JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1831-11-09
J Bidrag til Tidshistorien" et Tillægsblad til Cancellieraad Hempels Avis, findes et Udtog af Professor Clausens: "Om Jnjurianten og den Jnjurieredes Stilling i Danmark. Referenten har forudsendt en Jndledning, som slutter saaledes: "Som i et Perspectiv viser det ulykkelige Portugal Os, hvorvidt Zeloterne kunne bringe det, naar det tillades dem ustraffet at oprøre og forpeste den offentlige Tænkemaade, indtil Væmmelse at gjentage deres hævnsnysende Beskyldninger, at udgive deres Galimathias for det levende Gudsord og ophidse en uvidende, forblindet Hob til Mord og Brand. Ulykkelige Land, som følger Zelotens Ugle skrig, Dog herfor vil Gud og en viis Regjering og retsindige Lærere i Kirke og Skole fremdeles bevare vort Fødeland. Selv vor Almue er nu for oplyst, for kristeligsindet til, at den, paa faa Undtagelser nær, mere skulde lade sig blænde og hilde i Mørkets Snarer. - Dobbelt Pligt bliver det imidlertid at bekjempe Uhyret, inden det faaer for meget Raaderum, og hertil haaber Udgiveren at bidrage Sit, ved en kort Udsigt af det foreliggende Skrift, hvori retfærdig Jndignation over den lumpneste Forfølgelse udtaler sig i et mandigt og ædelt Alvorsprog. Maatte ogsaa denne fjerne Røst overtyde den høiærværdige Forfatter om, at hans Røst har fundet Gjenlyd i Manges Hjerter, som taknemmelig paaskjønne den Varme, hvormed han strider for Sandheden og dens uadskillelige Søster Samvittighedsfrihed. Gid Fædrelandet altid maatte kalde ham sin, Gid han end længe maa beklæde en Post, hvorpaa Gud og Kongen satte ham, og hvor ingen mere end hans glubende Forfølgere bevise Trangen til ham. Gid han end længe maa indplante Videnskabernes Sønner Agtelse for Dyd og Religion og dueliggjøre dem til i en modnere Alder at danne et ugjennembrydeligt Bolværk for Uvidenhed, Fanatisme, Frivolitet og pharisæisk Munkevæsen.
Viborger Samler, 1831-11-09
Som en Modsætning til det af Magister Lindberg gjorte Angreb paa den afdøde Biskop Kofod meddeler Ribe Avis nedenstaaende af Bladet Dagen tagne Nekrolog, hvoriblandt læses følgende: at han som Præst i Vissenberg forbedrede og organiserede Skolevæsenet der i Sognet, indsendte en Afhandling i Aaret 1800 til det theologiske Facultet i Kiel og erholdt derfor Doctorværdigheden i Theologien, at han som Stiftsprovst og Sognepræst ved Domkirken i Ribe bevirkede Skolevæsenets bedre Jndretning, da Byen før den Tid ikke havde nogen organiseret Skole, hvorhos han henvendte sin Opmærksomhed paa Stiftets geistlige Enkekasse, for hvilken han udarbeidede et Forslag med tilhørende Beregninger, som efter at være underkastede befalet Prøve, vandt kongelig Bekræftelse ved Fundats af 1ste Juni 1810, at han i Aarene 1809 til 1811 gik den værdige Olding Biskop Middelboe efter det kgl. danske Cancellies Tilladelse, tilhaande med Bispe-Embedets Bestyrelse især Visitatser og Præstcordinationer, som han ene forestod, at han under disse Visitatser fik Leilighed til at gjøre Bekjendtskab med Stiftets Geistlige og formaaede nogle af dem til at danne nogle ældre Skolelærere til større Embedsduelighed, hvorved over 100 gamle Lærere undervistes og aflagde umiskjendelige Prøver paa den gode Veiledning, de havde modtaget o. s. v."J Raketten No. 5 læses: "Som bekjendt er Mad. Kretzschmer, vor eneste og dueligste Solodandserinde, arresteret i Stadens resp. Blaataarn, ifølge den høikongelige Theaterdirections befaling. Aarsagen angives at være Forsømmelse i Theatrets Tjeneste, men foruden at hun skal have beviist virkelig Sygdom ved en agtværdig Læges Attest (Hr. Regimentschirurg Schjøtts), indstiller man dog til den høikongelige Direction for det kgl. Theater, at lade bemeldte duelige Dandserinde snarest loslades, for den ved at afhielpe et Savn, der er føleligt for det skuspilbesøgende Publicum. Rygtet siger, at Mad K. forlanger sin Afsked, men som ikke kan gives hende saalænge Saisonen ikke er ude, og da denne ført sluttes ved Mai Maaneds Ende næste Aar, synes det ligesaa lidet at stemme med Theaterkassens Tarv, som med den personlige Rettighed, at et Fruentimmer, der er Moder til et 2 Aars Barn, skulde i saa lang Tid hendrage sin Tid paa Theaterkassens og sin Sundheds Bekostning i Arrest. Mærkeligt er det, at Mad. K. staaer paa Theaterplacaten som upasselig.
