JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
den østerrigske befuldmægtigede Minister i GenuaGiusti, den decreterede Regjeringsforandring, uagtet det endnu ikke kunde vides, om Napoleon vildt, antage Forslaget, og der tillige ikke i denne Sa var noget afgjørende bestemt. Had Ruggieri hol sagde, lignede saa fuldkommen alt hvad de franske Authoriteter siden anførte, at man med stor Grund maa formode, at saavel de liguriske som de franske Erklæringer udstøde fra een Kilde. Da A Deputerede den 4de Juni overbrægte Napoleon Mailand det ligniske Folks Ønske, saa han: "Jeg har ofte havt Anledning til at blande mig i eders Anliggender, stedse bragte jeg Freden, og forskaffede liberale Jbeer Adgang, det kunde give eders Regjering Glands. Men snart overbevistes jeg om Umueligheden, at J allene kunde gjøre noget, der var eders Fædre værdigt. Alting har forandret sig; Engellænderne ville aftvinge Antagelse af nye Solovgivningsgrundsætninger og de Ødelæggelser, der udøves af de barbariske Stater, formere sig; Efterverdenen vil takke mig for, at jeg vil gjøre Havene fri og tvinge Barbarerne til, ikke mere at føre Krig mod sdage Flag. Engelland nægtede ved Freden i Amiens, at medvirke til disse liberale Jdrer. Efter den Tid har en stor Magt paa det faste Land viist ligesaa megen Utilbøielighed. Altsaa ene, maatte jeg have taget min Tilflugt til Vaaben; men jeg har ikke Ret til at udgyde mine Nationers Blod for fremmed Tarv. Derfor forudsaae kloge Folk hvad det tildrager sig i Dag, hvor der ikke gives nogen Frihed til Søes for et handlende Folk, der bliver det til en Fornødenhed at forene sig med et mægtigere Flag. &c. Alle eders Medborgeres Underskrift besvare alle de Jndvendinger, jeg kunde gjøre mig; de constituere den eneste Ret, jeg erkjender for forbindtlig." Underskrifterste vare, som man ogsaa har anmærket, rigtig nok af Vægt, thi de vare pakkede en stor Kiste, og to Hvisserere havde Møje ved at bære dem. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
(Jndsendt.) Passagen i Hvelvingen mellem lille Kirkestrædet og den Pille af Nicolai Kirketaarn, hvori en Gjennemgang findes anbragt, er om Aftenen yderst farlig for Gaaende, naar en Vogn kommer kjø unde, især naar den kommer fra lille Kirkestrædet og atter om af Viingaardstrædet eller Admiralgaden. En sikker og beqvem Fodstie for Gaaende er imidlertid den Vei, som gaaer langs med Kirlegaardens Stakkit, naar man kommer fra Viinmardstrædet og dreier om af Hvelvingen igjennem Pilen, hvoraf Strædet ogsaa førend den store Jl Brand 1795 har Navn af Hvelvingen. Men da denne Gjennemgang igjennem Pillen, som al ud har hørt til Gaden, er aflukket, og de Gaaen os Fodste paa denne Maade standset, saa var det at ønske, at denne Gjennemgang igjennem Pillen igjen maatte blive aabnet og reenholdt ligesom den øvrige Strækning af Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Jndbydelse til Søndagsøvelse i Tegning. J denne Øvelsesskole ere allerede nogle forenede, som gjøre lykkelige Fremskridt og som ønske sig flere Medstuderende. De veiledes ved Foredrag, og Exempler, og deres Smag dannes ved Bekjendtgjørelse med de skjønne Gjenstandes formelige Visen (Skikkelse) og regelmæssige Skattering, samt Stilling og Hensyn til samme. De, som ville deeltage i denne Forening, og allerede have nogen Kundskab om Maalestok og Haandtogning, behage at erfare det Nærmere paa Gammelmynt No. 155, 2den Sal No. 5, hvor ogsaa samme Veiledning i enkelte Hverdagstimer kunde