JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Nyeste Post-Efterretninger Man formoder, hedder det i det Engelske Blad, Star: at den forestaaende Parlaments Session vil blive meget stormende; thi Misfornøielsens Til vært i Jrland, Udeblivelsen af de lovede Besparelser, i Statsudgifterne, Jordeiernes og Manufacturisternes Klager over Mangel paa Afsætning og Næringsløshed, ligesom endelig den tvetydige Rolle, som den Engelske Regiering har spillet ved Frieheds krigen i Amerika og Grækenland, ville give Oppositionen et rigeligt Stof til at angribe Ministerne. – Fra Jrland lyde Efterretningerne endnu bestandigt sørgelige; hver Post medbringer Efterretninger om nye Mord, som Jnsurgenterne have begaaet, og nye Trudsler, som de udstøde. En overordenlig Kongelig Commission har begyndt i de oprørte Egne med Sags Anlæggelse mod Forbryderne og nogle Personer ere allerede dømte til Døden. Da denne Commission bliver understøttet af en stærk militair Magt, saa vil det maaskee lykkes den til en Tid at undertrykke Oprøret; men varige Virkninger kan det ikke have. Jrland maae først erholde et andet Regieringsystem, naar det skal blive et roeligt og lykkeligt Land, og for England en nyttig Søsterstat og intet farligt Kræft saar. Jrland maae nemlig regieres paa en Jrlandsk Maade, eller efter Love, som passe til Folkets Aand; at man nu i 500 Aar har bestandig villet paatrænge Folket Engelske Love og Jndretninger er Hovedaarsagen til den uophørlige Misfornøielse. Desuden bestaaer Jrlands Ulykke væsentlig deri, at de fleeste Jordeiere ere Englændere, som ere Descendentere af de Personer, som fordum erobrede Landet; de bekiende sig ikke til den samme Religion som Folket; de leve sielden paa deres Godser og overlade alt til deres Forpagtere, og Lovene bruges kun som et Middel til Undertrykkelse; deraf reiser sig Landbeboernes Had mod alt hvad der staaer i Forbindelse med Statsforvaltningen og Regieringen. Retspleien er ligesaa kostbar i Jrland. som i England uagtet Folkets Fattigdom, og dertil er den i Godseiernes Hænder. Endelig tvinger man en Masse af 4 Millioner Mennesker imod deres Samvittighed og med deres Ansigtes Sved til at underholde en fremmed Kirke, nemlig den protestantiske, som har hævet sig paa den katholske Kirkes Bekostning; som nu nyder dens Jndkomster, undertrykker den, og forholder dens Bekiendere den vigtigste Deel af de statsborgerlige Rettigheder. En saa unaturlig Tilstand kan ikke vare altid; Regieringen indseer det nok, men det er vanskeligt at forandre. Det er mærkeligt, at Herr Goulborn er valgt til den nye Lordlieutenants Secretair, da han er en erklæret Fiende af Katholikernes Rettigheder. - Uagtet den uroelige Tilstand, hvori Jrland befinder sig, tilvoxer dog Landets Folkemængde bestandigt og anslaaes til syn Millioner og 300,000 Personer. - Næsten i alle Englands Grevskaber blive i denne Tid holdt offentlige Forsamlinger for at overlevere Bønskrifter til Parlamentet om at forbedre Landboernes Kaar vedat indskrænke Statsudgifterne og at nedsætte Skatterne. Der tales om, at Ministerne ville og saa foreslaae i Parlamentet, at nogle Skatter, som trykke Landmanden skulle ophæves, og at en moderat Jndtægtsskat skal indføres i deres Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Statsindtægterne have imidlertid i det sidste Aar forbedret sig over en halv Million Pund Sterling, imod det foregaaende. Fabrikkerne begynde at komme sig, og man venter sig de største Fordeele af Handelen paa de nu uafhængige Spanske Colonier; men Landmandens Tilstand er