JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-04-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands No. - 1832 a 1333. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Enken Cicilia Kirstine Wenster, fød Engelsted, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 17de April 1833. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1833-04-26
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 91. - 1832 J 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Oldfrue ved det Kongelig Frederiks Hospital, Jomfrue Johanne Sophie Brondt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilker herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 17de April 1833. Buchwald. Mollerup. Vi Frederik den Slette, af Guds Naade Konge til Danmar, V de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Storman, Ditmarsken, kauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter det af Justitsraad og forhenværende Amtsforvalter Michael Rodevaldt Gjerup af Vor Kiøbstad Viborg i Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena prclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnste Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Viborg Samler, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle Dem, som formene sig at have nog at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen er 20de Februar 1717 forebeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansee og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i for nævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting sam ved den Overret hvorunder samme henhører, Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skaat tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te Marts 1833, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1833-04-26
Bevilling for Justitsraad Gjørnp i Viborg til, ved Proclama Aviserne at indkalde Dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham. Betalt med 13 Rbd. 3 Mk. rede Sølv og Forhøielsen til Seminariefondet 3 Rbd. 2 Mk. rede Sølv. Rønne. I Kraft af denne allernaadigste Bevilling, der er læst for vedkommene Over- og Underret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui lentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre hos mig, hvorfra Saadant og maatte hidrøre navnlig Maade, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Kran, inden fornævnte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Viborg, den 16de April 1833. M. R. Gjørup.
Berlingske Tidende, 1833-04-26
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Over= og Underret, en alle De, som maatte formene at have Noget at fordre efter afdø Kammerherreinde Jsabelle Sophie Jnel, født Schøller, Enke en afgangne Kammerherre, Oberst Christian Frederik v. Juel af Horsen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som dertil af den i dødes eneste og myndige Arvinger befuldmægtiget, at anmelde og beviis giøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Horsens, den 17de April 1833. J. Holst, Overkrigscommissair og Procurat 2 følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de forrige Maaned, blive I herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui af lentii, indkaldt Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efte den paa Fortet Christiansborg i Guineen under 29de April 1822 afdøde for henværende Commandant paa Fortet Kongensteen i Guinea, Jens Niesen Flindt, til for undertegnede Skifte=Commission, der behandler hans Boe, inden saadan Tids Forløb, at regne fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 15de April 1833. Buchwald. Møllerup. da Maria Kieldrup, Wittwe des verstordenen Bürges und Kakmannes Peter Kieldrup hieselst, mit Hinterlassang unmündigen und abwesender Erden, mit Tode adgegangen ist, und de Erlassuna einer langublichen Proclams vom Magistrate verfugt worden, so werden Alle unJede, velche an den Nachlas der gedachten Maria Kieldrup und idretfruher mit Tode abgegangenen Ehemannes Peter Kieldrup, Ansprücheund Forderungen zu haben vermemmen, hiedurch peremtorisch, bei Strander Ausschlietung von dieser Erdmasse, geladen und befebliget, sich dieser egen innerhald 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung, inStadtsecretariate hiesebst zu melden, ihre dessalle in Handen habenden Decumente nischriftlich vorzuzeigen und abschriftlich zurückzulassen, auch sofenste Answüttige sind, Actenprocuratur zu bestellen und demachst weitere reglice Verfugung zu gewartigen Hadersleben, den 28sten Marz 1833. Bürgermester und Rath. Schrader, creditorerne i Stervboet efter afdøde Kirkesanger og Skolelærer Christian Tussing heraf Nestved, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, sub poen præclusi & perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i bemeldte Bo, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, til at mede sig under Skiftet og legitimere deres Arveret. Nestved, den 4de April 1833. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1833-04-26
