JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Trondhjem, den 31te Maji. Trondhjems Sukkerraffinaderie, som bestod af 300 Actier, hvilke før Krigen gjældte 3 til 400 Courantdalere Stykket, er nu gaaet ind. Det var i den senere Tid kommet i en Gield af 18000 Norske Spd. for raae Sukkere, og, da Jnteressentskabet formodentlig tvivlede om, at det under nærværende Conjuncturer med Fordeel kunde drives, naar det tillige skulde betale en saa betydelig Gield, saa skal det nu have indvilget, at overdrage Eiendommen af Sukkerraffinaderiet og Alt, hvad dertil hører af Jnventarium og faste Grunde, til Creditorerne, et Handelshuus her i Byen, imod af Samme at faae Qvittering for Gielden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 253, a vista 256. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 1/2 s.a 16 Rbmk. 8 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. f. A.) 70 a 70 1/2. Norske Rigsbanks. 16 a 16 3/4. Svenske Sedler 58 a 58 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Mon fremdeles Nogen, der har Forstand paa Aandens Udvikling, virkelig skulde troe, at Danmark i det Hele kan igjen faae en livlig almindelig Folkestemning, eller en Litteratur med Eiendommelighed de med særegen indvortes Værdie, uden at disse Ting tilsammen maa blive en Fortsættelse af Noget, der har været tilforn i Folket, eller er en saadan Fortsættelse mulig, uden at det, Gud skee Lov, ikke sønderskaarne, men dog stærkt forrevne og saa godt som opløste Baand sammenknyttes paa nye, der i Sprog og Jhukommelse forenede den efterfølgende Slægt med de hengangne, og de enkelte Lemmer i hver Slægt med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
En i disse Tider forefalden Begivenhed, har Jndsenderen troet rigtigst offentligen at bekjendtgjøre, for at vise, hvorledes en Godseier kan chicaneres af en Fæstebonde, maaskee og derved hente et godt Raad, bygget paa Erfarenhed: hvorledes man paa den korteste Maade kan afværge, slige Chicaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
En Fæstebonde, som sidder i en god Gaard, har i endeel Aar ikke betalt Skatter eller Landgilde, og af overbærende Medlidenhed har Godseieren crediteret ham; men da Gielden steg til en Størrelse af flere hundrede Rigebdlr. Sølv, og Gaarden tillige Dag for Dag forfaldt ved Fæsterens Efterladenhed, anlagde Godseieren Sag mod Bonden, efter først at have tilbudt ham at ville overdrage Gaarden til en Karl, af sin eller Kones Familie, mod Erlæggelsen af et saare billigt Fæste, og Eftergivelse af de resterende Skatt hvilket Tilbud han med Taknemmelighed modtog; men neppe vare nogle Dage forløbne, førend han, ventelig forledet af Andre, forkastede det. Over fem Maaneder henrandt, inden Dommen ved første Jnstants blev afsagt, og Fæsteren fradømt sit Fæste. Saare haardt er det, at en Sag, som dog er saa klar og tydelig, skal kunne traineres fra Tid til Tid, og Godseieren i den Tid betale Skatterne, som for Tiden ere trykkende; Bonden taber jo intet ved slig Trainering; thi han erholder fri Procurator, saa at Sagen ikke koster ham noget, og Procesomkostninger tildømmes han jo ikke; taber Bonden sin Sag og sættes ud af Gaarden, skal Fattigkassen underholde ham og Kone, saa at Godseieren altid, med den største Ret, er og bliver den Lidende, hvilket bliver dobbelt trykkende for den Mand, der ved enhver Leilighed har søgt at fremme Bondestandens Opkomst. Kan en Sag henstaae i flere Maaneder, ved Hjemtinget, saa kan jo ventes, at halvandet Aar kunne forløbe, inden Godseieren kan siges at have fuld Raadighed over sin Eiendom; thi om Fæsteren end sættes ud af Gaardens Besiddelse, saa tor dog Godseieren ikke bortfæste Gaarden, omendskjønt Fæsteren er fradømt