JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver den Wordingborg Sogns Fattigvæsen tilhørende, paa denne Byes saakaldte Aleegade under Nr. 78 beliggende Gaard, med Gaardsrum, Have en Jordlod paa Byens Ore, paa omtrent 2 Tdr. 1 3/4 Skp. Lands Størrelse, samt Græsningsrettighed paa Knudskov, atter opraabt til Bortsalg ved een Auction, som afholdes i bemeldte Gaard, Mandagen den 18de Julii næstkommende, Middag Kl. 12. Lysthavende indbydes. Wordingborg Byefoged Contoir, den 30te Juni 1836. Neldeblad, const.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Fredagen den 22de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg for Skatter, ved Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse Huset Nr. 110 i St. Pedersstrædet. 2den Auction afholdes Fredagen den 5te August og 3die og sidste Auction, hvorved Huset absolut bortsælges, afholdes Fredagen den 19de August førstkommende, begge om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne og Vurderings forretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gl. Amagertorv Nr. 38. Denne Bekjendtgjørelse tjener Panthavere og andre Vedkommende til Efterretning ifølge Placaten af 22de April 1817. Jfølge Udlægshavernes Begjæring, bliver den Muurmester, Ulrichsen tilhørende og paa Hillerød Byes Torv beliggende Gjestgivergaard "Stadt Kopenhagen" med dertil hørende 4 Overdrevs Jorder, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes : 1ste Auction Fredagen den 22de Juli 1836., Formiddag mellem 5te Aug. 2den 10 og 12. 18de 3die Auctionen afholdes paa selve Eiendommen. Denne til alle Sider grundmurede og betydelige Gaard, der er smukt beliggende ved Frederiksborg Slotssøe, er for faae Aar siden opbygget. Foruden Gjestgiveriet, der er hensigtsmæssigt indrettet, afgiver Stedet en stor og beqvem Bopæl for en Familie. Conditionerne, saavelsom Taxationsforretningerne og de øvrige til Eiendommen hørende Documenter, ere til Eftersyn, saavel paa Stedet selv, som hos Procurator Hansen i Hirschholm. v. Hadeln. Hillerød, den 28de Juni 1836. Jfølge Bestemmelse paa Skiftet efter Avlsbruger Christen Christensen af Store Strandhauge, bliver den dette Boetilhørende faste Eiendom, nemlig Stedet Store Strandhaugs ved Sæbye med tilliggende Jorder af priviligeret Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Sk. : Fd. 1 1/4 Alb., samt Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes : første Auction, Mandagen den 25de Juni anden Auction, Mandagen den 8de August, førstkommende og tredie Auction, Mandag den 22de August, hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning, som i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Comptoir, hvorimod den tredie paa den til Salg averterede Eiendom. Bye- og Herredsfogedcomptoiret i Sæbye, den 25de Juni Heiberg.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Efter Begjæring af vedkommende Forlig og Udlægshaver, vorder det Bødker Mads Pedersen i Lakkendrup Bye Gudbjerg Sogn, tilhørende Huus med tilliggende Jordlod af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 1/4 Alb. opraabt til Bortsalg ved trende Auctioner, nemlig Torsdagen den 28de Juli og 11te August samt Fredagen den 26de samme Maaned, hver Dags Formiddag Klokken 11, af hvilke de tvende første afholdes paa Sunds Gudme Herreders Tingsted i Svend, borg Raadhuus, og den sidste i det bemeldte til Salg bestemte Huus i Lakkendrup, alt efter de Conditioner, som 8 Dage førend 1ste Auctions Afholdelse kunne erfares saavel paa mit Contoir, som hos Procurator la Cour heri Byen. Sunds Gudme Herreders Contoir, Svendborg, den 28de Bruun. Juni 1836. Vare-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Mandagen den 11te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 61 i Kristalgaden bortsolg endeel nyt Guld- og Sølvarbeide, bestaaende af Brystnaale og Ørenringe med Granater, Ametyster og andre Stene, Signet ringe, Fingerringe med og uden Stene, Uhrkjeder, Uhrnøgler, Ringe, Pretensioner, Laase, Veste- og Kraveknapper, Haarhalsbaand med Gulddopper og Laase m. m., Thee, Barne- og Flødeskeer, Træe og Meerskums Pibehoveder med Sølvbeslag, Sye- og Strikke-Etuier, Lugtedaaser, Fingerbølle, Naallehuse, Theebakker, Danebrogsordener, Strikkeskeer, Kroge og Kugler, Zigarrør, saaog endeel Guldsmedværktøi m.v., tilhørende afg. Guldsmedmester Ole Wilhelm Zeuthens Stervboe, imod Betaling til Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet Nr. 70, anden Sal, hvor de trykte Fortegnelses faaes for 4 Rbs. Stykket.