JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Paris, den 1ste Januarii. Hvis Pitt negotierer, siger et af vore Blade, skeer det sandelig ikke i den Hensigt, saasnart at slutte Negotiationerne. Negotierte han, skeede det maaskee blot, for derved at faae Udseende af, at give efter for Folkets Stemme, der forlanger Fred af ham. Men det vilde maaskee ikke være ham ubehageligt, om vore store Fordringer skaffede ham Leilighed at fortsætte Krigen, hvis Forlængelse synes ham et ubedrageligt Middel, til at ødelægge os ved vore Finantser; han haaber, at den tilsidst vil blive Seierherre, der beholder den sidste Daler; og smigrer sig, det ikke vil blive vor Lod Heraf, saavelsom af det, at Frankerig ikke vil slutte uden particulair, Engelland ikke uden Almeenfred, drager Bladet den Slutning, at Freden endnu er fiern, men raader tillige, at kiøbe den endog med Opoffrelse af nogle Erobringer. Gandske anderledes er imidlertid det Sprog, Directoriet i sin Skrivelse af 8de December til Krigsministeren fører, og hvor Tonen lover Krigens kraftigste Fortsættelse: Det fuldbyrdende Directorium – hedder det til Slutning - frygter ikke for at erklære hele Europa, at det er dets ivrige Ønske, at forberede en Fred, hvis Grundvolde ikke hvile paa overdrevne og for andre Magters Sikkerhed skadelige Fordringer, men paa disse Magters velforstaaede Tarv, paa den franske Republiks og dens Allieredes Tarv, kort sagt, en Fred, der er gandske de Opoffrelser værdig, de Franske have gjort, for at betrygge deres Uafhængighed. Hvorvel angrebet udenfra med Magt, og indvortes med Vold og Forræderie, har Frankerig i fulde fom Aar modstaaet sine Fienders Rasenhed; det er redebont at samtykke en Fred, der er det værdig; men det er og rede at bekiæmpe dem, hvis de ville forlænge en ødelæggende Kriig. Allerede har, saa at sige, deres Haardnakkenhed fordobblet vore Midler til at overvinde dem; alt ivres Ynglingerne af den første Reqvisition igien at støde til vore seierrige Legioner, alt nyorganiseres Armeerne med Liv, snart vil Officerernes og Soldaternes Stilling være forbedret, og Fædrelandets Forsvarere ikke vanslægte fra den Roes, de i de tvende sidste Feldttog ved deres Mod og heroisk Jver have erhvervet. Det sande Middel til at forlænge Republikens Onde, bestaaer i at behandle det blødelig. Heri vil Directoriet ikke giøre sig skyldigt. De Midler, de Borgerminister har grebet, og vil gribe den ny høye Aand, der besieler Friehedens Børn, alt bebuder Republiken, at dette Onde snart vil ophøre, og Constitutionens Jndførelse vil være Signalet til ny Seiervindinger, eller Borgen for en varig og ærefuld Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Midlertid mældes fra Rhinen, at Staben ved de franske Armeer for det meeste skal bestaae af Cidevants.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Paris, den 8de Januarii. Da Camus har afslaaet Politieminister Tienesten, har Merlin fra Douay, een af de talentfuldeste og sindigste Republikaner modtaget dem, og hans Post, som Justitsminister er igien overgivet til Genissieur den sidste Conventpræsident, og Biergets kjækkeste Talsmand i de Femhundredes Kammer. Den var tilbudet Treilhard, men han afslog den. Genissieur erklærede ved Modtagelsen af sin Post, at han, i at tiltræde den, mere havde fulgt sin Jver, end Følelsen af sine Kræfter, og at han med Smerte forlod Lovenes Helligdom. Af Merlin fra Douan lover man sig meget, og det uden Tvivl med Føye, da ikke blot hans Post giver ham en meget udvidet Virkekreds og Virke kraft, men og hans Talenter love, at han vil værdelig nytte disse, og da han saa temmelig har holdt Middelveien mellem begge Partier, og med Føye kan ansees for den mellem Thermidorianernes Høvdinger, der ikke har havt til Hensigt at bringe Dantons Skygge et blodigt Offer, og ikke heller at betrygge sit eget Hoved, ved at fælde Robespierre. Man undres i øvrigt over, at Ca mus, der er een af Revolutionens Veteraner, og der alt 1790 var Præsident