Berlingske Tidende, 1825-04-22
Da der neppe kan være Tvivl om, at een af disse Foderurter og Rodværter, mere end en anden, har Fortrin til Frembringelse af melk og Kjød, jæat den maaskee har et betydeligt Fortrin ved Melkfrembringelse, fordi Smør og Ost blive bedre derefter, en anden derimod er mere skikket til Kjødfrembringelse, saa ønsker Selskabet, at danske Landsekonomer i den Anledning vilde anstille Forsøg, og meddele Selskabet Resultaterne deraf. Der udsættes i den Henseende forskjellige Præmier, saasom : 2den Guldmedaille, 1ste og 2det Bæger, for at selv den, der ikke kan gjøre Forsøg med alle de her nævnte Foder, urter og Rodvexter, ei skal blive upaaskjønnet, naar han blot bidrager noget til at skaffe nærmere Lys om denne Sag. Det er Selskabet ligegyldigt om Qvæget, som Forsøgene om Sommeren anstilles med, staaer paa Stald eller i Tøier; thi her er ikke Spørgsmaal om Staldfodringens og Tøiringen, men blot om Foderurternes og Rodværternes indbyrdes Værd. Alle Sommerforsegene bør reserere sig til det natuelige Græs, saa at de Køer, hvormed Forsøget skal anstilles, i en vis Periode fordredes med natutligt Græs, hvorved dog saavidt muligt ønskedes anført, hvilke Græsarter og UrterGræsgangen fornemmeligen bestaaer af ; dernæst paa ved eller hvid Kløver, Vikker o. s. v. Kortere Tid end 3 Uger i Rad burde de ikke nyde samme Føder. Dersom Kløveren eller Vikkerne stode blandede med uvedkommende Planter, maatte dette anmærkes. Ved Vinterfodringen med Rodfrugterne, og maatte referere sig til Høe, og Koerne altsaa i een Periode forres dermed, maatte anmærkes om Forme tillige fik Høe eller blot Halm, med Rødfrugterne. Smør og Ost maatte laves af Melken, og bedømmes af de Mænd, som skulde attestere Forsøgenes Rigtighed. Selskabet ønsker, at Forsøget ikke maa skee med mindre end 6 Køer, der Sommeren igjennem maatte være de samme. Til Vinterforsøgene kunde den mod gjerne 6 andre vælges, men siden ikke ombyttes Beretninger om saadanne Forsøg, vil Selskabet modtage indtil midt i Februar 1826, men indkomme de senere, kunde de først i det følgende Aar be domme. Overbeviist om, at Jordens uafbrudte Dyrkning efter en rigtig lagt Plan er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst og Fremme, har Selskabet besluttet, fortrinligen at anvende sin Formue til at befordre Bønderjorders hensigtsmæssige Dyrkning: J denne Hensigt vil Det tilstaae hver af de 12 Bænder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. i Sedler, fordeelte paa til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen, lunde blive en Følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadelige Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldristens Regler, eller efter det overskaarne Kobbelbrugs, saa at der kun 2 Aar efter vinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten ombyggeligen behandles med fuld Bark eller drives med Brakfrugter. De Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den ny Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og den nes Tilstand, deres Formues tilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hs. Majestæt har skjænket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Sving=Plov, og den nordamerikanske, ved hvilke meget Arbeidskrafkan svares har Selskabet atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvar, ligen gjorte og prøvede, hvilke Det vil bortskjænke til Bønder, som derom melde sig, og med paalidelige Attester godtgjøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede eie dem. For at smaa Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land, og derunder, kunde vorde baade til Nytte for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Sedler aarligen i Aar, for det første for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet. foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører : 1) At der avles Rodfrugter, og at der bruges Staldfordring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden have for de nyttigste Kjøkkenuter, og Frugttræer. 