Berlingske Tidende, 1786-05-15
Stockholm, den 8de Maji. Efterat den af Hs. Kongel. Majestæt til Rigsdagsholdelse ansatte Dag, nemlig den 8de i indeværende Maaned, var paa sædvanlig Maade i Løverdags bleven bekiendtgjort i Staden og paa Malmerne, og Rigets Stænder i Hs. Kongelige Majestæts høie Navn vare indbudne, efter Gudstienestens Bivaanelse i Storkirken, at indfinde sig paa Rigssalen, behagede Hs. Kongelige Majestæt i Dag Klokkken 11 Formiddag, tilligemed Deres Kongelige Høiheder Hertugen af Sudermanland og Østergothland, samt de Herrer Rigets Raad, i høitidelig Procession og ledsaget af sin store Vagt, at begive sig til Kirken, hvor Rigets Stænder forud vare forsamlede. Efterat Gudstienesten var til Ende, hvorved Prædiken blev holdet af Biskoppen i Giøtheborg, Doctor Wingaard, begav Hs. Kongel. Majestæt sig først op til sine Rum, efterfulgt af Landmarskallen tilligemed Ridderskabet og Adelen, og derpaa til Rigssalen, hvor de 3 øvrige Stænder imidlertid havde forsamlet sig. Da Hs. Kongel. Majestæt havde sat sig paa Thronen, og Deres Kongel. Høiheder Hertugerne indtaget Sæde paa den venstre, samt Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen paa den høire Side af Thronen, og Hr. Rigsraaden Rigsmarskallen fordret Stiltienhed, hilsede Hs. Kongel. Majestæt Stænderne og aabnede Rigsdagen, hvorpaa Statssecretairen Elis Schrøderheim, i Hofcanzler-Embedets Vacaner, oplæste hvad Hs. Kongel. Majestæt vilde have proponeret til at overveies at Stænderne. Disse Propositioner imodtoges derpaa af Land marskallen og de 3 Talsmænd, hvilke, efter underdanig holden Tale til Hs. Majestæt, fremtraadte en efter anden til Thronen, for at kysse Hs Kongel. Majestæts Haand. Derefter, siden de Herrer Rigsraader, Grev G. Gyldenstierna, Fyrst F. W. von Hessenstein, Frieherre F. Sparre, Grev J. G. Oxenstierna, Friherre Malte Rammel, og Friherre, Emanuel De Geer endnu ikke havde gjort sin Raads-Eed, aflagde de i dette Tilfælde samme, som blev dem forelæst af een af de Herrer Rigsraader, saasom Cancellie=Præsidentembedet er ledigt. Hs. Kongel. Majestæt begav sig derpaa med sin Su te fra Rigssalen tilbage til sine Rum, og Rigets Stænder, til sine sædvanlige Samlingspladser. Jndledningen af Circulairbrevet til denne Rigsdags Udskrivning, lyder som følger: Vi Gustav &c. &c. Da Vi i Vor 15 Aars Regiering ikke have haft andet af Vore troe Undersaattere, end Beviser paa Lydighed og Hengivenhed, saa ligger Os og intet meere paa Hierte, end at anvende den Os anfortroede Magt til enhvers Vel, og ved Vor fortsatte Omsorg at fortiene Vore Undersaatters Tak. Vi have fornemmelig været opmærksomme paa, at vedligeholde Enighed og god Forstaaelse med fremmede Magter, saa at Vi kunne ansee Vor Regierings: som den længste Freds=Epoche, hvilken Riget har nydt, og som aldrig saa længe har havt Sted under nogen anden stor Konge af Vore Forfædre. Vi kunde og ikke noksom prise den guddommelige Godhed for dens rige Velsig, nelse over vort Rige, omendskiønt de slette Jndhøstninger i de 3 sidstafvigte Aaringer ere faldte Vor faderlige Omsorg besværlige. De Foranstaltninger som ere gjorte til Eders Understøttelse, bevidne Vor forrige Opmærksomhed paa at afvende alt det, som kan være skadelig for Eders Velfærd. Jmidlertid er det ikke tilstrækkeligt, at man blot i Nødsøieblikket sørger for Hielp; thi da bliver denne Hielp besværlig og ofte umuelig, i Steden for at en nyttig Forsigtighed hindrer og tilbageholder den befrygtede Ulykke Til dette Maal er Vort Øiemed paa nærværende Tiid rettet, hvis lykkelige Fremgang udfordrer Min og Eders Omhue, for at udvirke den paa en vedvarende og fordeelagtig Maade. Af denne Aarsag forlange Vi Eders Nærværelse og Forsamling, for om denne vigtige Gienstand at raadslaae med Os Corsøer, den 11te Maji.