Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-11-22
Ved Geheime=Raad Gregers Juels Død. Dit Lys er slukt, som brændte Med hellig Jld for Landets Gavn. Tal Naboe, Du Ham kiendte, Bar Han ei værdig Julers Navn, Og J, som i Hans ædle Bryst Hans reene Tanker saae, Slig: var ei Danmarks Vel Hans Lyst, Hans Dage alt for faa Slutningen af Beskrivelsen over Middelfart. Kiøbsted. (See Nr. 46.)De frie Kiøbstædforder strækker sig en fierdedeel Miil i Øster og Sønder for Byen, Beltet indelukker den Nordre Sade, og Herregaarden Hindsgavl den Vestre, de ere inddeelte i to Marker og fem Løkker, og udgjør 600 Tønder Pløi land, hvoraf en trediedeel udlægges til Tøiring; Græsningen er god, og Eiendommen frugthar paa Hvede, Rug, Haure, graae og hvide Ærter, Vikker og Hør, som i Almindelighed bærer aattefold. Enhver Kiøbmand bruger al Slags Handel i fleng; indgaaende Vahre er: Trælast, Jern og Kalk fra Norge, Hør, Hamp, Jssenkram fra Flensborg; Riga og Lybek, Viine, Specerier og Alenkram fra Kiøbenhavn. Udnaaende ere: Alleslags Korn, især Malt, røget Flesk og Smør til Norge og Kiøbenhavn, ligeledes dansk Kornbrændeviin, Rebslager Arbeide, og nogle tusinde Alen i Byen fabriqve red Dynevaar baade til Norge og Kiøbenhavn; fra Flensborg tilføres med fremmede Skibe aarlig nogle Ladninger Tag= og Muursteen. Ved Byens egne og Holsteenske fra tede Skibe gaaer Farten fornemmelig paa Drammen og de østlige Pladser paa Norge, Bergen, Kiøbenhavn, Flensborg og Lybek. Byen har ingen sikker Havn, hvorudover de Skibe, som ligger der for at losse eller lade, maae i paakommende Storm, ofte med stor Fare vinde Anker, og søge Havn, under den jydske Vald, Fænøe eller paa den søndre Side af Byens Marker, under hvilke Byens Skibe altid liggeni Vinterhavn. Skibbroen er formedelst Strømmen, og det nær ved Landet værende dybe Vand, ikkun 41 Alen lang, og 24 Alen bred, og lider ofte saa stor Skade af Strømmen og Driviis, at de bevilgede Bropenge neppe kan strekke til dens Vedligeholdelse. Kongens Færgemand holder foruden to Roerbaade, en Færge til de Reisendes Befordring, som kan rumme endeel Passagerer og 10 a 12 H. ste. Under Krigs= og Land=Commissarii Direction lader Hans Majestæt derved Færgestædet holde en større Transport Færge, som kan rumme 16 a 20 Heste, og bruges allene til de Kongelige Herskabers og Armeens Transporter, dog maa i disse Tilfælde de øvrige Færger og Baade ved Middelfart, Snoghøi, Strib og Fridericia møde og være behielpelige; men naar contrair Vind og Strøm falder, skeer Transporten fra en under Hindsgavls Løkker beliggende Kongens Broe, kaldet Gremermose Broe, en ottendedeel Miil fra Byens Broe, Overfarten er en fierdedeel kortere end fra Middelfart; Broen vedligeholdes for Kongens Regning. Til Byen findes 40 a 50 Fiske=Færge= og Skibsbaade. Af Vertshuushold ved Overfarten af Beltet, samt Kiørsel for de Reisende haver Byen nogen Næring, dog er Fordeelene af det sidste kun liden, formedelst den slette og lange Vei til Odense. Fiskeriet er et Næringsmiddel for mange Familier, og vedligeholdes af Marsviins=Jagten. Thida denne bestaaer af 30 Personer i et sluttet Laug, som alle ere vante til Søen, saa maa de den øvrige Tiid, naar Jagten ophøre, være betænkte paa andre Slags mindre Fiskerier, saasom Silde Fangst med Vaad, Aale Gaarde, hvoraf Byen eier den beste, og giver deraf i aarlig Leie 16 Rdlr.; Torske=Fangst med store og Kroge, samt Bundgarnstade, hvoraf er ikkun et til Byen, som er matriculeret. De almindelige Fiske ere Torsk, halve Kabliau, Skrupper, sorte Flyndre, Plædered: hvide Flyndre, Makrel, Sild, Horngiver eller Hornfisk, Pighvarre, Steenbidere, Ørreder, Rager : smaa Sild, Krabber, Reger, Muslinger og Aal.