JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Den 14de Novbr. feirede Kiøbenhavns Stadshauptmand, Chefen for det borgerlige Jnfanterie og Artillerie, Hr. Oberst og Ridder Thortsen, ten Dag da han for 50 Aar siden indtraadte under Hovedstadens Borgervæbning. Om Morgenen begave begge Borgercorpsers Officerer sig til hans Bopæl, hvor de bragte ham deres Lykønskning og overrakte ham, som Jubelgave, en, at af afdøde Dalhoff forfærdiget, smagfuld og rigt forgyldt Æressabel, med Port d'Epee, og et Par Oberst Epauletter. Om Middagen samledes Borgercorpsernes Officerer til en festlig Diner paa Skydebanen, til hvilken, foruden Stadshauptmanden, tillige vare indbudne: Chefen for Generaladjutantstaben H. E. Generallieutenant v. Bülow (der dog ved Upasselighed hindredes fra at bivaane Festen) og Stadens Commandant, Hr. Kammerherre og Generalmajor v. Gruner. Entre-Værelset blev Stadshauptmanden ved sin Jndtrædelse modtagen med en af Ochlenschlager digtet Sang, efter hvis Afsyngning et jublende Hurraraab hilste den Hædrede. Den i sin Tid af sine mange heldige Cure i Kiøbenhavn saa bekiendte og meget omtalte Dr. Heinrich Wietting, der, efter ved Høiesteretsdom af 27de August 1827 for Qvaksalverie at være dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 5 Gange 6 Dage (hvilken Straf dog ved kongl. Resolution blev ham eftergivet), ved Politiets Foranstaltning blev ført ud af Landet, med Advarsel om ikke oftere at lade sig finde i de danske Stater, har i afvigte Foraar atter indfundet sig her og under sit Ophold frastiaalet Handelsgartner Mohr et Gulduhr med tilhørende Uhrkiede og Signeter, tilsammen vurderet til 133 Rbd. Sedler. For dette Tyverie er han nu ved den kgl. Lands-Over- samt Hof- og Statsretsdom af 12te November 1833 tilfunden at hensættes 18 Maaneder i Kiøbenhavns Forbedringshuus, samt, efterat have udstaaet denne Straf, ved Politiets Foranstaltning at udføres af Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed, Landgreve Carl til Hessen, vor Allernaadigste Dronnings Fader, har, til Erindring om den levende Glæde, Høisamme følte ved at være Vidne til Hs. Majestæt Kongens lykkelige Helbredelse paa Louisentund i Julii Maaned d. A., ladet en Medaille slaae: paa Aversen Hs. Majestæts Brystbillede med Omskrivt: Den König Friederich Vl. von Dännemark dem Allgeliebten geweidt, og paa Reversen: Wiederherstellung des allertheuersten besten Königs. Louisenlund 1833. Neu-Platina. Stemplerne ere skaarne af Professor Jacobsen, Medlem af Academiet for de skiønne Konster, og Prægningen er skeet paa den Kongelige Mynt. Exemplarer af denne Medaille bleve den 28de October, som den dertil saa saare passende Dag, overleverede Hs. Majestæt Kongen og Hs. Majestæt Dronningen, ligesom de herværende Kongl. banks Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102 Rbdlr. Dito i Sedl. 105 1/5 a 106 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligat. Renten pr. 6te Jan. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. Bcomk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 Procent 99 1/2 a 100. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 100. – – 4 Procent uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 71. - - NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bmk. Norske Speciesdl. 156 a 156 1/2 Rbd. (Jfior 150 1/2.) Svenske Sedl. 44 1/2 a 45 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Beltpassage. Fra d. 15de til d. 21de November. Til Fyen. Kbmd. Berger; Ritmester v. Kobbe; Pastor Bech og Kone, H. Exc. Grev Reventlau Kremmenie; Forp. Rasmussen; Propr. Lange; Kammerr. Amtsf. Becher; Exam. jur. Schaldemose, Schjern og Morch; Hs. Exc. Grev G. Moltke; Grev Scheel; Cand. juris Larsen; Pastor Bredsdorff, Jfr. Lange og Sundbye, Cand. Theol. Blædel; Jfr. Brundtwig; Frue Smidt; Kammerr. Sech; Jfr. Stilling; Kbid. Heuss; Handelsf. Stein. Til Siælland, Krigsr. Kellinghusen; Søe=Kapt. Elbrecht med Frue; Secretair, Proviantsforv. Mariager med Frue; Jfr. Kehlet; Cand. Theol. Mau; Hattefabrikant Soderstrom; Stud. Gortz; Strompeh. Floe; Kbmd. David og Brodersen; Stud. Jbsen; Handelsreisende Kann, Stud. Wiborg; Fuldm. Knorr, Kammerr. Leth; Kammerj. Overand. Regimentsqv. Lüttichau, Stud. Bentsen og Faaborg; Kbid. Wandel; Jfr. Smidt: Dandsel. Lund; Stud. Dehlholm; Handelsb. Jacobsen; Handelskommissair Ellen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
