JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-04-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 21. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 5, 1843. Udgivet af R. Sørensen og J. A. Hansen. Roeskilde Amtsraads Forhandlinger. (Sluttet.) 4) Den ved forrige Møde nedsatte Comitee til at erhverve Oplysning og afgive Betænkning betræffende Amtets Bidrag til St. Jørgensbjergs Fattigvæsen fremlagde de i denne Henseende fra vedkommende Sogneforstanderskab meddeelte Oplysninger. Comiteen maatte, efter disse Oplysninger, antage, at Bidragene til St. Jørgensbjergs Fattige for en stor Deel ere uforholdsmæssig høie, og at Districtsbeboernes Bidrag til Fattigvæsenet ere meget lavere, end Tilfældet er for andre med svære Almissebidrag betyngede Landcommuner i Amtet. St. Jørgensbjergs Fattigvæsen eier desuden ei ubetydelige Capitaler, og Comiteen maatte i Betragtning af samtlige Omstændigheder foreslaae, at der androges paa at St. Jørgensbiergs Fattigvæsen for det Første i 2 a 3 Aar anvender af sin egen Capitalformue aarligen 100 Rbd., at det summariske Beløb af Almisserne nedsættes med 10 pCt., og det summariske Beløb af Communens eget Almissebidrag forøges med 50 pCt. Paa saadan Maade vilde der for Tiden udkomme en Underbalance af omtrent 29 Tdr. Rug og 13 Tdr. Byg, som ved Repartition paa Amtet med Hensyn til Communernes egne Fattigbyrder maatte være at dække, hvilken Repartition maatte indstilles til Amtsraadets Approbation. Efter de anførte 2 a 3 Aars Forløb antog Comiteen, at St. Jørgensbjergs Sogneforstanderskab ved fortsat heldig Administration af Fattigvæsenet muligen kunde blive istand, til at afholde dettes Udgivter uden Bidrag af det øvrige Amt. Amtsraadet bifaldt hvad Comiteen i saa Henseende, foredrog; og haver Comiteen dernæst suarest muligt til Amtmanden at afgive sin Betænkning skriftlig tilligemed de til Sagen hørende Bilag, hvorefter Amtmanden vil besørge det Fornødne expederet til det kongelige danske Cancelli.
Almuevennen, 1843-04-01
5) J Anledning af det ved Amtsraadets forrige Møde overveiede Andragende fra et Sogneforstanderskab om Erhvervelse af Oplysning over Bygningers Assuraneesum var af Amtmanden tilskrevet det kongl. danske Cancelli, som derpaa under 30te Octb. d. A. har resolveret at Sogneforstanderne i de enkelte Tilfælde, hvor de ei ved deres præsumptive større Bekjendtskab kunne underhaanden skaffe sig de i saa Henseende fornødne Oplysninger, ville hos Branddirecteuren kunne erholde nærmere specielle Efterretninger. J Overensstemmelse dermed har Amtmanden tilskrevet vedkommende Sogneforstanderskab.
Almuevennen, 1843-04-01
6) Det kongl. Rentekammer har i Skrivelse af 2 Octb. f. A. bifaldet Amtsraadets ved forrige Møde udtrykte Formening, at den paa en Steenkistes Jstandsættelse i Scheelstrædet forskudsviis passerede Udgivt 55 Rbd. 88 s., bør tilbagebetales af de paagjældende Sogne. Hvorledes denne Tilbagebetaling vorder at repartere, vil Amtsraadet først kunne overveie naar det i Regulativet for Biveiene vorder afgjort, hvorledes Scheelstrædet bliver at ansætte. 7) Den ved forrige Møde nedsatte Comitee til at udkaste Regulativ for hvilke Veie i Amtet, der maatte vorde at henregne til de mindre Landeveie, havde udarbeidet sit Forslag desangaaende og dette Forslag havde circuleret imellem Amtsraadets Medlemmer. Det blev i Amtsraadet approberet, og det blev derhos besluttet, at det kongl. Rentekammer maatte anmodes om inden hvert Aars Udgang, ved Underretning om hvormeget der i det paafølgende Aar vilde vorde udskrevet til Hovedlande veiene, at sætte Amtsraadet istand til betimeligen at kjende de Midler, efter hvis Størrelse Arbeidet paa de mindre Landeveie maa bestemmes. Det besluttedes, at der snarest muligt maatte indhentes Forslag fra Politi mesterne angaaende det Arbeide, som i Aaret 1843 maatte paa de mindre Landeveie være at foretage foruden hvad der til Grøvternes Oprensning og Veienes Afrunding overalt maatte være fornødent. Herredsfogderne blive at tilskrive om for Fremtiden ei at taxere til Godtgjørelse af Amtsrepartitionsfonden de Gruusgrave, som afgive Materialier til Hovedlandeveiene. 8) Veibetjentene Manniche og Lund tilstodes hver for sig for dette Aar, som for de foregaaende, 25 Rbd. for Skrivematerialier og Opbevaring. Derimod bortfalder al saadan Godtgjørelse for Fremtiden, og af de for Tiden havende Veiredskaber foranstalter Amtmanden, dem bortsolgte, hvilke Veicomiteen har angivet som undværlige og overflødige.
