JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
følgende Oversigt: J Woymodskabet Krakau . . . . . schau 4592. Sendomier. . . Kalisch . . . . . Lublin . . . . . . Plock. . . . . . Masovien. . . . Podlachien. . . . Mennesker Augustaro. . . . 465,761 Hovedstaden Warschau. . . . . . 117,284 Det hele Kongerige, men uden Armeen 3,702,306. Tilværten af hele Befolkningen i samme Aars Løb var 60,210 Menneskeer; af hvilke paa War Om Universitetet og de videnskabelige Samlinger i Moskau læser man følgende: Universitetet havde d. 16 Juli 1823 sin aarlige og offentlige Forsamling, under Forsæde af General gouvernøren af Moskau Fyrst Gallitzin, og Universitetets Kurator Fyrst Andreas ObolenskyJblandt de Gienstande, hvoraf Forelæsning skeete, bemærkede man især en Afhandling i det russiske Sprog af Professor Pavlof, om Nødvendigheden, af at bringe Landvæsenet, fremfor alle andre Grene af Nationalindustrien i Rusland, til Fuldkommenhed, og om de kraftigste Midler til at opnaae dette Øiemed. Efter den Aarsberetning, der af Hr. Drigoedsky blev givet, har Universitetet, ved Keiserens Ædelmodighed, erholdt en italiensk Oversættelse af Karamsins Ruslands Historie. Et Herbarium af 12000 Planter er anskaffet for 7000 Rubler, og for 24,000 Rubler, blev af Hoflægge Doct. Liboschitz kjøbt et Mineraliekabinet, bestaaende af 4000 Exemplarer, og ordnet efter Werner, Hauy, Bergelius. Dette Kabinet indeholder næsten alle nye opdagede Steenarter, og et stort Antal siberiske Mineralier og polerede Marmorer. Universitetsbibliotheket formerer sig aarligen med et stort Antal Værker, som det deels kjøber, deels skjænkes det af russiske og fremmede Selskaber, af dets egne Medlemmer, af Professorer eller af private Folk. For ganske kort Tid siden havde det faaet 2000 Bind, testamenterede det af den 1821 afdøde Professor Heyne. Det naturhistoriske Museum er forøget ved Gaver, fornemmelig af det Moskauske Selskab af Naturforskere. Det physikalske Cabinet er beriget med ti Jnstrumenter, det chemiske med 20, og den technologiske Samling med 15 Apparater. (Alt af det interessante nysbegyndte Tidsskrivt: Hertha. 1ste H. 1825.)Man seer nu i London en herlig Vase af Sølv, det skjønneste Stykke Arbeide i sit Slags siden Wellingtons Skjold. Den er bestemt til en Foræring for Gouverneuren paa Ceylon, Sir Edw. Barnes, veier 1200 Unzer og koster henved 1500 Pd. St. Der forestilles paa samme alle Viinhøstens Forretninger, lige fra Druernes Jndsamling indtil deres Presning. Figurerne ere meget smukke. Det Hele er bearbeidet efter Piranesis's Tegninger af en i Adras Ruiner funden Vase. De, som have forfærdiget samme, hedde, Fischer, Bruithwate og Bones.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
En New Yorksk Tidende beretter at, paa Præsidenten Boyers Befaling, skal paa alle Haytiske Theatre opføres en Tragvedie, Christophs Død, forfattet af en Negerinde paa 16 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
J Paris lever en Mand ved Navn Peter Huet, der skal være næsten 120 Aar gammel, og i Sognet Estrade (Over-Garonne, døde for ikke længe siden en vis Etienne Baque (le Sancto kaldet) hvem Folket næsten tilbad som en Helgen, i en Alder af 124 Aar. Han skal nemlig have været født i Aaret 1700.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
En fransk Journal fortæller, at der i afvigte Sommer ankom en Janitschar fra Constantinopel, 99 Aar gammel, som havde tilbagelagt, den hele Vei til Hest. Han havde og saa gode Øine, at han dagligen kunde læse, uden Briller, 4 Capitler af Alcoranen. Hans Efterkommere bestaae af 24 Hoveder. Han taler adskillige Sprog og kan udenad fremsige adskillige Steder, af Voltaires Mahomed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