Ved Proclama, der snarest læses ved Underretten og Overretten, ere CreB ditorerne i Fæsteren af Nagelsted saakaldte Skovgaard, her paa Fug sang og Prierskov Godser, J. Diderichsens til Skifteretten opgivne og overtagne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise de res Krav for Skifteretten, hvilket herved kundgiøres, ifølge Placaten at Juni 1819, hvorhos tilføies: at Skiftesamling holdes i Boet 30te Dagen den 1ste Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10. Sundbye paa Lolland, den 9de April 1833. A. Andersen, comm. Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1833-04-26
Creditorerne og Arvingerne i Stervboerne efter :L. 1) Jndsiddet Jens Rasmussen af Øverup 2) Jndsidderske Maren Valentinsdattet af Orehoved; 3) Tienestepige Karen Nielsdatter af samme Bye, og 4. Jndsidderske Maren Larsdatter af Radbiera, indkaldes herved med anordnet Varsel til at melde sig for undertegne Skifteforvalter. Falster Birk, den 15de April 1833. C. G. Kriger.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
London, den 19de April. Kongen af Frankriges Søn, Hertugen af Orleans, ventes hertil.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Ogsaa Overhuset har den 16de April begyndt sine Sessioner, efter Paaskeferierne.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Vore Brødre i Australien gjøre ligesaa beundringsværdige som hurtige Fremskridt. Sidney, denne Colonies Hovedstad, seer alle Europas Konster blomstre i sit Skjød. Huse af en skiøn Architectur bygges der; adskillige Trykkerier reproducere vor Literaturs Mesterværker eller udgive meget vel redigerede Blade.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Endskjøndt Hovedstaden Sidney kun har 12,00 Jndvaanere, finder man dog der to Banker og fire Læreanstalter, hvis Lærere, ere oplyste Mænd, der have gjort sig til Pligt, at udbrede gavnlige Kundskaber. Under deres Veiledning foretages daglig ny Opdyrkelse, og uagtet den umaalelige Afstand, der adskiller os, tænke de australiske Agerdyrkere dog allerede paa, at forsyne vore Markeder med Levnetsmidler, ligesom de forsyne vore Manufacturer med Uld. En Postindretning med gode Stationer, vedligeholder Forbindelsen med de forskjellige Colonier i det Jndre af Landet, og et Søeassurance-Compagnie, med en Capital at 150,000 Pd. St., sikkrer Rhederne for alle Uheld. Men denne industrielle Virksomhed concentrerer sig ikke blot indenfor Sid neys Mure; et Compagnie har dannet sig, for at colonisere de nærliggende Øer. Det har allerede sendt Colonister til Hutting, ham, paa den vestlige Kyst af Nyseeland, for der at fælde Skibsbygningstømmer og dyrke Hør og Hamp. Gouverneuren i Sidney har detascheret nogle Tropper, for at beskytte denne Colonie mod de vilde Jndbyggere, og Alt bebuder et heldigt Udfald. Virksomheden tiltager hver Dag paa Værfterne i Port Jackson, og Paramatta har ganske det samme Udseende, som et af vore Manufacturdistricter; men af alle de Maskiner, som ere i Gang i Omegnen af Sidney, er den, som giør den Australiske Opfindsomhed meest Ære, den prægtige Saugmølle ved Cowan. Eieren af denne Mølle har i saa høi Grad fuldkommengjort dens Mechanisme, at den inden een Times Forløb kan levere 250 Fod af 3 Tommer tykke Bræder eller Planker, eller 600 af een Tommes Tykkelse. Det Hjul, som sætter denne Maskine i Bevægelse, har en Hurtighed af 7000 Fod i een Minut, eller 96,000 i een Time. Disse Resultater ere saameget mere overraskende, da Maskinen er et Produkt af Localindustrien.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Paris, den 16de April. Den foragtelige og foragtede, fra Spanien undvigte, General Grev de spanna, hvis Fodspor dryppe af Blod (en Blodhund, er en sand Benævnelse for hans Færd, - i Bibelen) er ankommen til Marseille og agter sig derfra til Toulouse. Den Riding, som bærer Cainsmærket i sit Aasyn, vil uden Tvivl udskydes af ethvert ærligt Samfund hvorsomhelst.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Bladet Constitutionel indeholder en Analyse af Budgettet, hvoraf skjønnes, at dettes Deficit for Aaret 1834 vil beløbe sig til Et Hundrede og Tredive Millioner Fr. Saaledes aabner sig hvert Aar den Afgrund dybere, som truer at opslige Alt.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
(Gazette de France.)
