JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
PRIISTIORTIGNISSI over forskjellige Sorter boerrerne. som kunne bekommes hos Gartner J. C. Eltzholz paa Brahetrølleborg. Ne 1. Achilles. 2. Bonny Lass. 3. Brocons seedling. 4. Clarkes red. 5. Claskers red. 6. Confrors targe white. 7. Carpenter white. 8. Cherschere Deligh. 9. Crownbob. 10. Francis Deal. 11. Gres Olddag. 12. Greyham. 13. Golden Lion. 14. Goliath. 15. Gudonis conquerer. 16. Green Walnut. 17. Great Royal. 18. Hector. 19. Hercules Champion. 20. Hidsfords green Fig. 21. Hero. 22. Jackson. 23. Jolly tar. Nye engelske Stikkelsbær. 24. King of white. 25. Knights Colonel Tarton. 26. Karket drop. 27. Lancashire Hero. 28. Large Seedling. 29. Noxons Whitestart. 30. Pale red. 31. Plaaghbag. 32. Ringleader. 33. Robin King. 34. rohipper. 35. Rival. 36. red long.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
37. Rotilets red. 38. Royal george. 39. Rateliffs red lion. 40. Raimans red. 41. Red Ashton. 42. - Champion. 43. Smith's Parker. 44. - brandy. 45. Sailor. 46. Surprise. 47. Trafalger. 48. Tonaleres. 49. Turner's Seedling. 50. Torpins Wonder. 51. Triumphant. 52. Tillatsan's Seedling. 53. White Champion. 54. Welshmans red. 55. Whirtington's conquerer. 56. White Triomph. 57. Whythley. 58. Wares Seedling. 59. Williams surprise. 60. Wallace perfection. 61. Waterlow. 62. Vellow King. Ovennævnte Stikkelsbærsorter. ere alle meget tyndskallede og delikate. 10 s. pr. Stk., man behager blot at opgive Løbenummeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
Store røde spanske Ribs. Buskplanter 6 s. og høistammede 8 s. pr. Stk. Disse ere meget frugtbare og det er ikke sjelden, at en 5 Aars Bussplante, naar den plantes frit og i god Jord, bærer i een Sommer over 1 Lpd. herlige, store og saftige Bær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
Nye engelske Jordbærplanter. British Queen, dette er det største af alle hidindtil bekjendte Jordbær, meget aromatisk og besidder en delikat Smag, er tillige meget frugtbar. 50 Stkr. 218. Myatte's Eliza, dette er ligeledes et stort, aromatisk og delikat Bær. 100 Stkr. 218. Imperial Strawberry, (Keiserlig), er et meget delikat og stort Bær. 100 Stkr. 218.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
Nye Alpe=Jordbær, stedsebærende og meget frugtbare. 100 Stkr. 1 1. Atkinson's, Downton, Roseberry og Wit mods superb, disse 4 Sorter ere ligeledes meget frugtbare og fortjener Plads i enhver ordentlig Have. 100 Stkr. 34. Jngen af Sorterne afgives i mindre Partier end de her ere anførte. Til næste Aar, kan jeg afgive flere nye Sorter, men vil først i denne Sommer prøve dem, om de svarer til Nutidens Fordringer, da de fleste Sorter først viser sig fuldkomne i det andet Aar. Frilands Blomsterplanter. Dobbelte Stokroser (Althea rosea fl. pl.), hvoraf jeg har en Samling af over 100 forskjellige, saavel i Farve som i Bygning. 100 Stkr. 5 18, i mindre Partier 6 s. pr. Stk. Lathyrus latifolius, store Saarige Planter. 12. Stkr. 1 Rbd., i mindre Partier 12 s. pr. Stk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
