JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hesteavlens Fremme i de danske Provindser. Jndsats 10 Rbd. r. S., 4000 Al., Vægt efter Alder. 1ste Hest en Sadel med Ridedækken og Candar. 2den dito Jndsatsen indtil 20 Rbd.; det Mere, tilfalder 1ste Hest. en 14de Juli om Formiddagen Kl. 10. Prinds Frederik Ferdinands og Prindsessen, Carolines Løb, for Heste af hvilkensomhestil, Race og Alder, Fuldblod alene udelukket, tilhørende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser. Jndsats 10 Rbd. r. S. Ingen Vægtbestemmelse. He ene rides af Medlemmer af Selskabet. 5000 Al. 1ste Hest en Pokal, udsat af Deres Kongelige Høiheder Prinds Frederik Ferdinand. og Prindsesse Caroline. 2den Hest Jndsatsen indtil 50 Rbd.; det Mere tilfalder den 1ste Hest. Løb om den af Committeen i Fjor udsatte Ridepidsk, om den fordres; for Hingste og Hopper af hvilkensomhelst Race og Alder, fødte i Jylland, og tilhørende Medlemmer af Selskabet til Heste, avlens Fremme i de danske Provindser. 6000 Al. Vægt efter Alder. Enhver som fordrer Pidsken maa 8 Dage for Væddeløbene gjøre Anmeldelse derom, og betaler en Jndsats af 40 Rbd. 1/5 ft. hvilken Jndsats tilfalder den Hest som vinder Pidsken. mme Dag kunne andre for Committeen anmeldte priLøb afholdes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Jndsatsen ved Løbet a den 13de og a den 14de Juli erlægges ligefuldt om den anmeldte Hest trækkes tilbage. Anmeldelsen af Hesten til de forskjellige Løb skeer til Major v. Flindt i Aarhuus og Capt. v. Riegels i Fredericia, og maa senest være gjort til Kl. 7 om Morgenen den 12te Juli, paa hvilken Dag ogsaa de anmeldte Heste tilligemed de fornødne Attester maa forevises paa Banen Kl. 8 Formiddagen; dog undtages herfra de til Løbet og Pidsken anmeldte Heste, hvilke først behøver at nævnes ved Løbets Begyndelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Den 14de Juli efter endt Væddeløb foretages Hesteskue- og derpaa Auction over Heste, efter de i de foregaaende Aar bekjendtgjorte Bestemmelser for samme. Den 15de Juni 1835. Frys. Flindt. Friis. Juel Wind.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Nye moderne Sirtser, smukke Crepe, Flors= og Silke=Tørklæder, Shawler, Klæder, smukke Vestetøier m. m. m. er hjemkommet og faaes billig paa i Gammel Torv hos Bendix H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
De Værelser i min Gaard, som senest have været beboede af Hr. Bogholder Høeg, ere, formedelst hans Bortreise, strax at erholde tilleie, med eller uden Meubler. Aalborg, den 9de Juni 1835. S. Berlin sal. Kaarsberg. kan de Rosc. Rosenliker, 6 Mk. Boutell., Fan d'Orange. Pommerantlikør, 5 Mk. 8 s. Bout., Bitter Mavelikør, 2 Mk. 8 s. Bout.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Bitter Brændeviin, 24 s. Potten, Spir. vini, til Brug for Snedkere, Stolemagere o. s. v., 3 Mk. 8 s. Potten, erholdes Alt i større og mindre Dele hos Thore Green.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
At Pakkeposterne i indeværende Aars Juni Omslagstermin, ligesom forhen, tage Touren directe over Viborg, nemlig: de som afgaae fra Kjøbenhavn den 13de og 20de Juni, og fra Aalborg den 16de og 23de Juni, bliver herved, i Følge meddeelt Autorisation, bekjendtgjort. Aalborg Postkontor, den 12te Mai 1825. Sørensen. ) En sortbroget Stud, omtrent 2 Aar gammel, blev sidste Efteraar optaget hos mig, uden at nogen Eiersmand, uagtet skeete Oplysning, har meldt sig til samme. Den retmæssige Eier til den, kan, imod at betale alle medgaa sende