JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Hr. Pastor J. Eiler, til Leirschou, bekjendtgiør i Ribe Avis af 25 Mai følgende: "Den 19de d. M. afbrændte Aasbøl Gaarde, tvende af de bedste i Leirschou Sogn. De laae afsondrede for sig selv, i en temmelig Afstand fra alle Byer. Beboerne reddede derfor Jntet af deres betydelige Ind- og Udboe. Den Mand, som Jlden opkom hos, fik med Møie frelst sin Kone og tvende smaae Børn. Halvnøgne maatte Fader og Moder, hver med sit Barn paa Armen, gjennem Røg og Jld flygte ud af den overalt omspændte Gaard Tvende meget gode Heste, som endnu vare paa Stald, sex Kalve og en Soe med ti Grise bleve et Rov for Luerne. Den anden Beboers Skjebne var ikke synderlig blidere. Af alt, hvad han havde, reddede han blot en Dyne og tvende Lagener. Fem Kalve og 14 Bietræer bleve her fortærede. Tjenestefolkene mistede baade deres Kister og Klæder, og maatte ligeledes halvnøgne ile bort for at redde Livet, da Jlden udbrød om Eftermiddagen Kl. 2, medens de laae i deres Middagssøvn. Saaledes bleve, blot i et Qvarteer, tvende værdige, velvillige og godgjørende Familier nedstyrtede fra en virkelig god Tilstand i den yderste Armod og Elendighed. Jeg føler meget ved disse ulykkelige Folks tunge Lod, og skal efter Evne række dem en hielpsom Haand. Ville Flere, som herved maatte komme til Kundskab om deres Tilstand, gjøre det samme, var Øiemedet af denne min Bekjendtgjørelse opnaaet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Viborg, d. 24 Maj. En saare trykkende Hede med Sydost Vind har hersket i 10 a 12 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Onsdagen den 19de Maj begyndte Kl. 8 Aften et Tordenveir, der vedholdt med usædvanlige hyppige Lynglimt fra 3 Sider til Kl. 2 a 3 Morgen. Men saameget man end her haabede, derved at faae den Regn Marker og Haver saa meget trænge til, faldt her dog intet, ligeledes heller intet Dagen derpaa, da Veiret atter om Aftenen viiste sig; Luften blev endog varmere derefter, og først i Gaar syntes Vinden noget at kjøle. Derimod skal der ved Hagbro og derfra til Skive over Fiends Herred være falden en Styrteregn under Veiret, der lignede et Skybrud paa nogle Steder. Stuehuset af en Bondegaard afbrændte ved Lynilden i Sønderlund Bye, Maaberg Sogn ved Holstebroe. - Frugttræerne staae sig meget got ved denne overordentlige Varme. Det nylig Saaede i Haverne kommer hastig, f. Ex. Agurker, saaede 15de og 17de Mai, kom op den 22de, Stangbønner, saaede den 13de Maj, kom op den 21de og 22de. Men Havre, det tidlig saaede Byg (nogle saaede først og midt i April) er ikke vel faren, og, hvad der er for Øieblikket særdeles føleligt, Græsset gaaer bort, og vil, uden Regn, ikke kunde ernære Qvæget. Oldenborrerne gjorde her ingen synderlig Skade, da de vare som døsige, nu er og de smaae Brandenborgere eller Gaasestuerne komne i Mængde. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Blandede Efterretninger. Et for Lovgivningen i Almindelighed interessant Skrift, er i f. A. udkommen under Titel af: Auch ein Wort uber die Anmendbarket der mundlichen, offentlichen Rechtspflege der burgerlichen Rechtsachen in Deutschland, von Oberappellations-Gerichts-Præsidenten, Freyh. v. Dalwigk. Forf. erklærer sig ganske for den offentlige Retspleie. Ved den siger han, fremmes Modersmaalets Reenhed, Tydelighed og levende Udtryk, ved den gives alle Dommerne paa een Tid Kundskab om Rets-Sandheden, og opfanges og oplyses denne i de fleste Tilfælde hurtigere og forkortes Processen væsentligen. Mod denne Forfatterens Mening er der neppe noget at indvende. Men