JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-08
Formedelst anden Bestemmelse, agter Eieren af en betydelig Landeiendom, at sælge samme underhaanden. Gaardens Bygninger bestaaer af en 2 Etages grundmuret Hovedbygning med tvende Sidefløie, hvorunder saavelsom under Bygningen selv er hvælvede Kieldere. Værelserne ere deels malede, og deels betrukne, og alle gibsede. Ladegaardens Bygninger bestaaer af 125 Fag, grundmuret og alt vel vedligeholdt. Til Gaarden hører et Areal af 300 Tønder Land Agerjord foruden en frugtbar Eng, som giver 150 Læs Høe aarlig, hele Gaardens Høeavl bestaaer af 170 Læs Høe foruden Kløveravl, en Skovstrækning paa omtrent 300 Tønder Land, som alt er bevoret med store og gode Ege= og Bøgestræer, en Kirke med Konge- og KirkeTiende som hæves in Natura; et ypperligt Aale= og ØrretFiskerie, 6 Fæstehuse som aarlig forretter 290 Uge Dage. Gaarden ligger omgivet med frugtbare og skjønne Hauger, og Skoven rundt om sig. Gaardens Marker er for det meeste indhegnet deels med Steengjerder, og deels med dobbelte Grøvter med Plantning. J dette Efteraar er saaet 33 Tønder Rug og 2 Tønder Hvede, overalt paa Gaardens Marker findes Mergel. Gaarden kan faaes med eller uden Besætning, og den største Deel af Kjøbesummen kan staae uopsagt i 4 Aar. Liebhavere behage at henvende sig til Prokurator Leth i Kolding som anviser Eiendommen, og hos hvem det videre kan erfares, og nærmere afhandles. Foreløbig anmærkes: at Gaarden staaer for over 11 Tønder Hartkorn og endeel Skovskyld, og Skoven indeholder i det mindste 12 a 14000 Favne hugbare Bøgetræer. Paa Landeveien til Strib mellem Staurbye og Røiel, i Fyen er funden en Mantelsæk, hvorpaa staaer skreven Schlesvig og hvori er indpakket endeel Klæder til begge Kjøn. Den rette Eler kan, imod at legitere sin Ret til samme, mod dette Avertissements Betaling og en billig Findeløn, afhente det hos Gaardmand Henrik Hansen i Skaadstrup ved Bogense. Gaardkjøb i Middelfart,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-08
Den Hindsgauls Eier S. T. Hr. Kammerjunker v. Føns, tilhørende Gaard i Middelfart, som er beliggende paa Adelgaden under No. 53, og bestaaer af en 2 Etages Stue bygning af Grundmuur 13 Fag, med Kjælder under, en Tverbygning 6 Fag, 2 Etager, og 7 Fag en Etage, en dito 12 Fag en Etage, og Ladebygningerne 25 Fag; sidstmeldte er deels Grundmuur og deels Egebindingsværk, bliver Tirsdagen den 15 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10, paa Bye og Herreds=Kontoiret i bemeldte Middelfart, om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt. Denne Gaard, som er beliggende paa det behageligste Sted i Byen, er i Aarene 1792 og 1793 af ganske nye opbygt, og indrettet med meget kjønne Værelser til Beboelse for den talrigste Familie af Stand, som og meget beqvem for er Mand, der agter at drive betydelig Handel. Til samme er fornøden Gaardsrum og en meget betydelig have med mange gode Frugttræer. Af Kjøbesummen kan det halve uopsagt blive staaende i Gaarden indtil 6 Aar efter Freden. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende, at Konditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, er fra Dato til Eftersyn hos Hindsgaul den 30 October 1814. Betzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-08
En bruunplettet Tæve Hønsehund, som lyder Navnet Flora, er bortløben her fra Gaarden. For sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur, naar Vedkommende i den Anledning melde sig hos Forvalter Evers. Wedelsborg pr. Assens 26 October 1814.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-08
