JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Efter en Aftakkelse hvis Omstændigheder ere eder bekiendte; efter en Traktat, hvis Artikler ere blevne uopfyldte; efter at der i Wien var bleven gjort Forsøg, til at bringe mig bort af det Exil man havde hensat mig, og frataget min Gemalinde og min Søn de Lande man havde garanteret dem; min Søn, hvis Fødsel engang foraarsagede eder saa megen Glæde; er jeg atter bragt tilbage til min Trone og til min Frihed. Franskmænd, Snart vil jeg være i Eders Hovedstad. Jeg kommer, omgivet af mine bleve Vaabenbrødre, efter at jeg har befriet Sydlandets Provindser og min gode Stad Lyon. 15 Dage har været tilstrækkelig til at forene disse trofaste Krigere, og inden den 30te denne Maaned vil eders lykkelige Keiser, eders i valgte Souverain, tvinge sin Modstander til Flugt. Frankrige vil vorde det lykkeligste Land i Verden. Franskmændene skulle fremdeles være den store Nation, og Paris igjen Stædernes Dronning, saavelsom og Kunsternes og Videnskabernes Sæde. - J Forbinkonstitutionsmæssig skal vorde regieret, saaledes at en viis Frihed ikke skal udarte til Frækhed. Jeg vil til Alles Tilfredshed afskaffe hine Paalæg, der under Navn af Droits reunis vare saa bekiendte og forhadte. Enhvers Eiendom skal uden Undtagelse, saavelsom den personlige Frihed, vorde respekteret. Almindelig Rolighed skal stedse være Gienstanden for mine Bestræbelser. Handelen, vore blomstrende Manufacturer og Agerdyrkningen, der under min Regiering saa herligen florerede, skulle for de nyere Afgifter vorde befriede. Jngen Hevn; den er fiern fra mit Hierte. Man har udsat en Priis paa mit Hoved; jeg tilgiver mine Fiender. Falder de i mine Hænder, da skal jeg beskytte dem, og troeligen udlevere dem til deres Allierede. Hertil indskrænker sig min Hevn. - Værer, rolige Parisere, og J hiin ædle Stads Nationalgade. Vedbliv at beskytte Eiendom og borgerlig Frihed; da ville J giøre eder fortient af eders Fædreland og eders Keiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
J mit keiserlige Hovedqvarteer Bourgning den 8de Marts 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Keiserens Stormarskal, Armeens fungerende Majorgeneral. Til Armeen. Soldater. Vi bleve ikke overvundne. Tvende Mænd i vore Rækker forraadte vore Laurbær, deres Fædreland, Fyrste og Velgiører. Hine, der i 25 Aar have giennemkrydset Europa for at opvække Fiender imod os, der i fremmede Armeer have fægtet imod os, ville de kommandere vore Ørne, hvis Syn de aldrig kunne fordrage. Skulle vi tillade, at de høste Frugterne af vore Anstrængelser, at de beklæde sig med vor Ære og vort Gods og at de tilintetgiøre vor Hæder. Vedblev deres Herredømme, da vilde alt være tabt, selv Erindringen og hine udødelige Dage. Soldater, Giennem Farer og hindringer er jeg hidkommet. Eders General, der ved Folkets Valg kaldtes til Tronen og som er opdraget under eders Faner, er giengivet eder. Kommer og forener eder med ham Samler eder atter under de Ørne der førte eder til Seier ved Ulm, Austerlig, Jena, Eylau, Friedland, Tudela. Eckmühl, Eslingen, Wagram, Smolensk Moskau, Lützen, Würschen og Montmirail. Eders gamle Chef vil anføre eder. Hans Tilværelse bestaaer blot af eders. Hans Rettigheder ere eders og Folkete Rettigheder. Hans Jnteresse, hans Ære, hans Hæder, er eders Jnteresse, Ære og Hæder. Seieren vil ile foran med Stormskridt. Ørnen vil med Nationalfarven flye fra Høide til anden, selv indtil NotreDamekirkens Taarne. Da først kunne J atter med Ære lade skuereders Krigerar; da kunne J triumfere over det I have gjort, J ville være Fædrelandets Befriere. I eders sneeissede Alder villeders Medborger samle sig omkringeder, og med Beundring høre eder fortælle eders høie Bedrifter. J ville med Stolthed, kunne sige: Ogsaa jeg hørte til den store Armee, der tvendegange rykkede ind i Wien, Rom, Berlin, Madrid og Moskau, og som befriede Paris fra den Ureenlighed, hvormed Forræderie og Fiendens Nærværelse havde besudlet Staden. Ære være disse