i den første Nationalforsamling Comite de surveillance, og der erhvervede sig Tilnavnet den frygtelige, har afslaaet denne Plads, der dog i Følge Beretningerne fra Lyon, hvor Royalismen med utroelig Frækhed skal løfte sit Hoved, fra Departementet Vamluse, hvor de fra Rom hiemkomne oprørske Geistlige ægge til Patrioternes Mord, og fra flere Stæder, syntes at kræve en Mand, som ham. Det over Engelland komne Rygte, (der i disse Tidender som utroeligt blev anmeldt) at Emigranterne Choiseul og Montmorene i Calais vare friekiendte, har bekræftet sig; en erklæret Royalist, navnlig Morghan, har været deres Forsvarer; i Fængsler har man viist dem et optænkelig Føyelighed, og i Staden Calais have de havt et talrigt Tilhæng, der paastod, at Loven mod Emigranterne ikke var anvendelig paa Skibbrudne, der ikke frievilligen, men opkastede af Storm, betraadde Frankerigs Grund. Directoriet har imidlertid forbudet deres Friegivelse paa Grund af, at der ved deres Friekiendelse var foregaaet Formalitets (vel ogsaa Realitets) Feil. Om Job Alme har da 500s-Raadet afgjort, at han, for Almeenfreden, ikke kan være Medlem af Lovgivningen. Directoriet har den 4de sendt to Budskabet til Lovgivningen, det første, at Dommerne var i Forlegenhed med at bringe Lovene i Fuldbyrdelse, da disse beløbe sig til 9000, og de altsaa umuelig kunde kiende de allerfleste, og det andet, at Metalmynten med republikansk Stempel af Jldesindede i adskillige Departementer bragdes i saa ondt Raab, at man ikke vilde tage dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Brüssel, den 9de Januarii. Vor Commandant General Songis, gjorde efter sin sidste Tilbagekomst fra Sogneskoven bekiendt, at alle Chouans og Røverforsamlinger vare adspredte og tilintetgjorte, men gandske uventet erfare vi, at 104 Remontheste, der herfra under Eskorte af nogle Mand Cavallerie sendtes til Rhinen, ere blevne angrebne af en velvæbnet Røvertrop, og efter Eskortens Adspredelse borttagne. Samme Trop har ogsaa anholdt den fra Namur kommende Postvogn, og bortført tvende derpaa værende franske Officerer med sig som Gidsler. Paa denne Efterretning er et Corps udsendt herfra mod Røverne, men da det nærmede sig, droge disse hiem i deres Smuthuller i Skovene. Overalt vil man i Landet mellem Sambre og Maas mærke megen Misfornøyelse. Formuende Personer skulle anvende store Summer paa at ægge Folket til Oprør, og indvortes Kriig. Man har i stor Mængde udspredet følgende Sæddel: Hans Keiserlige Majestæt opfordrer alle Meyere og Bondefogder i Belgiens Landsbyer ved Modtagelsen af nærværende Sæddel, at lade ringe med Stormklokken, for at drage ud mod den fælles Fiende. Sikkert er det, at der ere smeddede Planer, for at bringe Landet til Opstand. Det tvungne Laan forbittrer endnu Gemytterne mere, og Oprørsplanens Formænd vide og ret vel at nytte dette. J adskillige Sogne af det flakke Land ere Øvrighedspersonerne truede paa Livet, og adskillige af dem have ved deres Hjemkomst fordret deres Afskeed. En Følge deraf er, at de Franske ere blevne strængere. En fransk Emigrant, der for nogen Tid siden var kommen tilbage, og holdt sig gandske stille, blev opdaget, bragt for en Militaircommission, og samme Dag skudt. Fem forviiste Præster ere grebne i Antwerpen, og undgaae neppe deres Dom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Regensburg, den 11te Januarii. Til de her saa hyppig udspredte Rygter hører, at den keiserlige Statsminister Grev Lehrbach har, før hans den 30te December her paafulgte Afreise, give de herværende nederlandske Statsembedsmænd Haab om, snart igien at komme i deres Embeder. Det hedder og, at han skulde være bestemt til Gouverneur i Nederlandene, ifald (?) de igien skulde komme under østerrigsk Herredom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Jtalien, den 29de December. Fra Turin mælder man, at der ved Hoffet ere holdne adskillige Conferencer, om hvilke man troer, at de ere gaaede ud paa en Fred, der skulde sluttes med Frankerig. J den Taksigelse, Kongen har ladet udgaae til sine Tropper for sidste Feldttog, loves dem gode Vinterqvarterer og ærefuld Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Frankfurt, den 12te Januarii. Geheimeraad Greuhm, der i Fyrsten af Leyningens Anliggender alt nogle Maaneder har været i Basel, er i Forgaars hidkommet, og skal have paastaaet, at i to Maaneder vil Freden med Frankerig vist være i Stand, og alle i Tydskland, gjorte Erobringer tilbagegives.