aftales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Jndenlandske Efterretninger. Paa Kjøbenhavns Børs indrettes i denne Tid en allerede længe ønsket Auctionssahl, hvortil tages 7 Fag af de Pladse, hvor Boghandlerne have deres Boglader. Disse maa, som en Følge heraf, rykke længere op J Handelen er endnu langt fra ikke den Nørelse, som man i Begyndelsen af Aaret med saa megen Grund ventede. De Artikler, som her er Søgning efter, maa snarere takke Krigen (imellem Engelland og America) end Freden, for denne Stigning. Det er især americanske Producter, som Riis, Tobak, Bomuld &c., som begieres meget, men især af de to første Artikler synes Forraadet ikke at være betydeligt. Hvad der i Mandsminde ikke har været Tilfældet, saae man nylig Exempel paa, der blev nemlig kjøbe americansk Tobak i Kjøbenhavn, for at gaae til Engelland. For faa Aar siden vilde Engellænderne have kaldet dette: To carry coals to Newcastlet) De gode Forhaabninger, man gjør sig om Fredsunderhandlingernes heldige Udfald i Wien, have ogsaa i disse Dage bragt Statspapirerne til at stige. Kongl. Obligationer, som længe stode i 210, er gaaede op til 235 240. Jøvrigt sporer man her stor Mangel paa Rigsbanksedler, og Disconton er endnu bestandig meget høi. Uden Tvivl bidrager den store Dyrhed paa næsten alle Fornødenheder, og den betydelige Seddelmasse, som enhver i sit Fag behøver, meget hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Mariboe, d. 17de October. Afvigte Løverdag den 16de October bleve i Rødbye ægteviede Hr. Kjøb og Handelsmand Anders Meelgaard og Enken efter afgangne Kjøbmand Joseph Møller sammesteds. Hr. N. Bredfeldt ved Saxkøbing, har solgt den saakaldte Rørbeks Mølle til Coffardiscapitain Ragers i Kjøbenhavn, for den Sum19166 1/2 Rbd. N. V. Omtrent for 2 Aar siden blev den kjøbt for 3000 Rd. De. - Ved Auctionen over Egholms Bortforpagtning under Grevskabet Christiansholm ved Nyested blev af den forrige Forpagter Hr. Lund foreløbig budt i aarlig Afgift til nærmere Approbation, 49 Tønder Hvede, 49 Tønder Rug, 49 Tønder Byg og 29 Tønder Havre. - Jaar falde Haugefrugterne meget sparsomt og er endda for en Deel enten omstukne eller umodne. - Oxekjødet falder næsten daglig i Prisen formedelst den befrygtende Fodertrang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Særdeles godt fedt Oxekjød kan nu kiøbes her i Mariboe paa Gaden for 10 1/2 Rbs. Smørret derimod er steget i Prisen fra 4 Rbmk. til 5 Rbmk. Pundet. - Det sædvanlige Efteraarsveir begynder nu at indfinde sig med Storm, Regn og Slud, Sygdomme og Febre vedblive endnu at grassere hist og her i Stiftet. Gid vi snart havde vores Stiftsphysicus. - Om de Kjøbenhavnske Skræddere siges at de fortjene Roes for deres Konst, men Publicum har opfundet noget andet til Gjengield. 1) Har Damerne fundet paa, selv at vende deres Mænds og Børns Klæder; det, sige Skrædderne, var en Skam. 2) Har man fundet paa at veie Tøiet til dem, og Klæderne fra dem, det, sige de, - Hvorfor det? er en dødelig Synd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Kjøbenhavns Børs den 21de October. Cours. Hamb. 2 M. 520, a vista 525. London 2 M. 20 1 Rbdl., a vista 20 1/2. Spec. 525. Specier solgtes til 81 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Den, som reiser til Jtalien, bor ikke undlade at besøge Øen Capri, bekjendt af det vellystige Levnet, som Tiderius førte der, og ved de Franskes Jndrykning der for faa Aar siden. Ved Spidsen, af et Bjerg, hvor man aander en ganske reen