JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Ligeledes har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af 14de September, som lyder saaledes: Da Vi have erfaret; at Forordningen af 5te November 1723 (der forbyder, at Sigte ses eller benegtelses Eed, efter Domme, som staae under Paaanke til høiere Ret, maae imodtages, saalænge den paagieldende ContraPart derimod protesterer) misbruges af trættekiære Parter og Sagførere, til derpaa at bygge idelige Jndsigelser imod Fuldbyrdelsen af deslige Domme; Saa have Vi fundet fornødent, i denne Henseende at bestemme saadanne Forholdsregler, at hverken den ene Part, formedelst Sagens overilende Afgiørelse ved Eed, skal sættes ud af Stand til at paaklage den afsagte Dom, eller den anden Part skal kunne, formaae, ved Udslugter, at spilde hiins Ret og forvolde ham unyttige Bekostninger. J Overeenstemmelse med disse Grundsætninger, befale Vi herved allernaadigst, at, naar Benægtelses eller Sigtelses Eed finder Sted, i Følge nogen Dom, der kan være underkastet en høiere Rets Paakiendelse, da skal ingen Jndsigelse imod sammes Fyldestgiørelse ansees gyldig, efter 3 Maaneders Forløb fra den Tid, Dommen er bleven den Paagieldende lovligen forkyndet, med mindre Stevning til Over=Retten fremlægges, da der, i saa Tilfælde, forholdes efter Danske Lovs 1724154 og Norske Lovs172256; dog undtages de Sager, fra Nordlandene og Finmarken, som ved Ober=HofRetten ere blevne paadømte; i Henseende til hvilke, det foreskrevne Tidsrum, i Betragtning af disse Amters Fraliggenhed, bør forlænges til 6 Maaneder, paa det at Vedkommende, kunne have Leilighed til at besørge de fornødne Høieste Rets Stevninger undtagne. Hvorefter de Vedkommende a. a. Paalidelig Efterretning om Tildragelsen paa Slottet Tuileries den 10de August, 1792, af en Officier ved Schweitzer=Garden, som har havt den Lykke at undgaae Blodbadet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Torsdagen den 9de August, da Slottet Tuleries blev truet af de Foedereerte fra Marseille og fra Forstæderne St. Antoine og St. Marceau, lod man Bataillonerne af Riel og Courbevaye af Schweitzer Garden kommel, som forenede med den ordinaire Vagt kunde om omtrent udgiøre 1000 Mand. Denne Dag havde været meget uroelig, og Nat. Forsamlingen havde ikke vovet at beslutte Kongens Afsættelse. Henimod Kl. 11 om Aftenen si vi vis Efteretning, at mod Midnat vilde man 1) Taget af Nouvelles Extraordinaires de Leyde No. 78 1792. røre Stormklokken og slaae General=Allarm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Paa samme Tid fik vi paa Slottet at vide en Beslutning af Forstaden St. Antoine: 1) om at beleire Tuilleries; 2) om at udjage alle Personer deraf, og fornemmelig Sweitzerne, som der fandtes; 3) at tvinge Kongen. til at nedlegge sin Krone, og at føre ham tilligemed Dronningen og den kongelige Familie til Vincennes, for at beholde dem som Gidsler, ifald Fienderne skulle nærme sig til Paris., Klokken 12 1/2 bleve Skildvagterne udsatte som sedvanlig. Capitainen ved Schweitzer=Garden havde kort tilforn modtaget en skrivtlig Ordre fra General=Commandanten, Hr. Mandat, som havde faaet samme af Mairen, Hr. Pethion, om at forstærke Posterne og drive Magt tilbage med Magt. Jmellem Klokken 12 og 1 1/2 ankom adskillige Batailloner af National-Garden, som syntes meget beredvillige til at understytte Schweitzerne i at forsvare Slottet. Efter General=Commandantens Ordre forenede disse Detachementssig med Schweitzerne, som allerede vare paa deres vedkommende Poster. Klokken 5 om Morgenen vare nogle Batailloner af Forstæderne ankomne paa Carrousel Pladsen, hvor de ventede paa andre, for at iværksætte deres skændige Forehavende. Klokken 5 1/4 kom Kongen med i Slotsgaarden, gik strax forbi Nationalgaarden, derpaa forbi Schweitzerne. Saavel de første, som de sidste raabde: Kongen leve, undtagen en Bataillon, der ankom just i samme Øieblik og begyndte at raabe, Nationen leve; men da den ikke saa sig stærk nok, dreiede den om til Høire og vilde foreene sig med Bataillonerne fra Forstæderne paa Caronsel=Pladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
