JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Udkomne Skrivter. a) Originale Værker. 42) Magasin for Næringsstanden af D. Diderichsen, 6te og 7de Hefte. 24 s. Stk. hos Soldin. 43) Estafetten, No. 1, 2 og 3. 2 s. Numeret hos Winding 44) Blandinger, 1ste Stk., af Frhrr. F. Wedel Jarlsberg. 6 s. hos Mad. Morthorst. 6) Kiøbenhavns Universitæts=Journal, første Hefte 1798. 24, s. hos Professor Baden. 23) Jris og Hebe for Februar, og Marts 45) Bibliothek for Fysik, Medicin og Oeconomie, 1ste Hefte 1798, 24 s. Heftet hos Tikiøb. 46) For Sandhed, et Fierdingaarskrivt, første Hefte. 2 Mk. 8 s. Heftet hos Schulz. 9 Oversættelser. 24) Theophillantropernes Lære, eller den i Frankerig nye oprettede Gudsdyrkelse m. m. 12 s. i Trondhiems Bogtrykkerie, 25) Ridderen Sir Launcelot Graves og hans Venners Søe mandens og Advokatens Tildragelser, af Forfatteren til Peregrine Piæle, frit fordansket af Hr. Prof. Tode. 4 Mk. hos Morthostes Enke. 26) Sokratiske Samtaler under Forklaringen af Dr. Bahrdtsnaturlige Religions Katekismus, oversat af H. K. Seide lin. 4 Mk. 8 s. hos Tikiøb. c) Smaaeskrivter. 40) Abe og Læsebog af Rasmussen, 3die og forbedrede Oplag 10 sk. indb. hos alle Boghandlere. 41) Tillæg til Kataloget over Auctionen den 31 April 1798, Hr. Næseiallevegnes Gaard 1. 8 s. hos Winding. 42) Atter Berigtigelse ved de af Major Orholm saakaldte Udrigtigheder a., tillige som Ultimatum i denne Feide. 4 sk. hos Stadthagen. Skrivter, som skulle udkomme. 22) Hefteviis udkommer en Oversættelse under Titel af : Franske Republikaneres Helte og Borgerbedrifter, hos Pelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Beltpassage. Fra Nyborg; Fra den 1ste til den de April incl. Robert, Anglius, Fuldmægtig Sønnichsen, Kandidatus Juris Cederfeld de Simmonsen, Kammerjunker Bille Brabe med Tiener, Fuldmægtig A. Andkiær, Student C. Andresen, Muursvend F. Selage, Under Chirurgus J. Monrad, Studiosus M. Fenger, J. Holm, Mademoiselle C. Mühle, Fuldmægtig Sønnichsen, Friherre C. Bülow med Tiener, Kiøbmændene C. Jggerstrøm og C. Gustave med Følge, Kammerherre Morvitz med Følge, P. Petersen, Skoleholder Beck, Studiosus J. Schenberg, H. WasseJ. Jørgensen, N. Mortensen, N. Mørck, Madame Nyeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Fra den 4de til den 3de April: Skipperne H. H. Caspar og N. Touscher, Hestehandler Wædele med 3 Karle, Negotiant A. J. Broms, Greverne Christian og udvig Reventlow med Tiener, Kapitain Charles C. Dannefeldt, Tømmermester J. C. Obbelt, S. Møller, P. A. C. Lister og F. B. Lister, en dansk Estafette, Kammerjunker Harboe med Tiener, Legations=Sekretair Tesche med Tiener, Agent Ryberg, en dansk Estafette og Kiær, alle fra Fyen til Sielland. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Fra den 1ste til den 4de April inel. Frue Blum med Tiener, Kommandeur=Kapitain Løvenørn med Tiener, Kammerjunker Juel med Tiener. Fra den 4de til den 8de: A. G. Helm, Handelmændene S. Seka og J. Stephano, Kniplingshandler H. Schmidt med Søn, Tømmermester S. Ochsner, Qvarteermester E. Pedersen, Studiosus H. J. Bang, Forvalter J. H. Weller, Kiøbmand W. J. Langsdorpff, Fuldmægtig Sønnichsen, alle fra Sielland til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Anmeldte Skippere ved Nyborg Strømtold. Den 1ste April: Baadførerne J. Petersen, O. Kormad og C. Melchiorsen af Læssøe fra ibid. til Lybech, Skipper J. Hansen af Randers fra Ebbeltoft til Flensborg. Den 