Luft, bliver man en liden Stad vaer, som hedder Anacapri, og i hvis Nabolav der fordum boede en besynderlig Mand. En Engellænder, som kaldte sig Ridder Torol, og var plaget af Trangbrystighed, havde i lang Tid opholdt sig i alle Jtaliens Egne, for at forsøge i hvilken Luft han befandt sig bedst, og da han paa intet Sted fandt nogen Lindring, begav han sig til Den Capei. Neppe havde han tilbragt nogle Dage paa Capri førend han kunde aande friere. Han besluttede at boesætte sig her, lod sig bygge et vakkert Huus paa Bjergets højeste Pynt og levede her tredive Aar, som han tilbragte med veconomiske Sysler. Det første Huusgeraad, han anskaffede sig for at opmuntre sig i sin Ensomhed, var - en liden nydelig Pige, som skjænkede ham 3 Sønner, hvilke han, saasnart de bleve noget voxne, sendte til London, for at lære Handelen og som han gav hver 1000 Guineer til Udstyr Han døde 1766, efterlod i Arv til sin Hustrue sit Huus og henved 2000 Rigsd. aarlige Rentepenge, det øvrige af sin Formue testamenterede han sine Sønner. Hans Bolig var i en vis Henseende en Fæstning, til hvilken man ikke kunde komme op uden af en i Klippen huggen Trappe, som forsvaredes af 2 smaae Canoner, og hvis Besætning bestod af nogle Betienter, hvis Vel beroede paa ham og Varigheden af hans Liv, thi de kunde ikke gjøre sig Haab om, at arve det mindste efter hans Død. Men han testamenterede dem alligevel noget, hvorpaa de aldeles ikke havde gjort Regning. Paa Øen var han iøvrigt meget høitagtet og elsket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Ved Congressen i Wien have de høie Monarker, for at forjage al Hoftvang, antaget indbyrdes. ikke at lade Rangen, men Alderen bestemme, hvor der skal gaae, kjøre eller ride foran, eller ved Sammenkomsterne have Forsædet. Denne Alder Rang bliver altsaa saaledes: Kongen af Würtemberg 1758. Kongen af Bayern 1786. Kongen af Danmark 1768 12 Jan.) Keiser Franz født 1768 (d. 12 Febr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Kongen af Preussen 1770.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Kriser Alexander 1777.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Wien, o. 7 Oct. J Gaar, den 6te dennes, ankom Hos. Majestæt Keiserinde Louise til Schønbruun. Ved de mange vigtige Gjenstande, som skulle forhandles og afgjøres af Kongressen, kunne Underhandlingerne naturligviis ikke have den raske Fremgang, som man tildeels havde lovet sig. Den franske Regjering forlanger, at ogsaa Portugal og Sverrig skulle deeltage i Underhandlingerne, fordi de vare med at underskrive Fredstractaten til Paris. Dog var dette indtil i Gaar endnu ikke ganske afgjort. J Anledning af adskillige Indretninger med Hensyn til nogle Lande har Frankrig gjort Jndvendinger, som man dog haaber ville vorde bilagte og jevnede. – J Fyrsten af Talleyrands Cancellie arbeides nu ualmindelig stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Wien, d. 9 Oct. Man tvivler ikke paa, at jo alle Puncter, efterhaanden som Kongressen bliver enig om samme, ville blive meddeelte Publicum ved Trykken, og venter derfor, at det herværende Hof= og Statstrykkerie med det første vil anmelde en Dagbog over Kongressens Forhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Antallet af de Gesandter, som for nærværende Tid deeltage i Underhandlingerne, er, som man forsikkrer, udvidet til tolv. - Den 5te dennes, om Morgenen, tog Hs. Majestæt Keiseren paa Jagt med sine høie Gjester. Samme Dag var der stort Taffel hos Fyrsten af