JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-02-09
I Amsterdam er efter denneste Beretninger, altingere let. Sadenenestrat Fader, Eiendommes Sikkerhed, og keradetta Hollands Uafhængender det Havne garanterte de Franske. - Den gamt Regieringstedeven aftet, og Amiedammen fornødende Regelands som saa sig. straf de Franske, i det Sag. Nises og Slaverste. Fader sig. Dig de Franskes Løber: Gangsløsninger, et meneturrig efter erfare, hvad det og ange af det hollandske Ranskes. Vi høre der faaet fra Ansinde, en næsterdansk Fra Comant at den 20de bort, kommen den Dareste Fr. . Lade, Dendersen, havet følgende Eftererminge. fortkomme: Tænger, digt. Jm.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Paa Fabedragterste DaJ S 2 Marges der. dersaade forsiten. en Bergense, som agtigt faaet derved, at de sig. sinsternærmeds sig. Nag Passagt, som paa nogen T. den være deressant med at commiteenserdengt Saade: til Reisepaa, mas andet har det bryste, at forsyn, dette Borgnskab me Vaaben. De forinde sig dæseanden Afderende Dørermester Straa man, og forene sen dine Middel, som er meste urage, til at vedligeholHoveder for at Alling skulde gaae rolgtal, dersom man overlod dem Uddeelelsen af Vaabnene, og tillige strax 322 Ordre, at man Militamt eller Personer af der herværende borgeringe Dindeselskab forstærede Borgernenderes Glæde. Men Borgernes Ansøgning han først udsatte Kl. 3, og siden igien til Kl. 9 1/2. - Tældgildkom Dargeren Franingssag endnu en anden fransk Ostitteret Staden, hørte gaae tilkiende den Bistand, som Dørgerskabet havde at vente af de Franske, dersom det vilde giøre sig for. - Herpaa forandrede Sagernes Forfatning sig. Commandanten Setanken kamt Under handling, og da han kom stærk i Kalde, saa han Befale til Garnisonen, at ikke sætte sig mod Borgerne, og meget mindre er forneslige dem. Ovenmeldte Borgere gierde nu følgende Publication bekiendt: Fræbed, Lighed, Brederskab Værdige Medborgere. For at forekomme af Forviering og al Uarden, bliver det gode Borgerskab bekiendtgiørt, at de Borgere, som hans paataget sig Revolutionsværket, saae i Eders Navn paalagt denne Stads anværende Commandant General Salanten : gedlægge i Morgen hidsig sit Commandantskab, saalen og fortløbende have udnævnt dertil Dargeren Kranen af, som i Maren skal blære indsat, hvorhos et baade, at dette det Skridt skulde blive antaget. Tillige vente og 2 Eders Retskaffenhed, at ville adrage at til 2 redligeholde Roligheden, og til at forhindre, at ingen Persaa eller Eiendom og fornemmelig ingen Magten af Sarnisonen have fornærmet. Dette er vores ales gaAnmesning agtigende Venner, de Franskes, og Koes følle: Daas, den saanen til de Kragenhaste Forlangende. Skulde øvrigt nogen gane Hielsgadig, kan den vende sig en Redelens Commissionen, som golder sine Forlamigive Karestrædet i Herberger Kassedom Paragde Jan.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
J Fredens første Aar. 1795. I Kirsvage Lommet grens Navn. rende Aar. Detti. saase, saa læger.) Kagen, den 4de Jan. J Forgaas om sig første Farvandt Dinianske kommanderende General Hagen Labæres i Uge. Sammestads skal man har meget og saaneret med de Franskes. Og giel, og i Amstiene skal ogsaa saa nære gaae i kaste Orden. Den enesterhaske Kalder den bragt da Stæder over Dagensen fra Entagen til Saaren i Fusland. J Saargget og stor Deel af den Aanderske melse igiennemg ogsaa haves gaderi Saa Nat Jnsantient afdagerganske Tales. Ane disse trække i største Hast mange Mansigtetram de Franske 22 me sig Overyssel. gangen er er det 4de af de allerte.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Vistadsag, den 27de Januari. Røgtet gaar, at da det beslandske Armee det Arede erersmet sig til de Franske. J det Halverske udskrives nu mange Retter.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
