JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
St. Michels Kirke for St. Michels Sogn. Bouchain, den 26de Mai. Den 24de dennes, vor elskede Prinses Fødselsdag, blev høitideligholdt af det Danske Contingent med en Glæde og Hiertelighed, som kuns den inderligste Kiærlighed og Hengivenhed kunde frembringe. Allerede Natten før denne festlige Dag havde det Altonaiske Grenadeer-Jæger-Compagnie, som udgiør Prindsens bestandige Vagt, ved Jndgangen til Slotsgaarden bygget en stor Æreport. Prindsens Navnetræk med Blomster, i en Egekrands med en Laurbærkrone over, smykkede Porten, og over samme varede Dannebrogsflaget. Om Formiddagen imodtog Prindsen alle Officerers Lykønskninger, ligesom ogsaa ethvert Corps, ved dertil valgte Deputationer af Underofficere og Soldater, overbragte sine Lykønskninger. Om Middagen var stor Diner paa Slottet for nogle og Tredssindstyve Personer, ved hvilken en Mængde Danske Officere, tillige med Cheserne for de Franske civile og militaire Øvrigheder i Noboeskabet, vare tilstede. Prindsens Skaal blev udbragt med en Enthusiasme, som kun den høieste Agtelse og Kiærlighed kan frembringe. Endnu talrigere var Cirkelen om Aftenen, og dette endtes først, efterat den skiønne Dag var forbi. Ved Midnat blev det taget Afskeed fra den med det hiertelige Ønske, at den ret ofte maatte komme igien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
(Statstid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
AVERTISSEMENTS. Paa den Vest-Siellandske Avis, som fremdeles udkommer to Gange om Ugen, et heelt Ark hver Gang, kan subscriberes paa ethvert Steds Postcontoir, og af Slagelse Byes Jndvaanere hos Udgiveren. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Torsdagen den 25de Juni næstkommende, om Formid bagen Kl. 10, afholdes paa Slagelse Raadstue offentlig Licitation over endeel Muureparations-Arbeide paa Slagelse Kiøbstæds offentlige Bygninger, til Foretagelse i indeværende Sommer, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 16de Juni 1818. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Løverdagen den 27de Juni 1818, om Formiddag Kl. 10, bliver paa Tingstuen i Ringsted, ved offentlig Auction opbuden til ny Bortforpagtning Oppebørselen af Passagepengene ved Bommen No. 8 paa Hovedlandeveien, fra Kiøbenhavn til Corsøer, hvilken tiltrædes førstkommende 1ste August. Bortforpagtningen opraabes alternativ paa 3 og paa 10 Aar, nuder sædvanlige paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 16de Juni 1818. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Tirsdagen den 30te Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Skielskiør Byes Raadhuus foretaget offentlig Licitation paa omtrent 200 Favne Broes Lægning paa denne Byes Ahlgade paa de Conditioner som paa Licitationsstedet skal blive Entrepeneurerne bekiendtgjort. Skielskiør den 16de Juni 1818. Borring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Torsdagen den 25de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagteren paa Brorupgaard ved Slagelse, Lieutenant Villerup, formedelst anden Bestemmelse, ved offentlig Auction bortsælge endeel Heste, Qvæg, Faar og Sviin, Vogne, Plouge, Harver og andre Avls og Meierie-Redskaber, nogle Folkesenge, endeel Jndboe og Trævarer m.m. Trykte Cataloger herover, kan fra næstkommende Tirsdag af faaes hos Bogtrykker Magnus i Slagelse og paa Gaarden. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mortensdag. Sorøe den 13de Juni 1818. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Løverdagen den 27de i denne Maaned om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Sorøe Tinghuus, offentlig Auction over Høesletten i Academies Skove. Ligeledes agtes bortsolgt samme Tid og Sted, endeel opslaaet Bøge Favnebrænde, som er opsat paa Oplags stæderne ved Vindelbroe og Stormshuset, samt i Alsted skov og Gyrstinge Storebøgeskov, alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgjørende Conditioner. Sorøe den 16de Juni 1818. Ulrich.