JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
For nærværende Tid ulmer her under Asken en Jld, som hvert Øyeblik truer med at bryde ud i Flamme. Lemmerne af de forrige Regierings-Commissioner indsee, at Revolutionstribunalet nu, da man er færdig med Carriers Proces, ogsaa vil tage fat paa Fouquier=Tainville, Lebon og flere, og at Touren tilsidst vil komme til dem. De anvende derfor deres yderste Kræfter paa at faae en Opstand foranstaltet, for derved enten at svinge sig i Veyret igien, eller i det ringeste giøre sig frygtelige for Conventet. Endskiønt de nu kun have faa Tilhængere iblant Mængden, saa have de desflere i Administrationerne og Nationalgarden. Dem kan man takke for det sidste Opløb af Arbeyderne, som dog have mindst Aarsag at klage over den dyre Tid, da deres Arbeydsløn altid stiger i samme Forhold som Levnetsmidlerne. Adskillige andre Cabaler og Kunstgreb ere formodentligen ogsaa disse vakkre Folks Værk. Men Regieringen er paa sin Side ikke ligegyldige ved saadant. Den har ladet alle Poster forstærke, og talrige Patrouiller sees stedse paa vore Gader. Ogsaa Jacobinerne skal underhaanden have indbudet alle deres Haandlangere at komme til Paris, for at staae dem bi, og hielpe dem at udføre en Streg imod Conventet og den nu herskende Tænkemaade. Sikkerhedscommissionen har i rette Tid givet alle Departements Forvalterne et Vink om denne Plan, og nu giver man derfor intet Menneske noget Pas til Paris, med mindre han kan angive antagelige og gyldige Grunde for sin Reyse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Conventet har i disse Dage decreteret, at alle de forrige Generalforpagtere, som kunne godtgiøre, at National-Skatkammeret ey har mere hos dem at fordre, igien skulle sættes i Friehed og i Besiddelse af deres Eiendomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
J forrige Maaned have de offentlige Udgivter været 2 Millioner 460220 Livres større end Jndtægten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
General Jourdan, som Rygtet fortalte at være død, har forflyttet sit Hovedqvarteer fra Crefeld til Mastricht, Tropperne have, som det hedder, begyndt at søge Vinterqvarteer. Men det lader som denne Rolighed ey vil vare længe; thi Velfærdscommissionen har, som man forsikkrer, besluttet at lade det komme til en Vinter Campagne, for at giøre de Allierte det saa suurt som mueligt. Duqvesnoy traadde nyelig frem i Conventet, og saade. For at stoppe Munden paa Aristoratiet, have J proclameret, at J ville fortsætte Krigen, indtil vore Fiender ere bragte saavidt, at de ey længer kunne skade os, og indtil de lære, at det tilkommer det franske Folk at foreskrive Fredsvilkaarene. For nu at give denne Erklæring des større Vægt, er det nødvendigt, at vore Armeer giøres complette i næste Feldttog, og dette kan bedste skee i denne Vinter. Jeg paastaaer altsaa, at alle unge Mennesker, som hidtil paa een eller anden Maade havde vidst at unddrage sig fra Reqvisitionen, skulde ufortøvet begive sig til Armeerne. – Dette Duqvesnoys Forslag blev henviist til Velfærdscommissionens nærmere Betænkning og derover afgivende Rapport.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Endnu komme næsten dagligen Convendeputerte igien for Lyset, der enten vare landflygtige eller krøbne i Skjul, og nu forlange deres Forhold undersøgt, og, i Tilfælde af Frikiendelse, deres forrige Sæde i Conventet. Blant disse nævner man Jfriard, Fermont, ja endog Bezot, Barbarour og Condorcet; hvilke 3 sidste for 19 Maaneder bleve erklærte som Hovedmænd for den saa kaldte Forderalismus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Stockholm, den 19 December. Formedelst den befrygtende Kornmangel er det nu blevet det Russisk Keiserlige Hof tilkiendegivet, at de Svenske Handelstæder nu ville giøre Brug af den i sidste Fredsslutning stipulerte toldfrie Korn-Udførsel fra Liefland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Af Protocollerne i Sagen mod Grev Ruth erfares, at denne Herre den 20de April er af Kammer=Revisionen fordret til Regnskab, og at der var blevet gjort Beslag paa hans Godser. Greven indgav den 10de September sit Svar, til hvilken Termin han havde faaet Udsættelse dermed. Over dette Svar gjorde Kron Fiskalen sine Anmærkninger den 3die November, hvilke