JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
J Aarhuus Avis af 1ste Angust læses følgende: (Jndsendt fra en Landmand.) Markfreden, er næst Landefreden, den største Velgierning, Regieringen har skienket Landet. Den om hiin nys udkomne Anordning er, efter Jndsenderens Formening, et heldigt Værk, aldeles svarende til sit vigtige Formaal; i det mindste svarer den til Alt hvad Jndsenderen har hørt tænkende Landmænd yttre om hvilke Messurer, der vilde være de vigtigste og kraftigste for denne almeenvigtige Sag. Denne Lovgivning maae gjennemtrænge enhver sand og for Sagen skiønsom Patriot med Taknemmelighed imod Kongen, imod det Høikongelige Rentekammer og imod det Kongelige Landhuusholdnings selskabs Bestyrere, og opvække Haab om lige kraftig og heldig Virksomhed for hvad af Vigtighed, der endnu kunde være at giøre til vort velsignede Fødelands Landvæsens og almindelige Oeconomies Fremme; f. Ex. de slette Udskiftningers rigtige Omgiørelse, fremskyndet ved offentlig Understøttelse. til Lettise af de derved faldende temporære Byrder;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
Kornvarenes Forhandling efter Vægt, udenlands Luxusvares Forviisning ved kraftige Love, thi vor Tids Patriotisme kan være stor, men dens Forfængelighed og Letsindighed er større, hvorfor det ikke er at haabe at der i denne Post kan udrettes noget uden kraftige Love, hvilke, uagtet de udførlige philosophiske Demonstrationer, der ere offentliggjorte om det Modsatte, dog nok maatte frembringe nogen, ikke ubetydelig, god Virkning for Sagen, saafremt nemlig Hengivenhed til Luxus er en Lidenskab, og saafremt Lidenskaben tilfredsstiller sig hyppigere naar den er ubunden, end naar den er belagt med Baand, der kunne om ei ganske hemme, saa dog tvinge den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
Kjøbenhavns Børs d. 5 August. Cours. Hamb. 2 M. 472, a vista 480. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. - Rbdlr. - s. Paris 2 M. - . Spec. 485. Specier solgtes til 29 Rbmk., Toldspec. - Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 100 pr. 100; Oblig. 86. Norske Rbksedler 26 a 26 1/2. Dito Species. 19. Svenske Sedler 7 Mk. 14 s.a 8 Mk. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
Blandede Efterretninger. Sande Præstegield i Jarlsbergs Provstie, den 13de Juli. Et frygteligt Uveir rasede her den 10de d. fra Kl. 10 1/2 Formiddag til 1 Eftermiddag, med Torden, Plaskregn og Hagel. Begyndelsen faldt smaae Hagel, men tilsidst af en Valnøds Størrelse, som laae en Fod tyk paa Veie og Høider, og Jismassen er endnu ei, da dette skrives, smeltet i Skyggen. Uveiret gik fra Nordvest skraas igjennem Kirkebygden, og efterlod sig i denne Strækning Ødelæggelsens Spor Landmandens glade Haab om en velsignet Høst er paa mange Steder tilintetgjort. De Gaarde, som ligge norden og vesten for Kirken, have lidt det største Tab. Paa Præstegaarden, hvis flade Jorder laae meest aabne for Uveiret, er Vinterrug, Bygsæd, Ærter, Hvede og Liin aldeles ned huggen, og Havresæden meget beskadiget, Engen for en stor Deel afslaaet og nedlagt. En uhyre Vandmasse nedstyrtede i 2 Timer: den mindste Bæk blev en rivende Strøm, og det flade Land aldeles oversvømmet. Jngen af de ældste Folk i Sognet kan huske en lignende Naturbegivenhed. Dog - Herren være lovet, som satte Uveiret Grændse, saa at kun et enkelt Strøg af Sognet følte dets knusende Væld: (Norsk Rigstid.) Lund, den 23de Junii. J Forgaars skede her en Magister=Promotion, hvorved 29 Herrer, Candidater i Philosophien bleve, efter et Dagen iforveien udstædt Program, promoverede til Magister i Philosophien. Det, som bidrog til at gjøre denne akademiske Fest end mærkeligere, var, at derved bleve tillige promoverede som Jubel Magistrer 15 Mænd, hvilke alle for mere end 50 Aar siden havde erholdt Laurbærkrandsen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