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Løsøre-Auction. Onsdagen den 13de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Gaarden Matr. Nr. 209 i Kjøge, bortsolgt endeel, Borgercapitain Alex ander Hansen og hans nu afgangne Enkes fælleds Bo tilhørende Meubler og Effecter, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Linned, Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Blik Træe- og Jernfang, hvorover trykte Cataloger kunne erholdes 8 Dage forinden Auctionen paa Undertegnedes Contoir, Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Kjøge Byefoged Contoir, den 23de Juni 1836. B. S. Brorson.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Bjergede Sager. Jfølge hertil indkommen Anmeldelse er i Nordsøen den 1ste dennes paa 500 30 nordlig Brede og 4 45 østlig Længde fra Grenwich opfisket og her paa Toldboden oplagt 3 Fade Talg de tvende Fade mærkede, 21 Nr. 4551 og 5253, det tredie Fad uden Mærke, undtagen saavidt skjønnes Nr. 77. Vægten er samlet Brutto 2866 Pd. J Anledning heraf indkaldes herved Eieren af bemeldte Talg i Overeensstemmelse med Forordningen af 12te Marts 1790, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig her for at godtgjøre sin Eiendomsret til samme.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Kjøbenhavns Politikammer, den 24de Juni 1836. Bræstrup.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Mortifications-Stævninger.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Extract. Ved Stævning af 18de Juni d. A., indkaldes med Aar og Dags Varsel, ifølge dertil meddeelt Bevilling, Jhændehaveren, af en bortkommen Panteobligation, udstedt af Handelsmand Peder Madsen i Aarhuus til Ph. H. Ree & Comp. ibid for 632 Rbd. 11 s. S. & T., hvorpaa endnu resterer 432 Rbd. 11 s. S. & T., dat. 10de Juni 1822, læst den 13de f.M. (See iøvrigt Stævningen, indført i dette Blad Nr. 155)
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Proclamata. Creditorerne i efterfølgende Stervboer, nemlig: Niels Hansen Erresøe og senere afdøde Hustrue Maren Andersdatter. Muurmester Christian Warnicke Liebe Seligmann, og Fyrværker, Dannebrogsmand Christopher Paulsen; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre Deres Krav, samme Varsel gives Arvingerne. Fredericia Skifteret, den 28de Juni 1836. Rahbek Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved ved kommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboerne efter Dugmager Anders Henning og Muurmester Johan Kielberg, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, for under tegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre Deres Krav, Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort. Fredericia Skifteret, den 28de Juni 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-07-04
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer,
Berlingske Tidende, 1836-07-05
er forsendelse. til me Kong eli ha Brevposter rivilegerede. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Avertissements. Tidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Tirsdagen den 5 Juli. No 139.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
London, den 28de Junii. – J Underhusets Møde den 24de Juni hørte Liverpooler-Dok Billen til Dagens Orden. Hr. Ewart paastod Billens Forkastelse, fordi den var bestemt til at unddrage Liverpools Municipalitet Bestyrelsen af Stadens Local Anliggender og at overføre denne til Parlamentet, hvilket nu efter Municipaliteternes Reform saameget mindre kunde indrømmes, som hine Local-Anliggender for Reformen uden nogen Modsigelse vare blevne overladte til Local-Øvrigheden. Hr. Ewarts Grunde fandt Anerkjendelse, og Billen blev forkastet med 197 Stemmer mod 173. Den øvrige Tid af Mødet beskjeftigede Huset sig med den engelske Tiendebill. Beretningen over samme blev antaget, efterat flere Amendementer vare forkastede. J Mødet i Gaar læstes denne Bill tredie Gang.