Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-29
J det frugtbare Neapel er Tilstanden mindre god, foruden andre Trængsler lider Staten af Mangel paa Jndustrie, Folk har nok at spise og brikke, men ingen Penge. Nøden er derfor utrolig stor, og Regieringen seer sig tvunget til at tage Korn for Skatter; den søger nu at bringe Fabriker i Gang ved at lægge høie Afgifter paa Jndførselen. af Fabrikater. – Et af de mærkeligste Phornomener, som Jtalien for Øieblikket fremviser er Johanniter eller Maltheser-Ordenens Gienoplivelse, som har mistet sine Jtalienske Besiddelser; men som endnu existerer som Orden, som hvilken den har vedvaret i 700 Aar; den er paa engang traadt frem og har aabnet et Laan i London paa 640000 Pund Sterling; den erklærer, at den vil forbinde sig med Grækerne, staaer i Underhandlinger med dem og har erholdet Afstaaelser af dem; disse Underhandlinger have foranlediget dette Laan; det skal afbetales i 20 Aar; men den forbeholder sig om den vil at afbetale det i 1829. Ordenen sætter i Pant for Laanet sine faste Eiendomme i Frankerige, som den anslaaer til 29 Millioner Franker og den vil komme i Besiddelse af disse, saasnart den først erholder et Regierings Sæde, som den snart vil erholde ved den Franske Regierings og andre Europæiske Magters Hielp. Ordenen har en aarlig Jndtægt af 3,790,760 Franker og bestaaer af 40000 Riddere. - (Sagen er i høi Grad paafaldende og har Udseende af at være Forbuddet, paa Udviklingen af en vigtig politisk Plan.) Endskiøndt en nye Paves Udvælgelse er i sig selv ikke en meget vigtig politisk Begivenhed; da alle Paver, naar Ganganelli undtages, omtrent regiere i een Mand, og paa samme Maade, som tiener til et Beviis paa at den geistlige og verdslige Bestyrelse bør være skilte fra hinanden; saa har dog denne Gang den nye Paves Navn opvakt en almindelig Opmærksomhed. Navnene Pius (from og Clemens (mild) ere lagte til side og Navnet Leo (Løve) er blevetlantaget i dets Sted, hvad veed man om disse 11 Leoner som kan opvække Formodning, om hvad den 12te Leo vil blive? – Leo den 1ste eller den Store regierede fra Anno 440 - 61. Han er bekiendt af, at da den vilde Hunniske Konge Attila brød i Aaret 452 ind i Jtalien med en stor Armee og ødelagte Landet paa det skrækkeligste, saa gik Leo ham i Møde, da han nærmede sig Rom og og bevægede ham ved en kraftfuld Tale til ikke at foretage sig noget fiendtligt imod denne Stad, Denne ene Daad var nok til at giøre Leo udødelig fortient af Kirkestaten og forskaffe ham Tilnavnet, den Store, desuden forskiønnede han ogsaa Rom med mange prægtige Kirker. – Leo den 2den blev Pave Anno 683, men regierede kun 10 Maaneder og 14 Dage, han er kun bekiendt af nogle efterladte Breve, som endog nogle ville frakiende ham. Leoden 3die blev Pave i Aaret 795, med hans Udvælgelse gik det endnu hurtigere end med Leo den 12tes; thi han blev udvalgt den samme Dag, som hans Formand Adrian den 1ste døde; han blev overfaldet og mishandlet af denne Paves Familie, og flygtede til Carl den Store, som den Gang opholdt sig i Paderborn; Carl kom selv i Aaret 800 til Rom indsatte Leo i sin Værdighed, igien og blev nu af ham kronet til Keiser. – Leden 4de var Pave fra Aaret 847,55; han er mærkværdig af, at han lod sin Flaade forene sig med den Neopolitanske imod Sarecenerne, som bleve slagne. Leo den 5te blev Pave i Aaret 906, men var det kun i 40 Dage, da han blev kastet i Fængsel af Christopher, som med Vold bemægtigede sig Paveværdigheden. - Leo d. 6te, blev Pave i Aaret 927, men var det kun i 6 Maaneder og 15 Dage, han blev ligeledes med Vold frarevet sin Værdighed og fængslet. – Leo den 7de blev Pave i Aaret 936, han var det dog i 3 Aar; han har kun gjort sig fortient af Disciplinens Jndførelse i Klosterne. – Leo den 8de havde de fleeste af sine Forgiængers Skjebne; indsat af Keiser Otto blev han fortrængt af Pave Johannes den 12te og siden indsat af Otto paa nye, han regierede fra 96365. – Leo den 9de var Pave fra 104954, han lod fordømme nogle Læresætninger af den Græske Kirke, ogsaa han var ulykkelig, i Aaret 1753 blev han overfaldet af en Trop Normanner og holdet et Aar fanget i Benevent. - Leo den 10de var Pave fra 1513220, han var af det berømte Huus Medicis, hvis Anseelse var saa stor, at han blev Cardinal i en Alder af 14 Aar, han besad som Mand megen Veltalenhed, var af et smukt Udvortes; ogsaa besad han sin Families Agtelse for Videnskaberne og Smag for Konsterne. Han var i høi Grad, hengiven til Pragt, hans Hof var overmaade glimrende, hans Jndtog i Rom var yderst pragtfuldt og hans Kronning kostede 100,000 Romerske Dalere; overordentlige vare de Pengesummer han anvendte paa at udgive de gamle Classiker og paa at oplive Konsterne; under ham levede Jtaliens største Konstnere Raphael og Michael Angelo, og de skiønne Konster i Jtalien opnaaede dengang deres største Flor han anviiste uhyre Capitaler til den prægtigste Kirkes i Verdens St. Peders Kirkes Opførelse; hans Regiering var glimrende; men hans Levnet, var for overdaadigt til at sømme sig for en Pave. Ogsaa hans Regiering var kort og ulykkelig; to Cardinaler opspandt en Sammenrottelse imod hans Liv, som han dog undgik, men i hans Tid mødte Pavedommet det største af alle Vanheld; thi det var i hans Regierings Tid at Luthers Reformation begyndte, som gav Pavevælden er uforvindeligt Banesaar og lagde Grunden til dets endelige Undergang, som Bibelselskaberne nu ville efterhaanden fuldende. – Leo den 11te var kun Pave i 27 Dage, han blev valgt dertil den 1ste April 1605 og døde den 27de f. M. Hvorfor har della Genga da valgt et Navn, som vel glimrer af at have frelset Rom, at have ind fat Keiserværdigheden i Occidenten paa nye og at have hævet Konsterne til deres høieste Spidse; men som dog tillige indeholder paa det stærkeste Mindet om det menneskelige Livs Forgængelighed og Forbudet paa den Pavelige Magts Undergang? Jmidlertid have Roms Jndvaanere modtaget Efterretningen om den nye Paves Udnævnelse og Titel med en levende Glæde; denne Glæde blev forhøiet paa Kronningsdagen ved en Omstændighed, som virkede stærkt paa dette Folk, hos hvilket Overtroen har saa megen Jndflydelse; det havde nemlig været Regnveir en heel Uge og var det endnu den samme Morgen, som Kronningen skulde foretages; men saasnart Paven kiørte fra Monte Cavallo til Vatikanet, blev Luften klar og Solen vedblev at skinne i de følgende Dage. En utallig Mængde Mennesker bivaanede Festen deels paa St. Peders Pladsen og deels i Kirken selv; den af den hellige Fader holdte Messe, skal have tort det største Jndtryk paa alle Tilstædeværende.