sit Fæste, men maa lade den bestyre af nogle dertil antagne Folk, af hvem man ikke kan vente den Paapassenhed, som af den, der veed, at anvendt Bestræbelse giver egen Fordeel, og følgelig er der intet andet for, end at Godseieren maa i denne lange Tid ikke allene betale Skatterne, men endog ingen Jndtægt have af Gaarden, og at sligt i nuværende pengetrange Tider er byrdefuldt, er vel overflødigt at anføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Indenlandske Efterretninger. Til den latinske juridiske Embedsexamen anmeldte sig i indeværende Qvartal 114 Studios, juris, af hvilke 5 udebleve fra den mundtlige Prøve. Af de øvrige 9 erholdt 7 Karakteren, Laudabilem, og 2 hand illandsbilem. - Af 26 danske Jurister, der vilde underkaste sig Examen i samme Qvartal, forlod i den skrivtlige Prøve og 2 bleve udelukte fra mundtlig Prøve, hvorfra 4 frivillig udebleve. Af de 19, der udholdt begge Prøver, tilkjendtes 12 Karakteren Beqvem og 7 Ei ubeqvem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
J Torsdags Middags sammentrak et stærkt Tordenveir i Nord, som især har været heftigt et Par Mile her fra Staden; her hørtes ved kla Luft og Solskin flere Tordenskrald; men i Landsbyen Øverød, noget over to Miil her fra Staden, slog Lynilden ned paa tre forskjellige Steder, hvorved en Bondegaard lagdes i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Odense, d. 20 Junii. Den nordlige Vind bragte os i Løverdags Eftermiddag paa eengang 4 Skibe til Odense fra Aalborg, Bergen, Østerriisver og Drobak. - J 3 Uger havde Veirliget her en fuldkommen lignende rhevmatisk Feber, med i delig Febergysen, afvexlende Kulde og Varme, omsider gik det over til en anden Dags Vexelfeber; men med Maaneskiftet i Søndags lod denne til at tabe sig og i 2 Dage havdes med S. O. Vind ret godt Veir, dog var Luften kold, hvor Solen ikke virkede. Denne Glæde varede imidlertid kun kort, thi iaftes Kl. 11 begyndte det stærkt at regne med vestlig Vind, som holdt ved til idag hen paa Formiddagen. Jmorgen have vi Soelhver- og den 27de Syvsoverdagen. Forandrer det sig nu ikke inden den Tid, saa seer det beklageligt ud. Vil Vinden derimod tage varig fat i Østen, kan vi igjen faae lang Tørre og Varme, som Jorden hos os nu trænger til Aalborg, den 19 Junii. Det nu tilendebragte Pintsemarked har ikke givet det forrigeaars noget efter ihenseende til Overflødighed af Varer, til Forhandling. Saaledes var der iaar opsat paa Nyton, Gammeltorv, i Slotsgade, langs med Østeraae og paa det saakaldte Vendelboernes Torv ved Toldboden: 77 Boder med Alenvare, Nyrnberger= og Jsenkram, Galanterie=, Kniplingers- og Kunstvarer, hvoriblandt Hr. Blikfabrikør Meyers fortrinlige Arbeide m.v.; 98 Boder med inden- og udenbyes Haandværksvarer; 26 Boder med Øl og Viin; 102 inden og udenbyes Flatter og Borde; 78 Læs sorte og røde Leerkar, samt Trævarer. J Østeraae laae desuden en stor Mængde Baade fra Skagen, Aalbæk o. s. v. med alleslags tort Havfisk. Foruden den allerede omtalte store Fjellebod, opreist udenfor Compagnie huset, med varme Vafler, bagte af et Par Hollænderinder og en Hollænder fra Grønningen, bør ogsaa Wiener=Kongressen og Russernes Jndtog i Paris nævnes som noget, der var færdeles skjønt at see. - Jalmindelighed skal Afsætningen af Handelsvarerne ikke have været af synderlig Betydenhed, som følge af den almindeligt herskende store Pengeforlegenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Aarhuus, d. 20 Junii. J Løverdags holdt Hs. H. Prinds Ferdinands Dragonerregiment Mynstring for Hr. Generalmajor Ridder v. Lasson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
