JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1807-12-10
No. 99. de saa udenlandske Nyeheder. ag. (Da Posten, som plejer at komme Onsdag Mor vil hende en til om Aftenen, kand mere ei leveres.)de Ruslands Keiser har den 26 Octbr. erklæt England Krig. Hs. Majestæt siger deri, terat have anmærket hvormeget det uhørte Anfald a Danmark har rørt og krænket ham "Keiseren rudsaae ikke, at Englænd, efterat de med Held øde brugt deres Magt, ville i det Øjeblik da de digt bort med Byttet, endnu begaae den Forhaanelse s. og Dan erk, at giøre nye Forslage, et listigere seld det andet, for at knytte Forstaaelse mell. Dan de pre og England - hvorved det ligesom skulde bi loe hvad skeet var Keiseren er af Danmarks ligesonprinds, hvis Karakteer er fuld af Enerøie og Pestel og som gorsynet udstyrede med en Sielstorgid der svarer til hans Rang og Værdighed, underrettet galse vise senere ham giorte Forslage, der have vakt lig Harme isteden for at berelige Ham og, hvor ed anforetoges at sætte et fornedrende Præg paa sine rykkandlinger, som de aldrig ville bære - Jfølge heraf af2 s. 18de Reiseren alt Samqvem med England, ilintetgjør de forrige Traktater med dette Land, opretter den væbnede Neutralitet, som vidner om Caheftharinas Viisdom, og vil ingensinde forlade tre System. Keiseren vil ikke giøre Fred medlagland før England har givet Danmark om hatisfaction. Hs. M. venter at den engelske fange vil - isteden for at lade sine Ministre ud røe Uenigheds Sæd som sidst, give sin egen Høielse sam og slutte Fred med Frankrig. Naar disse Ting, le opfyldte, uden hvilke Europa ej kan vente Fred, Min er Keiseren gierne tilbøielig til at oprette den gode Forstaaelse med England." Som en følge heraf lægges Beslag paa alle engelske Skibe og Vahre og den 10de Novbr. ere deres Vahremagasiner i Petersborg forseglede. Den russiske Gesandt Alo pus, er kaldet fra London.
Viborger Samler, 1807-12-10
London d. 10de November. Sidney Smith ruster sig til hastig Afseiling med mange Tropper. Man troer Toget gielder Brast lien. Skibene faae fladbundede Baade med. Den at den Flaade er nok bestemt til Gibraltar, som man mener de Franske ville tage. Det Hoepitalskib, som bragte vore Syge og Saarede fra Kiøbenhavn, er forgaaet paa Hjemreisen.
Viborger Samler, 1807-12-10
Den 5te Novbr. maatte man i England sætte Soldatervagt over de Danske Fanger, da Admiralitetsmarskallen indberettede, at disse Krigsfand ger vare os saa fjendske, at han ei indestede for Følgerne.
Viborger Samler, 1807-12-10
Frankrig. Man troer vist den franske Armee er istand til at tage Gibraltars Fæstning fra Engelland. Det vil volde engelsk Handel i Middelh. et Hjertestød.
Viborger Samler, 1807-12-10
Indenlandske Tidenden og Til Khu. ere komne nogle danske 6 Dage, der ingen Fiende hardtruffet.
Viborger Samler, 1807-12-10
Den 30te Navbr. seilede de sidste og Krigs- og Koffardiskibe ud af Sundet til Nord Kronborg skjøb efter dem og ramte, troer, man Linieskibet, derigien gav et ugivt SkunAllome, Vrbringeriet. En sidde hørte Vakker fra Konigsberg er taget af Kaperkapt. C. Petersen. Capt. et engelsk, han skulde været med den engelske Flaade; man kom noget bag efter. Hans Ladning er 1500 Sække Garn, 1500 Pakker Hør og endeel Linolie. Han har lagt lang Tid i Landskrone. Da Hamborger= og 2 preussiske Skibe, de sidste ladede med engelsk Salt, ere anholdte, da de ei have klareret Øresundstolden. Lystfre gat ten der skulde gaae til England, er bleven kuet tilbage af Røverskibene og laae den 29de Novbr. for Anker Østen Hveen. Man mener de ville sætte Jld paa den. (Det sees dog ej af den senere Avis, som melder RøverKibenes Bortgang, at dette er skeet.)