J London er sammentraadt et Selskab med en Capital af 200,000 Pd. St. for at anvende Hr. Browns Dampmaskine paa at sætte Vogne med Hjul under i Bevægelse. Man vil gjøre det første Forsøg med en Postkaret, der skal gaae fra London til York og derfra igjen tilbage, og det saaledes, at man befordres dermed 10 engelske Mile i en Time. I Nærheden af Paris har man ogsaa begyndt at bruge Dampmaskiner til Veirmøller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
J offentlige Blade har der været talt om en Røverbande blandt Skolebørn i Hildesheim, Nu erfarer man, at der gjortes en Elephant af en Myg, og at det Hele ikke har været andet, end at adskillige Skoledrenge kom paa den Jdee, at oprette indbyrdes en Casse til at kjøbe Duer, ved at rapse Penneknive, Lak, Papir &c. og at opbevare samme i Korsgangen af en Kirke med Degnens Tilladelse. En Følge af en mellem dem opkommen Strid var, at een af Drengene forraadte Hemmeligheden. Degnen, som i mange Aar havde været melancholsk og stundum ganske fra Forstanden, fik, uden Tvivl ved den af ham givne Tilladelse, atter et Anstød af Sygdommen, som foranledigede ham til at skiære Halsen af sig med en Ragekniv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Jndtil Aaret 1719 levede Fruentimmerne i Rusland næsten i asiatisk Jndgetogenhed. Først samme Aar lod Peter den Store udgaae en Anordning, hvori han paabød Jndførelsen af Baller og Assembleer, i hvilke Qvinderne skulde tage Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Virtuosen Moscheles er bleven ansat i Philadelphia, hvorhen han med det første reiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Walter Scotts nyeste Roman hedder: the Tales of the Crusadors (Sagn om Korsdragerne).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Næsten i alle europæiske Lande hersker nu en levende Bestræbelse for at indrette Posterne hurtigere og beqvemmere. For 50 Aar siden medgik 7 Dage med Reisen fra Paris til Calais i en magelig Vogn, hvori hver Plads kostede 50 Fr. medens ligesaameget efterlodes i Gjestgiverstederne. Nu betaler man for hver Plads kun 40 Fr. og tilbagelægger Veien høist i 35 Timer. Denne Forbedring har man ene den fri Concurrence at takke for Paris har 12 Theatre, som kunne rumme 18,300 Tilskuere. Man antager, at Skuespillet daglig besøges af 10,000 Mennesker og aarlig indbringer omtrent 7 Millioner Fr. For ikke længe siden havde Gouverneuren i Pondichery i Ostindien en Cocusnød paa sit Taffel, hvis Skal var saa stor, at man forfærdigede en Terrin deraf for 8 Couverts.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
I Paris er man i denne Tid paa en hidtil mageløs Maade sysselsat med at bygge. J det ny Qvarteer bliver Alt, hvad der endnu er Tomte og Skov besat med Bygninger. Hver Morgen fældes to lange Rader Lindetræer og de lysæiske Marker ere allerede tagne i Beslag. Grundene ere desaarsag stegne overordentligen i Prisen. J Nærheden af Børsen koster hver Qvadrattoise 2500 Fr. og derover. Men uagtet der opføres saa mange nye Bygninger, stiger dog Huusleien med hver Dag, hvoraf sees, at Befolkningen tiltager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Den spanske Capitain Don Antonio deel Rio opdagede i Aaret 1789 Ruinerne af en stor mericansk Stad, men som man siden 1794 intet har hørt mere til. J London er derpaa 1822 udkommen og 1823 oversat paa Tydsk et Værk under Titel: Huehuetlagallan, Americas oprindelige store Stad, i Kongeriget Guatimala, nyopdaget af Capit. Don A. deel Rio, og godtgjort, at have været et phønicisk, cannanæisk og carthagisk Nybyggerstad af D. Paul Felix Cabrera i Ny-Guatimala; med 17 store Tog ninger i Steentryk, mange mythologiske Figurer, Grupper og Hieroglypher fra den americanske Fortid. Beskuelsen over disse Ruiner og da i samme fundne mange hieroglyphiske Billeder a. siger Bogens Rec. Leipz. Dec. f. A. giver vist nok Anledning til mange Formodninger, der, hvis Spanierne ikke, liig Vandaler, havde tilintetgjort Mexicos Adel og Billedskrivter, vel for længesiden havde været oplyste. Naar Forfatteren i denne Afdeling søger, den