JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Paris, den 23de November. Den 18de havde alle her værende fremmede Ministre en overordentlig Sammenkomst hos den svenske Ambassadeur, Baron von Stael, for at raadslaae om Costumet, hvori de, ved deres første høitidelige Audience hos det fuldbyrdende Directorium, vilde lade sig see. Efter lange Debatter blev fastsat, at de alle vilde møde i den forrige Statscostume med Kaarder og Haarpunge. J Forgaars kom derpaa saavel Gesandterne, som de fremmede Magters Agentere tilsammen i det her væren de Hotel for de udenlandske Anliggender, og kjørte derpaa til det lille Palais Luxemburg hvor Directoriet har sit Sæde Directoreet, Ministrene, Secretairerne &c. vare iførte den Statsklædning, som Loven foreskriver. Palaiet Luxemburg var opfyldt med en Mængde Borgere, som vilde see denne Høitidelighed. Ved Dørrene af den store Andiencesal bleve Gesandterne modtagne af Ministrene for de indenlandske Anliggender, og enhver særskilt forestillet Directoriet af Ministeren, for de udenlandske Affairer, Charles Lacroix. Præsidenten Rewbel holdt en kort Tale, men man kunde kun høre lidt deraf formedelst hans svage Stemme. Herpaa talede alle Medlemmerne af Directoriet med Gesandterne. Samtalen varede omtrent en halv Time, hvorpaa Gesandterne begave sig tilbage igjen med det samme Ceremoniel, hvormed de vare blevne indledte. Directoriets Medlemmer begave sig ligeledes tilbagfra Audiencesalen til deres særskilte Cabinet. Tilskuerne opførte sig paa det anstændigste, og forhøiede derved denne glimrende Ceremonies Værdighed. Gesandterne havde denne Gang,) siger Journal de Paris, ikke nødig at lære af den berømte Dandser Vestris, de forrige 3 Etiquetreverencer." Det synes, at Medlemmerne af Directoriet have havt langt andre Samtaler med de fremmede Gesandtere, end om Jagten eller om Veiret, som var i Dag, eller som formeentes at blive Morgen. Medens Audiencen varede, var Directoriets Garde under Vraben. Jldefindede havde udspredt, at Directoriet efter Andien cen havde givet et stort offentligt Maaltid af 300 Couverts men dette er gandske ugrundet. Alle Personer begave sig et ter Audiennen fra hinanden for at beskjæftige sig med sine Pligter. Medlemmerne af Directoriet, som Royalisterne i de res Blade kalde de nye Konger, giendrive ved deres Opførsel paa det værdigste alle Bagtalelser, som man frembringen imod dem. General Hoche har i Vende ladet udgaae er Proclamation, hvori alle Jndbyggere befales at nedlægge deres Vaaben, under Straf at blive paa Militairmaade dømte og deres Eiendomme confiskerte. Dette har havt en god Virkning; thi mange Districter have nedlagt deres Vaaben, og Charrette er, efterat han adskillige Gange er bleven slaget, forsvundet af Vendee med sin Generalstab. Man troer, at han har begivet sig til Chouanerne, da han blandt Vendeerne ikke meere kunde tilsammenbringe nogen tilstrækkeligt Magt, som han kunde sætte mod Rpublikanerne. Nogle troe, at han er reist til Emigranterne paa Jsle=Dieu.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 24de November. Den opfangne Depeche fra General Pichegru til Jourdan lyder saaledes: "Den 6te November. Jeg har bestandig underrettet Dig om de Tilbageskridt, som vi ere blevne nødte til at giøre, og har hver Gang skrevet Dig til i Dupplicater, deels ved Courerer, deels ved Partier, som jeg alle Tider hat pousseret til Nahe. Du maae vist paa en eller anden Maade have faaet alle mine Breve. Jeg begriber derfor ikke, ved hvilken Fatalitet jeg ikke siden den 15de October har faaet nogen Efterretning fra Dig. - Efterat vi saa meget som mueligt have kiæmpet mod en meget overlegen Magt, befinde vi os endelig bag Linierne af Queick, hvis Styrke vist ikke saa meget kan formere min Armees Styrke, at jeg længe skulde kunde holde mig ifald jeg blev angrebet. Min Hensigt er dog at oppebie Fienden her. - Det er Tid, at Gouvernementet sender en Forstærkning, eller at virkelig erholdte Fordeele befrier mig fra en Deel af den overlegne Magt, som paa ethvert Skridt følger efter mig. Hilsen, &c. Pichegri.