2) At saavel haven, som Marken, er godt indhegnet, 5) Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftvoldene, Bieavl, Kartoffelavl, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lige omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Medens den prattiske Agerdyrkningslære i den senere Tid har i mang Dele gjort udmærkede Fremskridt, er den i andre bleven meget tilbage. Jagttageren vil ikke undres over, blandt disse sidste at tælle Mangelen af bestemte Regler for Saaekornets Mængde til et givet Areal, da denne betinges, ei blot ved Jordsmonnets Kraft, men ogsaa ved dets Reenhed, Bearbeidning, saavelsom ved Frugtfølgen. Selskabet erkjender, at mere Lys over denne Gjenstand blot kan udbredes ved et et ubetydeligt Antal sammenlignende Forsøg, anstillede under forskjellige Omstændigheder paa forskellige Jordsmon, og udløver derfor sin anden eller tredie Guldmedaille eller et af sine Bægere for saadanne. Forsøgene, saavel med Vaar som Vintersæd, maatte skee ved at deele en Ager, der saavidt muligt var af een Grundbeskaffenhed, og overalt i lige Kraft i forskjellige lige store Dele, der maatte besaaes tykkere og tyndere end ellers var sædvanligt. Den Deel, som da besaaedes med saamegen Sæd som ellers, blev Maalestokken for, hvorvidt en tykkere eller tyndere Udsæd svarede Regning, under de Forhold, som der fandt Sted. En Beskrivelse af Jordsmonnets naturlige Beskaffenhed, dets Gjødningsstand, Reenhed, saavel som hvad Sædfølge i en foregaaende Rotation var brugt, maatte nøiagtigen opgives, og ei blot Traveantallet, men den ved Tærskningen virkeligen vundne og fuldkommen rensede Sæd, saavel efter Maal, som Vægt, tilligemed Halmens Vægt, anføres. Jo mere Forsøgene anstilles i det større, jo mere ville de, under ellers lige Omstændigheder, være Selskabet kiærkomne, og man ønsker i alt Fald, at en halv Tønde Land, for hvert forskelligt Forsøgsnummer, maa være det mindste. Da Staldfordringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabet som Hæderstegn en af fine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfordring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning, eller den hele i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Fordringsmaade, enten den er skeet i latte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne fordrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fodringsmaade med den sædvanlige Græs mine paa fri Land, enten velbevoret med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Selskabet har i adstillige Aar udlovet Belønning for de Bønder, som plante vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker; men det har, Sal eens Vigtighed uagtet, ite hjulpet. Man har derfor besluttet at forsøge en anden Maade til at opnaae Maalet, paa, ved nemlig at udleve Understøttelse til saadanne Plantninger. Vilkaarene ere : Den god som bestemmes dertil, skal være forsvarligen indhegnet og tør en i det mindste 4 Skpr. L. 8. M. ster. Til Læskal den rundtom beplantes med to eller ere Mader Pill eller Poppel Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være Poppel, Birk, Ask, en, Alm, Hessel, Løn, Eeg, Bog og Naaletræer. De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinanden. Det første Aar efterat en saadan Lod er indhegnet, giver Selskabet Vedkommende en Understøttelse af 15 Rbd., det andet Aar, naar den er beplantet, 20 Rbd., der tredie Aar 10 Rbd., og det fierde Aar 5 Rbd., forudsat at Anlægget vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. For hver Skp. Land, Lodden er større, forhøies Understøttelsen med en femte Deel. For det første udloves denne Understøttelse for 10 Bønder, som derom inden dette Aars Udgang melde sig. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. for hvert Bøygdelag paa Færøerne, der i dette og næste Aar indretten tagbedækte Folde i Udmarken, i hvilke 60 til 30 Faar kunne i Uveir tye, hen, for ikke at blive begravne under Sneen, og hvor de kunne kommes til Hjelp med Foder, udloves en Understøttelse af 50 Rbd., hvoraf det halve kan erholdes i Forskud, naar Sikkerhed gives for at Taget skal være færdigt inder et Aars Forløb. Disse Folde skulde være bygte af Steenvægge med indstampet Jord, og forsynede med Tag af Halm og Grønsvær, samt med 2 Døre. Afsætningen af tørrede Havefrugter er en ikke uvigtig Jndtægtskilde for Curopas sydlige Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saa meget tilbage i Danmark største Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedet taget her for det første ikke kunne blive nogen væsentlig Gjenstand for Handelen. Det er derimod bekjendt, at i Fyen og paa de fleste af Smaaverne drives havevæsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder avles en stor Mængde Træefrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Producenterne den Fordeel, som disse kunne høste deraf, dersom de med Omhyggelighed søgte, ved Tørring og bedre Behandling, at gjøre Frugterne skikkede til