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Følgende Begivenhed er et Bidrag til de Corsikanske Sæders Charakteristik. Familien Capponi i Tivolaggio, i Districtet Sartene, havde formedelst et Mord i lang Tid været deelt i to Partier, som nærede et dødeligt gjensidigt Had, og truede hinanden med Døden. En Slægtning af Familien, Tramoni, Capitain i et Fransk Linieregiment, forlod sin Garnison og ilede til Corsika, for at hindre Blodsudgydelse. Nogle Maaneder gik henmed Underhandlinger, indtil det omsider lykkedes Capitainen, at bringe en formelig Fredsslutning i Stand, som underskreves den 16de Marts i Tivolaggio. Landsbyens Kirke var bestemt til Sammenkomsten. Da Messen var til Ende, og medens Monstrantsen stod paa Alteret, blev Fredsslutningen forelæst, efterat Capitainen havde holdet en kort Tale, begge Partier svore, troeligen at opfylde den i alle Deele. Derpaa fulgte den broderlige Omarmelse og Forsoningskysset; det var et interessant Skuespil, at iagttage det Udtryk af blidere Følelser, som indtil Taarer viiste sig paa disse vilde skarpttegnede Ansigter med lange, sorte Skjæg.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Strasborg, den 14de Apil. Efterat vi have levet nogle Dage i en uroelig, ængstelig Svænding, er Rolighed atter nogenlunde tilveiebragt. Vor Stemning i forrige Uge havde temmelig Lighed med de bange Anelser, af hvilke de Mennesker, der doe i Nærheden af ildsprudende Bjerge, betages kort før Vulkanernes Udbrud. - De militære Forholdsregler, som anvendtes her, ere vel ikke meere saa truende som i forrige Dage, men dog af den Beskaffenhed, at ved den første Allarm haves en betydelig Militærmagt paa Benene, som kan være tilstrækkelig til at qvæle revolutionaire Foretagender i Spiren. Det er endnu ikke vist, om det Frankfurtske Mytterie er blevet styret herfra; de forvovneste Bruushoveder have allerede for længe siden forladt Strasborg.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Berlin, den 19de April. Den Tyrkiske Ambassadeurs, General Mehmed Namik Paschas, Ophold ved vort Hof, paa sin Tilbagereise fra London, har givet nærmere Anledning til at discutere de Orientalske Anliggender, som hver Dag blive vigtigere. Porten har stedse havt stor Tillid til Preussens Politik, og Frederik den Andens Navn er endnu i stor Anseelse i Constantinopel, medens man paa samme Tid med Taknemmelighed mindes, at den sidste Fred med Rusland fornemmelig var en Følge af Preussens velmenende og understyttende Mægling. Tyrkerne vide meget vel, at Preussen, ingen Flaade har, og at det heller ikke ved sine Tropper kan virke umiddelbart paa de Tyrkiske Anliggender; men de vide ligesaa vel, at den Europæiske Politik har en nøje indvortes Forbindelse, og at de middelbare Virkninger kunne vorde ligesaa indflydelsesrige som de umiddelbare. De Europæiske Magter have aabnet Porten to, tre og flere Udveje til at komme ud at sin Forlegenhed; enhver af dem har sine Fordele, men udelukker de andre, ja staaer endog i fjendtligt Forhold til dem. Hvilket af disse Systemer bør vælges; af hvilket Porten kan vente den sikkreste Hielp, og den mindst farlige Forvilling i Fremtiden, det beroer paa den Europæiske Politiks Tilstand i det Hele, og om denne har den Tyrkiske Ambassadeur, en ung livfuld Mand med et lyst Blik, kunnet skaffe sig tilstrækkelig Underretning paa sin Reise. Portens Valg er imidlertid bleven fremskyndt ved truende Omstændigheder, men vi troe, at de diplomatiske Betragtninger og Discussioner, som det Tyrkiske Cabinet har seet sig anlediget til