Berlingske Tidende, 1781-01-22
AVERTISSEMENTS. Hos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 93 ere nyelig blevne færdige fra Pressen Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engelland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. paa Skrivpapiir. For Patriotismens Skyld, gjør det mig ondt, at det høypriselige Landhuusholdings=Selskab i Kiøbenhavn, ikke vil paatage sig, at lade den occonomiske Encyelopædie giennemsee før Trykningen; - et Ønske, som egentlig eene var en Virkning af den Agtelse jeg bar for dette Selskab, og ikke grundede sig paa mindste Tvivl om mit til Udarbeydelsen indbudne Selskabs Kundskab og Duelighed. Men da Hr. Etatsraad Martfeldt her offentlig i Aviserne, forsikrer, at sammes mange Forretninger ikke tillade sligt saa indseer Publicum vel, at dette ikke gjør nogen væsentligere Forandring i min Plan, end at jeg udsletter denne Forhaabning af samme, som desuden kuns var Ønske - ligesom den hele Plan, gjerne kan blive ved et Ønske, ifald mine øvrige Landsmænd ikke med meere Jver anderledes vil interessere sig for samme. - J min Plan havde jeg lovet Publicum, til Paaske at give Efterretning om hvad det kunne forvente sig af Udfaldet; og da skulle jeg, selv, ellers ikke have undladt, at melde min mislykkede Forventning om Landhuusholdings=Selskabet, der med Tilladelse, hverken var Løvte eller Forsikring, men allene et Ønske, ligesom den heele Plan, som jeg derfore strax tog mig den Frihed at indsende til Selskabets Approbation og Deeltagelse, og tænkte at den var værdig til at opslamme patriotisk Jld, uden kold Forespørgsel. - Midlertid skal jeg, uden at lade mig afskrække, gjøre mig Umage for, fremdeles at indbyde værdige Medarbeydere, hvis Giennemseen de og Approbation skal kunde fyldestgiøre Publici Forventning. Jversen. Den Mangel, vi have paa et godt latinsk Lexicon i det dan ske Sprog, har længe været indseet og beklaget. Nucleus latinitatis, saa store Fortienester den unægtelig har, og saa meget den røber en Forfatter, der har hentet sin Forraad fra Kilderne selv, og tillige havt god Styrke i Modersmaalet (hvilken sidste Egenskal nødvendig kræves af en latinsk Ordbogsskriver, naar han skal kunne bestemme Ordenes bemærkelser nøiagtigen); saa har den dog adskillige Mangler og Ufuldkommenheder. Thi 1) udelader Nucleus mange Ord, som have den bedste Auctoritet for sig, og findes hos Skribenter, der sædvanlig læses af Ungdommen; 2) forbigaaer den en Mængde bemærkelser af Ord, som bør kiendes og vides, endog af Begyndere; 3) giver den alt for liden Underretning, saavel om Ordenes rette Forstand og Brug, som om deres grammaticalske Construction. Denne Underretning bør haves af anførte Exempler og Steder af Auctorerne selv, hvori Ordet sees i fiin rette Brug og Sammenhæng. Men af saadanne Exempler har Nucleus alt for faa. Denne Mangel, fornemlig i Henseende til verba, har gjort, at man hidindtil ikke har kunnet undvære i Skolerne de saa kaldte Verba Stephani, hvilken dog er en i mange Henseender uefterretlig Bog; 4) forvolder den strænge etymologiske Orden, hvori Gloserne ere satte efter deres primitiva, endog saadanne, hvis Etymon er tvilsomt, stor Møye og Tidsspilde, i sær for Begyndere, imod hvilken de Fordeele ikke veye op, som denne Orden fører med sig. Disse ere unægtelige og ikke ringe, hvor et Ords Oprindelse er vis og afgjort, og ikke beroer paa Gisninger og Spidsfindigheder. Thi det er af Vigtighed, at see, hvorledes Ordene ere beslægtede med hinanden, hvoraf skiønnes tillige bemærkelsernes Forvandtskab. Men man maa ikke forlange, at en Begynder skal søge existimare under æstimare deliciæ, delicatus o. s. v. under lacio, repræsento under sum o. s.v. Endelig 5) er det Danske Register til liden Nytte, efterdi de Latinske