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Subscriptionen til Bedste for O'Connell synes ikke at have nogen synderlig Fremgang; i det mindste troer "Courier det nødvendigt, at gjøre opmærksom paa tvende betydelige Subscribenters Exempel, nemlig de Herrer Cotte, kaldet Whigernes Fader, og Lord Ebrington, og at opfordre til Efterligning. Den forekaster især de egentlige Whiger Lunkenhed, og tilføjer, at det ikke vilde geraade det liberale Parti til nogen særdeles Ære, hvis den nødvendige Sum ej kom hurtigt sammen. O'Connell fortsætter imidlertid paa det ivrigste sin Virksomhed mod Overhuset. J Gaar, da den irske Municipalbill hørte til Dagens Orden i Overhuset, lod han offentliggjøre et andet Brev til det engelske Folk, med Motto: Retfærdighed – Retfærdighed for Jrland, der væsentligt udbreder sig over Misforholdet mellem Catholikerne og Protestanterne i Jrland og over Tiendens Fordærvelighed. Mod Slutningen lover han et tredie Brev, der skal være rettet til det irske Folk. Committeen, der er udnæst til at modtage og anvende Subscriptionerne til Bedste for Sir Walter, Scotts Arvinger, har aflagt sin Beretning. Der er indkommet 7,200 Pund Sterling, hvilke skulle udbetales Digterens ældste Søn, mod Udstedelsen af et Document, hvorved Abbotsford, det derværende Bibliothek, Manuscripterne, Vaabensamlingen o. s. v. sikkres som et Fideicommis for Faderens Efterkommere. "Morning Chronicle" havde i sit Gaars-Nummer, modsagt "Couriers Paastande om den brittiske Legions Utilfredshed og om Muligheden af General Evans's Tilbagekomst til England, med det Tilføiende, at den spanske Regjering gjorde Alt, for at sætte Legionen paa en dygtig Fod, og at der netop nu var en betydelig Forstærkning til samme under Vejs fra England. Uagtet denne Gjendrivelse vedbliver Courier, beraabende sig paa gode Kilder, sine tidligere Paastande, og lover nøiere Oplysning til i Morgen. Afsendelsen af en betydelig Forstærkning, hvorom "Morning Chronicle" taler og som rigtignok er lovet og saare nødvendig, har man maattet standse paa Grund af en nyere Ordre fra den spanske Regjering. Tusind Mand ere lovede; men man har kun hvervet 150 Rekrutter, der nu, tilligemed en Deel reconvalescente Officerer, ere paa Veien til San Sebastian. Completteringen af de 1000 Mand vilde imidlertid ikke være vanskelig, da der er Rekrutter, nok. Courier, gjentager dernæst Paastanden om, at General Evans havde sendt en Orden tilbage, og med Hensyn til Legionens slette Behandling beraaber den sig paa "Morning Chronicles egen Madrider-Correspondent, ifølge hvis Udsagn General Evans i en Depesche til Conseil, Præsidenten Jsturiz, havde erindret ham om, at Legionen var hvervet paa et Aar, at dens Tjenestetid snart er tilEnde, og at det ingenlunde er umuligt, at sammes Medlemmer ville ønske at vende tilbage til England. J det mindste har General Evans – saaledes ender "Courier" sit Svar – besluttet at vende tilbage, hvis den spanske Regjering vedbliver at lade ham og Legionen blive den Behandling til Deel, som de hidtil havde maattet taale, eller hvis hans Forestillinger ikke skulde faae et forønsket Udfald.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Jfølge Efterretninger fra Over-Canada, har denne Colonies Gouverneur, Sir Francis Head, den 28de Maj udstedt tvende Proclamationer; i den ene opløser han the House of Assembly," Legislaturens andet Kammer, medens den anden Proclamation sammenkalder Huset igjen til den 16de Juli. J Svaret paa en ham tilsendt Adresse bekæmper Gouverneuren med megen Heftighed den democratiske Aand, der viser sig i Colonial-Forsamlingens andet Kammer, især ved Tilbageholdelsen af Pengebevillinger. Han paastaaer, at Over-Canadas Befolkning afskyer Democratiet, saavelsom Jdeen om Fremmedes (Nordamericanernes) Jndblanden, hvilken Jdee næres af nogle Jndivider. J samtlige de canadiske Regimenters Navn erklærer han ganske aabent: Lad dem komme, hvis de vove det. Hr. Wason gjorde i disse Dage i Underhuset det forunderlige Forslag, at fyrretyve Medlemmer skulde frivillig forpligte sig til, i ethvert Møde at forblive til Kl. 7 om Morgenen, for paa denne Maade at befordre Forretningernes Fremskriden.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Paris, den 26de Junii. – En Mængde sig her opholdende Tydskere, hvis Antal angives til omtrent 250, for det meste henhørende til Haandværkstanden, have for nylig paa Calvariebjerget ved Paris højtideligholdt Aarsdagen af Hambacher-Festen. Man skal have gjort Ministeriet Forestillinger i denne Anledning og det skal have befalet nøjagtige Undersøgelser herom.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Tydskland. Vien, den 22de Junii. Kongen af begge Sicilierne ventes i disse Dage, og strax efter ham Prindsen og Prindsessen af Salerno hertil. Kongen skal ogsaa have Qvarteer her i Hofborgen.