JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-11-07
Paa Hiøring Tingstue bliver Fredagen den 21. Novembr. først 4 kommende Klokken 9 Slet Formiddag, foretaget Skiftesamling, Sr. Andreas Holms Concurs Boe betræffende; thi ville det behage enhver, som endnu ikke er indkommen med deres Fordringer, samme dermed bemældte Tid at indfinde sig, da de paa lovmedholdig Maade skal vorde begegnede. Hiøring den 25. Octobr. 1783. A. Brychmann.
Jyske Efterretninger, 1783-11-07
J af beste Skaanske Slags, fra 11 et hal Qvarteer til 6 Qvarteers Størrelse er nu hiemkommen, og for billig Priis er til Kiøbs hos Peder Thagaard.
Jyske Efterretninger, 1783-11-07
Efter ved Døden afgangne 4de Lectie Hører i Aalborg LatinE ske Skole, salig Elias Apolti, bliver den 24. November, førstkommende udi Jomfrue Krabbidels Huus her i Aalborg holdet offentlig Auction over hans smukke Bogsamling, saavelsom og over den salig Afdødes Gangklæder og øvrige efterladte Effecter. De Lysthavende ville behage at indfinde sig, og kan Catalogi over Bøgerne forinden bekommes hos Hr. Raamand H. bertz, saavelsom og hos Stiftsprovsten her i Aalborg. Og skulle nogen Fraværende mangle Commissionair her i Byen, erbyder (S. T.) Hr. Wandall, Klokker Jens Clausen Boe og Klokker Ludwig Milling, ligesom og jeg underskrevne os redeligen at antage deres Commissioner, naar os franco maatte mældes hvad Bøger de forlanger og tillige til hvad Priser man i Høieste maae gaae. Aalborg den 24 Septembr. 1783. Ebbe Kynde, Stiftsprovst.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Marocco den 12. September. Circulair=Skrivelse fra Keiseren til de her værende christelige Consuler.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Til den danske, svenske, venitianske, spanske og portugisiske Consul; Fred med dem, som gaae den rette Vei med mere. Vi lade eder vide, at Vi have skrevet til vore Gouverneurer i Tanger og Tetouan, at om noget Fartøy ankommer, som fører Hadgis og Vare fra Levanten, saa skulde de lodse Varene og Hadgis, uden Hensigt paa om de ere friske eller ei, og siden underrette sig om Fartøyet har gjort Qvarantaine eller har reent Pas, i hvilken Fald det er vel; men om de finde, at Fartøyet er har gjort Qvarantaine og ei har sundt Pas, saa skulde de tage Navnet paa Capitainen, Styrmanden og Flaget, og saa skal Vi tale med Consulen derom, som Vi allene vil undskylde, om han sender Capitainen og Styrmanden som Fanger til Os, hvis ikke, saa skal Viingen giøre mere ondt end ham, og ville Vi aldrig see hans Ansigt Cadix den 23. Sept. Den 20, i denne Maaned have dette Steds Toldbetiente visiteret et Fransk Skib her paa Rheden, fundet 21539 Piastres Fortes, som vare bestemte til Marseille og confisqveret dem. Man advarer derfor alle Skippere, meget alvorligen, ikke at indtage myntet Sølv eller Penge til Udførsel, naar dem ikke dertil meddeeles et Tilladelses Beviis, hvilket man faaer, naar man erlægger de anbefalede 4 Procent i udgaaende Told. Rede Penge be med dette Nummer følger et Auctions=Blad over afgangne sal. Appoltis Efterladenskaber, hvilke efter Bog Auctionen den 24. November vorder bortsolgte udi Jfr. Crabideels iboende Huus. gynde at blive saa sieldne, at kongelige Penge=Beviis tabe 4 1/2 til 5 Procent; hvis Credit ikke vil blive bedre, førend de 30 Millioner Piastre, som i October Maaned skal indlades i Vera Crux, og som man altsaa i December kan vente her.