JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Ministeren Addington erklærede : Man synes, at finde saa stor Fare ved Freden, men man siger ikke, hvorledes Krigen skal afhielpe denne. Jeg agter mig lykkelig ved at have bidraget til at slutte Freden. Frankerigs Forstørrelse smerter mig, men jeg troer ikke, at det i samme Forhold har til taget i Magt. Vor Fredsetat er dobbelt imod den forrige. I Aaret 1792 havde vi 13000, nu 46000 Matroser. J forrige Aar beløb Udførselen af vore National Manufacturer sig til 24, i Aar til 28 1/2 Mill Pd. Sterl. Overskudet af deconsolid rede Fonds, som vi havde antaget til 4 1/2 Mill., vil i Aar lige ti 6 Mill. Den ufunderede Gield, som man beregnede til 20 Mill, vil i Januarii kuns være 14 Mill. Adskillige andre talede for og imod Freden; Debatterne endtes den 24de med Takadressens Antagelse. J disse Debatter have alle Portere i begge Husene været enige i den vigtige Punkt: At kuns en omhyggelig Aarvaagenhed kan betrygge os for de Farer, hvormed Frankerigs Tilvertruer os." - I Underhuset talede Hr. Ellionog den unge Lort Temple heftigst derimod. Den sidste sagde: Nei, vi Greenvilles Parti ) ønske ikke Krig; thi vi see ikke nogen Mulighed, til et lykkeligt Udfald under det nu værende Ministerium, men vi ville aabne Øinene paa Folket over dets Farer og over de Forurekkelser mod National=Værdigheden, som Ministrene have tilstædet. Hr. For talede vidtløftig imod Lord Temple og hans Venner. Han bragde endog Hertugen af Brunsvig Manifest i 1792 i Erindring og talede om de Virkninger, de havde gjort paa de Franske. Han beklagede, at engelske Parlamentslemmer udstødte fornærmelige Udtryk imod de franske Regierings Overhoved paa en Tid, da Lord Whiworth gjorde General Bonaparte sin Comptiment. Vel var Storbrittanniens Forfatning kritisk, men det havde intet frygte af den franske Nation og Regiering. Man havde i Paris viist ham en londonsk Tidende, hvori stod: JmedenEngelland vilde angribe Frankerig med Flaader og Armeer vilde de Franske vel angribe Engelland med andre Vaaben, end Blæk, Pen og Papiir. Han vilde udlægge disse Ord: som en Opfordring til Snigmord paa Regieringspersoner, men blev fra alle Sider kaldt til Orden.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
De kongelige Ministre, som angribes saa haardt af Greenvilles Partii, søge at forstærke sig. De stal have tilbudeLord Moira en vigtig Post i Ministeriet. Han vilde blive en vigtig Støtte for dem. De skalle ogsaa have tilbudet Hr. Tierney og Grey Embeder.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
J Krigsdepartementet arbeides endnu stedse med Jver Garnisonerne i Gibraltar og paa Maltha forstærkes saa anselig, som om de skulde udholde en Beleiring - Ministeren Addington har allerede talet i Underhuset om Udgivts Etaten for Sømagten, Landmagten, og Artilleriet i Aaret 1803 Han erklærede paa Admiral Berke eys Spørgsmaal: "Af man endnu ikke siden Definitivfredens Slutning havde kunnet tage nogen Aftale med det spanske Hof om de Engelskes Brændehugst i Hondurasbayen, heller ikke om andre Handelsgienstande, men at Gesandten Frere uopholdelig skulde sysselsætte sig dermed.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Et hollandsk ostindisk Skib bestemt med Tropper og Krigsfornødenheder til Cap og Batavia er strandet den 23de ved vore Kyster i Nærheden af Dover. Af 472 Mand ere kun 12 reddede. Mandskabet bestod blot af Militaire, hvoraf de fleste vare hvervede Tydskere.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Syv Transportskibe af den Jndiske fra Ægypten tilbage, vendende Armee ere strandede i det røde Hav, Mandskabet er reddet.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Efter et Brev fra Bombay er i Egnen af Casbin i Persten, udbrudt et Oprør, som har bragt endeel Kiøbmænd til at flygte til Jsphahan. Det hedder ogsaa, at Russerne samle sig stærk paa Grændserne.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Skrivelse fra de Schweitzerske Grændser den 26de Novbr. Den første Consul har nu udnævnt en Commission, der blot bestaaer af Personer, som ere fuldkommen bekiendte med Schweizes Anliggender. Disse skulle i Paris gaae den helvetiske Consulta til Haande med Raad og Daad for at give vor Stat en fast og passende Constitution. Denne Commission bestaaer af den i Schweiz forhenværende franske Gesandt Exdirectoren Barthelemy, Perrochel og Verninge og den første Secretair Loquiante