Omkostninger, modtage samme hos mig. Hvedals Mølle, den 15de Juni 1825. Søren Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hvor 2 Værelser, 2 Kamre, med Kjøkken, Spisekammer og øvrige Bekvemmeligheder ere at faae til Leie, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hos Billedhugger Borregaards Enke udenfor Vesterport faaes Monumenter, dobbelte og enkelte Ligstene, Kort og mindre Stene. Tillige faaes hvide og sorte Marmor Kors og Plader til meget nedsatte Priser. En brugt Sofa eller Canape ønskes tilkjøbs; Bogtrykteriet anviser. At Gaarden Lindet i Aasted Sogn, tilhørende Hr. Prosprietair v. Bülow, underhaanden, forinden den til den 18de Juli d. A. averterede Auction, kan erholdes tilkjøbs, naar Vedkommende derom henvende sig til Undertegnede, bekjendtgjøres herved. Frederikshavn, den 12te Juni 1835. Rørbye. Kjøber til et brugt Mahognie Spillebord og et lidet Klædeskab, anvises af Kjøbmand Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
En engelsk Dame=Rideklædning er at faae til Kjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Undertegnede er nylig bleven forsynet med et Parti nye Lommeuhre, af forskjellige Slags, saaog Stueuhre samt Wiener-Taffel=Slaguhre, som alt udsælges til de billigste Priser. Hjørring, den 2den Juni 1835. S. Jensen, Uhrmager.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
En Huusleilighed af 3 Værelser, Kjøkken og Spisekammer ønskes til Leie strax eller til Fløttetiden, er der til samme en liden Have, da var det end behageligere. Billetter desangaaende, mærket L. bedes henlagte paa Adressecontoiret. En Mahagonie=Dame=Secretair er at faae tilkjøbs hos Snedkermester Vontillius i Urbansgade. 1546 Rbd. 84 s. Sedler og Tegn af Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsens Midler, kan strax i indeværende Termin erholdes tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Aalborg, den 8de Juni 1835. Davidsen, Kasserer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Løverdagen den 27de Dennes, Formiddag Kl. 11, vil paa Sæby Kjøbstads Raadstue blive bortliciteret Brolægningen af Byens Vestergade, efter Conditioner, som forinden Licitationen ligge til Eftersyn paa Adressecontoiret i Aalborg, og hos Undertegnede. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 13de Juni 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Niels Christensen Karls's bekjendte gode Eiendomsgaard i Veddum, Skelund Sogn, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Alb., bliver efter hans Begjæring stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Gaarden selv, den 1ste Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Nørgaard, den 15de Juni 1835. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Auctionsplacat. Mandagen den 29de Dennes, Kl. 9 Formiddag, bliver, ifølge Begjæring af Skifteretten i afdøde Consumtions inspecteur Jens Johannes Hvids Fallitbo i Nibe, det samme Bo tilhørende Løsøre solgt ved Auction i Kjøbmand Jensbyes Gaard sammesteds. Bemeldte Løsøre, bestaaer af: Borde, Stole, Skabe, Sophaer, Speile, 1 Sengested med Tronhimmel, 1 Commode, - af hvilket Meubler største Delen er af Mahognietræ, 1 8tedags Stueuhr, 1 Skriverpult, 1 ny fyrre Rulle, Sengeklæder, endeel Sølv=, Kobber= og Kjøkken=Tøi, samt Porcellain, m. m. Nibe, den 15de Juni 1835. Lynge