Antallet af de Franske der ere udvandrede til de forenede Stater, skulle beløbe sig til 30,000. De have indskibet sig i Nederlandene, Holland, Tydskland og selv i Rusland. I America nyde de en uindskrænket Frihed, men have ingen politisk Overvægt. Joseph Bonaparte skal have noget Haab om, at turde vende tilbage til Frankrige. Clauzel og Lefebore Desnouettes ere i Ny-Orleans, Grouchy har forladt Baltimore og er gaaet til Nyyork. Jmidlertid søge Officererne af denne Nation endnu stedse at komme til Mexico eller Brasilien. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 63. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 August 1817. Om de Fattiges tiltagende Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Af offentlige Blade er det bekjendt, at samtlige Overøvrigheder skulle indsende til Cancelliet Betænkning, om hvorvidt det skulde være mueligt, at udfinde noget Middel til at hindre Tiltagelsen af de Fattiges Antal, da denne finder Sted i et saa betænkeligt Forhold, at vedkommende Sogne districter mueligen i Tiden ei ville være istand tilat yde det fornødne Bidrag til disses Underholdning, og, at de Ægteskaber, der i den senere Tid saa hyppigen indgaaes af unge Mennesker, der ingen Udsigt have til at forsørge sig og Familie, antages for at bidrage meget hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Denne Kundgjørelse foranlediger følgende Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
At de Fattiges Antal i den senere Tid meget maatte tiltage, er en naturlig Følge af de Krigsaar, vi have oplevet, og den Forstyrrelse i Forholdene, de have foranlediget. Pengevæsenets Forfald gjorde at meget af Formuen, i det den betydeligen formindskedes, paa urigtig Maade kom i Hænder, der ikke tilbørligen forstode at bruge Penge. De lette Maader, der overalt tilbøde sig til at fortjene Penge paa, og hvoriblandt især Caperiet og Speculationshandel kan regnes, foranledigede Overdaadighed, overilede Giftermaale og andre Onder. Med Pengenes Reduction og den tilbagevendte Fred begyndte de forstyrrede Forhold efterhaanden igjen at rette sig, men ligesom begge Deele paa den ene Side førte den gamle Tingenes Orden tilbage igjen, saaledes standsede de paa den anden, de forhen alt for lette Udveie til at fortjene Penge. Man begyndte nu at indsee, at det var Repræsentativernes Qvalitet, ikke deres Qvantitet, der fortjener at komme i Betragtning. Enhver vaagnede af sin Drøm, og følte at han havde skuffet sig selv. At en saadan Tidspunkt vilde og maatte indtræffe, var at forudsee, men at den vilde indtræffe saasnart, det ahnede de Fleste ikke. Jmidlertid havde Mange forladt deres sædvanlige tungere Sysler, for at søge de lettere; mange indladt sig i ubesindige Kjøbslutninger og Speculationer; mange indgaaet Ægteskab, uden anden Udsigt til at kunne føde en Familie end den, Øieblikkets forvirrede Forhold tilbøde. J Løbet af hine Krigsaar avledes Børn i Mængde, hvis hele Forsørgelse kun beroede paa, at Krig, og Uorden i de giensidige Pengeforhold skulde vedblive. De, som eengang havde begyndt at leve over deres Ævne, efterat have indladt sig i Fag, som de hverken besad Jndsigt eller Midler til at røgte vedbørligen, maatte forlade samme, gjeldbundne og forarmede. Til disse Onder kom endnu andre. Handelen og Søfarten, som tilforn havde ernæret saa mange Tusinde Mennesker, standsede, som en Virkning af saa mange gamle Forholds almindelige Forstyrrelse i hele Europa og den gjensidige Tillids fuldkomne Svækkelse. Altsammen Aarsager nok til at Fattigdom blandt et meget stort Antal Mennesker, blev almindelig. At Jorden aldrig vil være fri for Fattige, det har allerede Verdens første Lovgiver sagt, men Maaden, hvorpaa den Fattiges Trang skulde lindres, har næsten i enhver Tidsalder og i ethvert Land været betragtet fra en særegen Synspunkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