Nye danske og engelske Pragt-Georginer, over 150 udmærkede Sorter, Efter mit Valg overlader jeg 50 Pragt=Sorter med Navn for 16 18. 25 Sorter, for 8 28, 12 Sorter for 41. De kunne bekommes fra sidst i April til sidst i Mai. Over disse kunne en særskilt Fortegnelse gratis bekommes hos mig. Trykt hos M. C. Hempel i Odense. 53 nye Sorter Fuchøia, Navnene paa samme ere: Adonis, Albion, Brochmannii, Beauty, Belliana, Cameleon, Chandlerii, conspicua arbo rea, Colossus, corymbistora, cardifolia, DelicataEnchantress, Epsii, Fulgens Hartwegina, formosa elegans, King, Leeana superba, Lady Walsingham, Marchioness of Ormonde, mecrophylla grandissora, Neptune, pendula termina lis, Queen, Queen Victorea, Smithii arborea, S. aurantia, S. blande, S. carnea, S. compactaS. conspicua, S. coccinea verna, S. Coronet. S. Dalstonii, S. Destance, S. excelsa, S. ex pansa, S. gigante, S. insignis, S. invincible, S. Modesta, S. magnisica, S. Salmonii, S. St. Clare, S. transparent, S. Vesta, Splendens, Splendens (Spece) Mexico, Sptendida, tricolor, Venus Victrix, Vesta (Thom.), Vouellii, heriblandt ere: reen hvide med violet, blegrøde med skarlagen, lilla og grønne Spidser, heel carmoisinrøde, rosenrøde, skarlagen, gule med rosa, hvide, rosa og flere andre smukke Couleurer; de ere alle meget blomsterrige og nogle have Blomster over 3 Tommer lange. De ere alle nydelige Stueplanter og kunne ogsaa udplantes i Friland om Sommeren, hvor de gjøre en fortrinlig Effect i det Grønne. 40 Sorter, efter mit Valg, i unge kraftige Exemplarer, overlader jeg for 12 18, 12 Stkr. for 4 1 og heelt store Pragtexemplarer, 1 1 og derover. Hænge-Pile, tjenlige til Gravsteder og Lystanlæg, især ved Vand partier. Salix anularis, (Napoleons Hængepiil), fra 2 til 3 1 Stk. babylonica, (almindelig Hængepil, fra 1 til 2 P. Stk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-31
Ovenstaaende Planter kan bekommes hos mig saasnart Frosten er af Jorden, og gives, om forlanges, 2 Maaneders Credit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Adresse- og politiske Avis Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives Mandagen, Jndhold. Udlandet: Frankerig. Oversvømm dinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
udlandet. Frankerig. Fra Algier er der ikke indtruffet nyere Efterretninger: Man troer, at Abdel Kader har i sydvestlig Retning trukket sig tilbage til den marokkanske Grændse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Oversvømmelse. Fra Belgien meldes, at Jnd søerne ere traadte over deres Bredder og have sat de omliggende Landsbyer under Vand; ved Dresden er Elben flydt over; i Bøhmen er der nedfaldet et Skybrud, hvorved Jsen paa Moldauen hævede sig iveiret: ved Düsseldorf er Rhinen, ved Frankfurt Mainfloden, i Hannover Fuldaen og Werraen traadte ud af deres Flodsenge, og det igaar til Odense ankomne, sidste udgaaede Nummer af "Børsenhalle" beretter, at Flodernes Opsvulmen i Sydtydskland har aldeles afbrudt Postforbindelsen til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 21 Januar er Assessor i Landsoverretten i Viborg, Kammerjunker Baron F. E. Bretton, efterat have aflagt der befalede Prøve, allernaadigst beordret til at møde og fungere som Assessor i Høiesteret, saalænge Høiesterets assessor Tetens, under Kammerherre Grev Moltkes Fraværelse paa en Udenlandsreise, varetage Forretningerne som Amtmand over Kjøbenhavns Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Blandinger. Hs. Kgl. H. Kronprindsen ankom i Løverdags til Kjøbenhavn. Jdag (Mandag) forsvarer i Kjøbenhavn Hr. Adjunkt S. Povelsen fra Sorø sin for Magistergraden skrevne Disputats: Emendationes locorum aliquot, homericorum. Respondens er Hr. Cand. theol. Sifverberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Jfølge Admiralitetets Ordre skal Fregatten, Ge sion, 1 Mai være i seilklar Stand til et Øvelsestogt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Fremdeles