J Nyborg kan faaes tilkjøbs en næsten nye holsteensk Vogn med Kalesche, Jernaxler og Malmbøs, naar den Lysthavende behagentlig henvender sig til C. Unger Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Fredskongressen i Wien. Endnu er Pandors Æske ikke aabnet: selv det i Wien udkomne temmelig obseure Blad, den Wiener Kongres Krønik, maa opvarte sine Læsere med Rygter og Gisninger, som kunne trækkes i det Uendelige. Efter samme faaer Østerrig Lausitz, en stor Deel af Breiszau, Jnvierte- og det Salzburgske, hvorimod det igjen aftræder en Deel af Pohlen; men det Sikre af Alt vil først erfares af de snart forventede officielle Bekjendtgjørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Af andre Kilder vil Man vide, at Kongen af Preussens Broder, Frederich Wilhelm, Storfyrst Constantin og Erkehertug Carl ere bestemte til Vicekonger i Sachsen, Pohlen og Jtalien. Kongen af Sachsen skal atter have begivet sig til Frederichsfelde, en Miil fra Berlin. Preussen, som erholder det største Stykke af hans Rige, overtager sig at udrede hans rigelige Appanage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Fyrst Repnin i Dresden har udstædt en Kundgjørelse til de sachsiske Autoriteter, angaaende at Statsministeren Baron von Stein under 21 October har underrettet ham om den i Wien den 28 September sluttede Overeenskomst, i Følge hvilken Kongen af Preussen med Ruslands, Østerrigs og Engellands Samtykke har forene Sachsen med sine Stater, ikke som en indlemmet Provinds, men under Navn af Kongeriget Sachsen og med Garantie af dets Jntegritet, Privilegier og Rettigheder: Vi faae - skriver Man fra Berlin - iblandt andet hele Vestpreussen, og 1,300,000 Jndvaanere i Sydpreussen; men aftræde derimod Ostfriesland til Hannover eller en anden Magt. Man forsikrer at Preussen faaer, med fine nye Udvidelser, i Fremtiden 15 til 16 Millioner Jndvaanere. Før Krigen 1806 stode under det preussiske Scepter 10 1/2 Millioner, hvoraf ved Tilsiterfreden mistedes omtrent det halve Antal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Med de pohlske Anliggender skal Man endnu ikke saa snart kunne ventes færdig, hvilket endog har foranlediget Rygtet og nok en følgende Kongres, hvorpaa alle opsatte Sager kunde blive endelig afgjorte. Den tydske Kommitter troer Man vil ogsaa blive udvidet til de øvrige Fyrster og Stater. Af det forkastede Projekt til en Konstitution for Tydskland erfares, at Østerrig og Preussen skulde have hvert sit Ditektorium, og disse tilligemed Kredsobersterne have den afgjørende exekutive Magt Der skulde i Alt være 5 selvstændige Magter, 7 Kreds oberster og 11 Stemmer i den øverste Forbundsforsamling; deraf fik Østerrig 3, Preussen 3, Bayern, Hannover og Würtemberg samt 2 andre Magter som Kreds oberster hver 1. Forhaabentlig er det uden videre Følger hvad Man melder fra Rhinegnen, at en fransk Armee paa 120,000 Mand staaer ligeover for det preussiske Korps under Kleispaa 80,000 Mk., og at alle fra Rusland hjemkomne franske Fanger optages i bemeldte Armee. J London have Spekulanterne ogsaa faaet de offentlige Fonds til at synke betydelig, ved at bebude hele tre Krige paa engang for Storbrittannien, nemlig, foruden den i Amerika, med Frankerig og Spanien, til hvilke to sidste Man dog ingen Anstalter kan mærke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Den 29de kom de østerrigske, russiske og preussiske Monarker tildage til Wien fra