Jyske Efterretninger, 1821-05-26
Slutningen af Professor DittmaSkrivt om Sommerveirliget 182. (see No. 58.) August vil have stor Lighed med Høstmaaned i Aaret 1819. Om end den Varme som i de for gaaende Maaneder er bleven udviklet ved Solstr. lerne fra Jordklodens nordlige Halvdeel indtil 15, Fods Bjerghøide, med denne Maaneds Begynde skulde være stegen, saa vil den, - naar Reg kommer til - alligevel ikke give meere stor An ning til en mørk Himmel, eller til en for Markfriterne skadelig Frugtbarhed. - Efter alle Sa kjender lader sig en just ikke me fugtig August formode. - Den første Ha deel af denne Maaned vil med varme og klare T. ge kun have faa mørke Timer at afvexle med. M. kjøligere ville Nætterne være, og allerede ført Midten af August ville taageduftige Morgener i træffe - ogsaa vil man den 15de d. M. høist saa synligen see røde og gule Blade falde af TræenDette er et Kiendetegn paa kold Natteluft. - friske Luftninger om Natten og de smukke Efterm dage, ville være gavnlige for Frugten. - Tidenregn vil ligeledes paa mange Steder vederqve Landet, og enkelte Dage bedække Himlen, efter Tordenskyerne ere trukne forbi. Kornet vil bli haard i Kjærnen, men meelrigt. Jkke saa vande og mindre fød som i forrige Aar, vil Frugten ve. Ved det meget Solskinn, vil Sukkerstof i at Træfrugter bedre kunne udvikle sig. For Hau og Markfrugterne ville Udsigteene være fortræffge. - Efterat denne Maaned er gaaet forbi, med en Mængde behagelige og varme Dage, med mang foldige kortvarende Jlinger og Tordenregn, maa endeligen i de sidste Dage af samme Hvedkløveren fremkomme, som Forbud paa Høstmaaneden. Skulde end paa de høje Bjergspidser under Sneelinien, i den anden Halvdeel af Maaneden, falde Snee, saaledes som ofte nok indtræffer i en Region af 7000 Fod og derover, i Høstmaaneden, i europæiske Syd bjergegne, saa vil dette dog neppe have saa stor Jndflydelse paa Veirliget i Maaneden September, til at jo den første Uge af samme skulde have flere klare end mørke Dage. Men omkring Bjerg egnene vil der den første Uge i mange bjergfulde Egne danne sig Skykrandse, der strøgviis ville gjøre deres Reiser i Nabolandene, og udgyde sig enkelte i Regn. Efter otte Dage vil ogsaa Middagsstunden indtil henimod Solens Nedgang være ret varm, men Nætterne ville være mærkeligen kjølige og den østlige Side ved Solens Opgang bedækket med Skyer. Henimod Midten af Høstmaaneden ville Nætterne stedse blive koldere, og Vinduerne i beboede Værelser, paa den nordlige Side, ofte belagte med Dunster, men Frugterne paa Agrene være overmodne. De hvide Traade af Hvidkløveren, ville nu overtrække Markerne. Kun i de sidste otte Dage af denne Maaned ville adskillige mørke Dage bringe Regn igjen, men overhoved vil September, udmærke sig ved smukt og behageligt Veir. Om end før og efter Midten af Maaneden nogle Nordvest, ligesom Østenvinde skulde blæse, ville Luft trækkene dog snart igjen drage sig mod Syd og Sydvest, og derved hidføre en saa varm Luft, at Frugten stedse vil faae større Modenhed og vinde i Sukkerstof. Efter alle Kjendemærker lader sig i denne, ligesaavel som i den næstfølgende October Maaned, vente en ret behagelig Høsttid. Over for megen Væde vil man i den gode Aarstid neppe have megen Aarsag til at klage. Snarere er det at befrygte, at i adskillige Provindser en saa stor Regn mangel og Tørke vil indtræffe, som mange neppe formode. - J bjergfulde Egne og paa de nordlige Skraaninger af de ved Østersøebække liggende Lande, maa mange Kilder en Tid lang være udtørrede. Vistnok kommer det an paa Vindenes Begyndelse efter Høstjevndøgnet, og dens fire Ugers større eller mindre Bestandighed at blive paa Syd= og Nordsiden, for at kunne forudsee det paafølgende Vinterveirlig og selvendog for Maaneden October. Hvor fordeelagtigt end Veiret iøvrigt for den sidste vil falde ud, saa gives der dog efter mangen mørk og skyfuld, saavelsom taaget Dag, Grunde, der lade befrygte, at i October ret kolde Nætter tidligen ville indtræffe. Ved sine fortsatte Jagttagelser, siger Forfatteren, over Naturegnene, mange skriftlige og trykte Efterretninger, der maanedligen ere komne ham tilhænde fra forskjellige europæiske Lande, har han nu allerede for sjette Gang gjort den Erfaring, at der af de med hans Undersøgelsesmaade overeenstemmende særlige Kjendetegn, som Sommermaanederne give - en næsten ubedragelig Slutning lader sig gjøre for beskaffenheden af det paafølgende Vinterveirlig.