skal en Brig være seilklar til den ostindiske Station, og desuden skal i Sommerens Løb en Brig udsendes paa en tre Maaneders Tour til Jsland, for der at varetage den danske Handels og Fiskeries Jnteresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Den af Mrs. Gore udgivne Roman: TheQveen of Denmark, som vi nyligt omtalte, see vi nu af engelske Blade er en Oversættelse af Carl Bernhards"Gamle Minder". Den omtales med megen Roes i flere engelske Journaler. - Ogsaa anmeldes som værende under Pressen: Tales from Denmark, by H.C. Andersen, translated by Charles Boner, with numerous illustrations by the Connt Pocei. (Fædrel.)J Flyveposten læses: "Den borgerlige Læseforening i Kjøbenhavn afholdt i Onsdags Aftes en Generalforsamling, hvor 150, altsaa næsten Halvdelen, af Selskabets Medlemmer vare tilstede, og hvorved Majoriteten stemmede for at indgive en Klage til Hs. Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Kongen over Politidirecteurens Forbud mod Skolelærer Gleerups Foredrag. Foruden denne Klage besluttedes der tillige at indgive en Besværing i samme Anledning til Kjøbenhavns Communalbestyrelse og til Stænderne. Til Conciperingen valgte de 60 Stemmegivende en Committee, der bestod af: Cand. Barfod med 54 St., Capitain Müllen med 50 og Prokurator Christensen med 44. - J disse Dage er et ungt Menneske blevet arre Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Blansteret, som, skjøndt i en ung Alder, allerede havde bragt det temmeligt vidt som Jndustriridder. Han var i Lære hos en Bogbinder, men dette Fag tilfredsstillede ikke hans Ærgjerrighed, han vilde videre frem, søgte paa alle mulige Maader Midler til at spille Kavalier, og var ikke sjeldent temmelig original i Opfindelsen af disse Midler. Et af de sidste han anvendte og som skal have foranlediget hans Arrestation, fortælles paa følgende Maade. Han lavede sig endeel billetter til en fingeret Maskerade, leiede sig en Vogn for en heel Dag og kjørte omkring til flere anseete Familier, hos hvem han under et antaget Navn søgte at sælge Entreen til Maskeraden, der efter hans Sigende skulde finde Sted i denne Uge. Det skal saaledes være lykkedes ham at dupere endeel Familier og paa denne Maade at have samlet sig 76 Rbd., som han vel agtede at sætte overstyr paa en gentil Maade, indtil Politiet temmelig utilpas for ham gjorde Ende paa hans Virksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
En af Rigets Lehnsbaroner, der endda hører til de mere fredsommelige og moderate Godseiere i Sjælland, har for nylig i et halvt offentligt Selskab udtalt det christelige Ønske, at Dhrr. Kammerraad Drewsen, og Prokurator Christensen maatte blive hængt i den høieste Galge i Landet og "Fædrelandets Udgivere nedenfor dem. Vi fortælle denne Yttring, just ikke fordi vi ønske dens Opfyldelse, men fordi den forekommer os ret charakteristisk, skjøndt vi, oprigtigt talt, troe, at Aristokraterne hellere skulde lade være at tale (Fædrelandet.) i den Tone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
