der vare nu ved Spithead 8 Admiralsflagge, nemlig Sir Gearys og Øyes, Admiraler af det hvide; Evans, Rear=Admiral af det hvide; Barringtons og Darbys, Vice-Admiraler af det blaae; Edwards, Digbys og Ros, Rear=Admiraler af det blaae Flag. Admiral Edwards paa Portland venter med Convoyen for Newfoundlaand ikkun paa god Vind.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Frankfurt den 27. Maji. Boghandler Himburg i Berlin vilde lade en Bog trykte i Halle, under denne Titel: Frimodige Betragtninger over Christendommen. Samme Bog var allerede censureret til Trykken af Hr. Overconsistorialraad Tiller; men det Theologiske Facultet i Halle forbød dens Trykning. Da Himburg ingen anden Udveie saae, end at vende sig til Kongen, saa udkom følgende Kongel. Rescript til det Theologiske Facultet i Halle: Friderich, Konge &c. Vores a. den Forfatterne desuden yderligst besværlige Censur maae, saa meget som mueligt, indskrænkes, og i Tilfælde, naar intet imod Religion og gode Sæder forekommer, Trykningen ikke forbydes, saa finde Vi ingen Betænkning i at det her af Vores Overconsistorialraad Teller qva Censore allerede approberede Seriptum: Frimodige Betragtninger over Christendommen, med det Motto 1. Cor. 1, 12. 13 og Cap. 3, 21. kan tryk les, uden at den behøver en anden Censur eller Decretum approbatorium derfra. Ere &c. &c. a. Berlin den 7 Februar. 1780.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Fra Holland den 27. Maji. Efterretningerne fra Frankrig bekræfte, at der i denne Sommer skal være adskillige Campementer paa Kysterne af Provintserne ved Kanalen, og at Tropperne, Artillerie m. v. skal komme dertil fra de inderste Provintser.
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Haag den 27 Maji Den 24, have Kiøbmændene her i Landene indgivet til Generalstaterne følgende Supplik:
Jyske Efterretninger, 1780-06-09
Undertegnede Kiøbmænd, Assurandeurer og Skibsredere i disse Lande give i Ærbødighed tilkiende, at de Commercerende have med den taknemmeligste Følelse fornummet Deres Høimægtigheders modige Beslutning, at udruste et Antal Krigskibe til at beskytte Republikens frie Skibsfart. Supplikanterne ere ikke uviidende om, at denne Udrustnings gode Fremgang er bleven opholdt formedelst Skibsfolkets Sygdomme, formedelst Mangel paa Matroser, og andre Omstændigheder; da imidlertid den beste Aarets Tid for Skibsfarten forløber, og mange ladte Koffardieskibe uden Beskyttelse ikke kan afseile fra Republikens Havne, i det man hverken her eller andensteds kan faae Assecurance paa den fulde Ladning og Skib, men kun paa en ringe Deel deraf, og der tilmed endnu for den uhørte Præmie af 20 til 30 Procent, hvilket foraarsager en saadan Handelens Ophold og Forhindring, at man snart maatte vente dens heele Ruin, efterdi alle Commissioner til udenrigs Forsendelse her fra disse Lande bortledes, uden nogen Tid at haabe, at de ville vende tilbage igien; saa ere Supplikanterne indstændig ansøgende, at Deres Høimægtigheder dog paa det hastigste vilde foranstalte denne fornødne Beskyttelse, og giøre den virksom, da de Commercerende paa deres Side ere beredvillige til, saa vidt mueligt, at gjøre, hvad de kan, til det fornødne Mandskabs Completering, og at beqvemme sig til saadanne Midler, som Deres Høimægtigheder efter Deres Viished ville eragte fornødne til Skibsfartens og Handelens Opholdelse.