mosaiske Tidsregning tro, at ville bevise, at Mexico er blevet befolket fra Phønicien og Chartago af, saa mener Recensenten, at end ikke den meest orthodore Theolog og endnu mindre den, som i saadanne Ting heller tilstaaer sin Uvidenhed end ønsker saadanne Anskuelser forfægtede, kan bifalde saadanne theologiske Beviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Jkke langt fra Aachen ligger Landsbyen Marosnet, paa Grændserne af det preussiske og belgiske Gebet, om hvis Besiddelse begge Stater, ikke have været enige siden 11 Mai 1815. Dens Par Hundrede Jndbyggere leve under en Maire, som hvert Aar vælges paa ny af Jndbyggerne selv, nyder i samme Aar sit Embeds souveraine Magt og regierer uden fremmed Jndflydelse. Denne lille ubekiendte Fristat er neppe 5 Minuter i Omkreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
(Alt meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Kjøbenhavns Børs, d. 15 Marti, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 213, a vista 216. Spec. 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. a 13 Rbmk. 1s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 93 a 93 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. ell. 110 1/2 a 111 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 17 3/4. - Svenske Sedler 50 1/2. - Asiatiske Actier . . Tildeels for, efter Evne, at kunne fremme, til snareste Virksomhed af det kjøbenhavnske Østersøiske Selskab - der formentligen vil for Dannemarks Handel vorde saare frugtbringende, og tillige for dets Jnteressentere meget indbringende, under en redelig, uegennyttig og kyndig Bestyrelse - tilbyder Justitsraad Winkel Horn, i Norgesgade 174, B., sig til, uden nogen Betaling, eller uden noget Vederlag, tilbørligen at ville besørge Subscription paa Akster i Selskabet, for dem som maatte attraae, samme, lydende enten paa Navn, eller paa Jhændehaver, i Hele eller i halve Dele, for at de selv i sin Tid kunne gjøre de behørige Termin Jndskudde. Paa lige Maade er han villig til at meddele de attraaende Oplysninger om det ellers Fornødne Selskabet vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
De, som ønske grundig Underviisning i det tydske Sprog af en indfødt tydsk Lærer, for en billig Betaling, ombedes at aflægge deres Adresse i Hr. Höeckes Officin. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Sang. paa Professor Nyerups Fødselsdag, den 12 Marts 1825. (See No. 21 af dette Tidsskrivt.) Dig liden Kreds af Venner her En hjertelig Lykønskning byder; Dig Støi og Bram var aldrig kiær, Derfor i Stilhed Sangen lyder. Saa rolig gik Du jævne Gang: Den trænger ei til Pragt og Prang, Den trænger ei til Bjældeklang, Som Aands og Hiertes Adel pryder. Men ere vi her ikkun Faa, Hvis Stemme Dig vort Vivat bringer, Saa langt som danske Runer naae, En Ærekrands Dit Navn omringer, Du Sagas gamle holde Ven, Som Hedenold drog frem igien, Og stilled for vort Øie hen, Hvad flygtet var paa Tidens Vinger! Du Musagetens kaarne Præst Den Unge Lærdoms Vei beredte, Og hver en kundskabstørstig Gjæst Til Rigdoms Væld Du gjerne ledte. Med huldt velvilligt Sindelag Antogst Du Dig Studentens Sag. Med ærligt stadigt Velbehag Du Jid og Hielp trint om Dig spredte. Dog husligt Hjem og Venskabs Favn Den Ædles Værd først heelt kan lære. En Vens, en Faders skjønne Navn Det sandest Stolthed er at bære. Som tro og virksom Mand i Daad Saa snild og sindig Ven i Raad, Du deler Dines Fryd og Graad. Vor Nyerup længe blandt os være. J. Kragh Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 23. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 Martii 1826. Gienmæle fra Deodats Recensent. Hænderne ere Esaus; men Røsten, I dette Blads No. 19 og 20 findes et Stykke med Overskrift: Om Professor Kruses Fortællinger, hvis Hovedformaal dog gaaer ud paa at giendrive hvad der i Recensionen over Deodats Fødsel (Dansk Litt. Tid. 1823 No. 2730.) ikke forekom Forfatteren berømmende nok. Resultatet af denne Antikritier besynderligt. Recensenten tillægges "Sandhedskiærlighed, Jndsigt og Redelighed (S. 292. 