Metternich. - Enhver af de fremmede Monarker har en egen Suite og Æresvagt, saavel af den herværende Civilhofstat, som af Militairet. J Spidsen for samme staaer en af det Keiserl. Generalitet valgt Overhofmester, nemlig: hos Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Feldtmarschallieutenant Grev Jgnaz Hardeck; hos Hs. Maj. Kongen af Danmark: General Friherre v. Steigentesch; hos Hs. Maj. Kongen af Preussen, Fyrst Moriz Lichtenstein, hos Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg; Grev Civallard; hos Hs. Majestæt Kongen af Bayern, Grev Andr. Had dik; hos Hs. Kongl. Høihed Storhertugen af Baden: Grev Kledelsberg. Til Kammerherrer ere fire Oberster og fire Cavalierer af Civilhofstater, bestemte for hver af disse Souverainer. – Lord Stewart, Kongelig engelsk Gesandt ved vort Hof Endvidere ere ankomne er indtruffen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Ridder Cartillo de los Rios, Kgl. spansk Gesandved det wienske Hof, og Hr. Daniels, Generalprocurator ved Overretten i Belgien. Politiet her truffet den hensigtsmæssige Jndretning, at der, saalænge Congressen varer, findes ved Porterne en Fortegnelse over de Gjestgivergaarde, hvori de Fremmede endnu kunne modtages, samt Huusnummerne paa de Privatboliger, der endnu kunne bortleie. Leien er steget saa høit, at den næsten vil belo de sig til Husenes Værd, dersom Kongressen kommer til at vare i fire Maaneder. - Den 10de October. Hs. Keiserl. Høihed Storfyrst Constantin ankom hertil i Gaar Morges, og dog indi den Keiserl. Borg. - Den 8de begave de høi Herskaber sig til det Keis. Lystslot Laxenburg, besaa det, spiste der om Middagen, og kom tilbage om Aftenen. - Den 9de bivaanede de Kirkeparaden. Den 20de tage de til Ofen, og komme først tilbage hertil efter et Ophold af flere Dage. – hidindtil er endnu intet Resultat af Conferentserne mellem de høie Magters Ministre kommen til almeen Kundskab. Jmidlertid forsikkrer man, at Østerrig vil erholde betydelige Udvidelser, ikke blot ved sine sydostlige, men ugsaa ved sine nordostigGrændser. Syditaliens Anliggender skulle nu og saa være afgjorte, og de nye Forandringer ville blive roeligen iværksatte. – Jdag, den 10de, tog Monarkerne Valpladserne ved Aspern og Waarom i Øiesyn. - Som man forsikkrer ville nogle af de her tilstædeværende Konger og Fyrster endnu for Enden af denne Maaned forlade Wien og tiltræde Hjemreisen til deres Stater. – Lord Castlereagh har, som man erfører, havt den Ære at confererflere Gange med en nordisk Monark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Rotterdam, den 11te October. Den 8de og havde vi her et Skuespil, som desværre ikke er seet i mange Aar. Fregatskibet Maas en Rotterstroon, laae nemlig færdigt til at afseile til Batavig. Vicadmiral Kikkert og mange andre Personer vare indbudne til Høitideligheden, der, som en lykkelig Ry hed, holdtes med stor Jubel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Trykkert i No. 84. S. 1831. Lin. 17. for, noda læs: nodo. 17. for, accentis læs, accentibuKjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ved Koskaagaa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
Ellevte Aargang. No. 86. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 October 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-22
