Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Men da der gives adskillige Aarsager, som for det første kunne staae i Veien for denne Sedlernes Nærmelse til Alpari, saa skulle, fra 1ste August af, alle Betalinger fastsættes i rede Sølv. Dog, indtil Sølv bliver anordnet, som Landets eneste Numeraire, kan Betaling erlægges enten i rede Sølv eller efter Qvartalscoursen. Børscoursens Vaklen kan altsaa fra den Tid af ikke meere have nogen Jndflydelse paa de contraherende Parter. Creditor veed, hvad han har at fordre, og Debitor hvad han har at betale. Den Vidtløftighed i Regnskab, hvortil Forskjellen imellem Sølvværdie og Navneværdie hidtil gav Anledning, vil tillige nu ganske ophøre, og det Hele meget sinplificeres. Valget at betale enten i Sølv eller efter Qvartalscoursen, maatte Debitor have, for paa denne Maade at kunne dække sig mod Coursforandringer. Det maa antages som afgjort, at Rigsbanksedlernes Cours efterhaanden maa forbedre sig. Jo mere den nærmer sig Alpari, desto stadigere vil den blive, og i al Fald vil dens Vaklen ei letteligen blive meere saa stærk, at den vil have nogen særdeles mærkelig Jndflydelse paa et Qvartals Gjennemsnitscours. Med Vished lader sig rigtig nok dette ikke forudsige, men høist sandsynligt er det dog Naar man vedbliver med Rigsbanksedlernes Jnddragelse, og som en Følge deraf, med deres Formindskelse, og Regjeringen forlanger i sin Casser enten disse Sedler efter Qvartalscoursen, eller ogsaa rede Sølv, saa maa Sedlerne naturligviis blive søgte, eller ogsaa erstattes med Mynt, og nødvendigen vorde af samme Værd som denne. Rigsbanksedler maa altsaa omsider komme reent ud af Handelen paa Udlandet, og rede Sølv, eller, hvad der er det samme, realisable Sølvsedler, træde i deres Sted - Men indtil dette i alle Henseender kan skee, kommer det naturligviis an paa Over- og Under balance i Handel, paa frugtbare og ufrugtbare Aaringer, paa de Sølv-Præstationer, Staten har at opfylde til Udlandet, og endeligen paa den offentlige Mening, som, i alle saadanne Tilfælde, bevæges frem og tilbage af Haab og Frygt. Det første og vigtigste Skridt til nogenlunde Coursstadighed er imidlertid gjort. Ved den Bestemmmelse, at rede Sølv engang skal vorde Landets eneste Numeraire, veed nu enhver hvad hans Rigsbanksedler engang kunne og ville blive tilDe skulle engang indløses med rede Sølv, og uagtet dette vel endnu kan vare adskillige Aar, saa faaer Papiret dog derved en absolut Værdie, der stiger med ethvert Aar, fordi Tiden, da det vil komme til at gielde efter sit paalydende Værd, alt mere og meere nærmer sig. Jeg har hørt, siger Tetens i Anledning af Courantsedlerne og det samme lader sig anvende paa Rigsbanksedlerne - "Kjøbmænd sige, naar de danske Banksedler først eengang blive slette, saa blive de aldrig bedre. Skulde det i Fremtiden ikke blive tilven Maxime, naar deres Coursteengang har forbedret sig, saa bliver den aldrig mere slet, det maatte dawære lidet og paa en kort Tid," De sidste Maaneders Erfaring har ogsaa lært os, at vor Cours vel vedblev at springe frem og tilbage, men at den i denne Frem= og Tilbagespringen dog vedblev at forbedre sig. Først i de sidste fire Uger synes den at have valgt sig en Standpunkt imellem 300 og 330. Spørgsmaalet, hvor skal alt Sølvet komme fra, er ikke saa vanskeligt at besvare, som det maaskee ved første Øiekast synes. Naar Seddel massen er formindsket til 20 Mill. Rbd. eller 10 Mill. Species, udkræves egentlig ikke nogen større Sølvfond end omtrent 7 til 8 Mill. Species. Da ei alle Sedlerne ere ulden for Banken, saa kan der altid gjøres Udveie til rede Penge, uden at der just forefindes i Bankens Behold et til det hele Beløb af Sedlernes Masse svarende Sølv fond. Det er umueligt at tænke sig, at alle Eiere af Sedler ville paa eengang indfinde sig, for, at faae samme omvexlede, og naar man kun til alle Tider kan tilfredsstilleden Deel af saadanne Seddeleiere, saa standses en saadan Tilstimlen efter Sølv sædvanligen af sig selv, da naturligviis Enhver er bedre tjent med Sedler, hvorved han sparer al byrdefuld Omslæben og Transportomkostningerne, naar han kun er viis paa at Sedlerne ere virkelig realisable. Paa de Holsteenske Speciessedler betaltes i bedre Tider endog 1 PC. i Transportomkostninger, naar de skulle forvandles tilrede Species, ja selv Courantsedler stode ofte 2 PC. Avance i Hamborg. Jo mere Rigsbanksedlernes, Masse ved Jnddragelsen formindskes, desto mere Sølv vil der komme i Omløb; thi de, der skulle skaffe Sedlerne tilveie, kunne ikke faae dem, uden at give Penge eller anden Valuta af Pengesværd derfor, de maa altsaa forskaffe sig Speciesmynt hvorledes de bedste kunne og ville, det være nu ved at spare, fortjene eller laane dem. Endeel kan vel slaanes i Sedler hos Banken, men da dens Laanefond, efter Rigsb. Fund. §. 5, kun bestaar af 4 Mill., saa maa en meget betydelig Sum enten vindes, eller og laanes paa andre Veie. Enhver nødsages saaledes til at sætte sin Valuta i Omløb, for at skaffe sig Sedler til sine Præstationer. Jo sjeldnere Sedlerne blive, desto meere nødes man til at kjøbe dem for Sølv og Sølvvaluta. Da de efterhaanden forsvinde af Omløbet, saa maa saavel Staten, som den Private, deels fremkommemed det Sølv, de eie, deels søge det hos Udlandet, indtil efter visse Aars Forløb en Sum af omtrent 8 til 9 Mill. er i Circulation. Ved Agerdyrkningens bestandige Fremgang, og ved fordeelagtig Handelsamqvem med andre Lande, men, fremfor alt, ved en viis Besparelse i alle Grene af Statshuusholdningen, vil Sølvet komme af sig. selv. Landet har desuden større Forraad deraf, end mange troe. Vi see, hvor meget af dette Metalto Aars heldig Kornudskibning har bragt indi Landet, og hvor meget den har virket til Cours forbedringen. Endnu et Par saadanne Aar til, og Coursen vil nærme sig Alpari. Have vi end en udenlandsk Gield at afbetale paa og svare Renter af, saa have vi ogsaa store Fordringer udestaaende, der dog eengang maa indkomme, og i saa Fald maa have den lykkeligste Jndflydelse paa vort Pengevæsen. Den Vished, vi nu have om, at alt urealisabelt Papir vil og maa forspinde, og den Sikkerhed i alle Transactioner, som Bestemmelsen, at Atting skal beregnes i rede Sølv, giver, aabner de gladeste Udsigter i Fremtiden. End et Par Ord om Sang og Sangforbedring.