10) Nationalforsamlingen har aldeles ikke den Hensigt at fritage benævnte Geistlige fra de Lovens Straffe, som de have paadraget sig, eller kunde paadrage sig, førend de forlade Riget. 11) Districts=Directorierne skulle give Departements=Directorierne Efterretning om deres Bestræbelser og Flid for Fuldbyrdelsen af nærværende Decret og Departements=Directorierne skal holdes til derom at underrette det fuldbyrdende Raad, som det paaligger derom at giøre Anmeldelse til det lovgivende Corps. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Schweitz. Paa Sammenkomsten i Arauhave de Deputerede bekræftet de allerede forhen tagne Beslutninger om Forholdet imod Frankerig. Man vil fremdeles lagttage den strængeste Neutralitet. Nogle Cantons havde vel ønsket, at de fra Frankerig tilbagekomne Schweitzer=Regimenter maatte anstilles i Fædrenelandets Tieneste, ja nogle, særdeles de Catholske, syntes endog ikke utilbøielige til at erklære Frankerig Krig; men andre, hvoriblant især Canton Basel, satte sig imod Troppernes Formeerelse, og de kritiske Omstændigheder, hvori den heele Schweitzerske Stat befinder sig, holdt dem tilbage fra at tage Deel i udvortes Stridigheder. Thi skulde, som det synes, Krigens Skueplads ogsaa udvides til Elsas og Forøsterrig, sættes Canton Basel formedelst sin Beliggenhed i en vanskelig Forfatning; og de Franskes Jndfald i Savoyen foruroeliger af samme Aarsag ikke mindre Canton Bern, der allerede skal have ladet et anseeligt Corps af sine Tropper trække sammen i de saa kaldte Vælske Lande (Pays de Vaux), hvor man alt længe har sporet Misfornøielse med den Bernske Regiering, som under nærværende Omstændigheder let kunde faae et farligt Udbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Frankerig. Den Fremgang, som man have de ventet af de allierede Armeer efter de Franskes Udjagelse af den fordeelagtige Stilling i Bierg egnen i Champagne, skal være bleven standset, deels formedelst det i September vedholdende Regnveir, som har gjort Veiene meget besværlige, deels formedelst den forefundne Mangel af Levnetsmidler, hvorfra man har blottet Landet overalt i Champagne, og ført samme dybere ind i de andre Provintser. Stæderne Chalons sur Marne og Rheims vare derfor endnu ikke tagne i Besiddelse af de Allierede. Man havde heller ikke Efterretning og nogen nye Erobring af disse. Hertugen af SachsenTeschen havde vel med stor Force angrebet Ryssel, men fandt sammesteds stor Modstand, og man troede, at dette Angreb neppe vilde lykkes. Derimod var den franske sydlige Armee under General Montesquion virkelig trængt ind i Savoyen, hvor man ventede at den i en Hast og uden betydelig Modstand vilde giøre stor Fremgang. - Generalissimus Luckner var reist fra Armeen til Paris, hvortil den egentlige Aarsag var ubekiendt. - National-Conventet. bestod den 21de September i første Session af 371 Lemmer, men Antallet forøgedes daglig ved de ankommende Deputerede fra de øvrige Departements. Da den øverste parisiske Magistratsperson, Hr. Pethion er valgt til Præsident i National-Conventet, og Syndicus Hr. Manuel, ligeledes antagen som Medlem i samme, saa staae nu begge betydelige Embeder ledige. Ligeledes har Justitsministeren, Hr. Danton forladt sin Post ved at modtage Valget som Lem i National=Conventet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Efter Forslag af den bekiendte Collot d Her hvis besluttede National-Conventet i sin før 1ste Session: "at den kongelige Regiering skulde være aldeles afskaffet, og Frankerig herefter være en Republik. - Krigsministeren Hr. Servan, havde, som det hidder, tabt Nationens Tillid, og man vilde have en anden i hans Sted. - J det kongelige Meubel=Kammer havde et Complot af Tyve gjort Jndbrud, og bortstiaalet mange Kostbarheder, men man havde allerede opdaget den største Deel af de stiaalne Sager, tilligemed Gierningsmændene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Storbrittannien. Den