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
London, den 24de November. J Gaar Middag er en Officeer ankommen i Whitehall med Depecher fra General Clarke, og Søecapitain Stirling med Depecher fra Viceadmiral Elphingstone til Admiralitetet, Begge disse Officerer vare ankomne med Fregatten Orpheus, og have medbragt den behagelige Efterretning, at det hollandske Establissement paa det gode Haabs Forbierg har den 16de September overgivet sig tilligemed alt Tilbehør og adskillige Skibe til den Storbrittaniske Krigsmagt. Foreløbende veed man, at den hollandske Gouverneur har meget haardnakket forsvaret Cap, og i Begyndelsen forkastet alle Capitulationsbetingelser; at Simonsbayen er den 14de Julii bleven tager i Besiddelse; at der den 7de, 8de og 9de August ere forefaldne adskillige Skiærmydsler, i hvilke Hollænderne ere blevnslagne med Forliis, at Hollænderne den 1ste September have angrebet den engelske Leir i Muysenberg, og forceret Udposterne; at vort Forliis dog i disse Skiærmydsler kun har bestaaet i 3 Døde, 37 Saarede, hvoriblandt 4 Officerer og Savnede; at Hollænderne den 3die September have havt Sinde at gjøre et Angreb paa Engelænderne med saadanne Styrke, at Coloniens Skjæbne sandsynligen derved skulde være bleven afgjort, saasom de om Natten rykte frem med et anseeligt Corps og 18 Feldtstykker; men at de i dette critiske Øieblik ere blevne forstyrrede i deres Forehavende ved en Flaades Signalering, og ved Synet af 14 Skibe, som have været den Flaade under General Clarke, der om Morgenen der, paa gik til Anters i Simonsbay, ere blevne bevægede til at trække tilbage; at man efter denne Flaades Ankomst har angrebet Hollænderne til Lands og Vands, bevilget Gouverneuren en Betænkningstid af 24 Timer, istedet for 48, som han forlangte, og herpaa sluttet Capitulationspuncterne, ved hvilke Besætningen er bleven gjort til Krigsfanger, og har overgivet sig til Hs. Storbrittaniske Majestæt, at alle Officerer have faaet Tilladelse til, paa deres Parole, at forlade Colonien; at man har optegnet det hollandske ostindiske Compagnies Eiendom, taget de private Eiendomme i Beskyttelse, og, for at redde Jndbyggerne fra en total Undergang, ladet Papiirpengene beholde deres Gyldighed; at dette Foretagende har ikkun kostet 1 Død og 17 Saarede; at man paa Cap har fundet meget Skyds, Ammunition, Skibs= og andre Redskaber; og at de til Fanger gjorte regulaire Tropper, have bestaaet af omtrent 1000 Mand, af hvilke 600 Mand vare af Regimentet Gordon, og de øvrige af Artilleriecorpset.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Heidelberg, den 24de November. Den til Krigsfanger gjorte Manheimske Besætning, 9600 Mand stærk, er i Gaar ankommen hertil. 3000 Mand af samme ere forblevne her; men de øvrige ere indqvarterede omkring i Landsbyerne. Officererne have beholdt deres Sidegevær, og enhver Soldat har sit Tornister. Feldtmarskal Grev v. Clairfait staaer nu i Nusdorf i Egnen af Landau, og endeel af den Wurmserske Armee skal være gaaet over Rhinen ved Stollhofen.