313.); men tillige siges han at bryde Staven over sig selv ved sin Skiævhed at slaae om sig med Floskler (S. 313) m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Om Præsternes gode Kaar kan da nu ikke længer Talen være, og den Tid er, til Trøst for Misundelsen, rimeligviis langt borte. At de bør forbedres, synes simpel billighed og christen Kjærlighed at tilsige, om end ikke den meest trængende Nødvendighed paadrev det. At iværksætte Forbedringen saaledes, at dog Pluraliteten af Embederne ydede en Familie anstændigt, eller blot sorgfrit Udkomme, er vist nok en vanskelig, vel endog formedelst Tidsomstændighederne en umulig Opgave. Men heller ikke saavidt engang gaaer de Sindiges og Beskednes Forhaabning. Som lønnede især med Naturalpræstationer, erkiende de, at de maae bære Tidens Byrde med deres Menigheder, der lønne dem uden mindste Byrde for Finantserne, og til Statens Casse kunne de ingen Fordring gjøre. Men de troe ikke at træde billighed og Beskedenhed for nær, naar de nu bede om det Udkomme - mere eller mindre sorgfrit - som deres dem af christelige Fyrster tillagte Jndkomster og Beneficier, ubesværede med Afgifter til Bank og Finantser, er istand til at yde dem. Det vigtigste Bidrag hertil vilde være, at saavel Jordernes som Tiendernes Heftelse til Nationalbanken eftergaves Geistligheden. Blev den paalagt de danske Præster, medens de schlesvig-holsteenske forskaanedes, i en Tidspunct, da hines Embeder, bedre end disses, ansaaes for at kunne bære denne Byrde, da er dog intet billigere, end at den nu aftages dem, da dette er næsten det eneste Middel til at redde dem af den yderste Nød. Blev Bankheftelse paalagt de geistlige Embeders Lønninger, medens alle civile med fast Gage for den fritoges, fordi man, beregnende Jndkomsterne efter de høie Sædepriser, ikke tog Hensyn til de næsten Alt igjen opslugende Udgifter, og ansaae Præsterne for de bedste lønnede Embedsmænd i Staten, synes dog intet billigere nu, da et aldeles omvendt Forhold for længe siden er indtraadt, end at Byrden, naar ellers ingen anden Udvei er mulig, i det mindste fordeles paa dem samtlig. Hvorledes dette lod sig iværksætte, ville vist de ædle Bestyrere af Finantserne og Banken og det Høiraad, som Hs. Majestæt har underlagt Geistlighedens Embeder og Kaar, bedst vide at foreslaae. Lad der end være Vanskeligheder at bortrydde, god Villie og fast Overbeviisning om Sagens Nødvendighed have løftet Steen, tungere end denne. Til aldeles at hæve den give Gud Kongen og hans Mænd Viisdoms og Retsinds Aand! Thee, i Febr. 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
(Jndsendt.) Til Eierne af Adressecomptoiret. De Herrer Eiere af Adressecomptoiret vilde særdeles forbinde Adresseavisens samtlige Læsere, men især dem, som indlevere Avertissementer, ved i et læseligt Blad at bekjendtgjøre, naar man kan vente Avisen saaledes trykt, at man har sand Nytte af de Penge, man betaler for Jndrykkelsen. Viser det Agtelse for Publicum og dets billige Fordringer, naar man, med en aarlig reen Jndtægt af 16,000 Rbdlr., ikke sørger for nogenlunde læselig Tryk, men i flere Uger vedbliver at benytte Typer, som i ethvert andet Trykkeri vilde forlængst været casserede, Adresseavisen er det Blad, som blandt alle danske Blade betaler sig bedst, og dog ere baade dens Papir og Tryk de sletteste i Danmark. Urimeligt er det ogsaa, at man ikke, ligesaavel som i andre Blade, hvor intet betales for Jndrykkelsen, kan faae enkelte Ord trykte med udmærket Skrivt, i England nægtes dette aldrig, hvor dog af Dagblade trykkes langt større Oplage end af Adresseavisen hos os. Dag for Dag bliver denne Avis meere ulæselig, ja mageløse vare i Løverdags de 2 officielle Bekjendtgjørelser fra den russiske Generalconsul, og en Annonce fra den mosaiske