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Onsdagen den 24de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Giæstgiver Schandorffs iboende Gaard i Callundborg ved offentlig Auction bortsolgt et betydeligt Partie Sengeklæder, bestaaende af Olmerdugs- og Bolsters Over- og Underdyner samt Hovedpuder, tildeels fyldte med Edderduun, samt nogle Olmerdugs og Linnede Madratser, stoppede med Krølhaar, alt af Søevand for en Deel beskadigede, 2de Speile, 2de Sengesteder og en Divan med tilhørende Puder stoppede med Moos, saa og nogle casserede Skibs Jnventarie Sorter, bestaaende af Seil, Tougværk m.v., som alt af de Lysthavende samme Dags Morgen, forinden Auctionen begynder, kan tages i Øiesyn. Callundborg den 12te Juni 1818. Torsdagen den 25de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver een Skiftesamling i afgangne Landinspecteur H. H. Bedstrup, til Soelberggaard, hans Dødsboe, afholdt i Løve Herreds Tinghuus hvorunder dets respective Vedkommende forventes at give Møde. Løve Herreds-Contoir i Tjørnelunde den 12te Juni 1818. Peetsconstitueret Herredsfoged og Skriver i Løve Herred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
En blaae Fruentimmer-Frakke med Dyveke- Krave, er tabt Fredagen den 12te dennes imellem Slagelse og Callundborg; Finderen hvis han er nærmest Callundborg, vilde behage, at aflevere den til Hr. Kiøbmand Vemmelez der, og ellers til Undertegnede i Slagelse, mod en passende Douceur. A. Salomon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Løverdagen den 13de Juni, er paa Veien mellem Corsøer og Slagelse tabt en liden Hakke i Papiir hvori var 2de Silketørklæder og omtrent 7 Rbd. N. V.; for Tilveiebringelsen af samme loves en god Douceur imod at aflevere det hos Hr. Kiøbmand P. A. Kierutff i Slagelse. 33 Een af denne Byes for faae Aar opbygget D. Veier og Hestemølle, der ligger for god Næring, med 12 Tdr. Land Eiendomsjord, er underhaanden tilkiøbs for billig Priis, og gode Vilkaar, naar man snarest henvender sig herom til Undertegnede. Slagelse den 12te Juni 1818. A. Salomon. Egetømmer af forskiellige Dimensioner, godt BøgeBødkertræe, samt Favnebrænde, kan til billig Priis erholdes ved Frederikskilde pr. Sorøe. En Markise anvises tilkiøbs af Bogtrykker Maanus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Et meget smukt Schatol er til Kiøbs. Anvises af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Gode Blomkaalsplanter og Vinterpurrer, kan bekommes hos Erich Sørensen, boende paa Steenstuegaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Hos Vognmand Carl Fridericksen paa Slottetsgade bekommes god fiin Strandsand for 8 s. Skieppen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Trykfeil i No. 65. Side 227, Lin. 34. 1 1/2, læs: 1/2. 229, Lin. 9: men, læs: mon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. og Slagelse. den landske Historie. uden, og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. (4de Aarg.) Tirsdagen, den 23. Juni 1818. (4de Aar. Tirsdagen, den 23. Juni 1818. No.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene. Om den Engelske Reise til Nordpolen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Det er bekiendt, at Jisen har i de nyere Tider opdynget sig ved den østlige Kyst af Grønland; man har calculeret, at det Jisdække, som udbredte sig over Havet, har udgjort en Strækning af 10000 Qvadratmile; Følgen heraf blev, at ikke allene det gamle eller østlige Grønland blev stedse meere utilgiængeligt, men tillige ogsaa at Kulden i det nærliggende Jisland tiltog, saa at dets Klima er bleven bestandigt haardere og mindre skikket til Culturen, og som har havt til Følge at Jisbiørnene have fra Spitsbergen og de høiere mod Norden beliggende Lande begyndt flokkeviis at hiemsøge dette Land. Da dette Jisdække nu er bleven sprængt i de sidste