JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-09-28
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Lyder, Roed Müller af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, som Curator bondrum i Kiøbmand Søren Schouboes Fallitboe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de Tilforordnede i bemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Kiøbmand Søpren Schouboes Fallitboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for meerbemelte Kiøbenhavns Hof= og =Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz, Stad Kiøbenhavn, den 7de Septbr. 1787. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bevilling at Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silen, tii, med Aar og Dags Varsel, maae i Aviserne indkalde Kiøbmand Søren Schouboes Fallitboes Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt protocolleret Mandagen den 17de Septbr. 1787. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som formeentlig maatte have noget at fordre i Kiøbmand Søren Schouboes Fallitboe, at anmelde og beviisliggjøre samme for os i Skifte=Commissionen inden benævnte Tids Forløb, Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 21de Septbr. 1787. Fogh. Falbe. Stendrup.
Berlingske Tidende, 1787-09-28
Daa Nosse Jernværk sælges Stang, Jern, Kakkelovne af smukkeste Form, alle Sorter firkanted og rundt Bolte-Jern, Töndebaands-Jern, og Spiger-Jern af forskiellige Dimensioner, alt for billige Priser og af beste Bonite; ligesaa et fierding pundige Jern=Kanoner for 3 Rdlr., halv pundige for 5 Rdlr. 48 Sk. og et pundige for 11 Rdlr. Stykket; de större Kanoner indtil 36 Pds. Calibre for 20 Rdlr. pr. Skpd.; til Kanonerne fölger Kugler om forlanges, desuden kan bekommes : Saugblader for 5 Rdlr. Stkt., og tages et Dusin da 4 Rdlr. 16 Sk. Stkt. Krumtapper for 1 Rdlr. 48 Sk. pr. Lpd. Sang-Troffer 1 Rdlr. pr. Favn eller 32 Sk. pr. Alen. Smal-Oxer 6 Rdlr. pr. Dusin. Bred Öxer 10 a 12 Rdlr. Dusin efter Störrelsen. Spader 4 Rdlr. 48 Sk. pr. Dusin. Skibs-Skraber 2 Rdlr. pr. Dusin. 4 Tom. Huus-Söm eller dobbelte Nagler 2 Rdlr. 24 Sk. pr. 1000 3 Tomme Dito eller enkelte Nagler 1 Rdlr. 72 Sk. pr. Dito 5 Tomme Dito eller Hærdspiger 4 Rdlr. pr. 1000de 5 Tomme Dito - Dito . 7 Rdlr. pr. 1000de 2 Tomme Huus Söm eller Laskiser 1 Rdlr. 64 Sk. pr. 1000de 1 Tomme : Dito - Dito - 1 Rdlr. 44 Sk. pr. 1000de 4 Tomme Skibs-Spiger for 1 Rdlr. 40 Sk. pr. Lpd. 5 Tomme Dito for 1 Rdlr. 8 Sk. pr. Lpd. 6, 7, 8, 9 og 10 Tomme Dito for 1 Rdlr. pr. Lpd. Og naar kjöbes paa Værket af Öxer, Spader, Skibs-Skraber, eller Spiger til 100 Rdlrs. Belöb, nyder den Kiøbende 3 proCento Gotgjörelse for contant Betaling. Af Spiger er Oping hos Hr. Peter Boyesen i Scheen og hos Mosse Værks Stiger Sr. Peter Bransell i Arendall, ligeledes i et Magazin ved Værks Patronens Hr. Etats Raad Ankers Huus i Christiania, hvor, foruden alle Sorter Spiger, alle Værkets øvrige Producter findes. De som behøve at ordinere fra Mosse Værk, vilde behage at adressere deres skriftlige Ordre til mig undertegnede, eller til Hr. EtatsRaad Anker i Christiania. Mosse Jern-Kanon-Værk, den 13de April 1787. Lars Semb. De som maatte have noget at fordre udi afg. Johan Friederich Rasmussen, som haver fahret for Ober=Styrmand med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Geheime=Raad Rosenkrantz, og paa en Reyse til Vestindien, ved Døden er afgangen hans og efterlevende Enkes fælleds Boe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 5te Septbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 10de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-09-28
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 5te Septbr. sidst og i Hof= og Stads=Retten den 10de Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi afg. Styrmand og Borger ber i Staden, Niels Christophersen Holms Enke Marthe Niels Datters Stervboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclama. tis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-09-28