J Morgen skal det passere Special=Revne for Kavallerie=Jnspecteuren, Hr. Kammerherre og Oberst v. Flindt, R. af D. og Dannebrogsmand. - Et af de store Havdyr, hvoraf man paa nøgen Tid har seet endeel her ved Kysterne, er i Søndags drevet død ind i Caløe Viig, og afgivet en god Fangst for nogle derboende fattige Fiskere, som har faaet det slæbt paa Land og nu ere beskjæftigede med at hugge det istykker. Det er over ni Alen langt med et uhyre stort Gab, og den grønlandske Hval meget liigt. Naturkyndige, som have seet det, kalde det Nordkaperen, under hvilket Navn det findes beskreven i de fleste Naturhistorier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Viborg, d. 19 Junii. Regnen og Kulden vedholdt i 24 Dage, i saa høi Grad, at der neppe kunde siges uden 2 halve Dage Tørveir i at den Tid. Endelig har det i 2 Dage været Varme uden Regn. Nattefrosten, der undertiden fulgte efter Dagens kolde Regn med Hagelbyger, har standset Korn, Græs og Havevexter faare meget. Det sildig saaede Byg standsede ganske i Vext, Havren ligesaa. Rugen staaer godt, om det ellers nu vil give mags Veir i dens Blomstertid. Det mærkeligste er, at Jordlopperne, den megen Regn uagtet, dog vedblive at ødelægge Havesagerne. Regnormene have og gjort stor Skade ved at underhule Jorden og omvelte og fortære Kaal, Salat, Bønner, Errer og andre dem smagende Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
- Af Snapsting mærkes endnu kun enkelte Handlendes Ankomst; men den hollandske Vaffeldager, er allerede i Forgaars arriveret hertil med sine Apparater, der udgjøre, efter Sigende, 3 a 4 Læs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
J Colding skeete Søndagen den 11 d. en Styrtning i Slotsruinerne, som let kunde bleven farlig for mange Menneskers Liv. Dæksstenen, som holder Taarntrappen tæt uden for Slotskirken, var løsnet i sine Fuger, og drog ved sit Fald den hele øvre Masse af Sandstene ned med sig. Heldigviis var paa den Tid skun faa Folk i Ruinen. Dog blev en Haandværks dreng temmelig betydelig qvæstet og en anden saaret i Hovedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Skuespildirekteur Franck og Skuespiller Mieliot bekjendtgjøre begge i Aarhuus Stifts Adresse-Avis, at De Hr. Sachmann og Steinau, der vare engagerede ved Førstnævntes Skuespillerselskab, have om Natten hemmelig forladt Horsens, og derved foranlediget Selskabets aldeles Opløsning. Den Sidste kalder dem ovenikjøbet Skurke og Spitsbuber – Titler, som ellers skurre vel stærk fra Thalias Dyrkeres Læber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i Juli, August og September Maaneder d. A. skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 250 mod 100 Species eller 200 Rigsbankdaler Sølv, saa at følgelig 1 Rbdlr. Sølv, i alle foranførte Tilfælde, kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Blandede Efterretninger. Dronningen af Engelland. (Fortse; s. forr. No.) Caroline Amalia Elisabeth (født 17 Maji 1768) er den anden Datter af den ved Auerstadt dødeligt saarede Hertug Carl Friedrich Ferdinand af Brunsvig og Prindsesse Auguste af Engelland, Kong Georg III. Søster. Hun var saaledes allerede ved Slægtskabsbaand forbunden med Prindsen af Wales, da hun d. 8 April 1795. blev formælet med ham i en Alder af 27 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
J Tydskland lod hun 1817 uddele Journal d'un voyageur anglas, som indeholder en Beretning om hendes Reise og adskillige Begivenheder i hendes Liv. Hendes Datter Charlotte Auguste blev d. 2 Mai 1816 formælet med Prinds Leopold af Coburg, der i de allierede Souverainers Følge var kommen til Engelland, men døde i Barselseng den 6 Nov. 1817.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