Viborger Samler, 1807-12-10
Vore Kapere have nu gjort 2 a 300 Engl. til Fanger, og dem vil man have at takke for flere herefter, hvorved det da bliver muligt at byde Engl. deres Folk for vore 6000 fangne danske Kofardifolk, som de anholdte før Krig erklæredes.
Viborger Samler, 1807-12-10
Domme afsagte i Landsoverretten i Viborg, i November 1807. i Sagen No. 116.
Viborger Samler, 1807-12-10
mødte Buxlund for som befalet Actor, contra Juul for Hans Pedersen Skræder af Odense Arrest. (Tiltalt for Hestetyveri.) Dom: Den inden Winding, Bierre og Aasum Herre, ders Ret den 19 Septbr. 1807 afsagde Dom, bør ved Magt at stande; dog saaledes at Actor Birkedommer Møller tillægges i Sallario i alt 20 Rd. og i Diætpenge 10 Rd. og Defensor, Sagfører, Hansen i Sallario ialt 10 Rd. og i Diætpenge 10 Rd., at efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved Underretten var Arrestanten tildømt at Arbeide 3 Aar i Nyeborg Fæstning og betale Af sions Omkostninger. i Sagen No. 120. mødte Fogh, som befalet Actor, contra Lykke for Gjordemoder Maren Henrichsdatter, af Fraugde. (Tiltalt for sit Forhold under sine Forretningers Dom: Tiltalte Gjordemoder Maren Henrichsdatter bør Udøvelse.) til Amtets Fattigkasse bøde 20 Rd., saa bør hun og betale de af Afsionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder til Actor Prokurator Møller 15 Rd. og i Diætpenge 30 Rd. og til Defensor Prok. H. Friis 10 Rd. og i Diætpenge 14 Rd. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved Winding-Bierre-Aasum Herreders Ret er tiltalte dømt til at have sin Bevilling, som Gjordemoder forbrudt, og betale Afsions Omkostn. i Sagen No. 124. mødte Lykke som befalet Actor contra Fogh for Hans Holm og Hustrue samt Christag stian F. Prisers Hustrue af Odense. hær(Tiltalt for Handel med Tyvekoster.) Dom Hans Holm og Hustrue Anne Chatrine Hans sy datter samt Christen Pfeilers Hustrue Johanne Pedersdatter af Odense bør for Astors videre Tiltale i denne Sag frie at være.
Viborger Samler, 1807-12-10
Ved Odense Byting ere de Tiltalte ligeledes friH. fundne mod at betale Actions Omkostninger.
Viborger Samler, 1807-12-10
J Sagen No. 96. mødte selv, Christen Claussen i Aarup contra Ve Lykke som befalet for Søren Told ibidem. T. Dom Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande. Jhns Kost og Tæring til Underdommeren Herredsfoged Høyer betaler Appellanten Christen Claussen 8 Rd. født og til Jndstevntes befalede Sagfører herfor Retten og, Prokurator Lykke ligesaa 8 Rd., saa betaler hans Ti og til Justitskassen for anødig Trette 6 Rd. 4 Mk. og endvidere til Domhuset 2 Rd. 4 Mk. At ef¬l T. terkommes inden 8te Uger efter denne Doms lov=hom lige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. sy Ved Hassing Refs Herreders Ret er døret saale er des: Den af Citanten Søren Christensens HustruenkMette Kirstine i Aarup i Snedstedt Sogn under Sa 19de Septbr. 1806 til Christen Claussen ibidemst er udstædte Qvittering for 30 Rd. bør være ugielden Vede og ikke i mindste Maade hindre den hos Christens m. Claussen attraaede Udkastelsesforretning; denne Sags B. Omkostninger ber Christen Claussen at erstatte Soesige, ren Christensen med 16 Rd., skriver Sexten Rix 2 Rd. 15 s. siger To Rigsdaler og Femten Skilling. Forhøielse til Justitsvæsenets Fond iberegnet. Hvilke Atten Rigsdaler og Femten Skilling af Christen T. Claussen udredes og betales inden 15 Dage efter Lib denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter ha Loven. mødte ved Laugværge i Sagen No. 79. Nagforbedaler, saa bør Christen Clausen og at bøde til Juridt, stitskassen saameget som Dommen og Seglet koster, og de mødte Lykke, som befalet for Mad. Grundahl i Colding contra Ve Afgangne Mad. m. Dom: Rahrs Enke. . Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Proressens Omkostninger ophæves.
