JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Den største Deel af Tumultuanterne i London den 28de Januarii vare halvvoxne Knøse og Læredrenge. Da Hunt forleden atter vilde holde en Folkeforsamling i Spafields, saa blev det paalagt Jndvaanerne at holde deres Tjenestefolk, Arbeidsfolk og Børn hjemme den Dag. Da man hørte, at Huntvilde holde en Forsamling i Polace Vard, saa havde omtrent 5000 Mennesker forsamlet sig, men som igjen fortrak tilligemed Hunt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
J det Aar, som endte sig med 5te Januarii 1816, udgjorde Statscassens Jndtægt over 66 Millioner; i det derimod, som sluttede med 5te Januarii 1817, beløb den sig kun til noget over 57 Millioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
J Lichtfield har man opfundet en nye Maschine, der drives ved Vand, og ved hvilken der, under Opsigt af een Person, skal kunne væves 400 Alen Klæde om Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Frankrig. Uagtet der gjøres alt hvad der gjøres kan for at lindre den Trængendes trange Kaar, saa er dog den almene Nød, især i de nordlige Departementer overvættes stor og foranlediget alskens Rædselsoptrin. Tyverier, Jndbrud, Stimandsdaad o. s. v. høre til Dagens Orden. Ved høilys Dag er Folk paa Alfarvej blevne plyndrede og mishandlede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Banqven har bevilget en Understøttelse til de Fattige i Paris af 12,000 Franker. Ligeledes giver Frimurerlogen Anacreon et Bal til de Arme. Jndgangsbilletten koster 6 Franker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Tydskland. J et reist tydsk Land, hvor den største Hungersnød hersker, at hele Menighedens Lader ere ganske udtømte, sysselsætter man sig med, at anskaffe Aber og Heste, istedet for at søge Lindring for de Nødlidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Nyeligen ere nogle afreiste til Stuttgardt, for der at opkjøbe de af Kongen afskedigede Aber. Mange have – opbragte over en saadan Forhaanelse af det almindelige Elendighed, at man, istedetfor at understøtte de Fattige, holder saa mange unyttige Heste, som dagligen fortære for 2500 Fl. Havre, medens den Fattige ei har Brød meer – givet ovennævnte Abekattekjøbere det Ogenavn Abegesandtskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Tyrkiet. J Julen f. A. forefaldt i Constantinopel nogle blodige Optrin En Chalouppe fra et gennesisk Kjøbmandsskib stødte, nær ved Ladningspladsen paa en tyrkisk Baad, hvorved en Janitschar faldt i Vandet. Vel blev han ved Hjelp af sin Cammerader reddet, men det kom dog desangaaende til en heftig Ordstrid imellem Chalouppens Matroser og de tililende Musselmænd. Endelig blev det ramme Alvor, hvorpaa Vagten ilede til og bemægtigede sig Chalouppen og Matroserne. Aldrig saasnart havde man bemærket dette ombord paa Skibet, førend den store Baad kom ansættende med heiset Flag og store opplantede Muskedonnere, for at rive Chalouppen og Matroserne ud af Vagtens Vold; men da den haardnakkent vægrede sig herfor, kom Matroserne i saadant et Raserie, at de affyrede nogle Muskedonnere paa den sammenstimlede Mængde, hvorved en Tyrk maatte bide i Græsset og adskillige bleve saarede. Derover steeg nu Tyrkernes Had til Frankerne (Tyrkerne kalde alle Europæer uden Forskjæl Franker) til den dem egne Fanatisme, at det nær kunde have kommet til en almindelig Opstand og det hele Frankiske Qvarteer staaet Fare, dersom ikke Hovedvagten og Storadmiralen havde ilet til i egen Person for at adsprede den bevæbnede Pøbel og formilde Tyrkernes Hævnesyge. Gjetningsmændene ere i Forvaring. Den russisk-keiserlige Gesandt har frataget Skibscapitainen sit Flag og Skibspatent. Kan det lykkes den tydske Læge Rosenfeld, der