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Foreløbig Bekjendtgjørelse. Efterfølgende, afgangne Justitsraadinde Hillerup Dødsbo tilhørende, og i Borglum Herred, Hjørring Amt beliggende, Eiendomme, ville i Løbet af næste Efteraar blive ved Auction opraabte til Salg: 1. Hovedgaarden Børglumeloster, med fri Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og contri uabelt Hartkorn 26 Tdr. 1 Fdkr.; Hoverigods 514 Tdr., og Børglum Sogns Konge-, Kirke-, Korn- og Kvægtiende, begge af Matriculs Hartkorn 84 Tdr., og tiendeydende Ditto 571 Tdr. - Gaardens Areal er 600 Tdr. Agerland, 460 Tdr. Eng og 703/4 Tdr. Hede og Overdrev, som tildeels er opbrudt og mærglet, og hvorpaa er opført en Parcelgaard, der i Forpagtningsafgivet svarer aarlig 80 Tdr. Byg, 80 Tdr. hvid Havre og 2 Tdr. Smør. - Den aarlige Udsæd er circa 80 Tdr. Rug, 130 a 150 Tdr. Byg og 220 til 230 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælg frugt. - Paa Gaarden selv holdes 230 Køer, i Tyre, 100 Stude, 70 til 80 Faar og circa 20 Heste. Paa Parcelgaarden 60 Creaturer, 14 Heste og 80 til 100 Faar. - Gaarden drives af 115 plovdrivende Gaardmænd, og af Huusmænd forrettes 3174. Gangdage og 182 Spænddage. - Ved Gaarden er et godt Teglværk og en Vindmølle, der hidtil har svaret 120 Tdr. Byg, foruden Skatterne og Vedligeholdelse af Værket. - Jorderne, der ere stærkt leermuldede, ere fortrinlige til al Slags Sæd; dog bemærkes, at Raps ikke har været dyrket. Ved forandret Drivtsmaade ville de kunne modtage betydelig Forbedring. - Af Engho avles circa 800 og af Kløver 100 a 200 Læs, ja meget mere, naar et større Areal fredes til Slaaning. - Gaardens Producter, der ved Hoveriet transporteres, finde Afsæt i Aalborg eller Ladepladsene Blokhuus, Lønstrup eller det kun 1/2 Miil fraliggende Løkken; dens Bygninger ere herskabelige og velvedligeholdte. Strogods, af Hartkorn 156 Tdr., og følgende Tiender: Veiby, Furreby og Vrensted Sognes KongeKirke-, Korn- og Kvægtiende, Thise og Ingstrup Sognes Kirke-, Korn og Kvægtiende, samt Emb og Braa Sognes Konge-Korntiende, tilsammen af Matriculs Hartkorn 227 Tdr., og tiendeydende 1616 Tdr. - Skoven har et Areal af 277 Tdr. Land, hvoraf 100 Tdr. skal indtages til Fredskov. Hovedgaarden Vreilefcloster, beliggende 11 Miil, fra Hjørring og 24 Miil fra Ladepladsene Løkken og Lønstrup, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 3 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdr. 1 Alb., og med et Areal af 600 Tdr. Land, samt Vreilef Sogns Konge-, KirkeKorn- og Kvægtiende, begge af Matriculs Hartkorn 54 Tdr. og tiendeydende 606 Tdr. - Gaarden, der er bortforpagtet, drives uden Hoveri; dog haves til Hielp 1372 Ugedage af Huusmænd paa Godset, der udgjør 28 Tdr. Hartkorn. - Besætningen er circa 150 Meierikoer, foruden Faar og 16 a 18 Heste. Jorderne ere muldsandede og tjenlige til al Slags Sæd; dog har Raps ikke været dyrket. - Bygningerne ere herskabelige og suffisante. Jordeboger ere henlagte til Eftersyn hos ForvalterVirtz paa Borglumeloster og hos Kammerraad, Procurator og Hospitalsforstander Juul i Aalborg, som ville neddele al videre fornøden Oplysning om disse fortrinlige Eiendomme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Mandagen den 6te Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Enkemadame Knustrup i Kringelhede i Albek Sogn, sammesteds forauctionere endeel hende tilhøgende Ind- og Udbo, saasom nogle Folkesenge, Kjøkken og Bryggerredskaber, Vogne, Plove, Harver, Heste, Køer, Faar, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Sæbygaard, den 17de Juni 1835. Theilmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