igien af Greven bleve besvarede den 17de i samme Maaned. De fornemste Puncter bestaae deri, at de Krigsfornødenheder, som Greven for Kronens Regning havde opkjøbt for 2402168 Rdlr., vare meget for høyt betalte og beregnede, at han ey havde aflagt vedbørlig Rigtighed for en anden Sum af samme Beskaffenhed, stor 1109955 Rdlr.;at der var gjort Antegnelser ved mange Artikler i hans Regninger, som nærmere blive at besvare &c.J disse Dage er Rigsraad Greve F. Posse ved Døden afgaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Regensburg, den 19 December. J den i Dag holdte Rigsforsamling har nu ogsaa Østerrige givet sin Stemme til Fredsforslaget. Dets Erklæring er meget vidtløftig, og nærmer sig tilsidst det churtrierske Vorum, hvilket vel stemmer for Freden, men forudsætter derhos, at Forfatningen 1648 maatte lægges til Grund, og at man overalt maatte gaae meget forsigtig tilværks. J Anledning af den Chur-Brunsvigske Erklæring har Chur-Maynz nu ladet sin Betænkning protocollere. J Henseende til det egentlige Fredsforslag fattes altsaa nu kun faa Vota Den Erklæring, som Svensk Pommern har afgivet, lyder i det Væsentlige saaledes: "Allerede da der blev foreslaaet og besluttet, at Riget skulde tage Deel i Krigen imod den franske Nation, erklærede Kongen af Sverrig, hvorledes det var bedre, og for Rigets Forfatning mere passende, at afgiøre Sagen i Mindelighed, end at gribe til Vaaben. Krigens Udfald og Følger har desværre viist, hvor vel grundet denne Kongens Betænkning har været, og det er ham derfor saameget des kiærere at erfare, at anseeligere Rigstænder nu offentligen see Begyndelsen paa Freds-Underhandlingerne imøde, som Kongen giver sit fuldkomne bifald. – Det Svensk Pommern ske Rigs-Contingent for 1793 er erlagt med 30000 Daler. For 1794 er endnu intet betalt, da man ey har kunne bestemme sig til den fordrede Leverance in Natura Overalt vilde det sidst vedtagne Qvintuplum være meget trykkende for dette lille Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Fra Pohlen, den 23 December. For at vise sin Erkiendtlighed imod Feldtmarechal Sumarow, har Staden Warschau gjort ham en Present af en med Brillanter besat og med Laurbærgreene af Ædelsteene udziret Daase, med en Medaillon i Midten, hvori Weichselens Nymphe sees at stige op af Strømmen, holdende et Sværd i den ene Haand, og i den anden et Skildt, med denne Paaskrivt: "Vor Frelser af al Nød, den 4de November 1794.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Stuttgaard, den 24 December. J Schwaben længes man inderligen efter Freden, da Krigsomkostningerne blive meere og meere trykkende, Krigs cassen betaler maanedligen 213000 Gylden for Kredstropperne som maa holdes i Beredskab. Desuden maa hver Kredsstand især udrede sit Contingent til Rigsarmeen, og endda rykke ud med de saa kaldte Rømermonate til Rigsoperationscassen; hvilket naturligviis maa falde de Rigs stænder tungt, der før Krigen vare i Gield.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Hamborg, den 2 Januarii. Med en i Morges her ankommen, og den 28de December ved Midnat affærdiget Stafette har man faaet den vigtige, men for de foreenede Nederlande høyst før gelige Tidende, at Franskmændene vare den 26de paa tre Steder gaaet over Waalen og Maassen, at de have forceret Linierne, og gjort Arveprindsen af Oraniens Regiment, nogle Escadroner Husarer og andre Tropper til Krigsfanger. Breda, Willemstadt, Gertruydenberg, og flere Pladser ere ved denne Leylighed indspærrede, og alting, som man let kan forestille sig, i den største Bestyrelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Kiøbenhavn, den 5 Januarii. Den 19de November er Truels Jbsen Windfeld allernaadigst beskikket til Amtsforvalter i Riberhuus Amt, og Ditlew Friis ligeledes til Amtsforvalter i Halds og Schivehuus Amter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Barom. 29 Decemb. Kulde. 27. II. 9. 39. Uvis. I Januarii 28. 3. 1. 2 Varme. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Jule-Tanker, eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 sk. - Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
Ribel- og Kirke Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ove Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Aaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-05