tapre Soldater, Fædrelandets Stolthed; evig Skiendsel de Franskmænd, uden Undtagelse af Rang og Stand, der i 25 Aar fægtede under Udlændigers Faner, for at sønderslide Fædrelandets Hierte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Napoleon. Bertrand. Chon hves nu sør Over Rapoleons Jndrykkelse i Aar haves en følgende omstændeligere Details: - Den 8de Marts indtraf Monsteur, Greven af Artois, med Hertugen, af Orleans og Greven af Damas, i Lyen. Det 20 Regiment rykkede fra Montbrisard hid til Garnisonens Forstærkning der i forveien bestod af det 24de Reg. Jnf. og det 13de Dragonerregiment. Ogsaa Nationalgarden blev opfordret, og Rhonens begge Broer, bleve forbarkaderede. Monsteuren holdt Revue over Tropperne og søgte af alle Kræfter at opflamme dem for den Kongelige Sag; men forgieves. Den 9de reed Prindsen atter giennem Soldaternes Rækker, men fandt dem meget koldfindige. Nu kom Hertugen af Tarent og lod Garnisonen rykke frem mod Broen. Paa den anden Side af Rhonen stod Napoleons Tropper. Saasnart som hans Husater rykkede frem, raabte Garnisonens Tropper, Keiseren leve! og om Aftenen den 10de, skeedte Jndtoget. Den 11te holdt Napoleon, Revue over Tropperne, og modtog alle Embedsmændenne, hvorved han blandt andet yttrede, at han forlængst havde opgivet Continentalsystemmet, at Belgien igjen maatte forenes med Franktige &c. - Da man paa hans Forespørgsel, sagde ham, at Sukkerpriserne, siden hans Landgang vare stegne 10 Procent, smillede han. Gientagende erklærede han, at han især paa alle Maader vilde søge at lyksaliggiøre Bondestanden. Man har forkastet ham, vedblev han, at han, forledet af sin alt for store Ærgierrighed, var gaaet forvidt, ved sine senere Erfaringer indsaae han det nu selv og forsikrede at det herefter skulde blive anderledes. Ved Revnen gik han Rækkerne igiennem Mand for Mand. Han havde utalligt Tillob.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
En Sammensværgelse som Natten til den 12te Marts skulde have været brudt ud i Paris, og som ikke gik ud paa mindre end at myrde eller bortføre Kongen, blev ved Marskal Moncey's Aarvaagenhed, opdaget og angivet for Regieringen. Samme Nat skulde General Lefevre være rykket ind i Paris, have omstyrtet Regieringen, og nogle Dage efter modtaget Napoleon der som Keiser. Paa samme Tid blev en Soldat skudt, fordi han havde uddeelt Napoleons Proklamation omkring i Barakkerne. Moniteuren af 18de er udebleven, den af 17de melder at hele den Pariser Garnison den Dag havde, faaet Marschordre. Over Nationalgardens 12 Legioner holdtes Dagen iforveien Revne af Monsieur. Af samme dannes en: Generaloberstens Legion, der skal bestaae af Frivillige og følge Hs. K. H. mod Fienden. Omkring Paris staaer en Armee af 35000 Mand. - Hertugen af Tarent (Macdonald) er udnævnt til Kommandeur en chef for denne hele til Parises Forsvar staaende Hær. - General Beliard til Hertugen af Berrys Majorgeneral, General Maisen, til Kommendant for det første og General Rapp fordet andet Korps. Kavalleriet kommanderes af General Valm og Jngeneurvæsenet af General Haxo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
- Marskallerne Mortier og Machdonald have frabedet sig den dem af af Regieringen tiltænkte Belønning for hvad de have udrettet, med Erklæring: at de havde ikkun gjort deres Pligt, og gjorde den gierne. - Marskal Soult maae efter Moniteurens Beretninger at slutte, ikke være kommen fra sin Plads som Forræder, thi Kong Ludvig skal skriftligen have bevidnet ham sin Tilfredshed med hans Tieneste, og sit Ønske at beholde ham for Fremtiden. - Samme, Blad melder at