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 5te Septbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 10de Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi afg. Søren Bredstrup, som har fahret for Ober=Styrmand med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Brikken Ada, hans Stervboe, indkaldede at mode udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden det i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og at iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi Conrad Berg, forhen Smed i Guinea, som ved Døden er afgangen, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-09-28
De som maatte have noget at fordre efter afg. Christopher Pedersen, Qvarteermester, indkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde deres Fordringer; saa indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Under=Constabel Ole Pedersens Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-09-28
De som have noget at fordre udi afg. Skibs-Tømmer Dreng Johan Petersen Wuiffs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Henrich Olsen, Sla de, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-09-28
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting den 5te og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 17de Septbr. 1787, ere alle de som maatte formene sig at have nogen Slags Pectension eller Anfordring udi Parykmagermester og Lysestøber Johann Christopher Barthols Fallitboe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre samme for Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Fra Tyrkiet, den 27de August. Blodsahnens Udhængelse har i Constantinopel været bestemt til i Morgen, en Dag, hvilken de samtlige der værende Franker meget frygte for, eftersom ingen Christen uden Livsfare tør lade sig see paa samme, men holde alle deres Kramboder og Huse tillukte. J Krigsmanifestet, som Porten denne Gang har udstædt, og sendt til alle udenlandske Ministre og samtlige Pachaer, skal der herske en langt anden Tone, end den sædvanlige. Hospodaren i Wallachiet har faaet Ordre, at give nøie Agt paa hvad der foregaaer i hans Naboelaug, og at sende Divanet Efterretning derom ved Pachaen af Jsmail. Til Portens Fordringer hos Rusland hører foruden Krims Afstaaelse ogsaa den Punkt, at Rusland herefter ikke meere skal befare det sorte Hav med store Skibe. Den Keiserlige Jnternuntius, Baron Herbert, har i sine eftertrykkelige Forestillinger til Divanet forlangt en Opsættelse af virkelige Fiendtligheder i det mindste i 1/2 Aar, i Besynderlighed formedelst Handelen, at Kiøbmændene ikke skulle tage for stor Skade. Den Franske Gesandt skal have erklæret Porten, at det vilde blive dens Undergang, i Fald den fortsatte Krigen offensiv, eftersom hans Hof ikke var i Stand til at at understøtte Porten, som den behøvede. Af en Skrivelse fra Warschau, den 15 September. De veed allerede, at Hr. von Bulgakow er den 16de August bleven bragt til de 7 Taarne; men De veed endnu ikke, at man siden har forandret hans Opholdsted. Han er bleven bragt til Kitz=Kalech, en Klippe midt i Mundingen af Bosporus Thracius i Propontiis, eller som det nu kaldes, Mar di Marmora, lige over for Storherrens Serail. Paa denne Klippe er opbygget et Taarn, som tiener Skibene til Fyrtaarn, og er adskildt fra al Communication.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Den Keiserlige Internuntius, Baron von Herbert, er siden Krigserklæringen bleven indbudet af Porten til en Conference, i hvilken det gik meget alvorlig til. Man fordrede en Erklæring af ham, hvad Partie Keiseren vilde tage, og af Forsigtighed har Porten ladet 60000 Janitskarer nærme sig Donau. - Her i Warschau har man giort Anstalter til et Corps af 8 til 10000 Mand, for strax, naar det behøves, at lade dem marchere til Grændserne.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Fra Wien meldes, at Keiseren har efter en geheim Raadsforsamling gjort den Franske Gesandt, Marqvis de Noailles, den Erklæring: at da Han, nemlig Keiseren, havde opfyldt sine Forbindelser imod Frankrige, og ved sin Sammenkomst med den Russiske Monarchinde i Cherson afholdt det Russiske Hof fra Fiendtligheder, og just det samme skulde have skeet af det Franske Hof, ihenseende til Tyrkerne; men Tyrkerne dog nu havde skredet til et offentligt Fredsbrud, saa kunde Han nu ikke andet, end opfylde sine Forbindelser, som Han ved en sluttet Tractat havde indgaaet med Rusland. Man har for 3 Dage siden Breve fra Cherson, som melde, at Fiendtlighederne i det sorte Hav i Egnen af Krim allerede ere