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Lüttich, den 24de November. En anseelig Deel af den franske Nordarmee, som endnu befandt sig i Departementerne af Belgien, har faaet Ordre at marchere til Rhinen. Den samtlige Sambre= og Maasarmeer ogsaa i Bevægelse. De fleste Divisioner, som holde den venstre Rhinstrandbred besat, forandre deres Stilling, og man troer, at de ville sætte sig fast bag Mosel, og forene sig med den venstre Fløi af Sambre= og Maasarmeen, hvorved den Side af Lothringen bliver dækket, paa hvilken man formoder et Jndfald af Østerrigerne. General Jourdans Armee angives for 70000 Mand. Under ham commandere Generalerne, Marcean, Poneet, Bernadotte, Championet og Grenier.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Wien, den 25de November. Den i Gallicien staaende Armee skal nu ogsaa afgaae til Rhinen. J Ungern blive paa nye oprettede mange Fricorpser, og alle patriotiske Jndvaaneres Jver for Krigens Fortsættelse er ved Feldtmarskal v. Clairfaits Seiervindinger, i høieste Grad bleven bestyrket. Man smigrer sig her med, at vore Tropper snart skulle komme i Besiddelse af Belgien.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
London, den 27de November. Den 24de om Aftenen udkom en overordentlig Hoftidende med den høist vigtige Efterretning om Jndtagelsen af det hollandske Establissement paa det gode Haabs Forbierg, tilligemed Staden Cap. Den indeholder tillige alle Blomstændigheder ne, og den af 12 Artikler bestaaende Capitulation. - Man troer, at en stor Deel af General Clartes Søe= og Landmagt har allerede tiltraadt Farten til Ostindien, for at angribe de hollandske Besiddelser paa Ceylon og Batavia.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Frankfurt, den 28de November. Feldtmarskal Clairfaits Armee er nu brækket op fra Egnen af Frankenthal for at trænge frem over Hundsrücken til Mos og Coblenz. Feldtmarskallens Hovedqvarteer er for det først bleven forflyttet til Sprenglingen ved Kreutznach. De Franske trække i største Hast mange Tropper tilsammen, for at forsvare Mosel. Jgiennem Coblenz ere atter mange 1000 Mand brækkede op til Hundsrykken. Den Keiserlige Avantgarde staaer allerede paa Hundsrycken i Nærheden af de Franske, og man seer nu snart fra denne Side vigtige Efterretninger imøde. Man regner, at de Franske, siden Østerrigerne gik over May nen, have mistet over 24,000 Mand, som ere blevne gjorte til Fanger, Garnisonen i Mannheim mediberegnet. Den Arme som Feldmarskal von Clairfait rykker frem med til Moselen, bestaaer af 30000 Mand, foruden det wartenslebenske Corps Det Rygte, at de Franske allerede havde forladt Coblenz, er endnu ugrundet, og den Efterretning, at de Keiserlige allerede havde besat Bitsch, er ei heller bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Frankfurt, den 28de November. Efter sikre Beretninger ere vel de Germersheimske Linier, besatte af de Keiserlige, men Germersheim selv er endnu i de Franskes Magt, og vil vist ikke saa hastig være at rive ud at samme, saasom der blive opførte forskrækkelige Fæstningsværker, og Rhinstrømmen selv, som overskyller en stor Strækning, giør Arbeidet tungt for Beleirerne. Paa den anden Side af Landan staae de Tydske i Nusdorf, som kun er en lille 3/4 Miil derfra. J Forgaars har man i Worms hørt en stærk Kanonade. Den almindelige Opmærksomhed er forresten henvendt paa Hundsrycken, hvor der om kort Tid ventes en afgiørende Fegtning. Alle de Tropper, som det er Jourdan mueligt at trække til sig fra Nederrhinen og Brabandt, maae støde til