J Anledning af at ogsaa den sachsiske Landdag har paa ubeføiet Viis blandet sig i Danmarks Forhold til Slesvig og den danske Krones Rettigheder i Hertugdømmerne, bemærker Berl. Tid., at det bliver alt meer og meer indlysende, hvor nødvendigt det er at forelægge Europa de Actstykker, paa hvilke Hertugdømmernes statsretlige Forhold til Danmark beroer, for at forebygge Gjentagelser af slige ugrundede Domme om den danske Regjerings Fremgangsmaade." Vi maae siger Aalb. A. - hertil bemærke, at vi slet ikke indsee, at fremmede Kamres, sandsynligviis til Erstatning for egne indsnævrede Forhold, vidtsvævende Declamationer om Danmarks Forhold, kunne være nogen Grund for vor Regjering til at fremkomme med Actstykker, hvorimod den rette og ene ønskelige Grund hertil bør søges i Danmarks egen Nødvendighed og i det danske Folks naturlige Trang til at see sig paa det Fuldstændigste og paa meest authentiske Maade oplyste om Statens vigtigste Jnteresser. Lad Udlandets Stænderforsamlinger kun søge deres politiske Underholdning i dansk Stof, det bør hverken kunne genere eller ængste, allermindst foranledige Regjeringsskridt. Lad kun Danmarks Stænderforsamlinger og dets Folk faae den fuldstændige og authentiske Klarhed. Danmarks Ret kan Udlandet, og allermindst dets parlamentariske Declamanter, rokke, naar vi ikke selv tabe Holdningen og lade vore Selvstændigheds-Modstanderes Trompetstød være de Signaler, hvorefter vor Politik skal træde i Dandsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Fra Maribo hedder det i Byens Avis: "Løverdagen den 24 Januar lod Lollands Musseherreds Skolelærer=Forening ved en Deputation, bestaaende af Dhrr. Skolelærere Ross i Maribo, Hansen i Maglemer og Lund i Maibølle, overrække en Velkomst Adresse til Stiftets nye Biskop, Hs. Høiærv. Hr. Dr. Gad, Rd. af D. Hs. Høiærværdighed modtog Adressen og yttrede Glæde over, at han var kaldet til at være Biskop over et Stift, hvor Skolevæsenet er i betydelig Fremadskriden. Ved samme Leilighed lod han nogle betydningsfulde Ord falde om sal. Biskop Boisen, der ved sin Jver for Skolevæsenet har sat sig et varigt og hæderligt Minde."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Følgende Avancement har fundet Sted blandt det kongelige Theaters Dandsepersonale: Seconddandserinderne Jfr. Pauline Funck og Petrine Fredstrup ere udnævnte til Dandserinder, og Seconddandserne Füssel- og Brodersen til Dandsere. Eleverne ved Dandsen S. Lund og W. Funck ere forundt Prædicat af Second dandsere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Det oldnordiske Sagn om Palnatoke, der paa Harald Blaatands befaling maatte skyde Æblet af Sønnens Hoved, har havt den forunderlige Skjæbne, at flere Nationer have tilegnet sig Samme. Man seer saaledes Robin Hood i England og Wilhelm Tell i Schweitz, at gjøre det samme Mesterskud. Af "Dannevirke" erfares nu, at Dithmarskerne ogsaa have Krav paa Samme, og at deres Adkomst dertil er Følgende: "J Christian den Førstes Tid levede i Sognet Wewelsfleth en riig Mand, ved Navn Henning Wulf, der eiede en Gaard og mange Jorder. Da Beboerne i Marsken gjorde Oprør imod Kongen og ikke vilde anerkjende ham, var Wulf deres Anfører. Men da Kongen drog imod dem med stor Magt, og Hamborgerne hialp ham, bleve Marskboerne slagne og Henning Wulf maatte flygte. Da skjulte han sig i en Mose, og Jngen vidste at finde ham. Men hans tro Hund, der var løbet efter ham og ikke kunde følge ham ud i Moradset, blev hans Forræder. Man trak Wulf frem og førte ham til Kongen, og da denne vidste, at han var den fortræffeligste af alle Skytter, befalede han ham haanligt at skyde et Æble af sin eneste lille Søns Hoved. Lykkedes det ham, da skulde han være fri. Henning Wulf maatte adlyde, hentede sin Bue og sin Søn og gjorde lykkelig Skuddet. Men iforveien havde han taget en anden Piil i Munden. Kongen spurgte ham nu, for hvem den var bestemt, og Henning svarede, at hvis han havde truffet sin Søn, da havde den anden Piil været for Kongen. Da erklærede Denne ham fredløs, og Henning maatte atter flygte, medens hans Eiendomme bleve konfiskerede. Endnu i denne Dag sees i Kirken i Wewelsleth i Vilstermarsk et gammelt Maleri paa en lang Tavle, der allerede bliver nævnt i den 1583 opbyggede Kirkes Bog. Maleriet viser paa en stor grøn Plads en Skytte med en slap Bue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