trykkende og den eneste Udvei til Lettelse for ham er, at Godseierne ville nedsætte Forpagtnings Afgifterne; Greven Fitzwilliam er heri foregaaet de øvrige med et godt Exempel. - J Ostindien har man den største Fordeel af at dyrke det fordærvelige Opium, som sælges med stor Avance; i 1820 blev i Calutta solgt for over 10 Millioner Rupier. – J England er Veiret ligesaa uroeligt, stormende, regnfuldt og mildt, som i det heele øvrige nordlige Europa; man begynder nu i Tydskland at blive bange for, Vintersæden skal tage Skade, og Speculanterne begynde at giøre Opkiøb af Hvede. – Da man ingen Vinter kan faae i det nordlige Rusland, saa udebliver den sædvanlige Tilførsel paa Slæder og Levnetsmidlerne blive derfor stedse dyrere i St. Petersborg. Bahia have de Brasilianske Tropper gjort en Opstand imod Juntaen; men de Portugisiske Tropper forsvarede den og det lykkedes dem at bemægtige sig nogle af Ophavsmændene; men nogle Dage efter lykkedes det derimod Brasilianerne, at bemægtige sig to Casteller og derfra paa nye at bekjæmpe Juntaen, dog troer man at skulle snart faae Bugt med Oprørerne. - Det Engelske Blad Coureren forsikkrer imidlertid, at det ikke kan vare længe inden Brasilien løsriver sig fra Portugal, som ligesaalidet kan forsvare sit Herredømme over dette Land, som Spanien over sine Colonier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Den unge Kongelige Sachsiske Prins Clemens er død i Pisa af en Jnflammation i Hiernen. - Den Leipziger Nyeaarsmesse har dennegang været over al Maade slet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Den Preussiske Statstidende beretter, at Perserne skulle have erobret Bagdad; saa det synes at den Østerrigske Jagttager har taget feil, da den fortalte os, at Krigen med Perserne var forbi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Det nyeste, som man hører fra Grækenland er, at Demetrius Ypsilantii skal være udnævnt til Overhoved for Hellas (Grækenlands gamle Navn). Man veed ikke under hvilken Titel, dog troer man at det er under Titel af en Archont. 25 Senatorer fra de største Stæder skulle deele Magten med ham, og Regieringen have sit Sæde i Tripoliza. Denne Efterretning meldes i Journal de Paris og bekræftes ved en anden, som man har fra Livorno, hvori der fortælles, at Congressen for de helleniske Deputerede har nu publiceret deres Constitutions Document og proclameret Nationens Uafhængighed. Forresten meldes fra Morea, at der daglig ankomme Krigere dertil fra alle Europæiske Riger og at man haaber snart at kunne organisere en Armee paa 10000 Mand; men der er endnu bestandig Mangel paa Penge og Krigsfornødenheder. - Senatet i Hydra har forkastet de tre Tyrkiske Underhandleres Propositioner, som bleve understøttede af Engelske Agentere paa Øen Cerigo. Derimod har Senatet besluttet, at afsende 36 Fartøier til Cypern for at hielpe de Christne; ligeledes en Eskadre til Candia og endelig 15 Skibe for at hæve Skatter i Archipelet; ligeledes ere fra Øen Samos afsendte 2000 Grækere for at befrie Øen Chios.