Aaringer, og Stykkerne af det ere efter saa mange Søefarendes Beretninger svømmede udi det atlantiske Hav, saa lade sig de kolde Sommere, som vi have havt i de sidste Aaringer, og som de vestlige Vinde have bragt os, med stor Sandsynlighed forklare deraf. Det er mærkeligt at ikke allene de Søefarende, som have beseilet de nordlige Have f. Ex. Hvalfangerne, berette om disse uhyre mod Syden svømmende Jisstykker; men at ogsaa de Skibe, som komme fra de Vestindiske Øer, have under 40 Grad N. B. mødt dem i det atlantiske Hav, de tage Retningen mod den store Strøm i Havet, som kaldes Golfstrømmen, langs at Floridas Kyster, og hensmelte tilsidst i de af Solen opvarmede Vande. J de nordligere Have, bleve disse Brudstykker af Polariisen seete i en forbausende Størrelse; i Fior Sommer mødte et Skib fra Boston en Jismark i Havet, der var saa stor, at det i 3 Dage seilede ved Siden af det. Skibet Unitas Fratrum blev paa Kysten af Labrador, som ellers pleier at være frie for Jis, i 11 Dage omgivet af svømmende Jisbierge, hvorpaa der blev seet store Klippestykker, Træ og selv heele Jordlag. Et Skib, som seilede fra Hallifax til England, traf paa et Jisbierg i aaben Søe, som var 100 Alen høit over Vandskorpen, og var en halv dansk Miil i Omfang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Man har bemærket, at man i de tre sidste Aar har næsten ikke seet noget til Nordlys; dersom nu Franklins Theorie er grundet, at Nordlyset kommer deraf at den electriske Materie samler sig omkring Nordpolen, fordi Polariisen forhindrer den fra at trænge ind i Jorden, saa lod det sig let forklare hvorfore Nordlysene ere udeblevne i de sidste Aaringer; thi da Polariisen nu er bleven opløst, saa har den electriske Materie paa nye kunnet trænge ind i Jorden; og dersom Magnetnaalens Afvigelse staaer i Forbindelse med Electriciteten, saa giver ligeledes. den forandrede Retning, som den electriske Materie i den sidste Tid har taget, tillige Nøglen til at forklare Grunden til at Magnetnaalen paa samme Tid er kommen tilbage fra sin Afvigelse mød Vesten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Den Engelske Regiering har nu gjort alle mulige hensigtsmæssige Forberedelser for at den Expedition, som foretages til Nordpolen, under denne gunstige Revolution i Naturen, skal lykkes. Det er bekiendt at det Engelske Parlement har allerede for lang Tid siden udsat en Præmie paa 20000 Pd. Sterling for den, som først har Held til at seile Polen forbie, saa det mangler ikke paa Opmuntringer til at vove noget; og for at udsætte Skibene for mindre Fare for at tage Skade af Drivisen, saa ere de forsynede med en dobbelt Beklædning af Planker og blevne stærkt beslagne med Jern. De Officerer som skulle anføre Skibene, ere alle udsøgte Personer, som besidde en fortrinlig Duelighed og Erfaring til dette Tog. De Skibe som skulle seile igiennem Davisstrædet ind i Baffinsbugten, for at forsøge paa at finde en Udgang af denne Bugt norden omkring Amerika, ere Skibene Alexander og Jsabella; de Officerer, som skulle commandere dem, ere Captain Ross, som er vel bevandret i Farten paa Østersøen, og veed godt Beskeed med Jisens Natur, og Lieutenant Parry, som er en øvet theoretisk og practisk Søemand, som i en lang Tid har beseilet Kysterne af Nordamerika, og har ved sin trykte Veiledning til den nautiske Astronomie giort sig fortient af Søeofficeernes Dannelse. Og de Skibe, som skulle seille lige op mod Nordpolen, for om mueligt at seile Norden om Grønland, og derfra komme til Behringsstrædet, ere Trent og Dorothea, til hvis Chefer Captain Buchhan og Lieutenant Franklyn ere udvalgte. Buchhan er en fortient Officeer, som har udmærket sig paa Stationen ved Nyfoundland. Han har vovet sig over Jis og Snee til de inderste Deele af denne Øe og er den første Europæer, som er kommen til de Folk som boe der og har opholdt sig hos dem (det skal være et eget Slags