JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
En Parlementair, som Hert. af Montebello sendte til ham, blev anfaldet og saaret af Pobelen, og den, der havde begaaet denne Udaad, ført paa den Saaredes Hest i Triumph igjennem Staden, omgiven af Landværnet. En Følge af denne uhørte Forbrydelse mod Folkeretten var, at den ene Deel af Staden skjød paa den anden og at en Stad brugte Vaaben mod sin egne Medborgere. Keiseren lod nu en Deputation fra Wiens 8 Forstæder komme for sig og overdrog dem at overbringe Erkehertug Maximilian en Opfordring fra Førsten af Neuschatel, og forestille ham, at han dersom han vedblev at skyde paa Forstæderne og en eneste Jndvaaner dræbtes derved, for evig vilde sønderrive de Baand, der bandt Undersaatterne til deres Souverain, Deputationen blev modtagen med fordovblet Jld fra Voldene. 15,000 Jndvaanere, men kun2 Franske dræbtes. Utaalmodig herover lod Keiseren en liden Pavillon paa Donaus venstre Bredde indtage, for at dække Anlægget af en Broe, der blev færdig Kl. 8. om Aftenen og Kl. 9 begyndte derpaa et Batterie, anlagt 100 Favne fra Staden, at kaste Bomber. J mindre end 4 Timer vare 1800 Bomber kastede og hele Staden syntes snart at staae i Luer. Forstyrrelsen og Elendigheden var nu almindelig. Erkehertug Maximilian lod Kl. 1 Pavillonen angribe med 2 Battailloner, som bleve deels nedstødte, deels drevne paa Flugten. Erkehertugen flygtede nu fra Wien, og General Oreilly, der først efter denne Flugt erfarede, at han havde faaet den øverste Commando, sendte nu Deputerede til Keiseren, Capitulationen, bestaaende af 16 Artikler, blev udertegnet d. 13. Monfredini, Thugut, Først de Ligne og Grev Wallis nævnes som de, der havde fraraadt den Østerrigske Keiser at begynde denne fordærvelige Krig, men deres Raad blev ikke hørt. - J Wien har man fundet 500 Canoner, mange Lavetter, Flinte, Krudt og færdig Munition, og en stor Mængde støbte Kugler og Jern. Østerrige har gjort de største Anstrængelser for at kunne føre denne Krig. Dets Rustning skal have koste 300 Millioner, og de i Omløb værende Bancosedler skal nu udgjøre en Sum af 1500 Millioner. Den Wienske Hof har medtaget Pladerne til dette Slags Assignater, der ere hypotheserede paa Monarkiets Berg værker, d. c. paa en næsten indbildt Eiendom, som man ikke raader over. Medens man saa ødselt har sat Papirspenge, som Publicum ikke kunde realisere, i Omløb, har Hoffet ladet opkjøbe alt Guld og sendt det ud af Landet. For neppe nogle Maaneder siden afgik Kister med Ducater, under Keiserens Segl, over det nordlige Tydskland til Holland. Den i Morges ankomne Estafette har medbragfølgende Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-03
(En Fabel.) Mutato nomise de vobis fabula narratur. Der var engang en Papegøie, Som havde lært med megen Møie At abe Nattergale efter, Og fløited nu af alle Kræfter. Hver Fugl, som sig paa Sang forstod, Det Krat, hvor Poppen skreg, forlod, Og trøstede sig ved, at længe Et skrige slige Poppedrenge, Naar ikkun Jngen hører til Thi høres er kun hvad de vil. Da hopped frem en liden Skade, Og raabte: Fugle, bier kun J maa ei Krattet saa forlade. Den Sladderhank jeg hurtig stiller, Og da J om en liden Stund, Skal høre ganske andre Triller. De Fugle standsede i Vangen, Ei for at høre Skadesangen; Men kun fordi det dog er Løier, At Skader rette Papegøier. Den Skade fløi til Poppen hen, Og sagde: hør, min kære Ven! Og allerbedste Frænde Thi hvordan vi os sno og vende, Man dog paa Maalet mærker let Vi sprunge