Forsendelse. J Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de kommes til Bestemmelsestedet, da de ofte ere bedærvede, fordi de ikke behørigen ned pakkes, men løse nedstyrtes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte for skjødesløs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, presses sædvanligen Most deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnok kræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Rigets andre Provindser eller til udlandet. I endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremme HavedyrkningensUdbredelse blandt Almuen, og Det har nu seet sig opfordret til, ogsaa, om muligt, at bidrage til, at en fordeelagtigere Afsætning af Træefrugter, for de Dele af Rige, hvor de avles i Mængde, kunde finde Sted. Selskabet udlover derfor Præmier af 20 - 60 Rbdlr. for den Bonde, der beviser at have forsendt en Qvantitet af i det mindste 12 Lpd. vel tørrede og indpakkede indenlandske Træe frugter, saasom af Æbler, Pærer, Kirsebær eller Blommer af forædlede Sorter. Huusmænd kunde komme i Betragtning til Præmie for et mindre Qvantum Hensigten med denne Præmie er vel fortrinligen at opmuntre Landalmuen til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kjøbmand, eller den Landmand udenfor Bondestanden, som godtgjør at have bragt et betydeligt Parti tørrede Frugter i Handelen, ogsaa kunne vente et Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Island af yderste Vigtighed, eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vinteren over og ere et herligt Fodemiddel i Forbindelse med det saltede Kjød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabet udsætter derfor et af fine større Sølvbægere, som et Agtelsestegn, for den Landmand eller Kjøbstæd=Jndvaaner i Jsland, som godtgjør at han i et af Aarene 1825 eller 1826 har avlet ikke mindre end 20 Tønder Kaalrabi=Røddet under Jorden og samlet af sin egen Avl ikke mindre end 1 Pund Kaalrabi=Frøe. )Alle Efterretninger fra vore Kyster stemme deri overeens, at Sildefangsten er nu i betydelig Aftagende, og at derimod Torskearter indfinde sig der i stor Mængde. Det er vigtigt for Landet at denne, sandsynligviis igjennem flere Aar voxende og vedblivende, Overflødighed benyttes paa den fordeelagtigste Maade. Da nu Fangsten selv er let, saa kommer det fornemmeligen an paa at tilvirke de større Fisk, ved Saltning og Tørring, til afsættelig og forsvarlig Handelsvare. For at opmuntre til dette Øiemed udsætter Selskabet, sin første Guldmedaille, eller dens Værdie i Penge, for det Anlæg, som tilvirter og afsætter i tvende Aar, fra October dette Aar af at regne, det største Qvantum af saltet eller tørret Fisk, ikke under 200 Tønder salt Torsk eller 1000 Lispund Klipfisk eller 1200 Lispund Stokfisk, og sin anden Guldmedaille, eller Værdien i Penge, for ikke mindre end det Halve af ovenanførte QvantumPræmieæskerne maae ved paalidelige Attester godtgjøre saavel Varenes J Qvantitet, som Qvalitet. Da det opgivne Minimum af salt Torsk er antaget at staae i Forhold til de ligeledes opgivne Qvantiteter, tørret Fisk, saa følger det af sig selv, at Præmien kan vindes af den, der tilvirker og afsætter er mindre Partie af hver. Sort, naar de forskellige Qvantiteter, efter det antagne Forhold, tilsammen a tagne udgjøre det foreskrevne Minimum. Allerede anstillede Forsøg have forresten viist, at den ommeldte Fangsheldigst iværksættes fra hen i August til Midten af April Maaned, da Torskerefter Legetiden falder mager, saa at det følgeligen ikke er tilraadeligt at fiske hele Sommeren igjennem. For dem som agte at etablere Tørreanstalter for Fiskene, er det af Vigtighed at overbevise sig om, at de locale omstændigheder begunstige Anlægger, og at dette f. Ex. ikke bør udføres paa et Sted, hvor Jordbanden lader befrygte, at Fiskene tilsyges af Sand. For Fiskere, som ved paalidelige Attester fra dem, der have kjøbt og til beredet de i den foregaaende Priis opgave omtalte større Fisk, godtgjøre at have fanget og afsat et betydeligt Antal af saadanne Fisk, udsætter Selskabet, følgende Præmier : 3 Præmier, hver paa 10 Rbd. Sedler, for ikke mindre end 300 Stykker. 2 dito, 15 - - 1200 - 1 dito, paa 20. - 150. - 1 dito, 1) Det fortjener der at anmærket, at den islandske Kaalrabi=Ved er af en meget behageligere Smag end den, som vorer her. Aarsagen dertil kan maaskee søges enten i Jordbunden eller ogsaa i den Omstændighed, at Kaalraben voxer hurtigere i Island end her, og sjeldent der bliver større end til 1 Punds Vægt.