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Napoleon den 13de var brudt op fra Lyon, og marscheret til Macon og Chalons og at Marskal Ney følger ham. J disse Egne skal det være lyktes ham at bringe endeel Pøbel i Bevægelse. Gen. Marchand var igien med 3000 Mk. Nationalgade rykket ind i Grenoble. Napoleons Avantgarde var den 16de slaaet ved Chalons, og 800 Mk. samt 2 Gene taler og Avantgardens Kommandeur, General Amey, gjordte til Fanger. Heneril Lefebre var med samt hele sin Komplot ligeledes bragt i Forvaring. Efter Grenobles Jndtagelse har General Marchand forenet sig med Massena. Man troede, at de igien vare rykkede ind i Lyon. Massen har udstædt en kraftig Proclamation mod Napoleon og tillige udsat en Priis paa hans Hoved. Ligeledes har Staden Marseille udlovet 2 Mill. Franker til det Regiment, som bringer ham død eller levende. J Bordeaux og Egen samles Subskriptioner til Belønninger for samme Øiemed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
At der i Magdeborg var bleven arresteret en fransk Officeer med Depescher fra Napoleon til Polakkerne, og at der havde været en Opstand i Dresden, melder den Lübekker Avis, som løse Rygter. Kongen af Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
J Wien har man opdaget en Complot, hvis Plan var at bortføre denne lille Majestæt. Deeltagerne ere arresterede og for en vis Bopæl er der sat dobbelt, Vagt. Paa 30 Poststationer havde man allerede i denne Hensigt Heste staaende i Beredskab. Den lille Napoleon er nu bragt ind fra Schonbruun til den kriserlige Borg, hvor han har sine Værelser mellem Keiserens og Kronprindsens. Alle Marie Louises franske Betientere, der samtligen havde feiret deres gamle Herres Flugt fra Elba, ere blevne afskedigede og erstattede ved Tydskere: Den lille Napoleon har erholdet Titelen af: Prinds af Østerrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Jtalien. Efter som man forsikrer, har Kong Joachim tilbuden, at lade sin hele Armee støde til Østerrigerne, med Begiering, at den maatte blive kommanderet af en østerrigsk General. - Fra Wien var General Nugentafsendt til Neapel i et vigtigt meget Brende. Hos Napoleons Søster og Moder som bleve anholdte i Lukka, har man fundet Proklamationer til Jtalienerne, begge ere forte til Graz. ClbaFølgende er den Proclamation som Elbas Gouverneur Kammerherre og General Lapi (har engang været Napoleons Kammertiener) har udstædt: Jndvaanere, Vor høie Souverain, af Forsynet kaldet til sin gamle Hæder, har maattet forlade vor De. Han har anbetroet mig sammes Kommando, Regieringen til 6 af dens meest udmærkede Borgere, og Eders plovede Hengivenhed og Tapperhed Fæstningens Forsvar og den gode Ordens Vedligeholdelse. "Jeg forlader Den Elda; sagde han, jeg er overordentlig tilfreds med dens brave Jndvaanere. Jeg anbetroe Dem Forsvaret af dette Land, paa hvilket jeg sætter en stor Værd. Jeg kan ikke give mine brave Elbane, sere noget større Beviis paa min Tillid til dem, end at overlade min Moder og Søster til deres Bevogtning. Alle modtage Forsikringen og min Bevaagenhed og særdeles Beskyttelse." - Jndvaanere, dette er den lykkeligste og mærkværdigste Epoke for Eder; af Eders Forhold allene afhænger Eders Hæder, eders vedvarende Lykke. Ville i erlange begge Deele, de vedbliv at lyde de vise Foranstaltninger som Juntaen og Autoritæterne ved indtreffende Leiligheder maatte befale. Elbanesere, I ere lykkelige, hvis J ikke af Fiendens pestagtige Indskydelser lader eder forblinde. Portoferrajo den 28de Febr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Paa den engelske Admiral Campbels Spørgsmaal. til bemeldte General Lapi, om han var findet at forsvare Den mod de allierede Magter, erklærede han at dersom han havde Midler som Mod, da overgarhan den aldrig uden paa sin Herres og Keisers Befaling. Napoleons Søster er senere blevet sat over paa det faste Land, men indtil nærmere befaling fastholdt at den østerrigske Kommandant i Lukka.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Schweiz. Ogsaa i dette Land hersker der mange Stæder stor Giæring; i nogle Garnisoner er der forefaldet Uordener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