for nærværende Tid opholder sig i Constantinopel, at udrydde eller formilde Pestsolen, denne Menneskelig hedens Ferle, da vil han gjøre sig fortjent til en evig uforvisnelig Borgerkrone. Jmidlertid grændser hans første Forsøg næsten til det Utrolige. De reber et Mod og en Selvtillid, der næsten er uden Lige. Han omgaaes ikke allene med de befængte, men lægger sig endog i Sengen hos dem. De videre Følger sees med Længsel imode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Naturbegivenheder. Veirliget vedbliver i denne Vinter at have en ganske egen og sielden Caracteer. Hvad Jndflydelse samme vil have enten paa Menneskets Sundhed eller Vintersæden o. s. v. vil Tiden lære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Den 7de Februarii, om Morgenen henimod Klokken 5 1/2, hørtes i Hamborg et yderst heftigt Tordenslag hvorpaa, efter kort Mellemrum, fulgte 2 mindre stærke, og derpaa endnu 2 andre i større Afstand. Hagel, Snee, Regn, Mørke, og en skrækkelig Storm ledsagede dette frygtelig skjønne Natur-Optrin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Den selvsamme Dag som det stærke Uveir rasede over Hamborg, hørtes ogsaa et Tordenskrald i Ber J Begyndelsen af October Maaned forrige Aar bedækkede uformodentlig en Mængde Snee Egnen ved Besancon; paa mange Marke stod endnu Kornet, paa Straaet, som man nu holdt for forlorent. J de første Dage af Januarii faldt en mild Regn, som opforde Samme; og den allerede opskudte Grøde kom modnet og velbeholden til Syne. Man ilede nu at bjerge det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Den 8de Januarii rugede over London en usædvanlig tyk Taage; der blev brændt Lys lige til Middag i Husene, og den ene Gienboe kunde ikke see over til den anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
J det Østerrigske er Vinteren, som noget usædvanligt paa denne Tid, overmaade mild. J den Keiserlige Dyrehauge have Hjorterne allerede kastet deres Takker, som ellers ikke pleier at skee førend Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Efter gamle Krøniker har dette ikke funden Sted siden Aaret 1747, da Foraaret indfandt sig meget tidligt. Tillige udmærkede det samme Aar sig ved den meest velsignede Høst, der indtraf saa tidlig, at Kornet var allerede bjerget i Slutningen af Junii Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Det ildsprudende Bjerg Vesuv, som er bedækkes med Snee, udkaster af og til Lava.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Fra den 20de til den 22de Januarii faldt saa stor en Mængde Snee paa den hele Bjergkjæde, som adskiller Schweiz fra Jtalien, at Valfarten over Gotthard og Splüger blev afbrudt. Tillige faldt en usædvanlig Mængde Sneeskred, som nedrullede voldsomt endog hen til de Egne, som man ansaae for ganske sikkre. Ved Landsbyen Ariolo knusede de adskillige Stalde og ødelagte over 20 Stkr. Hornqvæg og 200 Faar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Den 7de Februarii, om Morgenen Klokken 8, slog Lynilden ned i en Tid af 5 Minuter 2de Gange i det høie St. Catharina Kirketaarn i Gammel-Brandenborg og antændte dets øverste Spidse. Tillige rasede den skrækkeligste Storm af en Nordvest med en skyllende Regn og Hagl, der først smeltede om Eftermiddagen. Uagtet Taarnet, formedelst dets Høide ikke kunde bestiges uden den største Livsfare, saa blev dog Jlden lykkelig og vel dæmpet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Det bedærvede Foder i de østlige Provindser af Nederlandene har havt til Følge at Qvægsygen er udbrudt der. Allerede 6000 Hoveder tre bortrevne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Ligeledes er i Zwoll udbrudt Qvægsyge, som er en Følge af den fugtige Sommer. 