Berlingske Tidende, 1792-03-26
Paris, den 9de Martii. I Gaar har man faaet Efterretning om en vigtig Forandring i det spanske Ministerium. Greven af Florida Blanes er den 27 Febr. efter Kongel. Befaling bleven arresteret, hans Papirer derpaa forseglede, og han forviist, man veed ikke hvorhen. Grev d'Aranda, forhenværende Gesandt i Paris, er bleven Premierminister. Aarsagen, hvorfor Greven af Florida Blanca er falden i Ungade, er endnu ubekiendt, og tillige den Hensigt, som denne Tildragelse kan have til Frankrigs Anliggender. - J Sessionen den 6te forelæste Krigsministeren en Plan, som indeholdt Resultatet af det Kongel. Conseils Conferencer med Generalerne Luckner, laFavette og Rochameau. Generalernes første Mening gaaer derhen, at man hellere maae føre Krig, end indgaae Forliig med fremmede Magter, at man maae foretrække Frankrigs Tilintetgjørelse for dets Fornedrelse. Herpaa undersøge de, hvorledes man kan udholde Krigen og føre den med Fordeel. De synes, at adskillige i Detail gaaende Love, og adskillige Roministrations=Anstalter ere fornødne, og om disse ansøge de. Fornemmelig drive de paa at stifte Forening imellem Friehedens Venner og Kongens, at forsvare den indvortes Fred, at bilægge Tvistighederne og tilintergiøre de Kampe, hvori Patriotismen strider for Aristokratiet, som opmuntret og misbruger den, for at stort den i Fordærvelse. Generalerne bevidne, at de ere beredte at de for Friheden, og at lade sig begrave under Rigets Ruiner, dersom det med Lykke skulde blive angrebet, og de meddele den Lovgivende Magt til Overveielse deres Tanker om de uomgiængelige Midler, til med Fordeel at kunne forsvare det. I Aftenforsamlingen blev besluttet at giøre en Undtagelse i Henstende til Hr. d. Estaing, som egentlig ikke har tient ved Marinen, og erklære ham duelig til en Admirals Post, uden at miste sin Rang ved Landmilitien. Profecter til Decreter, derover blev strax antaget. - Derpaa fremkomme parisiske Børgerinder for Skrankerne, med den Degiæring, at man vilde tillade dem at foreene sig med deres Mand og Brødre, som vare i Begreb med at stride for Friheden. De vilde derfor ikke forsømme at bære Omsorg for deres Huusvæsen og Familie, men man kunde dog ikke lægge Baand paa deres Mød uden at paastaae, at de erklærede Menneske Nettigheder ik vare anvendelige paa Fruentimmere. De bare om Pile Pistoler, Sabler og Flinter, og om Tilladelse at forsamle sig paa Martiis=Plads, og øve sig i Vaaben. Dette Andragende blev anhørt deels med Jnteresse deels med en Smul Man aan dem et Sper, som var en Franskmand, der tal med Fruentimmere, anstændig og de til den Ære at tage Søde. Uden Tvivl vil det nok blive derved. - De Efterretninger man har fra St. Domingo, gaar ikke videre end til den 10de Januarii. - Den første Trande Transport, som blev sat i Land paa Cap, har forten temmelig got Virkning. Den er nu omtrent 2000 Mand stærk, men Regindtræde at den i det mindste bestod at 20000 Magt. - Jvergangne, lige Blade laser man Generalerne Rochambogn, le over ter og Lnskers Dreve til Krigsministeren Hende Narbønne hvori de meget røser hans Virksomhed. Jndsigter og Partie, tilmee, og bede ham, at han dog ikke vil nedlægge sin Post da dette i de nærværende Omstændiab der vilde vare hans skadelig og følgelig strafværdigt. Der von Narbonne og rede derpaa han havde vel vilde nedlagte sin Paa . . ikke kunde være tilfreds med den ministerielle Opførsel at en af sine Colleger, hvis personlige Caracter han agtede han, men saasom de troede, at han var nyttig til den gode Saae. Forsvar, vilde han beholde sin Post i det mindste saalange man endnu blev truet med en Krig, til hvilken man giverlig maatte forberede sig, for at føre den med Derømmelse, eller for at kunne opnaae den endnu større Lykke, at undgaae den.