Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-07-13
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren, der hidtil var af den Mening, at Catalonien vilde være Don Carlos Grav, maa nu derimod berette, at han er gaaet over Ebro, for at forene sig i Valencia med Cabreras Bander. Man kan blot gjennemløbe Rækken af de nyeste telegraphiske Depescher, for at overtyde sig om de christinske Anliggenders elendige Forfatning og de christinske Generalers Udduelighed og Troløshed. "Perpignan den 2den Juli om Aftenen. Don Carlos gik den 26de forbi Tarrega, i Retningen imod Flin eller Flix, forat passere Ebro og at støde til Cabrera. Den 27de marscherede Baron de Meer fra Martorets til JguBrigadeer Osorio er vendt tilbage til Pualada. cerda." "Bayonne den 3die Juli om Aftenen. Espartero, underrettet af de Meer om, at Don Carlos foretog en Bevægelse imod Tortosa, for her at passere Ebro, og bragt til Kundskab om, at de carlistiske Batailloner fra Navarra og Alava forenede sig henimod Orduna, for at true den øverste Bredde af Ebro, var i Bekymring formedelst Castilien, og var den 27de brudt op med 8 Batailloner til Arceniegahvor 9 andre skulde støde til ham. Han lader 8 Batailloner bliver tilbage i Ribera, foruden Portugiserne i Vittoria. – Oraa var den 15de i Alcanizahan vilde sende en Division til Balchite, og en anden til Molina, der holdes begge besatte af Carlisterne "Bayonne den 4de Juli om Morgenen. Man skriver fra Zaragoza, at Don Carlos den 28de har passeret Ebro, og i Morgen vil dette bekræftes eller gjendrives." "Bayonne den 5te Juli om Middagen. Carlisternes Overgang er skeet den 28de og 29de J Jucarlationes ere otte Batailloner indrykkede. Denne raske og lykkeligen udførte Bevægelse af Prætendenten, imedens han lokkede de Meer til Omegnen af Barcellona, er et af de vigtigste Momenter i denne Krig. Det franske Blad Messager bemærker ved denne Leilighed, at med Undtagelse af Jrribarren og Cheferne for Legionerne af de fremmede Tropper, saa har ingen spansk Anfører vovet, at angribe Carlisterne forfra; men al deres Klogskab og Tapperhed har indskrænket sig til Marscher paa Flankerne og til frygtsomme Angreb paa den carlistiske Arriergaarde. Hvoraf denne Svaghed, Soldaterne ere de samme; Christinos slaaes ligesaa tappert som Carlisterne. Men Officererne ligne ikke hinanden. Prætendentens Tropper ere organiserede paa revolutionair Fod; Posterne og de høiere Grader ved Armeen tilhøre de Tappreste og Værdigste. Derimod ere Dronningens Regimenter organiserede og commanderede saaledes som i Ferdinands Tid, deres Officerer ere rige Folk, fornemme Folks Børn der ikke kunne marschere, eller slaaes, men som spare sig selv til allernaadigste Bevaagenheder i Fremtiden, til Fornøielser og til Spil." Virkeligen bekjendtgjør ogsaa Journal des Debats en Ordre fra Oraa, der paa en officiel Maade opdager de christinske Regimenters Feil, og tillige den store Modløshed hos de Undergivne. Det hedder deri, at den Bataillonschef, som ved Synet af Fjenden eller i Slaget tager Flugten, skal inden 21 Timer stilles for en Krigsret; og bag den angribende Brigade skal alletider opstilles et halvt Compagnie Jnfanterie og en Piqvet Ryttere, for at nedskyde de Flygtende. Jmedens man er bragt til denne Yderlighed i Spanien, er Pairs-Kammeret sat i en meget ubehagelig Forlegenhed ved de Deputerede-Kammers Opløsning eller Medlemmernes Bortgang. Dets Ret til at gjøre Amendement er aldeles tilintetgjort, thi omdet bemærker nok saamange Feil og Misbrug ved hines Forhandlinger, saa ere de nu ikke istand til at gjøre en eneste Forandring, saalænge Kammeret er borte. Pairene maae antage det hele Budget, saaledes som det er; eller ogsaa der ikke bliver noget Budget. De ville nu vel vogte sig for, at bringe Regjeringen i en saadan Forlegenhed. Pairs=Kammerets Rolle er altsaa virkelig latterlig, og dette føle Medlemmerne selv; men til det Latterlige kommer endnu den Ulykke, at der stedse befinder sig en Taler i deres Midte, som vil udbasune det det Offentlige. Ethvert Aar høre vi - skrives derfra Paris - ved Slutningen af Sessionen Klager over den nedværdigende Skam, hvori det første Kammer bliver sat, nemlig at votere uden Undersøgelse. Men ere Pairene enige med hinanden i, at dette en en stor Nedværdigelse for dem, saa lad dem give deres Votum tilbage. Hvilken Forfatning. Den politiske Ubetydelighed af dette Statslegeme skal kunne gribes med Hænderne. Hvorledes rimer dette sig med Regjeringens andre Bestræbelser, for allevegne igjen at opvække fra de Døde det gamle Regimente med dets aristocratiske Omgivelser, Ministrene var ske vistnok deres Hænder, og tale om den Umulighed, at holde de Deputeredes Trækfugleskare tilbage med Magt. Men man maa dog tilstaae, at den constitutionelle Maskine i dette Tilfælde lider af store Uordener. Vel søger Gouvernementet paa enhver Maade at skjule for Andre denne Tilintetgjørelse af det patriciske Kammer; men Titler og Værdigheder, erstatte ikke den virkelige Magt. Hvad hjelper det, at man kalder Pairs-Kammeret le primier corps de Petat, at man for dets Præsident, Hr. Pasqvier, fremsøger af Monarchiets gamle Pultekammer en Cantsler af Frankeriges Klædedragt; dette ere Complimenter, men ingen klingende Mønt. Jfald Hr. Pasqvier, som Præsident for Pairs-Kammeret og Cantsler af Frankerige, skulde spørge: Hvad er jeg da, saa kan man svare ham med Gothee: "OmvindDit Hoved med Millioner Lokker, og sæt Din Fod paa alenhøie Sokker – Du bliver dog bestandig, hvad Du er! Jstedetfor den forhen ommeldte Reise til Spanien, hører man nu, at Marschal Clauzel er reist paa Landet.