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Hertugen af Lucca er fra Dresden atter kommet hertil. Hverken de franske Prindser eller Nogen af deres Følge havde, som Allg. Zeit." paastod, her bivaanet Forestillingen af Schillers Vilhelm Tell.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Berlin, den 28de Junii. - Stats-Tidenden melder fra Coblenz: i Følge paalidelig Efterretning kommer Kejserinden af Rusland i Sommer ikke til Ems; hun vil meget meer foretage en Reise i det Jndre af Riget.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ærkehertuginden, Hertuginden af Parma er den 21de dennes om Aftenen ankommet fra Parma til Schönbrunn.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Persien. J Følge en Skrivelse fra Bassora af 1ste Januar var det særdeles uroligt i det sydlige Persien. Oberst Morrison havde været over paa den østlige Kyst, for at overtale tvende af de derværende Stammer til, at leve i Fred med hinanden, saalænge Perlesiskefangsten varede, hvilket de lovede; Fjendtlighederne skulde dog strax efter igjen begynde.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
America. Fra Ny-Orleans er der indløbet Efterretninger indtil 24de Mai, hvilke endnu beskjeftige sig med Mexicanernes Nederlag den 21de April. De meddele blandt Andet en Beretning fra General Houstoun om hiin Fægtning. Jkke Sta. Ana selv, men et Jndivid, der fører hans Navn, og som i den første Overraskelse forvexledes med ham, er blevet fanget, hedder det. New-Orleans True American, af 14de Maj gjendriver dog denne Formodning ved at meddele Sta. Anas officielle Depesche til hans Armees forskjellige Corpser, dateret fra Texanernes Hovedqvarteer, San Jacinto den 22de April, hvori han underretter dem om hiin ulykkelige Trefning meddeler dem, at han har sluttet en Vaabenstilstand, og opfordrer Corpsernes Befalingsmænd til derefter at indrette deres Forholdsregler. Tillige befaler han, at alle Fanger, der opholde sig i Goliad, skulle sættes i Frihed.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Efter Breve fra Washington, af 6te Juni, er der i Ny-Bork aabnet et Laan for Texanerne, til hvilket der i en kort Tid er blevet subscriberet for 100,000 Dollarer. Tillige er der Tale om, at man i Congressen ufortøvet vilde foreslaae Anerkjendelsen af Teras's Uafhængighed, hvilket Forslag man de troer vil strande paa en Artikkel i den texanske Constitution, hvorved en Jndskrænkelse med Hensyn til de forenede Staters Grændser kunde bevirkes. Krigen med Jndianerne er begyndt igjen. De americanske Aviser ere fulde af Beretninger og Ødelæggelserne, som de Vilde have udøvet, især i Georgia og Alabama. De have saaledes endog angrebet flere Dampskibe paa Floden Tschallahuhtschi, og myrdet Mandskab og Passagerer.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 1ste Juli. – Vor Grønlandsfarer, Briggen "Thetis, Capt. Møller, har anden Gang havt det Uheld, under Spitzbergen at tage Skade af Jsen, og er med Læk overbord indkommen til Christiansund, med, efter Forlydende, tusinde Robber.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ved Stutteribesigtigelsen, som holdtes i Randers i Fredags og Løverdags, blev første Præmie tilkjendt en rød Hingst, falden efter den engelske Halvblodshingst Blackwood, og tilhørende Hr. Lars Buus til Ørumgaard. En mørkebruun Hingst fra Sønder Onsild erholdt anden Præmie, tredie blev ikke uddeelt. Ni Hopper bleve indebrændte.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Uykjøbing, den 1ste Juli. - Natten til d. 30te f. M. Kl. mellem 12 og 1, udbredte Brandraabet Forfærdelse over denne Byes Jndvaanere. Uden at Aarsagen hidtil har været at opdage, udbrød Jldløs i en Kjøbmand J. Sidenius tilhørende og af Bager Frigast beboet Gaard paa Vaaningshuusbygningens Loft, medens Beboerne laae i den dybeste Søvn, og om Anskrig ikke betimeligen var gjort, stode Fare, for at vorde indebrændte. Ved hurtig tililende Hjelp og Brandvæsenets Anstrengelser lykkedes det dog snart at dæmpe Jlden, der imidlertid havde fortæret en Deel af Overtømmeret. Jndboet, som var assureret, blev reddet, men en Deel beskadiget ved Flytningen.