J de Parlamentsforhandlinger angaaende Dronningen af Engelland, som de offentlige Tidender meddele, tales om den grønne Pose Det hedder deri blandt andet, at Hr. Brougham sagde, i Anledning af den grønne Pose, der fremlagdes mod Dronningen, "at man ogsaa paa hendes Side kunde fremkomme med en grøn Pose, hvis Jndhold kunde blive Vedkommende ligesaa haardt at fordøie, som det, der findes i hiin. Dette trænger til efterfølgende Forklaring, uden hvilken det vil være uforstaaeligt for mange danske Læsere: De engelske Advocater bære deres Mandants Documenter i en grøn Pose, og Green Bag (grøn Pose) er derfor i Engelland en satirisk Benævnelse paa en Procurator, ligesom f. Ex. hos os Tingstud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Den 7de d. M. er Louvel bleven henrettet paa den berygtede Greveplads i Paris - ikke som Ravaillac og Damiens, paa den i ældre Tider grusomme Maade - men med Guillotine, der uden Tvivl er det letteste Aflivningsredskab i Europa. Ved hans Henrettelse vare 200,000 Mennesker forsamlede, men Alting løb dog for saavidt roligt af, naar undtages, at en Hob af omtrent et hundrede Mennesker, der stedse voxte, om Aftenen løb sammen og raabte: leve Chartet, lev Keiseren, &c. Men de bleve dog drevne fra hverandre, og adskillige af dem arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Anecdot. En Bondekarl, som nys var kommen fra Jylland, bragte et Brev til sin Moster i Thy paa Posten. Da han traadte ind paa Contoiret, faldt det ham ind, at han havde glemt, at melde sin Moster, der holdt saa meget af ham, hvorledes han befandt sig. Men da han troede, at Controlleuren selv afleverede Brevene, sagde han til denne "Maa a de bitte Faer, at seie min Moster, at at befinder mig Gulsketak karsk og vel, og at Han selv har seet mig saa sund som en Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-24
Rettelser. J No. 46, S. 728, Lin. 14, for 600 Casser Pommerantser, læs: 5000 o. s. v. Nr. 49, S. 780, Lin. 4, for corpoulent læs: corpulent - J No. 50, S. 795, Lin. 25, for- og hun er i o. s. v. læs, og hun staaer i o. s. v.;S. 797, Lin. 18, for det Fløi, læs: den Fløi, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 52. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Juni 1820. Et Par Ord Grundeiendommes Værd, saavel for Staten, som for Enkeltmand. Princes and lords may flouris, or may fade – Abreatli can male them, as a breath has made: But a hold peasantry, its country's pride, When once destroyd, can never be supplyd! (Lad Stormænd blomstre, eller visne hen Et Mundsveir skabte. - skaber dem igien: Men, Landets Kraft og Stolthed, Bonden hold Erstatte, ødelagt, ei hele Old!) Goldsmith. At Grundeiendom er Statsbygningens Grundvold, det er en afgjort Sag, men ligesaa afgjort er det derfor ogsaa, at Statssamfundet maa opløses, naar dets fleste Grundeiere ødelægges. Grundeieren yder nemlig det Stof, som den for arbeidende Haandværker og Kunstner forædle, Kjøbmanden omsætter, Krigeren beskytter, Stats- og Embeds=Manden bestyrer, Videnskabsmanden bedømmer. Uden Grundeieren ere alle disse Jntet, skjøndt ogsaa han i høi Grad behøver dem. rigtig Anskuelse af Grundeiendommes Værd er derfor saare vigtig, baade for Staten og Enkeltmand. Erfaringen lærer, at det er ligesaa usikkert, at bygge paa Underspændingen - om jeg saa tør sige! – som paa Overspændingen af Grundeiendomspriser. Hvor ødelæggende det Sidste er, bevise og besamre fortiden mange af vore forarmede Grundeiere. Disse vilde, for nogle Aar siden, ikke sælge til de meest overspændte Priser, fordi de da, som Mængden i Almindelighed, ansaae deres Eiendomme for Guldgruber, og vore Penge for et Jntet af vordende Assignater. Bladet har vendt sig. - Med Forundring skue vi nu tilbage paa den Tid, da mangen Huuseier, med umenneskelig