Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Bonaparte, Republikens første Konsul, til Hs. Majestet Kongen af Storbritanien og Jrland. Paris, den 5 Nivose (26 Dec.) 8 Aar. Kaldet af den franske Nations Ønske til et beklæde, Republikens første Øvrighedsplads, holder jeg det paa sende, ved at tiltræde min Post umeddelbar at meddele D. M. Efterretning derom. Stal da den Krig, de siden 8 Aar ødelegger 4 Verdensdele, evig vedvare? gives der da intet Middel til, at komme til Forstaaelse med hinanden, Hvorledes kunne begge de meest oplyste Nationer i Europa, mægtigere og stærkere, end deres Sikkerhed og Ulhengighed udkræver, opofte Handelens Vel, den indvortes Vilfert og Familiernes Lykke for en n forfængelig Storbed? Hvi føle de ikke, at Freden er den første Trang, lig som den fornemmeste Berømmelse. Disse Følelser kunne ikke være fremmede for D. Majestets Hierte, som behersker en fri Nation, og det i den eneste Hensig at gjøre den lykkelig. D. M. ville i i denne Ytering blot ser mit oprigtige Ønske efter, andengang at bidrage eftertrykkeligt til en almindelig Forligelse ved et skyndsom Skridt, der er fuldt af Tillid og fraskilt hine Former, som maaeske ere nødvendige, for at skiule svage Staters Afhengighed, men røbe hos sterke Stater blot den giensidige Attraa, at skuffe hinanden. Frankrig og England kunne ved at misbruge deres Krefter endnu længe forhale disse Krefters Udtømmelse til Uheld for alle Folkeslag men jeg vover at paastaa, at alle civiliserede Nationers Skjebne hænger af m. P. F. Wandal. en Krigs Tilendebringelse, som omspender den hele Verden. D. Mister, Bonaparte. Grenville vid løftige Svar ind holder: at Kongen har stedse beviist sin oprigtige længsel efter at gien bringe Freden. Hans eneste Hersigt er, og var, at forsvare sine Undersaattes Rettigheder og Lykke mod ethvert Angreb; at han ikke kan haade, at Krigen blev mindre nødvendig, om han indlod sig i Underhandling med dem, der saa nylig ere komne til Magten i Frankrig ved en frisk Revolution; at det franske Herskesystem ene har indvikket Europa i Krigen. Nederlandene, Holland, sveies (Hs. Majestets Allierede), bleve opoftede for dette Systems Ødeleggelsesaand. Tydskland og Jtalien bleve Skuepladset for ubegrendsede Røverier og Annarkie. Mod slig et System kan ikke sættes andet end en eftertrykkelig Krig. Allene Erfarenheden og Gierninsager kunne overbevise Hs. M. om, at bedre Grundsætninger endelig faae Overhaand i Frankrig. Den bedste og naturligste Borgen for slig en Forandrings Varighed, var at gienbringe Linien af hine Prindser, som i saa mange Aarhundrede gjorde den franske Nation lykkelig og respecteret. En saadan Begiven, hed ville paa engang bortryde alle Hindringer for Freden. Dog forlanger Hs. M. ikke at foreskrive Frankrig Formen til sin Regiering. Han attraaer blot Sin og sine Allieredes Sikkerhed. Ulykkeligviis existerer en sig Sikkerhed endnu ikke. Der gives ingen fornuftig Grund til at bedømme de nye Magthaveres Grundsætninger. Hs. M. har derfor intet andet tilovers, end at forsætte en retfærdig og desenciv Krig o. s. v. - Haabet til Fred er altsaa herved forsvund en meget og Krig vil udentvivl fremdeles blive Løsenet. - Man bemerker at Bonaparte udelod af Tituluturen til Kongen, den æd vanlige Titel: Konge af Frankrig. - En engelsk Schkueppe skal have tager og til Minoska opbragt en fransk Brig, kommende fra Egypten med Depesker til den fr. Regiering fra Senne Kleber. Depeskerne bleve kastede overborde, men igi opfangede. De ere ankomne til London og skal indeholde, at den franske Armee i E gyden besandt sig i slet Tilstand, og bestod allene af 7000 Mand, hvorimod den fiendtlige Armee var 40000 Md. stærk. - Herimod kontrosterer atter en Efterretning over Paris fra Konstantinopel, som siger at Storviziren er den 5 Dec. aldeles bleven slagen ved Goza af de Franske. - Paa de skotske Kyster ere mange Skide forulykkede i en Storm. - Ved Kysterne af Aftikbar en fransk Eskadre af 3 Fregatter taget mange en gelske Skibe bort. - Fregatten Ethalion, som erobrede begge de rige spanske Galoner, er den 24 Dec. strax det ved Penmarks. Mandskabet blev reddet. - De mange have afskaffet Pudderet, siden der blev lagt Skat derpaa, skal nu, som det heder, en Taxe af 2 Guineer legges paa Parykkerne, saavel Mands som Fruentimmert. Sveits, Den Revolution, som man ventede i den helveriske Republik, er den 7 d. M. virkelig gaar for sig i Bern, hver samtlige 5 Diretører ere blevne afsatte, og i deres Sted indført en provisorisk fuldbyrdende Regiering, i hvis Spidse Borgerne Dolder og Savary staaer. - Man opdagede, at 3 af Directorerne havde udkastet en Sammensværgelsespian med Nationa presentationen. Man venter nu og en ny Konstitution efter fransk Mynster, Frankrig. Siryes faaer nu ikke Landgodset Crosne. Hanteville havde solgt det til Borger Seristy. Da den første ikke kunde faae Betalingen derfor, tiltraade han sin Eiendomsret igien. Sieyes har ladet Landgadset taxere, og dets Værdie er bleven beregnet til 480000 Fr. Nu faaer han et andet Jordegods af lige Værdie. Bonaparte jager nu alle Rærk magere, som tilforn beleirede Direttøriet, ud af Palater. End ikke de saa kaldte Embedsdamer, som ved deres Jndblandelse i Regieringsseslerne, kom saa meget Ondt afsted, har kuanet finde Naade hos ham. - Den romerske Bru rus lader Bonaparte opstille i Gelleriet af Thullerierne, til Glæde for de ivrige Republikanere. - Chouanerne skal nu angrides paa alle Punkter. Brune bestemmet man til Overgeneral imod dem. - Til Justitsministeren ere hidtil fra Departementerne indkomne 8500 Protoceller for Konstitutionens Aaragelse." J 5500 af disse Protocoller sande man 119479 Antagelser og kun 49 Jkkrantagelser. - Borger Blaachard vil med Børgerinden Maison giøre sin 51de Luftreise i en Balkon. - Ved Antibes ere 24 fornemme fr. Emigrantere landede, hvoriblant Marquis v. Talbert og 3 Biskopper. - En Transport er udløben fra Toulon, for at bringe Undsærning til Mahia.