Viborger Samler, 1831-11-09
Ved Auctionen paa Augustenborg over Fulblodsheste sidste 23de Septbr. bleve som ufødte Føl solgte, paa Vilkaar at modtages i Væddelobstiden 1832, til en Gjennemsnitspriis af 71 3/3 Frederiksdoren eller, efter nuværende Cours, omtrent 570 Rbdlr. pr. Stk.; de 3de ere efter Moses og de 2de efter Logik.
Viborger Samler, 1831-11-09
Døde. Kjøbenhavn. Destillateur C. Petersen, 38 Aar; Jomfr. Birgitte Marg. Qvistgaard 27 Aar. constitueret Overgraver ved Garnisonskirken Ludvig AucHartmann 58 Aar; Enken Elise Møll; kongl. Toldbetjent Christian Hansen, 75 Aar; kgl. Pensionist Christopher Hansen, 81 Aar (i 63 Aar tjente han i Kongen, Kjøkken, som Kok); Snedkermester Chr. Hansen Møllen, 49 Aar; Skrædermester Carl Ludvig Lau, 64 Aar; Snedkerfrimester Fr. Larsen Cronborg, 31 Aar. - Christiansstad paa St. Croix, Mad. Cathrine M. Juliane Schuster, f. Christensen. fortrortoriconertissariernestaarns-
Viborger Samler, 1831-11-09
Behjendgjørelser. For at kunne opnaae en fordeelagtigere Postforbindelse for Viborg og flere Stationer, end hidtil i Vintermaanederne bar den kongelige Generalpostdirection, fra Torsdagen den 17de dennes befalet: 1) At Posten fra Viborg til Randers skal afgaae Mandag Formiddag Kl. 11 og Torsdag Eftermiddag Kl. 4, og vende tilbage fra Randers, Tirsdag og Fredag Morgen efter den nordre og søndre Brev postes Ankomst; Jfølge heraf, er Jndleveringstiden, derpaa Contoiret bestemt til, Søndag Eftermiddag; fra Kl. 2 til 5 for Pakkepostsager, og fra Kl. 5, til 7 for løse Breve til Brevposten, og fra Kl. 8. til 9 Mandag Formiddag for løse Breve alene. Om Torsdagen indleveres Breve til Brevposten fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 1 Eftermiddag. 2) at Posten fra Viborg til Holstebroe, Skive Nykjøbing og Thisted, skal afgaae strax efter Randers Postes Ankomst hertil, Tirsdag og Fredag, og Jndleveringstiden bestemt til, Mandag og Torsdag Aften fra Kl. 6 til 9. - Posten fra Thisted kan ventes at indtræffe hertil, Natten mellem Søndag og Mandag, og Torsdag Morgen. hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Postcontoiret i Viborg den 5te November 1831. H. H. V. Hansen.
