Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-06
Nyeste Post-Efterretninger. Den 22de August kom Deres Majestæter den Østerrigske Keiser og Keiserinde i høieste Velgaaende. tilbage til Slottet Laxenburg fra deres Jtalienske Reise. – At den Østerrigske Regiering ønsker Fred paa Jorden og derfor ogsaa at den Græske Jnsurrektion ikke havde fundet Sted, er begribeligt; men at den Østerrigske Jagtager søger at bemonstrere for Grækerne, at den Tyrkiske Regiering er legitim, og at de derfor bør vende tilbage til Lydighed mod den, vil formodentligen ligesaa lidet lykkes den at overtyde dem om som heele Nutiden og Eftertiden; thi en Regiering, som ikke har indført en ordentlig Retspleie vil aldrig blive erkiendet for legitim. - Jmidlertid er dog vist det Rygte usandt, som det Franske Blad Etoile har udbredet, at 8 Østerrigske Krigskibe have forhindret en Græsk Escadre fra med sine Brandere at angribe en Trykisk, som vilde sætte Tropper i Land i Patras. Maaskee det Rygte er meere grundet at der bliver bygget i Venedig et Orlogskib paa 600 Kanoner for Paschaen af Ægypten. – Om hvorledes det seer ud i Grækenland veed man intet med Vished; fra Triest meldes under 16de August. Privatbreve, som man har faaet igaar med et Skib fra Corfu af 5te August ere af et meget modsigende Jndhold. Nogle vedblive med Bestemthed, selv indtil 23de Juli at tale om, at Jbrahim Pascha er indsluttet ved Tripoliza, og at det er umueligt for ham at trække sig tilbage til Modon. Andre melde derimod at han har forenet sig med de Tropper, som Hussein Bey har tilført ham, hvorpaa han paa nye er rykket frem til Napoli di Romania hvilken Plads han nu beleirer. Efterretningerne fra Missolunghi ere ligesaa modsigende, saameget synes at være vist, at Tyrkerne have den 16de Julii forsøgt paa en Storm, men ere blevne slagne tilbage med et betydeligt Tab. En Skipper, som er indløbet fra Durazzo fortæller, at Grækerne have sat Jld paa Fæstningen og derpaa overladt den til Tyrkerne. Den ene Efterretning modsiger den anden. At Missolunghi ikke har capituleret den 16de eller 17de kan sees deraf, at man i Livorno har faaet den Græske Krønik fra denne Stad, hvis Efterretninger naae til den 20de Juli, paa hvilken Dag Garnisonen gjorde et heldigt Udfald. Man havde ingen Efterretninger der fra Morea, fordi der ikke vare ankomne Skibe derfra. – Foruden disse Efterretninger og den Græske Krig har man vel ogsaa nogle andre; men de ere deels saa urimelige og deels tillige saa forældede, at man ikke bør trætte Læsernes Taalmodighed med at anføre dem. Det er mueligt at Pestens Udbredelse er den sande Aarsag til Standsningen i Krigsbegivenhederne og til Standsningen i Efterretningerne derom; men i hvorledes det saa hænger sammen og i hvad saa Udfaldet af denne Krig vil blive, saa kan man være overbeviist om, at den hellige Alliance vil i det sidste Øieblik virke noget betydeligt til det Græske Folks Vel, og som kan svare til dens Navn; da Frygten for en nye Krig paa Jorden har hidintafholdet den fra aabenbart at antage sig dette ulykkelige Folks Sag. Det betydelige Gode maae det mindste vist tilskrives de store Europæiske M. ters Bestræbelser, at de have forhindret de Christnes Myrden eller Mishandling over det heele Tyrkiske Rige. – Da Kampen er bragt til en saadan Yderlighed i Aar, saa maae den Græske Commitees Opvaagnelse i London næsten forekomme som for sildig, endskiøndt det er Øieblikkres interressanteste og meest paafaldende Begivenhed, at Lord Cochrane, Dagens Søeheelt, vor Tidsalders Ridder som er fremstaaet til de Undertryktes Forsvar, har overtaget Kommanden over en Expedition til Grækernes Fordeel. Man har tvivlet om den Engelske Regievil tillade ham at udføre den; men fleere Engelske Blade, som giøre opmærksomme paa, at det er blevet Christelige Officere tilladt at commanderede de Tyrkiske Tropper mod Grækerne og at det tillades Paschaen af Ægypten at kiøbe Krigskibe i Europæiske Havne, paastaae at der vil ikke blive lagt ham nogen Hindring i Veien. 4 Lorden taler med den største Tillid om at Grækenland skal blive frelset og med den meest levende Varme om sit Foretagende; man har sagt, at han vilde foretage sig først en Reise til Skotland; men det skal være ugrundet; derimod paastaaes, at der har været forhandlet med ham om denne Expedition, inden han forlod Brasilien, og at den Græske Committee har allerede længe gjort Tilberedelser til den, saa at den kan snart afseile Det vil nu vise sig om det i Sverrig kiøbte Orlogsskib Tapperheten, paa 74 Kanoner, og som med en Besætning af 4 til 500 Md. løb formedelst en Læk ind i Belfast den 13de August hører til denne Expedition; til de øvrige i Sverrig kiøbte Krigskibe hverves Matroser i de Norske Havne.