at anstille, i intet Tilfælde kunde anbefale noget andet Valg, og at den Europæiske Jntervention i de Tyrkiske Anliggender ogsaa definitivt vil beholde den samme politiske Charakteer, hvormed den er optraadt. At Freden i Europa kunde forstyrres ved Forviklingerne i Orienten, er en ikke ugrundet Frygt, men under alle Omstændigheder vil dog vel Freden for det første være sikkret. Den Jndflydelse hos Vicekongen af Ægypten og hos Jbrahim Pascha, som den Franske Diplomatik forkyndte med saamegen Ostentation, og som dog er slaaet feil, maa nødvendigviis advare, endog den ivrigste Politik, til Varsomhed.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Cassel, den 14de April. En mærkværdig Artikel i den Frankfurtske Tidende omtale de uhyre Bekostninger ved det Churhessiske Justitsvæsen. Den detaillerede Angivelse af de enkelte uforholdsmæssige Lønninger beviser, at blot til disse medgaaer: til Overappellationsretten....... . . 30,00 Rthr. de fem Overretter . . . . . . . . . . . . . 65,600 - Underretterne . . . . . . . . . . . . . . . 73,300 - 169,600 Rthlr. Omkostningerne ved Justitsministeriet, Pensionerne, Actuariaterne, Bureau=Udgifterne, Localernes Leie, disses Vedligeholdelse o. s.v. anslaaes saa høit, at samtlige Bekostninger til Retspleien for Sex Hundrede Tusinde Mennesker, beløber sig til en halv Miil lion Rthlr.!! De egentlige Dommeres Antal er ikkun 163 Personer. Efter denne Opgivelse gives et Vink om, at Statsoconomie og Statsvelstand umueligen kan blomstre i et Land, hvor een eneste Green koster saa meget.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Den evangeliske Missionsforening, som staaer under Ministeren for Justits= og Indenrigs=Departementet, den i vor Chur fyrstendømmes nyeste Historie bekjendte Geheimeraad von Hassen. pslugs særdeles Patrocinium, og længe forberedtes, har nu begyndt sin Virksomhed. Allerede har den udstedt en offentlig Kundgjørelse af sine Statuter og en Opfordring til Deeltagelse. J Jndledningen forsikkres, at det hidtilværende Antal Missionairer staaer i et saa stort Misforhold til den Folkemasse, som endnu ikke har hørt Evangeliets Ord, at Missionernes Øjemeed kun opnaaes paa en meget ufyldestgiørende Maade. "Anslaaer man nemlig Antallet af Jordens Beboere til 828 Millioner 445, efter en Beregning, som fremsattes i Aaret 1830 i Americau Missionary Papers, saa kan ikkun den forholdsviis ringe Deel, 234 Millioner 445,000 Sjæle, betragtes som Totalantallet af de forskjellige christelige Confessioners Medlemmer, og der vil følgelig endnu være en Masse af omtrent 600 Millioner Vantroende. Dersom man blot til hvert Antal af 20,000 af den uhyre Mængde Mennesker, som ikke har hørt noget og Christus, vilde sende een eneste Forkynder af Evangeliet, saa maatte allerede 30,000 Mis. sionairer udsendes til de Vantroende. Men naar vi regne de nu bestaaende Missionssteder tilligemed de derved ansatte Missionarier, saa finde vi i Europa fem Missionssteder med 12 Missioner, i Asien 93 med 188, i Afrika 55 med 92, i Amerike142 med 165, paa Øerne i det stille Hav 41 med 47, altsaa tilsammen ikkun 336 Missionssteder med 504 Missionarier. Forholdet imellem det allernødvendigste Antal Missionarier til det som virkelig findes, er altsaa som 60 til 1. J de nuværende 23 Missionsseminarier ere allerede over 1700 Missionslærere dannede, som undervise omtrent 170,000 Disciple i den christelige Religion. Den Hessiske Missionsforening vil fremfor Alt lade det være sig magtpaaliggende, at stifte et nyt Missionsseminat rimus. - Dette Foretagende giør for Øjeblikket stor Opsige her, men synes ikke at finde Gjenklang i forstandige, ægte Christnes Hjerter. )