at af et Brev fra Bergen, dat. 21de Januarii. Den 20de hamt om Morgenen Kl. 7 erkom der i Byen en ulykkene Jldebrand, derendes om Middagen Kl. 2, i høi ken Tid forlænd 30 Haffergemtrent 20 Partier Pakboden bleve lagt i Aske. Den 3dkom i Madame Halderne Søegaard, og saaes allerferstligiennem Taget af Pakboderne, men hvorfra den havde sin Døringelse, et eneng ingen de kende. Den strækkede sig indefter til Nye Almindingen. Saden og Markenenn, og udefter lige til Roskirken paa de der Side, da alle Halene paa begge Sider af Peranebrygger trand, og paa øvee Side trændte nedst Spanes Huus ved om Haagesland offeralstandse Jlden oven for begynde man at nedette mit Vaaningsdags, men da Kanaar 3: J. den standser ved Dagnet Baghuus, stav mit Huus for at bide ganskeneskeven, og med en Skade af 5 til 600 Rdlr. saa at jeg en Tid af 3 Uger neder kan komme til at sigter derind. At ikkabele Byen afbrændte, derfor kan i næst Bud, fornemmelig takke de franske Skibe som laae i Nyedern, tolkendrede med Skud for Fæstningen og strax indfandsig en Haben Officerer med 1200 Mand ret J den, forsyne de med Dannegandre Redskabet andrettede langt meer endellevares alles gode Drandanstalte har afhognier ventede ske Speier udmærkede sig. Maneder at naarnes ogsandt efter kommen til Skade, undtagen ten af de Franske, der at beledsag stærkt, at han 3de Dagen efter og 2 fallene. af Tagen og stage sig fordnede. Fra af de franske Officerer sedeele stians øvet Sides paa paa Danners Tag røbs Agges kasse andre Sal ogsaa Tager fort: daadigede saade var Undergegods. Værgerskabet Kiød sammen for grasserere Mandskaberen Sorter Par, men den ren Conradert 2 kan Forgtig at Passager skaldsværd tager, daget landet Tanggagtigen var uddeles tilde mest Brandige hvorfor denne Desin ning tienstand et. Rutuskrev da Destamtmanden og Magistraten dame Taksigelses Den forderes Krild og Tiendte harket af 2 Raad men og 2 kantrede Barnere blev bragt ombord i en mandeuren, tilligemed 5 De gaveder rød Viin til en liden Forselskning for Mandskaber, har efter naale Væger ger, dere modtagne. Commandeuren udbad sig Tilladelse at tillende Ratte al Conventen det Dren, som han ved denne denlighed havde modtaget. Ettrat af et andet Bortkomme Dito. Den 22de Januari at forveret Bor en ulykkelig Dag. Derede Kister No. Aandag i Nyrtekrablevlag. i 1 Timer. En anling og strækkeg Dag forenet med den stærkeste Frøst, dog til Lykke ingen Vind, estere havde maaskee den dele Dyestaa til Fr. Tak skede her værende franske Salg, der paa Dirsaattet kom i Land 1300 Mand stærk, og og og stikke faaer denne Huse, da havde Mykker blevet meget ligger, og hele Districtet har en Nordags ømme: ligviis gaaet ingen. Det var aderete Jld i Nørknien, som dog lykkelige blev slukket. Venskabssangaaer de kiette Franske strømmeraf enhvers Mund Eittra Jlden paa fordie saae man Folk paa Gaden i en hasiastisk Skade at omfavde de Franske med tarefulde Orne. En Mand af disse, bare Folket død og ere lemlæstede. Skaden beregnes til 200,000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Horsens, den 