J Processagen har Pairsretten den 8de, 9de og 10de beskjæftiget sig med de 25 føielige Anklagede. Af de tidligere forhørte 12 havde kun 1, nemlig Morel, bekjendt at have taget virksom Deel i Jnsurrectionen. Senere i ovenstaaende Møder har endnu en Anden, Molard=Lefebore fra Lyon, tiltraadt samme Bekjendelse. Denne henholdt sig i sit Forsvar fornemmelig til den Bemærkning, at Jnsurgenterne i Lyon i April 1831 hverken havde forbrudt sig meer eller mindre, end Oprørerne i Paris i Juli 1830. Dengang som nu, havde man reist sig imod Regjeringen, fordi den havde traadt Forfatning og Love under Fødder, og Casimir Perier havde selv fra den offentlige Talerstofremsat den Lære, at Jnsurrection imod en Regjering, som krænker Lovene, er en hellig Pligt. - En af Journalerne vilde vide, at Retten, saasnart den er til Ende med de 23 omtalte Anklagedes Forhører, vil fælde deres Dom og derimod opsætte Proceduren mod de 97 Gjenstridige til næste Vinter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Den 9de antoges Udgiftsbudgettet for 1836 til et Beløb af henved 99 Mill. Fr. med 260 Stemmer mod 28, og den 11te antoges Jndtægtsbudgettet med 281 mod 31. Rimeligviis ha dette været de Deputeredes Kammers sidste Møde. Et Forsøaf nogle Deputerede paa at udvirke, at Lotteriet, som ifølge en Bestemmelse i Budgettet for 1833 skal ophøre med 1ste Jan 1836, endnu maatte bestaae til Aaret 1810, er strandet paa Majoriteten i Kammeret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Et af Bladene omtaler Hertugen af Orleans Formæling med en würtembergsk Prindsesse, som rimeligt nær forestaaende, da dette Parti endog fremmes af Prindsessens nær Beslægtede Keiseren af Rusland, og det hedder, i Forbindelse hermed, at Hertugen af Choiseul skal være afreist til Stuttgard for høi tideligen at anholde om Prindsesse Marie Frederikke Charlottes Haand for Hertugen af Orleans. (Hun er født i Stuttgarden 30te Octbr. 1816, og den regjerende Konges ældste Datter, og Hertugen af Orleans, Frankrigs Kronprinds, Philip Ludvig Carl Henrik Joseph er født den 3die Septbr. 1810 i Palermo.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Tyrkiet. J Triest havde man den 3die Juni, i en Skrivelse fra Contaro, den sørgelige og foruroligende Efterretning, at Pesten ere udbrudt i Havnen Antivari i det tyrkiske Albanien, i Nærhedens af Cattaro, hvor man nu træffer alle mulige Sikkerhedsforholdsregler imod dette frygtelige Onde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Den russiske General v. Geismar er reist til Silistria, forat tage Fæstningsværker og Besætning i Øiesyn. - Efter den russiske Regjerings Ønske har Hospodaren i Wallachiet faaet et Tillæg i sin personlige Jndtægt af 20,000 Ducater, saa at han nu ialt har 60,000 Ducater i Guld at fortære.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Blandede Efterretninger. Man begynder i Wien at blive meere tilfreds med Efterretningerne fra Siebenbürgen, end man i længere Tid har været. Processen imod Hovedmanden for Oppositionen, Besselsnyt, er endt med, at han er idømt Fængselstraf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