deres ungarske Reise. Omtrent i Midten af denne Maaned vil Keiser Alexander beære Residentserne München, Stuttgardt og Carlsruhe med sin Nærværelse, og derpaa over Berlin vende tilbage til Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Norge. Efter at Storthinget i Hs. Majestæt (Christian Frederiks) Forfald den 8 October i Overeensstemmelse med Konstitution nens 74de §. var aabnet af Statsradet ved en Tale af Hs. Majestæt (som Rummet først tillader at meddele i næste Avis), begav en Deputation af Storthinget sig den 10de, ifølge Kongens Anmodning, til Ladegaardsørn, og blev da den overleveret nedenanførte Kongens Afstaaelsesakt, Jkkun til Folkets Held har jeg villet bære Norges Krone. Rigets nuværende Tilstand, Europas forenede Villie mod Norge, og Følelsen af, at de Midler den levnedes os til at forfægte Norges Uafhængighed, ikke ere tilstrækkelige for mine redelige Hensigter endeligen mit ved Vaabenstilstandens Afslutning givne Løvte, bevæger mig til at nedlægge Norges Krone, tilligemed den udøvende Magt, uden Forbeholdenhed, i Folkets Hænder, for mig og min Afkom. Jeg løser altsaa det norske Folk fra sin Troskabs Eed til mig; og i hvor smertelig det end maa være for mig, at forlade et Folk, som jeg elsker, og som har givet mig an uforglemmelige Prøver paa sin Hergivenhed, saa bringer jeg dog dette Offer, for at bevare Riget fra Ødelæggelse. Betrygget ved Konstitutionen, som Folket selv har givet sig, vil det norske Folkes Selvstændighed og Frihed, ikke færdes, men lykkelige, i Dage, det give Gud, opnaaes ved Fredens Velsignelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Jfølge en Beretning af en Officeer ved den norske Generalstab om hine Begivenheder, som endte Krigen imellem de to Naboriger, forlod General Staffeldt hele Svinesund, uden at gjøre et Skud; Friderikstads og Kragerøes Kommandand er kapitulerede, enten underkjøbte eller af utidig Skræk, men at have tabt en Mand, og stillede Landet blot. Obersk Stabel, der skulde forsvare Glommens østlige Bred, trak sig ligeledes tilbage før har blev angrebet. Disse ulykkelige Efterretninger nedsænkte Prinds Christian i dyl, Kummer og tilintetgjorte alle hans Planer. Han troede sig omgivet af Forrædere og blev syg, han havde heftige Nervetilfælde. I de ved Moss forefaldne Fægtninger var det største Tab altid paa Svenskernes Side, hvor over de foreslog Underhandlinger og Vaabenstilstand. Statsraadet, hvori der ikke befandt sig nogen anden Militainperson, end General Haxthau, sen, undertegnede denne Vaabenstilstand, der saa hur ti en gjorde en Ende paa Norges Selvstændighed. De Prinds Christian havde lart at kjende disse nærmere Omstiendigheder, geraadede hin i Fortvivlelse; han drog hen paa Øen Ladegaard, overladende sig der ganske til sin Smerte. Man frygtede for hans Liv, man holdt ham for forgiftet; men Lægerne beroligede Gemytterne; der viste sig intet Symptom af Gift. Christianias Jndvaanere, over beviiste at adskillige Anførere vare blevne til Forræder mod Nordmændenes Sag, bleve urolige, og vilde dræde Provianteringskommissionens Medlemmer, som Man bebreidede, at hove lidet den norske Armee lide Mangel paa alle Fornødenheder. Det lykkedes at forhindre disse Udsvævelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Blandede Efterretninger. Sverrig. Efter Sigende havde Stænderne først tilbudsKronprinds Carl Johann Norges Krone, som denne imidlertid frabad sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Frankerig. Efter Pariser Blade er det muligt at Engelland antager Keiserværdigheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Mina er nu i Paris. Han skal med flere spanske Chefer, som vare flygtede til Frankerig, virkelig have været hæftet, men paa Kongens befaling igjen bleven sat i Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