Almuevennen, 1843-04-01
9) Under 14 Septbr. d. A. var fra Cancelliraad Blume indkommen Licitationsforretning over Jstandsættelsen af Veistrækningen igjennem Frue Sogn paa Kjøge mindre Landevei. Dette Arbeide bliver, ifølge Veiforordningen at udføre in natura, og Betalingen i Overeensstemmelse med Overslaget at erlægge til Vedkommende for saa Meget, som paa den i Overslaget angivne Maade, er istandsat, naar Saadant godtgjøres med Politiemesterens og de tilforordnede Mænds Attest, 10) J Anledning af et fra Cancelliraad Herredsfoged Blume indkommet Andragende om Jndgrøftning og Jstandsættelse af Veien over Ulvemsen, besluttede Amtsraadet at dette Andragende ikke kunde bevilges, men at den omhandlede Vei maatte være at indgrøfte og istandsætte af vedkommende veipligtige Sogne. 11) Fra Herredsfogden i Leire Herred vare Licitationsforretninger indkomne over Arbeide paa Frederiks borgs og Frederikssunds mindre Landeveie. Hvad den første af disse Veie angaaer, fandt Amtsraadet Licitationsbudene for høie, og i Henseende til den Sidstnævnte maatte man paa Grund af den saa langt fremrykkede Aarstid stille Arbeidet i Bero, saa at ingen af de indkomne Licitationer bleve approberede.
Almuevennen, 1843-04-01
26) En Skrivelse fra Herredsfoged de Coninck af 27 Nov. med Bilag betræffende Forslag til Arbeidet i Aaret 1843 ved Udvidelsen af den fra Krabbesholms Smedie til Amtskjællet ved Skiby Mark løbende Deel af Frederikssunds mindre Landevei blev afgiven til den nedsatte Veicomitee. 27) Et fornyet Andragende om Understøttelse af Amtsfattigkassen til en vanvittig Persons Jndlæggelse paa Bidstrup kunde Amtsraadet ikke bevilge. Lyngbye Sogneforstanderskabs Forhandlinger. 5te ordentlige Møde den 18de Octbr. Politimester, Assessor Normann var tilstede. Veivæsenet foretoges: 1) Over et fornyet Andragende fra Bomforpagter Wulffs Enke og Forlængelse af Tiden til at oppebære Jndtægterne af Bommen ved Slukefter, var af Amtsraadet forlangt Erklæring. Forsamlingen fandt ingen Anledning til at forandre sin tidligere afgivne Betænkning i denne Sag, men maatte henstille det til høiere Afgjørelse om der som en særdeles Naade kunde tilstaaes Suplicantinden en Prolongation, der efter dens Formening ikke burde overstige et Aar.
Almuevennen, 1843-04-01
2) Stiftamtets Skrivelse af 6te Septbr. til Politimesteren, betreffende Besværing fra en Sognebeboer over den af Veicomiteen brugde Fremgangsmaade. Efterat en detailleret Fremstilling var given, fandt Forsamlingen, at der var viist Vedkommende al den Moderation, der kan forenes med Hensyn til det Heles Tarv, og at man paa Grund heraf maatte modsætte sig enhver Forandring ved det udførte Arbeide. Erklæring herom afgaves. 3) Det specificerede Regnskab over det udførte Grundforbedringsarbeide, der med tilhørende Fordelingsliste, havde circuleret hos Forstanderskabets Medlemmer, approberedes af Forsamlingen til Opkrævning. Regnskabet henlagdes til Eftersyn hos Comiteens Formand, Capitain Smidt. 4) Forsamlingen antog en Sognebeboer til fra nu af og indtil Foraaret at have Tilsyn med de grundforbedrede Veistykker.
