JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Om den sidste Revolution i Constantinopel haves nu følgende omstændelige Efterretning: Storsultanen Selim vilde gjenoprette Portens Myndighed og underholde en staaende og vel lønnet Hær. Men dette foranledigede, at han blev styrtet fra Tronen d. 28 Maji 1807. Mustapha Baractar, Pascha af Rudschuk, udkastede en Plan, der skulde gjøre Alting, hvad d. 28 Maji var bleven fordærvet, godt igjen. Han ankom med et Corps tro Tropper til Constantinopel, lod den berygtede Cavagky Oglu, Commandant over Dardanellerne, Ophavsmanden til Oprøret mod Sultan Selim, halshugge, Mufti og alle Sultan Mustapha den 4des ny Officierer afsætte, Janitscharen Aga strangulere og de fornemste Poster i Constantinopel besætte med Tropper; den ny Mufti og mange Medlemmer af Divanet vare paa hans Side. Sultan Mustapha, der tog til Takke med alt dette, troede sig saa sikker, at han endog d. 28 Julii om Morgenen tog ud paa sit Lystslot. Men hans Moder aabenbarede man endnu samme Morgen Hemmeligheden. Hun gav Mustapha hurtig et Vink derom, medens denne ilede til Vands tilbage til Seraillet, trængte Paschaen af Rudschuk derind fra Landsiden, af og lod den ny Mufti vide, at Selim den Tredie var den eneste retmæssige Proschas (Keiser). Mustapha lod nu det indre af Seraillet spærre. Men Paschaen af Rudschuks Soldater trængte snart derind. Man fandt Selims Liig dryppende af Blod, og selv hans Avlelemmer havde Morderne lemlæstet. Den sidste Spire af det herskende Regenthuus, Prinds Muhamed – en Yngling paa 15 Aar – blev nu udraabt til Keiser. J fjorten Maaneder har den ny Sultan været indspærret med den afsatte Selim i Seraillet. Paschaen af Rudschuk har taget Rigsstatsseglet under sin Bevaring, og man venter, at han til Belønning for sin Daad bliver Storvizier. Den virkelige Storvizier holder han fangen i sin LeirMarchal Ney har nu faaet Overcommanden, over Armeen i Spanien, og er allerede reist did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Ogsaa i Warschau agter man nu at opreise den Franske Keisers Billedstøtte i fuldkommen Legemsstørrelse paa een af de offentlige Pladse. Det samme agter Gen. Jajonske og alle Officerer ved hans Division at gjøre i Egnen af Kalisch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
De Franske bygge igjen paa Weichselen en Brø af Pæle, eftersom den af Strømmen og stærk Jo gang sidste Foraar beskadigede er aldeles ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
En Afdeling Sachsiske Tropper er allerede indtruffen i Warschan. De øvrige fordeles i Provindserne. Men det hedder, at de 6000 Mand Sachsiske Tropper, der staae i Polen, skulle vende tilbage igien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
J Dørsten ventes fra Norden 6 Regimenter, nemlig 4 Cavallerie og 2 Jnfanterie=Regim. Det hedder, at Kong Carl den Fjerde af Spanien atter agter at forandre sin Residence, og at han vil tage fra Compiegne til Narbonne. Digteren Delille har udgivet et nyt Digt i 8 Sange, de tre Naturriger kaldet, som Cupier har forsynet med Anmærkninger. Ogsaa i Viessingen skal der indrettes en Børs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Kongen af Neapel er afreist til sine Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
En Soldat badede sig nylig ved Strandkysten, i Regio i Calabrien. Pludselig blev han anfaldet af en Hayfisk. En af hans uforfærdede Cammerater ilede ham til Hielp, men Uhyret havde allerede afbidt ham en Fod, og han døde nogle Dage derefter. Marchal Victors Armeecorps, som kommer fra det Preussiske, fortsætter sin March igjennem Westphalen. Etappestederne ere bestemte til Cassel, hvor disse Tropper for en kort Tid ville campere. Der er allerede gjort Anstalter til Marchallens Modtagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
Til Kjøbenhavns Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-30