J en saakaldet de ægte franske Royalisters Almanak, som udkom 1796 findes følgende bogstavelig opfyldte Spaadom, Revolutionen var nødvendig for at bevise at den var uden Nytte, og Enden paa den vil blive, at den netop fører Os tilbage til det Punkt, hvorfra Vi gik udi Tyrkiet. J Lilleasien, Syrien t. skal Pesten i Aar have bortrevel over en Fjerdedeel af Befolkningen. Allene i Smyrna ere døde 40,000 Jndvaanere og Familierne ere reent uddøde i over 800 huse, som nu tilfalde Regjeringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Engelland. Generalgovernøren i Ostindien skal have oversendt Regieringen en vigtig Plan, til hvis Udførelse han behøver 15000 Rd. foruden de Tropper, som haves der i Landet, Tydskland. Endnu stedse ere Aviserne opfyldte med Beskrivelser over de tydske Fester den 18 October. Nogle ville endog samme Aften have bemærket et prægtigt Luftsyn i Stjernebilledet Kudsken. J en Würsburgsk Bye lod Landsdommeren uddele Kager i formaf et Jernkors til Drengene, som dandsede om Frihedsilden. Paa den Ruppacher høi ved Ebern blev holdt et Auto da se med franske Varer. Alt hvad de Tilstædeværende havde af slige, som Tørklæder, Pengepunge -der dog nok vare tomme. – a. blev slængt i Jlden, og Folket derhos formanet til at lat Futydske Noder og Skikke fare. Ogsaa ved Danzig luede Sædesilden paa de omliggende Bjerge. Ved Aschaffenburg havde derimod ingen Bjergild Sted. ei heller har Man Efterretning om den 18 Octobers Høitideligholdelse i det Bayerske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Frankfurter Blade benægte at Dronning Frederikkes Søn af Sverrig har nogen svensk Hofstat i Carlsruhe, da ei engang hans Hofmester er en Svensker. Det skal ligeledes efter Journade Paris være ugrundet, at Keiser Alexander har erklæret sig for Prindsens Formynder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Følgende Fortegnelse viser, hvor frugtba Krigen har været i de sidste 3 Aarhundreder i Europa. Fra 1501 til 1600 havdes 35 Krigs= og 15 Fredsaar, fra 1601 til 1700 var 77 Krigs- og 23 Fredsaar, og fra 1701 til 1800 ligesaa 71 Krigs- og 29 Fredsaar. De første 14 Aar af det nittende Aarhundrede veed Enhver have været sande Slagteraar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Østerrig. Hs. Majestæt Kongen af Danmark bivaanede Søndagen den 23 Octbr. Gude tjenesten i det evangelisklutherske Bedehuus i Wien, hvilket Kongerne af Preussen og Würtemberg ogsaa forud have gjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Preussen. Den 28 Octbr. er Feldtposten fra Berlin til Lüttich plyndret imellem Aachen og sidstmeldte Stad. Om Aftenen den 3 d. Kl. 5 udbrød Jld i det Kongelige Palais i Berlin, i nogle Værelser, som beboedes af Frue v. Vos, en Dame paa 85 Aar. Jnden faa Øieblikke havde Jlden taget saaledes Overhaand, at Man kun med megen Nød fik den standset, da den næsten havde angrebet de Kongelige Værelser, med tillaasede Skabe, fulde af hemmelige Skrifter. Det brændte til Kl. 1 om Natten. Dette Tilfælde er saa meget ubehageligere, som Kongen ventes tilbage til den 1 Decbr. for at modtage Keiseren af Rusland, der efter Sigende har bestemt at blive her 4 til 6 Uger og helligholde Nytaar. Man forsikrer tillige, at han har frabedet sig alle store Tilberedelser, og ønsker blot venskabelig Modtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Udenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
