Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-13
Følgende Notitser om Stiftets nye Biskop, som vi meddele tildeels efter Erslevs Forfatter-Lexicon, ville uden Tvivl være mange af vore Læsere velkommen: Peter Christian Stenersen Gad er født den 27de April 1797. i Pederskær paa Bornholm, hvor hans Fader, Elieser Gad (der 1838 døde som Præst til Roeskilde Domkirke) dengang var Sognepræst. Han blev Student 1813, Candidat 1817, Adjunct i Frederiksborg 1821, res. Capellan i Aalborg 1825, anden res. Capellan ved Frue=Kirke i Kjøbenhavn 1828 og endelig 1831 res. Capellan ved Trinitatis Kirke sammesteds. Allerede i Aalborg udgav han adskillige deels oversatte, deels originale Prædikener, og i Aarene 183134 erhvervede han sig et litterairt Navn ved sin ved Mag. Lindbergs Angreb fremkaldte levende Deeltagelse i Stridighederne om Ritualet. Siden har han i 3 Aar med megen Dygtighed fungeret som Formand for Trykkefrihedsselskabet, paa hvis Generalforsamlinger han ofte fik Leilighed til at vise sit Talent. Ved Joh. Hages Jordefærd 1837 udtalte han med Kraft og Varme det unge Danmarks Smerte over denne Forkæmpers tidlige Bortgang. Aaret 1840 erhvervede han sig ved en Disputats om Luthers Betragtning af Liturgiken den theologiske Doctorgrad ved Universitetet. Men hvad der især maa antages at have ført ham til den høie Plads i Kirken, som han nu skal indtage, er uden Tvivl den Kyndighed, Energi, og Udholdenhed, hvormed han i en Række af Aar har arbeidet paa at bringe det colossale Trinitatis Sogns forvirrede og mangelfulde Skolevæsen paa Fode. Dette Værk har han vel ingenlunde kunnet bringe til Fuldendelse, men da han aldrig har skyet nogen Anstrengelse, aldrig ladet sig skræmme af nogen Modstand, enten fra neden eller fra oven, da han altid har appelleret til den offentlige Stemme og fremsat sine Anker, Ønsker og Forslag i grundige og frimodige Afhandlinger, som undertiden endog toge Cancelliet skarpt i Skole, saa er hans Virksomhed i denne Retning altid af stor Betydning og vil endnu længe kunne bære stedse flere Frugter. Hans Udnævnelse til Biskop er fra denne Side betragtet, et godt Tidens Tegn, der vidner om, at Regjeringen alvorligt ønsker at føre Almueunderviisningen fremad. Om Reformen ved de lærde Skoler. Vi havde for nogen Tid siden (i N. 90) den Fornøielse at meddele nogle os fra en agtet Haand tilstillede bemærkninger og Forholdet mellem offentlige og private Skoler, hvori det Haab var udtalt, at den saa stærkt følte Mangel paa fælleds Plan og Overeensstemmelse mellem de lærde Skoler, i det Mindste for en Deel, skulde blive afhjulpen ved den forventede Underviisningsplan for de 3 udvidede Skoler i Kjøbenhavn, Odense og Kolding. Da denne Plan nu omsider er offentliggjort i Berl. Tid. som affattet af Universitetsdirectionen under 25de Juli d. A., skulle vi her meddele de væsentligste Grundtræk af den derved deelviis indførte Reform, og dertil i et følgende knytte nogle faa bemærkninger. Planen indledes med en smuk og rigtig Angivelse af den lærde Skoles Bestemmelse, nemlig: "at meddele de den betroede Disciple en med de aandelige Evners naturlige Udvikling jevnsides fremskridende Underviisning i alle de Videnskabsfag, som maa ansees for bedste skikkede til at uddanne Forstandsevnerne, at skærpe Dommekraften og at vække og befæste Erkjendelse af og Agtelse for Sandhed, Ret og Dyd, saa at de, naar de efter tilbagelagt Skolecursus gaae over til Universitetet, kunne være i Besiddelse af den grundige almindelige Dannelse og den Grad af aandelig Modenhed, som betinger det meere selvstændige, ved de academiske Læreres Veiledning