JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
Aalborg Avis, vil ikke opgive sin interessante Kolle norske Overfaldshistorie paa Pastor Visby, men mener, at da den har staaet i een Avis til, saa maa den absout være sand. Vi gientage i saa Henseende vor tidligere Forsikkring, at dengang Efterretningen blev meddeelt i Aalb. Av havde Pastor Visby endnu ikke engang talt med Forbryderen, saa at følgelig denne heller ikke kunde have provet paa noget Overfald paa ham. (Vi ere ikke beføiede til at nævne vor Kilde, men vi tør dog forsikkre om, at vi have en saa paalidelig Hjemmelsmand, som man i dette Anliggende vel kan have (Loll. Falst. St. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
For nylig har Eieren af Hovedgaarden Rønnebecksholm, med underliggende Gods (tætved Nestved) Justitsraad Universitetsforvalter Gruner, solgt denne Eiendom til en Hr. Tøfte for 135,000 Rbd. Omtrent for 10 Aar siden var den kjøbt af Hr. G. for nogle og Halefemsindstyvetusinde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
De i Nærheden af Kiel liggende adelige Godser, Danisch-Nienhof og Hehenhein, tilhørende Grev H. Rauzau, are solgte til Hr. Adanii i Bremen for 227,000 Rdlr. Cour. (Alt. Mert.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
Ved det i Tønning den 19de August stedfundne Hestemarked vare 800 Heste udstillede til Sala; imidlertid var Omsætningen, uagtet de mange Kjøbere, dog ikke Livlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
Ved Aalborg, Hjørring og Sæby er der atter foretaget Confiskationer af flere Smug=Brændeviinsbrænderier paa Landet. Jdet Aalborg Avis udtaler sit Haab som, at dette for Kjøbstædbeboernes Næring skadelige U Hæsen, vil blive aldeles hævet, yttrer den, at det ogsaa er at vente, at der ved fremtidig Uddeling af saadanne Bevillinger, meer end der i den sidste Tid altid er skeet, vil blive taget tilbørlig Hensyn til Localiteterne, saa meget mere som Man veed, at dette er Kongens udtrykkelig Villie. Et Vidnesbyrd herom har Hs. Majestæt paa sin sidste Reise i Jylland selv gjort. Under en Tiscussion om Brænderi=Anliggender, hvori Hs. Maj. ved sit Besøg i en jydsk By, med en for alle Tilstedeværende overraskende Sagkundskab, behagede at deeltage, beklagede Man sig nemlig for Hs. Maj. over, at, ved flere til Landbrænderier uddeelte Bevillinger, KjøbstæDernes Jnteresser syntes at vare stillede i Skygge, hvor 8. Hs. Maj. yttrede, at han naturligviis ikke kunde troe, de vedkommende Autoriteter vilde give Landboens Jnteresser noget Fortrin paa Kjøbstadens Bekostning, Man fremhævede nu nogle Exempler og deriblandt eet, der indeholdt en Tilladelse til Anlæg af et Brænderi paa en Gaard, som laae imellem 3 Kjøbstæder og i betydelig Nærbek af alle 3, hvorpaa Hs. Majestæt, selv overrasket ved dette Tilfælde, yttrede: at det ingenlunde var Regjeringens Mening, at det paa saadanne Steder skulde meddeles Brænderi=Tilladelse, men tilføiede Hs. Mai. - Man er jo i Meget nødt til at gaae efter (Hp. Av.) sin Amtmands Jndstilling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
Det synes skrives der fra Rendsborg i ItzeboeUgeblad – som om der var beskiæret Landmændene en Fortsættelse af den for deres Pengerunge saa gunstige Periode; thi Jorden har atter givet en Rigdom af Afgrøde og Priserne herpaa holde sig endnu højt. Ruget er overalt i det kjære Fædreland vel treven og Refe heraf har i Rendsborgs bedre Omegn fundet mange Ar af denne Kornsort med 60 Kjerner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
J de svære Storme som have raset paa de norske Kyster den 15de f. M. og følgende Dage, har en Mængde Skibe lidt Havari, og er indkommen til forskjellige Havne. Skibet Elisabeth, Capitain Wulff, fra Rio Janeiro, bestemt til Altona, er, efterat have stødt sammen med et stort engelsk Barkskib, sjunket udenfor Dewets Havn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
AVERIISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Mandagen den 14de September førstkommende en Formiddagen Kl. 19 ved offentlig Auction bortsolgt, om antageligst Bud skeer, den afgangne Madame Hons Boe tilhørende Gaard beliggende i denne Byes Vestergade. Auctionen afholdes i den sælgende Gaard. Det bemærkes, at Bankhæftelsen er udbetalt. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, hvortil Lysthavende indbydes. Thisted Byefogedcontoir den 1ste Septbr. 1846, Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
Den paa Ullerup Hovedgaards Mark opført privilegerede hollandske Vindmølle med tilliggende Huus og Jordlod kan erholdes i Forpagtning paa billige Vilkaar fra 1ste November dette Aar, naar Lysthavende ville behagelig henvende sig desangaaende til Eieren paa Ullerup. Ullerup den 31te August 1810. Stadel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-04
En Kakkelovn ei for stor, helst en rund, er skes tilleie. Man ville desangaaende henvende sig til Hr. Kjøbmand Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Ao 1810. No 107. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 5te September. Redmeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Politiske Nyheder. De orientalske Anliggender. Den vigtigste Efterretning denne Post, er at den af 15 Linieskibe bestaaende storbrittaniske Flaade, i Forening med den af den østerrigske Vice-Admiral Baron Bandeira commanderede østerrigske Eskadre ere afseilede til den spriske Kyst, for at give Portens Forslag en kraftig Understyttelse; som bekjendter Risagt Bey afsendt til Alexandrien af den høie Port for at opfordre Mehmed Alt til inden kort Tid at erklære, om han vil antage de fastsatte Fredsbetingelser, eller ikke. Disse Betingelser bestaae i, at Mehemed Alt erholder for sig og Familie Ægypten arvelig, men Paschalikket Jean Acre kun for Livstid. Efter en Frist af 10 til 2) Dage, bliver han truet med Tabet af Pascha likket, derpaa med Ægyptens Arvelighed og endelig med sin hele Eristence. Desuden paalægges ham at udlevere den tyrkiske Flaade til den østerrigsk engelske Flaade, og tilmed forud at udrede den den høie Port tilkommende Tribut. Risaat, Bey vil i Forening med europæiske Commissairer bestemme den Havn, hvor Flaadens Overgivelse skal finde Sted. J Tilfælde at man nægter at tilbagegive Flaaden, synes en blodig Collision at være undgaaelig, og man troer at det vil gaae ud paa en Opbrændelse af den ægyptiske Flaade. Dog Mehemed Ali vil vist ikke give efter, han kjender sin Stilling og veed, hvormeget hans Modstandere have at kjempe imod; desuden begynder snart den stormende Aarstid og Vinteren er for Døren. Ogsaa viser der sig, ikke alene i LilleAsien, men paa flere Steder i det tyrkiske Rige en prørsk Aand, paa flere Steder hæver det gamle Janitscharpartie Hovedet i Veiret, saaledes skal atter et Mord=Forsøg være opdaget mod Storherre ren, da en Afdeling af dennes Garde ville have myrdet ham, medens han forrettede sin Bøn i Mosteen; man angiver den forrige Storvezir Chosrew Pascha som Anstifter af Complottet, hvorfor en Bataillon regulairt Jnfanterie er sendt til Rodosto for at omringe det Huus, som ChosrenPascha beboer, og afskjære ham fra al Forbindelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
J Tokat og Samfun er et aabenbart Oprør udbrudt, og Gouverneuren i Tokat er bleven forladt af den lille Garnison og er bleven hugget i 1 Dele, saavel der, som i Samfun ved det sorte Hav ere de tyrkiske Embedsmænd blevne myrdede, og kun faa ræddede sig ved Flugten; der hersker paa begge Steder fuldkommen Anarchie og Opstanden, griber vidt om sig. J Samsun blev i forrige Uge Qvarantaine=Lægen og 3 Jtalienere myrdede, og man troer, at de nye i Kraft traadte Qvarantaine=Bestemmelser ere Skyld deri. Maaskee er ogsaa dette Skyld i, hvad der meldes fra Odessa under 12te August, at et tyrkisk Dampskib var afseilet til Odessa, for af Rusland at fordre en Forsendelse af 60,000 Md. hvoraf 40,000 Md. skulle i Tilfælde anvendes mod Jbrahim Pascha, i Fald han ikke antog de fastsatte betingelser, og 20,000 Md. samles i en befæstet Leir ved Scutari. 