Mennesker, og nogle har formodet, at de nedstamme fra en Jslandsk Colonie). Lieutenant Franklyn er en Eleve af Nyhollands berømte Om seiler Captain Flinder, og er meget øvet i at optage Kyster. Med begge Hovedskibene følge desuden to Secondlieutenanter, som ere Sønner af to berømte Konstnere, og selv ere gode Tegnere; den eene er en Søn af Maleren Sir William Beachy, og den anden en Søn af Tegneren Hoppner, som giorde Touren med Lord Amherst til China, og deel tog i det Skibbrud, som Fregatten Alceste leed. Desuden er der paa hvert Skib to examinerede Søecadetter og to Chirurger. Alle Matroserne ere udbo søgte Folk, som ere befarne paa Hvalfangsten, og alle have taget frivillig Tieneste. Dersom det endog ikke lykkes dem at naae til Polen, saa vil man dog bestræbe sig for at Reisen ikke skal blive frugtesløs, da vigtige Undersøgelser, skulle anstilles, for Exempel om Havets Dybde, dets Temperatur, den Mængde af Salt, som det indeholder, om Søevandets Tyngde, om Luftens Electricitet, om Strømmene og om Magnetnaalens Afvigelse under disse nordlige Bredder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Dersom de Reisende naae til Polen saa vil der møde dem meget mærkværdigt; de ville bestandigen see Solen i Horizonten og 1 24 Timer at bevæge sig rundt omkring samme, de ville ingen Stierner faae at see, da Solen ikke gaaer ned; Magnetnaalen vil enten vakle frem og tilbage, uden al Regel, eller den vil vise hen mod den maanetiske Pol, hvis Sted endnu ikke er bestemt, komme de Polen forbie, saa vil hele Firmamentet blive forandret for dem i et Øieblik, som de hidindtil har seilet mod Nord, saa vil de nu seile mod Syd, hvad der var Østen vil blive dem Vesten og omvendt, og Middag vil blive dem til Midnat. For dog at indsamle saamange Erfaringer som det er muligt om de nordligste Egnes Beskaffenhed paa Jorden, har et Medlem af det Londoner, Videnskabers Selskab Oberst Beaufoy, som tilforn har havt den Jdee at forsøge paa at giøre en Reise over Jisen til Polen i en Slæde, som efter Skikken i Polarlandene blev trukket af Hunde, eller af Rensdyr, bekiendtgjort et Forhør, som han har ladet optage i Archangel over de Russiske Matroser, som have overvinteret paa Spitsbergen, og som vel ere de Personer, som af alle ere komne høist op mod Norden. Resultatet af dette Forhør var, at Vinteren begynder i Spitsbergen i Enden af September; at Sneen falder ofte der i en stor Mængde, som giør det der ganske ufremkommeligt, fra Enden af October og til den 24de Januar seer man slet ikke Solen. Russerne holdt det ikke for rimelig at en saadan Kiøretour til Polen kunde lykkes, baade formedelst de mange og uhyre Jisbierge, og fordi Havet er ikke overalt tilfrosset, nogle af dem vare krøbne op paa den høieste Spidse af Nordostøen, som ligger norden for Spitsbergen, og havde seet Havet aabent saavidt Synet kunde række. Jmidlertid havde man dog om Foraaret seet at vilde Giæs, Ænder og andre Fugle vare trukne endnu videre bort mod Norden. Heele Aaret igiennem sees paa Spiisbergen, vilde Rensdyr, hvide og blaae Ræve, og hvide Biørne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Man veed at de Skibe, som høre til Expeditionen, ere komne lykkeligen til Schetlands Øerne, hvor de skulle tage erfarne og til at taale Kulden vel afhærdede Matroser ombord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Nyeste Post-Efterretninger. Den Spanske Escadre, som er bestemt til Sydamerika (den saalænge omtalte Expedition) er den 21de Mai gaaet under Seil fra Cadix med forseglede Ordrer. (Formodentlig er den bestemt til at bemægtige sig Buenos Ayres ved et Overfald, og de Tropper, som Spanierne have kastet ind i Talcahuano i Chili, synes at have til Formaal at lede Ayresernes Opmærksomhed derfra; men den Stilstand som er indtraadt i Krigen imellem Buenos Ayres og Peru, lader formode at man i hiin Stat forventer et saadant Angreb. Spanien skal foruden denne nye Expedition, hvis Styrke ikke kiendes, allerede have tilforn afsendt 40000 Mand til at betvinge Colonierne.) Republiken betiener sig af de aabnede Forbindelser med Nordamerika, og har udnævnt Hr. de Forest til sin Generalconsul i Fristaterne. Man har bekræftende Efterretninger fra Øen Trinidad og Roialisternes Seier i Venezuela, men de synes kun at være en Gientagelse af de for længe siden udbredte Rygter; Morillo skal blot være let saaret i et Laar og opholde sig i Valencia.