2den: A. Holst af Tønsberg fra ibid. til Skielskiør, N. Fylster af Faaborg fra ibid. til Norge, N. L. Koch af Ærøeskiøbing fra Elbing til Norge, R. Jensen af Stubbekiøbing fra ibid. til Bergen, O. Mørch af Tønsberg fra Holmestrand til Nyborg, C. Christensen af Notterøe fra Tønsberg til Nyborg. Den 3die M. Berenzen af Skielskiør fra ibid til Norge, J. Hellemann af Marieboe fra Bandholm til Christiania. Den 4de: H. Koch af Femmern fra ibid. til Bergen, T. Jensen af Randers fra Ly bech hiem, G. W. Christensen af Marstal fra Stettin til Norge, H. A. C. Boye af Marstal fra Stettin til Norge. Den 5te: P. C. Olsen af Skielskiør fra ibid. til Norge, S. Sørensen af Tønsberg fra ibid. til Korsøer, H. N. Dreyøe af Ærøeskiøbing fra Stubbekiøbing til Norge, M. Maas af Femern fra ibid. til Bergen. Den 6te: J. Hermansen af Marstal fra Skielskiør til Christiania. Den 7de: A. Carbuhn, af Lytzenborg fra ibid. til Bergen, J. P. Møller af Nyborg fra ibid. til Norge, Baadførerne O. Kocmad og C. Melchiorsen af Læssøe fra Nakskou hiem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 3die April: Skoemagermester F. L. Holstes Søn, Søren Lucas, Fadd. Lucas Holstes Enke, P. F. Holstes Hustrue, P. F. Holst, Morten Pedersen og Peter Brodersen. Den 4de: Baadfører Hans Danielsen af Skibhusene hans Søn, Jørgen; Fadd. Maren Hiæresdatter, Niels Nielsens Kone, Gaardmand Jørgen Rasmusen i Korup, Peder Danielsen og Rasmus Nielsen. Den 10de Skoemagersvend Gottfred Christensens, Søn Rasmus; Fadd. Mad. Waidløw, Mad. Bredsted, Skoemager Hans Berg, Gartner Bredsted og Skoemagersvend Michael Povelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Død. Den 7de April: Vertshuusholder Mads Mortensens Søn, Morten, fem Fierdingaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
AVERTISSEMENTS. Subskriptionsplan. Saa vist som en sand og klar Kundskab og hvad der er sædelig godt, og denne Kundskabs Anvendelse paa de enkelte Tilfælde, Popularisering og almindelige Udbredelse, ere nødvendige Betingelser til Menneskets Fremgang til det Bedre, saa vist har ingen Tidsalder været saa meget skikket til at bringe det hertil som vor. Vel har hiin Undersøgelse sysselsat til alle Tider, hos ethvert kultiveret Folk, de meere oplyste og ædlere Mennesker, men da de, ikke omfattende eller tydelig igiennemskuende det menneskelige Væsen, gjorte det til øverste Blemed som blot var et underordnet, havde samme heller ingen gavnlig Følge for Menneskets Moralitæt - maatte den snarere bidrage til at føre Mennesket fra Maalet end til Maa ket - men allene den Nytte, at den satte os i Stand til at gaae videre. Vist er det at Epikurs Sædelære maatte føre den som antog dens Grundsætninger og levede konseqvent med disse, omikke til Umoralitæt saa dog fra Moralitet. Stokkerne havde vel nu det Fortrin for Epikræerne, at som disse gjorte Mennesket til et svagt og egen nyttigt Væsen, saa dannede hine ham til et stort og ærværdigt, men igien den Mangel imod de sidste, at som deres Sædelære kunde virke paa alle, saa er Stoi ternes kuns passende for de stærke Siele, paa de meere svage kunde den ikke yttre sin Kraft. Og saaledes vare alle førende det christelige eristerende Moralsystemmer i en eller anden Henseende mangelfulde. Ene dette er fuldkomment og hensigtsmæssigt, og har det ikke virket det som det kunde til Menneskeets Forædling, saa ligger Skylden deri, at man enten med Hieronymus har sat den christelige Dyd i