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Fra Grækenland hører man forresten intet taleom Fægtninger; det synes som Grækerne blot beskiæftige sig med at beleire Fæstningerne og at organisere deres Statsforfatning og deres Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Anledningen til Grækernes Angreb paa Arta var, at Suliotchefen Botschari vilde komme Al Pascha til Hielp med 3000 Mand; men han lod ham vide ved et Bud, at han nok allene kunde staae sig imod Chorschid Pascha; men at han hellere faae at man vilde angribe Arta, hvor hans dødelige Fiende Jsmael Pascho Bei opholdt sig. Botschari satte sig nu i Marsch mod Arta; men maatte underveis udholde en blodig Fægtning med Tyrkerne, hvori han dog seirede. Den 24de angreb han Staden; en blodig Fægtning opstod; men da de Albanesiske Tropper strakte Gevær saa tændte Tyrkerne, Jld paa Staden og smed sig ind i Castellet; om dette nu ogsaa er erobret er endnu tvivlsomt. Man vil have Efterretninger om at et Complot paa de Joniske Øer, som havde til Formaal, at myrde alle Engelske Soldater, er blevet opdaget. – Det er ellers mærkeligt nok, at Tonen i de Engelske ministerielle Blade med Hensyn til Grækerne er paa engang bleven forandret, og at de tale nu langt gunstigere om dem end tilforn. Maaskee den Engelske Politik kan nu finde det rigtigt at antage sig Grækernes Sag, efterat de have tilkæmpet sig foren Deel deres Frihed og begyndt at organisere deres Statsforfatning. – Den 14de Januar om Aftenen fik den Engelske Regiering Depescher fra Lord Strangford i Constantinopel. Hertugen af Bork afreiste strax med dem til Kongen i Brighion; deres Jndhold er ikke bekiendtgjort, men man troer slet ikke meere i England paa Freden, og selv de ministerielle Blade forsikkre, at man har Breve fra St. Petersborg af 20de November, som aldeles ikke lyde fredelige, og at ifølge Beretninger fra Odessa have Uordenerne i Constantinopel været langt betydeligere end man troer. – Jfølge den Preussiske Statstidende troer man ogsaa i Rusland bestemt paa Krigen; Magaziner blive nu anlagte ved Dnister, og i Odessa arbeides af al Magt paa Patroner. Divisionen Sabanief er bleven forstærket med tre Jægerregimenter for endnu at trække en nøiere Cordon ved Pruthfloden, og imedens de Wienske Efterretninger indeholde aldeles intet fredeligt, saa med dele de derimod følgende Efterretning, men som de dog ikke erklære for fuldkommen paalidelig: at den hele Russiske Armee skal siden den 23de December være i fuld Marsch til Pruth. Den 26de passerede 3 nye Divisioner Dniper, og Tropperne marschere selv omNatten; at Mandskabet maae paa 14 Dage forsyne sig med Tvebak, at alle Tropper ligge saa pakkede paa hinanden ved Pruth, at det synes umueligt at de kunne længe forblive i samme Stilling, saa at man formoder at Russerne ville inden faae Dage gaae over Floden. – Efterretninger, som man har fra en anden Kant fortælle, at alt synes at bebude at Udbrudet af Fiendtlighederne er ikke langt borte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
General Witgenstein vil og faae Dage forlægge sit Hovedqvarteer til Kischenev. Pruth er bleven stærkt besat med Jnfanterie; 200 Krudtvogne og et størt Antal Brandraketter ere nyelig passerede Chotym. -De Russiske Tropper, som staae imellem Pruth og Dnister have nyelig maattet sende alle deres Officeer og Soldater=Koner tilbage over denne Flod. Derimod ankomme daglige Tropper fra det Jndre af Rusland til Bessarabien, da ikke alle Tropper kunne passere Chotym, saa har man slaget to Broer over Floden ved Mohilew. - Storfyrste Constantin er afreist til Petersborg. J Aaret 1819 blev i det Russiske Rige af den Græske Kirkes Bekiendere født 1 Million 322, 134 Børn fødte, og 919000 Mennesker begravne. Jblandt de Døde havde 2 opnaaet den Alder af 140 til 150 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Endnu er ingen Forandring forefaldet i det Spanske Ministerium man vil vide, at Kongen har sat sig for ikke at ville udnævne nye Ministre, førend Stæderne Sevilla og Cadix have først antaget de Embedsmænd som har udvalgt; man