30te Januarii. Torsdagen den 23 Januarii havde Bildhugger Hr. Jens Hiren i Horsens foranstaltet et Darpaa Byens Raadstue, brevettrings Selskab af Byens Jndvaanere, og nogle Uden børs efale Stænder og Classer, Borgerlige og Militaire, med Famrer, forsamledes om Aftenen Kl. 6, og i denne bald Samfand ned og meddeelte hverander den ustrømtede taknemmende Glæde, hvortil ret gode Konges Fødselsfest. maatte opforder ethvert godt dansk Hierte. Over Bordet erstaae, unde Glasiner Kang, Himlens Velsignelse over Kene Christian den Syvende og den danske Regiering; 2de Sange, digt det Brug for denne Fest, bleve afstungne med eenstemmigs Harter og Manden hvort engere bad Held og Lykkever Kangehuset, og bevidnede sig søndre Henseenbede Tak til Kong Christian den Fredegade, for den Fred, Sikkerhed og borgernde Lyksalighed, som danske og norske Undersaatter nyde under Hans møde, retfærdige og vise Regiertag, i denne Curerat almindelige Fordrings og Elendigheds Tid. Efter Bøndet fornøiede Selskabet sig igien med Dands. Hensigten af denne festlige Forsamling havde man søgt at udtrykke i denne korte Jndskrift, som var anbragt paa Raadstuen, paa Dannekongens Fest tør Danske alede være, "Og samles, Ham, hans Son og øde Raad til Ære. Dagen tilien, den 23 Januarii, havde et anseelige Sel skal i Dyer; Skippere og Handelsmænd høitidelig celedre ret Hs. K. H. Kronprindsens Fødselsdag med et munter Bal. Lalundborg, den 3die Februarii.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Hans Majestæts Fødselsdag, den 29de Januarii d. A., bler at det Callundborgske patriotiske Præmie=Selskab, høytideligholdet en talrig Forfatning, af sammes, saavel Jnden som Udendes Medlemmer. Kl. 5 Aften forsamlede Selskaber sig, en Koncert der opført, og en Tale om Fredens herlige Virkninger, heden af Selskabets Forstander. De som havde vundet da udsatte Præmier fremkom, paa Ta rens Anmodning, og medtog samme af Selskabets Casserer, hvorpaade, med stere Nærværende, istemmede en Forkesang. Af de udsatte Præmier, bleve disse pundne, nemlig, af Skomagermester Grans Pedersen for Pandtlæder Karen Engildrerde, Karen Møller og Johanne Kirstine for Han find, Jens Nielsen Rold, Beret Kieldsen Bastrup og Ole Michelsen Rørene, for Lax sikkerte. Efter Talen og atter en Concert opført og derpaa begge Selskabet sig til Søltning, brer Hans Majestæts og samtlige Kongehusets Velgaaende, med glade Hierter og varm Ønsker for Konge beste, Lande: Vel og vedvarende Fred, der gientaget. Efter Maalinger forraadede Selskabet sig med Dands. En Gave blev af Selstabet givet rigte Huusgemes Hytaalelse; deenden gade og sigtig Selskabeskridtagen parattede Arbeies Talent, haane med et Middagsmaade. uddeelte Præmier, til fattighede Opmaaning fr. Lemsel- og andre. Til behagelig Efterretning for de fraværende Medlemmer, meldes tillige ved denne Leilighed, at Selskabet har foruden sine aarlige uddeelte Præmier, anlagt og iværksat afvigte Sommer et Belt-Fiskerie, som med alt Tilbehør, af Baad, Redskaber Garn og Vaad, har kostet Selskabet over 250 Rdlr., og hvilket Fiskerie, ikke det sidste halv hundrede Aar her fra Stedet er bleven drevet.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