ud af samme Æt. Dog, Skadesnak og Skadesang Er mesten et, og denne Gang Var Snakken virkelig saa lang, At det var Synd, Godtfolk at plage Med Ord for Ord den at gentage. Den demonstrerte grumme vigtig For liden Poppedreng, At han ei satte Nebbet rigtig, Og havde ei det rette Sleng Med Rumpen, samt at ikke saa Han maatte slaare naar han fang, At helst Man skulde stille staa, Hvis ei, dog gaa en sagte Gang, Og ikkun lidt for Løier hoppe; Thi flagter Man kun først omkring, Det ikke er saa let at stoppe, Og for Man veed et Ord deraf Man flyver over Jord og Hav Som dog er en forbandet Ting, Og strider imod sund Forstand. Du synger saamæn ei saa galt Forresten, men det er fatalt, At visse Andre, som kan bedre, Just nu vil Sangens Muser hædre, "Og dersom du vil ikke tie, Vil ingen Fugl i Krattet bie Og altsaa ikke heller høre "Naar visse Andre Nebbet røre. "Derfor jeg grumme gerne vilde Du skulde tie ganske stille! Den Poppedreng, som havde hørt, Det ei just kommer an paa Fagter Og ordenlige Rumpesving, Naar efter Rang i Sang Man tragter, Samt at det ingen hæslig Ting Just var, ifald Man flyve kunde Fra Krattet i den høie Luft, Fandt altsaa sine gode Grunde Til Latter, som ei kunde skade. Men ogsaa til – det Gud forlade Den dumme snakkesyge Skade! -At tro han fløited lystelig, Og blive ved med sine Skrig. Moral. Thi lære hver en Gundelach At vogte sig for vandet Snak, Hvorved forledes kan en Fürst, Som efter Skialdenavn har Tørst, Til Skælden paa sin Recenseent, Som, skent det ei betyder stort, Er dog det Bedste, han har gjort, Men og til mere Synd paa Prent, Som Gud dog veed er Jammerskade For mange smukke rene Blade! End lære hver en lille Fürst, Som efter Skialdenavn har Tørst, Han ei til Synd har mere Ret Fordi han recensertes slet, At skønt med Ret af Gundelacher, Han ler, naar de om Konsten snakker, Han dog fortiente dygtig Smæk For alle sine dumme Kvæk, Og alle sine tomme Triller, Hvori han efterabe vil En Øehlenschlager og en Schiller, Skønt ei hans Evne strækker til Et ægte Konstværk at begribe, Langt mindre til et Sligt at give! Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af maa hos RasmaaSjette Aargang. No. 69. at ad Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 6 Junii, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Om den æsthetiske Kritik i Almindelighed tilligemed et var Ord til Hr. F. C. Gundelach.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
J fordums Dage, naar Ynglingen betraadte Digter banen, og fremstillede sit Værk for det Offentlige, var det Skik, at en hæderværdig Mand, agtet og anseet med Klogskab og Sindighed, med i Literaturens Jndsigt og Erfarenhed, mødte ham paa sin Vandring, gjorde ham opmærksom, hvor han havde feilet, og, hvis han ikke ganske var blottet for Kundskaber og Talent, opmuntrede ham til videre Fremstræben. Den strængeste Daddel, fremført af en saadan Mand, maatte da nødvendigviis have den Virkning, at Forfatteren førte sig den til Nytte, fulgte hans Vink, hvor han var overtydet, og blev saaledes sat i Stand, mere og mere at nærme sig Fuldkommenhed. Selv indskrænket Roes, ydet ham af en saadan Mand, maatte opflamme hans Siel, opmuntre hans Aand, og styrke ham paa den Bane, han vandrede. Nu er det anderledes. Vor Litteratur har længe savnet en Aristarch, der ved sine Bedømmelser kunde hævde sin Anseelse i Konstens Rige. Den Aand, der nu er den herskende i Kritikken, er desværre alt for bekiendt, til at den behøver videre at fremstilles. Mænd, der ved