Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-08-01
Udlandet. Politik, (Fortsættelse.) Den politiske Oversigt sluttede sidst med en Opgivelse af Aarsagerne til Urolighederne i Bøhmen, og den Forfølgelse Jøderne der ere underkastede, nemlig ved de catholske Jndvaaneres Fanatisme. Gaae vi til Jødernes Tilstand i Bøhmen og flere catholske Lande, da staae de paa et yderst lavt Cultultrin- og kunne ogsaa umulig hæve sig i denne Retning, da de ere aldeles undertrykt af den øvrige Folkemasse; indsluttede i egne Statsqvarterer, berøvede al Omgang med den mere dannede Befolkning, er det umulig for dem at gaae frem ad, de nyde ikke den Beskyttelse af Regjeringen, og Lovene, som forholdsmessig tilkommer dem, som contribuerende Jndvaanere i Staten; kun der, hvor Mosaiten amalgamerer sig med de øvrige Jndvaanere i en Stat, hvor han har fælles Jnteresse med Landets øvrige Jndvaanere blandt en fordomsfrie Befolkning, der nyder han Sikkerhed for Personer og Eiendomme. Jmidlertid vil man dog paastaae, at i selve Prag skal ikke religiøse Fordomme være saameget Skyld i Hadet mod Jøderne, som det Brug enkelte mosaitiske Handelshuse gjøre af deres Penge, hvilke i det de vise deres egne Troesbekjendere Tilsidesættelse, udøve uforsigtigen en Slags Pengeovermagt, og have derved fornylig opvakt en Art Pengecrisis, hvilket har vakt almindelig Uvillie, og hvorfor man havde hævnet sig paa en vis mosaitisk Millionair ved at sende ham Trudselsbreve, forøvrigt har man nu, efterat man har concentreret en Troppemasse af 20000 Md. i og omkring Prag, bragt Orden og Rolighed tilveie. – Fra den tydske Forbunds forsamling hører man i den senere Tid kun lidet, hvilket stedse er et Beviis paa Tydsklands indre Rolighed. Det er ikke efter de gode Preusseres Ønske, at det ny Cartel er igjen afsluttet med Rusland, i Preussen er i de senere Aar Russerne blevne meget upopulaire, især paa Grund af den strænge Toldsværring paa Grændsen, og det Piquanterie, der hersker mellem begge Nationer; denne Stemning giver sig Luft i de offentlige Blade. Ligesom en Reisende beskriver Wienerne for galante, forekommende mod den Fremmede, men tillige for store Epicuræere, hvorfor den almindelige Conversation i Wien er allerede Kl. 11 om Formiddagen "Lieber Freund woessen ste zu Mittagesaaledes ere Preusserne militair stive, og hvad Franskmændene kalder noget grossiere eller plumpe; saaledes fortæller Jtzehoer Wochenblatt en meget comisk Begivenhed under Keiseren af Ruslands sidste Ophold i Berlin. Keiseren spadserede civilklædt og incognito paa Gaden, da han fik Øie paa en Landeværnsuniform, han ikke for havde seet, han gik da hen til Landeværnsmanden og spurgte: "Af hvilket Regiment." "Hvad kommer det ham ved, lød Svaret. Keiseren. glemte sit Jncognito, foer op, og sagde med et vredt Blik til Manden: "Karl, veed Du, at jeg er Keiseren af Rusland." "Gratulerer!" svarede Landeværnsmanden ganske tørt, lagde Haanden paa Feldthuen og gik sin Vei. - Førend jeg forlader Tydskland, kan jeg ikke undlade at berøre en Gjenstand, som overalt det opvækker megen Bekymring, nemlig at Jesuitismen der er i saa betydelig Tiltagende, i en Artikkel fra Berlin af 22de Juli skrives der: "Naar Jesuitordenens Bestræbelser ogsaa drives med saa stor Forsigtighed, at man maae mere ahne end paapege dens Sammenhæng, saa seer man dog af flere Ting et sikkert Beviis for, at vi befinde os midt i en jesuitisk Reaction, og man troer at den lærde Professor Jourdans Skjæbne, der for politiske Forseelser bliver saa haardt behandlet, er en Følge af hans Skrift om Jesuitterne og Jesuitismen. Jourdan paastaaer i dette Værk, at Jesuitterne og de vietistiske Forsamlinger paa flere Steder staae i nøie Forbindelse sammen, de arbeide begge til et Maal: Obscurantisme, Pietisme og Servilisme, og mærkeligt er det, at den bekiendte Fru v. Krudener, der vandrede ad Civilisationens Bivere, for at prædike Bod, havde en hemmelig Jesuit Keller til hendes Liturg. J Baiern har man endog oprettet Klostere forde med rette forhadte Loyolas Tilhængere. J Preussen derimod har Regjeringen arbeidet meget imod Pietismen, som især i Nærheden af Kønigsberg og Danzig var meget udbredt, og havde naaet en saadan Høide, at den var aldeles udartet til den meest erasse Fanatisme. (Forts.)(Redacteuren.)