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Kiøbenhavn, den 22 Januarii. J Tallotteriets 732 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
AVERTISSEMENT Tirsdagen den 26de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken imellem 3 og 5 Slet bliver Gaarden No. 278 paa Hiørnet af Stormgaden og Volden ved Anden Auction opraabt, og til den Høystbydende bortsolgt. Denne Gaard bestaaer af 5 Fag til Stormgaden og 12 Fag til Volden, 3 Etager høyt med Kjælder under, alt Grundmuur, og beqvemt og smagfuldt indrettet. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Eieren Hof=Conditor Raae, boende hos Bødker Jansens Enke i Amalie-Gaden No. 71 Littr. A., hos hvem tillige Gaarden imidlertid underhaanden kan faaes tilkiøbs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Jnsdagen den 27de Januarii om Formiddagen Klokken imellem 9 og 11 Slet, bliver paa Muurkroen Nr. 120 i St. Pedersstræde hos Borger og Spækhøker Rasmus Christensen ved anden Auction opraabt, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt Grunden No. 162 i Nørre-Qvarteer paa Hiørnet af St. Pedersstræde og lille Larsbjørnstræde, med alle derpaa værende Rudera. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn paa Auctionsstedet, og hos Birkedommer Kramer ved Nybørs Nr. 83.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-22
Forpagtninger. Følgende Indretninger og Nærings-Brug paa Friderichs værk skal opbydes til Bortforpagtning: 1) Bryggeriet og Brændeviinsbrænderiet. 2) Meyeriet, 3) Opre=Mølle. 4) Fiskeriet udi Arrøe Søe. Auctionen holdes i Hillerød, Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af faaes trykte til Eftersyn udleveret, i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Hr. Christen Vestergaard paa Generalitetet, i Roeskilde hos Procurator Hr. Fisker, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Friderichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain von Ticherning og Hr. Forvalter Jørgensen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Kiøbenhavns Aar. No. nen. Just, tilsiun, Post-Tidender, samt August. til Mandagen, den 25 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
London, den 8de Januarii. Af de til Statssecretair Dundas om Trinconomales og Ostenburgs Erobring fra Oberste Stuart og Commodore Rainier indløbne Depecher, sees, at disse hastige Erobringer ikke blot have været den brittiske Tapperhed at tilskrive, da der med Gouverneuren paa Colombo, Øens Hovedfæstning, i Forveien var underhandlet, og af ham medgivet en Befaling til Commandanten paa Ostenburg, at capitulere; denne befaling vægrede Commandanten sig vel, i Betragtning af en deri indløben Jnformalitet, at efterkomme; men derimod gjorde hverken hans eller Trinconomales Besætning Engelskmændene nogen Hindring i deres Landgang. Efter tre Dages Bombardement udbrød nu paa Trinconomale en Opstand, hvorpaa denne overgav sig, og nu fulgte Ostenburg strax efter, og giøre Engelskmændene sig det Haab, at snarlig de øvrige hollandske Eiendomme paa Ceylon, og selve Batavia skal være i deres Hænder. Fem Regimenter lette Dragoner, og adskillige Infanterieregimenter have faaet befaling at holde sig færdige, at indskibes til Cap og Ostindien. General Craig er bestemt til Gouverneur paa Cap. Ogsaa to fra Jsle Dien hiemkomne Emigrantregimenter ere beordrede did. De Tropper, der til Ostindien og Cap ere bestemte, udgiøre tilsammen 10000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
