Viborger Samler, 1774-05-02
Anden Aargang. Er Er det Lovkyndigheden, er det Lægekonsten, saa har de deres Moder; Ja den hellige Theologie, selv er ikke fri for Forandringer; Thi der opstaae idelig nye Lærdomme blant vore Tiiders Kirkefædre, som i vore Tider kaldes Forbedringer i Tænkemaaden, oplyste Forklaringer og deslige, men for nogle hundrede Aar vist havde faaet Navn af Kiætterier, ja maaskee bragt sine Opfindere paa Baalet. Naar jeg ret betænker dette, har jeg vel ikke stor Aarsag til at forundre mig over den dyrebare Astrologies store Foragt, som jeg ellers ofte i min stille Ensomhed begræder. Vore kloge Forfædre, de oplyste Kaldæer og Egypter, de vidste hver Stier nes Natur og Jndflydelse paa os Mennesker, og i den Anledning gave de Planeterne Navn. De vidste, hvad Nytte Fixstiernerne havde, og endnu har mange brave gamle Koner bevaret den Videnskab blant os, at hver Stierne regierer sit Menneske, og gaaer under, naar han døer. Ære være den kloge Ptolomæus, som lærde os, at Jorden staaer stille midt i den heele Verdens Bygning, som vi og klarlig kan see med vore Øine, foruden det at to brave Velærværdigheder saa ziirlig skiendtes herom for 4 eller 5 Aar siden, og under de opdigtede Navne Allethophilo og Orthophilo, udgave deres Tanker i Hadersleb og Aalborg, hvoraf den ene vist maa være af vore Brødre, Astrologiens Dyrkere, som jeg slutter af hans Sindbillede paa Titulen af hans Bog. Og hvad skulle den Mængde Stierner da gjøre, for anden Tieneste, end have Jndflydelse paa Mennesket, siden de staae saa langt borte, at een Maane til kunde have lyset meere end alle Stiernerne. Men maae vi ikke atter her erkiende Modens Magt? Tiderne. derne har forandret sig, og med dem alleting. Denne grundige Meening, om Stiernernes Jndflydelse, forsvarede sig vel længe i den lærde Verden; Og skiønt een eller anden lærd Mand konstlede noget herpaa, var dog ingen, som jo troede noget heraf. De retskafne Mænd Munkene, som vidste, at megen Pønsen svækker Helbred og Legeme, og derfor aleene læste de Gamle, og søgte at forklare eller rense dem fra ublue Steder; Disse forsigtige Mænd erkiendte denne gamle Grundsætning, at Stiernerne have Jndflydelse og Virkning paa Mennesket; Ja de forbedrede den, og lærte endog, hvad Landskaber hver Planeet regierede over, og hvad Deel af det menneskelige Legeme den havde meest Indflydelse paa. Det blev end ei derved; De fastsatte hvad Aar, hvad Maaneder, ja hvad Dage og Timer der tilhørte hver Plante især, og havde deres Efterkommere arbeidet paa denne Griindvold, de havde lagt, skulde de vist have kundet opført en prægtig glimrende Bygning. Men disse Selvkloge har deres Mode for sig selv; De forkaste denne gamle, grundige, og af saamange samtykkede Meening, og vil binde os paa Ermet, at alle disse Stierner ere skabte, til andres Nytte, end Menneskets, ja at de ere beboede; Da dog eenhver kan begribe, at kan man fryse ihiel i Grønland og Spidsbergen, ja her i Landet, saa er det umueligt, at der kan nogen leve i Saturnus og Jupiter. De beskylde Astrologerne for Grillenfængerie, fordi de udregne Influkum Stella rum, og saa sandt som vor Jord staaer stille, troer jeg, de sige det af puure Misundelse, fordi de ei selv har opfundet disse himmelfaldne Lærdomme. Hvor Hvorfor er vel et Aar fugtigt, et andet tørt, et hedt, et andet koldt, hvi giver Jorden et Aar rigelig Grøde, et andet Aar bliver et Uaar, mon andet, end fordi snart den kolde og fugtige Saturnus, snart den varme og tørre Soel, nu den milde Venus, eller den fugtige Maane og andre Tiider den flygtige Merkurius har Herredommet; ja naar man ikke vil lade sig regiere af forudfattede Meeninger, men i Hiertet have den tilbørlige Ærbødighed, for Fader Avicenna, Paracelsus, Bombastus, og hvad de alle heder, som vi have at takke for alle disse ubegribelige Hemmeligheder; Saa skal vi end- og kunde indsee, hvorfor vore Frugthaver et Aar bære fleest Pærer, et andet Aar Blommer eller Æbler, nemlig fordi nu er Saturnus eller Jupiter meest virksomme, der passe paa Pærerne, og nu Venus, der virker meest paa Æblene. Jeg seer nok, at mange vil nægte dette, og holde det for Sladder, fordi Planeterne ere saa mange tusinde Mille borte, og maae endelig have langt ædlere Hensigter end Æbler og Pærer, men det sidste bevise de ikke fuld og fast, og hvad det første angaaer, da er jo Solen længer borte end nogen af Planeterne; Hvorfor maa da ikke hver Planet virke paa een eller anden Deel af vor Jord, i Forhold til sin Størrelse, og Frastand, Desuden er alt dette og meere 10 ofte udregnet af de mange brave og arbeidsomme Mænd i Tydskland, Holland og Engelland, som skrive Spaakalender og Gærtner=Almanakker. Jo meere jeg har eftertænkt denne Egensindighed og Vantroe, jo mindre Aarsag kan jeg finde dertil, naar det ikke er af samme Aarsag, som giør, at adskillige Læger belee den Umage, saa mange ær vær værdige Matroner gjøre sig for at helbrede Sygdomme med Signen, Maalen og gamle Huusraad, eller at de fleeste Naturkyndige nægte Virkeligheden af Spøgelser og Guldmagerie, fordi Naturen har nægtet dem den Gave at see eller opdage meere, end hvad hver Mand kan vide. Men de straffes ogsaa derfor med Uvidenhed i mange Ting, som vi andre veed, der af dem vanæres med det Tilnavn af Lettroende. Jeg kan forsikre min Læser, (thi mange faaer jeg vel ikke, siden jeg ikke følger Moden i mine Domme) at jeg med den tilbørlige Høiagtelse har studeret alle Astrologiske Skrifter, og søgt at anvende den derved erhvervede Kundskab paa alle forefaldende Begivenheder.