ham. - Kun Manhelm skulde endnu ikke været erobret; thi derved have de Keiserlige Armeer igien faaet aaben. Mark til at agere med deres hele Magt paa hin Side Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Haag, den 28de November. J Forgaars Aftes have Deres Høimægtigheder, de Herrer Generalstater over de forenede Nederlande, besluttet at sammenkalde henimod den 1ste Februarii i tilkommende Aar er Nationalconvent. Der skal ogsaa blive udnævnt en Commission til at bringe de Punkter i Rigtighed, som endnu ere Tvistigheder underkastede. Denne Beslutning er bleven taget at Geldern, Holland, Utrecht og Over=Øsel, og altsaa af 4 mod 3 Stemmer. Videre have Deres Høimægtigheder, for at tilføie de engelske Manufacturer saa megen Skade, som muligt, forbudet Jndførselen af alle engelske, skotske og irlandske Manufacturvare, hvilke efter den 20de Februarii i tilkommende Aar ikke maae sælges i nogen Bod. Jndbyggerne ere tillige blevne formanede at klæde sig i indenlandske Tøier, for at sætte uformuende Fabrikantere i Arbeide, og Militaircommissioner, er bleven beordret til at slutte med vore Fabrikører de fornødne Contracter om de Munderinger, som de i vor Republiks Tieneste staaende franske Tropper skulle have.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Overthinen, den 28de November. De Luxemburgske Bønder søge at standse de Franskes Operationer; de fordærve Veiene, og ville ikke levere noget til Fæstningen. - Det franske ridende Artillerie skal have lidt meget.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Den franske Garnison, som var i Manheim, skal have havt 5 a 600 Mand Syge. Der siges, at 200 Jndbyggere have under Beleiringen sat Livet til; kun 50 Huse skulle være afbrændte, men dog næsten alle meere eller mindre beskadigede af Kuglerne. - Efterat den franske Garnison den 23de var ud marcheret, ankom General Wurmser til Manheim, og en Deel af hans Armee er allerede gaaet over Rhinen, for at understøtte de videre Operationer. General Grev von Wartens leden er med et Corps, som var bleven forstærket indtil 25000 Mand, allerede rykket frem over Simmern, for at gjøre en Bevægelse mod Trarbach, hvorved de Franske skulle blive nødte til at forlade deres Leir, og marchere tilbage. Grev von Wartenslebens Corps udgiør nu den Clairfaitske Armees Avantgarde.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Rhinstrømmen, den 28de November. Den Pichegruske Armees Tilbagemarch og andre Ulykker, som de Franske have lidt, have paa den anden Side af Rhinen foraarsaget stor Giæring. J det Trierske og Luxemburgske har Efterretningen og Østerrigernes Nærmelse foraarsaget sto Glæde blandt Jndbyggerne; de have endog begaaet mange Voldsomheder mod de Franske. Central=Administrationer mellem Maas og Rhinen har derfor ladet udgaae en streng Forordning, af hvilken følgende ere de fornemste Artikler: at alle Vaaben skulle uden Undtagelse ufortøvet bringes til Tøihuset i Dusseldorf, og de Ulydige behandles som Republikens Fiender; at de bevæbnede Jndbyggere skulle ansees og straffes som Rebellere, og de, som skiøde paa de republikanske Tropper, som Mordere; at de Steder, Landsbyer og Huse, i hvilke man fandt bevæbnede Folk, skulle stikkes i Brand &c. - Den sidste Requisition af 4000 Vogne til Troppernes Fornedenhed har forøget Misfornøielsen i Belgien. Stænderne begynde at vise sig, og Chouanernes Rolle og Hensigt er nu ikke nogen mørk Tale mere.