En meget riig hollandsk Familie, der kom herover omtrent paa den Tid, da Arvestattholderen forlod Holland, har faaet befaling at forlade Riget, da dens Hoved har gjort sig mistænkt for, at have sendt Hollands nærværende Regiering adskillige Efterretninger. Som en Aarsag, hvorfor Banken ikke mere disconterer alle indkommende Vexler, angive Oppositionsbladene, at den har indladt sig formeget med Regierings papirer, der ikke saa strax ere at giøre i Penge. Desuden forestaae i denne Maaned endnu fire store Udbetalinger; een paa det næstsidste Laan, en anden paa det Keiserlige, en tredie paa Lotterielodderne, og den fierde paa det ny Laan Ved de seeneste Bills er det indvortes Onde langt fra ikke hævet fra Grunden. Der hersker megen Forbittrelse i Landet mod Ministeren; og man dækker sig herved paa en lovformelig Maade ved den Forskiel, man giør paa den ved Constitutionen fastsatte Regieringsform, og mellem enhver nærværende Administration. J en Tidende opfordres Folket, der sikkerlig ønsker Fred, i Londons Gader, i hver Stad og Landsbye fra den irlandske Canal, indtil det tydske Ocean, at indkomme paa en ved disse Biller endnu levnet lovlig Maade med deres Ansøgninger og Forestillinger mod denne ulyksalige Kriig. Da vi nyelig have mældt den irlandske Defenders Weldons Fordømmelse, maae vi dog tilføye, at af de to Vidner, der fældede ham, den enes Vidnesbyrd efter Dommernes Kiændelse ikke hørte til Sagen, og Hovedvidnet var et Menneske, der ved det Spørgsmaal, om han ikke for nogen Tid siden havde erklæret, han ingen Gud troede, bragdes i en saadan Forvirring, at samtlige Dommere gave de Edsvorne at betænke, om hans Vidnesbyrd kunde være gyldigt. Efter Weldon blev Processen begyndt mod Thomas Murpy, og Michael Macquire, og Generaladvocaten forsikkrede, at der vilde findes saa megen mindre Betænkning ved disse tvende Menneskers Strafværdighed, da de to mod dem fremstilte Vidner vare Mænd af mindre mistænkelig Caracteer. Midlertid fandt det sig, at disse tvende troeværdige Mænd saa lidet kiendte dem, de anklagede, at de ikke vare i Stand til at finde dem mellem en Hob andre, hvorudover Generaladvocaten maatte lade dette Rov gaae sig af Hænde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Nu har en Skoemager Leary været for, mod hvem atter den Lawle, der fældede Weldon, fremstod, som Hovedvidne. Men dette Jury vilde ikke sætte Troe til Vidnesbyrd af et Menneske, der havde deels gjort sig skyldig, deels høyst mistænkelig i en heel Række af Laster, og Skoemageren blev friekiendt. Syv andre, mod hvilke intet Hovedvidne kunde fremstilles, udlodes af Fængslet, uden dog at friekiendes. En blev friegivet, men maatte stille 50 Pund Sterling Caution. Een blev aldeles løsladt og friekiendt, da Generaladvocaten ingen Vidner mod ham vilde stille, og dermed synes Processerne mod Landsforrædere i Jrland for det første til Ende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Turin, den 26de December. Her holdes ofte hemmelige Raadslagninger ved Hoffet, hvilke, man formoder, have Fredsindledninger til Gienstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Wien, den 6te Januarii. Efterretninger fra den tyrkiske Grændse sige, at Kriigsrustningerne i Tyrkiet stedse blive betydeligere. Paa at udruste en Flode, der er bestemt til det sorte Hav, arbeides især. Paa de russiske Grændser mærkes disse Rustninger fornemmelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Constantinopel, den 25de November. Her er ankommen hyppigen europæiske Officerer, der tages i Tieneste af Porten. Blandt dem findes blandt andet Rondeau, Officeer af den franske Marine, der for tre Aar siden commandeerte en fransk Eskadre i Archipelagus, og sloges med en engelsk, der convoyerede hollandske Skibe. Capitain Pacha, der haaber at nytte denne Officeer, har antaget ham i tyrkisk Søetieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Paris, den 7de Januarii. Af den Correspondance, den nyelig quillotinerte Geslin havde hos sig, sees en