understøttede, Studium af de specielle Videnskabsfag, til hvilke den af dem valgte Livsbane maatte kalde dem." – De udvidede Skoler inddeles i 7 Classer, af hvilke den sjette eller næstøverste er toaarig, de øvrige etaarige. – Jngen Discipel kan optages i Skolen for i en Alder af omtrent 10 Aar, og dersom Nogen ønskes optagen i en af de høiere Classer, maa det paasees, at hans Alder ikke er under den, med hvilken han vilde være indtraadt i vedkommende Classe, dersom han med det fyldte 10de Aar havde begyndt Skolens nederste Classe, og at han paa den anden Side ikke er saa gammel, at han ikke kan tilbagelægge det ham forestaaende Skolecursus til det fyldte 20de Aar. - Underviisningsgjenstandene ere de samme som hidtil i de lærde Skoler, hvortil ikkun føies Naturlære og Naturhistorie (der dog allerede er optagen blandt Lærrefagene i de allerfleste Latinskoler). Væsentlig udvidede ere kun de mathematiske Discipliner, under hvilke der skal indbefattes en kort sammenhængende Oversigt over Astronomien og den mathematiske Geographi, hvorimod det hebraiske Sprog er udelukket af Lærrefagenes egentlige Kreds, kun skal der i de to øverste Classer tilbydes dem, der ønske det, Underviisning i dette Sprog, som ikke har Jndflydelse paa Hovedcharacteren ved Afgangsexamen. - J følgende 5 Fag, Tydsk, Fransk, Religion, Geographi, Naturlære og Naturhistorie afsluttes Underviisningen med sjette Classe, saaledes at de derfor ved Oprykningen i øverste Classe, erholdte Characterer, regnes med for at bestemme Hoved characteren ved Afgangsexamen, som saaledes ved Udgangen af 7de Classe ikkun omfatter de øvrige 8 Fag. Denne Afgangsexamen, som træder i Stedet for den hidtil foreskrevne Dimission fra Skolen og derpaa følgende examen artium, og hvortil Enhver, som har tilbragt 2 Aar i sjette og 1 Aar i 7de Classe, kan indstille sig uden Hensyn til Rectors eller Læreres Samtykke, afholdes ved selve Skolen af dennes Lærere under Medvirkning og Control af en fra Universitetet udsendt Commission, indtil videre 3 Professorer. Herved leveres 6 skriftlige Udarbeidelser: dansk Stiil, tydsk Stiil, latinsk Stiil og Version, samt Besvarelse af en arithmetisk og en geometrisk Opgave; med Undtagelse af Dansk examineres tillige mundtlig i alle Fag. De danske Benævnelser (udmærket godt, meget godt, o. s. v.)der vare brugelige for Reformen 1809, ere igjen optagne som Specialcharacterer og have faaet bestemte Talværdier, hvoraf uddrages 3 Hovedcharacterer, som benævnes første, anden og tredie Characteer. – J Latin begynder Underviisningen først med 3die, i Græsk med 4de og i Naturlære med 6te Classe, i de øvrige Fag med første Classe. - Den ugentlige Skoletid til samtlige Discipliner og Øvelser, alene Gymnastik undtagen, maa for hver Discipel i det Høieste indbefatte 36 Timer, hvilket maximum under ingen Omstændigheder maa overskrides, hvorimod det meget mere bør være Gjenstand for Skolens Bestræbelser, at indskrænke dette ugentlige Timeantal i de Classer, i hvilke saadant uden Skade for Underviisningen lader sig gjøre." (Derimod fastsætter Frdn. 7de November 1809 et Antal af 42 ugentlige Timer.) – Skoleaaret tager sin Begyndelse den 1ste September, Hovedexamen holdes i Slutningen af Julii Maaned, og hele August Maaned er Sommerferie. - Denne Underviisningsplan skulde fra indeværende Maaneds Begyndelse træde fuldstændig i Kraft for de 3 Skolers nederste Classer, og saavidt muligt efterhaanden i de høiere Classer, saaledes at Fordringerne ved Afgangsexamen, der allerede i Aar afholdes ved selve Skolerne, kun lidt efter lidt udvides over det hidtil bestemte Maal af Kundskaber.