egne Aandsprodukter, have lagt den vrangeste Anskuelse for Dagen, hvis Hiernefostre bære Præg af Sløvhed og Smagløshed trænge sig uopfordret frem, for at kravle op paa Kritikkens Domstoel, henskrive Recensioner uden Sands i det Enkelte, og uden Meening i det Hele, og i hvilke Smaaheds Aanden uophørligt fremskikker. Selv det Gode erkiendes ikke. Det er almindeligt bekiendt, med hvilke Usselheder man drog imod Digteren Baggesen, hvilken talrig Hær af Smaamænd, der alle ginge paa Stylter, væltede sig uantastet ind paa denne Digter, og overvældede ham med de groveste Jnsolenzer i det Haab, at nedsætte hans Digterværd i Folkets Øine. Det vil være i hver Mands Minde, der interesserer sig for Konst og Litteratur, hvorledes den ualmindelig store Digter Oehlenschlægers første Arbeider bleve bedømte, ja, en Recensent formastede sig endog til at ville giøre ham til en Rimer, Det er bekiendt, hvilken Ringeagt for den æsthetiske Kitik, grundet paa Erfaring, Professor Guldberg lagde for Dagen i Fortalen til sine Digte. Det vilde føre til en alt for stor Vidtløftighed, dersom jeg her vilde berøre alle de Usselheder, der i den senere Tid have betegnet vor Litteratur. Det synes, som om man alt mere og mere bortfierner sig fra den Sømmelighed, Anstændighed og ægte videnskabelige Tone, der ere Konsterne og Videnskaberne værdige. Stymperiet tager for meget overhaand, Mænd, der kunde og burde modsætte sig det, tie, vise sig ligegyldige der, hvor de burde anvende deres hele Kraft, og tale Den Partieaand, der hersker imellem Litteraturens Dyrkere indbyrdes, fremvirket ved de mere følgeværdige og liberale Grundsætninger, som i den nyere Tid ere indførte i Æsthetiken, frembragte en almindelig Giering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Indenlandske Efterretninger. J Aalborg Avisen findes en Opfordring til gavmilde Mennesker om at understøtte den brandlidte Sognepræst ved Frederiks Kirke og for Krarup Menighed, Hr. Rosendal. Denne Mand mistede den 24 April d. A. sin Gaard og hele sit Ind- og Udbo ved en Tjenestepiges Uforsigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
J mindre end et Qvarteer stod hans Gaard i lysLue. Han er saa meget mere at beklage, som han ikke besad nogen anden Formue end det, han tabte ved denne Jldebrand, som er over 2000 Rdlr. af Værdie. Gaarden, som nu koster tredobbelt at opbygge, var kun assureret i Brandforsikkringscassen for 1000 Rdlr. - De, som ville understøtte Hr. Rosendal, kunne addressere deres Breve til Hr. Meidal i Vium og Hr. Hansen paa Marsvinslund pr. Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Aalborg, den 1ste Junii. Løverdagen den 27de Maji hørtes atter en Canonade fra Egnen af Thorup Strand. Udfaldet veed man endnu ikke. – Sidstafvigte Mandag blev hertil indbragt til nærmere Undersøgelse, af Caperfører Knud Munch af Kjøbenhavn, et Smakskib Fran Margrethe kaldet, indehavende til Ballast 12000 Taasteen og bestemt til Østersøen. - J Søndags ankom hertil fra Fladstrand, 18 Svenske Krigsfanger, som paa 3de Fiskerbaade vare komne den Danske Kyst, for nær Den Norske Post har medbragt en heel Deel Norske Aviser, hvoraf her leveres det Væsentligste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Stabschirurg Thulstrup anmoder atter om gammelt Linned til Charpie, da det Forraad, som Lazaretherne hidtil havde, ved det idelige Brug er medgaaet. Det ønskes endog overladt for en nogenlunde billig Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Prof. Pihl opmuntrer