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Helsingøer, den 7de December. Fra den 30te Novbr. til i Dag ere 129 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Kiøbenhavn, den 2de December. Den 7de December Kl. 3 Slet om Aftenen, behagede det den Allerhøieste ved Døden at bortkalde Hendes Kongelige Høihed Prinsesse Louise, af smaae Kopper, i en Alder af omtrent 4 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Under 30te October er Underretsadvocat August Christoph. Ludewig Smidt, beskikket til Tingsskriver i Gram Herred, og Krigsraad, Joh. Friederich Møller til Tingsskriver i Tyrstrup Herred i Amtet Haderslev, under 6te November er Kammerherre og Regieringsraad, Friederich August Wilhelm Witzendorff i Glückstad udnævnt til Vice- og Landcantzler i Hertugdømmet Holsteen; tillige er den hidtilværende Pastor, Daniel Petersen i Holebull i Amtet Tøndern udnævnt til Præst i Oxenvadt og Jels i Amtet Hadersleb; under 13de November er Baron von Althaerlem, Wilhelm von Scholten i Haag bleven udnævnt til Legationsraad; under 27de ejusdem er Cancellie= og supernumerair Regierings=Secretair Joh. Friederich Man beskikket til Actuarius i Landskabet Syderditmarsken, og den hidtilværende Underretsadvocat Leopold Friederich Picker i Borg paa Femmern, beskikket til Overrets Regierings- og Landretsadvocat i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Ved et offentligt Diploma, under 5te November udstædt af det herværende philosophiske Fakultet, blev Hr. Niels Lang Nissen, Lærer ved Frue latinske Skole, proklammeret Doctor Philosophie. Hans i denne Anledning skrevne og paa Akademiets Høresal offentligen forsvarte Inauguraldisputats anstiller en Sammenligning mellem tre græske Tragedier, og berører i Jndledningen Forskiellen mellem de Ældres og Nyeres Sørgespil.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Barom. Ther. Vinden. 30 Novbr. 28. 3. o. 42, Kulde. N. N. V. 1 Decbr. 28. 2. 6. 1 1/2 Varme. S. V. N. V. 27. 6. 9. 1 3/4 - - N. V. 128. 1. 7. 6 1/2 Kulde. N. N. V. 6 - 28. O. 5. 1 3/4 Varme. S. V.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Vexelcours, den 4de December. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 13 s. pr. Livr Ster 14 Dages Sigt 4 - 17. Hamburg - 2 Maan. Dato 119 1/2 14 Dages Sigt 120 1/2. - pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 105 1/2 14 Dages Sigt 106 1/4 Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 pr. Cento. AVERIISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Fra den 30te Nov. til 5te Dec. 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa PaaCasque. Ladning. Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Callundborg = = =- dito til Øster paa Norge =- dito til Bergen =- dito til Tronhiem = =- dito igiennem Canalen til Amsterdam- dito til Cap de bonne Esperance, - Aalborg, Flensborg, Holtenau til Kiøbenhavn. - Amsterdam, Tronhiem til dito - Bergen til Messina - Amsterdam til Bilbao =- Bremen til Cadix =- dito til Cadix og Mallaga =- Bordeaux til Amsterdam - Belfast til Neapolis og Retour = 11
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Den 26de October behagede det Livets og Dødens Herre at bortkalde min uforglemmelige Mand Hr. Jens Hartmann, forhen Sognepræst for Randlev og Bierreagger Menigheder efter 14 Dages smertelige Steensvaghed. Kun 17 Aar tillod Forsynet mig at dele Ægteskabets vigtige Pligter med ham, og en eneste Datter maae med mig beklage Tabet ved hans alt for tidlige Afsavn. Dette bekiendtgiør jeg herved fraværende Slægtninger, Venner og Bekiendtere, frabedende mig al Condolence. Randlev Præstegaard den 16de November 1795. Friderica Margaretha Langballe, sal. Hartmanns.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Sidstafvigte 2den December døde min inderlig elskte Mand Justitsraad Hans Georg Faith til Bødstrup efter nogle Ugers Sengeleie, næsten 44 Aar gammel. Venner og Bekiendte, hvis Hierter deeltage i min og 6 Børns billigste Veemodighed, vilde ikkun med taus Sorg erindre vort lidte Tab. Bødstrupgaard, den 5te December 1795. C. M. Fabritius sal. Faiths.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