Selvpligtelse og Selvforagt, eller ogsaa med Amstorsius paastaaet: at gode Gierninger vare til Hinder for Saligheden. Først i vore Dage har man erkiendt og fremstillet denne Sædelære i sit sande Lys videre og videre at udbrede dettes klartskinnende og opvarmende Straaler er en Pligt man skylder Menneskeheden; og denne bevæger mig til at indbyde mine Landsmænd til Subskription paa en Oversættelse af et Værk, der ikke er et ubetydeligt Bidrag hertil. Schmidts Bog uber den Geist der Sittenlehre Jesundseiner Apostel Foruden andre didhenhørende Materier, undersøger Forfatteren, hvilket System der er det øverste i den christelige Moral hvad der i Følge samme er Pligt eller Synd, hvorfor Kierlighed imod Gud og Næsten bliver gjort til det første Bud i Loven, hvorvidt Troen fremsættes som Betingelse til Dyden og den tilkommende Lyksalighed, hvori Guds og Christi Rige bestaaer, hvilke Bevæggrunde Christus og Apostlerne bruge for at skaffe deres moralske Forskrifter Indgang i Menneskenes Hierter, hvorledes vi, efter vor Tids Beskaffenhed, kunne efterligne Christi og Apostlernes Methode ved Ungdommens Underviisning og de offentlige Forredrag? – Subskription imodtages og Planen faaes i Odense hos Bogbinder Milo og i Kiøbenhavn hos Boghandler Stadthagen paa Østergade Nr. 25.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Formedelst min Kones Død agter jeg at giøre Forandring, i min Huusholdning, som foranlediger mig til, ved offentlig Auction her paa Holchenhaun Torsdagen den 26de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, at lade bortsælge en deel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, et got Contra F. Claveer, et moderne Taffeluhr, nogle Kister og Skabe, Sengesteder og endeel gode Sengeklæder, samt endeel Kiøkkentøi af Kobber, Tin, Porsellain, Jern og Trætøi m.v., hvorover nogle skrevne Katalogi ere at faae til Eftersyn hos Hr. Raadmand og Birkedommer Bergmann i Odense, Hr. Postmester Bruun i Nyborg og hos mig Holchenhaun den 7de April 1798. Schubeler, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
C. N. T. Fredagen den 13de April opføres paa Theatret i Odense: Manden paa 40 Aar, Kommedie i 1 Akt af Kotzebue, og Giengangeren, Kommedie i 1 Akt oversat af det Tydske, samt Balletterne Kiedelflikkeren og Vaskerpigerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
For billige Priser er hos mig at bekomme: beste røde hollandsk Kleverfrøe, indenlandsk dito, nye rigaisk Hørfrøe, almindelige Sorter Urtefrøe, heglet Hør til 20. 22. 24. 26. 28. 32 s. Pd., dito Blaar til 8. 9. 10. 11. 12 Mk. Lpd., samt og som sædvanlig haves Oplag paa alle Sorter raffinerede Sukkere og Siruper til Raffinaderiets Priser. Hans Casper Brandt. i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
En smuk og for en honet Familie vel indrettet Gaard i en behagelig Egn omtrent halvanden Miil fra Odense, der har alle sine Løkker indhegnede tæt ved Gaarden tildeels med levende Gierder, af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. og Skovskyld 4 Skpr., og hvortil er gode Jorder, Høeavl omtrent 100 Læs aarlig, betydelig Over= og Underskov, samt stor Mængde god Tørv, kan underhaanden faaes til Kiøbs hos Kammerraad Holm i Odense, som har i Commission at sælge samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Tiirsdagen den 17 April om Formiddagen Kl. 9 Slet, lader Kleinsmed Bræmmers Enke ved offentlig Auction bortsælge paa sin Boepæl i Huset