J nogen Frastand fra ham staaer en Dreng med et af en Piil gjennemboret Æble paa Hovedet. Skytten har endnu en anden Piil paatværs i Munden. Mellem Skytten og Drengen staaer en Hund og retter sit Blik paa denne. "Den Frisindede, indeholder følgende Betragtninger: "En Told- og Consumtions Toldbetjents Stilling i Provindserne hører vistnok neppe til de begunstigede. Lad os engang betragte hans Tjeneste, Paa sine Steder har han 8 a 14 Dage fast Post, ja enkelte Steder, vel 2 a 3 Maaneder. Tjenestens Beskaffenhed fordrer, at han skal være: 1) Protocolskriver; 2) Oppebørsels betjent; 3) Visitere alt til Kjøbstæderne Jndgaaende, gjøre Tjeneste i Søhavnene og have Tilsyn med Brænderierne; 4) Patrouillere saavel Nat som Dag; 5) Ud og indlade af Stædernes Porte alle Kjørende og Ridende, saavel Qvæg, som Lammedrivere til enhver Tid. For dette og meere andet Arbeide har han da 4 Mk. daglig. Saa have dog "Assistenterne" i Hovedstaden det noget bedre, ligesom deres Arbeid er mindre byrdefuldt. Naar Sidstnævnte afskediges, erholder han dog en 300 Rbd., og det stundom efter faa Aars Tjeneste. Hiin derimod, efter mange Aars Slid og Møie, pensioneres med 40 a 60 Rbd. aarlig, og er saaledes paa en Maade tvungen til at hentye til sine Medborgeres Medlidenhed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Jfølge Flyveposten arresteredes den 15 Jan. i Altona en Person med et betydeligt Antal falske, for Størstedelen fremmede Mønter, som han selv skal have forfærdiget og hvormed han havde begivet sig til Altona, for desto lettere at kunne sætte dem i Circulation. Mønterne vare saa godt gjorte, at de med Lethed kunde udgives, men heldigviis blev Falskmøntneren allerede arresteret kort efter at han havde sat nogle enkelte i Circulation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
J samme Blad fortælles, at en i Nærheden af Rudeskov bosiddende Mand, bekjendt for sin herkuliske Legemsbygning og Styrke, red for nogen Tid siden om Aftenen gjennem Rudeskov, ryggende paa sin Pibe, Pludselig styrtede fra Skovens Tykning en trøieklædt Person rem, greb Hesten i Bidselet og spurgte hvad Klokken var med en saa truende Gebærde, at Rytteren nok anede, hvad der vilde følge. Han lod sig imidlertid ikke forvirre; vel havde han intet Vaaben, ingen Ridepidsk, men desto mere Mod og Styrke. J en Haandevending, greb han fat i Vagabondens Halstørklæde, dreiede ham saaledes om, at han havde ham foran sig, sporede Hesten og lod Mester Urian gjøre et Væddeløb ved at slæbe ham med sig. Personen følte sig temmelig generet; først streg han, siden hylede han, og da endelig hans Jamren efter et Løb af omtrent 300 Skridt begyndte at ophøre, kastede Rytteren ham fra sig i et Morads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Den næste Morgen begav Rytteren sig atter hen til Stedet, men Personen var forsvunden. Han vil formodentlig ikke saa let glemme dette Parforceridt, hvorved han rigtignok fik at vide, hvad Klokken var slaaet. Om den (i sidste Tirsdagsavis omtalte) ved Schelenborg strandede Jagt "Johanne Charlotte hedder det i