(J Anledning af en Anmeldelse i Dagen No. 145. af 28 August.) For Dem, som, uden at kunne anstille Sammenligning, maatte have læst følgende Dagens Note til min Kollekt for Kjøbenhavns Brandlidte: Hr. Hempel skynder paa dem, der endnu ville give, før Regnskabet sluttes. Man tør formode – (dog?) – at Hr. Hempel, som har gjort sig saa fortjent af Kjøbenhavnerne, ikke mener, at her nu skulde sættes en Pind for videre Given. for dem være det mig tilladt, her at gjentage den Opfordring, som gav Dagens Udgiver Anledning til denne ømme Skrupel, ligesom samme læses i No. 127 af Fyens Stifts Adresse-Avis Ved at yde de Menneskevenner, som hertil have bidraget, min inderligste Tak paa hine Ulykkeliges Vegne, maae jeg endnu engang bede Enhver, der ved mig vil frembære sit Offer til disse vore dybt saarede Landsmænd, hvis Skjebne for en stor Deel aldrig Tiden, men ene en almindelig broderlig Deeltagelse formaaer at lindre, tilsende mig deres Bidrag, for Regnskabet, som snart ønskes sluttet, bliver indsendt til den anordnede Kommission. Uden mindste Forklaring overlader jeg nu Enhver med sund Fornuft og god Villie begavet, at dømme, hvorvidt den strængeste Misantrop heraf kunde udlede en saa grusom Tænkemaade imod hine Ulykkelige, hvis Talsmand jeg ved enhver Leilighed har været og fremdeles skal blive. – Jkkun maae jeg anmærke, at hvad Regnskabet angaaer, da er, som bekjendt, allerede 6000 Rdlr. for lang Tid siden indsendte; men ligesom sand Velgjørenhed sjelden, og mindst her, hvor det er hædrelandets fælleds Sag, behøver lang Betænkning, er den hurtigste Hielp vist ogsaa for de Elendige selv den kjereste og tjenligste. Odense, den 26 August 1808. S. Hempel. Til Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Pas Paaskes Femte Aargang. No. 94. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 3 September, 1808. Et Brev fra Sorøe. til Hr. Etatsraad og Professor G. H. Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
J Broby traf jeg Hr. Langhof og hans Kone; vi satte os paa en Høstvogn og kiørte i al Magelighed over den i vor gamle Historie saa navnkundige Aa, hvorpaa man i fordums Dage seilede med Krigskibe op ad imod Ringsted; men som allerede i Saxos Tid næsten ikke mere var seilbar. At Langebek i en Anmærkning siger, at denne Aa nu ikke mere kaldes Suusaa, er urigtigt *). Stedet, hvor Overkiørselen skete, kaldes Qvindevaad, ligesom et andet Vadested, længere nede ved Suserup, Munkedam. Vi modtoges af den værdige Præst i Mæsby og Tyvelse Hr. Provst Bryndum, og bestege nu de mægtige Banker, paa hvis Ryg Næsby Kirke og Byen ligger i en Høide og i en Omegn, som i Siælland, ikke mange Kirker *) See Stephan. Haxo. p. 132. 133. Langebel Script, R. D. T. W. P. 476, not. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Den fromme Moder havde bragt alle sin Børn til Hvile, og selv hvilede hun nu i deres Skiød, forat vaagne i fornyet Glands. Livet dalede fra sin Høide, alt som hendes Slummer blev dybere. Rædsomt var det tause, skumle Mørke i den eensomme Skov, og Nattens Aander koglede i de dybe Skygger. Jeg gik med tunge Skridt den lange Vei, som aldrig vilde ende, Nattens Mulm syntes at hvile paa mig, som en ængstende Byrde mørkt var det i min Siel, som i Naturen. Da hævede sig over Jorden den kobberluende Maane. Langsomt steeg den frem imellem Træernes Stammer, indtil dens Sølvglands spillede i det klare Blaa mellem de grønne Toppe. Og nu flygtede den skumle Nat ind i Skovens dybeste Tykning. Fra den mørke Hvælving nedglimrede enkelte Stierner i deres evige Klarhed. Rene ætheriske Straaler legede mellem Ellebuskenes mørke Blade; Lunas blide Fakkel lyste for mig paa min natlige Skov vandring, og fulgte mig venligen til jeg atter traadte ind i Munkegangens Gravmørke, giennem dette naaede min Faders Bolig, og med mødige Trin besteeg den gamle, velbekiendte Trappe. Saaledes, tænkte jeg – naar engang jeg færdes paa den sidste tunge Vandring, naar Livets sidste Lue bortaandes, og Dødens Mørke omhyller min Siæl saaledes glimre en klar Straale fra Evighed mig i Møde, og Gravens Nat vorde mindre