Plan, i Følge hvilken det blot kommer an paa, endelig at bringe denne store Stads mange ubesluttede Royalister til een Foreningspunkt, og hidsende dem en hemmelig Person med de fornødne Fuldmagter, og hos hvem, de enkelte, der ikke ville troe hinanden, kunne mælde sig. Denne Plan er af en vittig Dame, navnlig Palmiron, der og allerede har vedkiendt sig den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Det fuldbyrdende Directorium har den femte Januar, da for Pariserne Tiden udløb at betale deres tvungne Laan i Assignater, fattet en Slutning, i Følge hvilken Assignaterne endnu modtages, men efter deres Cours, dog med 30 Procent Rabat, naar man frievillig betaler inden 20de Januar, dog skulde Assignaterne stige til een Procent, gives ingen Rabat mere. J Femhundredes=Raadet har Faulcon forlangt, at paa Stedet en Jndberetning skulde aflægges af den over Trykkefriheden indsatte Commission. Med Bestyrtelse, sagde han, har jeg erfaret de strænge Forholdsregler, Directoriet har brugt mod adskillige Journalister, det Han afbrødes nu med Murren, og har ladet hæfte".man fordrede hæftigen Dagens Orden. Denne var Al mes Sag, som paa Treilhards Forslag saaledes blev afgjort, at Alme indtil Freden ingen Deel kunde have i Lovgivningen, dog med Forbeholdenhed at undersøge, om et Anklagedecret mod ham kunde finde Sted. Dagen derpaa mældtes denne Beslutning til Oldingskammeret, som udnævnte Clauzel Legrand og Raignier til at indgive Jndberetning derom, denne blev Dagen derpaa aflagt af den sidste, men Sagen endnu ikke tilendebragt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Paris, den 11te Januarii. Directoriet har her gjort en god Begyndelse med det overdragne Salg af Nationaleiendomme, og har den 7de solgt det herværende Arsenal hele Grund med alle dertil hørende Bygninger til et Selskab Schweitsere for 25 Millioner Livres reede Penge. Schweitserne vil anlægge Manufacturer der, hvortil det ved Nærheden af Seinen er meget beleiligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Siden den 9de ere Levnetsmidler og andre Vare her bleven mærkelig bedre Kiøb, og den gunstige Jndflydelse af det tvungne Laan viser sig fra alle Sider. Den 8de gav Directoriet alle herværende Theater directeurer den befaling, at de, før Dækket gik op, skulde spille republikanske og Borgersange, og lade synge Marseiller-Hymnen, men ikke den Mordvise, Folkets Opvaagnelse, og det under Fængselstraf, hvorover Politieministeren skal strængelig holde. Da denne befaling den 9de forelæstes i Faydeau Theatret, blev Forelæseren udhysset og udpebet; adskillige Borgerinder løb endog i største Uvillie ud af Logerne, og da een af Skuespillerne begyndte at synge Marseiller Marschen, opløftede mange Stemmer i Parterret et rasende Daddelskriig. J Republiktheatret, og i Favartgadens hørtes derimod Forelæsningen med anstændig Stilhed, og optoges med bifald. J det italienske Theater ere nogle uroelige Hoveder kastede ud af Parterret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Da i disse Dage det nye Stykke, den fattige Kone, spiltes i Coelestintheatret, og Enken Armand der sagde: Nei, Rædselsystemet kommer ikke igien, fløy en Stemme fra en Loge ligehen tet ved Skuespillerinden. Hun, Demoiselle Laporte, traadde, uden at komme ud af sin Fatning, nærmere hen mod Tilskuerne, og sagde: "Nei, Rædselsystemet kommer ikke igien. Man tilraabte hende bifald fra alle Sider, og gientog hendes kjække, Mei. Den Nidding, der havde kastet Stemmen, var imidlertid borte, og ikke at opdage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
