Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-20
Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Voverdagen den 20de November. No 186. Hvad han Den hjælpe! J denne Tid, naar Talen er om den Flensborg-Tønninger Jernbane, hører man almindeligviis tvende Yttringer, som begge ere meget glædelige, da de vise, at Nationalitetssagen omsider begynder at røre sig i alle Dannemænds Bryst. Den ene er den, at det er Skade, at en Actie er saa stor, at Folk uden Formue og med smaa Jndtægter ere afskaarne fra at bidrage deres Skjærv, hvad der er er saameget uheldigere, som her findes en ret god jevn Velstand i Stiftet, men kun faa Rige eller større Capitaler. Det forholder sig vel saa; men naar alle De, som kunde, vilde tegne sig for en Actie, saa fik man mange; det beroer blot paa, at komme paa det Rene med sig selv og lade sin nationale Følelse faae Magten over Egoismen, at fatte Kjærlighed til den Tanke: her skal Du bringe et lille Offer, at føle Stolthed af, at min Villie har været stærk nok til at kunne gjøre det, skjøndt jeg herved mister en og anden lille Behagelighed, mærker et eller andet ubetydeligt Savn. Ogsaa er Summen ikke saa betydelig, som den seer ud. Kun 10 Rbd. skal betales strax. Naar Banen bliver paabegyndt, og det er uvist, naar det skeer, betales atter igien kun 25 pCt. og saa fremdeles, saa at de 100 Species blive fordeelte paa nogle Aar. Actietegneren er ei forpligtet til at betale mere end 40 pCt., eller 80 Rbd.; bliver han siden kjed af Sagen, naar disse ere betalte, kan han skille sig ved sin Actie. Men De, som virkelig ei have Evne som Villie, kunde forene sig i Selskaber, og Flere kunde være Deeltagere i en Actie, f. Ex. 2, 4, ja 10, og saaledes vilde saavel paa Landet som navnligen i Kjøbstæderne saagodt som Alle have den Glæde, at hjælpe til efter Evne at fremme dette vigtige og skjønne Foretagende. Dersom f. Ex. hvert Sogneforstanderskab heri Stiftet besluttede at opmuntre Communens Beboere til at tage en Actie, og det vilde vist lykkes, saa havde man her strax paa nem Maade 60 Actier. En 100 Actier kunne let tegnes heri Stiftet, uden nogen Vanskelighed fra Evnens Side, naar man ret vilde interessere sig herfor. Den anden Yttring er, men hvad kan denne Bane hjælpe Nationalitetssagen, Det er et herligt Varsel for den nye vakte Aand; det tyder paa, at Folkelivet allerede er blevet saa mægtigt, at det ei meere lader sig kudske tilat tie stille og undsee sig ved sin Hjerteensmening, at det har begyndt at skabe den almindelige Mening. Naar dette Folkeliv taler, kan det kun tale Sandheden; det er det Folkeord, som udgaaer fra det, der er Gudsord, vor populi vox dei. Og dette Folkelivs Villie er saa imodstaaelig, som Gud og Sandheden. For nogle Aar tilbage havde man aldrig faaet en lignende Yttring eller Jndvending at høre, da var der ene spurgt om kan Banen forrente sig, Nu spørge meget Faa herom, eller anstille denne Betragtning; det hedder blot forsvarer den vor Danskhed, værner den om vor Nationalitet, er den et Middel mod den lunske Gift fra Syden, Og saaledes hedder det visseligen; thi kun naar den gjør dette, forrenter den sig, ja, giver hundrede Procent; hvorimod, naar den ei gjorde dette, forrentede den sig ikke, om den saa gav hundrede Procent. 1. Denne Bane er en Hovedbetingelse for Flensborgs Flor og Fremvæxt, for en selvstændig og blomstrende dansksindet Handelstad i Rigets sydligste Deel. Uden denne Bane vil Flensborg gaae til Grunde for Kiel Hamborg, og tabe den Anseelse, som den længe har havt, Men Flensborg har, trods hele den schleswig-holsteinske Phalaures Magt og List, bevaret sin Troskab mod Danmark og dets Konge; Ridderskabet og Advocaterne have lokket for dens Borgere, men kun vundet saa af dem, truet Byen med Undergang, men de have ei frygtet, og ei sveget det danske Flag. Flensborg er den eneste By i det meerumschlungne Rige, som ikke har ladet sig bedaare eller skrække. Den nationale Taknemmeligheds og Retfærdighedsfølelse byder at forsvare og understotte den. 2. Denne Bane gjør os nafhængige af Hamborgerne og Hanseaterne. Vi have længe nok været i