skummel! (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Behagelige Tilbageerindringer. J den Spanske Arvefølgekrig bleve 20,000 Mand Danske Hielpetropper tagne i Sold af Engelland, Holland og Østerrige. Ved enhver Leilighed af lagde de Prøver paa det Mod og den Uforfærdet hed, der forskaffede dem deres Bundsforvandtes Høiagtelse og deres Samtidiges Beundring. Saaledes sagde Prinds Eugenius, da han beleirede Tourney: "jeg sætter min Lid til de Danske, de ere brave Folk, der staae paa deres Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Da Generalstaterne anholdt hos Hertugen af Malborough om, at forskaane visse Godseiere i Flandern for Jndqvartering, svarede han: "Jeg har givet de Danske Løvte paa, at jeg vil indqvartere dem der, og jeg vil holde det. Havde disse Tappre ikke været, saa vilde vi sikkert ikke være der, hvor vi nu ere." – Efter Slaget ved Ramillins skrev Malborough til Kong Frederik den Fjerde Saasnart vi nu have hvilet os, haaber jeg at rykke frem mod Fienden. Jeg forlader mig paa Gud og mine tappre Soldater og især paa Deres Majestæts Tropper. Alle Generaler, Officierer og Gemene have uden mindste Undtagelse udmærket sig paa det hæderligste i Slaget, og fortjene al den Roes, jeg har givet dem, og med Grund kan jeg sige, ogsaa den Agtelse Deres Maj. har skjænket dem. Paa samme Tid modtog Kongen en Skrivelse fra Dronning Anna af Engelland, hvori hun takker ham for de udmærkede Tjenester, som hans tappre Hær hidtil havde viist hende. Hun beærede dem med Navn af de Uovervindelige, og yttrede sin Forundring over, at de, efter saa mange udstandne Besværligheder, Marcher og vaagne Nætter, havde været istand til, at vise saa meget Mod og saa forig Virksomhed paa Valpladsen. Hun endte dette Brev med det Ønske: "at det maatte behage Hs. Maj. at belønne disse Tropper i Forhold til deres Heltemod, der er ligesaa hæderfuldt for Dannemark som det har velgjørende Følger for hele Europa."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Indenlandske Efterretninger. Stiftamtmanden i Jsland, Grev Trampe, som i disse Dage vender tilbage til sin Post, er allernaadigst udnævnt til Kammerherre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Paa Søndag anlægges Hofsorg for den afdøde unge Storførstinde af Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Fra Fyen kan man ikke længere vente nogen Luftballon med eller uden Breve, da de Herrer Colding, som havde opholdt sig der en Tidlang, nu ere komne tilbage til Sielland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Ved dette Aars Høst i Hertugdømmene, som i det Hele har været meget heldig, er Hvede og Boghvede-Høsten især faldet meget godt ud. Levnetsmidlerne holde sig bestandig i en temmelig lav Priis der i Landet. At de sælges saa dyrt, naar de bringes hertil, kan let lade sig forklare af Trans portens Vanskelighed og af de Danske Bancosedlers ufordeelagtige Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
J Adresseavisen for i Dag findes følgende Bekjendtgjørelse: "Min afgangne Broderdatter, Jfr. Johanne Gleerup, maae ingen indlade sig med uden min Villie og Vidende, formedelst Sindssvaghed, da hun har alt fornødne til hendes Ophold. (Af Jversens Avis.) Jeg kan ikke troe, at de der i sidste Aalborger Avis No. 69 kalde sig Søemænd, virkeligen ere saadanne, thi ellers kunde de ikke gjøre slig Spørgsmaal: "hvorledes man skal undgaae fiendtlige Krydsere!" De maa da ikke vide hvormeget man udretter til at sikre sig, naar man er forsynet med en god Kikkert, især Nat kikkert, og har gode Speidere, der ikke gaae længere af Sigte, end at man kan sine deres Signaler, for i Tilfælde at kunne søge Havn eller gaae over Stavn. Det forstaaer sig at man med al Forsigtighed kan endda være uheldig; men hvo som ikke vover vinder ikke, Franske og Hollændere lade sig ikke afskrække af Engelske Krydsere at fare mellem lige saa langt fraliggende Havne, og det er meget sjeldent at Englænderne snappe nogen af deres Skibe. Her har jo ogsaa vor Regjering desuden tilbudt Assurance for den, som ikke vil resikere, ved at tilføre Norge Fødevare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