Menighed. - Mærkeligere er No. 64, hvor, blandt mere, i en Linie paa 19 Bogstaver kun 4 ere fremkomne, og i en anden paa 23 Bogstaver kun et fuldstændigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Østersøisk Handels-Selskab i Kjøbenhavn. Kjøbenhavn synes af Naturen udseet til et betydeligt Oplagsted for Vare fra alle Himmelegne, og i Særdeleshed til at være Mellempunktet for Vare-Transactioner imellem Østersøens Havne og den øvrige Handelsverden. Dens Beliggenhed ved Indgangen til Østersøen, dens Seilbarhed hele Aaret igjennem, med sieldne Undtagelser, dens rummelige og sikkre Havn, dens fortrinlige Skibspladser og Værfter, dens store og beqvemt liggende Pakhuse, og den Lethed. og ringe Bekostning, hvormed Vare under modererede Transito Afgivter kunne forsendes videre, ere samtlige Fordele, som klarligen tale for hiin Bestemmelse, og som burde hæve Kjøbenhavn til Rangen af Europas første Handelspladse. For at undgaae den større Søefare som er forbunden med Reiser gjennem Østersøen i den sildige Aarstid, og en muelig Overvintring i sammes Havne, bør f. Ex. de Amerikanske samt Sydeuropæiske Skibsførere i Almindelighed see deres Fordeel ved at ende deres Reise i Kjøbenhavn, saameget mere, som den Concurrence der er en Følge af Begjæret fra samtlige østersøiske Havne og det fra disse forsynede Fastlands Fornødenheder, lover en fordeelagtigere successiv Afsætning for den Ladning som her oplægges, end ved Nødvendigheden af at sælge paa selve det sidste, stundom indskrænkede, Marked som directe søges, hvor Erfaringen har viist, at for stor Accumulation af Vare ofte nedtrykker Priserne til en unaturlig lav Standpunkt. Der udfordres imidlertid, for at Kjøbenhavn skal frembyde de antydede Fordele for Amerikaneren og flere, at der stedse findes her et tilstrækkeligt og velassorteret Oplag af østersøiske Produkter, tjenlige til Retourladning for de Skibe som hertil føre Colonial- og andre Produkter, ligesom ogsaa Oplaget af disse sidstnævnte udgjør Gjenstanden for en stor Deel af de østersøiske Havnes Attraae, og dette saameget mere for nærværende Tid, da Regjeringerne, i de til Østersøen grændsende Lande ved bevilgede Lettelser, søge at henlede Handelen og Skibsfarten, mere umiddelbar til deres Havne, saaledes har t. Ex. den Kongl. Preussiske Regjering nedsat Afgivterne paa de Vare, som til Stettin indføres, medens bemeldte Regjering paa den anden Side har paabudet en Forhøielse i disse Afgivter paa de Vare tilførsler, som paa Elbveien finde Sted. Ogsaa vil de Fornødenheder af østersøiske Produkter, som Norge og de nærliggende svenske Havne kræve, uden Tvivl for en stor Deel hentes fra Kjøbenhavn, saasnart tilstrækkeligt Oplag af disse Produkter findes dersteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Det hidtil værende Savn af disse Oplag af baade østersøiske og andre Produkter i Kjøbenhavn har i høi Grad virket til Skade for denne Plads og dens Handel, og har været Hovedaarsagen til at bortfjerne den betydelige Qvantitet transatlantiske Produkter, for hvilke Kjøbenhavn efter foranførte Omstændigheder uden Tvivl ellers var blevet Oplagsted. Ligesom Tilførselen af østersøiske Produkter, formedelst den ubetydelige Opmuntring som dertil herfra kan bydes, næsten aldeles udebliver, saa tye Skibe fra de til Østersøen grændsende Lande, der dog ere Kjøbenhavns naturlige Committentere, i meget ringe Antal hertil for deres, i forrige Tider næsten ene herfra forskrevne, Varefornødenheder. Som Marked betragtes Kjøbenhavn som aldeles underordnet, og denne Hovedstad, hvis Handelslocalitet, er saa yderst fordeelagtig, er efterhaanden sjunken i merkantilsk Anseelse til det saa beklagelige lave Trin hvor den nu staaer, hvilken sørgelige Stilling stedse vil blive mere følelig, saafremt de nuværende Conjuncturer forblive uforandrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