til at prøve Egebark, efter Dr. Frankenaus Raad, som Chinabark-Surrogat. – Hr. Frank i Laurvigen opmuntrer den Norske Landmand til at lægge sig efter Haugefrugters Dyrkning, og beviser ved sit eget Exempel, at hans Hauge, der kun indbefatter 1400 Alen, har indbragt ham i et Aar 199 Rdlr. Han klager ved denne Leilighed over, at han allerede for endeel Aar siden forgjeves har opmuntret til at op rydde den utallige Mængde af Myrer og Moradser Søndenfeldt, som i Almindelighed ere bedste skikkede til Ager og Eng, og hvis Oprydning kunde fordoble Kornavlingen, istedet for at de nu henligge til liden eller ingen Nytte, da ikke engang Skov kan vore derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
En Norsk Bonde, ved Navn Berger Eliasen, fra Hoffs Præstegield i Soleur, som formedelst mistænkeligt Forhold med Fienden var bleven arresteret, er d. 10 Martii undvigt fra Aggershuus Fæstnings Arrest. Den 17de Martii døde i Christiania Overauditeur D. Bremer i sit 67de Aar, som var den sidste af fem og tredive Sødskende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Politiemester Wulfsberg har ladet bekjendtgjøre, at alle Salutskud fra Fæstningen eller Byen maa udeblive saalænge Krigen varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Hr. Stephanson i Trondhjem anholder om at faae gammelt Linned til Charpie, som der er stor Mangel paa. - Han beder ogsaa om Arbeide for en Deel Bønder i Sælboe, der i denne Tid ikke kunne fortjene noget til deres og deres Families Underhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
J Trondhjemsavisen findes en Samtale mellem A og B, som gaaer ud paa at vise, at der allerede gives Bondefamilier, der hverken have Fødevarer eller noget til at kjøbe for mere, og at der burde oprettes Arbeidsanstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
J Bergens Avis giøres Forslag til at oprette et Assistencehuus i denne Stad. Der anføres heri, at den formuende Borger allerede i endeel Aar har havt Leilighed til at faae Penge i Laanebanken, men at den Fattige er nødt til at sælge sine Ting for Skamkjøb blot for i Nøden at kunne skaffe sig Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Ved Resolution af 17 Maji har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Kjøbmand Christopher Dühring til Consul i Antwerpen i Steden for den fra bemeldte Embede i Naade entledigede William Gordon Coesweld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
J Middags solgtes ved Auction paa Børsen, Petersborger Hamp, lidt beskadiget, 49 Rdlr. 6 Mk. Skippd., brugte Maatter 15 Rdlr. 1 Mk. pr. 100, Russisk Jern i Stænger 23 Rdlr. til 23 Rdlr. 4 Mk. Skippd., Carol. Riis 17 Rdlr. til 17 Rdlr. 3 Mk. pr. 100 Pund, Tagsteen 50 Rdlr. pr. Vor Cours begynder at forbedre sig noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Fra Hamborg kom den med sidste Post 295 to Maaneder, og i Dag solgtes Banko paa Kjøbenhavns Børs for 284 to Maaneder. Coursen af Species mod Danske Bancosedler er d. 6 noteret 286 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 82 s. Dansk Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Efter en Jndberetning fra Gen. Major v. Telleqvist er Øen Anholdt d. 17 Maji opfordret af de Engelske, og næste Dag, efter en Fægtning med Øens Besætning, indtaget af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Ved en hertil ankommen foreløbig Efterretning vides nu, at Generalmajor v. Ewald i Forening med vore allierede Tropper under General Gratien d. 31te f. M. har ved