JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1818-05-08
Gaard-Auction. Løverdagen den 23de Mai, Løverdagen den 20de Juni og Mandagen den 5te Juli førstkommende, hver Dag om Formiddagen Klokken 10, foretages offentlig Auction over Gaarden Westerhougaard paa Saxild Mark, af Hartkorn 4 Tdr., tilhørende Gaardmand Jørgen Mogensens Opbudsboe. 1ste og 2den Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, 3die Auction, hvorved Gaarden gandske bestemt bortsælges, holdes derimod paa Gaarden selv. Naar Gaarden sidstnævnte Dag er solgt sælges end videre samme Tid og Sted endeel Inddde og Besætning af forskjellige Slags. Dette kundgjøres tillige med Hensyn til Placaten 22de Juni 1817. Hads Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 10de April 1818. Nielsen, const. Fuldmægtig. dandagen den 25de Mai d. A., om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes offentlig Auction 2den Gang i Huset No. 481, paa Hiørnet af Brøndstræde og Søestræde i Helsingøer, over samme Huus, der tilhører Høker Dems, og hvori er foretaget Execution og Udlæg, til Bortsælgelse efter Conditioner der behagelig kan erfares hos Procurator Møller i Helsingøer. Tirsdagen den 26de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver efter Skifterettens Foranstaltning, foretaget første Gang offentlig Auction over Handelsmand Johan Hendrick Hendricks Concurs=Boes Huus, beliggende her i Staden i Nedergade under No. 708, og bestaaer af 4 Fag Stuehuus til Gaden, een Etage, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse, hvilket herved bekiendtgiøres 3 Gange efter hinanden, i Overeensstemmelse med den Kongelige Cancellie Placat af 22de April 1817, udi Fyens Stifts Aviser og Statstidenden i Kiøbenhavn. Bendz. Odense, den 25de April 1818.
Berlingske Tidende, 1818-05-08
Efter Vedkommendes Forlangende og foregaaet Execution og Udlæg, bliver E den Skipper Rasmus Bang tilhørende og i Stege Bye, Lumbye Sogn ved Odense Fjord beliggende Gaard stillet til offentlig Auction 3 Gange efter hinanden, nemlig : Onsdagen den 27de Mai, den 3die og 10de Juni, hver Dags Formiddag Kl. 11, og bliver ved sidste Auction absolut bortsolgt efter de ved Auctionerne oplæste Conditioner. Gaardens Bygninger ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden; dens Jorder staae for Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. og ere af første Bonitet, og den har en smuk Beliggenhed ved Odense Fjord og Canal. Ifølge Placaten af 22de April 1817 bekiendtgiøres saadant 3 Gange efter hinanden til Panthavernes og Kiøbernes Efterretning. Lunde, Scham og Schoubye Herredscontoir, den 2den Mai 1818. M. Knutzen.
Berlingske Tidende, 1818-05-08
Onsdagen den 27de Mai førstkommende, om Formiddagen mellem 10 og 12 Slet, bliver, ifølge indgaaet Forliig og derefter passeret Execution og Udlæg efter Forliighaverens Begiæring, foretaget og holdet offentlig Auction anden Gang over Detailhandler Fabian David Flataus Enkes Gaard, beliggende paa Frederichssunds Østergade under Matricul Nr. 25 Litr. B. med sammes tilhørende Grund, Gaardsrum og Hauge. Bygningen til Gaden er 19 Alen lang, 12 3/4 Alen dyb, Fyrre=Bindingsværk med Nue Aspudsning udvendig og gibsede Lofter. Derudi er 4 Værelser, 2 Kiøkkener og Port, samt 2 Værelser i en Qvist paa 8 Alens Længde til Gaden. I et Baghuus paa 18 Mens Længde og 8 Alens Dybde, som er Munt og Bindingsværk, er Stald, med flere fornødne Udhuse. J Værelserne er 3 Kakkelovne og i Gaarden Vand. Assurance-Summen er 17720 Rbd. S. V. Auctionen afholdes i det sælgende Sted, og Conditionerne er til Eftersyn hos Undertegnede, v. Hadeln. Frederichssund, den 12te April 1818.
Berlingske Tidende, 1818-05-08
De over Hovedgaarden Mindstrup i disse og flere Aviser berammede Auctioner, efter passeret Udlæg, forandres saaledes, at første Auction holdes næstkommende 27de Mai, anden 3die Juni og tredie og sidste efterfølgende 10de Juni, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes paa Raadhuset i Weile, og den sidste paa Gaarden, hvorved den absolut bortsælges. Gaarden har, som forhen bemærket, et Areal af 300 Tdr. Land muldrig Jorder, der giver al Slags Sæd, endog Vinterhvede, og Græs i Overflødig hed, mere end tilstrækkelig Tørvejord, gode Enge sufficante og hensigtsmæssige Bygninger, og er i det Hele en sielden god Eiendom, der svarer af circa 12 Tdr. Hartkorn, foruden lidet Skov og Mølleskyld. Penge-Conditionerne ere gode. Herreds-Contoiret i Weile, den 2den Mai 1818. Seest, const. i Vacancen.
Berlingske Tidende, 1818-05-08
Fredagen den 29de Mai d. A., om Formiddagen Kl. 11.1 bliver ved Auction paa Gammelholm, paa det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii nærmere Approbation, til Bortsælgelse opbuden :a) Endeel Tömmermaterial m.m. af 3de Bindingsværks Bygninger. b) 20 Skpd. korte Blaar. Fortegnelse herover og Auctions-Conditionerne ere til Eftersyn hos Secretair Paulli i Söe-Etatens 3die Departements Contoir paa Gammelholm, paa hvilken Holm det Sælgende, daglig fra 9 til 12 Formiddag, ogsaa kan blive foreviist de Lysthavende.
Berlingske Tidende, 1818-05-08
Tredagen den 29de Mai, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes 1ste Auction i T Huset No. 237 paa Strandgaden i Helsingøer, tilhørende Handelsmand, Hr. A. Wuls, over sammes Huus til Bortsælgelse efter Conditioner der ere til behagelig Eftersyn hos Prokurator Møller i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1818-05-08
Tirsdagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter det Kongelige General-Toldkammer og Commerce=Collegiums Foranstaltning, foretaget offentlig Auction i Klæde=Fabriqveur Schrøders Gaard, paa Odense Byes Store Torv over en Sat Maskinerie til en Klædefabrik, bestaaende af :a) en 12 bred complet Skruble Maskine, b) en bred Wult dito, e) en 3/4 bred Loqvet dito, d) Metanisk Indretning til at drive samme ved Hestekraft, e) en Sluppe=Maskine til 40 Spil, f) 4 Stkr. Spinde dito, hver paa 60 Spil, g) 2 Stkr. Haspe dito, hver paa 20 Spil, samt de øvrige dertil hørende smaae Maskinerie og Redskabet. Hvilket alt kan tages i Øiesyn i Fabriqveur Schrøders Gaard forinden Auctionen. De Lysthavende ville behage at møde foranførste Tid og Sted. Ovense, den 3die Mai 1818. Bendz.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Paris, den 28de April. Ved de Deputeredes Forsamling den 25de April aflagte Hertugen vad af Richelien, ledsaget af de andre Ministre, den saa længe ønskede Beretning om den afsluttede Liqvidation og om Frankrigs forestaaende Rømning af de allierede Tropper. Det hedder i denne det Efterretning blandt andet : Ved Tractaten af 30te Mai 1814 frasagde de contraherende te Magter dem giensidig de Summer, som de vare skyldige. Men de i det de saaledes opgave deres Fordringer, maatte Regieringerne sikre private Personers Rettigheder, som ogsaa bleve sikrede ved bestemte Artikler. Frankrig forpligtede sig formelig, at betale de Summer, som det skyldte til private Personer og særdeles Establis, to sementer udenfor dets Gedet. Man beskjæftigede sig med de nødvendige Forholdsregler, for at opfylde en Forpligtelse, som Frankrig ogsaa selv vilde have paalagt sig - de de sørgelige Begivenheder i Aaret 1815 tilintetgjorde et hvert Haab om Rolighed og Held.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Efter denne bedrøvelige Epoche sukkede Frankrig under Vægten er af 2 Slags Barder. Det ene Slags grundede sig paa Tractaten til af 30te Mai 1814, og hidrørte fra Gield til forskjellige fremmede Regieringers Undersaatter. Den anden Art, som opstod ved Tractatin af 20de November 1815, har endogsaa gjort os til andre Regieringers Skyldnere. Den førstnævnte Gield, som var Gienstanden for de nys endte Underhandlinger, er, som de vide, ikke og tilstaaet for at skaffe Indbyggerne i de af Krigen heriede Lande Er 1 statning for denne, hvilket nogle Personer have paastaaet, og endnu et mindre er dens Hensigt, at skaffe disse Landes Regieringer nogen i Erstatning, men blot for at sikre Betalingen af Gield, som er contraheret ved positive Atter af den Franske Regiering. Politiken forandrer forskiellige Europæiske Landes Forhold, men Jndtviduerne maae ikke lide ved disse Forandringer; de til dem indgaaede Forpligtelser maae holdes. . . . Naar de betragte Sagen fra dette Synspunct, som er det eneste retfærdige, fordi det er det eneste sande, saa ville de indsee, at erkiendelsen af vor Gield til enkelte Personer og private Establissementer udenfor vort Gebet hviler paa Grundsætninger i den borgerlige Ret, der ere uafhængige af alle politiske Conventioner. J det der blev bestemt en Capital af 7 Millioner Renter til at betale al Gield af denne Slags, blev det tillige bestemt ved Conventionerne af 30te Mai 1814 og 20de November 1815, at om denne Sum var tilstrækkelig, vilde den Franske Regiering træffe andre Forholdsregler i saa Henseende. Jfølge deraf blev ved Loven af 23de December 1815 endnu bevilget 2 Mill. i Tillæg. Til Reclamationernes Jndlevering blev endnu et Aar bestemt. Dette udløb den 28de Februar. Da erfarede man, at Reclamationerne opløbe langt overden anviiste Sum, og aabenbare overstege Tractatens Forudsætninger og Frankrigs Kræfter. Kongens Ministre ilede derfor med at forestille de fremmede Regieringer dette uventede Resultat, og der blev begyndt en Underhandling, for at forestille de fremmede Hoffen den Stilling, hvori Frankrig ved disse Stipulationer vilde blive sat. . . . . Endelig, hedder det videre, ere disse Underhandlinger sluttede. Nye Overeenskomster, som ere afsluttede med alle Stater, der toge Deel i Conventionen af 20de November 1815, have endelig bestemt Frankrigs Gield til disse Staters Undersaatter, saabelsom Midlerne til deres Regulering. Hs. Majestæt har paalagt os, at meddele dem Resultaterne deraf, indtil man kan forelægge dem selve Acterne, naar de have erholdt den fornødne Ratification, for at kunne bekiendtgiøres. En af disse Acter angaaer Continental-Magterne. Beløbet af den Erstatning, som Frankrig har at betale til disses Undersaatter, er sluttelig bestemt til 12,010,0 Franker i Renter.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Ved en særskilt Overeenskomst med Spanien har man bevilge dette Lands Undersaatter 1 Mill. Renter, men disse blive saalænge i Depot, indtil man ogsaa har jevnet Franske Undersaatters ForTil Storbritanniens Undersaatter er derfastsat 3 Millioner Renter. dringer i Spanien, Saaledes paalægge de afsluttede Foreninger os Forpligtelsen at ereere 16 Millioner 40,000 nye Renter. Herved tildækkes for bestandig den Afgrund, hvis Dybde man i Aaret 1813 umuelig kunde udmaale. Visselig er det meget bedrøveligt, at forestille dem en saa trykkende Byrde som en stor Lettelse; men disse nye Offer vare uundgaaelige. Massen af de overgivne Reclamationer udgjorde 1000 Millioner Franker, af hvilke tilsidst endnu 1390 Millioner vare tilbage at liqvidere. Vi have indskrænket saa meget, som mueligt. Man havde ogsaa forlangt, at Liqvidationsfordringerne skulde tilstaaes i Renter, hvis Hævelse skulde beregnes fra 22de Marts 1816. Nu er dette saaledes bestemt, at Renternes Hævelse bestemmes fra 22de Marts 1818, hvorved der til Fordeel for os fremkommer en Forskiel af 32 Millioner . . . . For at sikkre den nøieste Fordeling af de Summer, der ere bestemte til Gieldens Afbetaling, er man kommen overeens om, at Liqvidationerne i Fremtiden fordeles af Magterne selv mellem deres Undersaatter. Frankrig blander sig ei videre i denne Sag, end for at meddele de Underretninger, der ere nødvendige til at lette den .... Fra dette Øieblik af, mine Herrer, gives intet stridigt Punct mere. Frankrig har opfyldt alle fine Forpligtelser. Den Tidspunct, er kommen, da det maa erholde Lønnen for fine modige Resignationer. Støttende sig paa den Tractat, hvis strenge Betingelser, det har opfyldt, vil det ei forgiæves forlange af Europa, at ogsaa det paa sin Side skal opfylde de Betingelser, som ere gunstige for Frankrig.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Tractaten af 20de November indeholder disse Ord: "Den militaire Besættelse af Frankrig kan endes om 3 Aar." Denne Tid nærmer sig, og alle Franske Hierter juble ved Haabet om, ei at see andre end Franske Faner vaie paa Fædrenelandets Grund. Souverainerne ville forsamles, for at afgiøre dette store Spørgsmaal, som bestemmer Europas Skjæbne. . . . Egentlig hersker den største Rolighed i Frankrig. Har der viist sig Parthier, saa ere disse strax blevne afvæbnede ved Kongens vise Bestemthed, og denne Erfaring var saavel for Europa som for os et talende Beviis paa deres Afmagt. For fuldkommen at befrie os, maa der endnu sørges for at betale det, der resterer af de 700 Mill., som vi skulle betale ifølge den 4de Artikel i Tractaten af 20de Novbr. Kongen forlader sig paa deres Jver for at sætte ham i Stand til at fremskynde det Øieblik, da Frankerig bliver befriet, og han foreslaaer os derfor, at bevilge en eventuel Credit af 24 Millioner Renter. Jeg kalder denne Credit eventuel, for i Anvendelsen af samme er underordnet Jverksættelsen af det, som allene gjør den nødvendig: nemlig vor Ge bets Rømning. J ethvert Tilfælde vil der ved næste Forsamling blive gjort dem Regnskab derover. De begribe let, mine Herrer, at det uden denne Credit vilde være vanskeligt, at tilendebringe de Underhandlinger, som vi endnu have at afslutte, og uden Tvivl ville Frankrigs Deputerede ved et saa vigtigt Anliggende ikke drage i Betænkning, at betroe Regieringen de Midler, som den ei kan undvære. Herpaa oplæstes et Kongel. Lovudkast, hvis væsentlige Jndhold var: 1) For at bevirke den fuldkomne Opfyldelse af Bestemmelserne i Tractaten af 30te Mai 1814 og Conventionen af 20de November 1815, - for saa vidt som denne angaaer Betalingen af den Gield, Frankrig før dette Tidspunct havde contraheret udenfor sit nuværende Gebet - skal der i den offentlige Gields store Bog indføres en bestandig Rente af en Capital paa 320,800,000 Fr., til Beløb af 16 Mill. 40,000 Fr., som beregnes fra 22de Marts 1818. - 2) Der aabnes Finantsministeren en Credit af 24 Mill. Renter. Regieringen befuldmægtiges derefter til at lade indskrive Renter til denne Sums Beløb i den offentlige Gields store Bog, dog at disse ikkuns kunne anvendes til at betale de Summer, hvilke man ifølge Tractaten af 2de November 1815 skylder de allierede Magter &c.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Efter at denne mærkværdige Beretning var forelæst, blev den besluttet, at den saa vel som Lovudkastet skulde trykkes, og at Beraadslagningerne om sidstnævnte skulde begynde paa Mandag.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Madrid, den 9de April. r. Her er udkommen en Forordning angaaende en ny Bestemmelse at med Regieringens Gield. De under Navn af Kongel. Bales bede kiendte Statspapire vinde derved meget i Credit. Jfølge denne Forordning skulle Renterne af disse Vales efterhaanden udbetales, og de selv saavidt mulig tilintetgiøres. De blive derfor inddeelte i consoliderede og uconsoliderede. De consoliderede bestaae i en Trediedeel af enhver vales, og de øvrige to Trediedeele udgjøre de uconsoliderede. De consoliderede afgive Apro Cent i Renter, og blive ved Aarets Udgang inddragne, da uconsoliderede træde i deres Sted, indtil de ere nedsatte til hines første Værd. Hvilke uconsoliderede Vales der ved Inddragelsen af de consoliderede skulle oprykke i deres Sted, og bære 4 pro Cent Renter, bestemmes ved Lodtrækning.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Dover, den 27de April. I Dag seilede en Afdeling af Spanske Transportskibe her forbi, paa hvilken det Russiske Mandskab, som førte Escadren fra Rusland til Cadix, nu bringes tilbage til Rusland. Den til Nordpolen bestemte Expedition passerede igaar forbi Yarmouth.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Skrivelse fra Ceylon, den 15de December f. A. J September Maaned udbrød en Jnsurrection i det Jndre af Kongeriget Cand. Formanden for samme var en Malabar-Chef. Han stillede sig i Spidsen for 20 Mand, og udgav en Proclamation, hvori han paastod, at have Ret til Tronen. Hans Tilhængere bleve snart adspredte af de Tropper, som bleve sendte imod dem, og man haabede ogsaa snart at faae fat paa deres Anfører. Jnsurrectionen er saaledes bleven undertrykt ved dens Begyndelse; men den Engelske Resident i Badulla har tilsat Livet; da han, for at spar Blodsudgydelse, og for at giøre Forslag til Forliig, var gaaet ud til Oprørerne, myrdede disse ham tilligemed hans Følge.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Frankfurt, den 29de April. Den militaire Commite skulde træde sammen den 1ste Mai, men Præsidenten, Hr. v. Wessenberg, er ei endnu ankommen hertil. Angaaende Forbundsdagen hersker her i Henseende til Resultatet dyb Stilhed; Forhandlingerne tabe meget af den Jnteresse de først havde vakt, og skiønt Protocollerne regelmæssig blive trykkede, saa blive de dog neppe altid læste. Man venter nu paa Resultaterne af Forhandlingerne ved Militair= og Concordats=Commiteerne. Las Cases er endnu her, og man troer ham beskjæftiget med Redactionen af hans Memoirer.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Den 2den Mai. Den befuldmægtigede Østerrigske Minister og Præsident for det Tydske Forbunds militaire Come, Friherre, von Wessenberg, er for nogle Dage siden igien kommen tilbage fra sin Reise i det sydlige Frankrig. Jgaar har Commiteen for første Gang været samlet.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Den 29de f. M. er Storhertugen af Sachsen Weimar ankom men hertil.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Kongen af Preussen vil i de sidste Dage af denne Maaned foretage en Reise over Posen, Marienwerden og Kønigsberg, og henimod Midten af Juni Maaned vil han indtræffe i Moscan. Kronprindsen vil ledsage ham.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Algier, den 2den Marts. Den 4de Febr. ankom hertil en Brigantine paa 18 Kanoner, som Keiseren af Marocco har foræret Deyen. Den 13de Februar løb en Tunesisk Corvette ind i den herværende Havn. Den havde en Gesandt ombord fra Bayen i Tunis, som hertil overbragde en Deel Foræringer til Deyen, bestaaende af en med Guld indlagt Flindt, et Par lignende Pistoler, en med Brillanter besat Sabel, en Sadel, samt Huer, Sko Kapper og andre i Tunis forfærdigede Klædningsstykker for Deyens Krigsfolk. Den 20de Febr. ankom en Sitiliansk Fregat med 2500 haarde Piastre, der udgjøre den Contribution, som denne Magt aarlig betaler til Algier.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Warschau, den 23de April. J Rigsdags=Forsamlingerne, blandt Landbuddene og i de Deputertes Kammer, opstod, den 20de og Alde dennes levende Debatter, over Udkastet til Kriminal=Loven, som endelig med Tilsætninger og Forandringer blev antaget ved Stemmeflerhed. Mange Rigsdags Medlemmer havde været af den Mening, at der uden Overilelse maatte skrides til hiint vigtige Værk, og ønskede derfor, at dette Lov=Udkast blev udsat til næste Rigsdag, der, efter Constitutionen, om 2 Aar finder Sted. Delingen af Volen, hvis igiennem flere Aarhundreder udeelbare politiske Legem var saaledes adskilt i trende Stykker, at trende Brødre i særskildte Dele af Polsk Grund bleve betragtede som Fremmede, foraarsagede, til Menneskehedens Ulykke, en skrækkelig Forvirring ogsaa i Retspleien, hvorved de fremmede Love ofte kom i Collistor med de Polske.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
I Gaar foretog Rigsdags Senator Kammeret den af Landbud denne og de Deputerte antagne Criminal=Lovbog til videre Forhandling, Det forkastede Lov=Udkast om Ægteskaber og Skilsmisser bliver afgjort ved næste Rigsdag, ligesom alle andre til den civile Lovgivning henhørende Gienstande, følgelig bliver indtil da den Franske Civil-Lovbog afbenyttet i Kongeriget Polen med Undtagelse af de Love, hvilke den nærværende Rigsdag allerede har antaget. .
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Petersborg, den 28de Marts. (Fortsættelse af Grev Mostowskis Tale ved Rigsdagens Aabning i Warschau.) Dette store Exempel, givet af en af de største Souverainer, beviser saaledes imodsigelig, at Seieren har aldeles omstyrtet Tyranniet, istedet for at berøve det sine Lænker, og at det er den oplyste Magt selv, som begrunder og gienbringer Fornuftens Regiering, hævder Lovene og Friheden - Ja Friheden, hvis Navn saa ofte har gjenlydt i dette Palladses Hvælvinger; den, som altfor ofte blev sammenblandet med Lovløshed, som endelig fortrængtes af Anarchiet, og qvaltes af Sammensværgelser, den kommer me tilbage til os, Ulykken har banet den Veien, og Erfarenheden skal underflytte den; tilbageført og grundfæstet paa Ordens og Retfærd Grund ved den samme stormodige Seiervinder, mod hvilken man havde gjort sig Umage for at ophidse vort afmægtige Mod Vi skulle vide at vurdere og fortiene hans Velgierninger, og vort gienfødte Fædrelands første Raadslagninger skulle bevise Førsterne, at den repræsentative Regieringsform er den bedste og sikreste Stytte for deres Magt; og Folkene skulle lære af dem, at denne samme Regieringsform, som vor Grundlov foreskriver, skal beggrunde en almindelig Fred uden Afmagt, Lydighed mod Lovene uden Slaverie, og Frihed uden Lovløshed. Gudsdyrkelsen og den offentlige Opdragelse. Ved at følge en saa vel anviist Vei have alle Gouvernements Commissionerne med Jver opfyldt de Pligter, som vare dem paa lagte. Commissionen for Gudsdyrkelsen og den offentlige Underviisning har, for at fastsætte Organisationen af den catholsk Polske Præstestand og for at stemme denne med Religionens Jnteresse, med Landets Tarv og locale Omstændigheder - udkastet forskiellige Forslag, paa Grund af hvilke Hs. Majestæt befalede, at der skulde aabnes Underhandlinger med det Romerske Hof, som love en fuldkommen tilfredsstillende Udfald. J øvrigt har Gouvernementet draget Omsorg for, at haandhæve Geistligheden af enhver Religion dens fulde Nydelse af dens Rettigheder og Jndkomster. Saaledes til sikrer Decretet om Tienden den catholske Geistlighed en bestandig aarlig Indtægt, ved at fratage den alt det Hadefulde, Byrdefulde og Skadelige for Landmanden, som den før foraarsagede. Oprettelsen af Seminarier, de dem tillagte Jndtægter og Reglementer har beviist Gonvernementets Jver for at danne Geistligheden værdig dens høie Aand.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Det nye System ved den offentlige Opdragelse har faaet en ønskelig Forbedring ved Aabningen af Bibliotheket og adskillige Cabinetter. Men det er især den almene Opdragelse, i det mindste ved dens Begyndelsesgrunde, at det er vigtigt at udbrede. Bestyrelsen, har erfaret, at næsten alle Forbrydelser begaaes hos os formedelst Drukkenskab, men et Folk maa staae paa et vist Trin af Oplysning, for at vide og indsee, at Drukkenskab er en skammelig Last De lavere Folkeclasser finde nu lettere Underviisning, passende med deres Stilling, da Almueskolernes Antal er forøget, og der i Warschau og Lublin er anlagt Skoler efter det giensidige Underviisnings-System, hvilket man har forberedet sig til at udbrede meget i Fremtiden. Paa Gouvernementets Bekostning ere Elever, sendte til Jnstituterne i Hofwyl og Møglin, for at de ved deres Hiemkomst kunne danne lignende Indretninger i Landet; endelig er det ved Indretningen af Preliminair=Exammener gjort til Nødvendighed for alle dem, som bestemme sig til den offentlige Embedsvei, at erhverve sig de Kundskaber, som udfordres til deres Stilling. Rettens Pleie. Den dømmende Magts Uafhængighed blev fuldkommen erkiendt af Hs. Majestæt, som den bedste Borgen for personlig og Eiendoms Sikkerhed, og den blev derfor agtet og overholdt. Man har ikke gjort den mindste Forandring i de daværende Love, som man derimod holdt hellige. Der udkom vel en Forordning fra Hs. Majestæt, for at giøre nogle formeentlig uopsættelige Jndskrænkninger i de af Kongen af Sachsen gjorte Bestemmelser og Moratorium eller Opsættelse med Capitalers Betaling; men ved samme Forordning forbeholdes det udtrykkelig den første Rigsdag, at fastsætte en afgiørende Bestemmelse i saa Henseende.
Berlingske Tidende, 1818-05-11
Man vil nu forelægge Kongen til Antagelse en Lovgivning til en ny Organisation af den dømmende Magt, overeensstemmende med sammes Grundlag i Chartet og med Nationens Trang. (Fortsættes.)