Københavns Adresseavis, 1769-07-25
De Norske beseglede og tillige Færøe og dreve Handel med Indbyggerne; thi man læser og om Norske KoffardieSkibe, som beseglede Færøe, og ved Thorshafn boede blant andre paa de Tider en Mand, ved Navn Scopt, der var som en Factor for fremmede Kiøbmænd, som her havde deres Tilhold, og sluttelig Oplags=Sted for de Vahre de ikke strax kunde afsette. Men da Hanse=Stæderne siden etablerede deres Handel paa Norge, og der oprettede deres Contoir i Bergen, er aldeles ikke at tvivle paa, at de jo ved den Leylighed komme i Handel med de Færøeske Kiøbmænd, og da Landets Vahre, Tælle, Tran, Flæder, Fisk, Uld og Skind ikke kunde andet, end vel anstaae dem, saa have de efter deres Sædvane i andre Lande, strax anmasset. sig den Færøiske Handel, tilført Jndbyggerne de meest nødvendige Vahre, og igien afhentet deres; hvilken magelige Handels=Maade anstod Jndbyggerne meget bedre. Herover kom Jndbyggernes Søefart og Handel med deres egne Skibe i Decadence, Dog bleve de endelig ved at drive egen Handel og underholde egne smaa Skibe eller Jagter indtil i Friderich 2dens Tider; hvilket og Mag. Lucas Debes i hans Tid 1670, bevidner, at ældgamle Folk kunde huske, at Jndbyggerne endda havde egne Skibe, som har været i Høistbemeldte Kong Friderich den 2dens Tider, saasom Høistsamme først ved Døden afgik 1588. Høistbemeldte Konge søgte og ved givne Friheder igien at opmuntre Indbyggerne til at oprette deres forfaldne Handel; men forgiæves; De formaaede da ikke længre at holde egne Skibe, helst som de i Tider og længe derefter bleve anfægtede af Søe=Røvere, som uden Tvivl har været en gammel Levning af de berygtede Vitalianer, hvilke, da de vare fordrevne af Øster=Søen, røvede længe derefter i Nord=Søen, og er ikke at tvivle paa de jo omsider have fundet Veien til Færøe; Hvorover Høistbemeldte Konge maatte udsende den berømte Færørske Søe Helt Magnus Heinesen, som i sin Ungdomhavde drevet Kiøbmandskab imellem Bergen og Færøe, til at tage vare paa disse Søe=Røvere baade under Norge, Jsland og Færøe, saa at han, saalænge han levede, holdt Søen temmelig ryddelig for dette Utøi, men efter hans Død komme de frem igien; og de, Jndbyggerne meest bleve plagede af i Christian 4des Tider, vare Engelske, Skotter og Jrlænder, som jeg seer af en Jndbyggernes Klage, samt Høist bemeldte Konges Resolution derpaa, saa at 1615, maatte Høistbemeldte Konge udsende Amiral Jyrgen Dau, for at tage fat paa disse Søe=Røvere, som og greb nogle af dem, og lod dem ophænge i en Galge i Vestmanhavn. Aar 1629 finge Beboerne paa Suderøen Besøg af 2 Tyrkiske SøeRøvere, som der toge meget ilde og umenneskelig afsted; derefter blev Landet paa adskillige Tider anfægtede af Franske Søe=Røvere, saa at dette fattige Land var i forrige Tider et Rov for fremmede Nationer. Da nu Indbyggerne, som sagt er, ei formaaede længere at drive Handel med egne Skibe, overdrog Høistbemeldte Kong Friderich den 2den den Færøeske Handel til et eget Handels=Compagnie, og herved endtes da Jndbyggernes gamle Handels Frihed. Med denne Forandring vil jeg og ende Færøensernes Handels=Maade i de ældre Tider, og begive mig til de nyere. (Dette er taget af en nu nyelig udkomne Piere, kaldet Kort Underviisning om Jndbyggernes Handels=Maade paa Færøe a. som sælges for 8 Skilling hos Monsr. Hammershalmk paa Regentzen.)