Viborger Samler, 1807-12-10
Ved Ribe Byetingsret var dømt saalides: 1) At Jndstevnte afgangne Raadmand Rahrs Enke, og Arvinger bør for Citantinden Mad. Grundahls Colding Hospitals Tiltale og Paastand i denne i Fag aldeles frie at være. Processens Omkostninger se hæves. i Sagen No. 123. nødte Bastrup som befalet Actor contra us lykke for Mette Christine Nielsdatter af Kierteminde. (Tiltalt for smaa Tyveri.) Dom: Hiemtingsdommen bør, saavidt paaanket er, ved Nagt at stand at efterkommes under Adfærd fter Loven. Ved Winding Bierre-Aasum Herreders Ret Tiltalte dømt til at Arbeide i Odense Tugt- og forbedringshuus i 2 Maaneder - samt betale Ar Jons Omkostninger. i Sagen No. 121. Rd. fødte Bastrup som befalet Actor, contra ten ogh for Thomas Fiord af Ringkjøbing. han Tiltalt for at have borttaget noget Tougværk.) Dom: efel Tiltalte Styrmand Johan Christian Rotgier og lov=homas Fiord bør hver især at bøde til Ringkjøbing, ves Fattigkasse 10 Rd., samt en for begge og begge gle skeen, udrede de af denne Action lovlig flydende ruenkostninger, hvorunder til Actor ved Underretten der Sallario 5 Rdlr. og ligesaameget til Defensor. vemst efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1807-12-10
den Ved Ringkiøbing Byeting var Thomas Fiord for stens mistænkelige Forhold tildømt at bøde til bemeldags Byes Fattigvæsen 10 Rd. samt betale OmkostSøesiger.
Viborger Samler, 1807-12-10
J Sagen No. 115. Kire. Juridte Lykke som befalet Actor contra ter, og for Adam Hansen af Ringkiøbing Arrest. ing. (Tiltalt for Tyverie.) vilke Dom sten Tiltalte Adam Hansen bør hensættes til Arbeide fter Viborg Tugthuus udi 2 Maaneder, samt betale de fter hans Action lovlig flydende Omkostninger, hvoruni det Actor og Defensor ved Underretten i Salla1 tilkiendte bilægges. At efterkommes under Ad bl ild efter Loven.
Viborger Samler, 1807-12-10
Ved Bolling Herreders Ret er Adam Hansen til sad, mt at arbeide i Viborg Tugthuus i 2 Maaneder at betale Actions Omkostninger.
Viborger Samler, 1807-12-10
J Sagen No. 118. Prosul mødte som befalet Actor contrabrlund for Jeppe Rasmussen Lykkegaard. (Tiltalt for adskillige Bedragerier) Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Søren Pedersen forbeholdes hans formeentlige Ret mod tiltalte Jeppe Rasmussen Lykkegaard i Anledning af de denne deels solgte deels laante Vahre. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1807-12-10
Ved Middelfart Byeting er tiltalte hendømt til Arbeide i Odense Forbedringshuus i 2 Maaneder, m. v. samt betale Afsions Omkostninger.