J Gaar og Forgaars vare Debatterne i de Femhundredes Kammer meget hæftige, Pons de Verdun foreslog i den nedsatte Commissions Navn at hæve det til Fordeel for Emigrantfrænderne og deres Eiendomme, givne Decret. Den gamle Biergmand Audin sagde: Emigranterne havde opvakt hele Krigen mod Frankerig, og fortsatte den endnu, og med deres Eiendomme maatte Republiken holde sig skadesløs. Dumolard talte saa hæftig for Emigrantfrænderne, at han kaldte Jnddragningen af deres Godser et ran, hvorfor han og blev irettesat. Præsidenten Chenier sagde: Jeg veed, man vil foreslaae, at tilbagekalde de Misdædere, der ere gangne over Grændserne, for at vække en skrækkelig Kriig mod Republiken; men jeg veed og, at i begge Kammere og Directoriet ere Mænd, der aldrig ville indgaae Forliig med Revolutionens Dødfiender. Adskillige Stemmer raabte Nei, Nei, og Pons de Verduns Forslag antoges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Brüssel, den 11te Januarii. Følgende synes den troeværdigste Beretning om de her forefaldne Uroeligheheder. En Trop bevæbnede i forskiellige Slags Uniformer, under forskiellige Anførere, og samtlig med sorte Kokarder paa Hattene fremkom den fierde af Sogneskoven, og udbredde sig i Egnen om Genappe. De lod lyde med Stormklokken, for at bringe Bønderne til Opstand; men kun 50 omtrent sloge sig til dem. Nu havde en Anfører, der gav sig Navn af Charles Lupoigne (hans rette Navn skal være Jacqvemin) og der kaldte sig General en Chef for den belgiske Hær. J Genappe tog de nogle franske Officerer fangne, bemestrede sig et derværende Geværmagazin, opsnappede en Transport paa hundrede og fire Heste, kom derpaa tilbage til Genappe, traadde Nationalcocarden under Fødder, og omhug Friehedstræet under Samraab: Keiseren leve, Adskillige franske Embedsmænd bortførtes som Gidsler, og andre Uordener bleve begangne. Landfolket tog imidlertid kun liden Deel deri, og Opstanden kunde ansees som mislykket. Desmere forfærdedes Oprørerne, da de saae stærke Corps fra Brüssel og Charleroi fremrykke imod dem; de adspredte sig, slap deres Fangne, uden at giøre dem noget ondt, og flygtede til alle Sider, dog bleve adskillige af dem fangne, og de fleste Heste dem igien fratagne. Municipalitetet i Genappe, der havde slaaet sig til dem, er hæftet og ført til Brüssel. De fangne Oprørere, omtrent 20, bragtes for en Militair-Commission. Resten har reddet sig i Skovene. Adskillige wallonske Abbedier have taget Deel deri, og Munkene selv ringet med Stormklokken. Ti Bønder af de grebne og dømte ere allerede arqvebuserede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
London, den 15de Januarii. Næste Tirsdag kommer Sagen om den forgiftede Piil, for hvis Skyld Crosfield, Smith, Higgins, og Le Maire endnu sidde, i Oldbayley til Forhør for en stor Jury, og faae vi da at vide (?) om der er noget om eller ikke. Fra Vestindien ere atter slemme Tidender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Haag, den 16de Januarii. Hollands Repræsentanter have udstædet en Bekiendtgiørelse, hvori de anmode samtlige Medborgere ved deres Valg til den Nationalconvent, der skal den 18de Februarii træde sammen Haag, at udkaare ærlige patriotiske og cordate Mænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Kiøbenhavn, den 25 Januarii. Fredag den 29de Januarii Kl. 2 Slet bliver Cour hos Hs. Majestæt Kongen. For Ridderne af Elephanten er Ordensdag, og Damerne klæde sig i Robe de Cour. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet Apartement, og derefter det Kongelige Bunterad-Taffel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Meteorologiske Observationer. Vinden. Barom. Therm. S. V. Varme. 18 Januar. V. N. V. V. S. V. S. V. 27. II. 1. S. V. S. S. W.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-25
AVERTISSEMENT. Tirsdagen den 26de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken imellem 3 og 5 Slet bliver Gaarden No. 278 paa Hiørnet af Stormgaden og Volden ved Anden Auction opraabt, og til den Høystbydende bortsolgt. Denne Gaard bestaaer af 5 Fag til Stormgaden og 12 Fag til Volden, 3 Etager høyt med Kiælder under, alt Grundmuur, og beqvemt og smagfuldt indrettet. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Eieren Hof=Conditor Raae, boende hos Bødker Jansens Enke i Amalie-Gaden No. 71 Littr. 2, hos hvem tillige Gaarden imidlertid underhaanden kan faaes tilkiøbs.