J Mühlhausen har Pøbelen begaaet adskillige Udsvævelser. Soldaternes Stemning synes ikke at være Bourkonnerne gunstig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Fædrelandet. J Onsdags blev ved Hoffet anlagt Sorg for den afdøde Prindsesse Charlotte Amalia, af Slesvig Holsteen=Sønderborg=Augustenborg, som varer i otte Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Hovedgaarden Østergaard kiøbtes ved Auctionen af forrige Forpagter ved Rodsteenseie, Hr. H. Møller, for omtrent 91,000 Rbd. N. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Ved den 933 Trækning i Altona udkom følgende Nummere. 51. 89. 44. 50. 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquisk Kiøbenhavns Species-Cours. Den 28de Marts 610. - Specier solgtes til 37. 1.1 a 36 3/4 Rbmk. - Commiteesedler 68 pr. 100. Oblig. 270. serstad baade etc. accor¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Bekiendtgiørelser. For kort Tid siden maatte jeg inderligsk føle Tabet. af en uforglemmelig god Brøder, nu i Dag den 1ste g Martii blev det min smettelige Lod, at føle Savnet, af min kiere gode Kone Ane Christine fod Grøndet g Wagel, som ved en rolig Død omskiftede Tiden med Evigheden, i hendes Alders 36te Aar, til Hiertesorg for mig med 3 Børn. Hvilket Dødsfald herved førgeligst tilkiendegives fraværende Slægt og Venner. Edsberg den 1ste Marti 1815. Søren Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Kirke= og Brivoblater, er som sædvanlig at faae hos Klokker Schyttes Enke i Aarhuus Da adskillige Handværkssvende, som have bivaanet Søndagsskolen, ere bortreiste fra Byen, saa ere nogle Pladse ledige for dem, som ønske at benytte Skolene Underviisning. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Ved Auctionen i Odder Kroe den 30te Marts er bortkommet 1 Uhr, som formodentlig er stiaalen, Uhret er kiendelig derpaa, at det er et Dameuhr, af Tombakbesat med Stene omkring Skiven, Glas over og under, og emailleret Bund, ved Uhret var tillige en Staalkiede med mange Zirater og en Krog til at hefter det ved. Enhver retsindig Mand som dette Uhr maatte forekomme, anmodes behagelig at tilkiendegive saadant for undertegnede Eier, der med Taksigelse erstatter enhver derved foraarsaget Bekostning. Odder, den 31te Marts 1815. A. M. sal. Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
For en duelig og troe Meyerske som er forsynet med gode Skudsmaal anvises en fordeelagtig Condition til 1ste Mai af Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Friske Pomeranzer, Citroner, nye Fligen, Rosiner Catrine=Blommer, søde og bittre Mandler med flere nyelig hiemkomne Vahre bekommes hos Køster. Fra Adressekontoiret anvises Kiøber til Kløverfrøe. i Hørfrøe og Kornfrøe, samt guul Vox og guul og bruun Senop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Cataloget over Etatsraad Bugges berømte Instrument-Samling som næstk. 17 April bortsælges ved offentlig Auktion i Kiøbenhavn - kan for 8 Rbsk. faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Sammesteds faaes den anordnede Confirmations 24, bøn for 6 Rbsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-31
Et efter Avisens Slutning, Udg. ved overordentlig erlighed tilhændekommet, Extrablad til Hamborgeravisen: der de de Besbachter af 23de Martie, angaaende Napoleons Indt og m. m. skal vorde meddeelt i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
No. Aarhuus Stifts Aar 181. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 1ste April. Loverdagen (Ved overordentlig Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Paris den 21de Marts. Dagsmoniteuren melder følgende under Gaars Datum Kongen og Prindserne ere ved Nattetid afreiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Hs. Majestæt Keiseren er denne Aften Kl. 8 ankommen i sit Palais Thuillerierne. Han indrykkede i Spidsen af de samme Tropper, som man denne Morgen lod rykke ud, for at modsætte sig hans Fremrykken. Armeen, der siden hans Landgang var bleven samlet, kunde ikke have rykket fremover Fontainebleau. Hs. Majestæt havde underveimynstret adskillige Troppekorps. Han er bestandimarscheret giennem en utallig Folkemasse, der overalt gik ham imøde. Den brave Bataillon af den gamle