(Af Aalborg Avis.) Det kan ikke synes saa urimeligt om Aalborg Sukker-Raffinaderiets Priser vare høiere en de Kjøbenhavnske, da de raae Sukkere saavel i Freds som i Krigstider skal kiøbes der, og paalagt Commissions-Gebyhr, Fragt, Assurance og Undervægt, bliver stedse 2 a 3 s. dyrere pr. Pd. her end det kan haves der, dog er det ikke Tilfældet at Raffinaderiet her have taget høiere Priser end de Kjøbenhavnske; der koster Fiin fiin 86 s., her ikkun 80 s.; Raffinade der 80 s., her 79 s.; hvid Candis der 86 s., her ikkun 80 s.; hvid Puddersukker der 64 s. og her 62 s. og saa fremdeles, Siruppen 4 s. pr. Pd. høiere i Priis der end her. Dette meddeles i Anledning af det anførte i Bladet Dagen No. 143.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
J Aaret 1806 reiste Bergraad Gieseke paa egen Bekostning til Grønland, for især at undersøge Landets Mineralier. Om Høsten kom han til Frederikshaab, gik med et Skib til Julianehaab, hvorfra han bereiste Kysten sydefter indtil Anlægget Nennortelik, og derfra endnu 26 Mile sydligere, hvor Jsen gjorde Søen ufremkommelig for Fartøiet, og nødte ham til at vende tilbage til Juliane haab. Vinteren tilbragte han i Godthaab. J 1807 havde han besøgt den nordligste Colonie Uppernavick, og var med en Chaluppe gaaen 30 Mile nordligere, saa langt Jsen tillod. Han vilde paa Reisen lade sig sætte fra Borde i Omenacks District, men Skipperen vilde ei gaae Landet saa nær, formodentligen hindret ved Vind og Veirligt. Det er at beklage, at Kulbruddene paa dette Sted ikke ved denne Leilighed kunde blive undersøgte. Efter hans Rapport var han i Begreb med at besee Steenkulsbruddene paa Disco Eiland, derfra at følge Jnspecteuren paa hele hans Embedsreise, og han agtede at gaae tilbage til Danmark i 1808, naar han først havde ordnet og beskrevet alt. Han mælder at have afsendt fra Godthaab en Beretning over det sydlige Grønland, som formodentligen er gaaen forloren med eet af de grønlandske Skibe, som Fienden i Fjor har opbragt. Een af Handelens Skippere, navnlig Svend Jepsen, som blev opbragt til Engelland og har fundet Leilighed til at undkomme, har indberettet, at 6 af Handelens Skibe ere opbragte til Engelland og condemnerede tilligemed deres indehavte Ladninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Ved Reskript af 10de Augusti d. A., til Directionen for den Kongel. Fødsels- og Pleiestiftelse i Kjøbenhavn er det fastsat, at de ved Reskriptet af 23 Martii 1787 1ste Post bestemte Priser for dem, som mod Betaling betjene sig af Fødselstiftelsen, maae, paa Grund af de nuværende høie Priser paa Livets Nødvendigheder, indtil videre forhøies saaledes: for 1ste Classe fra 12 til 14 Rdlr. om Ugen, for 2den Classe fra 8 til 9 Rdlr. 32 s., for 3die Classe fra 6 til 7 Rdlr., for 4de Classe fra 3 Rdlr. til 3 Rd. 48 tz. om Ugen, samt at Betalingen for de udenfor benævnte 4 Classer værende saakaldte Dameværelser, der hidtil ere betalte med 15 Rdlr. ugentligen, maae forhøies til 3 Rdlr. daglig eller 21 Rd. ugentligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Det har behaget Hs. Majestæt, under 17de d. M., allernaadigst at resolvere saaledes: ville, at Overlodsen skal tillægges den Myndighed, at, naar Pengebøder ei virke paa Lodserne, han tør forinden Sagens Natur qvalificerer sig til Retten, afstraffe en Lods med Fængsel fra 1 til 14 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Udenlandske Efterretninger. De kostbare Foræringer, som Keiser Alexander har sendt den Franske Keiser, ere d. 21de f. M. blevne opstillede i Fredssalen i Thuillerierne. De udmærke sig ligesaa meget ved det ypperlige Arbeide som ved Stenenes Sieldenhed. Fem af dem ere af Malachitplader, der ere saa konstigen sammensatte, at de forestille uafbrudte Stykker Silke mor, og end ikke det meest øvede Øie er istand til, selv med en Microscop, at