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 26de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfors Jernværk, beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restancer hos Bønder og Arbeidsfolk, samt Værkets Qvantum Sang og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfors, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg i Skpd. 8 Lpd., Bergan1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad i Skpd., Teyen, 1/2 Lpd., Wasbotten 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Øde gaard 4 Lpd., Holstesteen som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den 1/3 Part i Hoff Kirke, ved Auction første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Friderichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Mad. Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurwig, Kiøbmand Erich Thombe i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg, og hos Hr. Marens Gothard Holm i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næst efter om Formiddagen Kl. 10 Slet, og 3die og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at de 1/4 Dele af Kiøbe=Summen kan paa de i AuctionsConditionerne anførte Vilkaar blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Sted og Tid at indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Kiøbenhavns No. Aar. huus, Jnsinus, Au Jan. Post-Tidender. lin. Munitid, Fredagen, den 9 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. høystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Paris, den 21 December. Det lader, som Jacobinerne endnu ville vove det sidste Forsøg, for at komme i Veyret igien. Man har længe beskyldt dem for at være Stiftere til den her herskende og dagligen tiltagende Gæring; men nu lægger man til, at det iblant andet ogsaa er deres Forsæt, at bortføre Ludvig den Sextendes Søn fra Tempeltaarnet, derefter bringe det til en Borgerkrig i Departementerne, og tilsidst bestorme Conventet, og med det Kongelige Barn søge at tilvende sig Nationalmagten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
J Conventet viser Forbittrelsen imellem det nu herskende Partie og det talrige Jacobiner og Biergpartie sig hver Dag stærkere, og giver paa nye Anledning til de samme forargelige Optrin, som til sin Tid satte Conventet saa langt ned under dets Værdighed. J det ringeste har Biergpartiet ikke siden Robespierres Fald talet saa høit i Conventet, som i Onsdag; men Regierings-Commissionerne have endeligen ved deres Forhold givet det god Anledning dertil. Der blev, som bekiendt, affordret bemeldte Commissioner en Rapport over de arresterte 71 Convendeputerte. J Stedet for at afgive den forlangte Rapport, foreslog de, uden videre Jndledning eller gyldige Motiver, at optage disse 71 Deputerte i Conventet igien. Heraf fulgte, at alle hidtil for landflygtige og fredløse erklærte Convendeputerte nu ogsaa krøb frem af deres Smuthuller, og fordrede ligeledes Sæde i Conventet. Der vilde de regierende Commissioner ikke føye dem, og sendte derfor i Onsdags Merlin og Douay til Conventet med det Forslag, at der vel ikke længer skulde forfares paa samme Maade imod de Fredløse, men at de dog ey maatte optages i Conventet. Det herskende Partie vilde ved Stemmernes Pluralitet drive dette Decret igiennem, men Contrapartiet satte sig derimod af al Magt, og forlangede Actstykkernes Fremlæggelse, paa hvilke Forslaget grundede sig. Man raabte høyt, ere vi da Slaver, skulle vi da blindthen antage Regierings Commissionernes Decreter, hersker der nu en nye Robespierre igien, skulle da de Fredløse paa Skafottet, eller i Conventet? – Det herskende Partie streed ligesaa tappert fra sin Side, og vilde strax have Decretet antaget. Man kunde tilsidst ey høre Ørelyd, for Dadels- og bifaldsraad, og begge Partier skreeg lige høyt deres Republiken leve, Præsidenten Reubell gjorde sig forgieves al Umage for at tilveyebringe Rolighed igien. Han ringede uophørligen med Klokken, for at bringe begge Partierne til at tie; men Jacobineren Bailleul tilraabte ham disse trøstelige Ord. Ring, dudig kun træt, dermed overdøves dog ikke min Røst og mit Krav paa Retfærdighed. Naar man ikke maa sige sin Mening her, saa er der ikke længer noget Convent til. Man har sendt os hid, for at raadslaae