2 tyrkiske Fregatter og 1 andre smaae Krigsfartøier ere blevne forsynede med Proviant og have indtaget 3000 Md. for at forene sig med den engelske Flaade og bidrage til Tvangsmidlernes Udførelse. Det lader sig imidlertid ikke benægte, at blandt den tyrkiske Befolkning har Mehemed All vundet meget ved de Forholdsregler de allierede Magter have taget med Hensyn til Tyrkiet, da den anseer det for Profanation af dens Religion at lade de Vantroende bekjempe Moslims, og der holdes nu offentlige Bønner i Moskeerne, for at Vicekongen maatte erholde Seier. Fra Paris skrives under 28de August, at flere af de store Magter skulle som betingelse for Freden have forlangt Hr. Thiers's Afsættelse, da han som Minister ikke ydede dem tilstrækkelige conservative Garantier. Vi ville ikke dadle Ministeriet, siger et fransk Blad, men rose derimod den Fasthed, det viser, ligefor en truende Coalisation staaer det væbnet, underhandlende ruster det sig til Krig, og er bereed til, naar det skal være, at lade Magten bestemme Alt." Der paastaaes at det skal være lykkedes Kong Leopold af Belgien at frembringe en Tilnærmelse mellem det franske og engelske Cabinet; men paa den anden Side vil man vide, at det franske Cabinet ikke aabenbare vil bryde med Magterne, for endnu i nogle Maaneder at vinde Tid og faae sit Cavallerie sat paa en respectabel Fod, da det behøver en Remontering af 50,000 Heste; for øvrigt arbeide alle Krigsministeriets Embedsmænd næsten hver Nat, og i denne Green af Statsbestyrelsen hersker den største Virksomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Fra Rusland skrives, at Grev Orlow er af Keiseren af Rusland udnævnt til befalingshaver for Armeen i det russiske Riges Sydprovindser og ved det sorte Havs Strandbredder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Frankerig. Den 27de August rottede sig i Paris en Deel Snedkersvende sammen, for at bevirke en forhøiet Løn; men da de mod dem beordrede Tropper befalede dem at gaae fra hinanden, kastede de sig ned paa Jorden. Antallet af Rolighedsforstyrrerne beløb sig til 5 a 600 Md. Mange af dem bleve arresterede. Dagen derpaa skulle flere Sammenrottelser have fundet Sted af Murere og Steenkløvere paa Marsmarken. Fra Stratsburg skrives under 26de Aug, at man har intet Begreb om den Enthusiasme, hvormed Befolkningen i Departementet forbereder sig til Krig, aldrig har Patriotismen i Frankerig yttret sig med den Energie og Bestemthed, Landbeboerne gjøre allerede deres Vaaben færdige og forlange at føres mod Fjenden. Den franske Regjering har tilkjendegivet Marskalk Bourmont, at han har tabt sin franske Borgerret, fordi at han, uden det franske Ministeriums Tilladelse har modtaget en Militaircommando i Portugal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Indenlandsk. Under Hs. Maist. Kongens Ophold i Itzehoe indfandt de holsteenske Deputere sig hos Allerhøistsamme den 20 Aug., om Morgenen Kl. 9, hvorved Præsidenten, Dr. Balemann, holdt en Tale til Kongen, og deri blandt Andet erindrede om det Baand, som fra Arilds Tid knytter Holsteen og Slesvig til hinanden, og som Hs. Majestæt vist vilde forunde sin Beskyttelse, samt opretholde tydsk Sprog og Sæder, tydsk Lov og Ret, tydske Jndretninger, saaledes som de længe have bestaaet i dette Land, og tilstaae sine tydske Undersaatter en passende Deeltagelse i Lovgivningen og Forvaltning af Staten og dens Communer. - J Hs. Majestæt Kongens Svar hedder det blandt Andet: "Jeg maa beklage, at Nogle føre det Sprog og foresige Folket, at raadgivende Stænder ikke kunne have nogen Betydning: kun da have de ingen Betydning, naar Landsherren ikke agter paa deres Andragender, deres Raad; men dette vil De ikke vente af mig. Naar jeg i vigtige Anliggender, hvor det kommer an paa Forandringer i denne Institution, ikke kan opfylde Stændernes Andragender, maae De være overbeviste om, at høiere Regentpligter forhindre mig deri, idet jeg i disses Udførelse ligesaa meget maa vide at vedligeholde mine Undersatters Høiagtelse, som deres Kiærlighed. Modtager Forsikkringen om min særdeles Velvillie. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Ved den den 31te August foretagne Trækning af Classelotteriet udkom følgende Bagtal: 123, 206, 212, 240, 246, 302, 329, 355, 356 og 390. Præmien, paa 8000 Rbd. faldt paa Amben (9329) hos Coll. Gether i Kbhavn; en Gevinst af 4000 Rbd. (63 206) paa Lotteriets Lodder; 2000 Rbd. (35302 bes Mad. Jordt i Flensborg; 3 Gevinster a 1000 Rbd. hos Coll. Koch i Glückstadt, Mad. Sørensen i Flensborg og Coll. Gether i Kbhavn, og 3 Gevinster a 1000 Rbd. paa Lotteriets Lodder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
