Berlingske Tidende, 1810-12-28
Paris, den 14de December. J Senatets Møde den 10de blev ogsaa Ulkastet til et Senatus=Con sult angaaende en Conscription af 10,000 Mand for Marinen og 120,000 Mand for Land=Armeerne fremlagt. Grev Cafferelli sagde i sin Tale, i Anledning af den første Conscription : Monseigneur, Sønetørre! Hs. Majestæt har overdraget til os at overlevere Dem Udkastet til et Senatus=Consult, hvori De med Fornøielse ville erkiende den Caracter af Almeennyttighed, Kraft og Forsigtighed, der ere Hs. Majestæts store Planers Særkiende. Riget nyder en dyb Fred. Nationerne, som omgive samme, knytte, dagligen de Baand stærkere, som forene dem med Frankrige, og synes, ved deres Sindelag imod Frankrigs ophøiede Overhoved, ikkuns at udgiøre en eneste stor Familie. Om Krigens Rasenhed end herier Europas yderste Ender, om end en villedet Deel af en af vore Naboenationer, tumlet og ophidset at Factioner, miskiender sin egen sande Jnteresse, da vide De, mine Herrer, at Aarsagerne dertil allene maae søges i hiin Regierings troløse Mechinationer, der er en Fiende af Europe, og som - allevegne tilbagedreven - ikkuns har een Krog endnu tilbage paa Jorden, hvor den kan oppuste Tvedragtens og borgerlige Uenigheders Lug Engelland blokerer Europas Havne. Det søger Smuthuller til dets Producter. Dets strafværdige System er erkiendt for det det er. Nationerne have endeligen lært at sætte den rette Priis paa dets fatale Alliance og dets fordervelige Tienester. Midt i den Rolighed Hs. Majestæt har gienoprettet i Riget og i Enropa, beskiettiger Allerhøistsamme sig med at udbedre Mariner, for at opstille talrige Hære paa Havet mod Sin Fiende og endelig erobre en almi delig Fred. Til et bemande de Linieskibe, der skulle udrustes, behøves mange Matroser. De, som allerede befinde sig paa Escadrerne, ville ikke kunne vare tilstrækkelige til Hs. Majestæts store Plan. Nye Hensigter kræve nye Midler. Handel og Skibsfart, som forkum skaffede Matroser, ere nu af min fore Betydenhed. Keiseren har indsoet at det fornødne Mandskab allene kan tilveiebringes ved Conscription; men denne maae ikke taaes af andre end Søedepartementerne. For i Tide at vorde øvede skulle Søeforkene og Søesoldaterne tages af de Unges Classe fra 13 til 16 Aar. De øvede Søemænd ere bestemte for de store, de unge for de mindre Krigskibe, paa hvilke Mandskabet kan øves ved Kysterne. Saaledes skaber Keiserens Genie en gaaske nye Resource for Søemagten. Urkast til Senatus Consultet. Art. 1. Søekysterne i nedenstaaende 30 Departementer skulle ophøre at bidrage til Conscriptionen for Landmagten, og være reserverte til Conscription for Søetienesten. Art. 2. Disse Departementer ere følgende : Søe=Alverne, Appenninerne, Ande, Rhone=Mundingerne, Calvados, Neder=Charente, Nord=Kysterne, Dyle, Schelde. Finisterre, Gard, Genua, Gironde, Herrult, Jlle og Vilaine, Landes, Neder Loire, Lys, Manche, Montenotte, Morbihan, begge Netherne, Nord, Pas de Calais, Nedre Pyrenæerne de østlige Pyrenæer, Neder=Seine, Somme, Bar og Vendse. Art. 3. 10,000 Conscriberte af hver af Classerne for 1813, 1814, 1815 og 1816 ere fra nu af overladte til Marine Ministerens Disbosition. Herpaa forelæstes følgende Beretning fra Krigsministeren :Sir. J Følge Lovene for vores militaire Organisation skal Conserintionen udtages den 1ste Januar 1811. Conscriptionen er Grundlaget for Frankrigs Velfærd. Den har i saa mange Aar fjernet Krigens Svøde fra vore Enemærker. Naar Deres Majestæt har sluttet Søefreden og kan Afskedige Deres Armeer, vil det dog være fornødent hvert Aar at udtage en Deel af Conscriptionen, for at holde Deres Maj stærs Magt paa den Fod, som tilkommer Deres Rige; men jeg troer at 1/5 af den Conscription, som jeg nu foreslaaer, vil kunne være tilstrækkelig til saaden Hensigt. Man indseer let hvor betydelig hiin Coneribution derved vil vorde lettet; den første blandt dem, som de Franske skylde deres Fædreland.