Stolthed, erklærede den Leiesøgende, at han intet Huusly havde for Leiere med Børn, da mangen Kræmmer, med et opblæst Speculantsmill, rev sine Varer ud af den betænksomme Kjøbers Haand, med den overmodige Yttring, at man gjorde ham en Tjeneste ved ikke at kjøbe! Medlidende sammenligne vi hiin nys henvundne Fortid med Nutiden, da den samme Huuseier, den samme Kræmmer, med et beskedent Høfligheds smiil, forsikre, at man nok skal komme tilrette. Ja, Bladet har vendt sig, thi den overspændte Bue maatte briste. Men, lad de bittert skuffende Forhaabninger, som saa Mange byggede paa det høittravende Jndhold af Bladets 1ste Side, sikre os for ligesaa overspændte Forventninger af den nu opslagne 2den Sides synkende Tone. - Tidens Bog har mange Blade, men Vee Den, der over Nutidens Raab glemmer Fortidens Røst og Fremtidens Stemme. Som ovenmældt, er det nemlig ligesaa usikkert, at bygge paa en dybere Synken af vore nuværende, lave Priser paa Grundeiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-27
Vi have levet og leve i en Tidsalder, der har været og sandsynligen vorder mageløst riig paa store, følgerige, pludselige Forandringer. Ligesom Pengevæsenets hurtige Seddelforbedring i vort Fædreland har lært os, at mistroe høit steegne Varepriser, saaledes bør andre Landes ligesaa hurtige Forbedring af dybt siunkne Varepriser lære os, at mistroe Disse. Bayern og Spanien yde os de kraftigste Exempler herpaa. Næppe havde disse Landes Regjeringer antaget en repræsentativ Forfatning, ved at give Statens retskaffenste og dueligste Mænd Deel i Statstyrelsen, paa et Folketing, hvis faste, herlige Grundstøtter, ere: offentligt Regnskab og Ytringsfrihed, næppe var dette skeet, førend hine Landes Eiendomsværdi af ethvert Slags steeg fra næsten Nul til Fuldt. Men, hvilken god Dannemand, som besjæles af Tillid til sit Fædrelands Statstyrelse, kan tvivle om, at vore nuværende, ringe, ødelæggende Grundeiendomspriser ligesaa hurtigen kunne hæve sig, ved een, eller anden viis Foranstaltning af vor Regiering? – At dette skeer, maae vi Alle ønske og haabe for vort elskede Fædreland, Og da - hvor Mange, som nu, i daarlig, overspændt Forventning af endnu lavere Priser, lade deres Penge henligge uvirksomme (hvorved de befordre almindelig Næringsløshed, og derved især mange Grundeieres Ødelæggelse) hvor mange Saadanne ville da bitterligen beklage, at de ikke nu have kjøbt Huse og Gaarde, Disse sælges nemlig fortiden, selv i Kjøbenhavn, til en Priis, hvoraf enhver uforarmet Eier kan have 10 til 12 Procent reen Fordeel, endog efter den laveste Maalestok. Ogsaa de, som i den sildigere Tid saa ivrigen have anbragt deres Penge i uopsigelige Nationalbankobligationer - formodentligen, fordi de ei kjende de langt større Fordele, hvilke Nutidens Kjøb af Grundeiendomme yder ogsaa Disse ville da faae ganske andre Synsmaader. Det Samme vil ligeledes hændes dem, som vore mange Navne paa Landets Penge: Sedler, Sølv, rede Sølv, nu have gjort saa øre i Hovedet og saa ængstlige, at de aldeles ei tør virke. For sildigen ville ogsaa de indsee, at de havde staaet sig langt bedre, om de fortiden havde kjøbt faste Elendomme for deres Mammon, den de nu, af utidig Forsigtighed, begrave i Chatoller, til beregnelig Skade for Almeenheden, under den nuværende, almindeligen trykkende Pengetrang, og deraf flydende Standsning i alle Næringsveie. Denne Pengetrang er virkeligen for Øieblikket saa stor, at endog nogle af Hovedstadens største og bedste Gaarde sælges ved tvungen Auction, fordi Eierne ei kunne erholde Prioritet indtil det Halve af Brandforsikringen. Blok Tøren. Om Grundtvigs danske Saxo. Slutning; see forr. No.)Med det Sagte skulde jeg nu troe det tilstrakkelig beviist, at Grundtvig snarere fortjener Talend Last og Skam, fordi han trodsede den gjængse Fordom, som er imod at føre i en Bog et Sprog, der eller ikkun høres paa Bondemænds levende Tunge, og Modsigelsen skal nu værdiges all den Opmærksomhed, den fortjener, det vil sige: kun liden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-27