mener, at Ministeren for det Jndre Hr. Felin, Justitsministeren Cano Manuel, Marinemisteren Hr. Balamal og Krigsministeren Hr. Salvador skulle blive afsatte. Men at derimod Dhrr. Bardaxi, Pellegrin- og Vallejo skulle forblive i deres Poster. Man vil ogsaa vide i London, at Majoriteten i Statsraadet har stemt for at ingen Minister skal afskediges førend de sydlige Stæder havde underkastet sig; men dertil er endnu intet Tegn. Stæderne blive endnu bestandig ved at udvise den samme Opsætsighed og dertil kommer, at i Staden Barcellona har Folket i Forbindelse med Nationalmilitsen og de regulaire Tropper erklæret, at ville følge Stæderne Cadixs, Sevillas og Murcias, Exempel, og en Adresse, som indeholder Anklage imod Ministerne er bleven underskrevet; men Gouverneuren og Generalen vilde ikke underskrive den og ere strax reiste til Madrid, andre Efterretninger ville endog sige, at Staden Barcellona har erklæret hele Cataloniens Uafhængighed og har oprettet en provisorisk Regiering. - Den Adresse, som Staden Murcia har overleveret til Kongen har opvakt Hs. Majestæts store Misfornøielse, som han har tilkiendegivet i sit Svar. – Den 5te Januar skulle de Spanske Militaire og Jnsurgenterne have fægtet med hinanden ved Jrun paa den Franske Grændse; man hørte tydelig det Raab: Love Kongen, Leve Constitutionen, imidlertid melde andre Efterretninger, som man har fra Spanien: at Jnsurgenterne ere blevne slagne i mange Fægtninger; dog melde Breve fra Bayonne, at det endnu skal være gaaet blodigt til den 1ste Januar. – Dhrr. Ardouin, Hubbard og Comp i Paris, de Herrer J. Lasitte og Kønig i Paris og de Herrer A. F. Haldimand og Søn i London have overtaget det Laan af 7 Millioner Piastere, som den Spanske Regiering har anholdet om.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Bonapartes Sølvtøi bliver for nærværende Tid solgt i London efter hans egen befaling. – Hertugen af Decazes har nedlagt sin Post som Ambasfadeur i England; Marqvis af Chatraubriand er kommen i hans Sted. – Det Complot, som er bleven opdaget i Saumur, skulde ikke have andet til Formaal, end at modsætte sig de nye Ministre, men ikke at styrte den Kongelige Magt. De Personer, som havde taget Deel i Sammenrottelsen, kaldte sig Frihedens Riddere. Planen skal have været saavel der som paa flere Steder i Frankerige i samme Øieblik at plante den trefarvede Fahne. Paa flere Steder i dette Land have alvorlige Uroligheder viist sig. Saaledes har Jndvaanerne i Staden Nye Breisach gjort Forsøg paa at bemægtige sig Krudttaarnet; men som blev forhindret af Garnisonen; og i Staden Metz har der været en Opstand, hvori Commandanten skal være bleven dræbt eller dødelig saaret. Nogle af de Underofficerer, som havde taget Deel i Sammenrottelsen i Belfortere blevne arresterede. – Den 14de Januar bleve Debatterne aabnede i de Deputeredes Kammer om den nye Trykkefriheds Forordning. Hr. Chifflet fremlagde Commissionens Betænkning over den; men hans Tale, hvori han sagde: at Adelen var, da den var erkiendt af Constitutionen, et Corps og en Classe i Staten, blev modtaget af de Liberale med den største Misbilligelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Placaten af 18de August 1820 er, ifølge Cancelliecirculaire af 29de f. M., hverken anvendelig paa Seminarister eller Veterinairskolens Elever; men de med Hensyn til disse ergangne specielle Anordninger staae fremdeles uforandrede ved Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