Mængde af Franske Emigrante, som søger Tilflugt i England, er saa stor, at Publikum derover begynder at sættes i Urolighed. Man frygter, at ligesom de franske Geistlige kunne have en skadelig Jndflydelse paa den fastsatte Lære i den engelske Kirke ved Udbredelse af modsatte Grundsætninger, saa kunne de Verdslige ved Meninger og Tænmaade blive til Skade for den brittiske Constitution. Desuden vare saa mange ledige, men arbeide og næringsøgende Hænder ufordeelagtige for de indenlandske Kunstnere og Haandværkere. Endelig blev Prisen paa Korn og andre Levnetsmidler herved dyrere, især da betydelige Qvantiteter af samme udførdes saavel til Frankerig, som til de østerrigske Nederlande. - Man siger, at de 2de Embeder, som til Krigsoperationernes desto hastigere Fremgang imod TippoSaib i Ostindien vare overdragne til General, Lord Cornvallis, skulle nu adskines, saa at Hr. Shore, der forhen i Hr. Hastings Gouvernement forvaltede Finantserne, skulde blive Generalgouverneur i Bengalen, men GeneralAbercromby erholde Commanden over Tropperne. Af den Førstes Befordring vilde man allerede forudsee et lykkeligt Udfald paa Hr. Hastings vidtløftige Process. - Den bekiendte Hr. Thomas Payne havde antaget sit Valg som Medlem i det franske General=Convent, og var allerede afreist til Paris; men Hr. Priestler havde afslaaet samme. Spørgsmaale over de Rettigheder, som de tydske Fyrster, de besadde Lande og Godser i Frankerig, have tabt ved Revolutionen besvarede af Prof. Koch, Deputered i den lovgivende National-Forsamling. *) 1) Er Frankerigs Souverainitet over Elsas og Lothringen grundet paa Traktater, og er den etkiendt af det tydske Rige, Svar, de vestphalske, nimvegske og rysvickske Fredsslutninger tilstaae Frankerig en fuldkommen Souverainitet over disse Lande. I den nimvegske Fred blev samme erkiendt af Keiseren, og dette skeedte ligeledes af det tydske Rige strax efter den rysvickske Fred, da Rigskammerretten erklærede, at den ikke meere var berettiget til at fordre den i Rigsmatrikullen bestemte Afgivt af benævnte Lande. 2) Kan de Rettigheder, som da bleve forbeholdne visse tydske Fyrster i Elsas og Lothringen, hindre Frankerig fra at udøve denne Souverainitet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Svar, De munsterske og lysvickske Fredsslutninger have forbeholdt de tydske Fyrster deres Rettigheder, Superioritet og Jmmediatet under den udtrykkelige Jndskrænkelse, at denne Forbeholdenhed skulde i ingen Maade være hinderlig for Frankerigs fuldkomne Souverainitet. 3) Kan den Garantie, som ved den vestphalske Fred er stipuleret, berettige Keiseren eller andre garanterende Magter til at blande sig i denne Sag? Svar, Denne Garantie har ingen andre Hensigt en Fuldbyrdelsen af Traktaterne, angaaende Tydsklands og dets Stænders indvortes Forfatning. Frankerigs og de garanterende Magters Forbindelse er allene at medvirke til det tydske Systems Vedvarelse og Friehed; og sigter altsaa ikkun til at sætte en Dæmning for det østerrigske Huses Ærgierrighed, men kan ikke betragtes, som noget, der angaaer den forrige franske Regieringsform. 3) Taget af Maanedskrivtet, der Weltbürger, 7de Hefte 1792. Heraf uddrager Prof. Koch den Slutning: at Frankerig er berettiget til at fuldbyrde i sine Souverainitets Lande de Love, som ophæve Lehnsretten, dog saaledes, at de tydske Fyrste holdes skadesløse for deres Rettigheder i Elsas og Lothringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
J Ribe ere i de 3 Maaneder, Julius, August og September, i Domkirkens Meenighed, Fødte 8, Døde 15, Copulerede 3 Par. St. Catharinæ Meenighed Fødte 10, Døde 8. I Hospitalet Død 1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