Almuevennen, 1843-04-01
Jfølge Amtsskoledirectionens Anmodning havde Forstanderskabet opfordret 2 af Sognets Skolelærere til, for egen Regning at antage Hjelpelærere. Ansøgningen om Approbation af de trufne Valg, anbefaledes. Storm og Høivande havde anrettet Skade paa Thorbek Skoles Bygning og Jndhegning; den høist fornødne Jstandsættelse bestemtes at skulle foretages iaar. Paa Grund af tiltagende Skolegang i nævnte Skole erkjendtes Anskaffelsen af et nyt Bord nødvendig. Skolemulcter for 3die Qvartal dicteredes og afgaves til Opkrævning. Fattigvæsenets løbende Sager bleve forhandlede, og om dem tagne Beslutning. Erklæring til Amtet over 2 Besværinger over Ansættelse til Fattig- og Skoleskat afgaves. Foranlediget ved en Skrivelse fra Søllerød Sogneforstanderskab, betræffende Udredelsen af Udgifterne til Gjordemoderen i et for begge Sogne fælleds District, bestemte Forsamlingen at tilskrive Øvrigheden om de fornødne Oplysninger. Formanden underrettede Forsamlingen om, at han havde modtaget de Sognet tilhørende Activer, som have været opbevarede paa Amtstuen. En Jnventarielliste over disse indførtes i Forhandlingsprotocollen. Overordentligt Møde den 30te Novbr.: Fattigvæsenets løbende Sager foredroges og expederedes. Skolevæsenets ligeledes. Forstanderskabet der har havt Leilighed til at blive bekjendt med adskillige Ulemper, som følge af, at endeel af Sognet – Virum og Frederiksdal – ere henlagde under Bagsværd Fogderi, besluttede, nu da bemeldte Fogder paa ny skal besættes, at indgaae med Andragende om at Virum og Frederiksdal maatte blive skildt fra nævnte Fogderi og enten gives en egen Foged eller henlægges under Lyngbye Fogderi. Forsamlingen overdrog til Formanden og 1 Forstander at søge Oplysning om de Specialia, som fra Amtstuen var attraaet, om nogle Fiskere af Thorbek, der have ansøgt om Erstatning for tabt Redskab i dette Efteraar, og afgive Erklæring derover. Sogneforstanderskabet havde modtaget Underretning om, at Stiftamtet har indrømmet den i foregaaende Forsamling omtalte Beboer af Lyngbye Ret til at forandre det ud for hans Sted foretagne Grundforbedringsarbeide ved Gaden, uagtet Forstanderskabet har erklæret at Gaden ved en saadan Forandring baade vilde tabe i lige Retning og i fornøden Bredde, ja vel endog blive farlig at passere, og endskjøndt der imellem Politimester og Forstanderskab har funden Overeensstemmelse Sted, saavel med Hensyn til Plan som til Udførelse af Arbeidet. Da desuagtet Amtets Resolution er grundet paa en Forestilling fra Politimesteren, saa troede Forstanderskabet saamegetmindre, at burde acqviescere ved denne Kjendelse, men derimod at maatte andrage paa Sagens Afgjørelse af Amtsraadet. Herom tilskreves Stiftamtet med Anmodning om at suspendere Arbeidet indtil videre.
Almuevennen, 1843-04-01
Forhandlinger i Herstedøster= og vester Sogneforstanderskab.
Almuevennen, 1843-04-01
Mødet den 30te Junii. De løbende Jndtægter og Udgifter siden sidste Samling opgjordes paa sædvanlig Maade af vedkommende Forstandere, og det Fornødne desangaaende blev af Præsten tilført Fattigprotokollen. Fattigkassens Beholdning udgjorde et Beløb af 188 Rbd. 84 s.