AVERTISSEMENTS. Med dyb Kummer bekjendtgjøres for Slægt og Venner, at det behagede det allvise Forsyn, afvigte Nat Kl. 2 Slet, ved en blid og roelig Død at bortkalde, efter 7 Ugers haardt Sygeleie, min inderligen kjære, trofaste Mand, Cancellieraad Nicolai Ditlew Holm, Herredsfoged og Skriver i Løve Herred, i sin Alders 50 1/2 Aar og i vort Ægteskabs 11te Aar. To Børn modtage ham i Evigheden, fire umyndige Smaa ville haardt komme til at savne deres omhyggeligste Forsørger og eet maatte miste den bedste og ømmeste Fader, end førend det skuede Dagens Lys. Mindet om denne ædle Hengangne skal stedse bevares dyrebart og kjært i mit og i mine faderløse Børns forgfulde, taknemmelige Hjerter. Kirkehelsinge den 12te Novbr. 1833. Christiane Amalia Holm, fød Rørbye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Fra Pressen er udkommen: Om symbolske Boger i den lutherske Kirke, en videnskabelig Undersøgelse ved Wilhelm Rothe, faaes for 4 Mk. 8 s. hos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Da intet antageligt Bud skete over Skielskjøre de undertegnede tilhørende faste Eiendomme i Skielskiør, som den 12te dennes blev opbudet til Auction, saa bliver samme, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren stillet til en nye Auction, som afholdes paa min Boepæl, Fredagen den 29de dennes om Formiddagen Kl. 10-11, alt i Henhold til de i denne Avis forhen, No. 84, 85 og 86 indrykkede Avertissements. Skielskiør den 15de November 1833. M. C. Bay. 500 Rbdlr. rede Sølv af Slagelse Kiøbstæds Overformynderies Umyndiges Midler, kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til undertegnede Overformyndere. Slagelse Kiøbstæds Overformynderie den 21de November 1833. C. P. Holm. I. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Undertegnede, som agter kun at opholde sig her til Torsdagen den 28de dennes, tager sig herved den Frihed at bekiendtgiøre det ærede Publikum, at jeg, ifølge min allernaadigst meddeelte Bevilling, fordriver og udrydder Rotter og Muus samt Væggetøi, saavel i Huse, Skibe, som i Stæder og paa Landet. Reflecterende behage at henvende sig i mit Logie hos J. Jørgensen i Slagese. N. Hirsch, Kammerjæger fra Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
En god tosædig Karet, af smuk og moderne Facon, kan erholdes tilkiøbs for en billig Priis, naar man henvender sig til Avisexpeditionen, hvor nærmere Anviisning gives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
En engelsk Karet med Lygter, et meget Nestved, brugt og vel vedligeholdt, samt fortrinlig indrettet til Reisevogn, er underhaanden at faae tilkjøbs for en meget billig Priis. Vognen forevises af Vagtmester Frederiksen paa Exerceerskolen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-23
Natten imellem den 11te og 12te dennes er bortgaaet, eller bortstiaalet, fra Harrested Hovmarker; en sort Qvie lidt hvid under Bugen, en sort Dito, begge 2 Aar gamle, mrkt. med et Stk. af det høire Øre, samt brændt paa et af Hornene H. 33. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur af Gaardmand Rasmus Larsens Enke. Vallensved pr. Nestved den 22de November 1833.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den for er landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aar. Tirsdagen den 26. November 1833. No. 95. 19de Aar. Tirsdagen den 26. November 1833. Tirsdagen den 26. November 1833. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Den mærkværdige Avanturier Marqvien af St. Germain.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
