Jyske Efterretninger, 1768-08-19
Hovedgaardens Mark har al sin Jord og Eng for sig selv, og er for største Parten indhegnet fra al Fælledskab. Dens Jorder ere inddeelte i 10 Jndtægter, hvoraf de 5 aarlig hvile, og de 5 bruges til Sæd, og er saaet i dette Aar Rug 78 Tdr. 5 Skpr. Byg 4 Tdr. 7 Skpr. Havre 36 Tdr. og Bog hveede 26 Tdr. 2 Skpr. Gaardens anseelige, gode og store Enge, hvorpaa aarlig kan avles fra 350 til 400 Læs Høe, ligger for største Deelen tæt ved Ladegaarden, og ligesom omcirklersamme. Der kan altsaa græsses 80 a 100 Stkr. Hoveder, 10 Bester og 60 Faar, samt god Leylighed til Hollænderie, som Forpagteren og der holder, men derimod kan der forres150 til 160 Høveder foruden forbemeldte Bester og Faar, Paa Gaardens Mark er skikkelig Ege= og Bøge=Skov, og i Overflødighed paa Bøndergodsets Grund i sær af ung Skov Ligesaa er paa Godset endeel ungt og velvoxent Mandskab. Hovedgaarden og Tienderne ere vel nu under Forpagtning, hvoraf svares aarlig 1100 Rdlr. men for at give en nye Eier Raadighed over Gaarden strax, er med Forpagteren accorderet og at qvitere til 1. Maji 1769. Ligeledes ophører. og Fabriqvens Forpagtning til samme Tid, i Fald Fabriqven forinden kommer under en nye Eyer. Endnu er tætved Gaarden beliggende en Vandmølle, Qvach Mølle kaldet, som maler med 2de Qværne ved overfaldende Vand, men samme er fæstet til Beboeren, hvilken Mølle staaer for det Hartkorn, Mølleskyld, som her foran under Gaardens Taxt er benævnt. Fiskerie haves til Gaarden i nogle Damme, tæt derved, og i en stor Aae, som gaaer igiennem Gaardens Mark, ved hvilken Aae, for med stor Nytte og Fordeel har været indrettet et Ørter=Spring, og fælles Fiskerie haves i Faarup store Søe. Skulde da for samme Gaard og Gods, saaledes samlet, ey skee fornøyeligt Bud, bliver i Følge Kongel. Allernaadigst Tilladelse, Hovedgaarden i 5 Deele, deels deraf med Bygning og deels uden Bygning, saaledes til separat Auction samme Dag og Sted opraabt, og paa Eierens Approhation bortsolgt, nemlig: 1) Al den nærmest Gaarden liggende. gende og saa kaldede Nørre Mark, tilligemed Græs=Koblet og videre, saavelsom den bedste og nærmest Gaarden liggende. Eng, efter de satte Skiæl og Opmaalings Forretningens Formælding, samt al Hovedgaardens Bygning, baade paa Borgergaarden og Ladegaarden, intet fra samme Bygning undtagen, hvilken afmaalte Part Jord, Eng og Græsning da er beregnet for 15 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, og Udsæden da dertil bliver aarlig ungefær saaledes, 30 Tdr. Rug, 3 a 4 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 10 Tdr. grøn Lands Boghvede og 8 Tdr. Stub Boghvede, samt avles 200 Læs. Høe, græsses 10 Bester, 40 Fæes Hoveder og 30 Faar, og foeres 50 til 60 Fæes Hoveder, foruden bemeldte Faar og Bester, og kan denne Mark let drives med 1 eller 2 Plove, i det høyeste, da Marken er jævn og slet uden Banker. Der er og skikkelig Over= og Under=Skov paa den Deel af Marken. Den anden Part bliver et anseeligt stort Tillæg til QvachMølle af Jord og Eng, samt god Ege og Bøge Skov, saavelsom Græsning, der er inddeelt for 10 Tdr. 1 Skp. Hartkorn, udi hvilken Jord aarlig kan saaes 20 a 24 Tdr. Rug, 2 a 3 Tdr. Byg, 14 a 16 Tdr. Havre, samt grøn Lands og Stub Boghvede 11 a 12 Tdr. og avles 120 Læs Høe, græsses. 8 Bester, 24 a 30 Fæes Hoveder, og 20 Faar, samt forres, 40 Fæes Hoveder, foruden bemeldte Faar og Bester ; Medsamme Part Jord følger Møllens Bygning og Male Verk, Den tredie Part er en af Aaen indcirklet Krog, Bleeg haugen kaldet, hvorpaa er et Huus a parte, som beboes af en Fæster, men Jorden ham ikke fæsted; Samme Jord med sin Eng og Græsning er uden Bygning, og beregnet for 1 Td. 6 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb. Hartkorn, hvortil aarlig kan saaes ungefær 2 Tdr. Rug 6 a 8 Skpr. Byg, 3 a 4 Tdr. Havre, 10 a 12 Skpr. Boghvede, og avles 20 Læs Høe, kan grækses og foeres 2 Bester, 5 Hoveder og 8 Faar. Den fierde Parter en saa kaldet Glasberg Mark, med Tillæg af Harraldskiers Mark, hvorpaa er overflødig Underskov; Samme Part Jord er da ansat efter Opmaaling og Skiæl for Jordskylds Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. hvilket og og er uden Bygning, og kan faaes dertil aarlig 15 Tdr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre og 7 Tdr. Boghvede, avles 50 Læs Høe, forres og græsses 6 Bester, 24 a 30 Hoveder og 20 Faar. Den femte Part er 2de smaae Jndlukker ved Roedinghuus, det ene Mallene Nolds Toft kaldet, ansat for 2 Fdk. 1 Alb. Hartkorn, men samme er overdraget Fæsteren fri for Afgift sin Livs Tid. Dernæst bliver en Deel af Bønder godset og separat opraabt, saavelsom Kirken og KongeTienden, tilligemed Kobber=Høe=Lee- og Som Fabriquen, hvortil saa bliver lagt et indelukt Skov=Enemærke ved Roedinghuus, som staaer for 3 Fdk. Skovskyld, hvilket Enemærke bestaaer af mange store og smaae Bøge Træer, Alt i Følge de Conditioner, som i Forveien kan blive at forevises hos Hr. Byefoget Gaarmann i Weile, samt hos Eieren Hr. Justice=Raad Lichtenberg paa Bidstrup, og paa Engelsholms Skriverstue hos Fuldmægtigen Hans Steenstrup.