Viborger Samler, 1807-12-10
Befordringer og Afgang. Under Generalitetet. G. C. v. Martini besk. til Cornet af Cavalleriet. Studenterne T. v. Warnstedt, D. v. Buchwaldt og C. H. v. Creutz, besk. til virk, Fændrikker ved den 2den sjællandske Batallion let Jnf., og C. Stisser til virk. Fændrik ved den schlesvig, holstenske Batallion let Jnf., fra 8de Septbr. d. A.; Fyrværker ved den holstenske Artillerie Brigade, J. C. H. Springborn, forundt Secon- og Tøihuuslieutn. Characteer, fra 8de Sept. sidstl.; Materiaiskriver ved Frederiksværks Fæstning, Hübinett, besk. til Secondl. ved det holstenske Landv. Reg., fra 100 Sept. sidl.; T. N. Lange og J. Steinelmann besk. til Secondl. ved det fyenske Landv. Reg. fra samme Datum; Premierl. af Prinds Christian Frederiks Reg., L. F. v. Brock, forundt Capt. Characteer; Kammerjunker C. v. Krogh besk. til Ritmester af Cavalleriet fra 12te Sept.: Studenterne E. A. F. Kiene, H. Richardi og Renkul besk. til virk. Fændrikker, de to første ved det siælandske Jægerkorps, og den sidstnævnte ved den 1ste siællandske Bataillon let Jnf., fra 12 Septbr. Fændrikkerne ved det søndenfieldske Jnf. Regm., J. v. Bang, P. v. Heidenreich, O.v. Werenschiold og J. v. Egerod besk. til Secondlieutn. i Regm.; til virkel. Cornetter og Fænd. ere fra den 16de f. M. besk. efterstaaende Studenter og Frikorporaler, saasom: Student S. L. v. Stemann til Cornet, ved det jydske Regn. lette Dragoner; C. v. Saldern, til Fændr. ved den schlesvig holstenske Bataillon let Jnfanterie; S. M. v. Myhl til Fændr. ved Kronprindsens Regm.; C. W. v. Bahnson til Fænd. ved det schlesvigske Jægerkorps; C. T. v. Majus til Fændrik, ved det 2det jydske Jnf. Regm.; H. A. F. v. Bang til Fænd. ved det oldenborgske Jnf. Reg.; v. Rosen til Fand. ved den 1ste sjællandske Bataillon let Jnf.; Frikorporal af den schlesvig holstenske Batallion let Jnf.,H. W. Irminger og surnummerair Frikorporal G. F. Coch, til Fændrikker i Kronprindsens Ream.; Frikorporalerne C. F. Baland og C. T. Willms, af Livreg. lette Dragoner, til Fændrikker ved Prinds Christian Frederiks Reg.
Viborger Samler, 1807-12-10
Til Viborg ere i de sidste Dage komne følgende Krigsfanger: Capitain Baron Oldecop. Sub Lieutn. Romnen. Lieutn. Simmonds. Midshipmann Reck, Quincey. Proviant Forvalter John Hornblau.
Viborger Samler, 1807-12-10
Bekiendtgiørelser. Løverdagen den 21 Robr. sidstleden, behagede det alviise Forsyn at bortkalde fra det jordiske min i Livet bøsst elskte men nu i Døden salig hensovede uforgiemmelige tjære Fader Niels Biergaard Wilse. Saanerræst for Sønberg og Obye Menigheder paa Thyeholm, i sit Alders 67 Aar, 33 Uger og 3 Dage og i sin Embedsørelse som Præst paa 37 Aar; denne for mig høist bedrøvelige Tidende publicere herved til respeklive Venner og Paarørendes forvissede Decitagelse herudi tilligemed den salig Afdødes opstforsende efterlevende Sou. Sønberg Disgaard 1. 3die Decbr. 1807. J B. Wilse. den nye Torstender gaae et uret at faae tilkæbs her i Byen. Libhaberne ville henvende dem til Hr. Berlantier Jugt som derom giver Underretning.
Viborger Samler, 1807-12-10
Under Rold Godses Stifte Jurisdiction i Aaler, Amt, i Tveden, er sidstafvigte 10 Mk., ved Døden. aftaaet, J. tensen. Hans Efterladenskaber blev strax efter Der faldet ved Registering og Vurderinggaarget under Skifteforhandling, og beløb til 55 Rd. 3 Mk. 128. Og som Udgift til samme Tid anmeldt efter lovlig Obligation af Dato 30te December 1795, 900 Rd. Efter Forklaring skal den afdøde have en Datter Ane, 44 Aar gammel i Zerst i Holland; og da Stervboets Tilstand efter det allerede oplyne ikke formaaer nogen ordentlig Proclamas Bekostning, saa Medhold af Placaten af 26 Octbr. 1792, indkaldes herved den afdødes Arvinger: de Myndige selv eller ved Fuldmagt, og de Umyndige ved Værge til at møde paa Villestrup Skriverstue til de Tider Loven betaler for at lagttage deres Arveret: ligeledes indkaldes og Stervboens Credi= og Debitorer, de første med saadanne Beviser som efter død Mand bør æskes, og de sidste for uden Sogsmaal at betale hvad de maatte skylde. Billestrup den 2den Novbr. 1807.