om Decreterne, men ikke for at antage dem hen i Taaget o. s. v. - Alligevel beholdt det herskende Partie dog tilsidst Overhaand ved de fleste Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Velfærdscommissionen har nu betydet Conventet, at man ikke trænger til nogen nye Recrutering, da der fuldkommen staaer en Million under Gevær, og der desuden er Folk nok tilrede til et nyt Feldttog, naar blot alle saavel Permitterte som Restituerte, igien gik til Armeerne. Efter en her udgaaet Liste, er der siden den 1ste Januar 1792 (den gamle Kongelige Armee, saadan som den da var, iberegnet) i alt udskrevet eller requireret 1 Million og 778000 Mand. J Hospitalerne er der bortdød 167000 Mand, og de af Fienderne Dræbte og Fangne anslaaes til 610000 Mand. Altsaa bestaaer Armeen endnu af 829000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Fra Brest melder man under 15de d. M. det vigtige Nyt, at Republikens af 35 Linieskibe og Fregatter bestaaende store Flaade er udløbet fra Havnen sammesteds. Den commanderes af Admiral Vilaret Joyense, og har 2 Convendeputerte ombord, af hvilke den ene er den saa berømte Søemand Trehouard. – J Toulon arbeyde dagligen over 15000 Mennesker paa den der liggende Flaades Udrustning. Det nye Skib, Caira, paa 80 Kanoner, var næsten færdigt, og inden 4 Maaneders Forløb troede man at have ogsaa denne Flaade i Søen, der allerede bestaaer af 15 Linieskibe, og skal forstærkes med 3 paa 84, og 2 paa 74 Kanoner. Til Marseille er der ankommet en talrig Flaade med allehaande Levnetsmidler. Sikkerhedscommissionen, som i dette Øyeblik frygter for Geistlighedens Jndflydelse, har ladet anordne, at ingen arresteret Geistlig maa sættes paa frie Fod, førend Decadefesten ved et Decret er blevet organiseret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Manheim, den 26 December. Hoved-Artiklerne af den Natten til i Gaar sluttede Capitulation ere følgende: 1) De Østerrigske og Phalsdayernske Tropper overgive Rhiinskandsen og Flescherne til Franskmændene. Garnisonen er Krigsfanger, og hele Artilleriet og Munitionen hører Franskmændene til. Jmidlertid tilstaaer den franske Commandant Garnisonen, at den den 25de om Middagen maa udmarchere med alle Honneurs med sine Kanoner. 2) Franskmændene forbinde sig til at demolere saavel Rhiinskandsen som Flescherne og deres egne Værker, samt at de, saalænge de ere paa den venstre Side af Rhinen, ey ville vise nogen Fiendtlighed imod Manheim. Ligesom de ogsaa eftergive denne Stad den affordrede Brandskat, og forbinde sig til, aldrig oftere at affordre den noget. 3) Den ene Halvdeel af Rhiinbroen skal høre os, og den anden Franskmændene til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Garnisonen i Rhiinskandsen og Flescherne var 2000 Mand stærk, med 150 Kanoner. Ved Hielp af 8 Skibe blev man til den bestemte Tid færdig med alt, undtagen en Mørser og en Munitionskarre. Franskmændene rykkede strax derpaa ind, og raabte tre Gange: "Republiken leve Bombardementet var skrækkeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
J de 14 Timer, det varede, kastede Fienden i det ringeste 3000 Bomber ind i Staden og Udenværkerne, og sikkerligen 5000 Bomber, Granater, og Kugler i Rhinskandsen og Flescherne. Med alt dette mistede de Keiserlige dog kun 10 Mand, og 87 bleve blesserte. Foruden disse bleve ogsaa 4 Borgere dræbte, og 19 saarede. – Fienden har ellers her viist, at hans Artillerie ikke er saa slet beskaffen, som man raabte det ud for; thi at det ey gjorde os større Skade, kom deraf, at det var os ikke nær nok, og at hans Kanoner maatte lades over Calibren. Tre Gange kom der Jld i Staden paa forskiellige Steder, men lykkeligviis blev den strax slukket igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Frankfurt, den 28 December. Uagtet den stærke Frost, true dog Franskmændene endnu med at bestorme Maynz, hvorfor man ogsaa den 25de om Natten ved Fakkeler fik plantet flere Kanoner paa Voldene. Alle Østerrigske Syge ere transporterte over Rhinen, for at faae større Plads til Garnisonen i Mayn- og alle Jndvaanerne ere anmodede om, at holde Graven omkring Linierne aabne, ved stedse at ise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Thorn, den 31 December. De nyeste Beretninger fra Warschau give nærmere Forklaring