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Den 10de Juni begav Prinds=Regenten af England sig til Overhuuset; en Deputation af Underhuuset blev indbudt til at møde deri. Underhuusets Taler henvendte sig derpaa til Hs. Kal Høihed, og sagde: at han og hans Medcommitterede overbragte Billen paa de bevilgede Pengesummer; at Financernes Byrde vel vedbliver at være trykkende; men at man dog med Fornøielse kan bemærke, at Statens Jndkomster have forbedret sig i deres vigtigste Greene. Negociationerne med Spanien om Slavehandelens Ophævelse have stemmet overeens med heele Nationens Ønske, og Forslaget om at afhielpe Mangelen paa Kirker for Tilhængerne af den Episcopale Cultus, har tildraget sig Huusets Opmærksomhed; da det erkiender hvor nøie en Nations Hæder staaer i Forbindelse med dets Gudsfrygt. Taleren udbad nu at de forelagte Bills maatte erholde kongelig Bekræftelse. Prinds=Regenten underskrev derpaa disse og Alie-Billen, og oplæste derefter en Tale, hvori han først henvendte sig til Overhuuset, og sagde: at han med den dybeste Kummer maatte atter forkynde, at der ikke var foregaaet nogen Forandring i Hs. Majestæts Sygdom; han anmeldte at han vedvarende modtog fra de udenlandske Magter de stærkeste Forsikkringer og deres Venskab med England, og Bestræbelse for at vedligeholde den almindelige Rolighed; han takkede derpaa Huuset for den Understøttelse det havde beviist hans Forslag, og især det og Kirkernes Formeerelse. Derpaa tiltalte han Underhuusets Medlemmer, takkede dem for de bevilgede Pengesummer, bifaldt at de havde baaret Omsorg for at formindske den ufunderede Statsgield, og glædede sig over at kunne forkynde at Statens Jndtægter ere i en bestandig Tilvæxt. Derefter henvendte han sig til begge Huse paa engang Mylords og Ædle, sagde han: Ved Slutningen af dette Møde, holder jeg det for ret at tilkiendegive, at det er min Hensigt, strax at opløse dette Parle ment, og at sammenkalde et nyt. Han sammenlignede derpaa Europas og Englands Tilstand ved Parlementets Opløsning, med dets Tilstand da det første Gang blev forsamlet paa det Sted, hvor han nu talte. Den Gang var den almindelige Fiendes Magt saa vidt udbredet over det faste Land, at Mange ansaae al Modstand for at være forgieves. Ved Parlementets Understøttelse og Nationernes Aand havde det lykkedes at befrie det faste Land fra det meest trykkende Tyrannie, som det nogensinde har været underkastet, og England havde bragt Krigen til Ende med en Roes og Lykke, som ikke havde sin Liige. Vel havde de Anstrængelser Krigen havde ført med sig, paadraget Folket store Byrder, men han havde altid seet Fremtiden med Tillid i Møde, da han aldrig havde baaret Tvivl til Soliditeten, af det Brittiske Riges Resourcer, eller til Nationens Udholdenhed og Energie. Forbedringen af Landets indvortes Tilstand var nu i øiefaldende, og han tvivlede ikke paa at Nationens Flor vilde tiltage ved dens Hengivenhed mod Constitutionen, hvorfra heele Landets Held udspringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Da Talen var sluttet, gientog Lordkantsleren paa Prinds Regentens Befaling, den Forkyndelse: at det nærværende Parlement var opløst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