opdage Fugerne. Stenene ere af det allersieldneste Slags, som ellers bruges til Prætiosa. Af disse fem Stykker ere to bestemte til at lægges paa Borde. De ere 52 Tommer lange og 27 Tommer brede. De see ud som et eneste Stykke Marmor, uagtet man af Malachiten kun finder i Bjergværkerne Stykker paa 66 Tommer, som maa oversauges, naar man vil gjøre Plader deraf. To andre Stykke bestaae af Skafter af en afstumpet Søile, ligeledes af Malachit. Hele Søilen er 1 Tommer høi og 9 i Gjennemsnit. Et andet Stykke, som ligeledes beundres meget, er en Svingekjedel af Malachit, 40 Tommer i Gjennemsnit og 6 Tommer, dyb. Den er saa konstig bearbeidet som om den kunde være dreiet paa en Dreierbænk. Det 6te Stykke er en Vase af Jaspis, 55 Tommer høi og paa Siderne 39 Tommer lang. Stenen er overordentlig fiin, og meget godt poleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Postefterretninger. Endnu hviler et mørkt Slør over Underhandlingerne mellem Hoffet i Paris og Wien. To Courerer, som d. 18de f. M. kom fra Paris igjennem Nancy, gik lige til Wien, og deres Ærinde, er sikkert af stor Vigtighed. J St. Clond havde Statsraadet d. 20de f. M. en Forsamling, hvori Keiseren i egen Person havde Forsædet. Telegraphen, et Blad, hvis Upartiskhed man ingensinde havde Føie til at rose, forsikkrer vel, at Efterretningerne fra Østerrige, Tyrol og Jtalien lyde ganske fredeligen, men Alting synes dog at vidne om det Modsatte. Paa den venstre Side af Rhinen, fra Strasburg til Wesel, samles en Fransk Armee, der skal hedde: Den Rhinske Reservearmee. Alle Rhinforbundets Tropper i Egnen af Maynz staae færdige at marchere paa første Vink. De allerede afmarcherede Troppers virkelige Bestemmelsested er endnu en Gaade. Nogle mene, at Førsteprimas Tropper gaae til Paris, andre til Boulogne, og om de Nassanske hedder det, at de gaae til Toulon. Ved Rastads opslaaes en Leir af 4000 Mand, som allerede skulde være marchfærdig d. 14de f. M., og man siger, at dette Corps skal drage til Maynz, forene sig med andre Rhinforbundstropper og tjene ved Reservearmeen, under Marchal Kellermann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
I Paris hedder det, at Keiseren snart vil reise igjen. - Den Østerrigske Armee skal deles i 8 Hoveddivisioner, hver paa 40,000 Mand, under Erkehertug Carl og andre Officierers Anførsel. Landværnet øves meget i Vaaben, og Erkehertugen, lader nu til at være Sjelen i Krigsvæsenet. Først Kourakin, som er meget sysselsat i denne Tid har afsendt en Coureer til Petersborg. Ogsaa ventes til Wien Marchal Duroe, der, som bekjendt var Gesandt ved det Preussiske Hof paa den Tid Uveiret trak op over Preussen. Medens den Østerrigske Stat i dette Øieblik tildrager sig Enropas Opmærksomhed, søge offentlige Blade at skildre dens Tilstand, og anføre, at uagtet denne Stat ved Freden i Presburg (1805) mistede 1109 Mile og 1/2 af dens Befolkning (3,491,890 Mennesker), er den dog endnu, næst Rusland og Frankrige, den største Stat i Europa. Endnu har den et Fladeindhold af 10880 Mile og en Befolk ning af 22 Mill. Mennesker. Dens Armee er igjen i meget god Stand, og bestaar ialt af 350,000 Mand. Grændsetropperne langs med de Tyrkiske Grændser, ere vel oprindeligen kun bestemte til at bevogte disse, men nu kunne de ogsaa tjene i enhver Krig. – Til Havre er ankommen en Amricansk Skonnert fra Alexandria i America, som skal have en Sending ombord, der har Depecher til den Americanske Gesandt i Paris, samt en Kiste med Benene af et meget sjeldent Dyr, som Præsidenten Jesserson har sendt Nationalinstitutet. Ved Skibets Afseiling var Embarqven i America endnu paa det strængeste overholdt. To Engelske Skibe, som havde anholdt denne Skonnert ved den Franske Kyst, lod den uhindret fortsætte sin Kaas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Admiral Saumarez har indberettet, at Capitain Barthust paa Krigskibet Salsette har d. 24 Junii taget den Russiske Kutter Apit paa 14 Canoner og 64 Mand, under Lieutenant Novelskis