I en anden Proces imod en Baron Remonyi, der havde opmuntret til Opstand, er Tiltalte dømt til Døden, og flere andre Domme lyde paa forholdsmæssig Fængselstraf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Man erfarer, at der i Aar, foruden ved Kalisch, ligeledes i Gallizien vil blive holdt en stor Revn over østerrigske og russiske Tropper. National yttrer sin Tilfredshed med, at Dommen overde 9 Defensorer og Geranter kun fordrer omtrent 50,000 Franes, og haaber snart at see denne Sum sammenbragt ved Subskription; kun beklager den, at det ikke er tilladt nogen Anden at paatage sig en Deel af Trælats treaarige Fængselsstraf. Tralat har offentlig takket sine Venner for de Midler, de have opbudet for at befordre hans Undvigelse lover Grændsen, men tillige erklæret, at han kun vil besøge sin Familie og den 25de Ds. indstille sig for at fængsles. Den omtalte Lieutenant Koseritz, der var dømt til Døden, men af Kongen af Würtemberg bleven benaadet, er ved en Politivagtmester og en Gensdarme bleven transporteret til Bremen og der overleveret til en til Baltimore, seilende Skibs=Capitain. I Valtimore erholder han først de af Kongen bestemte Reisepenge, 50 Louisdor, Reisen betales aparte. Koseritz har maattet aflægge sit Navn og hedder nu Ludvig Erbe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Fædrenelandet. Aalborg. Henvisende til vort Blad Nr. 96, Blandede Efterretninger meddele vi, derhen hørende, endvidere Følgende af Kjøvenhavnsposten Nr. 139. Blandt vor Tids saare glædelige Tegn hører den forøgede Opmærksomhed, som heri Landet af saa godtsom alle Autoriteter, fra den høieste til den laveste, vises for Publicum og for Attringer af den offentlige Mening. Selv Oplysninger om offentlige Anliggender falder det mindre vanskeligt at erholde, og det er kun saare faa Bureauer, hvor man nu, ved at henvende sig om en authentisk Meddelelse af et Factum, hvis Hemmeligholdelse ligger udenfor ethvert Sporgsmaal, risliquerer at faae den fornemme Tilkjendegivelse: at man ikke seer sig foranlediget til saadan Meddelelse. Navnlisigen fortjener at bemærkes, hvad der vistnok er hævet overhenhver Roes fra vor Side, at vor Konge, ved Selv at tage Notice af enhver offentligen fremført Anke over offentlige Autoriteter og Indretninger og at befale Sagen undersøgt, i Almindelighed, naar Undersøgelsen er tilendebragt, tillige befaler de oplyste Omstændigheder bragte til almeen Kundskab. Dette har været Tilfældet i Anledning af flere i nærværende Blad indførte Ankeposter, og i de sidste Dage ler slig offentlig Kundgjørelse, efter Hs. Majestæts udtrykkelige Befaling, skeet i Anledning af tvende heri Bladet indførte Artikler, den ene om Frederiks Steenbrud paa Bornholm, den anden og Usikkerheden paa Veien mellem Roeskilde og Holbek. Angaaende den sidste bemærker Bladet endvidere Følgende: "det vi henvise til Artiklen i d. Bl. Nr. 124, troe vi blot at burde gjøre opmærksom paa, at, ligesom Stiftamtmanden i sin Bekjendtgjørelse indrømmer Muligheden af, at ogsaa Overfald paa den nævnte Vei kan være skeet, og ikke modsiger den anførte Omstændighed, at gen Estafette er bleveneftersat af mistænkelige Personer, saaledes synes ogsaa Postens Eskortering og de øvrige fra Politiets Side trufne Foranstaltninger noksom at have begrundet Almindeligheden af den Mening, at der var skeet Overfald og at Veien var usikker. Med Hensyn til den Erklæring, at det fra Postbefordringens Side i Roeskilde ei er blevet fraraadt Reisende at befare Veien, bør det heller ikke lades ubemærket, at det var i Holbek, og ikke i Roeskilde, at det alvorligen fraraadtes de tvende af os omtalte Reisende af befare Veien til Roeskilde og Aftenen eller Natten. Den maa imidlertid tjene til almindelig Beroligelse, at der idet mindste nu er Sandsynlighed for, at Ophavsmændene til hiin Vei-Usikkerhed saa nær ved Hovedstaden ere grebne, ligesom man ogsaa af de tagne kraftige Forholdsregler tør vente sig den størst mulige Betryggelse for Fremtiden."