No. 406 i Nørregade, adskillige Meubler, bestaaende af Stole, Borde, Kiøkkentøi m. v. af Løsøre, samt Smede=Værktøi, der herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. L. M. Bendz. Odense den 10de April 1798. Auctions=Direkteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Til Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres herved, at der paa Gaardenne Brendegaard og Søelyst vorder foretaget Auction Mandagen den 23de April førstkommende og efterfølgende Dage om Formiddagen Kl. 10 over samtlige Forpagter Carl Ulrich Michaelsens Concurs Boes tilhørende Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Jernfang, smukke Meubler, meget gode og nye Sengesteder med Klæder, Dækketøi, Lagener og andet Linnet, 30 Stkr. Heste, 42 Stkr. Køer, 2 Tyre, 2 Stude, endeel Faar, Sviin, Kalve, Qvie og Kalve, et Partie Kalveskind, en moderne Diable, endeel Arbeidsvogne, forskiellige tydske og danske Plouge med Harver, Heste=Seeletøi med og uden Beslag, en Mængde MeierieRedskaber af Siebøtter, Kiærner, store og smaae Valle=Kar, Ballier, Bøtter og Spande, tilligemed en stor indmuret Kied deel og en dito Jerngryde, item et Qvantum torsken Korn af Rug, Byg og Havre, med forskiellige andre til Avlsbrug henhørende Redskaber. Over hvilket alt Katalogi kan faaes til Eftersyn paa Postgaardene i Odense og Nyborg, hos Apothekeren Laccopidan i Svendborg, hos Giestgiveren Jeppesen i Faaborg, samt paa Hovedgaarden Brahetrolleborg. Svendborg den 29 Mart. 1798. Toftgaard. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-11
Mandagen den 23 April førstkommende og følgende Dage Formiddag Kl. 9 Slet, bliver udi Olderup Præstegaard stillet til offentlig Auction de Stervboen tilhørende Meubler og Effecter, efter forrige Sognepræst for Olderup og Kirkeby Menigheder, afg. Hr. Rasmus Faaborg; bestaaende af Sølv Tin, Kobber, Messing, Jernfang, gode Sengeklæder og Linned, Sengesteder, Borde, Stole, Speile, Skabe, Steentøi, Kakkelovne, et Stue=Uhr, en Chalse, Færrede Vogne og Arbeids=Vogne, m. v. Avlings=Gaard= og Huus=Redskab og Trævahre, Heste, Køer, Sviin og Faar, samt endeel gode og vel conditionerede Bøger, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgjort, hvilket af mig, som Herreds=Provst, herved bekiendtgiøres. Svendborg den 26 Mart. 1798. F. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Jtalien. Den i sidste Avis yttrede Formodning i Henseende til Cisalpiniens Skiebne er gaaet i Opfyldelse. Denne Republik var saa lykkelig, uden Ydmygelse at vedligeholde sin faste Forbindelse med Frankerig. Med Oldingraadets givne Samtykke var Direktoriet forsonet, og den tiltruede Straf. fedom udgik hidtil blot til er eneste Medlem af bemeldte Senat (som dog imidlertid snart flere af hans forrige Stand, torde følge efter, da samme som Venetianske Adelsmænd, efter Forlydende, skulle skikkes didhen, hvor de ere komne, fra). Denne Forhaling med Ratifikationen synes imidlertil at have tjent dertil, at adskillige vigtige Anliggender ere bragte paa Bane, og Lys udbredt over endeel Komplotter, Jour, saalistebestikkelser, Ophidsninger af den franske Militair, og især over en forrædersk Plan, hvorefter Mantua skulde overleveres Cisalpiniens Fiender, Forglem ei, og Cisalpinske Folk - siger Berthier i Slutningen af sin Proklammation, hvor han blotter de nylig berørte Maskinerier - forglem ei, at du har det paa dit nu værende Gebeet udøste franske Blod at takke for din Frihed. Adskillige Journalister ere blevne arretterede. – Et Korps Cisalpinier er rykket ind i Luccas Gebeet, har plantet Frihedstræer i flere Landsbyer, og af Staden Lucca krævet og erholdt en Reisepenge paa 200,000 store Dalere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