Viborger Samler, 1807-12-10
Paa S. T. Hr. Kammerjunker og Baron v. Rosenkrantzes Vegne. P. C. Nissen, Fuldmægtig.
Viborger Samler, 1807-12-10
Fredagen d. 29 Januari næstkommende 1808, bliver foretaget offentlig Auction over følgende Eiendomme: a) Tanderup Sædegaards Hovedparcel i Sneiberg. Sogn, Hammerum Herred, Ringkiøbing Amt, hvis Hartkorn, ufrie Hovedgaards Taxt er 10 Tdr. 6 Skpr. Bygningerne ere rummelige og meget vet indretted til Beboelse for en honet Familie. Denne Gaards Jorder ere fortrinlig gode, og et betydeligt Artal, Havlener aarlig fra 100 til 130 Læs godt Enghøe, og den aarlige Udsæd er: Rug 30 til 36 Tdr., Byg 10 Tdr., Havre 40 Tdr., og Boghvede 6 a 8 Tdr., som meget kan udvides ved den gode Mergel, der haves i Overflødighed tæt ved Agermarken, og den megen Hede som en beqvem til Opbrækning; hvilken, saavelsom alt Gaardens Jorder ligger meget beleilig for sammes Drivt. Paa Gaarden kan græsses og foeres 10 Hester, 40 Stude, 14 Køer og circa 100 Faar. b) Kibek Mølle, beliggende i Assing Sog Hammerum Herred Ringkiøbing Amt, staaer for Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., og Mølleskyld 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. Møllen har en god Rugeværn- og en ligeledes Grubbeqværn, den har megen Søgning og god Afsats paa Grubbegryn, og den for en Vandmine saa væsentlige Fordeel, at den aldrig mangler Vand Mølleværket er nye og at god Jndretning: samme, saavelsom Møllens øvrige Bygninger er af nye opført i de sidste Aaringer og indrettet til en Families Beboelse uden for Bondestanden. Til Møllen hører endeel gode Kornjorder Udsæden har hidtil været aarlig 3 Tdr. Rug, 2 1/2 Tdr. Byg, 3 Tdr. Havre og 1 1/2 Tde. Boghvede, og den aarlige Høkaal er circa 40 Læs saavel Enge som Aggermarten ligger omkrin, og læt ved Møllen, saa sammes Dilvt er saa beqvemt som mueligt. Auctionen over disse Eiendomme holdes bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 Slet, i forbenævnte Kibek, Mølle, hvor Liebhaverne da behage at møde. Møllen sælges enten til Eier eller bortforpagtes paa visse Aar efter Omstændighederne; men Tanderus Hovedpaa til bliver, om antagelig Bud skeet, afhænder til Eiendom; alt efter billige Conditioner som paa Auctionsstædet erfares. Liebhaverne ville behagelig efter egen Leilighed bese disse Eiendomme, da samme ogsaa forinden Auctionen kan afhændes underhaanden, naar Vedkommende derom melder sig ved gjeren Hans Buch i ovenmeldte Ki bek Mølle; og skulle det træne at underhaands Surg, skeer forinden, da bliver saadant i disse Tidender bekiendtgjort til Eierretning og Auktionen derved tilbagekaldet betimelig. Møller. . Høiriis den 17de Novbr. 187. Auctionsdiretter.
Viborger Samler, 1807-12-10
Gode Thyboe=Oste anvises tilkiøbs paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1807-12-10
Følgende nye Bøger: Holbergs Skrivter 12te D. 1 Rd.
Viborger Samler, 1807-12-10
Hallagers tydske Læsebog indb. 44 s. Conversationsbog, eller Anviisning til velanstændige Omgang med Mennesker af alle Stænder, h. 58 sk. Hansens nye Brevbog, 2det Oplag, V. 90 sk. i Juridisk Haandbog for Kiøbmænd og Handlende, 2den Deel, h. 1 Rd. 60 sk. Daglig Haandbog for hver Mand, som lærer rigtige Adresser, Postveje, Myndt, Maal a. af C. P. Hansen, Vo. 1 Rd. 10 s. Gerhardts Efterretning, om Myndt, Vægt og Maal. 1 Rd. 16 s. Tabeller over alle Landes Myndt h. 2 Rd. 16 s. t. Terminologisk Handels-Ordbog, et særskildt Aftryk af den gjuridiske Haandbog for Handlende, h. 50 sk. Meldingers mindre franske Grammatik, 28 s. indb. i faaes hos Just.