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Tyrkiet. Nogle Blade bemærke i deres Betragtninger angaaende det Orientalske Anliggende, at Bjergkjæden og Defileerne ved Taurus dele det Ottomanniske Rige i forskjellige Regioner, den Asiatisk-Europæiske mod Norden, hvor den Tyrkiske Stamme er den herskende blandt Jndvaanerne, og den Asiatisk-Afrikanske i Syden, hvor den Arabiske Stamme er den talrigeste. Den politiske og administrative Inddeeling af disse to Regioner mellem Constantinopel og Alexandrien, maatte derfor have til Princip, at dele disse tvende Classer af Muhamedanere i to homogenGrupper. - Andre Blade bemærke derimod, at det vilde være besynderligt, at kalde Mehemed Alis Rige et Arabisk Rige, da han, selv en Albaneser, som Anfører for Albanesere eller Arnauter, underkastede sig Ægypten, i Krigen mod Wachabiterne faldt ind i Arabien, og overvandt de Arabiske Stammer, der forhen vare meer eller mindre afhængige. Og dette gjorde han ikke for sig selv, men for den Ottomanniske Port, som dennes Vasal, og i hvis Navn han stedse handlede, indtil han rebellerede mod den. De forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
De nyeste Nordamerikanske Aviser, som ere komne til London, indeholde kun lidet Mærkværdigt. Congressen blev prorogeret den 2den Marts. De tre store Forholdsregler, som i denne Session bleve antagne af Congressen, ere: 1) Billen om Told=Tarifens Modificering; 2) en Bill angaaende de modificerede ToldafgifterJndrivelse, om Behov gjøres, med Magt; 3) en Bill angaaende Fordelingen af de offentlige Landeiendommes Jndtægter mellem Unionens forskjellige Stater. Denne sidste Bill har Præsidenten ikke villet sauctionere. De Amerikanske Aviser berette, at den anden af de ovennævnte biller indeholder mange odisse Bestemmelser; dens Antagelse har opvakt saa stor Harme i Unionens sydlige Stater, at man med Føje frygter, at den vil udslette det gunstige Jndtryk, som den modificerede Tarifs forsonende Forholdsregel havde frembragt.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Sydamerica. Jfølge Breve fra Sydamerika føre de derværende Republiker en meget heftig indbyrdes Douanekrig, thi den største Deel af deres Statsindtægter bestaaer i Toldafgifterne. For Venezuelas og Nygranadas Adskillelse erholdt mange af de Provindser, som nu udgjøre den sidste Stat, sine Varer over Havnene i Venezuela, efterdi Varetransporten af den Vei var hurtigere og billigere end over Nygranadas Havne. J Begyndelsen gjorde Staternes Adskillelse ingen Forandring i denne Handels Gang, men Conventionen, som den 30te Marts 1832 sluttedes i Bogota, decreterer, at de Varer, som indføres over Venezuela, skulle erlægge en høiere Told; Forskjellen er omtrent 8 Procent. Grunden til denne Forholdsregel er aabenbar nemlig at fremme directe Jndførsel over Nygranadas Havne. For at neutralisere denne Forholdsregel, har Regjeringen i Venezuela den 1ste August besluttet, at erklære Havnene Maracaibo og Augustura for Frihavne for Transithandelen til Ny granada, og kun at hæve 3 Procent Transittold af de Varer, der ere bestemte til denne Stat. Centrairepubliken (Guatimala) har paa hver Side af Tangen ved Panama erklæret en Havn for Entrepot, i den Hensigt, derved at sikkre sig Snig handelen, som i stor Udstrækning føres mod de Mexikanske Douaner. Chili har oprettet et Entrepot i Valparaiso, som ratificeredes af Senatet i October f. A. De dertil nødvendige Magaziner