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Kjøbenhavn, den 5te Juli. J Forgaars Eftermiddag (Kl. henved 3) ankrede Linieskibet "Skjold lidt sønden for Hveen, og har strax sendt en Officeer iland her til Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Paa et Par enkelte Undtagelser nær abonnerede i sin Tid alle denne Tidendes Abonnentere paa den Roeskilder Stænder-Tidende; hvortil endnu kom desuden adskillige Abonnentere paa denne Tidende ene, saaat det havde villet været Upassende af os, hvis vi i dette Blad havde meddeelt Efterretninger om hine Forhandlinger; derimod meddeelte vi vore Læsere uafbrudt Udtog af de holsteenske Stænder forhandlinger. Seenere have vi ligeledes meddeelt Udtog af Stænder-Tidenden for Nørre-Jylland, hvormed vi uafbrudt ere fremskredne paa de sidste fem Nummere nær, som umiddelbar skulle følge.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Kjøbenhavn, den 5te Juli. Af de med Posten i Morges Kl. 5 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere nogle af de Nyheder, de indeholde.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
England. Fra London skrives under 29de Juni, Hertug Karl af Brunsvig ankom i Søndags atter hertil fra Paris.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Dronningen af Portugal har forlehnet Dronningen af England, Hertuginden af Kent og Prindsesse Victoria med Korset og Baandet af Jsabella Ordenen.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Frankerig. – Hvad Virkning vil det nye Mord forsøg frembringe, Hvilken Jndflydelse vil det yttre paa Frankrigs politiske Tilstand, Saaledes lyde Spørgsmaalene, med hvilke man beskjeftiger sig siden Efterretningen om det mislykkede Attentat. "Man kan ikke noksom beklage en Udaad, begaaet netop i det Øjeblik, da de ny Rædselsmænds hævngjerrige Lidenskaber vare nærved at hende, og da Fortsættelsen af hiin Politik, der var fremgaaet af den ulykkelige Begivenhed den 28de Juli f. A., altsaa blev umulig for Cabinettet." Saaledes skrev Messager, en Time efter Attentatet, af Frygt for, at den nye Forbrydelse skulde fremkalde et nyt Ministerium Guizot Persil og med det en ny September=Lovgivning. Men endnu er der slet Jntet, der retfærdiggjor en saadan Frygt. "Temps" siger i denne Anledning blandt Andet Følgende: "Atter en Forbrydelse. Alle gode Borgeres Hjerter ville neppe være istand til at fatte den Afsky, som dette skjændige Anslag indgyder dem. Frankerigs Genius, har vaaget over Kongen, Thi med fuld Overbeviisning erklære vi ogsaa i Dag, ligesom vi erklærede efter den 28de Juli 1835 og efter den 1ste August 1830, at Ludvig Philip, med sin dybe Forstand, med sit virkelige Kald for Tronen, tillige er Gjenstanden for Fædrelandets Forhaabninger og Taknemlighed. Var Kongen død, da vilde alle daarlige, lidenskabelige og strafbare Forhaabninger være levede op med fornyet Raseri. Den nu herskende Velfærd, Gemytternes Berligelse, denne Frihedens og Fremadskridningens mægtige Løftestang, vilde atter være blevet givet til Priis for de politiske Lidenskabers tøjlesløse Magt. Rigtignok tvivle vi ikke om, at Frankerig ogsaa i det ulykkeligste Tilfælde vilde have vidst at gjøre sin saaofte og saa energisk udtalte Villie gieldende. Der vilde have været Mænd nok blandt dem, der staae Tronen, nær, hvem det ei havde manglet paa Characteerfasthed og Aandsnærværelse til at forsamle Kamrene, Nationalgarden, Armeen, den hele Nation om Tronfølgeren, og til at holde de onde Lidenskaber, uagtet deres øjeblikkelige Oplivelse, i Tømme. Men hvor formaaer med Sikkerhed at beregne, hvilken Gjenklang en saadan Forbrydelse kunde have yttret, eller for hvilken Priis det alene kunde have lykkedes at neutralisere dens Følger, Umiddelbart efter den første Følelse af Uvillie tilligemed Rørelse over den forsøgte og mislykkede Forbrydelse, har en Følelse af Veemod bemestret sig alle Gemytter. Gjentagne Anslag af denne Slags – sagde man til sig selv ere allerede blevne forsøgte. Hvorhen vil denne græsselige Selvfornægtelse, der vakler imellem Mord og Skaffet, endnu kunne føre, Saa har altsaa den Vanvittige fra i Gaar samlet Kræfter ved Synet af Fieschis blodige Hoved for sin Lyst til den afskyeligste Hæder, som en Proces om Højforræderi, som et Kongemord og Guillotinen yde Gives der noget Sted i Veeden en Magt, der formaaede at lægge Tømme paa en saadan Fanatisme, Lader der sig opfinde Love, der vilde være istand til at afvæbne Mennesker, hvem det er om at gjøre at forbløde sig paa Retterstedet?