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Sundheds Raadet har faaet Befaling fra Hoffet i Madrit, intet fra Levanten eller Østersøen kommende Skib at tillade at lande her, uden efter en stræng Quarantaine, og har man i Dag betydet 2 fra Viborg med Bræder ankomne hollandske Skibe, at de ingen Samqvem maae have med Staden, uden at tilkiendegive den, hvor længe deres Quarantaine skal vare.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Ungarn den 6. Octobr. Viinhøsten har i alle dette Riges Egne med forrige Maaned taget sin Begyndelse, og er næsten allesteds faldet saa rigelig ud, som man havde formodet, paa mange Steder er den overgaaet al Forventning. Fra Osen meldes, at i nogle omkring denne Stad beliggende Egne har man havt saadan Mængde fød Viin, at man ikke har kunnet skrabe Fade nok sammen til at rumme den; og at man for et tomt Fad har givet to ligesaa store Fade fulde af Most. - Ligesaadan Overflødighed har man havt paa Frugt. Herved synes nogle Naturforskeres Anmærkning at bekræftes, som tilskrive den i saa lang Tid over Europa svævende Taage en frugtbargiørende Kraft.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Paris den 6. Octobr. Forrige Fredag ere tvende Forordninger her blevne bekiendtgjorte. Den ene er af 27. Septembr. og autoriserer General=Cassereren for Disconto Cassen til at udbetale mod Disconto Godtgiørelse dem, hvilke have Billets af bemældte Casse i Hænde, og ikke vil lade dem meere i Circulation, Værdien af disse billets i gode Effecter og Vexelbreve paa particulaire Personer. Samme Billets skal ogsaa i Kraft af denne Forordning, herefter som før ved alle offentlige og private Casser i Staden Paris blive antagen og udgiven. Hans Majestæt forbyder til ligge alle og enhver Eier af disse billets, fra 1. Januar. 1784 af, at fremkalde nogen for Retten, for at fordre rede Penge for samme. Videre forbyder Hans Majestæt i denne Forordning alle Notarier a., før benævnte 1. Januar. at udfærdige eller ophæve, uden nogen Protest eller anden lovlig Klage, mod Vexelbreve eller Billets hvis Betaling virkelig er tilbudet i Disconto Casse Billets.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Den anden Forordning er af 30 Septembr., og forbyder paa nye al Udførsel af Sølv= og Guldmynter. Neppe vare disse tvende Forordninger udkomne, førend den første foraarsagede en almindelig Misfornøielse, hvis Følger havde maaskee blevet alvorlige, naar ikke Politie=General=Lieutenanten, efter at have undersøgt Ba landen i Disconto-Cassen, havde erklæret, at Cassen ei allene besad Værdie for dens udstædte billets, men end- og 15 Millioner over. Administratorerne for Disconto Cassen ere ei heller meget fornøiede med den bekiendtgjorte Forordning af 27. Sep. Samme Dag, da den blev publiceret, betalte de endnu forskiellige Billets, hvis Eiere behøvede Sølvpenge i klingende Myndt. For imidlertid at betage den almindelige Mand den Angest, som om man virkelig havde Mangel paa klingende Myndt, saa bliver nu paa alle Kongerigets Myndter, som i Rouen, Paris, ja Bojonne, myndtet Penge for Disconto-Cassen, og da de 6 Millioner, som bleve førte til Lion, ogsaa ere komne tilbage, og Piasterne af den til Cadix ankomne Skat allerede ere i Bojonne, saa vil der inden føie Tid være klingende Myndt nok i Omløb, Rom den 18. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Formedelst det meget behagelige Veirligt gaaer den hellige Fader ofte omkring og spaserer, men han bliver ikke nu, som tilforn overløbet af Folket for at bekomme den Pavelige Velsignelse, hvilket er et Beviis paa at samme i vore oplyste Tider ei er i den overordentlige Priis, som den forhen har været. - Ved Enden af November Maaned bliver holdet et Consistorium og i samme bliver formodentlig den nye Erke=Biskop af Mayland bekiendtgjort - J Forgaars ankom Fyrsten af Lichtenstein hertil fra Wien. - Jnfantindens Reise af Parma til Neapolis skal gaae for sig den 8 November.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