Aarhuus Avis: "Saafremt Tilladelse kan erholdes, ønske Kjerteminde Skippere at faae den afdøde Skipper P. Lunne henbragt til Kjerteminde, som ligger 3 Miil fra Strandingsstedet, hvor der paa bedste Maade vil blive sørget for Ligets Begravelse. Den forulykkede Skibsfører efterlader sig her en talrig Familie. - Jagten, som blev aldeles sønderslaaet, eiedes af Kjøbmændene Hans Gjedding og Christopher Gjern. Af en Correspondent-Artikkel fra Slesvig i Jtzeh. Wochenbl. erfarer Man, at en Dr. Paulsen der har foreslaaet at oprette et Selskab, hvis Medlemmer skulde forpligte sig til – at betale al deres Regnings gield fra det foregaaende Aar strax efter Nytaar eller sildigst til Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
J Viborg A. læses: "Da Flere ogsaa her i Viborg ere blevne enige om, ligesom i Kjøbenhavn og Randers, ikke at tage Hatten af for Nogen, naar de hilse, men blot føre Haanden til samme, beder Man at det ærede Publikum ikke vil ansee denne Maneer for Uhøflighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Jfølge Ribe A. skete i Søndags otte Dage et Forsøg paa Mordbrand i Toftlund Præstegaard, hvor Karlen, da han om Aftenen mellem Kl. 8 og 9 gik ud i Stalden, bemærkede en sveden Lugt og ved Undersøgelse fandt Jld i Taget. Der opdagedes tillige nogle Bundter Friktions=Svovlstikker, svøbte i Blaar og Svamp, indsatte i Tagskjægget. Jlden, der allerede havde fortæret nogle Lægter og angrebet Loftet, blev snart slukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Det er ikke usandsynligt, at Brandstifterne have havt til Hensigt, under den ved Jldløsen opkomne Forvirring, at udplyndre den ikke langt fra Præstegaarden boende Ridefogeds Huus, hvor Man kunde vente at finde en god Sum af oppebaarne Skatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Fra Sæby meddeles i Hjørring Avis: "Ved den virksomme Politimester, By- og Herredsfoged Gads Aarvaagenhed er det lykket i Efteraaret at opdage en Falskmyntner fra Lyngsaa, der paa Læsø har fabrikeret og paa Fastlandet udgivet omtrent 15 hele Species og nogle Fiirskillinger. De vare støbte af Tin med lidt Bly imellem, i en Form, han dannede sig ved at lægge en Species imellem to fiirkantede Blyplader og efterat have banket herpaa med Banen af en Øxe, for at udpresse Prægene, bleve Pladerne sammenføiede med 4 smaa Søm, eet i hvert Hjørne, og igjennem en lille Aabning i Kanten af Formen indlod han det smeltede Tin igjennem en Tragt. Efterat være udtagne af Formen, bleve Mynterne tildannede paa Kanten med en Fiil. Det var fornemmelig om Aftenen og til gamle, svagsynede Folk han henvendte sig, for at udvexle sit Fabricat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
J Aaret 1845 er til Kjøbenhavn indført fra Kolonierne Frederikshaab, Jacobshavn, Christianshaab, Godthaab, Sukkertoppen, Holsteensborg, Egedesminde, Godhavn, Rittenbank og Fiskernæsset i Grønland: 7627 Tdr. Tran og Spæk, 31,911 Stkr. Sælskind, 12,626 Rensdyrskind, 922 Ræveskind, 63 Hundeskind, 3 Bjørneskind, 379 Sæt Vandskindsklæder, 201 Stkr. Vandskindspelse, 167 Par Vandskindsbuxer, 1413 1/2 Pd. Edderduun, 7 Stkr. Eenhjørningshorn, 640 Lpd. Klipfisk, 20 Lpd. Rundfisk, 14 Lpd. Tørfisk, 34 & 19 1/2 Tdr. salt Lax.