Gloser ikke staae ved, men maa med megen Tidspilde opledes paa andre Steder. Naar saadan en Ordbog skal være brugbar for Begyndere, bør de kunne finde den Latinske Glose strax ved den Danske, og ikke først søge den i den Latinske=Danske Deel, hvor de enten tage paa Slump det første det beste Ord, eller møysom meligen maa slaae en halv Snees Steder efter, for at finde det rette. - Disse og flere Mangler ere for lang Tid siden indseete og adskillige Lærde have søgt at raade Bod derpaa, ved deels at opmuntre andre til at give os et forbedret Skole=Lexicon, deels selv at lægge Haand derpaa. Men Arbeydets Vidtløftighed og vigtigere Forretninger have hindret dem fra at udføre det, som best havde været: Stand dertil. Efter en vis Herres Anmodning som sætter en Deel af sin Ære i at bringe det philologiske Studiuntilbage til den Glands, det har haft hos os i vore Forfædres Tid har jeg for meer end et Aar siden paataget mig dette Arbeyde, og bragt det nu saa vidt, at det inden en føye Tid kan gives under Pressen. Dette har jeg i Forveien villet tilkiendegive Publicum og forbeholder mig nærmere at bekiendtgiøre Skriftets Sterrelse, og de Vilkaar, hvorpaa jeg agter at lade det komme for Lyset. Kiøbenhavn, den 22de Januar. 1781. Jacob Baden, Prof. Eloqu. Kl. Birke=Dommer og Byeskriver Peder Bay, i den JydP. B. Diske Provinz, agter under Haanden at bortsælge sin i Greenaae paaboende Gaard, tilligemed 16 Tønder Sædeland, og nogle Enger i samme Byes Mark, item Wegerslef og Willers øe Kirker, naar Liebhabere dertil behagelig vil melde dennem hos hannem inden førstkommende April Maaneds Udgang, da de ska finde Conditionerne og Prisen billig. Gaarden, som bestaaer af Borge= og Ladegaard separeret fra hinanden med Gitterværk, begge for faa Aar af nye opbygget, og er begge indrettet paa Herregaards Maade, og saaledes, at endog en høyfornemme Familie dermed kan finde sig tient og fornøyet, hvilket enhver, som har seet samme maa tilstaae. Paa hver Side af Gaardene er beliggende en Hauge, som strækker sig længst med Gaarden fra Gaden af til Marken, og er forsynet med alle Slags Frugt=Træer, særdeles den erne, med spaleret Fersken, Aprikoser, vare Kirsebær af mange Slags, foruden Æble= og Pære=Træer, Ribs= og Stikkelsbær=Hækker, samt 9 for nogle Aar siden anlagte Aspares=Beder, saa ligger og ved denne Hauge et Huus beqvemmelig til Beboelse for en Gartnet. Den anden Hauge, hvor i er en Deel Frugt=Træer, bruges til Kaal og alle Slags Jord=Frugter, er og i samme Blege=Plads, anlagt Humle og Jordbær=Svibler med med videre. Greenaae Mark er en med de frugtbærendes at Kiøbstædernes her i Landet, og Engene ganske gode. Kirkerne har sortre Aar siden været under Hoved Reparation, og er sat den Stand, at de i en Mands Levetid ikke behøve nogen Hielp uden hvad som kan være af liden Betydenhed. Tienderne kan in Natura hæves paa Kiærven og føres til Greenaae til benævnt min iboende Gaard, og er Wegerslef Tiende ydende Hartkorn 104 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., samme har i nogle Aar været hævet in Natura, men nu mere end 12 Aar accorderet bort, aarlig for 18 Tdr. Rug, 21 Tdr. Byg og 21 Tdr. Havre; Kirkens Jorder er fæstet bort for aarlig Afgift 5 Rdlr., og Qvæg-Tienderne giver af sig aarlig 6 til 7 Rdlr. Willersøe Sogns Tiendeydende Hartkorn er 58 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvis Tiende bestandigen er hævet in Natura, og udbringer alle Tider aarlig over 50 Rdlr. og desuden Qvæg-Tienden 5 Rdlr. Til samme Kirke 2de Agre paa Dalstrup Mark, som af Eieren selv er brugt og ført til Greenaae. Jblant Conditionerne bliver een denne, at det halve af Kiøbe=Summen kan, med første Prioritet i disse Eiendomme, blive staaende imod sædvanlig Rente. Greenaae, den 6te Januar. 1781.