At det har behaget det alvise Forsyn sidste Løverdag den 5te dennes ved Døden at bortkalde min i Livet elskte Broder. Ferdinant Ludvig Røtting, Studiosus Theol., udi sit Alders 22de Aar, det har jeg herved ikke skullet undlade sørgeligst at bekiendtgiøre for vores fraværende Forældre med Slægt og Venner, forvisset om enhver, som kiendte ham, tager Deel i vores billige Sorg. Kiøbenhavn den 7de December 1795. Bendix Røtting.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Maa mine og Sødskendes Vegne bekiendtgiøres herved for fraværende Slegt og Venner, at min elskelige Søster, Helene Marie de Gunthelberg efter 6 Ugers Svaghed, er efter Forsynets Bestyrelse, Natten til den 24de f. M., bleven forflyttet fra dette Timelige til det Evige, frabedende mig al Condolence. Capit. Hendrich de Gunthelberg.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Svar paa Hr. Procurator Gottsches, i Hof= og Stads S. Retten fremlagte og derefter i Folkestenden indrykkede Jndlæg, i Sagen Grev Ahlefeldt imod Johan Wersel, faaes hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 for 16 s., hæftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Til Brug for Begynderne paa Fiolinen er nu udkommet Tolv& Duetter for 2 Fioliner af Hoderman, som sælges for 3 Mk. uindbunden og 4 Mk. indbunden hos S. Sønnichsen, i Pilestrædet No. 11. Lit. v. 3die Dør fra Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Jos mig kan nu bekommes: Assessor og Toldkammerere Jacob Henrie Schous Chronologiske Register over de Kongel. Forordninger og aabne Breve, samt andre trykte Anordninger, som fra Aar 1670 af ere udkomne, 2 Udgave, Samme indeholder: Udtog af Anordningerne fra 1670 til 179. og bestaaer af 10 Dele, samt desuden et Alphabetisk Register over Forordn. fra 1670 til 1794. Hele Verket udgjør omtrent 16 og 2 Trediedeel Alphabet og koster i Følge Subskriptionsplanen i Rdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 15 Rdlr. 2 Mk. paa Skrivp. Da den formodentlig ere flere Subskribentere, end de hidtil indkomne Subskriptionslister indeholde, bliver dette Skrift for ovenanførte Subskriptionspriis at bekomme indtil dette Aars Udgang; inden hvilken Tid de Herrer Subskribentere ville behage at lade afhente deres Exemplarer, da Prisen fra Nyeaar af vil blive for alle og enhver 12 Rdlr. 3 Mk. paa Trykp. og 16 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivp. Den Kl. Deels 1ste Stykke, som indeholder Udtoge af Forordn. for 1793 og 94, faaes ligeledes hos mig for 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. paa Skrivp. Naar Anhanget til 1ste Udgave, som paa nogle faa Ark nær er færdigt, kan faaes, skal nærmere blive bekiendtgjort. Gyldendal. følgende Smaaskrifter have nylig forladt Pressen paa mit For3 lag, og ere at bekomme for undertegnede Priser: 1) Cajus Cornelins Tacitus om Germaniens Beliggenhed, Sæder og Folkeslag, af det Latinske med Anmerkninger af DoctoG. L. Baden, Trykp. 20 sk. Postp. 