Viborger Samler, 1831-11-09
Da den høikongelige General-Postdirection har foranstaltet en hurtigere Gang med Brevposten end forhen som tager sin Begyndelse herved Contoiret førstk. 18de Novbr., saa vil fra den Tid og saalænge Vintertouren, vedvarer, Brevposten ankomme hertil hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag imellem Kl. 1 og 5. - Som Følge heraf er Jndleveringstiden herved Contoiret saaledes: For Posten til Thisted, Tirsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 8 til 11. For Posten til Viborg.
Viborger Samler, 1831-11-09
Søndag Eftermiddag fra Kl. 3 til 6 og Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9.
Viborger Samler, 1831-11-09
Den maanedlige Pakkepost bliver uforandret. Hvilket herved til de Corresponderendes Efterretning bekjendtgjøres. Skive Postcontoir d. 6te November 1831. Bectman.
Viborger Samler, 1831-11-09
At den Vei, der hidtil gik forbi Bispegaardens nordre Huuslængde, med vedkommende Øvrigheds Tilladelse er nedlagt og aflukket, og at altsaa ingen videre Færdsel af denne Vei, end ikke af Gaaende, kan finde Sted bekjendtgjøres herved. Viborg den 8de Novbr. 1831. N. C. Allgaard.
Viborger Samler, 1831-11-09
En funden Fraise udleveres mod dette Avertissements Betaling fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1831-11-09
Bortforpagtning af Hovedgaarden Ulstrup. Jfølge Det Kongl. Rentekammers Ordre af 1ste d. M. bliver den, den Kgl. Kasse tilhørende Hovedgaard Ulstrup beliggende i Vinge Sogn, Middelsom Herred, Viborg Amt ved offentlig Auction som afholdes paa Gaarden selv Tirsdagen den 13de December næstkommende Kl. 10 Formiddag opraabt til Bortforpagtning paa 11 Aar fra 1ste Mai 1832 af at tegne. Gaarden, hvis Hartkorn er 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Jordskyld og 8 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld, frie Hovedgaardstaxt, ligger noget over 2 Miil fra Randers og er fordeelagtig bekjendt for sine gode Jorder, for dens Mængde af beqvemtliggende kalkrige Mærgel, for dens rige Enge og for den Lethed, hvormed dens Producter kunne transporteres til Randers ned af den tæt forbi Gaarden løbende Gudenaae. Jordernes Areal er omtrent 450 Tdr. Land geometrisk Maal, dog er dermed itte indbefattet en betydelig Udmarkslod og ere forøvrigt en stor Deel af Jorderne nylig mærglede. - Til Gaarden er sidste Aar avlet 310 Læs Engboe foruden endeel Kløverhøe. Gaarden drives ved Hoverie og vil blive opraabt deels med deels uden dette. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede, af hvem Eiendommen tillige forevises. Ulstrup, den 7de November 1831. A. Formann, Forvalter.
Viborger Samler, 1831-11-09
Forpagtnings=Auction. Løverdagen den 26de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Ausumgaards Hovedgaards Avling i Hjerm Herred Ringkjøbing Amt, ved offentlig Auction paa Gaarden selv, opbuden til Bortforpagtning paa 6 a 12 Aar fra 1ste Mai 1832. Gaardens Jorder, der ere fortrinlig gode Kornjorder med Kalkunderlag og bestaaer af et Areal af 280 Tønder Land, staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 11 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. fri Hovedgaards Tart og 10 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. contribuabelt Hartkorn. Gaarden drives af Forpagteren selv, dog overlades ham den Hoverie Fribønderne er pligtig at forrette og som bestaaer af 73 Sletdage med River og 63 Høstdage med Opbindere samt nogle Huusmændsdage. Paa Gaarden kan aarlig holdes 14 a 16 Heste, 100 Fæcreature og 100 Faar. Foruden Gaarden overlades Forpagteren den ved samme værende Teglværk. Eiendommens Beliggenhed 1 Miil norden for Holstebroe og 1 Miil sønden for Ladepladsen Struer ved Liimfjorden, er fordeelagtig med Hensyn til Producternes Afsætning. Conditionerne ere henlagte til Liebhavernes Eftersyn hos Gjæstgiver Einhoven i Holstebroe og hos Forvalter Jespersen paa Ausumgaard, der foreviser Eiendommen. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 4de November 1831. Nellemann.