over de forhen indløbne tildeels urigtige Tidender. Preusserne ere ikke rykket derind. Der er endnu henved 10000 Mand Russer, saavel i Warschau som i Prag. Resten af den Russiske Armee staaer ved Soko low og Wegerow, 8 Mile derfra. Det var ogsaa et falskt Rygte, at man havde ladet Kongens Broder, Fyrste Primas, vælge imellem Strikken og Gift; thi der er ingen Dødsdom fældet over ham. – J Warschau selv er det endnu langt fra at være ret roeligt. De der tilbageblevne Formænd for den overvundne Revolution kunne ikke tæmme deres Tunger; hvorfor ogsaa Zakrzewsky, Jgnaz Potock, Mostowsky, og Kapestas, ere arresterte for uforsigtige Raisonnements. – Man er i Warschau gandske vis paa Pohlens nye Deeling, hvorved Kongen som man troer, kun vil beholde et ubetydeligt Stykke Land, men derimod betale de distribuerende Magter hans Gield, og give ham en aarlig Sum til hans og hans Hofstaats Underholdning. Tiden vil nærmere vise, om dette Rygte har nogen Værd, eller ey Nederelven, den 5 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Efter de med den nyeste hollandske Post indløbne Beretninger har Franskmændenes sidstommeldte Overgang, over Waalen, hvoraf der i det første Øyeblik gjordes saa stort Væsen og digtedes saa mange falske Rygter, ikke været af synderlig Betydenhed. De ere ogsaa allerede gaaet tilbage igien, hvorom følgende tvende Breve give nærmere Forklaring: Amsterdam, den 30 December. "Da de første Rygter om Franskmændenes Jnvasion og deres Overgang over Maassen og Waalen i Løverdags kom herhid, hedde det for vist, at de allerede havde erobret Thielt, og strænget sig frem til Dalem, lige over for Gorcum, til Buuren i Chielterwaard, ja lige til Vianen og Ysselstein. Men alt dette var overdrevet. Vi have i Dag Breve fra Uetrecht og Dortrecht, hvilke stemme der overeens, at de over Waalen passerte Franskmænds Antal ey var stort nok til der at soutenere sig, og at de derfor maatte strax gaae tilbage over Strømmen efter at have udholdt en haard Dyst med et Hessiske Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Det Engelske Hovedqvarteer bliver forflyttet fra Arnheim, til Amerongen eller Rheenen, ja maaskee lige til Utrecht, og 16000 Mand skulle fra Geldern rykke frem for at beskytte Provindsen Holland, hvorimod Geldern igien skal forsynes med ligesaa mange Keiserlige, Haag, den 30 December. Den første Skræk over Franskmændenes Jnvasion var her meget stor. Vel er den ey endnu gandske forvundet; men der giøres nu de bedste Forsvarsanstalter. Alle Regieringscollegier ere overordentligen forsamlede, og den unge Fagel, Arveprindsen af Oraniens Adjutant, er over Hals og Hoved sendt til London. Fra Gorinchem og Egnen deromkring er en stor Mængde flygtet til Rotterdam og Dortrecht. De franske Emigranter og engelske Familier, som opholdt sig her, have ligeledes faaet Hastværk. – Vore Fredscommissarier have rigtig nok fortsat Reysen til Herzogenbusch; men man har endnu ingen Efterretning om, at de have faaet franske Passer, for at gaae fra Moerdyck. J Dag hører man, at Franskmændene igien ere gaaet tilbage over Waalen" Atter fattes nu 3 engelske Poster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
Kiøbenhavn, den 9 Januarii. Den 5te December er den til Diaconus paa Føhr udvalgte Candidat, Lorenz Andreas Nissen, allernaadigst confirmeret. Den 12te December er den forrige Præst, Peter Lorenzen, i Cauxbüll, ligeledes valgt til Præst i Clixbull, Amtet Tøndern, og Borgeren, Asmus Friderich Nickelsen, beskikket til Raadmand i Oldesloe, samt Christian Jørgen Fenker til Copiist i det tydske Cancellie. Den 19de December er Præsten i Sieverstadt, Henrich Harrier, beskikket til Præst i Brugge, i Amtet Bordes holm; Magister Ernst Gottfried Lilie til Subrector ved det altonaiske Gymnasium; og Catecheten ved Seminariet i Kiel, Georg Suhr, confirmeret til valgt Compastor ved Altstædter Kirken i Pløen. Den 24de December er Organisten Christian Gottlieb Bruhns i Neukirken allernaadigst beskikket til Organist og Klokker i Susel, Amtet Ahrensbock, og den 30te December er Candidatus Juris Andreas Frederich August Langheim i Kiel til Underrets Advocat i Hertugdømmerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-01-09
J Tallotteriets 714 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.