30,000 Stykker Hornqvæg og over 2500 Faar ere allereds døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Adskilligt. En forhenværende westphalsk General har, af Mangel paa Embede og Pension, ombyttet Commandstaven med Pælemaal og Kruus, da han har nedsat sig i en liden Kjøbsted som Kroemand (Til den samme Haandtering maatte og fordum den lærde og vittige, men forfulgte og miskjendte Doctor Theologiæ C. F. Bahrdt tage sin Tilflugt.)J f. A. ere i Berlin fødte 6160. døde 5474 Mennesker. De ældste vare 98 Aar. Selvmordernes Antal beløb sig til 70, iblandt disse havde 17 hængt sig selv, 22 skudt sig, 4 drukket sig ihiel, 12 druknede, 2de taget Gift ind. J Fangehuset bleve 3912 Mandspersoner og 1566 Fruentimmer indbragte, tilsammen 5478. J de derværende Slagterhuse ere blevne slagtede 8696 Oxer og 1968 Køer. J selve Byen og dens Tilliggende have været 32 mindre og større Jldsvaader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 20de Februarii. Ved det at en Bondekarl i Erichstrup, under Grevskabet Kaubtenborg, forleden Dag afskjød et Gevær, som sprang, blev han meget beskadiget i Hovedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
J Sløsse Bye og Omegn ere paa denne Tid 12 skabede Heste, som befrygtes at smitte de andre; imidlertid anvender Dyrlægen i Fuglse Alt for at standse dette frygtelige Onde. For nogenlunde at holdes skadesløs i den lange, raurige og alvorlige Faste, var afvigte Fastelavns Søndag et Slags Karneval i Saxkjøbing. Der var ikke mindre end 3 Baller, eet for Haandværks svendene, eet for Haandværksdrengene og eet for Gaardskarlene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Forfatteren til den i et saare skjønt Sprog skrevne: Jilreise til Paris og London i Aaret 1814 (see Stiftsavisen No. 13) er Hr. Cancelliesecretair samt Bye- og Herredsskriver Foss i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Hvormeget et Menneske i Kummerens Dage kan udholde, beviser følgende Omstændighed, fortalt af en Reisenda: En americansk Skipper, ved Navn Cassinow, forliste omtrent for halvandet Aar siden ved den americanske Kyst. Paa Vraget bortdøde den ene efter den anden af Mandskabet. Af Mangel paa Levnetsmidler maatte de Ulykkelige, der bleve tilbage, bjerge paa Livet med deres døde Cammeraders Liig. Endelig faldt det i Skipperens sørgelige Lod at blive ene tilbage. For at opholde sit Liv fangede han med en Baadshage nogle smaae Marsviin, som han fortærede; han gjorde tillige af en Pistolpibe et Slags Filtreermaschine, ved hvilken Soevandet blev drikkeligt. Udi denne gruelige Tilstand levede han i hele samfulde 192 Dage, eensom og forladt af Alle, indtil han tilfældigviis af en anden americansk Skipper lykkeligen og vel blev bjerget og bragt til America. – For nogen Tid siden opholdt han sig paa St. Croix i Vestindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Som noget sjeldent blev i forrige Aar fanget paa St. Croix en Søekoe, der var omtrent halvtredie Al lang og hvis Kjød gav den meest velsmagende Spise, Tyvene blive nu meer og meer dristige. J forrige Uge skeete Jndbrud i Kjøbenhavn, ved at sætte Jld paa en Dør; men Tyvene fangede ikke meere end 2 Rbd. i Sedler og en Violin. Et andet Sted sauge des ved høilys Dag alt Træet bort om en Laas, men en Skaade, som var indenfor, hindrede Tyvene fra at komme ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Afdøde Moses Melchior i Kjøbenhavn, der var over 80 Aar, efterlod sig 9 Børn, 65 Børnebørn og 5 Børnebørnsborn. Henimod 30 Karether ledsagede hans Liig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Ved Jldebranden, i Magstrædet i Kjøbenhavn, Natten imellem den 5te og 6te dennes, mistede Linnedvævermester Kittendorf endeel af hans Jndboe, samt næsten alle hans Redskaber, da han med sin frugtsommelige Kone blot var betænt paa at redde Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