28 s. 2) Anmerkninger over de nye residerende Kapellanier, 10 sk. 3) Erindring ger til Hr. Doctor og Confessionarius Bastholms Tanker over den geistlige Stand, hertet 8 s. 4) Et par Ord, foranlediget ved det af Hr. Biskop Balle i Pligtankeret fremsatte og afhandlede Spørgsmaal: Er det raadeligt for Præsterne, at lade sig see i Selskaber, eller paa offentligt Sted, i anden Dragt, end den præstelige, heftet 8 s. - S. Poulsen, Hofboghandler, i Antoniistræde No. 324 og 325. - Og Bog elskere kunne eller erholde et Catolog over mine Forlags skrifter og Commissionssager. nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Sel Ol skaber, af vore meest bekiendt og yndede Digtere, bestaaende af: Afskeedssange, Balviser, Bordsange, Drikkeviser og Selskabssange, Efteraarssange, Folk sange, Foraarssange Hæderssange, Krigsfange, Nytaarssange, og Sange for de Fattige, i alt 200 Sange, hvoraf kun meget saa forhen ere optagne i de udgivne Samlinger, og en betydelig Deel forhen aldrig trykt, med Musik af Hr. Capelmester Schall og Schulz 2de Dele, med Titelblade, stukne i Kobber, trykte i Duodez, at de kunne være passende Lommebøger til at medbringes i Selskaber, faaes tilkiøbs hver Deel for 3 Mk. 8 s. paa Trykp. og 4 Mk. 8 s. paa Skrivp., begge Deele for 1 Rdlr. 16 s. Trykp. og 1 Rd. 48 s. Skrivp., indbundne hver Deel for sig, eller begge tilsammen, Velsk Bind a 1 Mk. mere for Bindet, og i Marmorbind Bindet a 24 s. mere, hos Forlæggeren, Hofboghandler S. Poulsen i Antoniistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1795-12-07
Fra Pressen er udkommen: Underviisning for unge Fruen 3 timmere som selv ville besørge deres Huusholdning og have Opsigt med Kiøkken, Kielder og Spisekammer af egen Erfaring, meddeelt af en Huusmoder. Den er inddeelt i 13 Kapitler, som viler: 1) Hvorledes Urter og andre i Huusholdningen brugelige Slags Vare tørres, tilberedes, gjemmes eller forvares 2) Om Drikkevare. 3) Hvorledes hvid Sæbkoges. 4) Hvorledes Lys fordeelagtigst støbes, baade med og uden Former. 5) Om Vask, baade den grove saavelsom der fine, især af Sirtser, Kniplinger, Flor, Silkestrømper og Silketøi. 6) Hvorledes Garn koges, Lærred bleges og væres samt at farve alle Couleurer baade paa Linned, Uldent og Silke. 7) Hvorledes alle Slags Pletter af alle Slags Tøier, beds kunne borttages. 8) Om Kiøkkentøis Skuring og andre Tings Reengiøring. 9) Om Guld= og Sølvtøi, samt Speilers og Skilderiers Polering, om Værelsernes Reengiøring, Møblers Polering og Boning. 10) Om Slagtning og Kiødets Nedsaltning og Røgning, og derunder alt hvad en Huusmoder derom bør at vide, saasom: Om Jndmadens fordeelagtigste Behandling, om Kiød= og Rullepølser, Suursteg at gjemme, om Sviins Slagtning, om Blod og Risengryns, Leverpølsers, Medister, Spegepølser og Lybsk Pølses Tillavning, om Lams Slagtning, Svedes Tillavning, om Giæs Slagtning, Gaase pølser, hvid og sort Vildbrad af Giæs, Spegegaas, Presgaas a.; Sylter af Oxe= og Svinehoveder og Fødder; Pressesylter, hvorledes deelicate røgede Oxebryster i en Hast kan tillaves af ferskt. 11) Om nye Sengeklæders Forfærdigelse, og hvorledes gamle kan blive som nye. 12) Adskillige Huusraad, som i paakommende Tilfælde kan være til Nytte. 13) Adskillige nyttig Kunster, saasom: at fordrive alle Slags Utøi, og andre nyttige Ting, iblandt andet, hvorledes alle Couleurer Vandfarver tilberedes til Tegning, med ved føiede Priser; og endelig adskillige Regler, hvorledes et ungt Fruentimmer skal danne sig til at blive en god Huusmoder til hendes egen, Mands, Families og Tienestetyendes Lyksalighed. Den sælges for 48 s. paa Trykp. og 64 s. paa Skrivp., indbunden 16 s. mere, paa Børsen No. 3. P. Liunge