J Danmark heldigere Handelsperiode, da en stor Deel af de senere tilstødte Vanskeligheder endnu vare ukiendte, undgik det ikke Opmærksomheden, hvorledes det i høi Grad kunde bidrage til Kjøbenhavns Flor, at gjøre den til Stapelstad for østersøiske Produkter. Allerede for mange Aar tilbage stiftedes et østersøisk Compagnie, hvis Bestemmelse tildeels var at holde Oplag af østersøiske Vare; men da dermed forenedes combinerede Foretagender, Establissementer paa Kysten af Guinea, og andre precaire Forretninger, saa nød dette Compagnie ikke den forønskede Fremgang, men blev efter nogle Aars Forløb uden Tab realiseret og opløst, men hvortil især bidrog Mangel af tilstrækkelige Capitaler her paa Stedet, til at vedligeholde den Grad af Virksomhed, som Compagniets Fremgang udfordrede. Nærværende Øjeblik synes særdeles egnet, til at udføre Jdeen om Oprettelsen af et Handelsselskab i Kjøbenhavn, hvis Formaal blev, ved Hjelp af den fornødne Tilveiebringelse. af Capitaler, at lede et betydeligt Antal Vareforretninger hertil, og herved give Handelen og Skibsfarten fornyet Liv, tilheldige Følger for næsten alle Erhvervsgrene, samt Staten forøgede Jndtægter. Foruden nemlig at de flere paa Fastlandet gjorte Operationer til at sætte sig i mere umiddelbar Forbindelse med Colonierne, hvilke Operationers Jndflydelse paa Kjøbenhavns Handel, directe eller indirecte, meere eller mindre føles, – alvorligen opfordre til enten en Modvægt eller til Erstatning for de savnede Fordele, saa synes ogsaa den Hindring for Handelen, som har existeret derved, at man ved at anlægge sine Capitaler i de mangfoldige Fonds, har berøvet Varehandelen dens nødvendige Driftscapital, at aftage for Tiden; thi da Statspapirer nu næsten overalt have naaet en saa betydelig Høide, at de Capitaler, som anbringes i samme, ikke længer yde den Fordeel som forhen, og da Staterne see sig istand til, deels at nedsætte Renten af deres Gield, deels at contrahere andre Laan paa billigere Vilkaar end tilforn, saa kan man med Føie antage, at en betydelig Deel Capitaler for nærværende Tid søge anden Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
J et saadant Øjeblik vil uden Tvivl et paa denne Stads Beliggenhed og andre Fordele grundet, og under Beskyttelse af en oplyst og liberal Regjering hersteds oprettet, Handelssocietet, skienkes almindelig Opmærksomhed, fordi det blev ygget paa den sikkre Grundvold: at Commissionshandelen blev dets Hovedformaal og Beskjeftigelse, hvorved det, saavelsom ved en simpel Organisation, og en conomisk og virksom, tilstrækkelig controlleret, Bestyrelse, maatte være istand til at undgaae de Farer og Vanskeligheder, som andre Compagnier have havt at bekjempe, og som vare Hovedaarsagerne til at flere af dem maatte geraade i Decadence. Hertil kommer endnu, at de ualmindelige lave Varepriser, som nu existere, deels gjøre en forholdsmæssig ringe Capital fornøden til Oprettelsen af et Compagnie, der bygges paa Vare forretninger, hvortil Forskud udfordres, deels tillader denne Capitals Anvendelse med saamegen mere Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-19
Handelshuset Duntzfelt & Comp. hersteds, som i længere Tid har beskjeftiget sig med denne Jdee, har troet, for at kunne give Opnaaelsen af et saa almeennyttigt Øiemed den fornødne Udstrækning, at maatte, foruden at sikkre sig nogle indenlandske Venners bifald med Planen, og Understøttelse i sammes Udførelse, ogsaa træde. i Underhandling i samme Anledning med flere af dets udenlandske Correspondenter, for fælleds at overveie en Convention, efter hvilken man vilde findes villig at deeltage i Foretagendets Iværksættelse. Dette har havt til Følge, at hosføiede Udkast til Statuterne for et Kjøbenhavnsk østersøisk Compagnie, i Forening med nogle inden og udenlandske Jnteressentere, er bleven affattet, og at en derpaa grundet Subskription til Actier i Compagniet har taget sin Begyndelse, med Udsigt til fremdeles heldig Fremgang.