J Hovedstaden anvendes Gas-Belysningen 4 Steder; den ældste af disse Jndretninger er hos Grosserer Hambro paa Kongens Nytorv, hvor en Deel af Bygningen belyses; derpaa fremstod kort efter hmanden Gasbelysninger i det dramatiske Selskab Thalia, paa Østergade, hvor Theatret og Selskabets øvrige Locale belyses, hos Professor Ørsted, paa Nørregade, og endeligen det største af disse Anlæg, som er udført af Hr. Mac Ewoy, hvorved, foruden hans egen Gaard, tillige Amalienborg Plads skulde oplyses, hvilket dog for nærværende Tid ikke finder Sted. Ved alle denne Belysnings Fortrin maa imidlertid anvendes den Forsigtighed, at det dertil brugte Vand ikke benyttes til noget videre eller ud skylles paa Steder, hvor Mennesker eller Dyr komme, da Fiskene døe deraf, og i Oxford to Gange er indtruffet det Tilfælde, at tvende unge Mennesker, ere døde, ved at bade sig i Floden der, hvor Vandet fra Stadens Gasapparat løber ud i den. Værkets Eiere maae derfor nu udholde en Proces om (Hemp. Avis) Skades Erstatning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
J disse Dage solgtes ved Auction et Huus paa Cristianshavn, (som var forsikkret for 6,300 Rbdl. Sh.) for 2, 105 Rbdlr. S., et andet i Adelgaden (som var forsikkret for 2,500 Rbdlr. S.) for 1,275. Rbdlr. S. Men fra disse, i Sammenligning med Assurancen, lave Priser, lader sig dog ikke slutte til Eiendomspriserne i Almindelighed. Ei at tale om, at Assurancen ofte kunne være fra Tider, da Eiendommene stode meget høit i Prisen, saa kommer det meste an paa deres Beliggenhed. Saaledes blev ved Auctionen den 11te d. M. en Gaard i Gothersgaden, som kun var assureret for 7000 Rbdlr. S., betalt med 11,015 Rbdlr. S. Den sidste hører vel til Sieldenhederne i vore Dage, men i Almindelighed kan man dog antage, at vel vedligeholdte Steder i gode Gader ikke sælges over 20 PC. under Assurancesummen. De store Gaarde sælges forholdsviis meget billigere end de mindre og Huse af gimindelig Størrelse; dette har sin Grund deri, at Værelser af Middelstørrelse søges mere end de glim kende Etager, som mange ønske; men kun faa kunne betale. Ei heller ere Pakhuse, som før bidroge saa meget til at forhøie en Eiendoms Priis, nu mere af synderlig Værdie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
J afvigte Aar er her til Kiøbenhavn ankommet, saavel fra fremmede Stæder som fra de danske Besiddelser i Vestindien, Jsland, Færøerne og Grønland, 970 Skibe, og fra de danske Provindser og Hertugdømmene 1400 Skibe og Fartøier. Antallet af de herfra til forskiellige udenrigske Pladser afseilede Skibe beløb sig, foruden de afseilede Skibe og Fartøier til de danske Provindser og Hertugdømmene, til 700.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Hr. Gurgel, der i hele Europa er bekiendt for den største Mester paa Horn, og som siden tolv Aar har været bosat i Petersborg og i adskillige Aar givet Concerter i Paris, London og Hamburg med udmærket bifald, er tilligemed hans Søn ankommen til Kiøbenhavn, og det hedder, at han næstkommende Søndag med allerhøiste Tilladelse, vil lade sig høre ved Hoffet. Beundringsværdig er den unge fjortenaarige Gurgels Færdighed paa dette saa vanskelige og saamegen Anstrængelse udfordrede Jnstrument.