London den 28. Octobr. Man læser her et Brev fra en Engelsk Renegat, som meget sørgelig afskildrer den Tilstand hvorudi Algier ved sidste Spanske Bombardement skal være sat. Efter denne Skrivelse beløber Antallet paa store og smaa Huuse, som i en Tid af 5 Dage bleve lagte i Aske, sig til 2964, hvoriblandt regnes 7 Kirker og 10 andre at være meget beskadigede. Antallet paa de Døde angives at være 3000 og de Blesserede 6700. - Et gyseligt Syn skal det have været paa den 3die Bombardements Dag, da 300 Moh. riske Deserteurer bleve indbragte og strax uden Naade maatte miste Livet. Disse Ulykkelige udstode deres Stramed den allerstørste Hengivenhed, og de sidste Ord de talede før deres Hoveder bleve afhuggede, vare disse Gud er Gud, og Mahomed er hans store Prophet Wien den 29. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Her er nyelig udkommen en Forordning for de Militaire, efter samme skal alle de der deserterer og undvigen fra et eller andet Regiment, dømmes til Galgen, og deri ikke ventes nogen Formildelse. De der have gjort sig skyldige enten i Mord, Tyverie eller andre Forbrydelser skal udleveres til den civile Ret, af hvilken deres Forbrydelser skal undersøges og afstraffes. Og maae herefter ingen Regiments Cheff meere benaade nogen paa Livet, men tvertimod skal paasee at denne Anordning efter den yderste Strenghed vorder i alle Maader efterkommet.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Det nye opbygte Syghuus for 4000 Syge holdes for at være et Mesterstykke af sit Slags, strax derved arbeides nu ogsaa paa at anlegge og opbygge et prægtigt Krigs Hospital. Hans Keiserlige Majestæt har ogsaa nyelig udgivet en Anordning om Kirkeforfatningens Forbedring. og hvorledes adskillige Uordener og mangfoldige indsnegne Feil skal afskaffes, og alting indrettes paa en ordentligere og til almindelig Opbyggelse meere nyttig og fordeelagtig Maade, og sees deraf, at Hans Majestæt søger i alle sine Stater at fremme saavel Kirkens, som Statens, Beste.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Nyelig overgav een efter sidste Krig afskediget Officier, en Ansøgning til Keiseren og bad deri at maatte blive igjen employeret i forestaaende Krig; skal vi da ogsaa virkelig have Krig, spurgte Keiseren. Og da Officieren, beraabte sig paa det almindelige Rygte, saa svarede Keiseren, da veed vi intet deraf, men saasnart Krigen vorder erklæret, kan I derom igien mælde eder.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Frankfurt den 1. Novembr. Den berygtede Abbe Friek i Elsas, som for 10 Aar. siden bestial en vis Herre, hvis Børn han underviiste 15000 Livrer og for 2 Maaneder siden myrdede en Kudsk, er den 18 i forrige Maaned bleven radbrækket i Strasburg. Aalborg den 13. November.