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Borgerrepræsentantvalg i Roeskilde: Agent, Svane og Uhrmager Espersen (gjenvalgte). Østerkeilstrup, beliggende ved Silkeborg, er for kort siden af Proprietair Stadell afhændet til hans Søn, Hr. P. Stadell, Eier af Ørregaard i Nærheden, af Viborg, for 49,000 Rbd. Med Gaarden følger det ved Samme anlagte Dampbrænderi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Skibs= og Handels-Efterretninger. Til Farsund er den 6 Januar indkommet Sluppen Oxnebjerg, Clausen, fra Odense med Raps og Bog bestemt til Amsterdam. Den har i 5 Uger holdt Søen i stormende Veir, og havde allerede været under de hollandske Kyster, hvor den mistede Navnebrædtet (hvilket, ifølge Brev fra Norden af 18de, nogle Dage før var inddrevet til Accummersiel). Sluppen er ramponeret, og Ladningen, der har taget Varme, maa losses.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Kjøbenhavn den 31 Januar. Vi have i denne Uge havt Frost og Snee med sydøstlig Vind, men Kulden synes ikke at ville holde sig, og idag er Veiret mildere. Havnen er for største Delen tillagt, men Rheden er aaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Kjøbenhavns Børs-Cours den 30 Januar 1846. Hamb. 2 M. - k. S. 199. Bank-Disconto 4 pCt., ditto paa Banco-Vexler 3 1/2 pCt. 4 pCt. Kgl. Oblig. (uden Rente) 103 1/2 a 101 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 86 1/4 a 86 1/2. Nationalbank-Actier 161 1/2 a - Rbd. r. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Kjøbenhavns Torvepriser den 30 Januar 1846. Hvede.. 8 Rd. 6 s. a Rd. 16 s. Erter. 6 R. 64 s. a 7 R. 18 s. Rug. 6 Rd. 56 s. 6 Rd. 88 s. Flesk, røget 2 R. 24. 2 R. 10 s. Byg, 2rad. 4 Rd. 6 s. -4 Rd. 80s. Flesk, grøns. 1 R. 80s. 2. - s. Byg, brad. 4 Rd. 32 s. - Rd. 18 s. Smør, Pd. 1 Mk. 6 s. - M. 8 s. Havre..... 3 Rd. 6 Rd. - s. Æg, Snes. 2 Mk. s. M. 4 s. Smør, Fjerdingen 12 Rbd. - Mk. - s. a 12 Rbd. 4 Mk. - s. Dødsfald. R. Barchalia, f. Olsen, 49 Aar; Papirmagersvend G. Stripe, 77 Aar; Georgine Saxild (ved Forgiftning) 17 Aar, Alle i Kbhavn; A. Hogrefe, f. Gregersen, 24 Aar, og M. Møller, f. Petersen, 59 Aar, Begge i Veile, Værtshuusholder A. Erichsen, i Nørresundby, 55 Aar; Degne enke D. Bodholt, f. Jensen, i Klovborg, 89 Aar; R. Dessaner, f. Dessauer, i Nykjøbing paa Morsø, 31 Aar; E. B. Nellemann, i Holbechs Mølle, 50 Aar; Forligelsescommissair, C. Worgod, i Ringkjøbing, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-02
Odense Kirkenyt. St. Knuds Sogn. Døbte: d. 13 Jan., Possementmager C. A. Assams Datter: Thora Marie Emilie Petrea Assam Fadd. Mad. Assam, Jfr. Mathiesen, Muurmester N. Pedersen og Barnets Fader. Den 25de, Urtemand N. Pedersens Søn: Hans Peder Pedersen; Fadd.: Pigerne K. M. Henningsen og M. Larsen, Rugbrødbager J. Pedersen, Vagtmester P. Rasmussen og Korporal J. Larsen. S. D., Dagleier A. Andreasens Datter: Else Kirstine Marie Andersen; Fadd.: Pigen K. Pedersen, Dagleier L. Pedersens Kone, Tjenestekarl L. Nielsen, Dagleier L. Pedersen og Kleinsmedsv. F. Nielsen. Ægteviede: den 10 Jan., Ungkarl Peder Nielsen og Pigen Anne Johanne Wilhelmsdatter. - Døde: den 27 Decbr., Smedemester F. L. Augustinus's udøbte Søn, 2 Maaneder; den 30te, Skytten C. Blangstrups Enke, Mette Marie Ottesen, 80 Aar; f. D., Pottemagerm. Hans Peder Schjødt, 62 Aar; s. D., Jfr. Marie Gregorie Jensenius, 62 Aar; den 12 Jan., Rugbrødbager C. Andersens Datter, Thora Dorthea Christiane Andersen, 8 Dage; den 14de, Oberstlieuten. Kjunker v. Hindenburgs Kone, Lovise Sophie Antoinette Christine Henriette v. Ahlefeldt, 28 Aar: den 15de, Almisselem Jens Pedersen, 89 Aar; den 20de, Kjøbmand Clemen Döcker, 63 Aar; den 27de, Gjæstgiver P. Nielsens Kone, Jnger Thomsen; den 28de, Skomagerenke Bernhardine Kirstine Holmsted, 71 Aar.