deres Kløer, længe nok drevet alle Forretninger over Hamborg, længe manglet en egen Havn, hvorover vi vare myndige, paa Vestsiden, og hvortil og hvorfra Transporten var let, længe nok været lænkede med den ene Haand. Den nationale Uafhængighed byder os anlægge denne Bane. 3. Denne Bane befrier Slesvig fra det holsteenske Aag og Jnteresse derved, at Slesvig af denne Bane kan forsende og modtage alle Varer og Producter directe til alle Sider naar Aaget tages af Nakken, bliver man snild og modig. Den nationale Klogskab byder denne Bane. 4. Den løsriver Slesvig fra Holsteen og forener det med Danmark, idet den danske Handel, især naar en jydsk Bane, kommer til at støde til den flensborgske, med Tiden vil komme til at gaae denne Vei. Men Schleswigholsteinismens Rod og Styrke bestaaer ei i Andet, end i Slesvigs og Holsteens Forbindelse, og første Provindses Adskillelse fra Danmark. Schleswigholsteinismen staaer og falder med denne Forbindelse. Banen er et nyt Dannevirke mod Syden i Tidens Aand og efter Nutidens Forhold; dette Dannevirke fra Flensborg til Eideren vil blive bemandet af Tusinder af danske Mænd og Producter, som ville komme fra Lands og til Vands; de ville forkynde dansk Sprog, Skik, Sæder, Aand. Det nationale Forsvar fordrer denne Bane. 5. Dersom engang Holsteen skilles fra Danmark, som ei er usandsynligt, ere vi afskaarne paa den sydlige Side fra Vesterlandene; Tabet vilde foles stærkt, og det vilde vare længe, før vi fik os dannet en Handels vei; Slesvig vilde lide ved Adskillelsen og vende sig mod Danmark. Den nationale Sikkerhed og Kjærlighed fordrer denne Bane. 6. Denne Bane befrier os fra Tydskhedens videre Jndtrængen, ved at aabne os en anden Vei og Forbindelse med andre Nationer. Til Tydskland gaaer vort Legeme og vor Sjæl, og fra Tydskland komme de igjen fortydskede tilbage. Derfra hente vi vore Jdeer og Planer, vore Ønsker og Haab, vor Viisdom og Dumhed vi blive fortydskede uden at vide deraf, vi kunne tilsidst hverken tænke eller tale uden paa Tydsk, selv vor Nationalbank kan kun udføre sine Forretninger paa Tydsk. Banen fører os bort fra det tydske Legeme og den tydske Aand, og viser og lærer os, at der er noget Andet til end drausen bey mir. Den hele nationale Existents fordrer denne Bane. 7. Denne Bane sætter os let og hurtig i Forbindelse med England, Frihedens, Nationalitetens Arnested. Hvad vi for have søgt i Hamborg og Berlin, ja selv i det forjættede Land Hannover, ville vi nu søge i London og Oxford. Vore Theologer og Jurister vilde vel forfærdes, naar de sammenholdt deres tydske Systemer med de engelske, men dog igjen komme sig af Forskrækkelsen; vi vilde interessere os meere for det engelske Parlament end for det fiirdobbelte preussiske, meere for John Bull end for Lola Monte. Den nationale Frihed og Gjenfødelse fordrer denne Bane. 8. Schleswigholstenerne i Forening med Hamborgerne have alle Jern i Jlden for at hindre den Flensborger Bane, hvad der viser, at den dog ei maa være dem saa ganske ligegyldig, og at de frygte dens Jndflydelse og troe paa dens Lykke. De have ei skammet sig ved at bryde indgaaede Forpligtelser og Æresord, for at kunne skade Flensborg og Danmark. De indbilde sig, at det danske Folk er for afmægtigt og lettroende til at kunne selv handle, naar de unddrage det deres mægtige Hjælp; de hovere af vor Forlegenhed, tvinge og forliiste stedse Flere til Frafald, haane og spotte Danmark. Alt dette ere vi nu saa vante til, at det som oftest ei rører os. Nu have imidlertid alle Stænder og Classer i Danmark, især de høiere, fundet, at det gik forvidt. De have begyndt paa et Forsøg, om det er muligt, at hele det danske Folk kan gjøre Noget paa egen Haand uden Tydskernes Hjælp, muligt at modstaae dem, der aabenlyst arbeide paa Danmarks Ulykke og Vanære. Det er et farligt Forsøg, thi lykkes det ikke, saa burde det aldrig have været forsøgt, saa vil det kun geraade os saa meget mere til Skam og Spot og Skade, der altid gjerne følges ad. Derfor den danske Nationalære fordrer denne Bane og raaber med høi Røst. Lader os ikke erklære os for æreløse. Den kan hjælpe.