Almuevennen, 1843-04-01
I Anledning af, at Poul Pedersen af Riisbye var anholdt i Høiethorstrup og indbragt til Politimesteren, tilbød Forstanderskabet at ville underholde ham, imod at hans Eiendele bleve tilskrevne Sognets Fattigvæsen.
Almuevennen, 1843-04-01
Lægen Scherke havde fremlagt en Regning paa 7 Rbd. 36 s. for Cuur og Pleie for Søren Nielsens Søn i Herstedvester, hvilken Regning dog af ham var nedsat til det Halve. Forstanderskabet fandt ikke at kunne indlade sig herpaa, især med Hensyn til, at bemeldte Søren Nielsen nylig havde modtaget en Arv af 100 Rbd., og syntes saaledes ubeføiet til at paabyrde Fattigvæsenet denne Udgift. Jgjennem Amtet var tilstillet Forstanderskabet en Begjæring fra Dorthe Pedersdatter i Herstedvester om Understøttelse af Fattigvæsenet; men da de fornødne Oplysninger manglede, kunde for denne Gang ingen Bestemmelser tages desangaaende. Det samme var Tilfældet med Anders Olsen af Riisby, der meldte sig personlig om Fattighjælp, hvorimod den gamle Samuel i Harrestrup og hans svagelige Kone tilstodes 2 Rbd. maanedlig. Peder Larsen i Wridsløselille Fattighuus var ved Døden afgaaet; men da hans Kone og Datter havde viist særdeles Omhu for ham, og derved forskaanet Sognet for en betydeligere Byrde, med dette Fattiglem, saa gjorde Fattigvæsenet, ingen Fordring paa hans Efterladenskaber.
Almuevennen, 1843-04-01
Det bestemtes, at den nye ansatte Districtslæge, Hr. Søbt, skulde antages til de Fattiges Cuur og Pleie.
Almuevennen, 1843-04-01
De indkomne Skolemulcter afleveredes til Skolepatronen. Jfølge Formandens Forslag blev det bestemt, at begge Skolernes Gymnastikpladse skulde paafyldes Gruus.
Almuevennen, 1843-04-01
Til Oprettelsen af et Sognebibliothek i Hersted vester, og Udvidelse af det ved Skolelærer Nielsen i Herstedøster for nogle Aar siden oprettede, blev, ifølge J. Jacobsens Forslag, tilstaaet 50 Rbd. af Skolekassen, i Forventning af, at Skolelærer Thorstensen i Herstedvester vilde overtage Bestyrelsen ved Udlaanet fra den nye Bogsamling, ligesom Nielsen allerede forud besørgede Jndkjøb og Udlaan ved den gamle. Regnskabet herover med videre fornødne Oplysninger skulde ved hvert Aars Udgang fremlægges i Forstanderskabets Forsamling. Det aarlige Bidrag af de læsende Medlemmer, der hidtil i Herstedøster var ydet med 2 Mk., fastsattes for Fremtiden til 24 s. af en Gaard, 16 s. af en Parcellist, og 12 s. af en Huusmand eller Tjenestekarl. Aldeles Uformuende skulde have frie Adgang. Udflyttergaardmændene Jens Larsen og Søren Pedersen paa Riisbye Mark fremlagde et til Politimesteren, stilet Andragende betræffende den Vei, der fra Veien mellem Herstedøster og Ballerup løber i Vest op til deres Gaarde, og derfra i sydlig Retning til Riisbyeveien, om at bemeldte Vei enten maatte ansees som deres private Vei, hvorfra andre Veifarende kunde udelukkes, eller i modsat Tilfælde vedligeholdes for offentlig Regning. De udbade sig herpaa Forstanderskabets Erklæring. Da det ikke skjønnedes, at denne Vei kunde vedkomme eller gavne andre end bemeldte Gaardmænd, saa anbefaledes Sagen derhen, at den omhandlede Vei maatte ansees som aldeles privat. Jligemaade vare indløbne nogle Begjeringer om Oprensningen af forskjellige Vandløb i Sognene, i hvilken Anledning bestemtes, at disse og øvrige Vandløb ufortøvet skulde besigtiges af vedkommende Forstandere, og derefter træffes videre fornøden Foranstaltning.