Storm indtaget Stralsund, hvor den berygtede Schill med Resten af sit Corps havde søgt et Tilflugtsted. Resultatet af den i Gaderne forefaldne heftige Trefning er, at Major Schill blev dræbt, hans Corps deels nedsablet, deels fangen. Samtlige Danske Tropper have i denne levende Kamp viist sig som Mænd af Mod og Ære. Deres Tab er ikke betydeligt, dog ere desvære iblandt de Dræbte 2de brave Officierer, Secondlieutenant v. Jermin af Holsteenske Rytterregiment og Premierlieutenant v. Hancke af Husarregimentet. De udførlige Rapporter kunne hvert Øieblik forventes. Hs. Majestæt har til Belønning i Dag udnævnt Generalmajor v. Ewald til General-Lieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Udenlandske Efterretninger. Directeuren for det Franske Museum. Denon, er afreiste til Keiserens Hovedqvarteer. Uden Tvivl for at udsøge de videnskabelige Skatte, der skulle føres fra Wien til Paris. Det Keiserlige Bibliothek i Wien 6 mand. er næst det Vaticanske i Rom det største i Europa. Det besidder 300,000 Bind, 12,000 Manuskripter, meget sieldne tyrkiske, arabiske og persiske trykte Bøger, mange skjønne Migniatur=Malerier, et fuldstændigt Copernicansk System af Træ, de berømte Pentingeriske Tavler, et fuldkommen conserveret Senatus Consul tum af Vox og en Mængde Documenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Den berømte Historieskriver Johannes. Müller er nylig død i sit 57de Aar. Han er født i Schaffhausen 1762. Det Værk, der har gjort hans Navn udødeligt, er hans Geschichte schweizerischer Eidgenossen, Leipzig 1786-1805, 5 Bd. Hans Arbeidsomhed var saa stor, at han i Slutningen af forrige Aar havde læst 1800 Boger og gjort et fortløbende Udtog deraf. Liebau d. 18 Majin. St. Fra det 8 Mile herfra ved Strandkanten beliggende Gods Ulmahlen, er der i Gaar Morges ved en Expresse til den herværende Kgl. Danske Consul indløbet den ubehagelige Efterretning, at et i Flensborg hjemmehørende Caperskib ved Navn: Satisfaction, ført af Capit. Jyrgen Jordt Hinrichsen, har, forfulgt af Engelske Krigskibe, seet sig nødt til at løbe paa Strand. Disse forfulgte derpaa med udsatte Baade Skibet og nødte dets Mandskab til at forlade samme, hvorpaa det blev besat af Fienden, der, efter at have gjort det flot, har bortført samme. - Antallet af de til Dato hidkomne Skibe beløbe sig til 17, hvoriblandt 4 med Salt, en Americaner med Colonialvarer og en Bremer med Viin. Da disse Artikler for nærværende Tid har en kuns ringe Afsætning, ere de blevne oplagte i Forventning af høiere Priser; dog er et lille Partie Salt i Begyndelsen af Tilførslen bleven solgt for 140 Rdlr. Alb. Siden kunde denne Artikel erholdes for 130 Rdlr. Alb. Da flere Ladninger af samme ere i Vente, vover man og at gjøre Jndkjøb, af Frygt for at Priserne skulle falde endnu mere, hvilket sidste for det første vel ei vil indtræffe. - De her liggende Skibe, der indtage Ladninger af Hør, Hamp og Linfrøe, ere bestemte til at afgaae deels til Holland deels til Antwerpen. For kort Tid siden er her paa nygjort betydelige Jndkjøb af Hør og Hamp. For Abd. Hør er der bleven givet 34 Rdlr. Alb., for3bd. Dito 32 Rdlr. Alb. og for Pas=Hamp 20 Rdlr. Alb. For nærværende Tid holdes disse Artikler 1 a 2 Rdlr. Alb. dyrere pr. Skpd. Linfrøkan endnu erholdes for 4 Rdlr. Alb. pr. Td., til hvilken Priis de senst gjorte Jndkjøb af bemeldte Artikel ere sluttede. Nogle Partier Kornvare, bestaaende fornemlig af Rug, ere i disse Dage blevne frembudne til Salg. For 115 pundig Rug er der bleven givet 60 Rdlr. Alb. pr. Læst. 125 pun