Berlingske Tidende, 1836-07-05
J vor Tid, der daglig stiller os Selvmordet forØje, hvorledes det bryster sig af sit sørgelige Mod og i Forvejen qvæger sig ved den Rædsels-Følelse, det tænker at vække hos Andre, hvo formaaer at indestaae for, at der ikke vil gives Mennesker, der gjøre sig Kongemordet til Lidenskab, og som - skrækkelige Martyrer. – i Staffottet, i Straffen for Mord ville mene at see en Rehabilisation af Mordet, Jntet Politi. hvor snu og hvor aarvaagent det end maatte være, er istand til at opspore i det Jnderste af Tanken de forbryderiske Beslutninger, der kunne udvikie sig i saa forvirrede Aander, Fieschis Attentat, og Attentatet fra i Gaar (d. 25de Juni) ere igjendrivelige Beviser paa Politiets Afmagt i dette Punkt. Desuden veed man jo, at en talrig, Rædsel opvækkende Forening har dannet sig i Paris, som man mener er et tusind Medlemmer stor, Mange af dem ere blevne fængslede; de vare velforsynede med Patroner; deres Forhold, deres Tilstaaelse, deres Depositioner afgive Stof nok til førgelig Eftertanke. Hvis altsaa den Vej, man hidtil har betraadt, for at forfølge saa straffbare Lidenskaber og gjøre dem uskadelige, ikke skulde vise sig som den rette, skulde da ikke en anden Vei kunne findes, der førte til dette forønskede Maal. Jfølge vor Overbeviisning, gives der kun et moralske Hielpemiddel, til at gjøre Ende paa en saadan Daarskab, og dette Hjelpemiddel vi maae tilstaae det – er hidtil endnu ikke blevet anvendt. See vi nemlig hen til de sidste sex Aar af den forløbne Tid, saa opdage vi, hvorledes Revolutions=Feberen, den høihjertede, men eralterede Friheds-Lidenskab, den brændende Lyst til Selvopoffrelse, der bleve vækkede, 1830, ere voldsom pressede sammen. Rigtignok have Masserne beroliget sig, og den tilbagevendte Ro og den materielle Velfærd have trøstet dem over den forsvundne Drom. Men i nogle Jldsjæle er der af skuffende Forhaabninger blevet født bitter Hævnfølelse, af uopfyldte Løvter glødende Harme, af Smerten over Nederlag. Lysten til et udjevnende Resultat."Hr. Martin du Nord har som GeneralProcureur og Natten den 25de Juni begyndt Jnstructionerne i Processen mod Morderen. Dette første Forhør bivaanedes af Under-Statssecretairen i Ministeriet for det Jndre, Hr. Blane, og Politi-Præfecten Gisquet, hvilken med nogle af sine Under betjente just var tilstede i Tuillerierne, da Mordforsøget skete. Den 26de fortsattes Forhørene. Jnstructionsdommeren Legonides har, ledsaget af en Politi-Commissair og en Retsbetjent, ogsaa foretaget en Huusundersøgelse hos Sergeanten ved Nationalgarden, Sværdfejeren Devisme. Man hører Jntet til andre Fængslinger.