Almuevennen, 1843-04-01
De for ulovligt Krohold mistænkte Personer vare indkaldte for Forstanderskabet; men kuns Een mødte. Denne advaredes, og lovede Afhold. Angaaende en Anden, som udeblev, blev det overdraget de nærmeste Forstandere at have strengt Opsyn med ham, for at kunne tilveiebringe Vished i Sagen.
Almuevennen, 1843-04-01
Angaaende Cancellie-Circulairet af 22de Marts s. om Retsvidner, især i criminelle Sager, ansaae Forstanderskabet det rettest, at Beboerne afgave personligt Møde; dog saaledes, at det maatte kunne tillades at leie en habil og dertil berettiget Mand i saadanne Tilfælde, som gjorde det særdeles vanskeligt at møde i egen Person.
Almuevennen, 1843-04-01
J det ordinaire Møde den 24de August befandtes det ved den sædvanlige Opgjørelse, at Fattigudgifterne havde oversteget Jndtægterne med 16 Rd. 15 s. i de 2de sidstforløbne Maaneder. Sognepræsten havde havt et Udlæg af 4 Rbd. 48 s. i Anledning af en Tjenestekarls Begravelse, om havde hængt sig i Herstedøster, hvilket Udlæg dog forventedes refunderet af Roeskilde Commune, hvorunder han henhørte Præsten paatog sig at besørge det videre Fornødne i denne Henseende. Gotthjælp Pedersen tilstodes en midlertidig Hjælp af Fattigkassen til Beløb 9 Mk. ugentlig, saalænge Konen var syg. De indkomne Skolemulter, 6 Rbd. 87 s., afleveredes til Patronen, og vedtoges det herefter at forhøie Mulcten for dem, som viste Modtvillie eller forsætlig Ligegyldighed for Skolegangen.
Almuevennen, 1843-04-01
J Anledning af Politimesterens mundtlige Ønske til 3. Jacobsen anmodedes Sognepræsten om at tillade, at Hjørnet af Diget om Præstegaardsmarken rykkedes nogle Alen længere ind, for at give Svinget paa den dertil stødende Ballerupsvei en friere Runding. Hr. Zoffmann havde Jntet derimod, naar Diget atter opførtes indenfor denne Distance paa Communens Regning, for hvilket Forstanderskabet indestod. Politimesteren havde endvidere forlangt nærmere Oplysning om den ved forrige Møde omhandlede Vei til Jens Larsens og Søren Pedersens Gaarde paa Riisbye Mark, da han havde bragt i Erfaring, at hiin Veii sin Tid tildeels skulde være udlagt til en Tingvei for Amtets sydvestlige Deel, medens Landsthinget var i Vallerup. Forstanderskabet var vel uvidende herom, men kunde ikke andet end henholde sig til sin forrige Erklæring, da bemeldte Landsting forlængst var ophævet. Med Svaret herpaa fulgte et Grundrids af denne Veis Løb og Beliggenhed. Formanden fremlagde en Beretning om Brandtaxationen af Nødeveirmølle, hvorved han paa Forstanderskabets Vegne havde været tilstede. Jntet fandtes herved at bemærke. Paa Branddirecteurens, Hr. Kammerraad Treschovs Tilbud om at befordre sig selv paa sine Visitationsreiser imod en Godtgjørelse af 16 Mk. pr. Dag, troede Forstanderskabet ikke at kunne indlade sig, med mindre der havdes nærmere Oplysning om, hvad der paa en Dag kunde forventes udrettet.