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
dig Hvede kan i smaae Partier erholdes for 96 Rdlr. Alb. 100 pundig Byg for 48 Rdlr. Al. og Havre for 38 a 40 Rdlr. Alb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
London d. 19 Maji. Vore Efterretninger fra Lissabon gaae til d. 6te d. M. General Wellesley havde den Gang sit Hovedqvarteer i Leiria, og General Beresford sit i Thomar. Marchal Soult var, efter nogle hæftige Træfninger ved Amarante paa Veien til Zamora vendt tilbage til Oporto. 10,000 Spaniere vare rykkede ind i Chaves. Fra Spanien vidste man, at MarchalVictor holdt sig i Stillingen ved Hereda, og at General Cuesta stod i Monasterio. Hans Forposter gik til Las Santas. General Craddock var afgaaet til Gibraltar, Sir Arthur Wellesley, den Øverstbefalende over vore Tropper i Portugal, er nu ogsaa bleven udnævnt til General-Feldtmarchal over samtlige Portugisiske Tropper. Der var den 1 Maji at vore Tropper rykkede ind i Combra Man troede i Lissabon, at det d. 7de eller 8de ville komme til alvorlige Fægtninger ved Opporto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
De Polske Tropper under Først Poniatowsky have erobret en Broskandse ved Osterwerk paa den høire Weichselbredde, ligeover for Gora, som Østerrigerne arbeidede paa, og Førstens Corps befandt sig, i følge Efterretning af 19 Maji, allerede i Gallizien ved Floden San. Staden Sandomir, mellem Cracau og Lemberg, har overgivet sig. Østerrigerne have ved denne Leilighed mistet 1000 Mand Døde, 1200 Fanger og betydelige Magaziner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Det Polske Cavallerie streifer fra den ene Side mod Lemberg og fra den anden mod Cracau. Man venter at Fæstningen Zamose, hvor en Erkehertug, Maximilian af Østerrige allerede 1588 blev slaaet og fangen af den berømte Storkantsler Zamoisky, ogsaa snart vil overgive sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Mod det af Hertugen af Brunsvig Oels i Bøhmen oprettede Corps's Streifet og er den Sachsiske Oberst v. Thielmann rykket frem fra Dresden, og har taget nogle Fanger. Gen. Lieut. Wrede er d. 19 rykket ind i Jnspruck, Hovedstaden i Tyrol. Oprørerne anholdte først om 24 Timers og siden om een Times Forlængelse i Vaabenstilstanden, mem den blev dem negtet. Hertugen af Danzig Lesevbre) rykkede imidlertid frem mod den venstre Bredde af Jnn. To Østerrigske Majorer, Anførere for Oprørerne, vilde overlevere Gen. Wrede Depecher fra Gen. Chasteller, men han vilde ikke modtage dem, eftersom de kom fra en Anfører for Oprørere, og da man foreslog i hans Navn en Capitulation, svarede Wrede, at Bayrerne vare rykket ind i Junspruck som Seiervindere, ikke ved Capitulation. Endnu den 19 vendte Oprørerne tilbage til deres Hjem. Ogsaa Voralbergerne have nedlagt deres Vaaben, og bedet om Naade, og en Deputation Tyroler er ankommen til München for at gjøre samme Bøn. - Chasteller, der har maatte tage Flugten, formodes at være afskaaren fra Karnthen og Krain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Den Jtalienske Armee forfølger endnu bestandig Østerrigerne. Ved Vanzone er Gen. Collerodes Arriergaarde bleven angreben og fordreven fra sin Stilling med et Forlis af 300 Mand og 6 Officierer. Colleredo selv er bleven saaret. Dagen derpaa mistede de, forfulgte af Vicekongens Avantgarde, 250 Fanger. Erkehertug Johann blev saa overrumplet i Vanzone, at han maatte løbe fra sit Middagsmaaltid, som blev fortæret af nogle