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Torsdagen den 16de Januar gav Hr. Drouet sin sidste Concert paa Hoftheatret, understøttet af Dilettanter. Foruden en Concert af egen Composition spillede han Variationer af God save the King og Professor Weises Melodie til Frøken Jessens Nationalsang ganske mesterligen. Hvad man især beundrede ved Udførelsen af disse Variationer, var den sieldne Konst, hvormed han tog Thema og Accompagnement paa eengang. Han havde næsten fuldt Huus, uagtet en Parquetbillet kostede 2 Rbdlr. og en heel Loge i første Etage 25 Rbdlr. Det Bifald, han vandt, var almindeligt og fortient. Der er neppe nogen Tvivl om, at han, især med Hensyn til Færdighed, er den største nuværende Fløitenist. Han har faaet Foræringer af de fleste Monarker i Europa. Den forrige Konge af Holland, Louis Bonaparte, forærede ham en yderst kostbar Fløite af Crystal, med Guldbesætning, hvis Toner ere ganske fortryllende. Tilforn lod han sig høre paa denne Fløite; men da man i franske Blade var urimelig nok at paastaae, at det ikke var hans Konst, men hans Jnstrument, der frembragte hine Trylletoner, saa lagde han Crystalfløiten ganske til Side, og benytter sig nu ene af en almindelig JbenholtsHr. Drouet er en Mand paa 36 Aar fløite. af hollandske Forældre, men opdragen i Frankrig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Under den sidste stærke Storm omkom 2 Karle paa Marken, idet de om Aftenen vilde gaae til deres Hiem i Høirup Bye ved Fredericia. De havde været inde i et Huus ved Landerupgaard, omtrent 1/4 Miil fra bemeldte Bye, hvor de til Nødtørft nøde, nogen Vederqvægelse og derefter gik bort. Men den ene var ikke kommen langt fra dette Huus, inden han var falden, og fandtes der død; den anden derimod laae kun nogle Bosseskud fra sit Hiem. Begge vare de bekiendte for meget ædruelige og ordentlige Karle. – En Tærsker fra Wiufgaard fandt nogle Dage senere sin Død paa Marken i en Mergelgrav i en mørk Aften.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
J August Maaned forrige Aar er der fra Danmark og Hertugdømmerne udført følgende Artikler: 13,359 1/2 Tønder Hvede, 44. 494 Tdr. Rug, 62, 336 Tdr. Byg, 26,084 1/2 Tdr. Havre, 37 1/2 Tdr. Boghvede, 528 Tdr. Ærter, 627 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 302 Tdr. Hvedemeel, 238 1/2 Tdr. Rug og Bygmeel, 95 Tdr. Havre- og Boghvedemeel, 542 1/2 Tdr. Byggryn, 95 Tdr. Havre og Boghvegryn, 5791 Tdr. Malt; ialt 154,531 Tdr., og desuden 175,084 Pund Grubbe- og Perlegryn, samt 85,256 Pd. Smør og 140,040 Pd. Ost.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
De i Tydskland saa almindelige Juletræer, der, behængte med alle Slags Smaating, oplyses med Lys, og ere bestemte til at fornøie Børn i Julen, ere nu ogsaa komne i Brug i Kiøbenhavn; men paa fornemme Steder meere for Voxne end for Børn. Sidste Juul havde man saadanne Træer paa adskillige Steder. Træet behænges med alle Slags Fruentimmerstads, som Shawler, Sløre, Bjouterie & hvilke betegnes betegnes med Numere og uddeeles, efter samme, blandt Damerne i Selskabet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Ved et under 20de September 1802 oprettet Testament har Michael Pedersen Kierkegaard af Kiøbenhavn skiænket 3000 Rbd. Sølv, hvoraf de aarlige Renter skulle anvendes deels til Løn for en Skolelærer i hans Fodesogn Seding i Bølling Herred, Ringkiøbing Amt, Ribe Stift, deels til gode og hensigtsmæssige Bøgers Anskaffelse, samt et ham tilhørende i Seding Bye beliggende Huus til Skolehuus sammesteds, paa de Vilkaar, at hans da endnu levende Moder for sin Livstid skulde nyde Renterne af 2000 Rd. af Legatet, og efter hendes Død de af Testators Sødskende, som overlevede hende, saaledes at den Længstlevende af dem skulde vedblive at nyde Renterne af bemeldte 2000 Rdlr. allene; ligeledes skulde ogsaa Huset være de samme Personer forbeholden til Beboelse, saalænge nogen af dem ønskede eller forlangte det til saadant Brug. Legatet