Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-11-05
Da en nye Organisation af det her garnisonerende 6te Dragonreg, imidlertid nu gjør en Omregulering af Jndqvarteringsbyrden nødvendig, deels fordi Regimentet er blevet forstærket, og deels fordi den existerende Ligning til Natural-Jndqvartering, formeentligen under alle Omstændigheder, ikke længer svarer til sin Hensigt eller indeholder en retfærdig Norm for Byrdens ligelige Fordeling, efterdi flere Eiendomme siden dens Affattelse ere undergaaede betydelige Forandringer, saa tillader jeg mig herved ærbødigst, efter nøie Overveielse og flere Aars Erfaring i denne Retning, at fremsætte til Kyndigeres - nærmere Drøftelse, nogle Grundtræk til den forventede nye Ligning af Jndqvarteringen heri Staden, i det Haab at samme maa finde velvillig Modtagelse. Det maa vistnok erkjendes som et Axiom, at Natural-Jndqvarteringen paa hviler alle faste Eiendomme i Communen i Forhold til deres Størrelse og Beskaffenhed, uden Hensyn til Eierens pecuniære, Forfatning, dog med Undtagelse af saadanne Eiendomme, som paa Grund af deres Bestemmelse eller deres Eieres Stilling, derfra udtrykkeligen ere fritagne. At udfinde en rigtig Maalestok for deres Størrelse og indbyrdes Forhold, er derfor det Første, der stiller sig som Opgave. Den nu bestaaende Ligning er, saavidt skjønnes, for endeel bygget paa individnelle Anskuelser, saa at, hvor upartisk og nøiagtig den end kan være affattet, Grund lagene for samme have ligget ligesaameget i Vedkommendes subjective Overbeviisning som i Eiendommenes mathematiske Forhold, hvilket formeentligen er precairt og utilfredsstillende; desuden er den inddeelt i Klasser som ikke gaae og eiheller kunne gaae nok i Detaille. Jeg skulde derimod som Basis for en saadan Maalestok tillade mig at foreslaae: 1. Grundtaxten. Vel er den for en Deel ufuldkommen, men ogsaa derfor bør den ikke ene være Normen, men modificeres ved nedennævnte Grundlag. Den angiver imidlertid det Fladerum som er underlagt en Eiendom, og da Eieren ved dens Erhvervelse har været vidende omdens Størrelse, og at Skatter og Paabud til Communen tildeels udredes efter samme, kan han ikke med Rette beklage sig over at den tages i passende Betragtning ved Ud maalingen af Jndqvarteringsbyrden; thi er den forholdsmæssig lav, vil den ogsaa kun være af ringe Virkning som Basis for den anførte Maalestok, og er den forholdsviis, høi, maa det antages, at han har erhvervet sig Eiendommen for en desto ringere Betaling. 2. Qvadrat-Jndholdet af den bebyggede Plads, saaledes som samme er lagt til Grund for Bygnings=Af giftens Udregning. 3. Assurancesummens Størrelse. Naar den fulde aarlige Natural-Jndqvartering reparteredes med 1/2 Deel paa hvert af ovenstaaende Alternativer, vilde disses Commulation formeentligen ophæve de Uligheder, som kunde opstaae derved at ikkun det ene eller det andet blev gjort til Maalestok for Jndqvarteringen. En Eiendom f. Ex. med en forholdsmæssig stor have til et lidet Huus, vilde saaledes, ved at Qvadratindholdet af den bebyggede Plads og Assurancesummen tages i Betragtning, ikke komme i noget synderligt Misforhold til andre Eiendomme, medens paa den anden Side Grundtaxten, dog faaer nogen Jndflydelse, omtrent i samme Forhold som det kan antages at Haven forøger Eiendommens Værdie. Men forinden en saadan Calcul kan iværksættes, maa det først afgjøres, hvormeget af Jndqvarteringen Provstegaarden kan og vil imodtage, thi ikkun Resten (exclusive Qvarterer til Regimentets Officerer og Embedsmænd, som formeentligen i Regelen altid selv ville forskaffe sig samme) burde da udmaales eller tilloddes hver enkelt Eiendom efter de foreslaaede Grundlinier, saaledes at det udfandtes, hvormange Jndqvarteringsdage af Menige og Heste der kom paa hver Rigsdaler Grundtaxt, hvormange paa hver 100 - Alen bebygget Plads og hvormange paa hver Bie. 100 Rbd. Assurancesumma, og disse sammenlagte, bleve altsaa en Eiendoms Natural-Jndqvartering i Aarets Løb. Af denne Beregningsmaade vilde følge, at mange Eiendomme fik en saa ubetydelig Andeel af Jndqvarteringen, at den ikke kunde afholdes in natura; der maatte derfor ansættes et minimum af f. Ex. Exerceertidens 21 Mand dage og 42 Hestdage, saa at de Eiendomme der tilfaldt en mindre Andeel, ikke kunde belægges saalænge der vare andre Grundeiere som vilde modtage Jndqvarteringen. Men da den reglementerede Godtgjørelse ingenlunde er en tilstrækkelig Erstatning for Jndqvarteringen, saa følger deraf, at de Beqvarterede i Virkeligheden belæsses meere end de fritages, og at de, foruden Jndqvarterings= eller Næringsskatten, som de udrede lig med alle deres Medborgere, endnu have een Byrde mere i Natural-Jndqvarteringen, hvortil alle Grundeiere ikke hidtil, efter den bestaaende Tingenes Orden, pro qvota have bidraget. For at nu de mindre Eiendommes Besiddere kunne komme til at bære deres Andeel af Byrden, som altsaa in natura gaaer over paa de større Eiendomme, burde de betale den Difference, der kan antages at finde Sted imellem Godtgjørelsen og den virkelige Byrde, og naar man da beregner, at der i Almindelighed ikke kan skaffes behørigt Qvarteer med Afgivelse af Jldebrændsel og Lys, eller Penge i dets Sted, ringere end 1 Rbd. 2 Mk. maanedlig for en Mand og 4 Mk. for en Hest, saa bliver denne Forskiel, hver besparet Jndqvarteringsdag: for en Mand 2 3/3 3/3 3/2 s. og for en Hest 2 1/3 1/2 s. der maatte særskilt opkræves hos de Fritagne og tillægges de Beqvarterede, der havde havt mere Jndqvartering end den, der paalaae deres Eiendomme, hvilket Beløb de skulde nyde som et Tillæg til den reglementerede Godtgjørelse; f. Ex.