(Af samtlige danske Aviser og Udgiveren. Aarhuus den 4 Novbr. Vor elskede Prinds Christian Frederik overraskede os i Dag Eftermiddag, ved paa sin Reise fra Norge at indtræffe her paa Rheden ombord paa den kongelige danske Brig Bornholm, der formedelst Apiirher maatte løbe ind. Allerede ved Efterretningen om Hs. Kgl. Høiheds Ankomst var Jubelen almindelig. Under Salutering fra Briggen steeg Hs. Kgl. Høihed iland ved Mindehovedet, hvor Han under den der samlede talrige Folkemængdes uafbrudte jublende Hurraraab og: Velkommen, modtoges af Hs. Ex. Stiftsbefalingsmanden, Magistraten samt Byens øvrige Embedsmænd og Honoratiores. Folkets Glæde over igjen at see dets elskede Prinds paa Danmark Grund var over al Maade. Fra Vinduer og Dørre tilraabte Man Ham: Velkommen; Hestene spændtes fra Vognen og under Jublen trax Man Ham gjennem illuminerede Gader til Hr. Gjæstgiver Juncher, hvor Hs. Kgl. Høihed behagede at træde af. Her var Man færdig at nedtræde hinanden for at skue Danner prindsen, der med den Ham saa egne milde Nedladenhed bevidnede Folket sit rørte Hjertes Følelser for alle disse, Kjerlighedsbeviser. Her komplimenteredes Han atter af Byens Embedsmænd og Regimentets Officerer. Næsten i hele Byen er i Aften illumineret. Efter Omstændighederne befinder Hs. Kal. Høihed Sig, til Glæde for enhver Dansk, ret vel. - Den 5 Novbr. J Dag Formiddags Kl. 12 var stor Kour hos Hs. K. H. Prinds Christian for alle Byens civile og militaire Autoriteter. Prindsen tolkede atter ved denne Leilighed sit ædle Hjertes Følelser, ved at takke for den Modtagelse, Man her havde vist Ham ved hans første Betrædelse af Danmarks Kyster, der saa meget havde bidraget til at hæve Hans af Skjæbnens Slag nedtyngede Mod; adskildt fra det elskte Dannerfolk, sagde Han med inderlig Hjertelighed, vare mine Tanker dog stedse hos Edet; gjengivet Dannemark vil jeg nu ganske opofre mig for Kongen og Landet. - Til Enhver især, som af Stiftbefalingsmanden, Generalen og Biskoppen havde den Ære at vorde Hs. Kgl. Høihed forestillet, talte Prindsen. - J Morgen Formiddag vil Hs. Kgl. Høihed frembringe Alherren Sit Takeffer i Templet, for Sin lykkelige Ankomst til Fædrenelandet, ved hvilken Leilighed Hs. Høiærværdighed Biskoppen forretter Gudstjenesten. - J Hs. Kgl. Høiheds Svitte befinder sig Dhrr. Breve Varaas Bedemar, Major v. Brock, Kapitain v. Holsten og Lector Al.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Hs. Agl. Høihed Prinds Christian Frederik afgik den 10 October fra Ladegaardsøen paa en Kommando Lugger, og ankom den 11te om Middagen til Gieløen, hvor Høistsamme gik ombord i Briggen Allart. Modvind hindrede Afreisen til den 13de, da Briggen stak i Søen, men nødtes Dagen derpaa af en heftig S. O. Vind til at søge tilbage til Frederiksværn. Samme Dag ankom Kapit. Lieuten, Kaas og meldte, at han med den Kongel. danske Brig Bornholm var ankommen til Lyngøer, hvorefter Hs. Kongel. Høihed besluttede, at afbenytte denne til sin Overreise til Gjelland. Brigger, Bornholm ankom den 18de til Frederiksværn, men en vedholdende Modvind gjorde det umueligt at forlade denne Havn førend den 26de, da Vinden gik til N. O. Briggen lettede Anker om Middagen Kl. 12 og Hs. Kongel. Høihed salteredes ved sin Afreise med 27 Kanonskud, saavel fra Fæstningen som fra de