AVETIisk MENT. At Almagten har behaget, Fredagen den 30te hujus ved en rolig og salig Død at bortkalde min værdige Broder, Poul Schiolborg, forhen Kiøbmand udi Moss, i hans Logie udi min Svoger Talberg Nielsens Gaard her paa Stedet, bliver herved communiceret for hans og mine Velyndere, Venner og Familie. Overbeviist om eeltagelsen af en kjerlig Broders Tab for mig og min Søster, Madame Talberg, Nielsen frabedes al Condolence paa egen og hendes Vegne af Jacob Schiolborg. Frederichsstads Forstad i Norge, den 31te Jan. 1795.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Da det ved allernaadigst Bevilling af 7de Martii 1794 for undte Proclama udi Skiftet efter Præste Enken Madame Bloch af Ørsted og forhen afdøde Mand, Hr. Mathias Lorenzen, Bloch, udløber den 18de April førstkommende, saa bliver i dette Stervboe en Skiftesamling foretaget udi Østed Præstegaard Tirsdagen den 21de April næstefter, til hvilken Tid man formoder Skiftet sluttet; thi bekiendtgiøres dette herved ey allene for dette Stervboes Credi= og Debitorer, men endog for samtlige Arvinger, der behagelig ville møde eller møde lade paa forommelte Tid og Sted; og da ikke flere Arvinger have under Skiftet anmelt og legitimeret sig, end paa sal. Madame Blochs Side: 1) en Broder Datter Elisabeth Sophie Anders Datter, af Ørsted; 2) en Søster Datter Madame Gedsche Anders Datter, Sr. Christen Poulsens i Fridericia; 3) en Dito Madame Cathrine sal. Lunds af Colding; og paa sal. Hr. Blochs Side: 1) en Broder Johannes Lorenzen Bloch af Wiborg; 2) afg. Peder Lorenzen Blochs 5 Børn, nemlig: 1) Lorenz Pedersen, 2) Anders Pedersen, 3) Mathias Pedersen, 4) Andreas Christian Pedersen og 5) Richen Peders Datter sal. Hans Kraves, saa indkaldes herved ey allene disse til den bestemte Skiftesamling paa lovbefalet Maade at møde, men endog, om andre Arvinger ere efter de Afdøde, da de tillige at mede og beviisliggiøre deres Arve=Rettighed, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ørsted ved Randers, den 22de Januarii 1795. Ch. Gøzsche, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Efter som fordum deputerte og commercerende Borger Hr. Pet i Jversen for nogen Tid siden her i Staden ved Døden er afgaaet, og da for at treffe Rigtighed imellem hans efterladte 2de Børn, af hvilke Datteren endnu er umyndig, en landsbrugelig Proclama saavel til Creditores som Debitores Masse er bleven holden for nødvendig; altsaa bliver alle og enhver, som til hans i gammel Haderslef liggende Wohn= og Nebenhuus, Bracke, Koppeln og øvrige ganske Efterladenskab cum pertinentus, det maatte være af hvad Grund det ville have nogen Fordringer eller Tiltale herved sub pæna præclusi & perpetui silentii citeret og befalet, at de nærværende forinden 6 og de fraværende forinden 12 Ugers Forløb a Dato publicationis hujus proclamatis deres Fordringer i Stadens Secretariat at angive, de i Hænder havende Documenter og Brevskaber originaliter at producere, deraf troværdige Gienparter tilbagelade, de Fraværende ogsaa Pocuratore ad Acta, under Stadens Jurisdiction at bestille og dernæst Rettens videre Forføyelse at forvente; Ligesom og de som Defuncto med Skyld maatte være forfattet, eller og af Stervboen noget have i Hænderne herved bliver anviist, dette ved dobbelt Betalings Straf og Panterets Tabelse at arbetale og indbringe. Hvorefter de a. Haderslet, den 24de Jan 1795. (L. S.) Borgmester og Raad sammesteds. A. C. Neuboessel, Secr. cir Ved Registerings og Forseglings Forretningen efter gensCappels Enke Marie Hendrichs Datter, som boede udi det saakaldede Blokhuus under Stamhuset Westervigs Gods i Thisted, Amt, hvor