Til Slutning kan jeg ikke lade den Taabelighed uberørt, at man laster Versene fordi de ikke ere ordrette efter Latinen. Hvem i al Verden, kan faae danske Vers med Riim og Klang til at udtrykke latinske, Ord for Ord, og hvem har i det Hele lovet Folk en saadan ordret Oversættelse af Saxo, Grundtvig i det mindste aldrig; tvertimod har han jo ved flere Leiligheder paa det bestemteste erklæret, at naar han kan faae Meningen livlig og klar frem, da bryder han sig ikke om at gaae fra Originalens Ord. Ligesaa kloger den Daddel, at Navnerækken over Heltene i Braavallaslaget er sat paa Riim. Hvordan lod den sig ellers læse; Jngen holder jo ud at arbeide sig igjennem en saadan Navneratuse, naar den staaer har og tør, men ved Rimene og Klangen og de enkelte malende Træk faaer alt en Livlighed, saa at man mynstrer det lange Geleed med en velbehagelig Munterhed. Riimsættelsen var altsaa noget, som skulde roses og ikke dadles. Vil man endelig have mig til at give Recensenterne Ret i noget, da kan det gjerne skee, f. Ex. i den usædvanlige Brug af Ordet: gjerne, forekommer det ogsaa mig der paa enkelte Steder er grebet feil, men Sr. har dog gjerne Ret paa 10 Steder, naar de kloge Herrer i det høieste gjerne kan faae Ret paa to. Dog hvem vil snakke meget om, at en enkelt Ting ikke er efter hans Smag, naar han føler det Hele er opper ligt, og det maa vist Enhver, der læser med sund dansk Sands og kan glemme den stive Perlentlighed, hvorved vi Alle som almindelig læse Bøger, ere forvænte fra Barnsbeen af. C. Olsen, Præst i Næsbye ved Ringsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-27
Indenlandske Efterretninger. J Hall. Liter. Zeitung No. 120 s. d. A. læses en Recension over Dr. og Etatsraad Ørsteds Værk: Uber die Grundregelnder Strafgesetzgebung. J Jndledningen hedder det: "Forf. til nærværende Skrift er det danske Publicum allerede længe hæderlig bekiendt ved sit indholdsrige juridiske Arkiv og et fortræffeligt Værk om Tyverie, vore tydske Landsmænd lære at kjende den agtværdige Forf. ved nærværende Skrift, paa en Maade, at man kan glæde sig over Bekjendtskabet. Om end Værket ikke udmærker sig ved dybtgaaende theoretiske Udviklinger og ved Yppighed af Lærdom, saa yttrer sig der saa meget mere sund Menneskeforstand, en practisk, skarpt iagttagende Aand og en Masse af Erfaring, der gjør Skriftet til et interessant Bidrag til Criminalpolitik. Meget af det, Forf. foredrager, er vel tydske Læsere af andre Skrifter, som ofte maaskee ikke ere komne ham tilhænde, bekiendt; men ogsaa i disse Lærdomme finder man overalt saa mange nye Vendinger og klare Fremstillinger, at man sikkerligen ikke fortryder Skriftets Studium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-27
J Søndags var det den første Dag, Dyrehaugen viste sig i sin fulde Glands, thi Dagen i Forveien, St. Hansdag, var den ikke, som i fordums Tider, synderlig besøgt, da den simpleste Almuesmand nu finder det for simpelt at komme der uden om Søndagen, naar den galante Verden er samlet her. Vrimmelen var ubeskrivelig. Alt, hvad der kun havde Been at gaae paa, Vogn at kjøre i og Heste at ride paa, maatte derud, og allerede i Fredags vare alle Hyrevogne bortleiede. Paa Bakken, hvor Konstmagernes Fjællehytter ere opslagne, maatte man trænge sig frem, og de fleste af det smukke Kjøn vare klædte som til Galla. J Charlottenlund vrimlede der ogsaa af Mennesker.