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Hans Majestæt har under Dato 22 Octobr. h. a. allernaadigst udgivet følgende Rescript, hvorved bekiendtgiøres: At da den under 12. Mart, sidstleden udgangne allernaadigste Forordning, angaaende Overdaadigheds Jndskrænkning i Bondestanden, iblandt andet mælder at Bønder og Almues Folk paa Landet er forbudet at bæ te Silke Tørklæder, Trøier eller Skjørter med videre, nen Hans Majestæt af adskillige indkomne Forestillinger er bleven foredraget, at det paa nogle Aar er bleven alnindeligt at anskaffe sig Kaaber af Silke Tøi og Kyser af Fløiel, samt andre Silke= og Klædes Klæder, og at Nængden deraf er saa stor, at det ville være Almuen til større Udgift end til Fordeel, om de nu strax skulle afskaffes, saa har Hans Majestæt i saadan Anledning allernaadigst fundet for godt, at det maae være Land=Almuen tilladt, at bære deres, førend forberørte Forordning af 12. Mart h. a. udkom, sig anskaffede Silke Klæder og andre Klæder, samt Fløiels Kyser udi trende Aar fra samme Forordnings Dato, dog uden imidlertid af forberørte Slags, som er forbudet, at lade sig giøre nogen nye, men i øvrigt skal det i Alt have sit Forblivende, ved Forordningen.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Ligeledes er under 29 Octobr. udgivet en Placat hvorved bekiendtgiøres: At, som der paa nogen Tid haves adskillige Exempler paa den Strenghed, med hvilken i Storbrittannien og Jrland de Parlaments=Acter og Statuter søges, som der ere givne, for at forekomme Jndsmugling af Thee og Tobak, og fornemmelig af destillerede Liqueurer, eller Brændeviine, og hvorved det er fastsat, at et Skib, som fra nogen fremmed Havn indbringer deslige Liqueurer i Fade; som holde mindre end 60 Gallons, eller 240 Flasker, er underkastet Confiscation, da om endog Skibet og den øvrige Ladning under visse Formaliteter bliver igien frigivet, de forefundne Liqueurer dog uden al Indvending ansees som confisquable, alt uden at der kan giøres mindste Haab om Erstatning eller Gotgiørelse for det ved saadan Leilighed foraarsage. de Tab, som allene ved Ophold, Proces=Omkostninger og saa videre ofte beløber sig til noget anseeligt; saa bliver, i Følge det Kongel. General=Land=Oeconomie og Commerce Collegii Skrivelse af 25, i denne Maaned saadant herved offentlig bekiendtgjort, paa det at vedkommende Handlende kunde vide for deslige Skade behørigen at tage sig i Agt. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mr. Den 7, huj Hr. Wandall under Forseigling. tilsendt med Hosskrift: P. H. A. Den 12. Ligeledes med Hosskrift: Psalm. Er 2 2 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Copulerede. Den 8, hujus paa Moosgaard Sr. Peter Hobolt, Organist, i Ribe, og Jomfrue Maria Ulfmann.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Døde. Den 2 hujus i Lemvig Kiøbmand Sr. Bent Mathias Hau schou 66 Aar. Den 7, hujus her i Byen Vægter, Poul Pedersens Hustrue, Maren Jensdotter, 56 Aar. Den 11. Pigen Kirsten Christensdotter, 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Bekiendtgiørelse. Her i Bogtrykkeriet kan faaes til Kiøbs: Lister efter det anordnede Schema over Agteviede, Fødte og Døde, som Provsterne i ethvert Herred skulde ved Kirke=Aarets Begyndelse indsende til Biskoppen. Bogviis for 2 Mk. og Arkviis for 2 s.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Ja Skiftet efter den her i Aalborg afgangne Provst NB. inde Sidsel Lassen sal. Provst Spliids en Tid lang har henstaaet usluttet i Vente af, at en Arvelod, tildeelt Halvbroderen Lorenz Hammer Lassen efter hendes Heelbroder afg. Jørgen Lassen i Christiania, som er sat in Deposito kunde have vordet indbragt til Deeling under dette Skifte, da baade den sal. Provstinde, og de, som skal arve hende, ere Arvinger efter Lorenz Hammer Lassen, men samme hidindtil, uagtet megen Correspondence derom, har været forgiæves, og det er endnu et nærmere, end det var, da 1ste allerunderdanigste Ansøgning blev gjort derom; saa, at