Garde, der har fulgt Reiseren fra Øen Elda, forventes at indtresse imorgen, og har fuldendt Marschen fra Juans Havbugt indtil Paris i 21 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Hs. Majenæt Keiseren har overgivet Justitsministeriets Portofeullie til Hs. Durchl. Prinds Erkekantsleren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Hs. Majestæt har udnævnt: Hertugen af Garta til Finantsminister. Hertugen af Bassand til Minister Statssekretair. Hertug Dectes til Minister for Søevæsenet og Kolonierne. Hertugen af Otranto til Politieminister. Greve Mollien til Minister for den keiserlige Skat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Marskal, Prinds af Emühl til Krigsminister,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Hertugen af Rovige til første Generalinspecteur af Gens darmeriet. Grev Bondy til Præfekt i Seinedepartementet. Statsraad Real til Politiepræfekt i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
(Nu følge Keiserens Proklamationer; see Gaarsaisen.) Prindsen af Mosk ma (Marskal Ney) havde allerede d. 13de Marts udstædt følgende Dagsbefaling til sit Gouvernements Tropper: Officierer, Underofficerer og Soldater! Bourbønnernes Sag er for stedse tabt! Det retmæssige Dynastie, som den franske Nation har antaget vil atter bestige Tronen; Keiser Napoleon, vor Souverain, tilkommer det allene at herske over vort skiønne Land, Enten tage Bourbønnerne atter Vandringsstaven eller de finde sig i at leve iblandt os, hvad angaaer det os, Frihedens og vor Uafhængigheds hellige Sag vil ikke længere taale deres sørgelige Jndflydelse. De ville nedsætte vor militaire Hæder; men de have bedraget sig: denne Hæder er Frugten af alt for glimrende Bedrifter, til at vi nogensinde kunde forglemme dens Erindring. - Soldater, De Tider ere ikke meere, da man regierede Folket ved at svække deres Rettigheder; Friheden triumferer endeligen og Napoleon, vor durchlauchtigste Keiser, vil for stedse befæste den. Fra nu af være denne saa skiønne Sag stedse vores og alle Franskmænd, Alle Tapre, som jeg har den Ære at kommandere, ere giennemtrængte af denne Sandhed. Soldater, ofte har jeg ført eder til Seier, nu vil jeg føre eder til det udødelige Phalang, som Keiser Napoleon fører til Paris, og som selv inden faae Dage vil være der; der vil vore Forhaabninger og vor Lykke for stedse vorde realiseret. Keiseren leve! Lous le Saulnier, den 13de Marts 1815. Rigsmarskal, Prinds af Moskma.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Blandinger. Nogle faae Dage for denne foregaaende Forandring i Frankriges Hovedstad, var Kong Ludvig for sidste Gang tilstæde i Pairernes og de Deputeredes Forsamling. J en Tale som Hs. M. holdt fra Tronen, sagde han blandt andet: "Jeg har gienseet mit Fædreland, har forsynet det med alle fremmede Magter. Jeg har arbeidet for mit Folks Lykke. Ol kunde jeg i mit 60de Aar ende mit Liv bedre, end idet jeg døer for Fædrelandets Forsvar, Jeg frygter derfor Jntet for mig selv, men for Frankrige. - Hele Forsamlingen stod som electriseret af Monarkens ophøiede Ord og rolige Blik, udstrakte Armene mod Tronen, under Udraabene: Kongen leve! Døe for Kongen Kongen paa Liv og Død, Herpaa traadte Monsteurfrem- og gientog i sin og sin Slægts Navn Forsamlingens Eed; Kongen rakte inderligen rørt Monsteur sin Haand, der kyste den med Henrykkelse; Kongen, der ikke længere kunde modstaae sine Følelser, sluttede Monsteur, med en Fyrstes Værdighed i sine Arme, og begge Brødre omfavnede nu hinanden med inderlig Nørelse. - Da dette var forbie holdt Præsidenten Laine en Taleom hvad Frankrige havde at frygte af Napoleon, og derpaa dekretteredes en almindelig Troskabssadresse til Kongen, der frem og tilbage kiørte giennem en dobbelt Række af Linietropper og Nationalgader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Den gamle Pastor Gerken i Stade har i Fior udgivet en nye Forklaring over Kap. 1319 af Johannes Aabenbaring, hvortil han ogsaa finder Nøglen i vore Dages Historie. Jblandt