J dette Blad ere Efterretninger meddeelte omden saa bekiendte Bedrager Cagliostro; det staaer tilbage at omtale hans Overmand Marqvien af St. Germain, en Mand, som engang spillede en stor Rolle og bedrog mange Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Greve de Lamberg fortæller i sin Memorial dun Mondain følgende om ham: Hans Navn skal egentlig have været Marqvis d'Aymar eller Bellmar; men kaldte sig St. Germain. Lambert saae ham i Venedig i Aaret 1769 hvor han havde forsamlet 100 Fruentimmer omkring sig, som han brugte til at giøre Forsøg med Hør, hvilket han vilde blege og giøre ligesaa brugbart som Jtaliensk Silke. Han fortalte at han var 350 Aar gammel og havde kiendt den Persiske Schah Tha mas Kulikan. - Da Hertugen af York ankom til Venedig, forlangte han af Senatet at tilstaaes Rang over denne Prins; man vidste, sagde han, hvo Hertugen af York er, men Marqvien af Bel mars Titler ere endnu ubekiendte. Han paa stod at besidde en Balsom som kunde giøre gamle Folk unge. – Jeg spurgte ham om han vilde snart begive sig tilbage til Frankerige; han forsikkrede mig med en suffisant Mine, at den Flaske, som han havde givet Kongen af Frankerige, og som holdt hans Kræfter vedlige, var nu snart opbrugt. Han vilde derpaa træde offentlig fremmed stor Opsigt og give sig tilkiende for hele Enropa. Han fortalte, at han havde været i Pekinuden at angive sit Navn, og da Politiet forlangte at han skulde angive det, saa svarede han, at han ikke vidste det selv. Han fik i Venedig Breve, uden paa hvilke der stod kun det ene Ord "Venedig. Hans Secretair spurgte paa Posten kun efter saadanne Breve, som ikke vare addresserede til nogen bestemt Person.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Da han kom til Paris forærede Kongen af Frankerige ham, efter Marskallen af Sachsens Død, Godset Chambord og omfavnede ham da han tog Afskeed med ham. St. Germain blev i gode Huuse modtaget med Fornøielse og Udmærkelse. Han besøgte ofte Princessen af Anhalt, den Russiske Keiserinde Catharina den, 2dens Moder. (Jngen Under derfor, at Catharina den 2den ikke skiænkede Cagliostro siden nogen Tiltroe). Princesse, sagde han engang til hende, jeg maae finde meget Behag i Deres Selskab, da jeg har kunnet forglemme, at min Vogn, der skulde kjøre mig til Versailles, har ventet paa mig i to Timer. - Man kan ikke forundre sig over, at han fandt saameget Adgang til de Store, da han virkelig var en Mand, som var begavet med mangfoldige Talenter og i den Grad, som man sielden finder dem forenede hos et enkelt Menneske; blandt andet spilte han udmærket godt paa Violin; men altid bag en Skiærm, hvorved det da lød, som man hørte 526 Jnstrumenter paa een Gang. Han talte meget og meget godt og giorde dem han talte med saa passende og vel over lagte Spørgsmaal, at han satte dem i Forundring. Han viste mig en Stambog, som skulle tiene til et Vidnesbyrd om hans høie Alder; jeg fandt i den nogle Sætninger, som den berømte Montagne skulde have skrevet i den i Aaret 1555, selv nogle Ord skrevne af min egen Bedstefader Caspar Fredrik af Aaret 1678, og som maae have været en Efterlignelse af disse Mænds Haandskrift. Men han vidste at tale om de hengangne Tider med en saadan Nøiagtighed, at det sieldent kunde lykkes at gribe ham i en Vildfarelse. En beundringsværdig Mand var han unægteligt: Han forbandt en Gave til at overtale, forbunden med Skarpsindighed, en ualmindelig Lærdom og en stor Hukommelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Nyeste Post-Efterretninger. Det gaaer med denne udenlandske Post, som med de foregaaende; den har medbragt lidet Nyt og lidet Sikkert fra Spanien. Kun dette veed man, at Jnsurrectionen griber og sig og er langt fra at være undertrykket. Hovedqvæstionen er om Frankerige vil blande sig i Sagen, hvortil Dronningen synes at trænge. Et