Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. De gunstige Efterretninger, som sidste Gang meddeeltes herfra om Usandsynligheden af en Krig og om de forandrede Forhold, hvori Frankerig nu skulde befinde sig, navnlig med Hensyn til Rusland, blive nu atter modsagte. En Skrivelse fra Paris af 3die Januar udlader sig iblandt Andet saaledes: "Den politiske Horizont formørkes daglig mere: vort Cabinet synes at være meget foruroliget over Underhandlingernes Gang, især siden Ruslands og Østerrigs Gesandter atter have istemt en høiere Tone. Saavel Hoffet i Tuillerierne som det i St. James synes at ønske, at de havde taget mere Deel i Begivenhederne ved Weichselen. Der tales ogsaa om Troppers Afsendelse til Strasburg, hvor man skal have i Binde til Foraaret at oprette en Leir, dersom de udvortes Forhold ikke imidlertid tage en gunstigere Vending. Man fortæller endvidere, at en høi Person skal nylig med en meget bekymret Mine have sagt til en Deputeret, at Regjeringen, under de stedse paa ny tilbagevendende Forviklinger af de politiske Forhold, nærede det Haab, at kunne gjøre Regning paa Kammerets kraftige Medvirkning Bevægelsen blandt Diplomatikerne og Coureervexelen ere yderst levende, og et Minister-Conseil, hvori Kongen præsidetede, varede forleden fra Kl. 8 om Aftenen til Kl. 2 1/2 om Morgenen. De algierske Anliggender synes nu ogsaa at ville give Anledning til Misforhold. Medens nemlig den franske Regjering tænker paa at colonisere dette Land og derefter ophøie det til et eget Departement, indeholde Handelsbreve fra Genua det Rygte, at den sardiniske Regjering har henvendt sig til alle europæiske Magter og især til Storbrittannien med alvorlige Forestillinger imod Frankerigs Besiddelse af Algier, som Noget, der vil virke ødelæggende paa den hele italienske Handel og give Frankerig et Supremat over det middellandske Hav, der ikke kan være de paa dette Farvand Handel drivende Nationer ligegyldigt. Ogsaa i Constantinopel skal, efter de samme Breve, Turiner-Hoffet have været virksomt, for at bevæge Divanet til at protestere imod, at Algier længere holdes besat af de franske Tropper, og at fremstille dette Lands Colonisering, som en mod al Folkeret stridende Fornærmelse mod Porten, med mindre Frankerig vil beqvemme sig til at betale den tilforn, af Deien erlagte Tribut. Jøvrigt er Grev v. Moreay afsendt for med Gaver og gode Ord at formaae Keiseren af Marokko til at holde godt Naboskab. - J de Deputeredes Kammer fortsættes Forhandlingerne om Budgettet og Civillisten; Debatterne ere, som man ventede, meget heftige og bittre. Det er ubeleiligt nok, at det Budskab, hvormed de nordamerikanske Fristaters Præsident efter Sædvane har aabnet Congressens Session, netop paa denne Tid er kommen til Paris. Beretningen om den nærforestaaende fuldkomne Udbetaling af den nordamerikanske Statsgield giver nemlig Pariserbladene Anledning til at anstille høist ubehagelige Sammenligninger. - Det synes, som om de Fleste af de misfornøiede Pairs have betænkt sig igjen og opgivet den Beslutning, at nedlægge deres Værdighed. - 180 Deputerede, meest af Oppositionen, gave for kort Tid siden et glimrende Gjæstebud for de polske Flygtninger. Salen var smykket med flere end 100 polske, franske og amerikanske Faner; en Mængde Taler holdtes, blandt Andre af OdilonBarrot, Lamarque, Dupon, Romarino, Langermann og Lelevel. - Om de indvortes Uroligheder høres ikke Meget: i Versailles har man paa flere Steder fundet oprørske Plakater, og i Nantes har man fundet sig foranlediget til at lægge en stærk Besætning. Der bemærkes, at fra d. 3die til d. 28de Decembet have ikke færre end 10,500 Personer maattet forlade Lyon paa Politiets befaling. Jblandt mange andre Rygter, som i den sidste Tid have været udspredte i Paris, er ogsaa dette, at Kong Ludvig Philip skulde have i Sinde at frasige sig Tronen. Det var vel ikke saa forunderligt om han havde Lyst dertil.