skal til Erindring om hans afdøde Morbroder bære Navn af Niels Sedings Minde, en Tavle med en passende Jnscription derom ophænges i Seding Kirke, og Legatet underlægges Biskoppens og Amtsprovstens Overbestyrelse. Under 21de November f. A. har det behaget Hs. Majestæt at resolvere, at bemeldte Fundats til Niels Sedings Minde allernaadigst maatte confirmeres aldeles gratis, og at Testator for denne sin Gave til offentligt Brug skulde tilkiendegives Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Directionen for Garnisonsskolevæsenet i Kiøbenhavn, som fra Aaret 1820 har overtaget Bestyrelsen, af det Stistruxske Legat til Skolehielp, uddeeler herefter Legatet i hver Januar Maaned for det henrundne Aar med 11 Rbd. 24 s. Sølv, som er Værdien af de oprindeligen for hvert Barn bestemte 10 Kroner; men da denne Sum vilde blive alt for ringe, naar det af Testator foreskrevne Jndkiøb af gudelige Bøger for hvert Barn først gik fra, saa var Bibelselskabet faa god at skiænke 5 Exemplarer af det Ny Testamente og Directionen for Vaisenhuset 5 nye Psalmebøger til dette velgiørende Øiemeed, saa at Directionen kun behøvede at tillægge Balles Lærebog, Luthers Catechismus og Thønboes Bibelhistorie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
J Kirkeaaret 1821 ere i Viborg Stift: ægteviede: 604 Par. Fødte: af Mandkiøn 962, af Qvindekiøn 927, ialt 1889, uægte Børn af begge Kiøn 142; tilsammen 2031. Dødfødte af begge Kiøn 72. Døde: af Mandkiøn 785, af Qvindekiøn 782, tilsammen 1567, altsaa ere 464 flere fødte end døde. – En Kone er nedkommen med 3 Drengebørn, hvoraf de 2 døde, og en anden Kone fødte et Misfoster, som havde 6 Fingre paa den høire Haand og ingen Næse; men paa den ene Kind tre Kiødklumper og i Midten en Aabning, saa man kunde see ind i Ganen. Overlæben og Tandkiøbet i Over munden favnedes aldeles. Paa den ene Fod vare de to mindste Tæer sammenvoxne. Oven i Hovede og Nakken havde det to store Ar. – Blandt de Døde anmeldte 51 Børn, som ere døde af Kighoste og Mæslinger. 15 Mennesker ere omkomne ved ulykkelige Hændelser, og en Kone har hængt sig at Tungsindighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Ribe. J Ribe Stift ere i Kirkeaaret 1821 ægteviede 1311 Par, fødte af Mandkiønnet 248. og af Qvindekiønnet 2237, ialt 47215 – heraf 249 udenfor Ægteskab. – De Dødes Antal udgiorde 1740 af Mandkiønnet og 1821 af Qvindekiønnet, tilsammen 35615 – altsaa 1160 flere Fødte end Døde. – Blandt de Fødte 37 Par Tvillinger og 1 Dreng med et Hareskaar og 6 Fingre, paa hver Haand. – 32 ere omkomne ved forskiellige ulykkelige Hændelser og 5 have ombragt sig selv. 33 døde i en Alder mellem 90 og 100; men ikkun 2 overlevede det 100 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Baggesen har under sit Ophold i Paris leveret adskillige aandrige Skrifter paa Fransk, blandt andre L'Abeille, som ere blevne optagne der med stort Bifald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Litteratur. Fra Pressen er udkommen: Saa lidet kan man bygge paa Mimer, Resultat af en bibliographisk, linquistisk Undersøgelse, anstillet i Anudning af Nytaarsgaven Mimer, ved J. Jespersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
Døde. Krigsraad og Pakhuusforvalter L. A. Hafs, den 11te Januar i Helsingøer. Sognepræst i Carise A. Zoffmann, 73 Aar. Mad. D. K. Kock fød Hansen, 80 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
J den 1004 Wandsbecks Trækning udkom: No. 50. 11. 41. 22. 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-26
(Coursen er denne Postdag uforandret).