Skridt er giort som synes at være et Forbud derpaa; thi Journal des Debats af 16de November melder: at fire Franske Krigsbrigger have faaet Ordre til at deblokere St. Sebastian, hvortil Castanon og El Pastor have taget Flugten, og som Jnsurgenterne holde indsluttet fra Søesiden ved nogle Barker. Man disputerer paa Børsen om dette kan kaldes en Jntervention eller ikke. Man troer at den vil finde Sted, og at der er udarbeidet et Memorandum i det udenlandske Departement om Nødvendigheden, af, at den bliver foretaget saavel fra Engelsk som fra Fransk Side, og man har talt om, at naar de Franske besætte de nordlige Stæder, saa skulle Englænderne besætte Cadix. Ogsaa tales om, at de tre Magters Ambassadeure have protesteret mod Jnterventionen. Man veed Jntet om alt dette med Vished; man veed kun, at Moniteuren tier om de Spanske Anliggender, og allerede denne Tanshed er en Mærkværdighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Det ministerielle Aftenblad Journal de Paris beretter, at man har faaet Efterretninger fra Madrid af 4de November. Spanien skal være roelig paa de Baskiske Provinser og en Deel af Castilien nær, dog skulle nogle faage Gueriller have viist sig i Nærheden af Valencia. Forbedringerne følge hurtigt ovenpaa hinanden; saaledes er en Junta nedsat for at prøve Lovene og Uldhandelen; ogsaa indeholder Hoftidenden flere Decreter for at undersøge de offentlige Underviisningsanstalter. Den 1ste November opholdt Don Carlos sig endnu i Castello Branco i Portugal, omgiven af nogle faa Spanier og nogle Portugisere. J en sildigere Artikel siger samme Blad: at der forefaldt Uroeligheder i Valencia den 30te og 31te October, og som bleve foraarsagede ved Ordren til at afvæbne de Miguelitiske Frievillige. Nogle Landsbyer revolterede; men Lydigheden blev igien tilveiebragt. Man seer at Majoriteten af Halvøens Jndvaanere forholde sig roelige og underdanige; men i de Baskiske Provinser er Jnfurrectionen taget til og General Sarsfield er ved Præsten Merinos Opstand i Gammel-Castilien hindret ham fra at rykke imod dem. Den nyeste Spanske Hoftidende af 5te November indeholder: at en Engelsk Coureer er ankommen med en Lykønskningsskrivelse fra Konge Wilhelm til Dronning Jsabella. Regentinden skal stedse meere vinde Gemytterne. Den 3die reed hun ud, ledsaget af 12 Adelsmænd, 12 Mayordomos og tre Kammertienere, som i Konge Ferdinands Tid. - Nye Efterretninger fra Grændserne fra Spanien indeholde: at General Sarsfield befæster Burgos for at Jnsurgenterne ikke skulle bemægtige sig Staden, naar han bryder op mod Vittoria, i hvilken Stad Jnsugenterne skulle paa Carlsdagen have begaaet store og blodige Udsvævelser. Man siger at Jnsurgenterne i de Baskiske Provindser have en Armee paa 32,000 Mand paa Benene, og have besat Tolosa og Jrun; de have hele Navarra i deres Magt, paa Fæstningen Pampelona nær ligesom i Frankerige Ungdommen sværmer for Republikanismen, saaledes sværmer den i Spanien for Absolutismen og Jnqvisitionen, dog meest paa Landet. De Franske Tropper samle sig i stort Antal paa Spaniens Grændser, og man fortæller: at General Harispe skal have tilskrevet Gen. Castanon, at en Fransk Armee vil bestemt rykke indi Spanien. Det er en Lykke for Dronningen, at hun har det vestlige og sydlige Spanien paa fin Side, eller dog Søekysterne; thi der leve Jndvaanerne i større Samqvem med andre Nationer end inde i Landet, og Culturen er større. - Et Rygte siger, at de Franske Tropper have besat Broen over Floden Bidassoa. - Det er at formode ved Moniteurens vedvarende Taushed, at der er en stor Homme lighed i Værk, f. Ex. at Regentinden har forlangt Hielp af Frankerige, og at den vil blive forkyndet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Man læser nu en meget udførlig Proclamation, som Jnfanten Don Carlos har der 61 October 1833 udstædet i Staden Valencia de Alcantara til det Spanske Folk, hvilken er understrevet med