hun Natten til den 10de December sidst er bortdød, blev af tilstædeværende anmelt, at den af øde skulle have havt 2de heel Brødre, hvis Navne de ey erindrede, som beggeskal være bortrømt til Holsteen, den ene for omtrent 40 Aar siden, og den anden nogen Tid senere, men om disse Brødre endnu ere i Live eller døde og efterladt dem Arvinger, vidste ingen at give Forklaring om. Vel bliver der intet at arve, da Boet neppe strækker til Begravelses Bekostninger og anden allerede anmelt beviislig Gield, dog paa Grund af allernaadigst Placat af 26de October 1792, bliver herved disse vende den idødes Brødre, eller Arvinger i de Kiøbenhavnske Berlin ske Aviser 3de Gange med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde eller møde lade, om de under dette Skifte, (som til de ordentlige Tider efter Loven foretages), maatte have noget at fremme. Westervig=Closter, den 12te Decbr. 1794. H. C. Maldrup.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Den efter sal. Proustind Woldum i Høieringe Præstegaard forseglede Boe, er sidstleden den 20de og 21de d. Maab net, regist ret og burderet. Siette Ugersdagen er Tirsdagen den 3die Martii førstkommende, da Skifte=Retten ønskede i bemeldte Hvirringe Præstegaard og Formiddagen Kl. 10, en Samling af Arvingerne, de Myndige enten selv eller Befuldmægtigede og den Umyndige ved Værge og Formynder, for at prove om en Forening med Enkemanden Hr. Prousten kunne blive muelig, eller og at bestemme Boet til Auction, da der forindvintet videre til Skiftets Fremme kan foretages. Horsens, den 26de Januarii 1795. Chr. Brøndsted.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Borger og Beendreier Christian Fischer er her i Byen afdød, og hans Boe taget under Behandling; bemeldte Boes Creditorer indkaldes herved at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for os inden 12 Uger fra Dato, eller have Skade for Hiemgtild. Horsens, den 26de Januarii 1795.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Borgemester og Raad. F. A. Ved det Høikongelige danske Cancellies Resolution af 18de October sidst, tilstillet S. T. Hr. Kammerherre og Stitsbefalingsmand von Buchvald til videre Bekiendtgiørelse for alle Vedkommende, er det resolveret, at den civile Øvrighed og Skifteforvalter er den der bør forrette Stifter efter de, der i Provindsen boende Jøder, som ved Døden afgaae; thi bliver i Anledning heraf, Jaderne Levin Marcus a Fridericia og Bendix Koppel her i Nyeborg, som hidtil har antaget dem Stervboet efter den her i Staden af deres Nation bortdøde Jøde Abraham, Marcus til Behandling, herved in kaldet snarest mulig til mig som Byefoged og civil Skifte Forvalter her paa Stedet, at astever alt hvis denne Stervboe maatte vedkomme, være sig Documencer, Bøger og Papirer med samt Stervboen tilhørende rede Midler, alt af hvad Navn haves kan, som vedrører dette Stervboe og af dem hidtil maatte være modtaget, at et lovlig Skifte derefter af mig behørig kan vorde foretaget og paa lovlig Maade slattet. Ligeledes indkaldes ogsaa herved alle dette Stervboes Vedkommende, være sig Arvinger, Credi & Debitorer at møde i dette Stervboe inden den i Loven foreskrevne Tid, enhver med behørig Legitimation i alle Henseender, paa det dette Skifte saavidt mueligt kan blive fremmet; da og imidlertid til Vedkom mindes Efterretning anmeldes, at et lovlig Proclama til saadan Ende, naar samme kan vorde læst for vedkommende Retter, behørig skal blive udstædt, og Skiftet derefter snarest mueligt blire stattet. Nyborg, den 13de Decbr. 