J Rom ere nu alle Hovedpladser overplantede med Frihedstræer. General Massena er den 13de f. M. atter ankommet fra Genua til denne Hovedstad, hvor der blev givet ham og hans Generalstab en stor Fest af General Rey, (hvoraf noksom sees, at den af nogle Jntriganter foranledigede Jnsurrektion af Officeerkorpset ved den rommerske 2 Armee imod denne fortienstfulde Feldtherre alt er tilende, og samme igien vendt tilbage til sin Pligt). Det hedde imidlertid dog, at Massena skal kommandere den hemmelige Expedition fra Genua (hvorom neden for), hvilket en saa meget sandsynligere, da General Brune, som har faaes Overbefalingen over den Jtalienske Armee, daglig ventes til Rom. - De til Civitavechia førte arretterede Kardinaler, Prælater a. skulle som Gidsler transporteres til Paris, nogle lade dem (meget usandsynligt) deportere til Sicilien. De Engelske Konstnere i Rom have ved den nærværende Revolution hverken lidt paa deres Personer eller Eiendomme derimod ere de engelske Bankiers blevne behandlede med mindre Skaansel. - Paa Foderationsfesten, den 18de f. M. skulde alt den nye rommerske Konstitution forelægges. Efter Forlydende skulle ogsaa ansættes 25,000 Md. franske Tropper i den rommerske (ligesom i den Bataviske og Cisalpinske) Republiks Sold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Nu begynder Revolutionsaanden ogsaa at røre sig i det Toskanske. J Florenz og Pisa blive ved Nattetider opslagne oprørske Skrivter og plantede Frihedstræer. J Siena, Pavens nu værende Opholdsted blev om Natten til den 18 f. M. 2 Tiggermunke myrdede og ligeledes opslaaet Sedler, for at ægge Folket til Oprør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Ved Genua samler sig en fransk Armee (hvilken, som sagt, Massena skal kommandere, over hvis Bestemmelse giøres tusinde Gisninger, Paa Berthiers Forlangende ere af Regieringen i Genua alle der værende store og smaae Fartøier satte i Reqvisition for samme, og 45 af disse borttag. ne, for at transportere 20,000 Md. franske Tropper. De hos Raad i Genua erklærede derhos: det var den Liguriske Republik uendeligt magt paaliggende, allersnarest mulige at befordre den franske Republikes Hensigter. Der blev ogsaa i dette Raad besluttet at høitideligholde en Takkefest til Ære for den Jtalienske Armee og deres Anførere Busnaparte og Berthier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Tydskland. Rigsdeputationen i Rastadt vil først skride til Besvarelsen af den sidste franske Note, naar en kelserlig og prenssisk Koureer ere ankomne, som man med det første venter. Midlertid have nu, som det synes, Omstændighederne forandret sig saa pladselig, at man ikke tvivler paa, at de Herre Deputerede nu jo ville ubetingt bevilge den hele venstre Rhinbreddes Aftrædelse, samt antage den bekiendte Sækulariserings=Basis. De oftere venskabelige Sammenkomster af de franske, keiserlige og preussiske Gesandtskaber blive stedse bemærkeligere, og foranledige ikke sielden store Di ner, som undertiden ogsaa Rigsdeputationen tager Deel i Nu udspreder man i Rastadt det usandsynlige Rygte, at Kurfyrstendommet Maynz skal til Gunst for en Østerrigs Prinds omskabes