J Fridericia ere udi samme Tid i Trinita til Meenighed Fødte 15, Døde 3, Copulerede 6 Par. J Michaelis Menighed Fødte 13.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Døde 7, Copulerede 3 Par. I bemeldte Maaneder ere igiennem det lille Belte passerede af ind- og udgaaede i alt 250, Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Subskriptionsplan, Frederik Sneedorffs Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Det bifald, hvormed Prof. Sneedorffs Forrelæsninger over Historien og Statistiken ere optagne af hans Tilhørere, saavelsom hans Reise=bemærkninger af Minervas Læsere, og det Ønske, han ved sin Afreise yttrede til en Ven, i hvis Værge han betroede sine Manuskripter: At disse, i Tilfælde af Dødsfald, maatte ved hans Venners Omsorg blive befordrede. til Trykken, giør, at jeg troer hans Landsmænd med Fornøielse ville modtage en Udgave af de Arbeider, som han vel, om han havde levet, vilde have giver en større Fuldkommenhed; men hvilke, uden Tvivl, endog i den Tilstand, han har efterladt bem, ville kunne tiene til at sætte ham et hæderligt Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
J denne Betragtning har jeg formaaet trende af hans Venner, Doct. og Prof. A. Birch, og Secretairerne C. Birch og R. Nyerup til at paatage sig Umagen med Udgivelsen af hans Arbeider, hvilke, saavidt man kan skiønne, vil komme til at bestaae af 4 Dele, hver omtrent paa et Alphabet, indeholdende følgende Materier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
1) Politisk statistisk Reise i Tydskland, Schweitz, Frankerig og England, i Aarene 179192. Til denne Reise, som det danske Publikum tildeels kiender af de i Maanedskrivtet Minerva indførte Breve fra en banst Reisende, ventes anseelige Bidrag af hans Mannskripter i England; der tilføies desuden. a) hans endnu utrykte Dagbog paa en Reise i Norge, i Aaret 1790. b) Breve fra Gottingen og Leipzig, aftrykte i Minerva 1788. 2) Danmark, Ruslands, Sverrig, Polens og Tyrkiets Statistik. 3) De vigtigste Statsrevolutioner i Europa, i de tre sidste Aarhundrede. 4) Den Danske Historie indtil vore Tider. Forved den første Deel af disse Arbeider, hvil, ke man agter at udgive i den her nævnte Orden, agte hans Venner at sætte hans Biographie og det som i Anledning af hans Død er skreve til hans Minde. Til Subskription paa disse Skrivter, hvilke skulle udgives i een Samling, under Titel af Frederik Sneedorffs Skrivter, har jeg herved den Ære at indbyde Publikum. Prisen skal blive, som sædvanlig 3 Skilling for Arket af Trykpapiir, og 4 Skilling paa Skrivpapiir. Enhver som tegner for 10 Exemplarer, faaer det 11te frit. Subskriptionen staaer aa den til Nytaar, da den første Deel ventes at blive færdig fra Pressen førstkommende Paaske 1793, og siden hver halve Aar en Deel, indtil det Heele er udkommen. Skulde et nogenlunde tilstrækkeligt Antal Subskribentere tegne sig for disse deres saa meget yndede Landsmands Arbeider, da ville Udgiverne pryde dem med Forfatterens, af Professor Juul malede, veltrukne Portrait, hvis Stik skal overdrages een af vore bedste Kunstnere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Subskriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendahl, Pelt, Proft og Hegelund. P. F. Suhm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Bekiendtgiørelser. ver ifølge Dom= og Jndførsels=Haverens Be Efter foregaaende Gields Dom og Jndførsel, bli giering, følgende Jes Jessen Møller heri Staden, tilhørende Eiendomme ved offentlig Auction bortsolgte nemlig: 1) En paa denne Stads Volde staaende saakaldet store Veiermølle, med alle sine Maalesteene og øvrige Redskaber, samt een ved Møllen liggende Gaard, bestaaende af 11 Fag grundmuret Stuehuus ud til Møllen og 19 Fag Bindingsværk i Gaarden til Stald, Lade a. tilligemed een udi Værelserne staaende Jern Vindovn, og den Gaarden tilhørende Plads og Hauge. Saavel Gaarden som Møllen findes vel istandholdt, og Gaarden indrettet til Beboelse, for en honnet Familie. Alle til Møllen henhørende Redskaber befindes i god og brugbar Stand, og Møllen ligger særdeles godt for Vinden fra alle Sider. 