1794. Bøyesen.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Paa Arreschou, under Grevskabet Muckadell i Fyen, er Gartner Jeppe Han en Lund ved Døden afgaaet og efterladt sto 3 Børn og 5 Bernebørn, og da 2 af de sidste, nemlig Han Christian Christiansen og Peter Christian Christiansen ere fraværende, og hvis Opholdsted ei vides, saa bliver de med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato at regne, herved indkaldede at møde ved Skiftet, som om muligt, sluttes sidstmelde te Tid. Brobyegaard, den 17de Januarii 179.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Paa den høie Skifteforvalters Vegne, Hardt.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Udi Egense Degneboelig, under Baroniet Lehn, er ved Døden afgaaet sidstleden 10de Januarii, Tieneste Pigen Maren, Sørens Datter, hvis ringe Efterladenskaber, strax efter Anmeldelsen, er taget under lovlig Skifte=Behandling, men hidindtil ikke været mueligt, at faae oplyst, hvem fornævnte Afdødes Ar ringer ere eller om nogen en alt ibliver Arvingen saavel som Credi= og Debitorer til forbemelte Stervboe herved i Føl ne Placaten af 3de og ger 1792, 3de Gange efter hinanden indkaldet, at mode paagnilde Skriverstue 6te og 12te Ugers Dagen fra undertegne Dele, hvor Skiftet bliver for taget og om mueligt sluttet: til Legitimation medtage lovgyldige Be veer, hvorefter enhver for sig skal ved rfares den Ret, som Loven og Stervboens Tilstand medfører. Hvidkilde pr. Svendborg i Fyen, den 19de Januarii 1795.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Paa den høye Skifte=Fovalter S. T. Hr. Kammerherre, Baron Lehns Vegne, N Morck, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Herved advares alle og enhver, der har overleveret noget til baandtaaet Pandt for laante Penge til min Kone, forhen En te af sal. Kiøbmand Hans Kaare i Nyekiøbing paa Falster, at de indløser samme i seeneste 6 Uger fra denne Bekiendtgiørelses sidste Dato, i hvis Mang Uhrmeldte Panter vorder stillede til offentlig Auction, og forbeholder lovlig Regres for det Manglende. Videre indvarsles alle som formene sig at have nogen retmæssig Krav paa bemeldt, min Kones Boe, det hidrøre af hendes forrige Mands afdøde Kiøbmand Hans Kaare Handel, eller andet i navnlige Maader, da at melde sig hos mig Undertegnede i Calvigslund paa Falster, som hendes nu værende Mand i seeneste 6 Maan der fra denne Bekiendtgiørelses Datum, da enhver skal vorde sastisfacerede, og en skiønt min Kone er vis paa at ingen slige retmæssige Fordringer er eller kan formenes, saa skeer dog denne Jndkaldelse til end ydermeere Sikkerhed for Eftertilen, da ingen Fordring i nav lige Maader efter besagte Til modtages eller accepteres. Ludvigelund under Baderuppegaard i Ønsløv Sogn og Nyekiøbing i Falster, den 30te Januarii 1795. Henrich Christ Torværd.