til en verdlig Kurværdighed, og Kondjutoren af Dahlberg holdes skadesløs ved Erkebispedommet Vien De franske Tropper formere sig endnu paa den høire Rhin bredde. Ehrenbreitstein er nu ei allene indsluttet paa det snævreste, men Franzoserne have ogsaa afgravet og bortledt Fæstningens Vandkilder. - De franske Kommissarier ere overordentligt sysselsatte med at anlægge Toldsteder ved Rhinen til den 20de d. Det hedder, at samme skulle ogsaa henlægges paa den høire Rhinbredde, og det til de Steder, hvilke torde forlanges af Frankerig til Broskandser (see No. 27, Side 210). Tiden vil lære, hvor vidt dette er grundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Keiseren skal atter have ladet Direktoriet meget alvorligen erklære, at han vilde ansee en fiendtlig Behandling, mod Kongen af Neapel som et formeligt Brud af Fredstraktaten af Kampoformiddo. Virkelig bliver den østerrig, ske Armee ved den hele cisalpinske Grændse Dag fra Dag overordentligt forstærket, saa at man nu alt holder den for næsten paa 50,000 Md.; (men hvorledes lader denne truende krigerske Udsigt sig sammenrime med den bestaaende, fredelige Harmonie mellem de respective Gesandtskaber i Rastadt - 2). - Fra den Cisalpinske Republik vil Keiseren, ingen Gesandt antage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
J de franske Havne forbydes nu alle fra Engelland kommende Passagerer, selv naar de ere af neutrale Nationer, Adgangen, og de blive strax igen skikkede tilbage til Engelland. Staden Bergerac (i det sydlige Frankerig, i den forrige Provinds Perigord) er erklæret i Beleiringsstand, fordi der hersker en Oprørsaand, og de fornemmeste af Ludvig Viil Agentere derfra lade deres Breve omløbe til deres Emissarier. Schweitz. I Lucern og de smaae katholske Kantoner Uri, Zug, Glarus, Unterwalden og Schwitz driver Fanatismen endnu bestandigt sit Spil, og forhindrer disse ellers demokratiske Regieringer endnu stedse fra, ligeledes at antage den af Frankerig forelagte Konsticition, som nu er antaget af alle øvrige Kantoner. De patriotiske Basler=Deputerede havde i St. Gallen nær blevet et Offer for den fanatiske Folkeraserie. General Schauenburg har beordret 8000 Franzoser til disse Kantoner. Alle Jakobinerklubber blive forbudte i Schweitz, Tienderne, Landfogedernes Embeder a. ophæves. De Jtalienske Schweitzer=Landfogderier skulle ganske tilforladelig forenes med den Cisalpinske Republik, saa at Alperne i Fremtiden udgjøre Grændserne mellem denne og den Helvetiske Republik. - J Schweiz skal nu og saa oprettes en ordentlig staaende Hær. I Huningen staae nu alt 600 Schweitzer=Kanoner, og denne Fæstning er saa opfyldt med Schweitzersk Skyts og Geværer, at manikke mere ved, hvorledes man der skal rumme samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Statssekretair Dundas nye Bill til Landets bedre Forsvar. blev, uagtet Modsigelserne, den 2den d. forelæst 3die Gang og passerede igiennem. Samme kan egentlig betragtes som en Opmuntring til en frivillig Opstand i Massa, og skal blive i Kraft, saa længe Krigen med Frankerig varer. Kongen, authoriseres derved fremdeles til at lade Stenene tage af Møllerne i de af Fienden truede Egne, eller og reent at ødelægge Møllerne, saa vel som Smederne og de Bygninger, der kunne være Fienden til Nytte. General Tarleton erklærede, at disse Forholdsregler vare yderst vanskelige at udføre, heller intet vilde hielpe, da Franzosernes Marsch til London