Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-10-12
Fra Genua. mældes, at mand der havde erlanget denne behagelige Tidende fra Bastia, at som Theodorus havde foresat sig at indtage eendeel Republiquen tilhørende Pladser, blev hand af de imod ham udsendte Genuesiske Trouper angrebet, og efter en hidsig Fægtning paa begge Sider, jaget paa Flugten med stor Forliis, eftersom ikke fleere bleve ræddede end hand selv femte. Fremdeles berættes, at Frygten imellem Oprørerne, formedelst dette haarde Afslag, var bleven saa stor, at mange iblant dem eragtede det for best at forlade Theodor Parthie, og med Lydighed igien begive sig under Republiquens Herredømme, i sær som de have de høre meget sige om, hvor strængelig deres fang fangne Staldbrødre til Bastig bleve medhandlede. Jmidlertid maa saadanne Tidender nærmere bekræftes, saasom Brevene fra Livorno ikke mælder noget herom. Fra Grenoble fornældes, at de fra Jtalien allerede ankomne herefter forventende Fransiske Tron der skulde i disse Egne langs med Jser-Strømme formere en Leyer, indtil de alle samtlig fra den Maylandske Staat i dette Rige ere indkomme; da siden eendeel deraf skal betrække Vnter-Qvarteererne i det Franske Flanden, og de øvrige i Elsas. Ellers seer mand dalig her en stor Hob af de høye Officerers Bygge til Lion og Paris at forsendes. Fra Tuin har mand, at Kongen af Gardinien, efte at Krigen i Jtalien nu gandske er til Ende brat, er sindet, at aftakke 8000 Mænd af sine Trouper. Fra Paris skrivt, efter Genuesiske Breves Formæld, at Opræerne, i henseende til den dem af Theodordelovede og saa længe udeblivende Undsætning abede al Taalmodighed, saa at de har ladet in vide, det hand kun jo før jo heller kunde ikke sig sin Vey af Landet, eller forvente, i mand ellers selv skulde jage ham ud deraf hed saadan Sagernes Tilstand kunde mand gie sig Haab om, at Oprørerne sig igien uni den Genuesiske Regiering forde begive. Fra Bryssel. indberættes, at, efterat de Herrer General Stater har fornummet, hvorledes der i de Frantzøske Grændse-Stæder befandt sig hen imod 90 Battailloner Jnfanterie og 18 Regimenter Cavalerie, og endnu fleere forventedes, saa snart de fra Jtalien tilbagekommende Regimenter vare anlangede, saavelsom at mand anlagde store Magaziner i bemeldte GrændseStæder, saa haver de samme taget saadant i nærmere Betragtning, og derefter ladet den Fransøske Ministre forestille, hvorledes de ikke vidste, hvorhen alt dette sigtede, og havde Aarsage til at besørge, det eendeel hemmelige Articler imellem Freds-Articlerne maatte være begreben, eller at mand maaskee havde foresat sig at sætte Havnen Duynkirchen igien i Stand, efterdi mand paa nogle Dages Tiid havde meere end 30000 Maader Korn ladet didføre. Hvorfore de bade om en Erklæring i dets henseende, og haabede at samme skulde til Behag udfalde. Hvorpaa Gesandten skal have svaret; at Troupernes Annærmelse intet andet Øyemærke med sig førdte, end at den sammenbragte Fourage kunde fortæres; men som de Herrer General Stater med dette Svar ikke har vaaren fornøyet, saa har de bedet Gesandten, at hand af sit Hof et tydeligt Svar derpaa maatte begiære. Fra tid. . Fra London. fornemmes, at den med den Svendske Cron sluttede Tractat er i disse Dage ved det store Seigls Undersættelse vorden ratificeret.