skal et saadant Øjemed opnaaes, saa maa det offentlige mundtlige Foredrag bære Alvors og Værdigheds Præg. Grunde for og i moden Sag bør fremstilles i deres hele Fuldstændighed og Klarhed, men aristophaniske Personligheder og lave Pudseerligheder, bør være banlyste fra et saadant Foredrag. Overalt maatte det ved bestemte Forskrifter være fastsat, hvorvidt Sagføreren i at holde sig til sin Vederparts Personlighed bør og maa gaae Forf. vil, at almindelige præparatoriske Jndretninger skulle gaae foran den mundtlige Retspleie. Disse maa bestaae i en Civillovbog, Justitspladsenes Organisation, og Rettergangsmaadens eller Procesordenens Fastsættelse. Fremfor Alt trænger Tydskland til en Lovbog, som er Folket forstaaelig. Han ivrer især mod Savigny's Mening, at vor Tidsalder endnu ikke er moden for Lovgivning, og at man derfor endnu fremdeles maa trække paa den svære romerske Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
J Baltimore føres nu en Proces, hvori Handelshusene Patterson, Girard og flere Andre af de Fornemste i denne Stad ere indviklede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Den portugisiske Consul fordrer i sin Regjerings Navn 20 Mill. Dollars, som i en Tid af sex eller flere Uger uretmæssigen skulle være vundne af de indstevnede Kjøbmænd i Baltimore ved at have udrustet midt under den Fred, der herskede imellem Portugal og de forenede Stater, Capere, forsynede med Certificater fra Artigas, hvilke have gjort Jagt efter portugisiske og brasilianske Skibe, og hvorved Bytte for ovennævnte Sum er bleven dem til Deel. Jkke nok, siger Consulen i sit Jndlæg til Retten, at intet spansk Skib tør lade sig see meere paa Verdenshavet, uden at blive anfaldet af Corsarer, der føre de sydamericanske Jnsurgenters Flag, men, som man meget vel veed, udrustes af nordamericanske Kjøbmænd og bemandes med nordamericanske Sømænd, Kjøbmændene i Baltimore ville endnu forøge deres Rigdom ved at tilegne sig portugisisk Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Den russiske Statsraad v. Stourdza's Fader har egentligen været Bojar i Moldau, og nedstammer fra Grækenland. Hans Hengivenhed for Rusland tvang ham til efter Freden i Yasseat udvandre (1792). Han blev russisk Statsraad. J sin Ungdom opholdt han sig i adskillige Aar i Venedig, Triest og Wien, og studerede nogen Tid i Leipzig. Foruden Fransk og Jtaliensk taler han ogsaa Tydsk, og er meget bevandret i den classiske Literatur. Det samme gielder om Sønnen, som har opholdt sig længe i Tydskland, og ved sit Skrift mod de tydske Universiteter gjort sig saa forhadt. Han har nyligen ægtet den berømte Læge, Geheimeraad Huselands Datter, og er reist med hende til Rusland. Han er ellers bleven dygtigen medtaget af de tydske Forfattere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Blandt andre skrev nyligen Udg. af Zeit. f. d. eleg. Welt Dr. Kuhn i Anledning af L. Hofmanns Skrift om Censur og Pressefrihed: "Skade at Hr. Hofmann ikke har tilegnet Hr. v. Stourdza sit velskrevne Værk. Denne vilde da maaskee overtyde sig om, at Tydskland hverken trænger til at regjeres af franske Memoires eller af Knutten. Man give det tydske Folk hvad Folkets er – d. c. Leilighed til at udvikle sine aandige og moralske Kræfter, og det vil fremdeles fremstaae herligt og værdigt, og ikke behøve nogen fremmed Hovmester; men mindst græsk - thi Nygrækerne ere sandeligen dog endnu ikke myndige, og førend Hr. Stourdza befattede sig med Germannerne, havde han vel burdet gjort Begyndelse med en Belysning af sine Trælle Landsmænds Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