J første Jnstants ved den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn ere i Januarii. Maaned paakiendte 4 og ved Politieretten i Kjøbenhavn 18 Tyvssager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Jordeiendommenes Værdie i Holsteen er paa nogen Tid mærkelig stegen. Saaledes er i Nørre-Ditmarsken en stor Marskgaard, der ved Besidderens Død kom under Skifteretten, og hvorfor der for 1 Aar siden blev budet 17,000 Mark, men hvis Salg blev udsat, nylig paa Auction gaaet til 84,000 Mark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
(Jndsendt.)J hvor vel den skrækkelige Veis Besværlighed og Ufremkommelighed skulde man formode at den hyppige Landprang, der existerer ved Omegnen af Nyested, Rødbye og Mariboe, da de retskafne Kjøbmænds Aarvaagenhed i Nakskov, og de brave Sognefogders Paapassenhed deromkring, har for en Deel ophævet samme, ved at indbringe Adskillige der med Hab und Gut. Skulde man ikke snart see den Glæde i een af de andre Byer, at kunde fornøje sig ved saadant et Bytte, Spørg!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Aarhuus, den 13de Februarii. En Tyv pro vede her forleden Aften at bryde ind i een af Consumptionsboderne, men da han mærker Uraad søges han tilbage gjennem Vinduet, og trækker Betienten, der har Hold i ham, ud med sig af denne for ham usædvanlige Vei. Endnu bares de en Tid paa Gaden, Skjelmen er nær ved at faae Overmagten ved at give sin Modstander et Bid i Haanden, dog holder han endnu ved, der kommer Hjelp og Kieltringen bragtes i Tyvehullet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Fra Randers, Egnen, den 11te Februarii. J disse Dage har der været baade Heste og Krammarked i Randers. Jngen af dem var der stort ved, dog var det Holstenere nok for at kjøbe Heste, men de vilde ikke betale dyrt. Heste fra Vensyssel søgtes især og det kjøbtes ikke faa Kobler En extra god Hest solgtes for omtrent 300 a 350 Rbd. Middelprisen var 250.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Med Krammarkedet gik det yderlig slet. Torvet vor opfyldt af Boder, man saae paa det smukke Kram, trak paa Skuldrene og – gik. Selv vore Modedamer ove sig nu i den skjønne Dyd, Selvfornægtelse, og det fordi Pluius er for gammel til at være Elsker af det smukke Kjøn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Til Dagens Nyeheder hører ellers, at den fra Hamborg indtil Skagen desværre saa bekjendte Schwarz- und Rothspillers herlige elastiske Bord och leider brast sønder og den allerkjæreste Malkebotte stroede sit Jndhold omkring paa Gulvet. Det være nu, at dette talentfulde Bord var overlæsset med Valuta eller at een eller anden har stødt til det for at bringe Kuglen i en anden Farve og dette umælende ellers kloge Væsen ikke har forstaaet saadant Stød, saagodt som dets Herres sædvanlige afmaalte Side træk og pludselig knælt af Forskrækkelse, det veed man ikke nok er det, reent isønder brast det. Savnedes Penge paa Torvet, da var her Overflødighed. Hvor længe mon denne Landeplage vil taales, Tvende af Landets værdige Embedsmænd, den for sine Talenter og Fortjenester lige højt agtede Borgemester Gundelach i Viborg, og den virksomme unge Byefoged Jansen i Hobroe, (en Søn af Aalborgs Biskop, have faaet det afskaffet i deres Jurisdictioner, og derved fortjent mange Familiets Velsignelse. Sikkert ville flere brave Embedsmænd følge hines roesværdige Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Løvenholm, en stor smuk og god Herregaard her i Amtet, er i denne Tid solgt for 180,000 Rbd. til Hr. Etatsraad Hansen fra