i Havnen liggende Brigger, hvilken Salut Høistsamme behagede at lade besvare med 9 Kanonskud fra Briggen Bornholm. Om Aftenen saaes Skagens Fyr, men Vinden, som atter gik til S. O. nødte Briggen til at holde sig krydsende imellem Marstrand og Skagen indtil den 28de, da den naaede Læsøe, og gik til Ankers mellem denne og Jydland. Den 2 November lettede Briggen atter og gik til Seils med S. O. frisk Kuling, lagde Fornæs over, men maatte da Fokkeraaen knak, lægge sig til Ankers omtrent 1 Miil fra Havskande. Da denne Beliggenhed var forbunden med den yderste Fare, og den heftige S. O. Vind vedvarede, besluttede Hs. Kgl. Høihed, at gaae til Aarhuus, hvorfor Hr. Kapt Lieut. Kaas lø Ankeret kappe, og gik den 4de om Morgenen Kl. 9 til Seil med S. O stiv Kuling og ankrede ved Aarhuus samme Dag om Eftermiddagen Kl. 3. - Hs. Kgl. Høihed har paa Reisen, nydt den fuldkomneste Sundhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Underlæssøe er Brigskibet Amisady, kommende fra Lissabon for at gaae til Petersborg, total forliist. Kun lidet af Ladningen bjergedes og indbragtes til bemeldte Øe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Mandagen den 17 October er strandet og sjunket paa 2 1/2 Favn, Vand paa den saakaldte Østre Hege N. N. V. for Møens Skov og S. O for Præstøe, et stort Smakskib paa omtrent 1000 Tdr. hvoraf Stormasten og Udlæggeren er bleven staaende. Skibe, er ladet med Kalksteen; ingen Skibsfolk fulgte med, der formodentlig ere druknede. Af Skib og Ladning vil neppe Noget kunde bjerges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Det Rygte, som i disse Dage har været i Omløb, at en Odense Skipper ogsaa skulde være forlistet, har Gud skee Lov; ikke bekræftet sig, da Man nu med sidste Post har Breve om at han er ankommen til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
J Nykjøbing opbrændtes den 29 October for Lollands Falsters Stift for 1 1/2 Million Rdlr. Kourantsedler og Skatkammerbeviser, i Aalborg den 3 og 5 Nov. for 9, 170,00 Rdlr., og i Aarhuus den 3 Nor. atter for 2836, 600 Rdlr. dansk Kourant af fornævnte Sedler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Den 2den d. var i Maribo en tumultuarisk Affaire imellem nogle uhændige og kaade Bønder fra Vaabensted og Radsted. under Grevskabet Hardenberg, som vare tilsagte at møde ved Sessionen, og en Værtshuusmand og hans Naboe der af Byen. Bemeldte Bønder bleve nemlig grove og haldstyrrige fordi Værtshuusmanden næsten havde udsolgt sit Forraad af det lollandske aqva tossang (Brændeviin. Da nu Værtshuus mandens Naboe vilde være tredie Mand, blev han meget forslaaet i Hovedet og Øiet. Tumulten var skrækkelig, men saasnart physisk Magt paa behørig Maade med Kraft og Bestemthed blev anvendt, blev Alting strax i Orden bragt. Nogle af Hovedmændene bleve arresterede og foreløbigt Forhør, paa Øieblikket optaget. - Ligeledes skal ogsaa nogle Bønder fra Herritzløv o. s. v., have taget sig den Frihed, at gjøre Svektakler og Aftenen paa deres Hjemvei fra Sessionen, ved Engestofte slaaet Forvalteren o. s. v., i hvilken Anledning skrivtlig Klage er indgiven til vedkommende Jurisdiktion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Den nordiske Prindsesse, Man saa længe har tiltænkt Erkehertug Karl, er i nogle Aviser forvandlet til en norsk, og endnu i andre til en nordamerikansk Prindsesse Efter en særdeles kold Luft af Sydost havde det den 3die d. i Maribo begyndt med at snee uophørlig. Allene Jndpakning og Transport af det blotte schematiske Papiir til de nye Ministerialbøger kom i Lollands Falsters Stift paa 4 Rbdlr. 12 s. for hver Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