En liden courieus Tractat om Pocter, Skialdeskab og Ægteskaber. Gammenskreven og forfattet af Jens Ruus Reg., og fordum, Stadssatpricus udi Kjøbenhavn. Gunstige Læser, Jeg kom til Kjøbenhavn længe førend man endnu kjendte det allerringeste til ny Romantik og alamodisk Cantik, til Sjourie i og til Sjourie uden for Thalie Tempel, til Navneværdie i den moralske og Sølvværdie i den financielle Verden, til nybagte Keisere og hjemmegjorte Konger, til Sukker af Runkeltoer og Supper af Been, kort, paa en Tid, da enhver Ting kaldtes ved sit rette Navn, saasom en Bancorotteur en Snyder, en Coquette en Hore, en Galan en Forfører, en Friskkyr en Nar, en Restauration et Drikkehuus. Paa den Tid skammede end ikke Borgermesterens Datter sig ved at klæde sig i Hvergarn, uanseet man den Gang endnu ikke med saa megen Kunstflid havde lagt sig efter den indenlandske Konstflid, og den ældste Raadmand i Aars holdt sig ei for god til at spille Styrvoldt med Skolens Conrector, og uanseet de Lærde i de Dage ikke vare genegne til nogen anden honette ambition end deres Studium medsorte, og Titeler og Rang vare noget, som ingen velstuderet Mand tragtede efter. Den Gang gik en virkelig Magister i lige Rang med en Stabscapitain og Major i Armeen, og fra det Øjeblik han havde demitteret fra Skolen havde han ogsaa Lov til at bære sin Hirschfænger. Da jeg kom til Residencen kjendte man heller ikke det allerringeste til de Firfarerier i Poesten, som man nu omstunder giør saa umaneerlig meget Væsen af, men den Gang vare ogsaa ganske andre Karle i Velten, og betydede da en Boet noget langt andet end nu omstunder en Digter, ligesom man heller ikke troede da, som nu, at Skomagere som Hans Sachse og Jacob Bøhm kunde være Porter og Philosopher men man sagde ligefrem til saadanne Bønhave ne autor ultra crepidam: d. er paa Dansk: Skomager bliv ved din Læst. Jeg kom, som sagt, til Residencen med stor Jnclination for Poeste og Skialdekunst, men saasom jeg altid haver troet, at man maa kryde førend man kan gaae, saa søgte jeg, efter Andres Exempel, at klavre ganske piano op paa Parnasset, og naar min Fod var i Færd med at glide, holdt jeg mig fast ved een eller anden berømt Poets Kjoleflig, eller, naar det kned, i Lokken af een eller anden eminent, velærværdig eller velviis Alongeparyk, eller, uden Allegorie og Billede, jeg var ikke for hovmodig eller opblæst til at lade mine Vers glatte og file hos een eller anden bekjendt Aristarchus, og om han end skam filede istedet for blot at file, fandt jeg mig dog heri, eftersom allerede min salig Bedstemoder havde givet mig den admirable Lection:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Est du krum est du lam, Kanst du krybe Gaaer en fram!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
(Fortsættelse.)¬ Man ilede nu med at give Ligurien en ny Statsforfatning. Allerede d. 6 Juni var Dogen og de Deputerede igjen i Genua, og den 8de ankom ogsaa den franske Minister for de indere Anliggender, Champagny, med de fornødne Keiserlige Befalinger. Allerede den 9de blev Constitutionen fra 1802 ophævet, og Ligurien givet en ny Constitution, bestaaende af 16 Artikler, efter hvilken Landet deeltes i 3 Departementer: Genna, Monte netto og Appeninerne, over hvilke sattes en fransk Generalgouverneur, en fransk General skulde anføre Tropperne og d. 11 Juni maatte alle liguriske Skibe heise fransk Flag. Den 23 Sept. indførtes ogsaa i de nye Departementer samme Skattevæsen som i Frankrige. Saaledes kunde Ligurerne nu, efter Opfordring, som høimodige Venner af de Franske, ogsaa dele disses hæderfulde Skjebne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Medens Keiservarret opholdt sig i Genua foregik en