de Ord: Jeg Kongen; og hvori han giver sig Titelen af Konge Carlos den 5te. Han erklærer deri, at han er Rigets retmæssige Konge; at hele Europa vil stemme overeens med hans Cabinet, til at tilveiebringe Orden i Riget, da dette kun erkiender provisorisk den revolutionaire Regiering: at en saakaldet Regiering forskaffer sig vel Lydighed i Madrid med væbnet Magt; men at han ogsaa under denne vil finde troe Forsvarere af sine Rettigheder; at han kun vil erkiende den sande og lovmæssige contraherende Statsgield; at han vil beskytte Forfædrenes Religion ved saadanne Jnstitutioner, som altid have bevaret den for den kiætterske Philosophies Jndflydelse. Han vil kalde de Cortes sammen i lovmæssig Form, for at aflægge TroeskabsEed og erkiende hans Søns Prinsen af Asturiens Thronrettighed, og lade dem bekræfte Grundloven om Thronfølgen. Han vil oprette et Ministerium for den religiøse Cultus, for at skaffe Religionens Tienere Adgang til sin Regiering. Civillisten for ham og det Kongelige Huus skal engang for alle ansættes til 36 Millioner Realer. Hans Søn Prinsen af Asturien (15 Aar gl.) skal udnævnes til Generallissimus over Armeerne, og han haaber at hans forestaaende Formæling skal tiene til at forhøie det Spanske Folks Hæder og Magt (man siger med en Datter af Hertuginden af Berrid. Hans anden Søn Jnfanten Don Juan Carlos skal udnævnes til Storadmiral over de Kongelige Flaader for under Guds Biestand at bevirke Pacificationen af de ulykkelige og rebelliske Colonier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Fra Constantinopel berettes under 9de October: at nogle Koffardiskibe ere ankomne dertil fra Odessa ved hvilke erfares: at den Russiske Flaade er provianteret og holder endnu Søen, og at Armeen i Krimm forstærkes, da den Russiske Keiser har besluttet, uagtet Mangelen paa Korn og Foder i Sydrusland, at holde en stor Armee der forsamlet. Man bemærker derfor ogsaa, at Sultanen, maae vel finde sig i Paschaen af Ægyptens benægtende Svar angaaende Tributens Erlæggelse, med mindre den Russiske Regiering skulde være af en anden Mening. Vicekongen har ladet bestille 15000 Gevære i Belgien. Han har afsendt sin Admiral Osman Bey med nogle Krigskibe til Candia for at kue de Græske Rebeller, med hvilke nogle Tyrker have forenet sig; han har indtaget een af deres Landsbyer med Storm, hvorpaa de have adspredt sig. - Constantinopel er vel nu roelig, men det Jndre af Riget er saa opfyldt af Siæring, at Sultanen kan hvert Øieblik trænge til Ruslands Assistence. Saaledes skal Kadi Kiran, Chef for et Korps irregulairt Cavallerie paa 6000 Md., have gjort Opstand i Anatolien, og da Sultanens Tropper rykkede imod ham, forbundet sig med Jbrahims Armee. - J Albanien skal herske en fuldkommen Opstand. Paschaen af Janina, overalt omgiven af Oprørere, skal have maattet rømme Staden, og taget Flugten til Biergene med 300 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Commandanten i Albassau er bleven myrdet i et Oprør og Vezieren af Skutari er indsluttet i Castellet. - Tillægs-Artikelen til Tractaten imellem Rusland og Porten lyder saaledes: Da Hs. Høih. Sultanen ikke befinder sig istand til at betale de store Pengesummer, som han skylder Rusland, og til at erstatte de store Tienester, hvormed hans ophøiede Allierede, den Russiske Keiser, har bevirket hans Vedligeholdelse, saa vil han til en Giengieldelse derfor bestandig lukke Giennemfarten, igiennem Dardanellerne, paa den blotte Forlangende af denne Souverain, for alle Nationers Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Fra München berettes: at naar nogle Tumulter undtages paa Øerne Ægina og Tino, som bleve undertrykke af et Par Compagnier, saa er Roe ligheden ikke bleven forstyrret i andre Deele af Kongeriget eller tegner til at blive det. Folket elsker Kongen og Greve von Armansperg nyder, almindelig Tillid. Man troer at Regentskabet vil blive ham allene overdraget. - Østerrigs