vilde, naar et Angreb først var lykkedes, være meget snart gjort, fordi de beholde ingen fast Plads bag sig, og uden al tung Bagage ville undgaae enhver Sinkelse paa Marschen. Selv naar de lande paa de længst bortliggende Kyster, kunne de om 5 i det høieste 6 Dage være i London a. Hans Raad var derfor at koncentrere hele Hovedmagten. Nærheden af London o. s. v. Paa den samme Dag (d. 2den) forelagde Pitt Underhuset sin vigtige Finantsplan til at sælge, den i 100 Aar staaende Landskat. Hovedhensigten af denne Forholdsregel skal være den offentlige Kredits Bestyrkelse. For at kunne udføre den, foreslog han, at erklære denne Taxe, som hvert Aar har maattet bevilkes af Parlamentet, for stedse varende; men for intet Indgreb at giøre i Parlamentets Privilegier, derfor at meddele samme den aarlige Bevilgelse af andre (nye.) Taxer. I Jrland er desværre endnu fuldt af Anarkie, Rov, Mord og Voldsomhed. Man vedbliver uophørlig, at opfylde Fængslerne med Statsforbrydere. Jblant samme befinder sig, foruden Flere med 10,20, 25000 Rdlr. Jndkomster, En, som besidder 50,000 Rdlrs, aarlige Renter, Nogle dømmes strax til Døden. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Admiral Duncan ligger syg af en Operation i Edimburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Blandede Efterretninger. Til en Standsperson i Vien, som fandt for got at sysselsætte sig med at forfatte et fransk Dagblad, og derhos, som flere af hendes Lige, oftere forglemte, at den mægtige franske Republik er vedkiendt, og at følgelig dens ved kiendte Regiering i det mindste maae respekteres lige saa meget som alle øvrige Regieringer, har Ambassadeuren Bernadette i disse Dage ladet tilstille den skrivtlige Formaning: "For ei at paadrage sig ubehagelige Følger, maatte hun i Fremtiden mere veie sine Udtryk i Alt, hvad som angaaer den franske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Ridder de Aranjo (Portugisisk Gesandt i Paris), som har siddet nogle Maaneder fangen i Temple=Taarnet, har nu faaet sin fulde Frihed. Denne Omstændighed synes at bekræfte Haabet og et snart Forliig mellem Frankerig og Portugal Buonaparte, hedder det i direkte Pariser=Breve af 31te f. M. (de bekiendte Avis breve gaae ikke længer end til d. 29de) skal om 5 til 6 Dage begive sig til en ikke bekiendtgjort Søehavn. Man formoder at denne Havn er Toulon, hvorhen 10,000 Md. ere paa Marschen, for at indskibes til en Expedition (der uden Tvivl staaer i Forbindelse, med den ovenmeldte fra Genun, saavelsom med hiin fra Ancona, Corfu a., og torde være bestemt Himlen veed om imod, Sicilien, Venedig, eller til Cadix, og derfra imod Lissabon og Lord St. Vincents Flaade 2). Dersom Nogle, formedelst de i denne Maaned rasende qvinortial=Storme, vare bekymrede for den alt udløbne Touloner=Flaade, kunne de være ganske roelige over sammes Skiebne, fordi den hidtil - kuns er udløbet i Aviserne, hvor, som bekiendt, Storme ikke have meget at betyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Londons Jndvaanere blev ved Plakater strængt befalede paa det andægtigste at høitideligholde den stille Fredag (Langfredag).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-04-13
Den tydske Keiser og Kongen af Preussen have en egenhændig Brevvexling sammen, og overhovedet synes det preussiske Kabinet umiddelbar at afgiøre Underhandlingerne over de ved den Rastadter=Fred tilfaldende Gotgiørelser med det Keiserlige Hof selv.