Skiftet efter sal. Provstinde Spliid, ikke skal falde ud til Uendelighed, har Skifteretten i hendes Stervboe besluttet at holde en Skiftesamling i Madame Dorothea Lassens sal. Peter Jacob Hübertz Gaard her i Aalborg Mandagen den 8 Decembr. førstkommende, for at deele imellem Arvingerne, hvad dem af sal. Provstinde Spliids egentlige Boe kan tilkomme, dog med det givne Løfte, at om Arvingerne i Fremtiden kan indbringe forommældte til Lorenz Hammer Lassen i Christiania afsatte Arvelod, vil den, om forlanges, være villig til, at udskifte disse Penge til samtlige Arvinger og tilføie samme som et Appendix ved denne Skifteforretning. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 11. Novembr. 1783. E. Kynde, Stiftsprovst. paa Graven er et skikkeligt Kammer for 12. No. 103, en eenlig Person strax at faae til Leie. Anviisningen giver Verten.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Tor een eller to Eenlige Personer er Logie strax at Logie, bekomme hos Mad. Schmidt i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
den ved Stouring Mølle forhen bekiendte gode Stampemølle er nu atter bragt i fuldkommen god Stand. De derfor, som ville have Tøi stampet, ville behage at bringe det dertil, om det falder dem beleiligt, og i Mangel deraf at aflevere det enten hos Velædle Hr. Borup, boende paa Nye Torv i Aalborg, eller hos Hr. Schibye i Jomfrue Annegade, eller ogsaa hos Jens Bierregaard uden vester Port, paa hvilke Steder de igien efter kort Tids Forløb til Fornøielse kan afhente det mod den sædvanlige Stampeløns Erleggelse. Stønring Mølle den 10. Novembr. 1783. Jens Giørup Holm.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Jmellem den 8 og 9 Novembr. blev bortstiaalet en pollered Theekiedel, flad i Bunden, dog en Ring at staae paa, med træe Haandgreb, Laaget med Hængsel; hvo samme kan oplyse, loves en Douceur og Navnet fortiet om forlanges, og mælde det til Niels Møller i Slotsgaden i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Efter Begiæring af Borger Niels Poulsen Hersom her af Nii Ebe, er hans Boe af mig taget under Registering og Vurdering til Skifte og Deeling imellem hans Creditorer, for saavidt deraf tilstrække kan, at kunde betale sin Gield. Thi bliver herved saadant 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort, til vedkommende Creditorers Efterretning, der ville behage inden lovbefalet Tid, at mælde sig med hvad Fordringer, de maatte have til bemældte Boe. Og de som maatte være noget skyldig, ville mælde sig med Betaling, inden bemældte Tid, ligesaa bekiendtgiøres herved, at over bemældte Niels Poulsens Gaard her i Byen, bliver foretaget Auction Mandagen den 24. Novembr. førstkommende, og sidste Auction Mandagen den paafølgende 1. Decembr. J øvrigt mældes, at Gaarden er beliggende paa et beqvemt Sted, til Vertshuushold og Handel heri Byen, som ogsaa dertil er i god Stand og vel indrettet. Nii be den 10. Novembr. 1783. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
J Anledning een af min Tieneste som Hyrde eller Røgter i dette Aars Julii Maaned bortrømt Person ved Navn Christen Hoemann, har nogle gemeen Pak og Afskum af Mennesker, (hvoraf desværre er nok, ja overflødig i vore Tider) taget Aarsag til det Kongelige Rentekammer at giøre beskyldninger i et Skrift af paafølgende 30 August. ligesom han skulle være ihielslagen og begravet her paa Stedet; og endskiønt at denne Christen Hoemann siges ihielslagen in Julio, skal han dog have underskrevet, eller hans Navn være tegnet under benævnte skamløse Angivelse