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Da der endnu ikke har indfundet sig nogen Liebhabere : Følge min Kones, forhen Enke af Kiøbmand Hans Kaare i Nyekiøbing; hendes gjorde Bekiendtgiørelse i den Berlingske Avis, under 30te April f. A., som har gjort noget antagelig Bud for min eiende Kiøbmandsgaard her i Nyekiøbing paa Falster, hvilken er beliggende paa et nærsomt Sted i Byen, tæt ved Skibe Broen, følgelig sær beleilig for Udskibning og Handel, fra Lolland, og i øvrigt har de Beqvemmeligheder, som en Kiøbmandsgaard i alle Dele bør have, saa har jeg i Sinde, ved en eneste Auction Tirsdagen den 3die Martii førstkommende, at lade bortsælge fornevnte mig tilhørende Gaard tilligemed 4 Huse i bemeldte Nyekiøbing, som er indrettet til Leievaaninger, alt paa antagelige og billige Conditioner, og om nogen Liebhabere forinden skulde underhaanden derom slutte Accordt, skal samme blive kundgjort til Liebhabernes Efterretretning og Auctionens Standselse. Nyekiøbing & Ludvigslund under Bod rupgaard i Ønsløv Sogn her i Falster, den 30te Januarii 1795. Henrich Ch. Toxværd.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Efter afg. Veiermester og Collecteur Frederich Ostenfeld her i Byen, vorver Skiftet foretaget 6te og 12te Ugersdagen, nemlig den 16de Martii og 27de April førstkommende det paa Saxkiøbings Raadstue; hvilket efter Boets Omgandigheder herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøres, til den Ende, at Creditorerne bemeldte Tid vilde mekomme med deres Krav, og Debitorerne at betale hvis de skyldig er, saa fremmer vil undgaae Sogsmaal. Saxkiøbing, den 2den Februarii 1795. Colling, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Onsdagen den 18de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver foretaget offentlig Femte og sit Auction over efterskrevne afgangne Veyermester Ostenfelds Stervboe her i Byen tilhørende Eiendomme: 1) et Huus, bestaaende af 10 Fag til Gaden og 17 Fag Sidehuus i Gaarden og 9 Fag Tverhuus, med i Stuerne værende 3 Jern Bielægger Kakkelovne, Gaards= og Haugerum; 2) et Huus, bestaaende af 9 Fag Huus til Gaden, 2 Fag Qvist og 4 Fag Baghuus i Gaarden, med Gaards- og Haugerum; begge visse Huse ere meget beqvemmelig indrettede til Beboelse for honette Familier; Liebhaverne vilde behage ermelte Tid og Sted at indfinde sig da samme uden stere Auctioners Foretagelse bliver bortsolgt. Saxkiøbing, den 26de Januarii 1795. Colding, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1795-02-09
Paa Giedsergaards Forstrands Grund, under Nyekiøbings Amt paa Falster, er fra Stranden ved Giedesbye inddreven og opbierget en liden Ege=Baad af som Boers Størrelse og med et fast Sæde udi; hvilket herved bekiendtgiøres, paa det at samme Baads Eier inden den i Loven foreskrevne Tid, med behørig Legtimation, kan affordre samme, imod Bierge=Lønnens og dette Avertissements Betaling til bemelte Giedsergaards Eier. Giedsergaard, den 27de Januarii 1795. J. C. Friis. get Asiatiske Compagnies Directeurer unde fornødent herved D at bekiendtgiøre: 1) At der med det til 11te December d. A. bestemte Udbytter Udbetaling fra nu af skeer begyndelse. 2) At Udbyttet alle Sognedage (Løverdagen undtagen) i den sædvanlige Contoir-Tid kan afhentes i Casserer-Contoiret. 3) At intet Udbytte betales til Actie Eyerne forinden de have indleveret Bogholderens Interims Beviser for de gamle Actiebreve, eller behørig omvexler disse mod nye Actier. 4) At de 113 gamle Actiers Eyere, som endnu ikke, alle Directionens Anmodninger uagtet, have afleveret deres Actier, fornemlig bedes, at lade sig dette Avertissement tiene til Efterretning. 5) Endelig bringes i Frindring, at Fyeren af Actien Nr. 1419 lydende paa Ihændehaveren, ey endnu, uagtet alle hidtil skeete Peremtoriske Indkaldelser, har erklæret at vedblive som Interessent efter den nye Octroy af 21de Martii 1792. Christianshavn, den 17de November 1794. Skibsted. Cramer. F.