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Blandede Efterretninger. Under 19de Febr. d. A. har Hs. Majestæt udnævnt Dhrr. Cancellideputerede Ørsted, Lange og Bentzon, Rentekammerdeputerede Schønheyder, Kongslev og LundRentekammercommitteret Unsgaard, Forvalter ved Grevskabet Vedelsborg J. Ewers, C. Neergaard til Gunderslevholm og P. Tutein til Marienborg, til at trædet sammen i en Commission, for at tage under Overveielse og gjennem vedkommende Collegium nedlægge allerunderdanigst Forslag til de nærmere Bestemmelser og Forandringer, der maatte findes nødvendige med Hensyn til den nu gieldendes Lovgivning angaaende Retsforholdet imellem Jorddrot og Fæster i Danmark, deels til de Regler, den kunne være at foreskrive for Omdelinger af Fæstegods, deels endeligen til de Punkter i den øvrige Landbolovgivning, som hermed staae i Forbindelse eller som af noget af Collegierne maatte blive opgivne. - Det tilføies, at det er Hs. Majestæts Villie, at disse Herrer snares muligt begynde deres Forhandlinger. - J Fædrelandet fremsættes det Ønske, at de vigtige, denne Commission. overdragne Forretninger maatte blive endte saa betids, at de denne Gang kunne forelægges for Stænderne, og helst saa betids, at de kunne bekjendtgjøres i de offentlige Blade, inden de forelagdes, for derved at fremkalde alsidig Drøftelse. I Dansk Literatur=Tidende anføres, at foruden Søndagen kunne de sædvanlige Ferier ved en lærd Skole anslaaes til 50 Dage om Aaret, naar hertil lægges idet mindste 30 Dage til Examina, faaer man omtrent 233 Dage til Underviisningen (39 Uger eller 9 Maaneder). Har en Discipel været 8 Aar i en Skole, kan han regne, at han den Tid har havt halvandet Aars Ferie og over 9 Maaneders Examina, altsaa ikke fulde 6 Aars Underviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Gjennem sex Nummere af Kjøbenhavns flyvende Postesiohar Herr Overlærer F. C. Olsen i Helsingøer leveret en yderst interessant Artikel om Digteren Johannes Ewalds Liv og Forhold i Aarene 1774277, oplyste ved hidtil utrykte sto Breve fra Dr. (siden Biskop) Schønheyder, Ewald selv, be og Kammerjunker (siden Geheimeconferentsraad) F. v. S. Moltke. Til Afhandlingen, - der giver en rørende ogst gribende Skildring af den sørgelige Tilstand, hvori den nog ulykkelige Digter, tildeels ved selvvoldte Lidelser, befandtaetil sig i hiin Periode, en Tilstand, der dengang var saa usse ud at man endog tænkte paa at skaffe ham Udkomme som Hospitalslem, omtrent paa samme Tid, som han blev udnævnt til Æresmedlem af det danske Literatur selskab, - er føiet 7 Breve fra den udødelige Digte ur, til hans Ungdomsven, den 1828 som Destillateur afdøde Candidat i Theologien Peter Spendrup i Kjøbenhavn, hvilke Breve, som aldeles tvangløse Meddelelser til en fortrolig Ven og Broder, ere de eneste i deres Art iblandt de Ewaldske Reliquier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
I Tidsskrift for Landoeconomil har Hr. C. Lund hennelledet Opmærksomheden paa Ønskeligheden af, at Humleavgesilen udvidedes for Danmark. Han viser, at Humleforbruget, der for det Meste er fra Udlandet, alene for Kjøbenhavn beløber sig til over 100,000 Rbd. aarligt, og man detænke sig nu, hvad dette vilde udgjøre for hele Landet, efter Fradrag af den her hjemmeavlede Humle. "Hvorvidt liøvrigt dennes - tilføier Forfatteren - haltid kommer Landet selv tilgode, beroer paa Kjøbmandens Speculation, der ofte kjøber den af den omreisende fyenske Humlefører, og giver ham 2 Lspd. fremmed Humle for 1 Lspd. fyensk. Denne tiltuskede Humle afsætter da Humleføreren, hvor han bedst kan. Man kan imidlertid slutte sig til, at ovennævnte indførte Humle, som