opbyggedes i største Skynding. Al Transittold er afskaffet; Varerne kunne henligge tre Aar i Douanens Pakhuse, og man troer, at Valparaiso ved denne Forholdsregel vil forskaffe sig den lucrativeste Deel af Handelen paa det stille Hav. - Regjeringen i Chil i søger paa samme Tid at ophielpe Landets Jndustrie; forhen forsynedes en stor Deel af Sydamerika med Lærreder fra Chilli, men siden Revolutionen er denne Jndustriegreen næsten ganske opgivet. Regjeringen har derfor besluttet, at de Marker, som ) "Lader os først omvende hedningene de døbte, blandt os selv, inden vi besatte os med de udøbte Hedninge!" Dette eller noget Lignende har en af vort Fædernelands Hædersmænd, sal Confessionarius Bastholm, sagt, og det er vel et sandt Ord. M. ere besaaede med Hør og Hamp, for Fremtiden skulle være fri for at betale Tiende til Stat og Kirke, og Præmier fra 1000 til 2000 Piastre ere udsatte for Opfindelsen og Jndførelsen at forandrede Maskiner til Linnedvævning. Paa samme Maade fremmedes Oprettelsen af Glashytter, for at fabrikere Flasker til den indenlandske Viin, og derved dennes Udbredelse og Consumtion. Men den Jndustriegreen, der siden Midten af forrige Aar har draget alle Chilis Capitaler og Speculationer til sig, er Bearbeidelsen af nye Sølvbjergværker, som ere opdagede i Districtet Columbia, mellem Huasci og Topiapo. Et Jordskred, bragte en Mængde Aarer af det reeneste Sølv for Dagens Lys, og inden kort Tids Forløb bearbeidedes Sexten Miner. Araucano", St. Jagos officielle Blad, er siden den Tid opfyldt med Beretninger angaaende disse Bjergværker. En stor Mængde af Provindsens Kobberminer opgaves strax, og Bjergarbeiderne bragtes til de nye Bjergværker, af hvilke man haaber at erholde et meget rigt Udbytte.
Berlingske Tidende, 1833-04-27
Kjøbenhavn, den 26de April. Jfølge Testamentet efter Hædermanden sal. Etatsraad Niels Lunde Rejersen, har Directionen for hans til Manufactur væsenets og Jndustriens Udvidelse i Kjøbenhavn og i Kjøbstederne Sielland skjænkede Fond i disse Dage ved Trykken bekjendtgjort Regnskabet for Aaret 1832, med sædvanlig Nøiagtighed. 9 Qvartsider). - Det faaes gratis paa Fondets Contoir. - For Avisens talrige udenbyes Publicum, til hvis Kundskab dets Jndhold ikke kan være kommet, bemærke vi, at Fondets rentebærende Hovedcapital er 409,760 Rbdlr. 47 Skl. Sølv og 13,603 Rbdlr. 16 Skl. Sedler og Tegn. - Blandt Udgifterne findes ogsaa følgende "Reise=Understyttelser, til Beløb af 2500 Rbdlr. Sølv, deraf fem som første og to som sidste Bidrag. a) Til Uhrmager J. U. Jürgensen, for at han, paa en Reise i Udlandet, kan gjøre sig bekjendt med de derværende Uhr= og Chronometer Etalissementer, a. 60 Rbd. - b) Cand. Pharmaci Bergsøe, il hans techniske Reise i Udlandet 200 Rbd. - c) Auditeur Feddersen, for at henvende sin Opmærksomhed ogsaa paa statseconomiske Gienstande, 400 Rbdlr. - d) Mechanicus Korfitsen, or at udvide sine Kundskaber i Forfærdigelsen af physiske og ptiske Jnstrumenter, m. m., 300 Rbd. - e) Graveur Buntzen, er at gjøre sig nøiere bekjendt med Graveur= og Stempelskjærerconsten og dens nyeste Fremskridt, 300 Rbd. - f) Cand. hem. Broager, for at gjøre sig bekjendt med de for Fæderne. andet vigtige Grene af den chemiske Jndustrie, 200 Rbd. -) Væver Sandberg, for nøiere at kjende de nyeste Forbedringer, Damaske, Dreiels= og anden Linned=Vævning, 200 Rbd. - 1) Til Professor Ursin og en Maskintegner, til Fortsættelse i 832 af en i Sommeren 1831 begyndt Reise, for at Professoren, unde gjøre sig bekjendt med Danmarks Jndustrievæsen, 300 ibdlr.