2) En paa Stadens Mark beliggende Mølle=Eng, hvori aarlig kan avles 40 Læs godt Høe, for, uden den anseelige Nytte der kan drages af Eftergræsning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Over disse Eiendomme er berammet 1ste Auction den 1ste, anden Auction den 5te, og tredie Auction den 8de November næstkommende, alt om Eftermiddagen Klokken 2, og ved 3die Auction blive de til den Høistbydendende bortsolgte; Altsaa ville de Lysthavende til disse betydelige Eiendomme, behage at indfinde sig i Jes Jessen, Møllers Gaard heri Staden bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes. Fridericia, den 11te October 6792. H. Buhl. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilgning af 3die August indeværende Aar, som derefter er læst ved Nørre Jyllands Landsting den paa følgende 29 August, og ved Weile Byeting den 6te Septbr. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silen til med Aar og Dags Varsel samtlige Arvinger og Creditorer efter afg. Provstinde Sophie Hansdatter og forhen afdøde Mand Provst og Sognepræst for Weile og Hornstrup Meenigheder Hr. Hans Henrich, Neuchs, inden foreskrevne Tid at melde sig hos mig som Skifteforvalter med deres Fordringer, og samme beviisliggiøre. Weile, den 2den Octbr. 1792. J. R. Schiøth. Provst i Nørvangs Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Den Gaard som General=Major Bøhmer boer i - som ligger paa den østre Side i Princesindegaden, er underhaanden tilkjøbs, naar Liebhaberne vilde adressere dem til Jfrael Carl Wulf som eier samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Tormedelst min og min Hustrues tiltagende Alder 6 og Legems Svaghed, agter jeg, underhaanden, at bortsælge min paaboende frie indkiøbte SelveierGaard, beliggende i Eltang Sogn og Bye, Brusch, Herred, Coldinghuus Amt, skyldende for Hartkorn, Ager og Eng 12 Tønder, samt Skov 3 Fkr. 2 Album. Gaarden er beliggende 3 fierdedeel Miil nær Colding, og 2 Mile nær Fridericia. Dens Beliggenhed er noget afsides fra det øvrige af Byen, og er saa meget meere behagelig, som den tæt indtil Porten paagrændses af dens betydelige Engbund. og Agermark; Skoven ligger neppe et Bøsseskud fra Gaarden, og tæt forbi Bryggerhuset rinder en Bæk med det herligste Vand. Bygningerne bestaaer af 77 Fag Huus, god EgeBindingsværk, foruden 3 Leiehuse i Byen, forfikkret i den almindelige Brand=Casse for 1220 Rdlr.; Stuehuset bestaaer af 13 Fag; Jndeholder 6 reele Værelser foruden Kiøkken, Spisekammer og Fade bord, saa at en honet Familie vil her finde en beqvem og god Boepæl. Til Gaarden er Skov af Eeg og Bøg, ei allene til egen Fornødenhed, men endog til betydelig Salg; Ligeledes god Tørveskier i Overflødighed; Gaardens Jorder ere udskiftede af Fælledskab, og indhegnede med dobbelte Grøfter, og tillige for det meeste med levende Gierde. Dens Udsæd er, det ene Aar mod det andet 28 Tønder Rug, 20 Td. Byg, 55 Tønder Havre, 16 Tdr. Boghvede, 1 Tønde Efter eller Vikker, samt 4 Skpr. Hørfrøe. Høe=Avlen er aarlig 130 a 140 Læs. Gaardens Besætning, som den kan forre og græsse, er 10 a 12 Bester, 60 Fæeshøyeder og 20 Faar. Gaardens øvrige Herligher vil jeg forbigaae her at berøre eller rose, da Liebhabere ved at tage Eiendommene i Øiesyn, selv bedst kan bedømme dem. Gaarden kan tiltrædes af Kiøberen næstkommende 1ste Mai, og hvem som maatte have Lyst at accordere derom ville behage at henvende sig enten til mig selv pr. Colding, eller til Raadmand Buhl i Fridericia. Eltang, den 2den October 1792. Søren Bunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-12
Den 22de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages paa Raadhuset her i Weile, Skiftet til endelig Slutning efter den her i Byen afg. Regimentsqvarteermesterinde Rasmussen, til hvilken Tid de samtlige respective Arvinger hehageligen ville møde, eller mødelade, for at lagttage deres Tarv. Saa ville ogsaa Boets Credi= og Debitorer forinden anmelde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalter. Weile, den 16de Septbr. 1792. H. M. Lange. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Friemodige Tanker om den nyere Oplysning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Det er ikke Alderdoms Knarvornhed, som har ladet mig skrive dette. Allene Sandheds Vægt og en inderlig Beskæmmelse, at endog fremmede Recensentere skal bebreide mine Landsmænd de Misbrug som giøres af Trykkefrieheden *) og den grundede Frygt, at Regieringen omsider maatte klædes ved at see sine Velgierninger forvandlede til Ondskabs og Kaadheds Redskaber, har aftvunget mig disse Klager. Langt fra at jeg skulde ønske, Trykkefrie, heden maatte ophæves, forældede Fordomme og Vaner holdes i Hævd, eller Vankundighed bestyrkes hos en underkuet Almue, Nøi, Tak være den ædle Fyrste, som for tilgiver Dristigheds Forseelser end han vilde paalegge Nationens Tænkekraft Lænker og Baand. Men at de tænkende og skrivende Danskes Bestræbelse ogsaa maatte svare til Fyrstens Opmuntring, at de Danske vilde vise Europa, at Friehed kan bruges paa en værdig Maade af en sindig og skiønsom Nation. Dette er mit Hiertes varmeste og redeligste Ønske. Lad da undertiden ogsaa en Udskeielse, indløbe; Ondskab og Bagvaskelse have ofte gjort den dydige Mand saa meget fastere i sine Grundsetninger, varsommere i sine *) See Kiøbenhavnske lærde Efterretninger for Aar 1792 No. 30, p. 479. J Schløgers Dom over de bekiendte Julemærker, som Nationen dog maatte ønske, ikke vare kiendte uden for Danmark. Handlinger og endelig sat hans Værd i et klarere Lys. De ere Fienders velgiørende Raad, som Epiktet agtede høiere end Venners Smiger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
At sand og nyttig Oplysning maatte udbredes meer og meere over alle Folkets Classer, er da upaatvivlelig ogsaa det ønskeligste Gode. Men skulde vel de forskiellige Autorer, som paa en og anden Maade have skrevet og Almuens Oplysning nøie nok have overlagt hvad Art og Grad af Oplysning Almuens Classer kan opnaae og være tiente med; hvilke Midler Almuen har til at erholde Oplysning, hvorledes disse kan anvendes og forøges. - De fleeste Smaaskrifter jeg har læst om denne vigtige Materie have endog ikke bestemt hvad Oplysning i Almindelighed er, og hvorudi dens Forskiel fra Lærdom bestaaer: Meget meere synes disse Autorer at ansee deres Afhandlinger selv om Almuens Oplysning som Midler dertil. Men dersom den ringere Borger og Bonden endog kunde og vilde læse disse Afhandlinger; saa forstod han vist ikke hvad Autor mener med Oplysning. Naar nogle have ønsket, at Bonden selv maatte meddeeles Begreber af Naturens=Ret, af Physik, af Geometrie o. s. v., da have disse Skribentere neppe levet nogen Dag paa Landet, og vist nok troet at Bonden og Haandværkeren er ligesaa forlegen med sin Tid, som Autor selv var, da han moerede sig med at skrive det. Sand og grundig Oplysning er dog vel ikke andet end Resultater af Videnskab og Lærdom anvendte paa det almindelige Liv, og antagne som afbeviiste Sætninger i Tænkemaade og Handlinger. Til denne Grad af Oplysning kan ikkun de Menneskeer komme, der anvende deres Levetid til Studeringer. Hvor megen Jndsigt i Naturens urokkelige Love, i Overeensstemmelsen af Virkninger til deres i Naturen bestemte Aarsager behøves der ikke til allene at være overbeviist om, at ingen Sympatie er til af tilfældige Hændelser og Drømmene ikke tyde til efterfølgende Begivenheder; at Spøgelser kun ere en forstyrret Jndbildningskrafts Fostere? Hvor dyb Læsning i Historien udkræves ikke til at erkiende Keiser Julians Fortrin for Constantin, og hvor ophøiet Mare Aurel er over Theodos, uagtet Julian saa længe er bleven skiændet med Tilnavn af Apostat, og baade Constantin og Theodos derimod hædrede med Tilnavn af den Store, Naar nu saa mange Mennesker i Omgang og Selskaber give sig Anseelse af oplyste Mænd, ved at fremsette saadanne i sig selv rigtige Meeninger, men hvortil de dog ikke bedre kiende Grundene, end andre som endnu holde fast ved de ældre Fordomme, mon de første virkelig skulde være meere oplyste? J Grunden tør jeg sige Nei, - Begge Classer antage andres Ord for Sandhed, og tale efter Autoritet uden egen Jnsigt; kun at de første vil have, man skal forudsette, at de ikke tale imod den større Hobs Mening uden af egen grundia Jndsigt og Overbeviisning.