Viborger Samler, 1831-11-09
Creditorerne i Dødsboet efter Maren Jensdatter, Sognefoged Peder Schmidts Enke i Mammen indkaldes med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 5te Novbr. 1831. Rød.
Viborger Samler, 1831-11-09
Creditorerne i Dødsboet efter Kirsten Larsdater Fæstegaardmand Jørgen Anderssens SmeHustrue, af Vorning, indkaldes med 12 Ugers Var til at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderl. Viborg den 5te Novbr. 1831. Rod.
Viborger Samler, 1831-11-09
Hveste Postefterretninger. Choler a.
Viborger Samler, 1831-11-09
J Hamburg vare indtil den 4de Novbr. 672 Personer angrebne af denne Sygdom deraf 176 helbreddede, 353 døde og 148 endnu under Behandling. - J Altona vare til den 3die Novbr. 22 Personer angrebne, 5 helbreddede, 13 døde og 4 under Behandling. - J Lüneburg blev Udbruddet af Cholere formeligt bekjendtgjort den 28de October om Aftenen. Den 1ste Novbr. vare 18 angrebne, 8 døde og Resten under Behandling. - J Flekken Wædel (i det Holsteenske) er et ungt Menneske død af Choler. - J Berlin vare til den 2den Novbr. 1953 Personer angrebne 603 helbredede 1237 døde og 113 endnu under Behandling. - J Wien vare indtil den 27de Octbr. 3302 Personer angrebne, 1474. helbredede, 1540 døde og 288 under Behandling.
Viborger Samler, 1831-11-09
Frankrig.
Viborger Samler, 1831-11-09
Kongen har ikke inspiceret Nordarmeen; denne har nu nærmet sig mere til den belgiske Grændse. - Statsraad Pichon er udnævnt til Civilgouverneur i Algier. - Paa flere Puncter i Sydfrankrig have Patrioterne omstyrtet Missionskorsene, hvorimod Carlisterne igjen have omhugget Frihedstræerne. J Ven dre er der igjen udøvet flere gruelige Mord. - J Lyon vedbliver at herske stor Gjæring blandt Silke arbeiderne; den derværende Besætning er forstærket med 3 Escadroner Cavallerie.
Viborger Samler, 1831-11-09
Preussen. Kongen har befalet at sætte det 1ste, 2det, 5te og 6te Armeecorps paa Fredsfod. - Den engelske Gesandt i Berlin, Hr. Chad, er rappelleret; hans Forretninger besørges af Hr. Abercrombie som Chorge d'osaires. Som Aarsag angives, at Hr. Chad ikke har viist Energie nok, hverken i at meddele sin Regierings Erklæringer i de polske Anliggender eller i at beskytte de Englændere, der vilde reise til Polen. - Den preussiske Regjering har sendt Hr. Pfuel som kongelig Commissair til Neuschatel, for der at gjenoprette Roligheden. Denne har i en Proclamation opfordret Menighederne til at underkaste sig inden 1ste Novbr., da de i modsat Fald ville blive at ansee som fremturende i Rebellionen og have sig selv Følgerne at tilskrive.