begyndte. En Russisk Fregat blev omringet af adskillige Tyrkiske Skibe, og forsvarede sig paa det tapperste, men maatte dog, efterat den var bleven meget ilde tilreedt, og Capitainen havde faaet adskillige Saar, redde sig med Flugten til Sebastopolis paa den vestlige Kyst. Sebastopolis er det egentlige gamle Cherson, er den beste Havn i Krim, og kaldes af Tyrkerne Aschtiar. Det er sandsynligt, at Tyrkerne have den Hensigt at overfalde den Russiske Flaade enkeltviis i forskiellige Havne, og saaledes efterhaanden at ødelægge den. Af den i Constantinopel skeedte Krigserklærings Dato, og den, paa hvilken Fiendtlighederne i det sorte Hav ere begaaede af Tyrkerne, sees tydelig, at disse ere udøvede før hine. Man venter ligedanne Efterretninger om deslige for tidlige Fiendtligheder fra Georgien og Bierget Caucasus.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Efter Breve fra Cherson af 24de August er alting sammesteds i Bevægelse. Man troer at Russerne ville aabne Feldtoget med at beleire Oczakow. Tyrkerne have i Egnen af denne Fæstning ved Cogia=Bey afstukket en Leir for en stor Armee.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
London, den 18de September. Omendskiøndt vi nu have faaet en stadfæstet Efterretning og Fredsbrudet imellem Rusland og Porten, saavelsom om de Preussiske Troppers Jndmarch i Provindsen Holland, saa synes vort Ministerium dog, at være gandske roeligt og fri for den Bekymring, at blive indviklet i Krig med Frankrige. Arbeiderne ved Skibsbyggeriet have nu igien faaet Ordre, at arbeide paa de Kongelige Verfter fra Solens Opgang til dens Nedgang, hvilket giver tilkiende, at det ikke har saa stor Hast med vore Tilrustninger. Efter den fornyelig med Frankrige sluttede Convention have vi god Grund til at haabe Fredens Vedvarelse.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Wien, den 19de September. Tyrkerne nærme sig vel alt mere og mere Fæstningen Octakow, men om store Optrin vidste den hertil i Gaar ankomne russtiske Coureer slet intet. Dog medbragte han den Efterretning, at 6 Tyrkiske Skibe vare i det sorte Hav stødte paa et Russiskt, at det sidste, som slet intet vidste og Fredsbrudet, var seilet gandske nær mod den Tyrkiske Eskadre, men paa engang bleven hilset med Kugler. Russen, bestyrtset over denne uformodede Modtagelse, svarede herpaa med det hele Lav. J Trefningen skulle 2 Tyrkiske Skibe være blevne borede i Grund, og de andre have trukket sig tilbage. Dette er alt, hvad de nyeste Efterretninger melde.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
J Constantinopel tænkes slet ikke endnu paa nogen Krig, med Østerrige, og den Romersk Keiserlige Gesandt staaer nu i større Høiagtelse, end nogensinde tilforn. Alle Franker overhovedet staae i meget stor Anseelse i den Tyrkiske Hovedstad. Tilrustningerne her blive desuagtet dog fortsatte; daglig afgaae Skibe med Ammunition og Kanoner, og Staden Wien allene stiller 500 Rekrytter. Grev Haddick skal føre Overcommanden over Observations=Armeen, Joseph Kinsky commanderer Centrumet, Prindsen af Coburg den ene Fløi, og General Langlois den anden. De fleste Gardere af den Ungerske og Galliziske Livgarde have taget Tieneste ved Feldtregimenterne, og ere allerede afreiste til deres Bestemmelsested.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Haag, den 22de September. Jndvaanerne i denne Residensstad have siden i Forgaars været i den største Glædes Tummel, da den saa længe ønskede Revolution til Arvestatholderens Fordeel virkelig er gaaet for sig den 18de hujus om Aftenen ved en høitidelig Statsresolution; thi efterat de retmæssige Raadsherrer igien vare indsatte i Stæderne Gorinchem, Schoonhoven, Dordrecht, Schiedam, Leiden, Harlem, Delft og Rotterdam, og den gamle Constitutions Grundsætninger saaledes paa nye antage ne, have Staterne af Holland med 18 Stemmer (Amsterdams allene undtagen) besluttet: 1) At igienkalde den Stats Resolution, hvorved Arvestatholderen har været suspenderes som Provindsen Hollands Generalcapitain. 2) At ansøge Arvestatholderen og at komme igien til Haag. 3) At give Arvestatholderen Commandoen over Garnisonen i Haag tilbage igien. 4) At cassere den hidindtil i Woerden værende og nu til Amsterdam flygtede Statscommission, og ikke mere at lade udbetale Penge paa sammes Ordre. 5) A. afsende Commissarier til den regierende Hertug af Brunsvig med Anmodning, ikke at lade Tropperne marchere videre i Provindsen Holland, og fornemmelig ikke at besætte Haag, som Staternes Residens, med Tropper. Commissarierne ere Grev von Wassenger og Raadsherre van der Goes fra Gouda, hvilke begge ere paa deres Reise til Hertugens Hovedqvarteer passeret Leiden den 19de hujus.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