Fyen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Bekiendtgjørelser. Bal-Directionen for Falsterlands Klub bekjendtgjør til behagelig Efterretning, at Søndagen den 2den Martii førstkommende, bliver Bal i bemeldte Klub. Dhre. Jnteressentere, som have Lodsedler i min Collection, ville behageligen erindre sammes Fornyelse inden den 7de Martii førstkommende. Nye Lodsedler til det 64de Lotteries 2den Classe, kan bekommes, til 1ste Afdeling for 5 Rbd. N. V., og til 2den Afdeling for 5 Rbd. Sølvmynt Stykket, Giegengack. i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Kornfrøe, Hør- og Hampestøe, samt Kløverfrøe, kjøbes af M. L. Thun i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Forpagtning. Fredagen den 28de Marti, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Gaarden Ejegod foretaget offentlig Auction og om antageligt Bud skeer, denne Gaard med Mølle bortferpagtet paa 8 Aar, fra 1ste Mai d. A. Gaardens Bygninger ere nye, hvoriblandt en hollandsk Mølle med 5 Qværne og Sigteværk. Med Gaarden fölger god Besætning af HesteOvæg og Faar, samt endeel Avlings-Redskaber. Den fornödne Vintersæd er nedlagt i Jorden og til Vaarsæd fölger Sædekorn af Byg, Havre og Erter. Gaardens fordeelagtige Beliggenhed tæt op til Nykjøbing Kjöbsted paa Falster er bekjendt. Hartkornet er Ager og Eng 21 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb. fri Hovedgaardstaxt med Areal af 170 Tdr. Land fortrinlig god Jord og 9 Tönder Mølleskyld. Conditionerne ere til Eftersyn i Kjöbenhavn. hos Hr. H. P. Frenchen, Bredgaden No. 197, i Kjöge hos Hr. Carl Hansen paa den store Gjestgivergaard, i Mariboe paa Addresse-Contoiret og i Nykjøbing hos Hr. Ra dige paa Gjestgivergaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Forrige Færgemand i Sundbye, Joh. Smith, agter underhaanden at bortsælge sin eiende og paaboende Udflyttergaard ved Radbjerg, i Væggerløse Sogn, Falsters Sønderherred. Til Gaarden hører ialt lidet over 8 Tønder Hartkorn, Jorderne, som ere af bedste Bonitet, ere inddeelte i 9 Marker, hvorved ere plantede en stor Mængde Pile, foruden en velfredet Skov, paa circa 8 Tønder Land, der støder til Sundet mellem Lolland, og Falster, og giver Eiendommen en behagelig Beliggenhed. Af Tørveskiær, af god Bonitet, haves til Gaarden mere end til Beboerens eget Forbrug Gaardens Bygninger, som bestaaer af 4 sammenbyggede Længder, udgjør 52 Fag, deraf Stuehuset 17 Fag, muret med brændte Steen; derved en smuk anlagt Hauge, med endeel unge fine Frugttræer og Espallietræer af Apricos- og Perskentræer samt Viinranker. Herforuden er ved Gaarden et nyt opført Huus af 8 Fag, hvori er indrettet en Hestemølle, hvor Gaardens Huusholdningskorn formales. Desuden et nyt Huus ved Gaarden paa 5 Fag, hvori Kølne, Skorsteen og Bagerovn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Endnu er paa een til Gaarden hørende Parcel et smukt Stuehuus paa 10 Fag, muret med brændte Steen, for faae Aar siden af nye opbygt. Tiltrædelsen af Eiendommen kan, om Kjøb træffes, skee til førstkommende 1ste Maji og med i Kjøbet kan følge det fornødne Korn til Vaarsæden, samt nogen Besætning, efter Kjøberens Ønske. Endeel af Kjøbesummen kan, om forlanges, mod lovlig Sikkerhed blive indestaaende i Eiendommen. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Hos Gartner Teioner paa Christianssæde kan bekommes alle Slags Haugefrøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-21
Funden. Torsdagen den 20de denne Maaned er fundet en Stang Jern imellem Knuhtenborg og Huusebye, Den rette Eier kan faae den hos Hr. Kjøbmand, Lunddahl i Mariboe, imod at opgive Kjendemærkerne, en billig Findeløn og dette Avertissements Bekostning. Mariboe, den 21de Februari 1817.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