Viborger Samler, 1831-11-09
Blandet. General Rüdiger har opfordret det østerrigske Hof til at udlevere de til det østerrigske Territorium flygtede Polakker, hvilket imidlertid er afslaaet. Romarino, Langermann og flere forhenværende polske Generaler befinde sig i Bruun. Franskmænaf P. N. dene faae Reisepas til deres Hjem over Iglau og Regensburg, Polakkerne have Tilladelse til at opholde sig, hvor de ville, i de østerrigske Stater. -
Viborger Samler, 1831-11-09
Fra Triest er indløbet den Efterretning, at en stor Deel af de østerrigske Tropper i det lombardisk-veuctianske Kongerige ere permitterede ifølge befaling fra Wien. - Den keiserlig russiske Ambassadeur ved det engelske Hof og den kongelig preussiske Gesandt sammesteds ere begge fra London ankomne til Haag. - Den engelske Escadre under Admiral Martin der er bestemt til at bringe Hollænderne til Raison, bestaaer af 3 Linieskibe, 5 Fregatter, to Brigger og en Skonnert. - Det skal især være den fri Fart paa Floderne og Canalerne, som man fra hollandsk Side er utilbøielig til at indrømme Belgierne. - Det var Mainotfyrstens Broder og Søn, Constantin og Georg Mauromichaeli, der den 9de Octbr. myrdede Grev Capodistrias. Constantin blev dræbt paa Stedet af Præsidentens Garde; Georg undkom derimod til den franske Consul, der uden at kjende hans Misgierning, tog ham i Beskyttelse, men senere udleverede ham til Øvrigheden.
Viborger Samler, 1831-11-09
Aalborg den 5te Novbr. Skibet Caroline, ført af Skipper S. M. Broe, af Nykjøbing paa Morsøe, er paa sin Reise fra Altona hertil Aalborg, strandet den 29de f. M. i Thisted Tolddistrict, en Piil sønden for Canalen. Mandskabet er bjerget, lagt under Quarantaine og befinder sig fuldkommen sund og vel. Skibet stod paa den tørre Strand, og Bjergningen vilde have været en let Sag, men ifølge given Ordre ved Amtmandskabet over Ringkjøbing Amt, blev saavel Skibet som Ladningen aldeles opbrændt, hvilket skeete den 1ste Dennes trods Protestering herimod ved Hr. Consul Nissen fra Thisted, paa de Hamborger Assurandeurers Vegne, hos hvilke en stor Deel af Varerne vare forsikkrede. (Men de Hamborger Assurandeurer have i Cholera tiden sædvanlig forbeholdt sig Fritagelse for SkadesErstatning mod Quarantainernes Foranstaltninger, og have vel altsaa her ingen Godtgjørelse at yde. Beretningen, som hertil er kommen pr. Expresse, bemærker, at der aldrig havde været Cholera ombord paa Skibet og at Ladningen, paa en Ubetydelighed nær, ikke bestod af giftfængende Artikler.
Viborger Samler, 1831-11-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 28de Octbr. er forhenværende Forstander ved det nedlagte Brabetrolleborg Skolelærer-Seminarium, Professor C. J. Heisebestittet til Sognepræst for Birkerød Menighed i Sjælland; Landsoverrets, samt Hof- og Statsrets Procurator C. W. Qvistgaard til Herredsfoged og Skriver i ster og Vester Han-Herreder under Thisted og Hjørring, Amter. Dous.
Viborger Samler, 1831-11-12
Adenlandske S.
Viborger Samler, 1831-11-12
Tyrkiet. Som bekjendt tilføiede Bosnierne Storvezieren et betydeligt Tab ved Koscawa og tvang ham derved at trække sig tilbage til Macedonien. Paa Tilbagetoget indløb befaling fra Sultanen, ufortøvet at afsende 15000 Md. til Constantinopel, for at sikkre den der truede Rolighed. Efterat have adlydt denne befaling, saae Storvezieren sig aldeles ude af Stand, til, at foretage Noget mod Bosnierne, hvis Styrke han havde lært at kjende og at afholde dem fra at trænge videre frem. Han tog altsaa sin Tilflugt til Underhandlinger, hvortil Bosnierne ogsaa vare villige, men opstillede Betingelser, som man kunde vente af en seirende Fjende. De fordre 3000 Punge (1500,000 Piastre) som Erstatning for Krigsomkostningerne Vedligeholdelsen af Stalus qud i Bosnien, Amnestie for Mustapha-Pascha af Stutati o. s. v. Efterat Storvezieren forgiæves havde søgt at nedstemme disse Fordringer, bevilgede han dem alle under Forbeholdenhed af Storherrens Ratification, for kun at standse Bosniernes Marsch mod det Jndre af Riget, hvorved Utilfredsheden i Macedonien og Albanien vilde have erholdt ny Næring, Bosnierne staae nu ved Pesreni paa Grændsen af Macedonien, beredte til, hvis det med Storvezieren, trufne Forlig ikke erholder Portens Ratification, at falde ind i Macedonien, medens et Corps detascheres til Scutari for at undsætte Mustapha-Pascha. Man tvivler imidlertid ikke paa, at Porten, jo vil billige Storvezierens Handlinger, for Øieblikket opsætte sine Organisations- og Civilisationsplaner med Hensyn paa de vestlige Provindser og saaledes søge at undgaae en ny Crisis.