J Følge denne gunstige Resolution af Staterne ankom Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen den 20de hujus hertil om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 3 under et ubeskriveligt Fryderaab og Sammenløb af Folket, efterat Han i 2 Aar og 5 Dage havde været borte; thi Hans Afreise herfra skede den 15de September 1785, 7 Dage efter at Commandoen over Garnisonen var bleven Ham frataget. Mange tusinde af de her værende Jndvaanere gik den ankommende Fyrste udenfor Byen i Møde. Det hele Skydeselskab rykte ud for at imodtage Hs. Durchlauchtighed, og 1/4 Miil udenfor Staden, bleve Hestene spændte fra den Prindselige Vogn, og saaledes holdte Hs. Durchlauchtighed, trukket af en Skare med Orangebaand smykkede Mennesker, sit triumpherende Jndtog. Luften gav Gienlyd af den utallige Mængdes Fryderaab, og neppe var Hs. Durchlauchtighed steget af i sig Qvarteer, førend han blev ført til Staterne af Hollands Forsamling, hvor han høitidelig blev imodtaget. Strax derpaa lod Prindsen sig see for den forsamlede utallige Mængde af alle Stænder. Fryderaab, Kanonernes Torden og Glæde skud af mindre Gevæhrer afvexlede uophørlig med hverandre. Herpaa gav Hs. Durchlauchtighed offentlig Audience, hvor enhver fik Adgang, indtil man gik til Taffels.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Uagtet Garnisonens Aarvaagenhed har man dog ikke kundet hindre, at jo endeel patriotiske Huse ere blevne plyndrede og Vinduerne slagne ind paa nogle. Jmod disse Udsvævelser have Staterne af Holland ladet udgaae en skarp Bekiendtgiørelse, hvori de, som forgribe sig paa andres Huse og Gods, trues med Livs- og anden corporlig Straf. Prindsen har og i den Anledning ladet bekiendtgiøre følgende Declaration og Advarsel: "Vi Wilhelm af Guds Naade Prinds af Oranien og Nas"sau &c. giøre hermed vitterligt: At omendskiønt vi med stør 1ste Fornøielse have seet Beviserne paa den almindelige Glæde hos de her værende Borgere og Jndvaanere ved vor Ankomst. til Haag, og ikke kunne undlade, at bevidne vor offentlige "Erkiendtlighed derfor, saa maae vi dog, uden at forstyrre nogen i sin Glæde, hermed alvorlig og i Venskab forman"alle og enhver, til at opføre sig herefter stille og ordentlig, Pikke at fornærme nogen, og endnu mindre at forgribe sig paa Personer eller Huse, paa det at den almindelige GlædePover Sagernes lykkelige Vending ikke skulde lide noget Skaar, eftersom alt, hvad der maatte skee imod denne Vores ErklæPring og Advarsel, ville være Os til største Mishag. &c. Mange Patrioter have begivet sig bort. De hos samme paa adskillige Stæder forefundne Gevæhrer, Fahner, Sabler, Kanoner &c. ere tagne bort og allerede bragte hertil. Man har og fundet en Mængde Morderredskaber hos dem, som skulle være brugte til de Prindseligsindedes Skade. Men dette er nu alt tilintetgjort. 3 Fangne ere allerede satte i Frihed, nemlig en Officeer af Hessen Philipsdahl, en Borgemester fra Lerdam, og en Secratair. Alle suspenderte Officerer ere allerede igien ansatte, og ved Skytterne er og gjort en Forandring. Mange Patrioters Embeder blive ledige og bortgives til andre. Det synes som man har i Sinde, ganske at ophæve og tilintetgiøre alt hvad der hører til Fricorpserne. Adskillige Folk have udbedet sig Vagt, og Gaderne ere Dag og Nat besatte med Patrouller. Man hører intet uden Fryderaab og Glædeskud. J alle Verksteder arbeides ikke, og man tænker hverken paa Mad eller Drikke. Hs. Kongelige Høihed Prindsessen af Oranien ventes endnu i Dag hertil. J. midlertid var Høistsamme Kl. 12 i Middags endnu ikke ankommen, og man siger, at Arveprindsen var bleven noget upasselig Efter Staternes befaling skal her i Morgen Aften anstilles en almindelig Jllumination i alle Huse. Længe har Republiken ikke nydt en saadan Glæde. Foruden Preussernes Nærværelse tilskrives denne hastige Revolution en opdaget skrækkelig Plan af Fricorpserne. Preusserne have og allerede virkelig besat Dordrecht og Rotterdam. Om Amsterdam vil staae sig, faaer man at see. J det mindste har denne Stad endnu det Forsæt, at giøre Modstand. Man troer, at Rhin greven af Salm ikke vil undgaae Preusserne.