Politivennen, 1804-01-01
Tanker om Bønderbørnenes Skolegang. (Af Pastor H. Ejler.) Dette er skrevet i Anledning af en, af Herr Doktor og Provst Plum i Slagelse Herred med Amtmand Hr. Kammer herre Stemans Samtykke i Begyndelsen af Aadet og indført Skole Plan, hvilken især angaaer Skolegangen paa Landet og indeholdes i et Par Breve, som Sogne Præsten til Slots Bjergby, under 21 og 26 Januar, f. A. har tilskrevet ham. 1ste Brev. Den af Deres Højærværdighed med Amtmandens S. T. Hr. Kammerherre Stemans Samtykke lagte Plan til Skolevæsenets Opkomst paa Landet, som under 16 Dec. f. A. blev mig tilstillet, er d. 4 Januar sidstleden indført her, Abyskole Distrikt, efterat jeg i Følge foregaaende Bekjendtgjørelse fra Prædikestolen havde d. 21 Dec. examineret alle til Skole Distriktet henhørende Tyende og Børn fra Udflytterne i Biergby, og Harested Byes Beboere, saavelsom Udflyttere. Saameget denne Plan har og bør have min og alle Retskafnes Bifald, hvad Skolegangen i det hele betragtet, angaaer, saa gunstig vilde D. Højærværd. tillade mig, at gjøre Forslag til nogle Forandringer, som loegle Omstændigheder her paa Landet kunde synes at udkræve. 1) Vinter Skolegangen kunde bestemmes for Tyende og Børn, der bruges ved Ploven og til Kreaturenes Rygt, en halv Dag, alle Søgne Dage den ganske Vinter igjennem fra Nov. Maaneds Begyndelse til mod Slutningen af Marti Maaned (NB. at forstaae dem, som maa ved Tvang tilholdes, og Doktoren havde allerede i Planen yttret, at de som forlangte at deres Børn eller Tyende skulde gaae hele Dagen i Skolee, kunde frit gjøre det) og synes mig i den Tid burde ingen Skole Ophold være, uden nogle saa Dage i Julen. Alvorlighed med at overholde denne Punkt lader ikke befrygte, at Husbonder skulde vrangvilligen skille sig ved deres fattige Tyender, saa at disse vilde komme det Almindelige eller Fattigvæsenet til uovervindelige Byrder; dog kunde vel ogsaa tages i Betragtning, som en Forsigtigheds Regel, at naar nogen Husbonde, som var langt fraliggende, havde Tyende, eller Forældre opvorende Børn, som enten selv havde vel underviist dem, eller ved nogen anden havde ladet Dem undervisse, det da, at være bedst hellere med det Gode og ved Overtalelse, at bringe dem til, at lade deres Tyende og Børn søge Skolen om Vinteren til større og hensigtmæssigere Fremgang, end ved haarde Midler; ligesom og, at de Børn, som skulde søge Skolen om Vinteren, men have J Miil at gaae, skulde allene forpligtes at gaae i Efteraarets slemme Vejr og Vinterens strænge Kulde, efterat de havde fyldt deres 9de Aar. 2) Foraars Skolegangen kunde bestemmes fra April Maaneds Begyndelse, eller efter Foraarets Beskaffenhed vel en 8te Dage tidligere, til Maj Maaneds Udgang, 8te Dage i Paaskehøjtiden og nogle Dage i Pintsehøjtiden undtagen. Denne er den rette Tid til Skolegang baade Formiddag og Eftermiddag for Huusfolkenes hjemmeværende mindre Børn og stifteviis for Gaardfolkenes Børn, som vogte Kreature, naar de have flere. Det vilde for det meeste da være Skolelærerens Forretning, at underviise Børnene i de første Læsegrunde, lade dem stave udenfor Bogen give dem passende Forstands Øvelser med meere som udvikler disses Begreb. 3) Sommer Skolegangen kunde bestemmes for heele Junii og Julii Maaneder, hvortil foruden Foraars Skole Børnene, kunde nu komme de mere Voxne af Tyende og Børn; som bleve brugte ved Ploven hvilke igien uophørlig skulde søge Skolen halvdagviis, ligesom om Vinteren. Tiiden fra Augusti Maaneds Begyndelse til midt i September eller til imod Slutningen af September, naar Høsten var vanskelig, burde vel være en Friheds Tiid til Opmuntring for Skolelæreren, som har et saa alvorligt Arbejde den øvrige Tid af Aaret, saa meget meere, da Høsten gjør det umueligt for Landmanden, at lade deres Børn paa den Tiid søge Skolen med nogen Stadighed. 4) Efteraars Skolegangen bliver da fra midt i September, eller saa omtrent med Hensyn til Høsten, og til Octob. Maaneds Udgang, da alle de kunde daglig søge Skolen, som have været brugte til Vogtning, saa og de mere vorne Pigebørn af Tyender eller Børn, som ikke bruges til Ploven, og mellem 6te og 9de Aar af de længere bortliggende, som sildigere ud paa Efteraaret og i den strænge Vinter vilde sætte Helbreden til. Herpaa gav Doctoren mig under 22 Jan. det Svar: at han var eenig med mig i, at man ved at exegvere Tvangs Midler maatte have Hensyn til de locale Omstændigheder, som ere forskiellige i ethvert Sogn og at en Plan eller Anordning kunde kun angive almindelige Regler, hvis Modisteation paa et hvert Sted maatte overlades til Præsten, samt at ville skade det Hele, ifald det blev fastsat som almindelig Regel, at Børn, der havde 1 eller 1/2 Fierding Vej at gaae, skulde i Efteraarets slette Vej og Vinterens Kulde fritages for Skolegang indtil det 9de Aar, og dette blev Anledning til mit Brev af 26 Jan. s. A. som følger. (Fortsættes.)