De slesvigske Stænder ere ved allerhøieste Patent af 25de August indkaldte til at møde i Slesvig den 14de October d. A. Deres Session er ligesom Østifternes og Holsteens bestemt til at vare i 2 Maaneder. Angaaende de jydske Stænder var der endnu den 31te August ikke udgaaet noget Patent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Deres Majestæters Afreise fra Altona skulde ifølge Berl. Tid, finde Sted den 28de f. M. og da giennem Lauenborg fortsættes til Pløen, hvor Allerhøistsamme agte at opholde sig omtrent 3 Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Som Man erfarer har den franske Gesandt i Kjøbenhavn igjennem Politiet forlangt de af de 40 pyrenæiske Sangere, der ere utilfredse med Direktørens Medfart, sig udleverede, for at sende dem tilbage til deres Hjem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Følgende Erklæring er indsendt til Stænderforsamling, gen fra 5 Landsbyesogne i Fyens Stift i Anledning af de for Forsamlingen fremhævede Ønsker og Skattebevillingsretten: "Hver høit det end klinger, at der fra forskjellige Hjørner i Landet ere indkomne Petitioner til den høitærede Stænderforsamling om at andrage for Hs. M. vor allernaadigste Konge om Skattebevillingsret for Folket, saa maae dog hverken Kongen eller Kongens Folkeraad troe, at et saadant Raab udgaaer fra den storre Deel af Nationen, eller at Ønsket om en saadan Forandring i Regjeringsforfatningen, som slige Petitioner tilsigte, i Almindelighed deles af den Klasse i Statssamfundet, hvis Flid maa i Forhold tilveiebringe den sterste Sum til Statens Fornødenheder. Skjøndt Vi kun ere simple Folk, om hvem mange Store troe, at Vi ingen Mening eller sund Jndsigt kunne have i slige Sager, saa fatte Vi dig heelt vel Betydningen og Hensigten af Petitionerne om Skattebevillingsretten, og indsee, at det hverken kan have Mere eller Mindre at sige, end at det skal forsøges paa at fratage Fædrenelandets Styrer og Fader en Deel af hans absolute souveraine Magt. Sligt er og kan ikke være den Borgerklasses Onske, hvortil Vibøre. Ligesom Vi taknemmeligen erkjende, at Vi skylde Danmarks Kongers Envoldsmagt det Velvære og den Lykke Vinde, saaledes indsee Vi ogsaa, til hvilken Forstyrrelse og Uorden det letteligen kunne fore i Fremtiden, om Hænderne skulde saaledes bindes paa Landets Konger, at Disses gode Villie og faderlige Omsorg for Landets Born fælleds Vel skulde kunne strande paa Enkeltes Maat til at modsætte sig Regieringens vise og kjærlige Foranstaltninger. J som raabe paa større Frihed, ville maaskee svare Os: "ia, men Vi ville just bruge vor Frihed til Landets Vel." Kan gjerne være, sige Vi, men vi ville da ogsaa igjen svare Eder: "Viis Os et eeneste Exempel paa, at Danmarks Konger siden Souperainiteten ikke ogsaa have brugt Deres Frihed til Landets Vel;" hvorfor skulle Vi da søge at giøre Indgreb i en Frihed, om hvilken Vi vide, at den hidtil har været til Velsignelse, og gribe efter en Selvraadighed, om hvilken Vi ikke vide, hvad den kan bringe Os! – Takkede være derfor all J Fædrenelandets og Kongens troe Mænd, som i Folkeraadet have opløftet Eders Rost imod en saadan Jndgriben i Kongens Magt, Vi ville tillidsfuldt haabe, at Eders Saa skal seire til Landets Vel; og ville J stotte Eder til Folkets Mening for at vinde Overvægten, da ere Vi overbeviste om, at J hos den danske Bondestand ville saae tusinde og atter tusinde Stemmer at høre, der ville vidne for Eder. Thi vel udgjøre Vi kun en liden Deel af Landets Børn og kunde ikkun svare for Os selv, men det vide Vi dog, at naar Sporgsmaalet er og Jndskrænkning i Regieringens Magt, da kan der kun være een Mening hos den tak emmelige danske Bonde."