J ældre Tider overlod man de Fattiges Forsørgelse meest til den private Medlidenhed, sjeldent blandede Staten sig deri. J nyere Tider gjorde man denne Forsørgelse til en Statspligt, og Borgerens Medlidenhedsyttring blev ikke meere nogen frivillig Handling. Man kunde give Fattigdommen, men ikke den Fattige saa meget man selv vilde. Der blev bestemt Grændser for Medlidenhedens som for Tankers Yttring. Offentligen at give Almisse blev ligesaavel en Overtrædelse som at tage Almisse. Skulde der kunne herske Orden i Tingene, saa maatte saadanne Bestemmelser ogsaa fastsættes. Men her mødte adskillige Uleiligheder; der indfandt sig Almisselemmer i alt for stort et Antal; den, som ikke skjøttede om at arbeide og heller ikke ansaae Tiggerie for nogen Skam, fandt her Leilighed til at faae Penge, uden anden Anstrængelse end blot at erklære sig for Fattig; hvor kloge, erfarne og retskafne Mænd, der end bleve ansatte som Bestyrere, var det dog ikke altid mueligt, at uddeele Almisserne efter nogen rigtig Maalestok; da det var for vidtløftigt og for vanskeligt, altid at indhente den rigtigste Underretning om, hvorvidt Trangen var virkelig eller blot foregiven; hvorvidt Anbefalingen til Understøttelse var beføiet eller ubeføiet. Enhver Trængende henvistes til den offentlige Forsørgelse, og hver dertil Bidragende ansaae sig fritaget for sin Forpligtelse, at øve Medlidenhed mod sin fattige Medbroder. Staterne havde Møie ved at faae Bidragene tilveiebragte; thi skulde det overlades til enhvers eget Tykke, saa bleve de for ubetydelige og utilstrækkelige, skulde det skee ved Tvang, saa maatte selv den trængende Vindskibelige, der besad for megen Æresfølelse til at blotte sin Trang, ofte arbeide for den Ørkesløse, der manglede denne Følelse. Erfaringen har ogsaa lært, at Almissenydendes Tal voxte ligesom Fattigforsørgelserne tiltoge, og det synes i det mindste som om det, der skulde formindske Fattigdommen netop befordrede den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Efter de store Omvæltninger, som enhver langvarig Krig maa medføre, er et forøget Antal af Fattige en uudeblivelig Følge. Derom vidne alle Landes og alle Tiders Erfaringer. Ordsproget siger om Sygdommen: at den kommer hastig, men gaaer ikke saa let, og dette gielder ogsaa om enhver Krigs Efterveer. Kun langtsomt og efterhaanden kan det Onde afhielpes igjen, og det Forrykkede bringes i sine gamle Fuger. Kun ved Sparsomhed, Nøisomhed og Arbeide, naturligviis alt efter Ævne og Kræfter, bliver det Staten ligesom den Enkelte mueligt, at lægge de Saar, Krigen har tilføjet dem. Men fremfor Alt maa den gamle giensidige Tillid, og med den giensidig Hielpsomhed vende tilbage igjen. Meget, saare meget, vilde de Lidelser, som saa Mange i vore Dage sukke under, kunne formindskes, dersom saa mange Hjelptrængende kunde med nogen Sandsynlighed, at Hielpen baader, ydes samme. Men det er desværre ikke altid Tilfældet. De fleste, som søge om Understøttelse, er det sædvanligen kommet saa vidt med, at hver Hielp kun er et Synmiddel, fordi de begynde, hvor deres Fædre pleiede at ende. Man lever over sin Stand og sin Ævne, saalænge det kun er nogenlunde mueligt, naar det, man kunde behøve til sit Fags Drivt, er tilsat ved Overdaadighed, naar man ved Uredelighed, Skjødesløshed, slet Arbeide eller slette Varer har forskjærdset sin Credit og forqvaklet sin Næringsvei, saa raaber man paa de ste Tider, paa de alt for Mange, der tage Brødet ud af Munden, paa hverandre o. s. v. Endnu aldrig har jeg hørt en redelig og ordentlig, arbeidsom og retskaffen Mand føre saadan Klage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Fire Dages Reise i Sjælland. (Fortsættelse; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Som et Beviis paa Tidsalderens Barnagtighed fortjener at nævnes Uhrværket over Omgangen, tæt ved det søndre Taarn, med det mekaniske Spilleværk, Peer Døver og Kirsten Kimes, og den ved Siden af dem paa en Graaskimmel ridende Sanct Georg med en Drage under Fødderne. Naar Kirsten slaaer Qvarteer, tier Peer, men naar han