De nyeste og almeennyttigste udenlandske Opfindelser og Opdagelser. Opfindelser og Opdagelser ere to Slags Begivenheder i Menneskelivet, som tildrage sig en almindelig Jnteresse; da Menneskene finde af Naturen Behag i alt det, som er nyt og alt det, som lover dem Fordeele. Jmidlertid formindskes denne Jnterresse noget ved den Erfaring, som man saa ofte maae giøre, at meget udraabes for at være en nye og gavnlig Opfindelse, uden dog at være nogen af Delene; det var derfore til stor Nytte baade for at forebygge at Menneskene ikke blive i denne Henseende bedragne, og for tillige at bevirke at de sande nye og gavnlige Opfindelser blive benyttede og ikke henlagte og forglemte; at der var i enhver Stat nedsat en varig Commission af indsigtsfulde Mænd, som f. Ex. under den Titel af Commissionen for den offentlige Velfærds Befordring, havde blandt andre Formaal ogsaa det at prøve og undersøge enhver foregiven nye Opdagelse eller Opfindelse og offentligen at bekiendtgiøre hvorvidt den er anvendelig og nyttig, og om den fortiener at træde i Stedet for ældre Opfindelser, dersom man tilforn, har havt saadanne. Det er langt fra at Redacteuren vil paatage sig at meddele en saadan Underretning, den vilde langt overstige hans Evner; han kan ikke gjort noget videre end at samle og ordne med Angivelsen af sine Kilder, hvad han i den seenere Tid har læst om nye Opfindelser og Opdagelser, hvorved han maae overlade det til de meere Jndsigtsfulde at afgjøre deres Paalidelighed og deres Værd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Jndenlandske Efterretninger. Placat, om en nærmere Bestemmelse i Forordningen 27de September 1799 S. 8 og 24. Vi Frederik den Siette af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, til nærmere Bestemmelse af de i Forordningen 27de September 1799 foreskrevne Regler med Hensyn til Skrifter, som ere fornærmelige for fremmede Staters Regentere, allernaadigst ville have fastsat, at den, der lader noget trykke, som indeholder forhaanende eller utilbørlige Yttringer og fremmede, i Venskab med Os levende, Regentere ikke skal kunne undskylde sig med den Omstændighed, at det Fornærmende er taget af et andet Skrift eller Blad, men at han, endskiøndt dette maatte være Tilfældet, ligefuldt skal drages til Ansvar og Undgieldelse, som om han selv fra først af havde fremført hine fornærmelige Udladelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 10de Juni 1818. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Placat, angaaende at det er tilladt Rigsbanken, og i sin Tid den nationale Bank, at modtage Jndlaan mod uopsigelige Obligationer, og Rente i rede Sølv. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 14de d. M. allernaadigst at tillade, at Rigsbanken, og i sin Tid den nationale Bank, maa saavel af Private som af offentlige Stiftelser modtage Jnd laan i Navneværdie, imod derfor at udstæde uopsigelige Obligationer, lydende paa en lige Sum i rede Sølv, hvoraf den svarer 4 pCt. aarlig Rente, ligeledes i rede Sølv. Hvilket Cancelliet, i Følge allerhøieste Befaling, skulde bringe til offentlig Kundskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Det Kongelige Danske Cancellie, den 20de Juni Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Fischer. Hansen. (L. S.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Fra Lieutenant Wormskiold, hvis Ankomst til Kamskatka Litteraturtidenden forlængst har anmeldt, er indløbet den Efterretning, at han endnu i Midten af Juni 1817 befandt sig i Petropavlovsk, men at han havde grundet Haab om snart at kunne finde en beqvem Leilighed for sig og sine betydelige Samlinger, med et amerikansk Skib som skulde gaae fra denne Havn til Manilla, hvorfra han over Canton haaber at kunne komme tilbage til sit Fædreneland. Sit Ophold, af næsten et Aar, paa Kamskatka, som er foranlediget ved Mangel paa Leilighed til føeværts at kunne komme derfra, har L. W. benyttet til at undersøge dette Lands Naturproducter, som ere flere og interessantere, end man i Betragtning af dets Beliggenhed skulde formode, samt til adskillige Opmaalinger.