Viborger Samler, 1831-11-12
Den preussiske Statstidende meddeler følgende Skrivelse fra Constantinopel af 10de October: "Den 5te d. M. har en i lang Tid ikke oplevet, i sine Virkninger høist fordærvelig, Naturbegivenhed opfyldt de ulykkelige Beboere af disse med alleslags Ulykker hjemsøgte, Egne med Skræk. Efter en ualmindelig lummer Nat optaarnede Kl. 6 om Morgenen frygtelige Skyer sig i Sydvest paa Horizonten; en larmende Lyd sen Mellemting af Torden og Storm, voxede hvert Øieblik, og med ængstelig Forventning imodesaae Hovedstadens og Omegnens af Søvnen vakte Beboere Udviklingen af dette truende Syn. Uvisheden, varede ikke længe, og Jisklumper af Størrelse som en knyttet Haand, der først enkelte og siden som en tæt Steenregn styrtede ned, viste deres ødelæggende Kraft paa Alt, hvad de traf. De ældste Mennesker erindre sig ikke at have seet Hagl af den Størrelse; en halv Time efter fandt man endnu Nogle, der veiede over et Pund. Dette skrækkelige Veir drog over Constantinopel og langs med Bosphorus hen over Therapia Bujukdere og Belgrad og ødelagde paa een Dag dette blomstrende Landstrøgs Beboeres skjønneste, ja eeneste Haab, den netop begyndende Viinhost. Alle Slags Dyr, ja selv Mennesker skulle være dræbte, utallige ere saarede, og Skaden paa Bygninger ere uberegnelig. Uden at tale om, at kun faa Vinduer i hele Omegnen forbleve hele, saa var de nedstyrtende Jismassers Kraft saa stor, at de søndersloge alle Tagstenene og, lig Flintekugler, knuste Fiel af en halv Tommes Tykkelse. Siden hiin Dag nedstrømme dagligen uophørlige Regnskyl, og ved de herværende Huses lette Bygningsmaade, der for det Meste bestaae af Vinduer, og hvis meget flade Tage med med Undtagelse af Tagstenene, ikke modsætte det indtrængende Vand noget Værn befinde utallige Familier sig ikke stort bedre end i Bivouaes. Overveier man herhos endnu, hvormange der ved Branden i Pera og de betydelige Jldebrande i Constantinopel ere uden Huuslye, betragter man fremdeles den stedse mere om sig gribende Pest og de hist og her indtræffende Choleratilfælde, saa udgjør det Hele virkeligen et sørgeligt Malerie. - Den indtraadte Standsning i Gjenopbyggelsen af de afbrændte Huse er endnu ikke hævet, da de Forskrivter, efter hvilke denne skal skee, for at afhjælpe den hidtilværende Planløshed, og Uregelmæssighed i Bygningerne, og træffe bedre Foranstaltninger mod Fare for Jldebrand, endnu ikke ere færdige. Saa trykkende denne Forsinkelse ogsaa er for mange huusvilde Familier, saa er den dog let at forklare, og man kan ikke lægge Regjeringen den til Last, naar man betænker de utallige Vanskeligheder, hvormed den har at kjæmpe ved Jndførelsen af alt Nyt hvor gavnligt det end monne være. -De catholske Armeniere have faaet deres dem under Forfølgelsen fratagne, Huse i Pera, der rigtigt no nu for det Meste kun ere Ruiner, tilbage igjen. -
Viborger Samler, 1831-11-12
Jfølge Sultanens befaling vil der snart udkomme en Tidende i det franske og tyrkiske Sprog under Bestyrelse af en i det Øiemed nedsat Commission. Jndbydelsen til dette Blad, der skal udgives eengang om Ugen er trykket i det tyrkiske Sprog og uddeelt blandt Publicum.