Begivenhed, der er ligesaa mærkværdig for Menneskegrandskeren som Politikeren. Lucian og Hieronymus Buonaparte havde endnu ikke føier sig efter deres Keiserlige Broders Villie Begge havde giftet sig uden Napoleons Samtykke, hedte det, og glemte at anmærke om dette Samtykke den Gang var nødvendigt. Keiserens Møder, Lætitia, antog sig i Jtalien sin SkjødesønLucians Sag, reiste selv i Der. 1804 fra Mailand til Paris, for desto bedre at kunne være sin Søns Beskytterinde ved Tronens Fødder, men hendes Reise var frugtesløs. J Begyndelsen blev hun vel modtagen med mange Æresbeviisninger, men ikke behandlet som Keiserens Moder; hun boede heller ikke i Thuillerierne og nævntes ligesaalidet blandt Medlemmerne af Keisersamilien i den Keiserlige Almanak. Men saa megen Glands kunde hun ikke modstaae; hun blev i Paris, kaldtes fra midt i Januar af Keiserlig Høihed, flyttede i April ind i Thuillerierne og modtog Deputationer af Statsauthoriteterne, der, som Beskytterinde for Socurs de la Chartre og Socure hospitoleres, bragte hende deres Hylding. Denne Dame var den Gang 34 Aar gammel, en Alder, der synes for gammel til at begynde at spille en Keiserlig Høiheds Rolle, naar man hidindtil ikke har været andet end en Advocats Enkefrue. Hendes SønLutian blev, skjøndt han var 22 Aar yngre, brod kelig i sine Grundsætninger, og uagtet hele hans Keiserlige Familie forlod ham, vilde han dog ikke forstøde, som nyskabt Prinds, den Ægtentage, her som Borger havde kaaret og elsket. Hierdne mus besad derimod langtfra ikke saa megen Sjel styrke. Han forlod America, sin Kone og sin Frænder, for at give Verden er Exempel paa, hvortil Forfængelighed og Æresyge kan lede Minesket. Han opoffrede det huuslige Livs stille Glæder, for i Nød og Fare at bane sig midt igjennem Bølgerne en Vei til sin Broders Yndest. Ha sønderrev Naturens helligste Baand, for friviat smedde sig fast i de gyldne Lænker, hvis skul fende Gimmer blændede ham. Allerede d. 3 April ankom han fra America til Lissabon, formodentlig i Forveien underrettet om Napoleons Ankomst il Jtalien, hans unge frugtsommelige Kone, MisPacterson, fulgte ham lige indtil Lissabon, no her blev han bortvist, og da hun vilde til Texel forbød man hende at komme i Land. Hun saa sig i denne ulykkelige Forfatning, hvor han stødtes tilbage selv af den, hvis Kierlighedspant hun har under sit Hjerte, nødsaget til at gaae til Engelland. her havde Britterne den Triumph, at kunne aabne et Fristed for den store Keisers ulykkelige Svigerinde, der i hans svorne Fienders Fødeland maatte søge Ly og Brød for sig og sit Barn, hun nedkom paa brittisk Grund. – J Genua fik Hieronymus Commando over nogle franske Skibe, og med disse streifede han saalænge omkring paa Søen indtil hans Broder omsider tog ham i Naade. Kortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Jndenlandske Efterretninger. Hr. J. K. Høst har i Søndags begyndt sine høist høreværdige Forelæsninger over Europas Historie fra 1799 til 1814, for en meget talrig Forsamling. Napoleons Fald maa i historisk Hensærde betragtes som Sandhedens Seir, og Hr. Høst seer sig nu, begunstiget af Tidsomstændighederne, saa meget bedre istand til at skildre med Frimodighedens lyse Farver mange Partier af et Malerie, som han i de foregaaende Forelæsninger kun formaaede at vise os Conturen af. Ubehindret kan han bortdrage det Tæppe, som hidtil skjulte det 19de Aarhundredes Afguds mangfoldige Mysterier. Adgangskort til disse Forelæsninger faaes hos Hr. Høst selv i Kronprindsensgaden Nr. 34, ade Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