slaaer Fuldslag, ryster hun ved hvert Slag paa Hovedet, og i det samme galloperer St. Georg, og tramper paa Dragen, at den giver et heftigt Skrig. At saadanne Optøier, maa hvert Qvarteer have forstyrret Andagten, og at Mange af Menigheden heller gad seet disse Løier end høre Præstens Tale, er begribeligt. Alligevel varede det dog lige indtil 1718 førend man, efter Provst Kruses, Anmodning, lagde Kabsun paa Hesten, det vil sige borttog den Lænke, der satte den i Bevægelse. Peer Døver har nu næsten et heelt Aarhundrede ikke havt mere Aarsag til at ryste paa Hovedet over sin Tids Daarlighed. Uhret er forfærdiget under Christian d. Femte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Jndenlandske Efterretninger. Slesvig, d. 8 August. Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, tilligemed Deres Kongelige Høiheder, Prindsesserne Caroline og Wilhelmine, ere ankomne hertil i allerhøieste Velgaaende, og have ufortøvet, ledsagede af alle gode Undersaatters Velsignelse, fortsat Deres Reise herfra videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Den i Skilderiets No. 61 omtalte ædle Menneskeven, som, da Broen gik istykker ved Nyholm, fandt sin Grav i det Element, fra hvis Svælg han vilde frelse ukiendte Brødre, Commandeersergeant Lem, af 1ste jydske JnfanterieRegiment, blev i Mandags hos tideligen jordet. Den paraderende Commando bestod af Grenaderer med deres Hoboister. Liget, som blev baaret af Commandeersergeanter, ledsagedes til Graven af Hs. Exc. Geheime-Statsminister v. Kaas, Politiedirecteuren, Kjøbenhavns og Citadellets Commandanter, Regimentscheferne, og omtrent 200 Officierer. Den Afdøde efterlader sig en frugtsommelig Enke og et Barn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
J Onsdags var Ladningen af det fra Kysten Guinea hjemkomne Skib, Prøven, til Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Det er den første Ladning, som i de sidste ti Aar er ført hertil fra Guineakysten. Af Varerne bleve kun saare faa solgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
J Mandags og Tirsdags holdtes Auction over det Kongelige Theaters Loger. Uagtet man af Directionens foregaaende og gjentagne Bekjendtgjørelse om at blive forskaanet for hyppige Begjeringer om billetter til Loger og enkelte Pladser, skulde formodet, at der vilde ved Auctionen blive den skrækkeligste Rivt om billetter, saa var dette dog saa langt fra Tilfældet, at de endog bleve solgte til meget ringere Priser end i Fjor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Slagelse, d. 5 August. J Fredags den 1ste August, om Aftenen Kl. 7 1/2, passerede Hs. Majestæt Dronningen igjennem denne Bye, paa sin Reise til Hertugdommene, ledsaget af et anseeligt, Følge. En Afdeeling af den Escadron, af det sjellandske Lanseneer-Regiment, som ligger i Garnison her i Byen, og Byens Borger-Corps, vare opstillede udenfor Postgaarden, og gjorde de sædvanlige Honneurs; man bemærkede med Fornøielse, at Borger-Corpset, uagtet den nærværende fredelige Tidspunkt ikke indbyder til Vaaben-Øvelser, dog ikke havde tabt noget af sin militairiske Holding, som vist maae tilskrives dets Anførers bekjendte og roesværdige Jver og Aarvaagenhed; desuden har dette Corps, som enhver maa tilstaae, et i hvert Henseende i Klædedragt og Forhold, vakkert og behageligt Udseende, Byens Embedsmænd og Honoratiorers, vare forsamlede paa Postgaarden for at gjøre Hendes Majestæt deres Opvartning; men da ingen Aftrædelse fandt Sted, og der blev blot gjort saalænge Ophold, indtil friske Heste kunde blive forspændte, saa opstillede de sig uden for samme. Hendes Majestæt behagede allernaadigst at tale til de nærhosstaaende omkring hendes Vogn; og et Landsmoderligt Farvel lød, og vil længe gjemmes i denne Byes Jndvaaneres Hjerter. Man hørte følgende Lykønsknings Raab, fra den omkringstaaende Almue: Gud velsigne dem paa deres Reise, han beskjærme dem paa deres Fart, Det var en Gjenlyd af Daniens Følelser, for sit Kongehuus. En Time efter indtraf Hs. Majestæt Kongen; man havde ikke formodet hans Komme saasnart mange som attraaede at gjøre Hs. Majestæt deres Opvartning, eller at nyde den Glæde at see Landets elskede Fader, havde for et Øjeblik begivet sig bort, og da de vendte tilbage var Hs. Majestæt allerede afreist. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Odense, d. 5 August. J Søndagsmorges glædtes Odense ved at see deres Majestæter vor allernaadigste Konge og Dronning med begge de Kongelige Prindsesser passere Odense, hvortil Allerhøistsamme ankom fra Nyborg henimod Kl. 8 og skiftede Heste ved Postgaarden, hvorefter Reisen, strax fortsattes til Middelfart ved Slaget 8. Dagen forud, i Løverdags, var hele Dagen Byen og Omegnen i glad Bevægelse og Forventning indtil om Aftenen Kl. 9, da ankomne Reisende berettede at det Kongelige Herskab forblev Natten over i Nyborg. Trende Æreporte vare oprettede, een ved Jndfarten til Byen, den anden i Stadens Port og den tredie indenfor samme, af grønne Grene og Blomster, i hvilke den Kongelige Families høie Navne-Chiffre og en Jnscription saaes. Den smagfuldeste Æreport var den af Borgercapitain Breineberg foranstaltede, der ogsaa om Aftenen var transparent oplyst, ligesom ogsaa Byen allerede var bleven illumineret. Jgjennem hele Byen, som allerede i Løverdags Morges Kl. 7 var bleven feiet, var fra om Eftermiddagen Kl. 3 strøet Sand og Blomster. Hs. Excellence Hr. Generalen med samtlige Officierer af Regimentet var reden det Kongelige Herskab imøde, og ledsagede igjennem Byen. Paa Postgaarden vare samtlige Honoratiores og Embedsmænd forsamlede baade i Løverdags og i Søndags. Foruden den militaire Escorte og Parade, paraderede fra om Morgenen Kl. 10, Borgerskabets Compagnier i Byen, de unge Karles Corps uden for Porten og det grønne ridende Corps uden for Byens Grændse, som ogsaa med skorterede igjennem Byen. Troe Undersaatters hjerteligste Ønsker ledsage de allerhøieste Reisende, - Det jammerlige Veir for Høe- og Tørvbjergningen vedvarer endnu, formedelst den vedholdende Tordenluft der ikke kan faae udraset. Kun saalænge Vinden gaaer til Østen have vi klar Luft, og saaledes have vi iaar havt 3 Sommere, de 2 første hver paa 8 Dage, den sidste i næstforrige Uge i 5 Dage. Dette Veirligt vil udsætte Høsten længere end det hidtil har tegnet. Gud give vi da maae faae stadigt Veir, da der ellers vil spildes meget nu især Vaarkornet ligger saa nedslaaet, og tillige er saa fuldgroet, at der ved megen Flytning maae tabes meget. Naar det gik efter gamle Regler maatte vi da med Hundedagenes Midte og Nyemaane kunne vente Forandring - maaskee ogsaa ved forestaaende sidste Qvarteer. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Mariboe, den 4de August. Afvigte Fredag bleve atter her i Mariboe opdagede 2de nye Tyve af Skoemagerlauget. Den ene blev arresteret; men den anden sat paa frie Fod for det første imod Caution. Af de 4 forhen ligeledes af Skomagerlauget for Tyverie arresterede Personager, fandt Skomagermester Johan Nielsen Holck, den 4de dennes Leilighed til at hænge sig selv i Arresten. Paa sin jordiske Vandring herneden udmærkede han sig, blandt andet, med at bortstjæle til forskjellige Tider et Faar paa Marken, en Qvie, ligeledes paa Marken, desuden gjort Jndbrud hos Kjøbmand, Thun her i Mariboe og fra ham bortstiaalen 10 Tørklæder, en Carduus Tobak og nogle Formelys, ligeledes fra Byen 2de Skilderhuse, en Kirkeport, Favnebrænde fra Adskillige, Huder i Søen fra hans Laugsbroder Peder Adriansen, hvilket sidste foranledigede hans Paagribelse. Han efterlader en frugtsommelig Kone med 4 Børn, af hvilke det Yngste ligger i Vuggen og det Ældste er ikkun 8 Aar. - Menigheden i Saxkjøbing er nu ogsaa bleven beriget med 3 Subjecter, der ere sigtede for formeentlig forøvet Korntyverie paa Rosenlund. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Borger og Skomagermester Peder Adriansen i Mariboe, har i samme Byes Avis af 5te August bekjendtgjort følgende: "Da her i Mariboe og Omegn vides, paa Grund af den i November Maaned forrige Aar skeete Bekjendtgjørelse, at af Handelsmand Philips Vogn i Nakskov, i denne Byes Østergade skal være bleven bortstiaalen en betydelig Deel Markedsvarer, indpakket i en Sæk, og Undertegnede kan bemærke ligesom at mistænkes for dette Tyverie, saa, for at hævde min borgerlige Agtelse, udlover jeg herved en Douceur af 50 Rbd. N. V. til den, som kan bringe mig Efterretning om, hvor der først har udspredt dette saa skammelige og løgnagtige Rygte, og for endydermere at hævde min Agtelse lover jeg ligeledes, at den som endog ikkuns i fjærneste Maade kan siges, at være medvirkende Aarsag til saadanne Beviser mod mig, hvorefter jeg enten kan fældes som Tyv, Medvider &c., eller som den, der har ladet sælge saadanne Varer, som kunde vække Mistanke mod mig om foranførte Tyverie, naar jeg, foranlediget af Sligt, bliver sat under Tiltale, skal vorde udbetalt 500 Rbd. N. V. - Mariboe, den 4de August 1817." Aarhuus, d. 5 August. Hele Markedstiden, har det været Regnveir, saa Handel og Vandel er høist ubetydelig, thi af Omegnens Folk, som ere de egentlige Markedskunder, vove sig ei mange ud i saadant Veir og Føre; i Søndagseftermiddag rullede et stærkt Tordenveir hen over vore Hoveder, og det lod som Lynilden slog ned ei langt herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
De kongl. Skuespillere have, skjøndt de spille hver Aften, bestandig godt Huus, og i Gaaraftes, da Cendrillon gaves, saa propfuldt, at skjøndt Parterret rummer over 600 Mennesker, maatte mange nægtes Entree. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 August. Cours. Hamb. 2 M. 482, a vista 490. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 20 Rbdlr. 64 s. Paris 2 M. - . Spec. 495. Specier solgtes til 29 1/2 a 29 3/4 Rbmk., Toldspec. - , for Commiteesedler blev givet (med Rente) 105 a 106 pr. 100; Oblig. 85. Norske Rbksedler 26 a 26 1/2. Dito Species. 19. Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Blandinger. J Arent Berntsens Dannemarckis og Norgis, fructbare Herlighed o. s. v., Kbh. 1666, hedder det Side 17: "Her (i Kjøbenhavn) haffver oc høystdemeldte Kongel. Mayt. (Christian 19) velbetænct ladet anordne og oprette et Tucthuus, som med forfarne Mestere paa alleslags Handvercker er forsiunet, til hvilke, under streng Affwe, bliffve indsatte alle ulydige og vanartige Børn oc Tiuende, som derinde lære hvad for et Handverck enhver mest tilbøyelig til findes. - Lige Beskaffenhed hafver det med Byens Børnehus, undertagen at ingen der for Vanart skyld indnødis; men det allene til fattige faderløse og hielpeløse Børn er forordnet, hvilcke ogsaa bedre, end hine i Tucthuset, underholdis. Man seer heraf, at allerede Christian d. 4de havde den Jdee, at lade Tugthuusfangerne lære og udøve i Straffeanstalten det Haandværk, de havde meest Tilbøielighed til. Denne store Konge tog sig ellers meget ivrigen af hiin Jndretning, og sørgede personligen for, at Fangerne opfyldte deres Pligt, og derhos fik den Føde, der tilkom dem, upaaklageligen og forsvarligen. "De udi Tugthuuset, hedder det i hans egenhændige befaling, skal tilholdes, at de ere paa Arbeide naar 5 slaaer, efter Ordinantsen; hvilket nu intet ceer, som jeg selver haver seet. Fetalien forarges udi Tugthuset dagligen, saasnart jeg vender Ryggen; hvorom Mads Davidsen skal advares, hvilket herefter ikke tiere skee skal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-12
Conferenceraad Lawitz anslaaer Antallet af Fanger, Forbrydere og Stafskyldige i Danmark, ialt til 1100 Personer, og troer, at der neppe gives mange Nationer, hvor et saa ringe Antal Strafskyldige findes, nemlig 1/2 blandt 1000 eller 3 blandt 5000. - J Tugthuset i Glückstadt ere omtrent 150; i Neumünster, Altona (hvor der er Plads for 30), og i det Holsteenske Slaverie tilsammen i det Høieste 250.