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Det er blevet Red. Hemp. Av. meddeelt, at Menigheden i Ærøeskiøbing meget beklager sig over, at Organistembedet sammesteds, nu har staaet ledigt i et heelt Aar. Fra Aarhuus skrives: J Thiset Sogn skal en stakkels Omlober, c. 60 Aar gammel, ifølge Cancelliets Resolution, snart døbes og confirmeres. Fortiden lider han en Straf for Løsgængeri, da han siden sine Forældres Død, i sit 5te og 6te Aar, har drevet omkring uden nogensinde at have hart fast Bopæl eller Andet at fortjene Livets Ophold med end Salg af Koste, og dog har han ingensinde belet eller forøvet andre Forbrydelser. J denne sin Elendighed havde han dog fundet en kjærlig og trofast Qvinde, som i 30 Aar havde havde fulgt ham overalt; de have 3 Børn sammen, af hvilke det ene, nu en voxen Pige, er bleven født midt i en Sneedrive.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Fattigvæsenet tillader vel neppe at de blive ægteviede, ellers kunde man i Thiset opleve det Særsyn, at een Person paa een Dag eller i alt Fald med korte Mellemrum. blev døbt, confirmeret og ægteviet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Om Morgenen den 21de August ankom til en stiansand en Deel Sofolk, reddede fra en, udenfor ydre Flelkere den foregaaende Dags Aften sunken, Skonnert, Cordelia, ført af Capt. Chapmann, hjemmehørende i Sunderland, kommende fra Stettin med en Ladning Hvede, bestemt til Harwich. Efter de bjergede Søfolks Forklaring seilede Skonnerten fra Helsingøer den 17de August, og sprang læk den paafølgende Dag, saa at Pumperne uafladeligt maatte holdes i Gang. Da Lootserne ankom til Fartøiet, befandtes det i en saadan Tilestand, at det efter deres Formening maatte indbjærges paa Kysten. Capitainen, der var aldeles beruset, – hvilket i mere eller mindre Grad var Tilfælde med det hele Mandskab, – vægrede sig imidlertid bestemt herfor, og da Folkene med den øieblikkelig Livsfare for Oene sprani Lootsernes Baad, tumlede Capitainen ned i sin Kobyt, hvor der ogsaa laa en syg Passaacer, som var kommen embord i Helsingøer. At faae reddet ham og Cantainen med Magt, var imidlertid umuligt, da Skibet fank i samme Øieblik som Baaden stødte fra Siden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Capt. Renzmann, førende Stettiner=Skibet Theesk. har den 15de Aug. Kl. 12, under 57 7 N. B. - 76 47 s. L. seet paa Søen to med en sort og rød Reuvendigt malede Baade, indvendigt sule, fyldte med Vant, J den største af disse Baade sad et levende Menneske, der sandsynligviis havde surret sig fast. Capitainen gjerde strax Anstalter til at frelse ham; men formedelst den bøie to og svære Storm mislykkedes alle Anstrængelser. Han gjorde derpaa en Skonnert under Vinden ermæfsom derpaa, som i Læ af Baaden; men efter Urterede at komme mislykkedes ogsaa dennes Anstrængelser, Begge Baade syntes at tilbøre et engelsk Sch der sunket, og hvis Mandskab havde villet redde sig i Bage dene. (Norske Hr. To.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Stænderforsamlingen i ReceerOtte og tyvende Møde den 20de Aar. Cand. juris Buch der of den Kgl. Commissarius var antagen som tredie Protokolfører, tiltraadte sige Forretninger som saadan. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragender; Biskop Mynster: Skrivelse fra Pastor Hass i Medelken i Ribe Amt, hvormed indsendte en af 29 Garen ænd- og 9 Huusmænd underskreven Petition, hvori de antager i Statsfortatningen fraraades. Samme, Peter fra 72 Skolelærere i Præstøe Amt om Forbets na i Almueskolelærernes Kaar. Sagen ang. Ber sig i 8 at betiene sig af en anden Præst end Sonet, førere, foreløbig Behandling. Biskop Mynster oplænt i m Referent for den nedsatte Committee (Mynste, CauBirch, Bang, C. Neergaard) dennes Betænkang, der, f. ud paa, at Forsamlingen skulde ret tionere om, 1) at vedkommende Præster ikke bør nægte deres Samtykke til, at et Barn af deres Sogn maa confirmees at