den 30 August. Alligevel at Personen i sidste Høst har tient nogle Dage i Uglew paa Thyeholm og andensteds i Egnen, hvoraf Fornuftige slutter, at den, der er død in Julio, ikke kan tiene i Hosten, eller skrive Klage den paafølgende 30. August., som her skal være skeet, saa skal dog det høibemældte Rentekammer have ladet foranstalte og iverksætte en Jnqvisitions= eller Politie=Sag, hvorved jeg ikke har ladet tage Møde, allene forbeholdte mig min lovlige Ret til alle Vedkommende. Formedelst disse Omstændigheder efterlyses herved fornævnte Christen Hoemann, som formodentlig igien ved Juule Tider vil komme til Laurs Jensen i Wisbye i Thye, for at afhente nogle ham tilhørende Skind, som der skal være beliggende, og Peder Jensen i Giendrup, hvor han kiøbte og betalte 5 Alen Lærred, med Anmodning, at Forekommende vil anholde og hidbringe ham, ikke for Nyttens Skyld, som mit Gods kunde vinde ved en Omløber; thi jeg anseer ham i dette Stykke for en Byrde, men for at overbevise den honette Verden om, hvad en Samling af skarnagtige Menneskeer kan opspinde og paafinde. Hvem der ellers kan giøre en grundig og beviislig Angivelse om hvem denne Complot er, som har fingeret denne Angivelse, eller en af Personerne, loves en anseelig Douceur, ligesom jeg og er villig som pligtig at erstatte alle paa den bortrømte hans Paagribelse anvendte Omkostninger. Aggersborggaard den 22. Octobr. 1783. M. Speitzer.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Hans Kongel. Majestæts virkelige Cancellieraad.
Jyske Efterretninger, 1783-11-14
Ja Christen Laursen Østerhassing af Aalborg Hospitals GodLsets Reserva Mandskab, der tiente hos Menial=Bonden, Jørgen Jensen Malle i Hasseriis, af hvem han sidstleden 30. Septembr. fik Tilladelse at besøge sine Venner i Vensyssel, endnu ikke har indfundet sig i ermældte sin Tieneste eller paa Godset, ikke heller efter mange Eftersøgelser været at opspørge, og altsaa formodentlig bortrømt. Saa bliver bemældte undvigte Christen Laursen Østerhassing, som er 23 Aar gammel, 62 Tomme høi, rank af Lemmer, sortebruun Haar og Øinebryne, skarpladen og noget bleeg af Ansigt, samt spæd i Udtalen, og haver ingen Pas uden det er falskt, herved 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger efterlyst, med tienstligst Anmodning til alle og enhver, som denne Deserteur maatte forekomme, at de behageligst ville lade hannem anholde, og mig med Posten derom give Underretning, da alle paagaaende Omkostninger skal vorde erstattet. Og mældes i øvrigt, at det høistærede Publicum til denne Deserteurs Paagribelse, holder sig Loven saavelsom Forordningerne efterrettelig, at han som ved sin Bortgang var iklæd en blaa Vadmels Trøie med metal Knapper, et Par guule Skindbuxer, en stribet Undertrøie, Strømper og Stovle paa Beenene og Hat paa Hovedet, kan vorde anholdt og vedbørlig afstraffet. Aalborg den 5. Novembr. 1783. G. C. Trap, Kongel. Majestæts Justiceraad og Hospitals Forstander udi Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1783-11-21