Almuevennen, 1843-04-01
Torsdagen den 27de October var Forstanderskabet efter Omgang forsamlet i Herstedøster Præstegaard. Da Sognepræsten, formedelst andet Forfald, ikke var tilstede i Begyndelsen af Modet, fremlagde Formanden først en Fortegnelse over de i Sognet foretagne Brandtarationer siden sidste Møde. Samme oplæstes, men Jngen fandt Anledning til herved at gjøre nogen Bemærkning. Ligeledes fremlagdes til Forstanderskabets Gjennemsyn en Extract af Kjøbenhavns Amtstuedistricts Repartitionsfonds Regnskab for 1840. Til Formanden var indløbet en skriftlig Anmodning fra nogle Tjenestekarle i Riisbye om at forhindre ulovligt Brændeviinsskjænkerie af Huusmand Hans Frederiksen der i Byen. Endskjøndt Formanden allerede havde advaret ham derimod, overdroges det dog til Forstander Niels Pedersen at have vedbørligt Tilsyn hermed, og i fornødent Fald at gjøre Anmeldelse herom til Politimesteren. Jligemaade paatog Formanden sig at lade Jndsidder Jens Hansen af Herstedvester, som ikke havde agtet den givne Advarsel imod ulovligt Kro hold, indkalde for Retten til Afstraffelse, da der havdes tilstrækkelige Vidner imod ham. Sognepræsten var imidlertid ankommen. Skole mulcterne for Juni og Juli, 6 Rbd. 3 s., afleveredes som sædvanligt til J. Jacobsen. Det vedtoges, at ingen Mulctering skulde finde Sted for Septbr. og Octbr. Maaneder paa Grund af Omstændighederne.
Almuevennen, 1843-04-01
Fattigvæsenets Jndtægter og Udgifter indførtes i Fattigprotocollen, og nogle mindre vigtige Fattigvæsens sager afgjordes.
Almuevennen, 1843-04-01
Jgjennem Stiftamtet var indløben en Skrivelse fra Kjøbenhavns Fattigvæsen, angaaende en Fordring paa 26 Rbd. 50 s. for Taskenspiller Morten Nielsens Cuur og Pleie paa Almindelig Hospital i Aaret 1834.
Almuevennen, 1843-04-01
Da Sognepræsten afgav de fornødne Oplysninger, hvi denne Fordring, der i sin Tid var erkjendt retsgrundet af Sognets Fattigvæsen, ikke forlængst var bleven afgjort, saa overdroges det til Formanden at indbetale, Beløbet imod behørig Qvittering. Ligeledes fremlagdes en Fordring sammesteds fra paa 4 Rbd. 58 1/2 s. for Arbeidsmand Peder Poulsens Families interimistiske Forsørgelse, medens Manden i afvigte Aar havde været sat under Justitiens Tiltale. Sognepræsten formente, at Sognet havde en Mellemregning med Kjøbenhavns Fattigvæsen i Anledning af et Fattiglems Begravelse, der henhørte under Stadens Commune, og paatog sig derfor at bringe dette Anliggende i Rigtighed.
Almuevennen, 1843-04-01
J Henseende til Fattigbidraget blev bestemt saaledes: en Tjenestekarl skulde for iaar betale 24 s., en voxen Pige 16 s., en mindre Pige og en Dreng 8 sk. Huusmænd med Jordlod, der ikke have de omgaaende Fattiglemmer i Kost, 12 s. for en Kostdag, foruden deres Hartkornsbidrag; jordløse Huusmænd 16 s.; Jnd siddere bleve fritagne. Af Leiehuse skulde betales 1/3 Deel af Leien. (Sluttes.) Ansvarhavende Redacteur. J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-04-05
2den Aarg. Nr. 14. Almuevennen. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia.
Almuevennen, 1843-04-05
Onsdagen den 5. April 1843. Nogle Ord fra en Bonde til vore unge Bonde-Sønner.