Viborger Samler, 1831-11-12
Grækenland. Strax efter Grev Capodistrias's Drab samlede det græske Senat sig, og beskjæftigede sig, ifølge den fra Kongressen i Argos meddeelte Fuldmagt, med Udnævnelsen af en Commission, der skal overtage Regjeringen, indtil Nationalforsamlingen, der ufortøvet skal indkaldes, er traadt sammen. Staden har været temmelig rolig, og Anførerne for Besætningens forskjellige Afdelinger have grebet Forholdsregler, for at forebygge alle Uordener. Den franske Commanderende, Lalande, og den engelske Commodore have fra deres Side truffet de nødvendige Foranstaltninger til at beskytte begge Nationers Borgeres og Agenters personlige Sikkerhed.
Viborger Samler, 1831-11-12
Andenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 8de Novbr. Hamborg 2 M. - A vista 212. Species 211. - Specier solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 88 a 88 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 ½ A 108 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 udent.
Viborger Samler, 1831-11-12
Ved Høiesteret er i Løbet af Septbr. og October Maaneder, blandt flere, afsagt følgende Domme: For Deeltagelse i de ved et Marked i Gjelleruplund den 1ste Septbr. 1825 forøvede Fornærmelser imod nogle af Toldvæsenets Betjente, og øvrige der stedfundne Uordener, er Nansen Madsens Enke, Trin Tang af Horsens dømt til at bode 25 Rbdlr. Sv. og Exam. jur. Hans Lillelund af Holstebro 20 Rbd. Sv. til Ringkjøbing Amts Fattiglasse; DyrlægMads Larsen, Christen Larsen ell. Sjællænder, Sadelmager Fischer og Kniplingshanler Slipsager ere frifundne for Actors videre Tiltale i denne Sag, og Moses Jacobsen, samt Moses Samson frifundne for Actors Tiltale; dog at de Alle udrede Sagens Omkostninger. - For at have udskjældt og slaget deres Fader, ere Arrestanterne Mogens og Jens Christensen, af Antvorskovs Birk, dømte til at have deres Liv forbrudt.
Viborger Samler, 1831-11-12
Beltpostfører Dannebrogsmand Jesper Jes. persen er ved Døden afgaaet i sit 57de Aars Alder i Nyborg.
Viborger Samler, 1831-11-12
Hr. Dr. Neuber i Apenrade har i flere Blad fremsat den Mening: at Choleras Aarsag er deni det høiere anmalske Liv fjendtlig elektromagnetisk Forgang i Jordens Jndre, der kan sammenlignes med en underjordisk Jldstrøm, som bryder, frem overalt, hvor der findes Mennesker og Dyr, der ere modtagelige for Antændelsen. Som Dæmp ningsmiddel foreslaaer han Steenkuls Brænden, Røg ning med Steenkultjære, og alt Træværks Anstrygning med denne, fremdeles Kanonering, fugtig KrudtAfbrænden, Silkeklæder paa den bare Krop, at sove under Silketæpper, isolere Sengen ved Voxdugs tæpper og Glasplader m. M. Som Daadsager, der endvidere bestyrke denne Mening, anforer Hr. Doctoren: "Krigen i Polen synes snarere at have formildet end formeret Sygens Ondartethed, og Mordbrandene i Konstantinopel, at have hæmmet dens Udbredelse."