London den 24. Octobr. Der bliver i Frankerig oprettet atter et nyt stort Lotterie. De Kongelige Forslag til dette Lotterie havde man i Paris ikke ventet sig. Een af vore Uldgivernes af Horn. Corn.) Correspondentere i Frankerig, siger os, at alvorlige Folk i Paris, som hvorom alting er, uagtet sidste Catastrophe ikke ere mangfoldige, see paa dette Forslaa, som en conte falt a plaisir. Jmidlertid synes det. som en Farce efter et Sorgespil, gjort allene til at lee af Planen til dette Lotterie er bekiendtgjort ved en Stads raads Arret af J. Octobr., indrykket i Gavette de France af 7. Octobr. sidstleden: den har til Opskrift en Arret som befaler at aabne et Laan af 24 Millioner i rede Penge, og i lillets de la Caisse d'Escompe. Lotteriet deeles i 60000 Sedler, hver paa 400 Livr. Det trækkes 8 Gange i ligesaa mange Aar. De mindst lykkelige Lodder give Jndskuddet tilbage, dertil kan vindes meget betydelige Summer; men det lader til, blot at kunne spilles af Jndfødte, og kommer os altsaa ikke meere ved, naar vi blot vide at det er til Fra Weichselen den 27. Octobr. Dantzigerne ere nu i største Knibe og begynde allerede at lide Mangel, da de ikke vare forsynede med deres Vinter Provision, ikke destomindre kan de dog ei endnu finde sig i at give gode Ord, tvertimod have de truet de tvende øverste Borgemestere som ville raade den til at underkaste sig Kongens Forslag, at de skulle kaste dem ud af Vinduet, dersom de toge den Beslutning. Ja hvor ubesinMed dette No. følger Auctions=Blad over afgangne sal. Holbergs efterladte Effecter, hvilke ved offentlig Auction udi Mad. Jaaslunds iboende Gaard i Skolegaden vorder bortsolgte Mandagen den 1. Dec. førstkommende. dige og forblindede Pøbelen er, kan man deraf slutte, at een af dem har endogsaa understaaet sig at skyde efter en Preussisk Dragon paa Fornosten og saaret hans Hest. Tiden vil lære hvad Udfaldet vil blive paa denne Tvistighed. Et Pund Smør koster allerede 24 sk. og Havefrugter er utroelig dyre og næsten ikke meere at faae til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1783-11-21
Wien den 3. Novembr. For nogle Dage siden er her en Spaakielling bleven indsat i Tugthuuset, hun havde med sine bedragelige Kunster været Aarsag i, at en Stuepige er bleven sin egen Morder, denne var forlovet og vilde gierne forud viide sin Skiæbne, og da den gamle Bedraaerske spaaede Hende, at alle de Børn hun fik skulde døe under Galgen, saa, for at forekomme dette, tog hin Gift ind, men for hun deraf døde fortalte hun Aarsagen til denne sin afsindige Beslutning.
Jyske Efterretninger, 1783-11-21
Altona den 12. Novembr. Efter de nyeste Beretninger fra Jtalien var Hans Matestæt Kongen af Sverrig alt den 27. Octobr. ankommen til Verona og havde samme Dag videre fortsat sin Reise til Pisa.
Jyske Efterretninger, 1783-11-21
Odense den 15. Novembr. Her er Natten imellem den 30 og 31. Octobr. ved Døden afgaaen Hr. Deter Eilschou, en redelig og berømt Handelsmand, som for sine mange ædelmodige Handlinger var høit agtet, og efterlader sig det varigste Vindesmærke saavel i, som uden, Byen. Han har, saavidt det endnu er bekiendt, i Forening med sin efterladte Argtefælle, efter deres fælleds Bortgang, legeret og bortgivet: 1) Til St. Knuds Kirke=Spiirs Bygning 6000 Rdlr. 2) Til 12 fattige Lemmer af MarienlundsGods i Hospitalet i Lumbye til deres aarlige. Underholding 3) Til hans Epitaphiums Vedligeholdelse i St. Knuds Kirke. 4) Til de saa kaldte Eilschous Boeliger bestemte til 3 fattige Enker og 3 fattige Jomfruer af Borgerstanden er henlagt en Capital 6300 - hvoraf enhver af dem skal nyde aarlig 300 Rdlr. 5) Bønderne paa hans Gods have i hver Rode faaet 10 Rdlr. til Erkiendtlighed for deres Stræbsomhed og skikkelige Opførsel - Og er det i sær til en stor Ærefor den salig Afdøde, som levede og døde som en god Christen, at hans Tab beklages af Godsets Bønder, som en kjær Faders. Hans Høiærværdighed Hr. Doct. Ancher holdt en opbyggelig Sørgetale over denne værdige Mand, som var fød i Odense den 28 Januar. 1713. Aalborg den 20. Novembr.