I Paris udkommer nu en chinesisk Grammatik af Hr. Moliner de Magnis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Kong Pomare af Otaheiti forlanger af Hr. Eure i Paramatta (Ny-Sydwallis) i et Brev af 2 Juli 1817 Papir og Penne, da han er i Færd med at skrive en Ordbog. Den otahetiske Bibeloversættelse har god Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Efter den hemmelige Parlamentscommittees Beretning angaaende den engelske Bank beløb dennes hele Gield den 30te Jan. 1819 sig til 33,894,586 Pd. St., hvorimod den eiede i Regjeringssikkerheder og anden Credit 39,096,900 Pd. St., følgeligen har den et Overskud af 5,202,350 Pd. St., uden at regne Regjeringens bestandige Gield til samme af 14,686,800 Pd. St., betalbare ved Udløbet af Bankens Frihedsbrev. Ved Krigens Slutning var dens rede Skat meget smeltet, men den tiltog efterhaanden igjen, og 1817 eiede Banken flere Contanter i Mynt og Barrer end nogensinde. Derefter toge de af igjen fordi den forpligtede sig til at indløse Bank noterne med rede Penge. Siden 1817 har den udbetalt i Contanter omtrent 6,756,000 Pd. St. De Forskud den havde gjort Regjeringen, beløb sig sidstafvigte 29 April til 19,438,900 Pd. St. Efter Lord Liverpools Mening var Summen af alt det Guld, som før Restrictionen var i Storbritanien i Omløb 30 Mill. Pd. St. Der behøves altsaa i det mindste 20 Mill. i Cassa til med Sikkerhed at begynde den rede Betaling. Til at indløse 1 og 2 Pds. Noterne udfordres 40 til 45 Millioner i Guldmynt. Da Banken i Aaret 1818 begyndte at indløse de smaa Noter, syntes Almeenheden ganske ligegyldig derfor, man hentede Noter og bragte Guld, men da Vexelcoursen blev ufordeelagtig for Engelland, og Frankrig begyndte den bekiendte Finantsoperation, ophørte Tilflydelsen, og man søgte nu Guldet. Regjeringerne i andre Lande bestræbe sig alle for at indløse de Papirpenge, Krigen gjorde nødvendige, mod Metal, og fra det spanske America er formedelst de der herskende Uroligheder i de sidste Aar kun indført lidet Guld og Sølv. - Committeens Forslag gaaer iøvrigt ud paa, at Banken fra Mai 1821 af skal være forpligtet til at indløse en vis Mængde Sedler med Guld. Den anbefaler aldeles at ophæve alle Love, der forbyde myntede Metallers Smeltning og Udsendelse fra Rigerne da mange Aars Erfaring har godtgjort, at de ere aldeles unyttige og blot give Anledning til Meeneed og Bedragerie, og forskaffe deres Overtrædere en ubillig Fordeel fremfor deres Overholdere. Efter Committeens Mening er i det Hele 20 til 25 Mill. Pd. St. Papir i Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 213, a vista 216. London 2 M. - . Paris - . Spec. 218. Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 s. Obligat. 73 3/4 Committees. Norske Rgsbksedl. 16 1/4 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 56 sk. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie er flyttet fra store Kjøbmagergaden Nr. 67, til Kronprindsensgaden Nr. 37, 2den Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-29
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. dagverkasteSextende Aargang. No. 44. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1ste Juni 1819. Fædrelandssang. (Et Forsøg.) Hør Havet, hvor det bruser, Den dybe Østersøe; See Bølgen, hvor den kruse. Sig under Danmarks Øe!