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Den franske Overgeneral Ney besøgte nylig i Følge med Præsecten Fængsterne i Bern, hvorfra 2 franske Batailloner ere brudte op til Solothurn. Alons Reding, Badinger og Hartmann von Thunstetten. ere nu blevne løsgivne af deres Arrest i Fæstningen Aarburg. og igien satte i Frihed. General Bachman har i den Zürichske Tidende erklæret det Rygte, at han i Costanz hvervede Tropper, for ugrundet. Commissairen Lauther, som var afsendt fra Bern for at tage Frickthal i Besiddelse, har sammesteds funden Vanskeligheder og maa uden Tvivl vende tilbage med forrettet Sag.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Fra Paris har man den officielle Efterretning, at de 5 Schweitzer Regimenter, som blive underholdte af Kongen af Sardinien, nu skulle trække deres Sold af den franske Regiering. J nogle Districter af Graublindten, især i Jlan- og Dissentis, ere udbrudte Uroligheder, som dog reise sig mere af Brødmangel end formedelst de politiske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Skrivelse fra Wien den 27de November. Man taler endnu om, at en af den første Consuls Brødre, kan ventes hertil for gandske at bringe Skadesløsholdelsessagerne i Rigtighed. Erstatnings Tillægget for Storhertugen, af Toskana ved det Eichstadtske synes nu ikke meere at komme i Betragtning. Man troer, at han vil erholde noget vigtigere i Jtalien
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Nogle herværende Handelshuse have fra Semlin og nogle andre Stæder paa de tyrkiske Grændser faaet den Efterretning, at Staden Constantinopel skal tilligemed Seraillet den 26de October have havt Lissabons Skjebne i Aaret 1755 og for største Delen være bleven ødelagt ved et skrækkeligt Jordskielv. Andre formodentlig overdrevne Rygter sige, at Constantinopel er ved Jordskielvet gaaet under.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Underhandlingerne imellem Preussen og Bayern angaaende Omtuskningen af nogle Bambergske og Würsburgske Amter skal have en heldig Fremgang og næsten være endte. Jmellem Churfyrsten og en anseelig tydsk Magt skal være vigtige Underhandlinger i Værk angaaende Tydsklands tilkommende Kirkeforfatning.
Berlingske Tidende, 1802-12-10
Skrivelse fra Paris den 29de Novbr. Militair=Conscriptionen bliver nu dreven med Eftertryk i alle Republikens Departementer og Præfecterne maa indsende deres Beretninger directe til den første Consul om Fremgangen eller hindringerne til samme. Man troer, at der i stedet for 60000 vil denne Gang blive stillet 140000 til virkelig Tieneste. Som bekiendt har General Jourdan i Aaret 1793 givet den første Jder til Conscriptionen, som saa gandske er efter den første Consuls Hoved, at han nylig skal have sagt: General Jour an fortiente herfor enhver Belønning. Det hedder, at de fleste ny udtagne, skal til Foraaret formere en Leir i Nærheden af Rhinen, som Bonaparte vil med megen Pomp besøge. Jsteden for de store Parader skal i Fremtiden. komme store Mynstringet ligesom ved de øvrige europæiske Krigshære. Deputerte fra alle Æreslegionens Cohorter skal indfinde sig ved disse Mynstringer, hvor Bonaparte i Fremtiden vil uddeele Æresvaaben til de unge Krigeres Opmuntring. De engelske Tivenders Paastand, at Besiddelsestagelsen at Martiniqve vilde lide Forsinkelse, er nu modsagt derved, at Moniteuren officiel melder saavel denne Øes som St. Lucies Overgivelse til Republiken den 14de Septbr. Ti Dage derefter havde mange Koffardiskibe fra alle Havne i Frankerig, indtaget Ladninger i Martiniqve og vare allerede i Begreb med at seile derfra De fleste Skibe vare fra Marseille. Fra Cayenne har man de behageligste Efterretninger. Alting var der i Orden og Kolonien organiseret efter de ny Grundsætninger.