andt forudsiger han bestemt en ny frygtelig Indtagelse af Paris, hvori denne store Stad vil blive aldeles ødelagt, og hvorved det er muligt, at Bonaparte atter vil være med i Spillet, da han henvender paa Denne hvad der siges Kap. 17 V. 8 om Dyret: det haver været og er ikke og skal komme op af Afgrunden og fare bort til Fordærvelse, og de skulle forundre sig, som boe paa Jorden, naar de see Dyret, som var og er ikke, dog det er." Paafaldende synes altid, især forØieblikket, følgende Forfatterens Raisonnement: "Jfølge al Menneske=Erfaring kan Man troe, da al Religion er forsvunden i de franske Armeer, at der ei kan stoles paa den Ludvig d. Attende aflagte Troskabsted; men at den største Deel i Hiertet hænger fast ved Bonaparte. Kong Ludvig den Atttende maa nu igien søge at holde dem til Orden, og saaledes kan det ventes, at en ny Revolution udbryder, hvori Bonaparte, hvis han lever, hemmelig medvirker. Kongen bliver maaskee endog myrdet, eller maa flye, og de Allierede ville da bringe Paris til Lydighed. Men denne store Stad vil forsvare sig, beleires og indtages med Storm. Antaget, at Bonaparte undslipper dem, i hvis Magt han nu er, vil han da ikke skaffe sig nye Tilhængere, og saaledes kan endnu gjerne følge en ny Revolution hvori Paris gaaer til Grunde. Dette (vedbliver den ærlige Præst) venter jeg bestemt, fordi dette Baspion ikke vil omvende sig fra sine Laster; jeg, venter dens Undergang bestemt til sin Tid thi Historien lærer, at en lignende Spaadom om Jeerusalem vel i to forskellige Tidspunkter, men dog tilsidst bogstavelig blev opfyldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Paa Fredekongressen i Carlovis, i Aaret 1698, vilde enhver af Gesandterne sidde øverst. For at forebygge denne Rangstrid hittede man paa følgende RaadDer blev bygget en rund Konferencesal, med lige saa mange Dørre, som der vare Ambassadører, hvoraf enhver vendte imod Vedkommendes Land. Omkring Salen var ligeledes opreist Telter. Enhver gik nu i lige Skridt fra sit Telt, saa at de naaede Salen paa en og samme Tid, hilste hverandre paa engang og satte sig paa den Stoel, der stod lige for den Dør, Enhver var kommet ind af. Kort før sin forrige Afreise fra Frankrige skal Napoleon have udladt sig med disse Ord: "De har seet den første Deel af mit Liv; den anden skal snart følge. Dr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Hertugen af Angouleme der med sin Gemalindhavde lovet at gaae barføddede til Kirken i Bordeaux, blev Aftenen før denne høitidelige Handling skulde gaaet for sig, forhindret deri ved Efterretningen om Napoleons Landgang. Øienblikkelig forlod han et Bal hvorpaa han befandt sig, og Staden endnu samme Nat. Man læser nu den engelske Admiral Campbells Skrivelse om Napoleons Flugt fra Elba med alle sine Tropper, Heste, Kanoner og Levnetsmidler; men i samme ikke et Ord om hvorledes dette var mueligt at faae iværksat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-01
Mairen i Met har udstædt en Proclamation i en nymodens Stiil til Jndvaanerne, der bestaaer i Spørgsmaal og Svar, som for Exempel : "Hvorfor har Mairen ikke før udstædt nogen Proklamations Fordi jeg troer at ingen Meder er saa stor Poltron, at han skulde frygte for Generalen i Cannes. Jeg behøver altsaa ikke at sige: Værer tolige, thi det ere J. eller værer uden Fragt, thi J har ingen; eller bliver Kongen troe, det var største Uret hvis jeg tvivlede herom. Leve vor gode Kong Ludvig den attende!" Lyon er den anden Stad i Frankrige og formedelst sin Beliggenhed, Størrelse og Rigdom een af de betydeligste og skiønneste i Europa. Den er bygt 41 Aar, før Christi Fødsel. Omtrent hundrede Aar efter dens Opbyggelse skal den i een Nat være bleven ødelagt ved en Jld som kom fra Himlen. Nero sendte Penge til dens Gienopbyggelse, og man seer endnu her Levninger af prægtige Bygninger, som Romerne have opført. Lyon var af Napol on udseet til at være ham hvad Mosknu skulde have været, men ikke blev, paa hans Feldtog i Rusland.