Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-16
Det asiatiske Compagnie har i den sidste Tid tildraget sig en ualmindelig Jnteresse baade ved de Forhold som føre dets Oplysning imode, og ved den haardnakkede Modstand fra Bestyrelsens Side. Man erindre sig, at der i Fjor blev udnævnt en Committee til at undersøge Compagniets Tilstand. Af dens Beretninerfores, at alle siden 1815 gjorte chinesiske Expeditioner havde bragt Tab, at Actiernes Forringelse uundgaaeligen maae vedblive, og at de maae synke Aar for Aar paa Grund af de betydelige Administrationsomkostninger, som beløbe sig til over 20,000 Rbd. om Aaret, og den store Rentebyrde der hviler paa Compagnet formedelst en Gield af over 6000,000 Rbd. Mai erindre sig ligeledes Udfaldet af den forrige Generalforsamling, der formedelst Justitsdirecteurens, Etatsraad Schæffers Paastaaenhed blev hævet uden noget Resultat. Nu har der atter været en ny Generalforsamling, ligesaa stormende som de foregaaende. Der skulde vælges en Directeur i Grosserer Muffelmanns Sted, Da Jnteressenterne efter den saa ofte havte Erfaring forudsaae, at Justitsdirecteuren fremdeles ville vise sig conseqvent i sin haardnakkede Modstand, at ville, somhans formeentlige Pligt, opretholde Comgagniet om det end var nok saa fordærveligt for Actionairerne, og af al Magt modsætte sig Discussionen af Committeen Forslag, havde de dennegang beredt sig paa at sætte dette igjennem. Men imod Directeurens kolde Rolighed strandede ogsaa denne Gang de kraftigste, de bedst motiverede Forestillinger. Han modsatte sig paa det bestemteste at træde i Underhandling med Regjeringen, og da dette fra alle Sider fordredes, lod han protocollere en formelig Protest. Mødet blev imidlertid meer og meer stormende, og man forlangte Votering. Dette indrømmedes endelig, dog paa vilkaar, at Voteringen, skulde skee aabenlyst. Skjøndt dette var imod Skik og Brug fandt man sig deri, og Resultatet blev, at Forslaget bifaldtes med 124 Stemmer imod 23. Sidstnævnte bestode paa een nær af Compagniets Embedsmænd. Justitsdirecteurens Klogskab strandede dennegang, thi han havde sat sit Haab til den aabne Voteringsmaade. Men allerførst skal Sagen nu forelægges Kongen, og Hs. M. Resolution indhentes om Directionens Protest eller Generalforsamlingens Beslutning skal staae ved Magt. Da nu dette var saavidt afgjort, skulde der vælges en handelskyndig Directeur, istedetfor den afgaaende, Grosserer Muffemann. Et betydeligt Antal Jnteressenter havde underskrevet et Andragende om at Valget, der ellers gielder for 3 Aar, maatte dennegang, paa Grund af Omstændigheder, kun gielde for eet Aar, men dette Andragende blev afviist af Justitsdirecteuren, der aldeles nægtede at lade det komme under Afstemning, fordrende Valget uden nogen Betingelse foretaget efter Octroien. Pluraliteten af Forsamlingen underskrev nu en Protest mod Justitsministeren, men denne nægtede at modtage og protocollere den. Derpaa sendte man Bud efter Notarius publicus, for ved ham at lade Protesten overleveres ham, men da hans Komme anmeldtes, lod Justits directeuren svare: at hans Function for Øieblikket ikke tillod ham at modtage nogen Fremmed, der desuden, som ikke=Actionair, ei kunde indlades i Forsamlingen, hvorfor han lod Notarius bede, at komme næste Dag til sig i hans Bopæl. Alle de som havde underskrevet Protesten pbragtes naturligviis herover endnu mere, erklærte Directeurvalget som Directionen agtede at foretage for ugyldigt, og forlode samtligen Forsamlingssalen. Men Justitsdirecteuren blev sit Forsæt tro, lod Valget skee ved den lille Rest som blev tilbage, og Grosserer Muffelmann blev nu i fuldkommen Rolighed valgt, atter igien til Directeur paa 3 Aar. Det hedder nu, at Pluraliteten af Jnteressenterne har i Sinde at ville forelægge Hs. M. Kongen den hele Sag, og andrage paa Compagniets Ophævelse. (Af Kbhr. og fl. Bl.)