Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-21
Texter til Musiken kan erholdes hos Herr Forvalter Povelsen i Sorøe og ved Indgangen til Kirken, for 1 Rbmk. Exemplaret. Pedersen. Stemann. Hvorledes vil den Tid blive beskaffen, som vi gaae imøde? Jntet synes at være mere usikkert og derfor ikke heller at være mere forgiæves for Menneskets Fornuft end at give sig af med at forudsige hvad der skal skee i Fremtiden; det menneskelige Livs Begivenheder udspringe af saamange combinerede Omstændigheder, at det er umueligt for vor Forstand at overskue alle de Aarsager, hvoraf de skulle fremgaae og derfor at kunne beregne hvorledes de ville blive. Historien har stedse lært os, at de største Statsmænds Meeninger og den Vending, som Tingenes Gang vilde tage, ikke ere trufne ind- og at disse have faaet et ganske andet Udfald end de havde ventet. Da Conventionen blev sluttet i Pillniz den 27de August 1791 imellem Østerrigs og Preussens Monarker og at retablere den Franske Konge Ludvig den 16des tabte Auctoritet, saa vare de langt fra at forudsee hvilke Følger denne Convention vilde drage efter sig, og da Napoleon i Mai 1812 var forsamlet med disse Monarker i Dresden, saa havde han, som dengang stod paa det øverste Trin af sin Vælde, ingen Ahnelse om den Skjebne han gik i Møde. Men uagtet saa store Exempler og saamange kundskabsrige og tænkende Menneskers Feiltagelser, naar de ville paatage sig at dømme om hvad der skal møde i Fremtiden, saa lade Menneskene sig dog aldrig afholde fra at giøre Forsøg paa at udforske den tilkommende Tids Begivenheder; det Nærværende og det Bekiendte har, i hvor stort og vigtigt det forresten kan være, allerede tabt sin Jnterresse for dem, fordi det er bekiendt; men det uvisse, det tvivlsomme, den Livets Egn, som ligger halvt i Lyset og halvt i Taage, formaaer kun at fængsle deres Blikke. Jmidlertid maae man ogsaa herved giøre en Forskiel paa det menneskelige Livs Begivenheder; thi de ere i Henseende til deres Oprindelse af en dobbelt Natur, nogle udspringe nemlig af Tingenes nærværende Tilstand paa Jorden, af Landenes Naturbeskaffenhed og Beliggenhed af Nationernes Størrelse, Characteer og Beskiæftigelser, andre derimod af enkelte Menneskers Forestillinger, Følelser og Beslutninger, især deres, som i enhver Tidsalder have Magten i Hænderne. Om Virkningen af de første kan man nogenlunde giøre sig en Forestilling, da de kunne betragtes som et Slags maskinmæssige Operationer, som lade sig i Forveien udregne, naar man har først tilbørligt lobserveret deres Bestanddeele og Elementerne for deres Virksomhed. De andre derimod, og som have en saa stor Jndflydelse i Menneskelivets Begivenheder, lade sig ikke forudsee; thi jo mere en Virksomhed bliver vilkaarlig, jo mindre kan nogen Beregning bygges paa den Det skulde bedst lykkes for dem, som staae Magthaverne nærmest og bedst kunne kiende deres Tænkemaade, men hvorofte ogsaa disse Jndviede have feilet heri bevidner hvert Blad af Historien; man ville blot erindre sig Marqvien af Luechesinis Formodning kort for Slaget ved Anerstadt om at Napoleon ikke vilde være Angriberen. Vi ville oplyse dette med et Exempel, af vore Dages Begivenheder. Den nærværende Tidspunkt udmærker sig ved Grækenlands Opstand mod Porten. Vilde vi blot slutte os til Fremtidens Begivenheder af de politiske Elementer, som derved finde Sted, saa maatte vi antage at der vilde opkomme en stor Krig i Europa, naar vi nemlig betragte paa den ene Side hvor forfalden det Tyrkiske Riges indvortes Tilstand er, og hvor mange Forbetydninger det indeholder paa sin Opløsning og Undergang, og paa den anden Side hvormegen Kraft en ung Republik som nyelig har tilkæmpet sig sin Friehed og beboes, af et talentfuldt Folk successive kan indvikle, naar vi paa den ene Side betænke Ruslands mercantile og historiske Jnterresse ved at besidde Jndflydelse paa det Græske Folk og paa de Lande, som dette og Tyrkerne beboe, og paa den anden Side det vestlige Europas og især Englands Jnterresse ved at det ikke erholder denne Udvidelse af sin Magt; og endelig naar vi overveie hvor uforeenelig en Republik under Englands Protection maae være saa nær ved Ruslands, Østerrigs og Jtaliens Grændser med de to første af disse Magters indvortes Rolighed og Vel, og paa den anden Side hvorledes dens Establering ikke lader sig forhindre uden ved at disse to Magter vandre over Portens Ruiner og en lignende Operation, som den med Porten bliver for tagen. Men vilde vi, fordi vi slet ikke formaae at sige i Forveien hvorledes denne forunderligste af alle politiske Knuder vil blive opløst, strax gjøre den Slutning, at den ikke lader sig løse uden ved Udfaldet af en almindelig Europæisk Krig, saa vilde vi dog let udsætte os saare meget for at feile; thi Magthavernes ædle og fredelige Tænkemaade og føielige Viisdom kunne udfinde Udveie til at opløse den og til at udjevne de mødende Vanskeligheder, som en almindelig politisk Grandskers indskrænkede Fatteener ere aldeles ikke istand til at tænke sig. Lader derfor Udfaldet af disse store politiske Forviklinger sig aldeles ikke forudsee, fordi det ikke allene beroer paa de anførte politiske Elementer; men tillige paa Magthavernes ubestemmelige Villie, som heri vil blive det Afgiørende; og maae al Grandskning herover høre op og Nysgierrigheden indtage dens Plads, saa er dette derimod ikke Tilfældet ved vore Dages anden, store Hovedbegivenhed; nemlig Amerikas Uafhængighed; herved have de politiske Elementer en større Jndflydelse end de Magthavendes Villie, dens Følger lade sig derfor ogsaa bedre i Forveien beregne. Uden al vilkaarlig og personel Jndflydelse er vel ikke heller denne Begivenhed; thi havde den Spanske Regiering tidligere beqvemmet sig til at underhandle med sine Colonier, saa havde formodentlig deres frie Udvikling ikke saasnart opnaaet en saa stor Høide, og havde Lord Castlereagh endnu dirigeret Storbrittanniens politiske Forhold, saa var maaskee Seglet paa deres Uafhængighed ikke saa hurtigt blevet dem paatrykket.