Almuevennen, 1843-04-05
Den 24de Juni 1813 maatte vi paa Reisen igjen fra Rendsborg igjennem Neumünster til Segeberg, tilStackelsdorff, den 28de til Lybek, den 15de August fra Lybek gjennem Oldeslohe, Hordorff med flere Bønderbyer til Svaneheide, hvor vi den 22de bleve opstillede paa en Lyngslette og ladede; den 23de og 24de havde vi nogle smaae Skærmydsler med nogle fjendlige Kosakker, den 25de kom vi til Schverin, den 2den Septbr. ad Vismar og Gadebusch og kom den 4de til Ratzeburg, hvor vi forblev til den 13de Novbr., da vi marscherede til Omegnen af Lybek. Den 27de derfra igjennem Blegsdorff, Kardorff, og kom den 4de Decbr. til Boden. Her mistede jeg min Sidekammerat, Mads Barde, vi vare ude som Blinkere og jeg saae ham ikke meere, hvor han blev veed jeg ikke, men skulde han være truffet af en Kugle da har det været ved et Slumpetref, da det var saa taaget og dunkelt og tillige i Aftenstunden, at vi neppe kunde see et halvt Geværskuds Afstand fra os, og derhos skjød vores Modstandere vel høit. J saadanne Tilfælde lærer man Taushed og Opmærksomhed. Herfra kom vi igjennem Oldeslobe, Blommendorff, Niendorff, Segeberg, Damdorff til Bornhoved; der leed vores tappre Cavallerie samt den franske General Lallemands Cavallerie et betydeligt Tab, formedelst den indknebne Indgang til Byen, thi da vi Fodfolk vare ifærd med at trække der igjennem styrtede det fjendtlige Cavallerie frem, og vores Cavallerie som var i Baghold maatte næsten ene bugge løs paa Fjenden, for at forsvare os, medens vi i den Jndknibning næsten vare færdige at træde hverandre ned, uden nogen Mulighed for os at komme Cavalleriet til Hjelp. Derfra marscherede vi til Preetz, Elmsbørn, Kiel, og kom den 9de Decbr. om Natten til Gjetdorff hvor vi udhvilede os i Kirken til om Morgenen, Kl. 2 derfra til Sehested, og i Dagbrækningen bleve vi noget der udenfor opstillede i sluttede Geledder, og marscherede saaledes lige for Sehested, hvorfra Fjenden blev fordrevet, mest af vores Kanoner og vort raske Cavallerie, saa vi styrtede frisk væk deels igjennem og deels udenom Byen, dog var der et Mose morads foran Byen hvori endeel næsten sad fast. Udenfor Sehested holdtes da den sidste Bataille, da den næsten var forbi reed noget af vores Cavallerie frem aden indgrøftet Vei, hvorfra en Dæmning gik over en Mose til en Skov, hvori Fjenden opholdt sig; da vort Cavallerie kom ud paa Dæmningen kom det fjendtlige Cavallerie efter det, men da de naaede Veien, der paa begge Sider var besat med Jnfanterie, reed Fjenderne strax tilbage igjen, vores reed nok engang frem, de Fjendtlige kom atter igjen, og nu vilde de ikke mere tilbage, men de maatte da ogsaa næsten Alle blive paa Veien; styrtede Hesten under Manden saa stod han op med Vaaden i Hænderne, og naar det tilraabtes ham at kaste sine Vaaben, svarede han: "Kein Pardon. Heraf erfares hvor høit en Krigsmand elsker sit Vaaben, han døer hellere paa Stedet, end han forlader det. Mod Aften forlod vi Valpladsen og naaede uden videre Modstand, Rendsborg samme Nat.
Almuevennen, 1843-04-05
Fra den 15de August til den 11te December var det rigtignok den strengeste Tid jeg havde i min Krigstjeneste, men naar vi ere unge og Gud giver os friske Lemmer, saa er det vores Pligt at værne for Fædrelandet; jeg gik den Gang lige saa frimodig mod Fjenden som jeg nu gaaer til min Plov og mine daglige Sysler, ja endog med megen mere Jvrighed, og jeg takker Gud mange Gange at jeg var i den Stilling jeg var, og havde Vaaben i Hænder, og at jeg ikke var Huusfader i den Egn hvor vi og vores Modstandere kom frem. Dette kjender vores kjære danske Huusfædre, og Mødre næsten ikke noget til, men det kjender det udstrakte Tydskland; næsten i hvilket Land i Europa der udvikler sig Ufred spørges det nok til Tydskland, om ikke ved andet saa dog ved Gjennemmarsch af Tropper. J Rendsborg fik vi nogen Hvile og fik vort Tøi tørret og efterseet, og Soldaten er sjelden forsagt, han har dog alletider sin Kone hos sig, som Soldaten sædvanlig kalder sit Gevær, det er nemlig hans Trøst, naar han forresten gaaer den Vei hans Anfører fordrer ham.
Almuevennen, 1843-04-05
Skulde Nogen her vilde svare mig: "Du taler god Du vil vel at Dansken skal tie og give og lade sig bortjage af fjendtlige Tropper, saa siger jeg Nei min Ven, saa kalder Regjeringen Landets unge Sønner, som har Mod og Kræfter, giver dem Vaaben i Hænderne, og saavidt jeg kjender Dansken lader han sig ikke kaste tilbage.