Handel paa Grækenland tiltager betydeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Fra Berlin skrives: at i Henseende til den politiske Stemning kunne Jndvaanerne i Frankerige inddeles der i 4 Klasser, den gamle Adel er stemt for Bourbonnerne, det vil sige for Hertugen af Bordeaux, da de ikke ville høre noget om Carl den 10de, Hertugen af Angouleme og Hertuginden, af Berri, dog begynde nogle af de gamle Familier at nærme sig til den nye Regiering, saaledes de Montmorencys, og man kan være vis paa at flere ville følge dette Exempel, ligesom Ludvig Philips Regiering consoliderer sig og han fierner sig fra Revolutions-Principerne. Da Handel og Fabriker blomstre, og Paris vil bløie meget brillant i denne Vinter, saa er det rimeligt at de gamle Familier ville tage Deel deri og bringe deres Kapitaler i Omløb og udsone sig med den nye Regiering. Den anden Klasse i Frankerige bestaaer af de Familier, som ere blevne rige ved Handel og Jndustrie og som ere kloge nok til at indsee at deres Velstand kan allene conserveres ved en Regiering som Ludvig Philips, de skiælve for en Republik og holde med det juste Milien, Denne Klasse er den mægtigste i Staten, fordi den har Penge og kan betale Arbeidsfolkene. Republikanerne søge vel at sætte disse i Bevægelse, men kunne ikke udrette noget, da de mangle Penge tilat betale dem. Kun i Bordeaux er den største Deel af de rige Kiøbmænd stemte for de Bourbon, fordi Handelen trækker sig fra denne Stad til Havre de Grace eftersom Fabrikerne især florere i det nordlige Frankerige. Den 3die Klasse er de lavere Stænder, Republikanerne; men som mangle Talenter og Penge til at udrette noget. Den 4de Klasse ere Landbeboerne, paa hvilke Geistligheden, endnu har nogen Jndflydelse og som let kunne fanatiseres af Geistligheden til Fordeel for de ældre Bourbons.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
En nye Religionsstifter Bernhard Müller, kaldet Proli, har etableret sig ved Phillipsburg, i Pensylvanien og trukket en Deel Tilhængere til sig fra Tydskland; han kalder sig nu Greve Maximilian af Leon og har oprettet et Theocratie. Han har udstædet en Opfordring til aller sande Troende i Jesu Christo til at samle sig under Guds Panier. Doctor Sammel Georg, Gontchen har underskrevet denne Jndbydelse og kalder sig der Doctor, Canonicus og Arkidiacon for det hellige Zion
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 21de November. Den med de Maz mannske Søndagsskoler i Forbindelse staaende Reiersenske Tegneskole, som hidtil var indskrænket alene til omtrent 100 Haandværkslærlinge, har i den sidste Tid erholdt en betydelig og vigtig Udvidelse, idet at der d. 3die Novbr. aabnedes en Tegneskole for Mestere og Svende, til hvilken det kongl. Akademie for de skiønne Kunster har givet Tilladelse at benytte dets Elementarskoles Lokale.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Ved Understøttelse af den Reiersenske Fond er denne nye Skole, ligesom de ældre, sat istand til at kunne give benævnte Mestere og Svende, hvis Antal for Øieblikket er 50, deelte i Classer, (Kbhrsp) aldeles fri Underviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-11-26
Ved Cirkulairskrivelse af 12te Octbr."sidstl. ere samtlige Skoledirectioner i Danmark anmodede om, ved nøiagtig Jagtagelse af de i Skole anordningerne af 29de Juli 1814 for Kiøbstæderne og Landet, respektive 58 26 og 30 samt 85 19 og 23, allernaadigste givne Bestemmelser om de ældre Skolebørns Kirkegang og disses Deeltagelse i Sangen i Choret, samt om den Veiledning, der i Almindelighed bør gives Skolebørnene til ordentlig Sang, at ville opmuntre Skolelærerne saa og Skolekommissionerne i Almindelighed og Præsterne i Særdeleshed til, paa den simpleste og meest hensigtsmæssige Maade at virke for en bedre Sang underviisning i Skolerne, især ved Børnenes Øvelse i Palmemelodernes og andre passende Sanges (Hemp. Av.) ordentlige Foredrag.