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Amsterdam, den 22de September. Alle Stæder, som have Stemmer i de Hollandske Staters Forsamling, have nu taget Prindsens Partie. Blot vor Stad vil ikke beqvemme sig dertil. Den er opfyldt med flygtende Patrioter, og vil værge sig til den sidste Blodsdraabe. De største Forsvarsanstalter ere føiede, Porten lukte og alting uden for Staden sadt under Vand, hvorved dog ikke et eneste Menneske har sadt Livet til. 2400 Mand trække daglig paa Vagt, og formedelst Oversvømmelsen er Correspondencen med Haag næsten bleven afbrudt, saa at man kun meget silde faaer Efteretninger derfra. De forsikres vel i Almindelighed, at vi skulle faae Hielp fra Frankrig, men private Breve melde dog ikke er Ord derom. - Det store Krigsraad her har ladet bekiendtgiøre følgende: At det efter Borgmester og Raads Forestilling har besluttet at følge, ihenseende til Stadens Forsvarelse saavel inden som udenfor, de Herrer Offcerers, Ridder de Ternant, Sternbach, Almarus, var Helchen og de Bellonais Raad og Commando, eftersom den i disse Omstændigheder udfordres mere end almindelige militairiske Jndsigter og Kundskab, og man til benævnte Herre, havde fattet en fuldkommen Fortroelighed. Det ventede altsaa af Borgerne, at de bleve deres Eed troe i det res Tienestes Forretning saavel i som uden for Staden, fulgte disse Officerer, og viiste dem en nøiagtig Lydighed, for om mueligt, under den Almægtiges Bistand, igien at oprette den saa meget krænkede Frihed, at forsvare de ved Forfædrenes Blod tilkiøbte Rettigheder, og sikkergiøre den almindelige Velfærd. - Om faae Dage vil det vise sig, om Amsterdam vil giøre den Modstand, hvortil samme har føiet Anstalter. Prindsens Partie er her meget stærk, hvilket raader til at overgive Staden. Den Franske Gesandt, Grev St. Priest, hvilken Patrioterne vil sige at have March-Ordre, med sig for de forventende Franske Tropper, skal og virkelig have Ordre at hielpe til Uroelighedernes Bilæggelse i Republiken ved Megling. Men skulde Amsterdam desuagtet vedblive at giøre Modstand, saa torde Preusserne, uagtet al Oversvømmelse, vel vide at bringe deres Bomber til Staden, eftersom adskillige Bakker dog ikke kunne sættes under Vand, og de Preussiske Husarer og Ryttere da vel og torde finde Midler til at trænge ind i samme, ved hvilken Leilighed Pøbelen i denne store Stad vist ikke vilde blive saa roelig som den hidindtil har været.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Hamborg, den 28de September. Adskillige Breve til de her værende Kiøbmænd bekræfte ved den omkring Amsterdam foranstaltede Oversvømmelse, men at Kiøbmandskabet i Amsterdam ere meget roelige derved, fordi de ere overbeviste om, at Heden til at forsvare sig, snart vil forsvinde. Nogle Breve føie hertil, at et Forlig vil formodentlig om nogle Dage komme i Stand. Jmidlertid hviler dog Handelen, og for sammes Beste var det at ønske, at Fred og Orden snart maatte blive oprettet igien.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Kiøbenhavn, den 1ste October. Den 27de September er Statsminister og Geheimeraad Hr. Joachim Otto Schack Rathlou allernaadigst beskikket at være Præsident i det danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
I Gaar blev i Stadens Kirker af den tilvoxne Ungdom confirmeret: J Frue Kirke 31 Drenge, 56 Piger, Holmens Kirke 99 Drenge, 29 Piger; Nikalai Kirke 48 Drenge, 53 Piger; Helliggeistes Kirke 12 Drenge, 17 Piger; Trinitatis Kirke 18 Drenge, 54 Piger; Petri Kirke 25 Drenge, 24 Piger; Frelseres Kirke 13 Drenge, 31 Piger; Frederichs Tydske Kirke 8 Drenge, 7 Piger; Garnisons Kirke, tydsk, 14 Drenge, 16 Piger; Cidadellet Friderichshavns Kirke 4 Drenge, 4 Piger; Weisenhuus Kirke 1 Dreng; Søeqvæsthuus Kirke 7 Drenge, 20 Piger; Børnehuus Kirke 5 Drenge, 4 Piger; tilsammen 285 Drenge, 315 Piger.
Berlingske Tidende, 1787-10-01
Ved Tal=Lotteriets 359 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 29, 76, 68, 32, 13.