Jtalienske Officerer og Voltigeurer. Den høire Fløi af Vicekongens Armee er trængt frem mod Leibach, Hovedstaden i Krain, og den venstre er rykket ind i Karnthen, og vil der forene sig med Bayrerne i det Salsburgske. D. 16 er de Jtalienske Tropper rykkede indi Tarves (i Karnthen), og d. 17 have de indtaget Fortet Malborg (ligeledes i Karnthen) med Storm. Østerrigerne mistede 1000 Døde, 4000 Fanger og 22 Canoner. Tarves er vigtigt, som Nøglen til begge Passe fra Friaul til Karnthen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Kongen af Neapel har lagt Beslag paa alle Østerrigske Skibe, og opfordret alle de af hans Undersaatter, der boe i de Østerrigske Lande, at vende tilbage, under Straf af deres Formues Confiscation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-06
Keiser Napoleon, hedder det officiel fra Prag under d. 27de f. M. - satte d. 19de og 20de Maji over den større Arm af Donau med sin hele Armee og den Forstærkning, han havde faaet fra sine Bundsforvandte. Han formerede sine Tropper paa Øen Lohau, hvorfra man iværksatte den anden Overgang over den smallere Arm. Erkehertug Carl (som nok følte, at dette vilde blive een af de sidste Anstrængelser det Habsburgske Huus formaaer at gjøre, besluttede at møde Napoleon, og ikke at hindre Overgangen. Vore Colonner gik den fremrykkende Fiende d. 21de Kl. 12 om Middagen i Møde, og Kl. 3 begyndte Slaget. Napoleon selv ordnede Angrebet i det han søgte med sit hele Cavallerie at gjennembryde Østerrigernes Centrum og understøttede denne Masse af Rytterie med 60,000 Mand Jnfanterie, med sin Garde og over 100 Jldsvælg. Begge hans Fløie støttede sig til de af Naturen og Konsten befæstede Stæder, Aspern og Eslingen *). Snart blev Slaget almindeligt, hele Jnfanteriet fegtede mod hinanden, og over 200 Canoner vare i en gjensidig Kamp. Aspern blev over ti Gange taget og atter erobret; Eslingen kunde efter gjentagne Bestormelser ikke forsvares. Det var Kl. 11 om Aftenen, Landsbyerne stode i lys Lue. Fienden var bleven indkneden med Øen Lobau og Donau i Ryggen. Kun Natten endte Kampen. Jmidlertid lod Erkehertug Carl ved brændende Fartøier, der svømmede ned af Donau, beskadige den fiendtlige Bro over den store Donau. Fienden trak endnu samme Nat alle sine disponible Tropper og dem fra Øvre-Donau ved afbrudt Overskibning til sig, lod utrættet arbeide paa at sætte sin store Bro istand igjen, og angreb atter Kl. 4 med en rasende Canonade fra sit hele Skyts, efter hvilken Slaget igjen blev almindeligt paa hele Linien. Der blev fægtet med endnu større Heftighed end forrige Dag. Angreb fulgte paa Angreb, bleve tilbageslaaede og atter fornyede. Ved Fiendens Paastaaelighed og alle muelige Midlers Benyttelse for at kunne forsvare sin Stilling, varede Kampen fra ganske tidlig om Morgenen til om Aftenen. - Kl. 7 om Aftenen var Slaget endt. Valpladsen var bedækket med Liig. 6000 Saarede ere hidtil blevne fremsøgte blandt de Døde og ligge i vore Sygehuse. Erkehertug Carl har *) Aspern er en Flekke med et Slot, ikke langt fra Wien, tilhørende en Greve af Breuner. udsat sig for de største Farer og er Cavallerie. Generalen Greven af Lichtenstein især megen Takskyldig. De øvrige Generaler, af hvilke 9 ere saarede, og de Stabs= og andre Officierer, hvoraf mange ere deels døde, deels saarede, have aflagt udmærkede Beviser paa Tapperhed. Omstændeligere Efterretninger om Forliset og om dem, der ganske fortrinligen have udmærket sig, skulle leveres siden, naar Jndberetningerne ere samlede.