J det Rummer af Kjøbenhavns Adresseavis som udkom i Gaar læses følgende Spørgsmaal: "Naar et Pund Oxekjød i Lolland kostede 10 1/2 Adskilling, hvad burde det da forholdsviis koste i Kjøbenhavn, naar Indkjøbet af Slagteqvæg skeete i Lolland paa den Tid, da et Pund Oxekjød, som ovenmelde, kun kostede 10 1/2 Rbsk., Dette ønskes besvaret af en kyndig Slagtermester Ved sidste Roeskilde Marked den 19de Octo der solgtes er Pund færsk Opekjød for 16 a 18 Adskilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Fra den 8de October Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 15de Octbr. Kl. 4 om Eftermiddaos, ere 188 Skibe klarerede igjennem Øresunds Toldkammer, deraf 17 til indenrigske Steder og 1 til Færøerne. (Handels Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Odense, d. 18 October. Over den nylig udkomne Luthers Catechismus findes en Bedømmelse i Litteraturtidenden Nr. 37. Recensenten finder især, at ved denne Udgave af en Skolebog, som Waisenhuset har faaet udelukkende Ret til at lade trykke, synes Nøiagtigheden at være dreven til alt for megen Ængstelighed. Er end, siger han, Luthers Bog symbolisk, kunde Man dog vel for Tydeligheds Skyld, lil Beste for den arme enfoldige Almue, dristet sig til at gjøre et og andet Tillæg, der jo derfor ikke behøvede at være antisymbolisk. – J Diernisse paa Holsteenshuus Gods ved Faaborg afbrændte Tirsdagen den 11te d. M. Hospitalet, Skolen og den største Deel af Degneboligen. (Hempels Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Odense, d. Al. October. En Person, som lod sig kalde Carl, og foregav at være en af de uholdige Nordmænd, som formedelst Krigen ikke kunde komme tilbage til sit Fædreland, har lønnet sin Velgjører, Sognepræst Lemvig i Ulstrup pr. Hobroe, som havde forundt ham Arbeide, med den forreste Utak, ved at bortvandre med Præstens eget Sølvlommeuhr samt 3 Uhre fra hans Tienestekarle, foruden endeel Sølvspiseskeer, Penge og Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Borgemester Lanng i Fridericia har taget til Gjenmæle imod Toldvæsenet sammesteds, angaaende sin Komperence til at beramme Auctionsdagen, og agter desuden igjennem en anden Vei at drage Toldvæsenet til Ansvar for den Adfærd, det i den forhen bekjendtgjorte Sag har tilladt sig. Ved Markedet i Kjerteminde Fredagen den 14de var Alting dyrt. En Pige blev kjørt omkuld og en Mand faldt i Stranden ved den ikke istandgjorte Langebroe. – J Dag begyndtes her i Odense med Tilintetgjørelsen af de indløste danske Kourantfødter og Skatkammerbeviser, hvoraf et Beløb af 4,780,955 Rdlr. D. C. offentlig blev opbrændt paa Heden, i Overværelse af vedkommende dertil Befuldmægtigede. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Mariboe, den 20de October. Bramslykkeunder Grevskabet Christiansholm blev bortforpagtet til Forpagter Hansen paa nye Kirstineberg for 780 Tønder Korn. - Ligeledes er nu Bremmersvold under Kierstrup ogsaa bortforpagtet til Hr. Reimer paa Ottelundsgaarden ved Modbye som omtrent 800 Tønder Korn med halvt Hoverie og 2000 Tønder Korn i Godtgjørelse til Forpagteren for det andet halve Hoverie. - Til Rødbye Marked igaar indfandt sig ikke nær saa mange Kjøbere som ellers. J det Hele herskede der Flaund i Handelen. For en god Hest blev forlangt 300 Rbd., for en Koe 66 Rbd. 2 Mk., et pr. meget gode Støvler blev solgt for 10 Rbd., og mod Enden af Markedet for endnu ringere Priis.