Viborger Samler, 1807-12-10
Rettelse; J Hr. Stiftsprovst ZahrtmanOpfordring i sidste Samler No. 98 staaer i nogle Aftryk paa 19de Linie: Men mange af disse nye som skal læses: men mange af disse eye.
Viborger Samler, 1807-12-14
No. 100.
Viborger Samler, 1807-12-14
Petersborg den 18de Novbr. I Jndledningen til Keiserens Krigs erklæring mod England, hedder det "Jo større Priis Keiseren satte paa Hs. brittiske Majestæts Venskab, med desstørre Bekymring har Han seet denne Monark ganske at afvige derfra. - To Gange har Keiseren greben til Vaaben for en Sag hvorved England havde størst Jnteresse. Forgieves paastød Han, at Engl. maatte virke med for sin egen Sag; ikke forlangte Hau, at engelske Tropper skulle forenes med Russerne. Han ønskede blot de skulde giøre en Diversison. Med Forundring saae Keiseren Engl. være kold Tilskuer af denne Krigs blodige Scener, som det selv havde oppustet, og derimod sende Tropper til Buenos Ayres. Endeel af den Armee, der lod bestemt til at giøre Diversion i Jtalien, forlod Sicilien, man troede for at agere imod Neapel; men i dets Sted saae Keiseren dem gaae henfor at erobre Ægypten. Endvidere maatte det især krænke Keiserens Hjerte, at England tvertimod ald Redelighed og Traktaterne, moleste rede russiske Undersaatters Handel og det paa den Tid, da Russernes Blod flød i de ærefulde Fægtninger med de Franske Hære. Da begge Keiserne sluttede Fred, fastsatte Ruslands Keiser selv det Vilkaar at mægle Fred for England, da han uagtet sin Anke mod England, dog ville vise det Tjeneste. Han tilbod Kongen sin Mægling og tilkjendegav ham, at kunne skaffe ham ærefulde Betingelser; men Mæglingen forkastedes af det Ministerium, der gik ud paa at opløse og bryde Baandet mellem Rusland og England. Efter Freden mellem begge Keiserne, gav England pludselig Slip paa sin Sovesyge, kuns for at kaste nye Brande i Norden af Europa, da det ikke ønskede Krigsluen slukt. Dets Flaader og Tropper viiste sig paa Danmarks Kyster, for at udføre en i Historien mageløs uhørt Voldsomheds Daad - En rolig og sindig Magt, som ved en lang og nokkelig Viisdom havde opnaaet en moralsk Værdighed iblant Monarkierne, seer sig overfaldet og behandlet, som om det i Stilhed smeddede Komplotter, som om det i Stilhed pønsede paa Englands Ulykke - alt for at retfærdiggiøre dens pludselige Udplyndring. Krænket i sin Værdighed, sit Folks Jnteresse og i sine Forpligtelser mod de nordiske Hoffer ved denne voldsomme Handling, som udøvedes i Østersøen, der er et lukt Hav, hvis Rolighed garanteredes af de tilgrændsende Magter, tilkjendegav Keiseren England sin Fortrydelse og yttrede at Han ei kunde være rolig Tilskuer deraf. Den mod Danmark viiste Haan i at tilbyde Alliance, da det var udplyndret - forøgedes derved, at Engl. foreslog Keiseren at garandere denne Danmark Underkastelse og staae inde for, at hiin Voldsomhed ingen skadelige Følger skulde have for England -
Viborger Samler, 1807-12-14
Majland den 24de Novbr. Den 21 og Eftermiddagenforkyndte Kanonerne Keiser Napoleons Ankomst her til Staden. Hans Eskorte bestod kuns af 12 Personer. J 128 Timer havde H. M. gjort Reisen fra Fontainebleau herhid. Dog blev Reisen over Bierger Cenis endeel forfinket ved den i Mængde faldne Snee. Vicekongen, vidste Keiserens Komme saa kort forud, at Han neppe fik Tid, at ride Ham en Fjerdinqvej imode. Næste Aften var Staden prægtig illumineret og der gaves stort Fyrværkeri. Den 23de holdt Keiseren, Conseil, reed saa til Domkirken, for at bivaane et Te Deum og mønstrede derpaa Tropperne. Om Aftenen var her Komedie. Den 2 Decbr. vil Keiseren celebrere sin Kronningsdag i Venedig.
