Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-08-24
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 13de Aug. Den 10de syntes at være den sidste Verdens Dag for os. Allerede den heele Nat tilforn blev ringet med alle Stormklokkerne, skriget: til Vaaben, og Mænd og Qvinder løb i tusinde Tal med tusinde Slags Mordgeværer, da Arsenalet endog blev opbrudt, og Vaaben tagne ud deraf. J Morges tidlig marcherede over 60000 Pikedragere under Marseillernes Anførsel mod Slottet, der var besat af 1500 Schweitzere. De anstillede sig i Begyndelsen som Venner, lode Marseillerne og Folket komme nærmere, men modtoge dem med at affyre 15 maskerte og med Skraa ladte Kanoner, ved hvilken eeneste Salve 200 Marseiller og Pariser bleve dræbte og 300 saarede. End- ogsaa Schweitzernes Musketild, der skiød ud af Vinduerne og Kielderhullerne, var gyselig. Folkets Raserie steeg nu paa det høieste, og i en Tid af 10 Minutet var i Slotsgaarden et Batterie paa 12 Kanoner opplantet imod Schweitzerne. Disse haabede forgieves paa Suceurs af endeel af Nationalgarden og Gendarmeriet til Hest, de bleve overladte til sig selv, og da deres Kræfter vare udtømte, faldt de som Offere for Hevnen, og 800 maatte miste Livet. Deres Liig bleve afklædte, og alle Piker og Bajonetter behængte med Pialter af deres Klæder. Officiererne bleve Hiertet og Jndvoldene revne ud af Livet paa, og spiddede paa Pikerne. Slottet blev i det mindste med 1200 Kanonskud indtagen, og mange, der havde Kongel. Livree, Pager, Hofbetiente, Ludvigsriddere og Hoffolk bleve myrdede. Fra Slottet indtil de elyseiske Marke gik man paa lutter Liig. Thuillerierne og Carousellet lignede en Kiødballe, hvor man kunde faae Menskekiød i Centner= og Pundeviis. De omkring Slottet staaende smaa Huse, som nogle Schweitzere vare flygtede til, bleve der stukne i Brand, og ingen undkom. Henimod 150 Schweitzere, der gave sig paa Naade og Unaade, bleve med deres General Affry nøgne førte til Hotel de Wille, og der maatte de alle døe. Blot Generalen blev ført til Abbediets Fængsel. - Blodet flød i Strøm metal, og man saae intet uden Hoveder, Arme, Been Hierter o. s. v. baarne omkring i Triumph. Paa Boulevards legte endog Børnene med de Myrdedes Hoveder. Det hele prægtige Thuilleriernes Slot er nu ødelagt; de nøgne Liig bleve kastede ud af Vinduerne, alle Speile og Glastøi slagne i Stykker, Sengeklæderne skaarne itu, og udrystede, saa at heele Slotsgaarden var opfyldt med Fier. Hvo der blev grebet i Tyverie, blev strax stukket overende med en Pik. Slottet stod enbelig paa 4 Sider i Brand, men blev strax slukket ved Nationalgadernes Jver, men Millioner er ødelagt deri. De Blevnes Tal sættes til 4000. Havde den Kongelige Familie ikke reddet sig til N. F., saa havde maaskee ingen af dem beholdt Livet. Den Kongel. Viinkielder i Slottet blev reent uddrukket. - Mod den afsatte Krigsminister d'Abancourt er nu et Anklagelses Decret udgaaet, fordi han ved sin Vegring, i at lade Schweitzerne trække af fra Paris, holdes for skyldig i Blodsudgydelsen, han er derfor bragt i Abbediefængselet. - Alle N. F. Decreter have Lovskraft uden Kongens Sanction, Justitsministeren sætter blot Statsseglet derpaa, og Adresserne og Proclamationerne blive blot besluttede og undertegnede af alle 6 Ministre. - Med Decretet, hvorved Kongen blev suspenderet, ere i største Hast 24 Commissarier afgangne fra N. F. Skiød til de 4 Armeer, for at forhindre, at Armeerne ikke skal bedrages ved falske Efterretninger. -Alle vore Kongers &c. Statuer ere blevne afbrudte, end- ogsaa Henrich den 4des skiønne Statue paa den ny Broe. Ogsaa alle de Kongel. Vaaben, og Kongens, Dronningens og den Kongl. Families Navne ere blevne udslettede. -N. F. har decreteret Kongens Suspention, og dette Decret blev endnu samme Dag publiceret i Palais Royal de Man lod ogsaa bekiendtgiøre, at Civillisten, eller den Summa, som Kongen hidtil har erholdt, i Fremtiden skal anvendes til Folkets Bedste, og at Kongen og Dronningen skulle bevares som Gidsler til Nationens Sikkerhed, mod Frankeriges Fiender. - Den engelske Ambassadeur Gower skal allerede have forladt Paris. Man frygtet endnu for mange Plyndringer og Henrettelser. Nationalgazettens, og Journal de Paris Trykkerier, der hidindtil skrev imod Jacobinerne, har man ødelagt, og opbrændt Presserne paa Gaderne. De rigeste Jndvaanere og store Kiøbmænd frygte for Plyndring. - Et nyt National-Convent er nu besluttet, og adskillige Artikler i den Henseende forfattede.