11te Aargang. Lollands Falsters Stift No. 16. privilegerede. Kongelig om Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. da at den 25de Februarii 1817. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
Spanien. Kongen veed at erhverve sig Adelens, og især Geistlighedens Hengivenhed, ved de Forrettigheder, som han indrømmer dem, og Almuens Kjærlighed ved sin Nedladenhed. Modstanderne mod den nu værende Regjering findes især i Kjøbmandstanden, og blandt Militairen; disse ovække af og til Uroligheder. En nye og at gelse skal nyeligen være opdaget: Oberste Cholin- og 12 andre Officierer bleve bragte under stærk Bevogtning til Fæstningen Pampelona og man ventede paa deres Henrettelse. Endnu forbydes alle fremmede Skrifter, der bliver næsten intet trykket uden Hoftidenden og Bønnebøger. J det øvrige forfalder den indvortes Velstand meer og meer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
For nærværende Tid fører Spanien sig op med 821 Generalspersoner. Linieinfanteriet bestaaer af 50 Regimenter, hvoriblandt et Regiment italiensk Jnfanterie og 3 Schweitzerregimenter. Rytteriet bestaaer af 30 Regimenter, foruden Militzen. Det til Sydamerica bestemte Corps bestaaer af 10 Regimenter Fodfolk og 5 Eskadroner Cavallerie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
Sydamerica. Efterretningerne om den derværende Friheds Kam ere endnu, som sædvanlig, høist uvisse, baklende og hinanden modsigende, da, som det gjerne pleier at skee, ethvert Partie smigrer sig med at gaae af med Profiten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
Den betydeligste Fægtning imellem de Kongelige Spanske Tropper og Frihedsvennerne fandt Sted den 3die April i Districtet af Culpina. En vis Camargo, som commanderede en Division af Jnsurgenterne, fangedes og dræbtes af de Kongelige Tropper, tilligemed endeel andre Anførere; de øvrige Fanger bleve ihielskudte. - Stærke Afdelinger af den Kongelige Armee gjennemstrøife Landet i alle Retninger under General Pezuela, Krigen føres ellers med en uhørt Forbittrelse og et mageløst Raserie, f. Ex. Frihedøvennerne søgte at rive Geværerne fra de Kongelige Tropper, som om de slet ikke behøvede at frygte for samme. De spanske Soldater bleve omtingede af dem, og maatte sægte Mand imod Mand, og fornemmeligen for at forsvare deres Vaaben. De spanske modtoges med en saa tyk Steenregn, at det var umueligt for dem at afskyde Geværerne, og de kunde allene forsvare sig med Basonetten, med hvilken mere end 500 af Jnsurgenterne dræbtes. Den berygteat tagne, Pedto Rolasco Villatubia skal henrettes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
J Avisen fra Cadix berettes, at de portugisiske Tropper ere indmarscherede i Fæstningen Montevideo med Kongen af Spaniens fuldkomne Samtykke. Men som en Feil i Alcoranen bemærkes, at GeneralLecors Proclamation desangaaende er uden Datum. Desuden er det ikke troligt, at der i Engelland ikke skulde have været hørt et eneste Ord om Tildragelserne ved Platafloden, som allerede for en Maaned siden havde været bekiendte i Lissabon. Formodentlig ere Tropperne afmarscheerte fra St. Catharina, og hvo som vil tage Landkortet i Haanden og beregne, hvad Vedligeholdelsen af en Armee paa 10,000 Md. fordrer, i sydamericanske, hede og oversvømmede Egne, han barer sig nok for at fæste Tro til Fortællingen om dette hurtige Spring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-25
Naturbegivenheder. J denne Tid har man i Paris lagt Mærke til et forunderligt Særsyn. Om Aftenen, selv naar ingen Stierne viser sig paa den skyefulde Himmel, vorder den paa eengang rødladen. Branden synes i nogle Øjeblik at slukkes og igjen at tændes. Overtroen troer at dette spaaer ikke noget godt.