Viborger Samler, 1807-12-14
Adskillige franske Batailloner som stode i Etrurien, have faaet Ordre at marschere til Rom.
Viborger Samler, 1807-12-14
Paris 30te Novbr. Keiserinden er ved Coureer underrettet om Kejserens Komme til Mayland.
Viborger Samler, 1807-12-14
Den 25 Novbr. Middag holdt Keisergarden sit højtidelige Jndtog, først igjennem den store Tri umue, som i 14 Dage var bygt ved Villette Barrieren og som var den største man hidtil saae, da 20 Md. kunne marschere jevnsides giennem den; indvendig vare oprettede Sæder for Orchesteret, Municipalkorpset, Ministrene og Damerne. Præfekterne modtoge dem med en Tale, hvori man tolkede Længselen efter at see dem, og fire deres Fahnermed de Taknemmeligheds Guldkroner, som man i 20 Maaneder havde havt i Beredskab; Marskal Bessieres holdt en kort Tale paa Gardens Vegne til Præfetterne, der vidnede om Hengivenhed for Kejseren og Brodersind mod Paries Jndbyggere; derpaa bleve Fahnerne prydede med Guldtronerne; de forskjellige Gardekorpser desilerede under skjøn Musik gjennem Æreporten, marscherede gjennem den store Triumsport ved Slottet og afleverede deres Fahner. Gevæhrene satte de derpaa bort i Slotshaven og rykkede til de elvsæiske Marker, for at nyde det for 10000 Md. bredte Æremaaltid. Hver Mand havde en Flaske Viin og desuden 1/4 Fl. Desertviin hvori Keiserens, Stadens og Armeens Skaaler udbragtes - Det skjønne Veir, hvori de kom, forandredes til stærk Regn i desuagtet var Folkestimme. len ligestor paa de elysæiske Marker og Staden om Aftenen illumineret, og Fyrværkerier afbrændtes paa de 12 Hovedpladse i Paris. Dagen derpaa gaves Garden fri Komedie og den 28 gav Senatet dem en stor og prægtig Fest, der deg heller ikke begynstigedes af Veiret, da der faldt stærk Snee.
Viborger Samler, 1807-12-14
Den 21de var i Bourdeaux en stærk Orkan med Torden. En Lynstraale slog Masten af KniphuserSkibet Experiment - men gjorde ei videre Skade.
Viborger Samler, 1807-12-14
Af en amerikansk Avis, seer man, at det paa Domingo er befalet at kalde Haitis Præsident Christoph, Excellents og Monseigneur, samt at England har erkjendt ham som som Regent og lovet ham Understøttelse. Som Følge heraf, ventede man fra England store Foræringer af Krudt, Vaaben og Monderinger til Domingo.
Viborger Samler, 1807-12-14
London 12 - 22 Novbr.
Viborger Samler, 1807-12-14
Ministrene samle sig hyppig; man troer i meget vigtige Anliggender. Den østerrigske Gesandt laver paa Afreise, som opvækker Bekymring den ussiske venter at kaldes tilbage i disse Dage. Alle Skibe som skulle til Østersøen, have Ordre ikke at afseile.
Viborger Samler, 1807-12-14
Den fra Kiøbenhavn hiemkomne Flaade har udstaaet en svær Storm og endeel Skibe af den ere forulykkede. Mænd af Jndsigter frygte at den politiske Storm, som reiser sig over os ved den danske Flaades Ankomst, tør endnu vorde ulykkeligere for os.
Viborger Samler, 1807-12-14
Nu mener man Sidney Smith, isteden for at erobre Brasilien, skal see til at redde Gibraltar ved snar Undsætning af Tropper.