andet Sogn, naar Forældre eller Værger 8 ske det for at ingen Præst maa til Confirmat onsforbedet ise a 6 noget Barn af et fremmed Sogn, som er forv 1 at søge offentlig Skole, med mindre det ved den HyggeEtammen, som gaaer forud for Antagelsen, paa den i Skoleanordningerne, for Kjøbstæderne 832, og for paadet § 25, befalede Maade af vedkommende Skoleconmission udskrevet af Skolen; ligesom vedkommende Præst, saafremt han finder det fornødent, er berettiget til af forde, at ogsaa de Børn, der ere fritagne for Skolegang, forinden skulle i Skolecommissionens Overværelse, underkastes en Prøve, om de ere i Besiddelse af de besaalede Kundskabet. Finder en Præst sig beføiet til at nægte saadant Samtykke, da bør han strax gjennem Provsten drage Sagen for Biskoppen, som, hvis han finder, at Sam kke uden tilstrækkelig Grund er nægtet, kan meddele den rnødne Tilladelse, men i modsat Fald indberetter Sa til det kongelige danske Cancellies Afgiørelse; 2) at villinger til at communicere i en fremmed Menighed efter maae kunne erholdes hos Provsten i Districtet, at Vedkommende personlig henvende sig til ham des gaaende, mod et Gebyhr for de Personer, der kunne regnes til den arbeidende Classe af 2 Rbd., for An af 5 Rbd., – hvilke Gebybrer blive at anvende til kirkeligt Øiemeed, – men af Trængende uden Betag. Over disse Gebyhrer maatte ved Aarets Slutning legnskab blive at aflægge af Provsten giennem Biskoppen det kongelige danske Cancellie. Bevillingen maatte de for Mend, Hustru og confimerede Børn, saafremt se ønske at benytte samme, men ikke for Tienestetvenler andre Person er i Huset. Disse Bevillinger skulle være gieldende for 3 Aar, da de derefter mod det tsatte Gebyhr kunde fornyes, dog kun naar de Paa bende for Provsten fremlægge Beviis for, at de vir a have communiceret i en anden Menighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Hamburg Cours var den 1ste Septbr. paa London, 13 . 3 pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 Bo. 197 Rdr. Hamb. Courant 23 1/2 p. C., dansk grov Courant 23 1/4 og Schillinge 23 3/5 a 24 1/2 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Kiøbenhavns Børs den 1ste Septbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197. Species, 21 12 Specier) solgtes til – . - s.;) B. Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speger 185 1/2 a i Sedler; sv. Sedl. pr. H. Rigsgjæld 47 a 17 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Reg te, 98 1/2 a 99 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laaget 4de Februar 1820) 101 a 101 Pr S. Døde. Kjøbenhavn: Frokken Hanna Kohl; BogtrykKoppings Hustru, Johanne Christiane Wobler, 74 Typograph Carl Johan Bosin; Brændeviinsbræner Rasmus Jensen Riis; Enkefrue Karen Wolck; Ra Wilhelmine Broselius, 2 Aar; Jacobine Marie bestrup, 23 Aar; Enken Else Lange, 64 Aar; Tjener es Andersen. - Aarhuus, Peter Felix, 9 Aar og Maaneder. (Han var født i Neapel.) - Aalborg: tirubestyrer C. Olsen, 38 Aar; Mad. Else Johanne al 3, f. Lund, 73 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Aager Kanals Skibsliste. Jndk. Den 30te August, Ringkjøbing, P. Anker af Fanøe f. Stoekton til Nyekjøbing m. SteenSkibsklarerinder ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Jndk. Den 1ste September, Chr. Madsen af og Hansted Strand fra Christiansand med Trælast, tangjern, den 3die M. Pedersen af Klitmøller histed fra Altona med Stykgods, N. Madsen af Thested fra Aalborg med dito. Den 4de, S. sen af og fra Arendahl til Thorupstrand med Trælast. Den 5te, H. C. Bastiansen af og fra dito til ditormer dito, 7 Clemmesen til Thisted fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Udg. Den 1ste September, J. Rischer af Thisted, til Kjøbenhavn med Uld og Klude. Den 3die, M. Pedersen af Alitmøller fra dito til Skive m. Stykg. Den 4de, S. Gundersen, den 5te. 5 Bastiansen begge af og til Arendal fra Thorupstrand med Kreaturer og Smør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-05
Ved Tallotteriets 1008 Tæl, i Kbhvn. Prem. 91, 50, 77,84, 49. NNNNNN-- AVER IISSEMENTS.