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Den raske Søemand heiser Det røde Dannerslag, Bøgeroppen kneiser, Den milde Foraarsdag. Der er saa svalt i Skoven. Der er saa grønt i Eng Hist Stjernen staaer foroven, Og Blomster her ifleng. Og disse Blomsterdale De er mit Fødeland, J disse grønne Sale Mig Hvilen qvæge kan. Her har jeg spøgt og dandset. Og Agrens Frugter smagt, seet min Brud bekrandset. I Uskylds Liliedragt. Her har som Barn jeg bedet, Og pløiet Jordens Skjød, Og aldrig har jeg ledet Forgiæves om mit Brød. O Brødre, J., som kalde Og Eders dette Land. Med det vi staae og falde, Et Værn for Skov og Strand, Vi arvede dets Ære, Vi smykkes med dets Glands; O! lad os altid bære. Fortient den Hæderskrands Lad da vor Uven true, Vi komme Mand for Mand. Med Kjærlighedens Lue For gamle Fødeland. End sukke Landets Mødre Ved Gravens bløde Moos: Her slumre Eders Brødre, "Som faldt for Danmarks Roes."Med Sværd, som de, ved Bælte, Og Troskab i vort Bryst, Skal Dannerkongens Helte J Striden gaae med Lyst Men hvis vi kom tilbage Fra Kamp og Heltefærd, J Fredens gyldne Dage Vi blive Danmark værd! N. C. N. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Den bekjendte Sprogarandsker Heinsius gjør i Zeit. f. d. elegante Welt det Spørgsmaal, hvorfra det Ord Harzlage egentligen kommer. Adelung forklarer det deraf, at Beboerne af Har især gjøre sig skyldige i grove Løgne; Campe tager de stakkels Har beboer, som billigt, i Forsvar mod saadan Beskyldning, der ene synes skabt, for at komme ud af en etymologisk Forlegenhed, og Heinsius troer at burde udlede det af Harz's gamle bemærkelse: skovfulde Bjerge, hvorom Reisende vidste at fortælle æventyrlige Sagn. Al denne Uleilighed vilde disse Sproggrandskere have undgaaet, naar de havde erindret, at man paa Dansk siger Erkeløgn og paa Tydsk Erzlugner. Har er her aabenbar det græske ærav. Engellænderne udtale Ordet arch (Erke) ærtsch. - De Tydske vilde overalt undgaae mangen farlig etymologisk Klippe, naar de kjendte lidt mere til de skandinaviske Sprog, der ere saa nøie beslægtede med deres og næsten uundværlige for den tydske Erymologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Man læser i den nyligen udkomne Beskrivelse over Bornholm, at man for en Snes Aar siden fangede en Landskildpadde i Tvede Søved Stubbekjøbing. Skulde det ikke være mueligt, at opføde Skildpadder i vore Egne, lige saa godt som adskillige Fiskearter, der oprindeligen ikke havde hjemme her, En Kiendsgierning synes at bevise det. J Journal liter. T. I. P. 176 fortælles, at to Flodskildpadder, der bleve satte i Vandkar og fødte med Brød, og smaa Stykker, Kjød, parredes deri om Foraaret. Den ene af dem lagde 30 Æg. Derpaa fødede man dem med levende Fiske. Doctor Lieberkuhn lod disse Æg udruges i Solen, og nu udklækkedes unge Skildpadder deraf. Ungerne bleve opfødte med Orme. Deres Vext var vel langsom, men det er den ogsaa i de varmere Lande. To af dem, som i Begyndelsen af 1752 kun vare 10 til 12 Linier, store, veiede i August 1763 en Unze. Om Vinteren spiste de næsten aldeles intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Naar man sammenligner Boghandelen i ældre Tider med det, den nu er, saa maa man tilstaae, at Culturen i den Henseende har gjort sande Kjæmpefremskridt. Boghandlernes vigtigste Handelsartikler vare fordum Bibler, Psalme- og Bønnebøger, hvormed de deels reiste omkring paa Markederne &c., ligesom endnu Bogbinderne, og deraf formodentligen kaldtes Bogførere, deels dreve Handel i Kirkerne, hvor de havde deres Lader. J Rector R. C. Brochmanns Forslag til Consistoriet, om at lade Frue Kirke udbedre (1658) yttres det Ønske, "at forekomme verdslig Kjøb handel, som i Kirken drives, og at Bogførerne skal strax udsiges Kirken ledig at gjøre førstkommende Mikkelsdag, og for høi vigtige Aarsagers