Anførsel, som var samme Dag udløben fra Sweaborg. Den Russiske Anfører med 7 af hans Folk blev saarede, og 4 af de sidste dræbtes. – Efter en Jndberetning fra General Klingsport, som havde gjen erobret Ny-Carleby, har denne General siden seet sig tvungen til, at trække sig tilbage fra Savolatil Cuopio og derfra til Torwola, fordi de Russiske Tropper vare ham overlegne. - Den ulykkelige Expedition under Gen. Adjut. Bergenstraale, har medført et betydeligt Forlis. - Oberst Sandelshar d. 27 Junii deels taget, deels ødelagt en Russisk Proviant-Transport paa 200 Vogne. Strotanker i Anledning af den ny Rangfølge, som er i Vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Da jeg i Julii Maaned var nødt til at opholde mig i en af Siellands ikke behageligste Egne, og jeg hendelsesviis ingen Læsning havde faaet fra Hovedstaden, faldt den tørreste af al Slags Læsning, Statskalænderen, mig i Hænde. Tilfældigviis kastede jeg Rangforordningen op Jeg læste den, maaskee anden Gang i mit Liv saa lidet have Rang og Titler og Ordner interesseret mig. Man havde skrevet mig til fra Hovedstaden, at en Commission var nedsat for at udarbeide en ny Rangfølge, og jeg læste den, vi have, med større Opmærksomhed, end jeg ellers maaskee havde læst den. At den gamle hverken er passende til Embedsmændenes og Rangspersonernes nærværende indbyrdes Forhold, eller til Tidernes Aand, det var mig soleklart. Men at finde her et rigtigt Forhold: at bestemme, hvilke Embedsmænd ere de vigtigste i Staten, og hvorledes saaledes i Rangfølgen kunde være, at træffe et rigtigt Grændseskiæl imellem de egentlige Embedsmænd, det er Statens Tienere, som Regenten vælger efter Duelighed og Fortieneste, og de Embedsmænd, som mere tiene Regenten end Staten, det er de Personer, som have Hoscharger, og ved hvis Valg Yndest kan og bør komme i Betragtning; at bringe det i det Reene, om Militaire bør have Fortrin for Civile, eller disse for hine; at afgjøre de Prærogativer, som skulle følge Rangen, for Raugspersonen selv, som for hans Kone og Børn; dette og meget mere fandt jeg at være et saa herkulisk Arbeide, at jeg ønskede Medlemmerne af den nedsatte Commission Kræfter til at kunne varetage det. Giennemtænke denne fra saa mange Sider vanskelige Materie gad jeg ikke været over. Følgende Strøtanker faldt mig alene ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-03
Adskillige Embedsmænd findes ikke at have nogen Rang, uagtet de af mere end een Aarsag burde have den. Jeg nævner her Præster, Bye fogder, Magistratspersoner, Provindsialmedici og Chirurger. De ere paa ethvert Sted dog Honoratiores, fra dem udgaaer Orden, Oplysning Kundskab. Det er haardt, at de, ofte graa af Alder og i Embede, skulle vige Sæde for Fændrikker og Secretairer. Beskikkede Skolelærere, Kontorchefer i de kongelige Collegier, Procuratorer, Forligelsescommissairer, den øverste eller maaskee de to øverste i Sognecommissionerne, fortiente vist og nogen Rang. Stadsfysicus i Hovedstaden, den vigtigste medicinske Embedsmand, har kun Rang, for saavidt han er Doctor medicinæ. Flere Embedsmænd, som alt have Rang, have den ikke saa høi, som deres Embedes Vigtighed kræver, i Forhold til Andre, som med min dre vigtige Embeder have høiere Rang, f. Ex. Biskopper, de Deputerede og Committerede i Collegierne, Justiciarius og Assessorerne i Høiesteret, Justicia rierne og Assessorerne i Landsoverretterne, begge Generalauditeurerne, Politiemesteren i Kiøbenhavn, Borgermesterne sammesteds. Det synes overalt en Anomali, at Dommere og Øvrighedspersoner staae saa langt ned i Rangfølgen. De første dømme paa Ære, Liv og Gods, dømme de Høieste i Rangfølgen; og Landsdommere, nu Landsoverrets Assessorerne, staae under de ringeste Raader, under Capitainer og Capitainlieutenanter. Af Titlernes Navn kan ikke sees hvad Manden er, og det synes dog at burde være en Betingelse. Etatsraaden kiender ofte intet til Statsretslæren, Justiceraaden intet til Lovene; Kammerraaden veed ikke at beregne en Rentetabel.