saaledes efter Ombytning her sælges til Forbrug, ikke maa være af den bedste Qvalitet, ligesom det jo og var muligt, at den tiltuskede fyenske forsendes til andre Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Bespiisningsanstalten i Odense har i dens femte Vinter 183430 havt en Jndtægt af 1026 Rbd. 2 M. 3 s. og en Udgift af 443 Rbd. 2 Mk. 15 s. Af Jndtægtssummen vare 497 Rbd. Overskud fra forrige Aar; 13 Rbd. 5 Mk. 4 s. Renter; 330 Rbd. 4 Mk. 5 s. Gaver; 50 Rbd., skjænket af Prinds=Gouverneuren og 134 Rbd. 74 s. indkomne ved en, af den musikalske Forening, Langfredag opført Passions=Concert. Blandt Udgifterne medgik 18 Rbd. end Mk. 5 s. til Kjøkken=Inventariets Vedligeholdelse; 292 Rbd. 6 s. til Fodemidler; 50 Rbd. til Lønninger; 42 Rbd. 4 Mk. til Brændsel, og 59 Rbd. 5 Mk. 4 s. til overordentlige Udgifter. Fra Anstalten blev i afvigte Vinter uddeelt 10,488 Portioner, som kostede lidt over 4 s. hver. Den betydelige Udgift, flere Amters Repartitionsfond, have i denne Tid, ved Natmændfolkets Anholdelse, menes i Viborg Samler at lede til en gjennemgribende Foranstaltning: til at ophæve denne Stat i Staten, der koster Jylland aarligt over 30,000 Rbd. "Da endeel Medlemmer af denne lille frie Nation i Nørrejyllands, hedder det i f. Bl., have i den senere Tid maattet ombyttet Friheden, med forskjellige Kjøbstæders Fængsler, og da Antallet af Fangerne paa flere Steder derved ikke staaer i Forhold til Fangehullernes Størrelse, kan der maaske siges: at disse Medlemmer faae en practisk Anskuelse af Hompopathien, hanvendt paa frisk Lufte
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Ved Stutteribesigtelsen i Veile den 15de Juni præsenteredes næsten dobbelt saa mange Hingste som tilforn. Af de forhen, som stutteridygtige, Jndbrændte erholdt trende Præmier, af hvilke Major Jnqversens mørkebrune Hingst tildeeltes den første Præmie, 100 Rbd. r. S. & Hingste og 25 Hopper indbrændtes som stutteridygtige.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
Fra Hillerød (Frederiksborg) skrives under 15de Junii. Brandfaklen har igjen oplyst vor By i Nat. Kl. noget over 12 begyndte Jld hos Tømmerhandler og Brændeviinsbrænder Malling og greb saa hastig om sig, at inden 2 Timer 12 til 13 Gaarde og Huse bleve ødelagte. Det blæ1ste temmelig stærkt, men, da Vinden har tvers over Gaden, og Brandcorpset arbeidede godt, vare vi saa heldige at faae Magt over Jlden, ved at nedrive Bygninger paa flere Sider, og derved blev Jlden standset. Det brænder endnu stærkt i Bunden, især da Malling havde et stort Forraad af al mulig Slags Tommer, men, naar Vinden ei vil forandre sig til en værre Retning, haabe vi, at Jlden ei vil gribe længer om sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-22
De store sydditmarsker Udendiger, paa hvilke der næsten aldrig græsser saameget Kvæg, som der virkelig kan græsses, ere iaar, som en Følge af Fodermangelen overalt i Holsteen, overordentlig stærk besatte med Kvæg. - J af vigte Vinter er der bortskyllet saa meget af Foden til den brunsbutteler Kongs Udendige, at det har antaget en betænkelig Caracteer. At dette staaer i Forbindelse med en Tilnærmelse af Elbens Strømdyb, er næsten at befrygte: thi der er desværre megen Sandsynlighed for, at Strømmen har taget en, den holstenske Elbbrede nærmere, Retning Dr. Harms holder i den mindre academiske Høresal i Kiel, Forelæsninger over Kirke= og Skolevæsenet, for en propfuldt Auditorium, baade af Studerende og Andre. J disse Forelæsninger afhandles Kirkens og Skolens Tilstand, i de tre Hertugdømmer, ei alene, som den fortiden er men ogsaa som den har været og som det var ønskelige at den vilde blive.