Skyld aldrig herefter mere nogen, i hvem han og er og hvor høi Leie han byder, nogen Stade i Kirken bevilges, Bøger eller noget andet, i hvad det nævnes kan, fal at holde, paa det Kirken ei ved slig verdslig Handels Drivelse skal vanhelliges og profaneres. Men allerede paa den Tid gaves ogsaa enkelte betydelige Boghandlere. Saaledes lod J. Moltken trykke paa sit Forlag Arild Hvidtfelds Krønike i to Foliobind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Den gamle aandrige danske Digter Andreas Bording 1) har under Overskriften: Nysekruds eller Snuu-Tobakkes Berømmelse og Brug, satyriskviis fremsat somtrent 1666), leveret Brudstykket af et Digt, der skildrer os den Tids Moder, Glimresyge og Qvaksalverie. Jsær retter hans Satire sine Pile mod Snus tobakken, som i den Periode synes at være kommen i Brug her tillands *) og bleven en anseelig Jndtægtskilde for Kræmmerne. Han siger nemlig: Hvorledes mener J vor Urtekræmmers Næring Forslaar, og stoppe kan hans Udgift og Fortæring? Nei, nei, vor Kjøbstæds Pragt og Adel lige Stand, *) Han var født 1619, og udgav, efter Kong Frederik den Tredies befaling, 1666-1677, en poetisk maanedlig Avis, under Navn af: Den danske Mercurius. Vi havde saaledes danske poetiske Aviser længe for vi havde prosaiske. 2) Tobakken var ligge fra det syttende Aarhundrede et Tvistens Æble blandt de Lærde. Ved den sædvanlig Brug ved Magt et holdes kand. Her nu vil mere til, her vil en Karm udredes, Her vil en Smaadreng og en Svompetrykker, klædes, Vor unge Moder vil sit Hvalfinds Harnisk Liv, Paa Ryggen have snørt og gaa vel strunk og stiv, Vor snevre Stadsmø vil ret som en malet Dukke Stafferes ud, og skøt ei for en Frøken bukke. Hun vil besnøres tæt, hun vil bepudres graa, Vil paa Comoedie-Leg og Børsen ") hver Dag gaa. Saa mange Taftes Baand og vores Hat maa klæde, At vi forgjeves tit om Hatten selv maa lede. Vor Frandske Vadmels Jack med mange Knappers Kram. Maa gjøre dyr Tid til Paris og Amsterdam. Her efterabes maa Franzosen og de Tydske, Sampt det Polakken har for Penge lært de Jydske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Her vil med tøsser tolv ukiendte Retter Mad. Tracteres endelig, og med, jeg veed ei hvad Mon nogen drive kan saa Balbaaderlig en Handel. Med Jngefer, Safran, Rosiner, Figen, Mandel, Med Sukker og Kaneel, sampt anden Lekkerie, At han for Kræmmer Bog og Tal-stok sig kan fri Nei, Peberposen kand allene sligt ei gjøre, Man veed en bedre Konst os Rigdom kand tilføre, Det er at rede til den ædle Nysekrund *), Som til de Store kand med Vinding sælges ud*) Den Gang kjendte man endnu ikke til Kjøbenhavns Palais Royal, Østergadens Boutiker. *) Jndtil Aaret 1760 gaves intet egentligt Tobakspinder=Laug her i Landet. Tobakspinderne Digteren vedbliver nu paa Skrømt at beskrive Tobakkens store Underkraft i alle Sygdomme. Beskrivelsen er saa meget mere interessant, som den gjør os bekiendte med de Tiders Cur methoder og Qvaksalverie. "Nu vil man raade til, han svede skal og bade. Nu vil man Pulsen slaae, nu Lever-Aaren lade: Nu gives hannem ind for Skjørbug Græskarvand, For Svindsot han faaer alt det som stoppe kand, Den ene siger: han af Rosen vist maa plages, Den anden siger, nei, med Kaalden han betages. Hent Bøsse Krund strax hid, hent Peber, Brændeviin, Mon han ei hielpes kand med Saft af Rosmarin, End om man Bud hen til Mads Bonde Doctor *) sende, Hvo veed, han os maaskee vel vidste Raad at kiende. Enddog at han er plump og Folk afvise tor, Med Spidsglas og Merkur, han dog til Prøve gjør. Men nei, man seer han ei meer agtes af de Store, