JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
Fra Verdensomsetleren Kotzebue er der i Berlin indløben Efterretning fra Kamschatka. Han har opdaget tre nye Ber i Sydhavet (under 14 B. og 144 L.), som han har givet Navn af Romanzoff, Sviritoff og Krusenstern. Desforuden opdagede han ogsaa en lang Øekiæde i samme Egn og to Øegrupper under 11 B. og 1900 L. Den første kaldte han efter sit Skib Rurikskjæde, begge de sidste Kutusoffsgruppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
Paa Øen Tabago har den gule Feber anrettet stor Ødelæggelse. Siden Januar d. A. skal en Tiendedeel af den hele Befolkning være død deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
Hertugen af Wellington havde ladet Udgiveren af den i Gent udkommende Journal for Ost og Vestflandern anklage for en i samme indrykket Artikel, hvorved han troede sig fornærmet. Retten har nu aldeles frikiendt den Anklagede, og dømt Hertugen til at betale Processens Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
Et tydsk Blad kan ikke noksom rose den nuværende Pressefrihed i Tydskland. Tydskland, siger Forf., bestaaer nu af 38 forskjellige Stater, og da Censuren kun gielder for den Stat, hvor Skriftet trykkes, saa kan man i 37 Stater lade trykke sin Mening om 38, eller naar man regner Tydskland til 11,600 Mile, paa 272 Mile som II,828. J Henseende til Bøger gives heren fuldkommen Pressefrihed. Hele Boghandelen, drives over Leipzig, hvor der kommer hver Messe 360 Sortimentsboghandlere, der tage af hver Bog 2 til 3 Exemplarer, som udbredes over hele Europa. Selv i Henseende til Aviser er Trykkefritheden i Tydskland temmelig uindskrænket, thi da der udkommer i dette Land over 100 Aviser, saakan ingen Regjering forhindre, at der i een eller anden af dem tales om den, især da man ikke kan antage at alle 38 Regieringer staae i lige venskabeligt Forhold til hverandre. Det er altsaa vist, at Presserne i Europa aldrig, i det Hele betragtede, have været friere end netop i dette Øieblik. Vist mok staaer det i hver enkelt StatsMagt at forhindre Bøger, hvis Jndhold er den ubehageligt, fra at komme i Boghandelen, men Erfaringen har lært, at selv Napoleon ikke kunde forhindre, at de mod ham stilede Bøger bleve læste, om ikke af hele Folket, saa dog af dem, som det Interesserede at læse samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
J Løbet af Decbr. Maaned d. A. foretages Auction paa Charlottenborg Slot over en udvalgt Samling Malerier og Kobberstykker, deels i og deels uden Rammer, af de meest berømte Mestere, samt en temmelig betydelig Bogsamling i forskjellige Videnskaber og Sprog, tilhørende afdøde Professor og Kobberstikker, samt Medlem af de skjøn me Kunsters Academie George Haas's og efterlevende Enkefrues fælleds Boe; hvilket paa Boets høie Vedkommendes Vegne herved foreløbigen beskjendtgjøres af undertegnede, dets antagne Jncassator, boende i St. Pedersstræde No. 120, 1ste Sal til Venstre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
Kjøbenhavn, d. 20 Septbr. 1817. H. F. Bøgvad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Nyeste Clederie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 79. Udgivet, redigeret og forlægt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 October 1817. Fire Dages Reise i Sjælland. (Slutning; see forr. No.) Usigelig gjerne havde jeg endnu opholdt mig adskillige Timer paa Herlufsholm, hvor jeg fandt saa mange Mærkeligheder ligesom sammentrængte i en eneste Brændepunkt, og hvor enhver, der har Sands for Oldtiden, finder saa rig Næring for sin Phantasie; men mine vante Sysler dreve mig, ligesom Englen med det flammende Sværd den gamle Adam, ud fra det Paradis, hvori Timerne forekom mig som Minutter. Jeg sagde nu Farvel til Herlufsholm med dets mange skjønne Minder, og tog derfra til det nærliggende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Nestved. En Residentsbeboer føler noget ganske Besynderligt ved Synet af de saakaldte Kjøbstæder; disse Mellemting af Landsbyer og Hovedstæder, disse fattige, forladte Halvsøstre af en stolt og boffærdig Dronning. Alle ligne de hverandre som et Æg det andet, og dog tænker sig den, der ikke har seet dem tilforn, som meget forskjellige i Anlæg og Form. Jmidlertid har det Kjøbenhavn, som nu seer alle sine mindre, men langt ældre Søstere, saa meget over Skuldrene, for sex Hundrede Aar siden været endnu langt uanseeligere end nogen af disse, og da Absalon forvandlede det ubetydelige Fiskerleie til en Havn og bygte der en Borg, drømte den gamle Matrone Nestved, neppe om at den lille Fiskerpige engang vilde blive Dronning over alle sine smaa Søstre. Men det gaaer Byer, som det gaaer Mennesker; Aladdiner og Cendrilloner maa nu eengang være til, og de, som udlede Fortunas Navn af verto (vende om, fordi denne Gudinde vender op og ned paa Alting, have neppe saa ganske Uret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Hvad Navnet Nestved angaaer, da udledes det med Føie af Næs og Tved; det første af. den forbiløbende Nesaa, der ellers kaldes Suusaa, og det sidste, af det gamle Tued (Jslandsk Tueitur), som baade betegner en Mark og en Bolig. Man har derfor ogsaa Bregntved, Langtved, Kon tved, Rugtved (Jv. Pont. Atl. T. 3. S. 93.).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Meget tidligen paa Dagen var Markedet begyndt. Hestemarkedet holdtes tæt uden for Byen, og endnu aldrig har jeg seet saa mange Heste samlede paa een Plads, som her. Gienstandene for Samtalerne vare her, som man let kan formode, ikke andet end - Heste, og man befandt sig heri en ordentlig Hesteverden. Man fandt Heste af alle muelige Caliber, ligge fra den fireaarige Hoppe, der, som en Bucephalus skulde jage med en naadig Junker omkring paa Jagt, og hvis Priis i det mindste var 600 Rbdlr., indtil den største Carricatur, der kun behøvede en la Manchisk Rytter paa sin Ryg, for at være den fuldkomneste Rosinante, og hvis Eier gjerne vilde afhænde den for 10 Rbdlr. - Varemarkedet blev holdt midt paa Torvet; man fandt her alt hvad der er lysteligt for Øiet og behageligt for Smagen, lige fra de brillanteste Mode- og Galanterievarer indtil flettede Vidiekurve og Gulvtæpper, Heste med Pibe i Halen, og Pebernødder. Her faaes Bønder, som vare gaaede tre Mile med tre, fire Rivere, der i det Høieste kunde beløbe sig til 3 Rbdlr. Hvert Øieblik nødte en Pladskeregn Kræmmerne til at pakke deres Varer sammen, og Jammer og Beklage gjenløde da fra tusinde Munde. Af Skomagere fandtes her en Collection af 60, der havde deres Varer opstillede i en eneste lang Række.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Jmellem de Kjøgeske og de Kjøbenhavnske Skomagere var opstaaet en Disharmonie, hvis Følger jeg ikke erfarede. Ved denne Leilighed saae jeg, at vore Bønder endnu ikke ere synderlig smittede af Modedaarlighederne. En Bondemand vilde kjøbe et Par Støvler til sin Søn, men denne vilde ikke have af de flængede, som han kaldte dem: en Anden vilde kjøbe hos en Brødbager for 2 Mk. Franskbrød, men da han ikke vidste, at man i Danmark benævnte dansk Brød med et fransk Navn, saa begierte han fire af de ridsede. Jeg kunde ikke forlade Kjøge, uden at tage Kirkegaarden i Øiesyn, og ved at betragte Ligstenene fandt jeg, at man aldrig kan have et beskue ligere billede af Gangen i den religiøse Tænkemaade, end ved at lægge Mærke til Sindbillederne paa disse Stene. Ligefra det 16de indtil Midten af det 18de Aarhundrede finder man Timeglasse, Dødningehoveder, Beenrade med Leer, Englehoveder, o. s. v., men ligesom man kommer vox Tidsalder nærmere, forsvinde disse Figurer ganske, indtil man ikke seer andet end de antike Former med grædende Genier, Sommerfugle, brudte Søiler, Urner o. s. v. Hvilken besynderlig Tilbagegang! Perperuum mobile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Til Classelotteriers Historie hører, at de oprindeligen ere opfundne af Romerne, som brugte dem til at opmuntre deres Saturnalia. Denne Fest begyndte med Uddelingen af Lotteriesedler, der vandt en vis Priis. Augustus indrettede Lotterier, hvis Gevinster vare saare ubetydelige; men Nero oprettede nogle for Folket, til hvilket dagligen uddeeltes 1000 Lodder, og adskillige kunde blive rige derved, naar Lykken var dem gunstig. Heliogabalus opfandt et ganske besynderligt Lotterie, hvori enten Gevinsterne vare meget store eller uden al Værdie, saaledes kunde een vinde sex Fluer og en anden sex Slaver. – J Engelland havdes allerede 1569 et Lotterie paa 40,000 Lodder til 10 S. hver. Gevinsterne var forarbeidet Sølv. Det blev trukket i St. Pouls Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Det, Mærkelige ved dette Lotterie var, at det formodentligen for at forebygge Hokuspocus - blev trukket Dag og Nat uophørligen, fra 11 Januari til 6te Maj. Den Gang fandtes i hele London kun 3 Collecteurer. Jndtægten deraf var bestemt til Havnenes Jstandsættelse i hele Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Det for adskillige Aar siden i Lübeck oprettede Lotterie udmærker sig ved Indretninger, der maaskee burde tages til Mønster ved andre Lotterier. Det bestaaer kun af 8000 Lodder, der trækkes i fire Classer, og Trækningen tilendebringes i 6 Maaneder, istedet for at den i andre Lotterier varer i hele tolv Maaneder. Det Numer, som er udkommet i een af de tre første Classer, gaaer ikke ud (saaledes som Tilfældet er i andre Lotterier) men lægges førend næste Classes Trækning igjen ind i Lykkehjulet, hvoraf flyder den væsentlige Fordeel, at een og samme Lod kan faae adskillige betydelige Gevinster i alle fire Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Til Jnteressenternes fuldkomne Betryggelse i alle Lotterier, kunde det maaskee være godt: 1) at hvert Numer og hver Gevinst havde sin Kapsel, og blev, ligesom Tilfældet er ved Tallotteriet, offentligen opraabt førend den lagdes i Maskinen, og 2) at der af Jnteressenterne blev valgt et vist Antal Repræsentantere, der vexelviis kunde overvære Trækningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
J Fredags Morges Kl. 8 bleve 5 Rasphuus og 2 Tugthuuslemmer henrettede paa Amager. Ligeledes bleve To ved samme Leilighed kagstrøgne. Da den første betraadte Schaffottet, sagde han til den omkringstaaende Mængde: "Vi har gjort Oprør og fortjent Døden. Speiler Eder i vort Exempel!" - En almindelig Synderfloskel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Mariboe, den 29de September. J disse Dage har med en Sydvest Vind raset en hæftig Storm, ledsaget af og til af svære Regnbyger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Paa Orebygaard i Lolland er i denne Tid indtruffen den sjældne Naturbegivenhed, at en Hundehvalp er fød med 4 Bagbeen og to Forbeen. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
J Aarhuus Avis af 30 Septbr. læses følgende: Sammenligning imellem Agerkaal og Aagerkarl. Da begge Ordene have nogen Lighed i Udtalen, maae man vogte sig for at forvexle dem; thi vel kunde det lade sig høres, at kalde en Aagerkarl Agerkaal; men det vilde være urigtigt, at kalde en Agerkaal Aagerkarl. Jmellem begge gives ellers adskillige Ligheder: Agerkaal er et skadeligt Ukrud for Jorddyrkningen, og Aagerkarle ere et endnu skadeligere Ukrud for Borgersamfundet. - Agerkaalene komme villigen af sig selv, uden at dyrkes; Aagerkarlene ligesaaAgerkaalene give et guldglimrende Syn paa Ageren; Aagerkarlene ligeledes blandt Statsborgerne. Til Agerkaalene see Jorddyrkerne med Had og Harme, og til Aagerkarlene see samtlige Retsindige med Harme, Had og dyb Foragt. Agerkaalenes Udryddelse ønsker enhver god Landmand, og Aagerriets Udryddelse ønskes af enhver veltænkende Statsborger. Agerkaalene ere meget fremstikkende, og kiendes let; Aagerkarlene ligesaa J hvor lønligen de bilde sig ind at drive deres Spil, saa ere de dog ligesaa kjendelige, og velbekjendte, som om de bare paa Brystet et blodrødt Skildt, hvorpaa stod skreven med store sorte Bogstaver: "Aagerkarl!" – – Som en Sjeldenhed anføres, at Jordbærbuskene paa sine Steder blomstrede frem midt i Septbr. d. A. og have allerede sat an til Bær, men formedelst Vinterens Nærmelse ville de vel neppe komme til Modenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Viborg. Den stærke Sydost=Storm, der rasede d. 18de og 19de Septbr. over hele Danmark, bragte os dog ikke den Regn, den truede med, før d. 21de, hvorpaa vel er fulgt got Veir, men d. 26de og 27de Styrteregn, Lynild, og Bygeveir. - Alt Kornet er dog ikke inde endnu her paa Marken. - Dersom dette kolde Regnveir nu vil vedvare, vil det skade Rugsæden meget ligesom Kreaturene, der ellers i Aar ere usædvanlig got istand, ville tabe – Septembermaaneden var ellers een af de skjønneste i Aar og ledsaget med megen Varme, stærkere end Hundedagenes. Frugt er der intet af i Aar hvor man hører, end ikke i de bedste Haver, er der almindelig noget. Blommer og Kirsebær havde man i Aar heller ikke uden som Sjeldenheder. Nødder næsten ingen. Agurker og Bønner heller ikke. Kaalsorterne, især Blomkaalen er lykkedes got. Derimod er Løg næsten ganske og Porre tildeels mislyktes. (Viborger Samler.)J Kjøbenhavn er for en rum Tid udkommen: Haandbog i Statsoeconomien, af Theodor Schmalz, Kgl. Preuss. Geheime Justitsraad, oversat ved C. N. Fausbüll, Sognepræst for Hone Menighed, og C. A. Dahl, Sognepræst for Fialtring og Trans Menigheder, 350 Sider i 8vo. Foruden en almindelig Jndledning, hvori den berømte Forfatter udvikler de første Grundsætninger for Statsoeconomien, undersøger han, under tre Hovedafdelinger, paa en saare lys og almeenfattelig Maade, 1) Hvad der egentligen udgjør en Nations Rigdom, 2) Hvad Staten, formaaer at gjøre til sammes Forøgelse, og 3) Hvorledes den selv maa benytte Nationens erhvervede Rigdom til sine Øiemed? – Paa en Tid, da Nationalrigdom og Nationalfattigdom, Nationalvel og Nationalnød, ved Hændelsernes besynderlige Sammenstød og ved Statanliggendernes frugtbare Omvæltninger, mere end nogensinde tilforn ere blevne en Undersøgelsesgjenstand, for dannede Mennesker af de forskjellige Stænder, maa et Værk, som det her anførte, være af største Almeeninteresse. Ved at læse og begrunde det, ville mange, der nu kun have forvirrede, eller i det Høieste dunkle Begreber om Statsoeconomiens Grundsætninger, kunne oplyses og belæres. Selv af de Mænd, der have med een eller anden Green af Statstyrelsen at gjøre, vil Bogen kunne læses med største Nytte; thi endskjøndt Forfatteren gaaer ud fra almindelige Principer, drøvter han dog sit Æmne med den frimodigste Sandhedskjerlighed, og skaaner hverken Fordommen, naar den indhyller sig i Autoritetens Purpur, eller Egennytten, naar den vil blænde med Sophistoriens falske Nimbus. Skriftet er foranstaltet oversat i Modersmaalet af nogle patriotisksindede danske Mænd, som ved dette Foretagende have viist deres Landsmænd en væsentlig Tjeneste, og der er ingen Tvivl om, at Bogen, naar den bliver tilbørligen bekjendt, vil finde Læsere og Kjøbere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 October. Cours. Hamb. 2 M. 448, a vista 455. Amsterdam 2 M. 416, a vista - . London 2 19 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 465. - Specier solgtes til 27 Rbmk. 12 s. a 28 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 106 a 107. pr. 100; Oblig. 91 a 92. Norske Rigsbksedler 241. a 25. Dito Species. 19 a 20. Svenske Sedler af Mk. 12 s. a 7 Mk. 14 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Undertegnede har under vedholdende stadig Arbeide en Oversættelse af Hr. Professor og Doktor i Lovkyndighed Bornemanns latinske Afhandling for Doktorgraden i Aaret 1815, om Rets Analogie, isærdeleshed i Hensyn paa den Danske Ret. Oversættelsen vil blive forøget med en Fortale og nye Anmærkninger af Forfatteren selv, samt i det Hele blive efterseet og gjennemgaaet af ham. Bogen vil blive stor, omtrænt 10 Ark i Octav, og kommer til at koste 20 Rbs. N. V. pr. Ark paa Trykpapiir. Den vil udkomme, saasnart saa mange Kjøbere forinden tegne sig hos mig, at jeg kan see mig skadesløs for Omkostningerne. Hvis dette Foretagende lykkes mig, agter jeg, længere hen i Tiden, at meddele flere juridiske Afhandlinger i det Danske Sprog, i samme Format og Tryk som hiin, for at de samlede kunne udgjøre et passende Octav-Bind. Den 30 Septbr. 1817. Winkel-Horn, Hof= og Stads=Rets Assessor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Store Violstræde No. 181.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-07
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-07
Hr. Falk pleiede hver Formiddag at spadsere nogle Timer i Rosenborg Hauge, og da var det hans største Morskab, at læse de Jndfald, som findes skrevne paa de grønne Bænke. Naar man spurgte ham, hvorledes han kunde more sig ved at læse Sligt, svarede han: af adskillige Grunde: I. fordi disse Forfattere høre til de uegennyttigste i Landet, thi de skrive uden Honorar; 2. fordi de høre til de frieste Skribenter, da de nedskrive deres Tanker ligesom de falde dem ind; 3, fordi de uden Baand kunne sende deres Hjernefoflere udi den vide Verden, og behøve hverken at ledes derind ved en Konstdommers Daiebaand eller purgeres i nogen literair Skjærdsild. Jngen, sagde Hr. Falk, bør give sig af med det, han de forstaaer, end ikke en Tyv med at stiele, naar han ikke er øvet i Konsten, thi det Ordsprog; de smaa Tyve hænger man, de store lader man gaae, vil hverken sige meer eller mindre, at de smaa Tyve hænges, ikke fordi de ere smaa som Tyve, men fordi de ere smaa i Stiele konsten; de store Tyve lader man gaae, fordi de forstaae deres Konst saa godt, at man maa lade den gaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-07
Naar Hr. Falk saae een af de tykke Bøger, hvis Forfattere bestandigt tale om deres kjere Jeeg, og finde intet andet Godt og Rart end Producterne af denne deres Kjæledægge, saa pleiede han altid at sige: de tømme Vogne buldre meest og de grunde Vande skryde meest. Naar han med Møie og Anstrængelse var vadet igjennem et saa grundt Vand, pleiede han igjen at udraabe: Dit Sprog er større end dit Skrog, sagde Ræven, da han pillede Kjødet af Nordrummen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-07
Foruden Sognets Honoratiores tæller det ogsaa allerede syv Bønder blandt sine Medlemmer. Jeg har ligesaa i Forening med Birkedommerens Skriver, som er et meget poetisk Gemyt, i Aar begyndt et offentligt Declamatorium, men, af Mangel paa et passende Locale, have vi hidtil holdt samme paa Kroen, og indtil videre givet det Navn af det poetiske Tempel. Den gamle Forstandsskole er hardtad reent bandlyst herfra, og den upoetiske Lessing og lignende naturlige Forfattere høre hos os til de profane Autorer; kort sagt, vi holde os ene til det Romantisk Phantastiske, der, som en Luftballon, svæver bort overden kolde Forstandverden, og bringer os ind i Mysticismens høiere Regioner. Vi ere just saa lykkelige at have her paa Godset en Skomager af megen poetisk Forstand, der ellers hedder Jacob Tydsker, men som vi formedelst hans skarpe og grandseende aandige Øje, og dybe Anskuelser af Naturphilosophien have valgt til Medlem af vort poetiske Declamatorium, under Navn af Jacob Bøhm den Yngere. Vil den Skomager fortfare som han har begyndt, saa venter jeg mig et Lys af ham, der ikke som en Praas er opbrændt i en Skynding, men et Alterlys, der vil brænde og skinne igjennem hele Aarhundreder, og som de Boglærde selv længe med Forhauselse skulle stirre paa, som paa himmelske Hieroglypher. Han arbeider nu paa en Bog, som kaldes Aurora, og bliver den engang færdig, saa tvivler jeg ingenlunde paa, at den vil opgaae og straale som en sand Aurora paa vor Litteraturs Himmel, og udbrede Lys, der, hvor Alting nu er hyllet i Taage og Mørke. Kalvekudsken vil med Diævels Magt afsted; jeg kan ikke faae det prosaiske Murmeldyr over talet til at bie indtil jeg faaer min Epistel færdig, og maa derfor afbryde. Næste Gang Mere!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-07
Medicinisk Nyt. De fleste practiske Læger foreskrive deres Syg Viin i currativ Henseende, uden at de altid iagttage den strængeste Nøiagtighed; thi da Lægen næsten regner Vinen blandt Næringsmidlerne, individualiserer han for lidet de Tilfælde, hvori han er berettiget til at vente Nytte af den, som Lægemiddel, den ene tillader samme rundeligen i de fleste Sygdomstilfælde, medens den Anden, ikke synes at kjende dens Lægekraft i bestemte Sygdomme, og kun foreskriver Reconvalescenter den, som en ved lang Brug indført Drik. Men ligesom man bruger Vinen i Henseende til sin Læge kraft mindre end andre Lægemidler, saaledes overseer man ogsaa, mere end billigt, Forskjellighederne mellem de forskjellige Viinsorter indbyrdes; thi istedet for at danne en bestemt Jndication forden ene eller anden af de forskjellige Vine, tillader Lægen i de fleste Tilfælde netop de Viinsorter, der enten smaae den Syge bedst, eller som denne just har liggende i sin Kielder. Dr. C. Løben stein Løbel har derfor i afvigte Aar udgivet et Skrift: Die Anmendung und Wirkung der Weine in lebensgefarlichen Krankheiteen, u. deren Verfalschungen. Nach eignen Ansichten u. Erfabrungen bearbeitet, Leipz. u. Altenb. 1816, hvori han med største Nøiagtighed undersøger de almindelig: ste Vine, sammenligner deres Forskjellighed i Henseende til Udseende og Smag, bestemmer deres Virkemaader, og viser de Sygdomsformer, i hvilke de med Nytte kunne nydes. Han skjælner mellem følgende Sorter, og bestemmer deres Brug i følgende Sygdomme: 1) Rhinskviin bruges i Svaghedsfebere, snigende Nervefebere, Forraadnelsesfebere, i fugtig Brand, i nervøs Stikflod, i Melancholie, i narkotiske Forgiftelser, i Skjørbug, i Vandskræk, i krampagtig Brækning; 2) Franker viin, i feberløs Rheumatismus, i Blodgang, i snigende Feber, i den sorte Stær; 3) Ungersk Viin, i svag Fordøielse og Nervesvaghed; 4) Burgunderviin, i Gigt, i Galdefeber, Sliimfeber, i veneriske og Mercurialsygdomme, i Blæresygdomme, i den hvide Flod, i Brystvattersot, i Blegsyge, i visse Blodudgydelser &c. 6) Champagner, i diopathisk Brækning, i Steensmerte, i Gigt; 6) Bourdeauxviin, NB. den røde: i Blegsot, ved undertrykt Barselrenselse, ved Fruentimmertidernes Udeblivelse, i alt for stærk Menstruum, i Mavekrampe, i Cephatalgia, i Nervesvindsot, i Tæring hos Børn; den hvide, i den nervøse Hypochondrie, i Hysterie, i morbus maculosus, i den Millarske Aschma, i chronisk Gigtaffectation, ved Varersot i Moderen, i Guulsot; 7) spanske Vine, Madera, i marasmus senilis, efter ondartede intermistiske Febere, i Cardialgia, i Asthma, i chronisk Huududslæt, Portviin, i Svimmelhed, Lamhed, i Mavesvækkelse, i metastatiske Sygdomme; 8) Tokayer, i Nervefebers anden Studium, i Asthma, i Nervesvindsot, i marasmus senilis, i Brystvatersot o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-07
Indenlandske Efterretninger. Løverdagen den 11te October begive Deres Majestæter Kongen og Dronningen Sig fra Frederiksberg Slot til Vinterresidentsen i Kjøbenhavn.