For hvem, som ønsker Færdighed i Springekousten, maa det være en behagelig Tidende, at Odense Thalias Tem vel for i Vinter er ofret til Liniedands og Springning. Naar ellers Hamborger Korrespondent anfører, at det danske Theater, Hr. Directeur Franck agter at oprette, er det første offentlige Skuespil i det danske Sprog uden for Kjøbenhavn, da er dette en Kompliment, som hverken Hr. Franck eller det danske Folk fortjener, thi i flere Aar havde Vi danske Skuespil her i Odense, før Man igjen faldt paa at omskabe os til Tydskere. Han borgervosten indtræffer i dette Efteraar usædvanlig tidlig, og kommer ofte 3 til 4 Timer før den pleiede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Kjøbenhavns Vexelkours den 3 Novbr. Hamborg, 2 M. 535, t. S. 541. London 2 M. 20 1/2 Rbdlr., k. S. 20 32. Specier 535. Disse solgtes til 32 3/5 Rbmk., for Kommitteesedler blev givet 65 pr. 100, og for Kongelige Obligationer 275 Rbmk. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Ved Tallotteriets 1059 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 58, 64, 23. 5, 50.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Paa Søndag prædiker Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Tetens til Høimesse i St. Lunds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Avertissements. Til en Generalforsamling i Borgerklubben hos Hr. Kjøbmand Nissen den 16 d. M. om Aftenen Kl. 6, indbydes Selskabets inden og udenbyes Medlemmer at møde Den 9 dennes er sin Eier frakommen en Væder og et Faar; Væderen var tjæret i Panden og Faaret fortplettet paa alle 4 Fødder. Finderen anmodes, mod en Douceur, at levere dem til Værtshuusholder L. Nielsen ved Frue Kirke. Jean Deelenrang givet grundig privat Jnformation i det franske Sprog i timeviis; De, som ønske at benytte sig af denne Leilighed, vilde behage at adressere sig til Hr. Salomon Dypont, Skoemagermester i Fridericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Skipper Jens Nielsen, beliggende i Kanalen, agter at seile til Kjøbenhavn sidst i næste Uge, og medtager Fragtgods. - Odense d. 3 Norbr. 1814. Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Mandagen den 21 November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, lader Undertegnede ved offentlig Auction, som holdes paa Apotheket her i Byen, bortsælge endeel fra Kjøbenhavn hjemførte Meubler, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Skabe, Sengesteder, Chatoller, Dragkister, en 2 Etages Bilægger, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Assens den 9 November 1814. Hertz Jsach Levn, Meubelhandler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
400 Rigsbankdaler Navneværdie af Umyndiges Midler, kan, mod lovbefalet Sikkerhed, bekommes hos Undertegnede i næstkommende 11 December Termin. Langensøe den 3 November 1814. A. H. Jantzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-11-11
Onsdagen den 23 d. M., Formiddag Kl. 10, bliver paa Salling Herreds Tingstue i Faaborg afholdt Licitation over 2 Broers Opførelse paa Landeveien imellem Faaborg og Assens, nemlig over Aaen ved Grubbemølle af Egetræe, og over det saakaldede Ørenvaad, enten af Steen eller Egetræe, efter derover forfattede Overslag og Licitations=Konditioner, som ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Faaborg den 8 November 1814. Pedersen, Bye- og Herredsfoged.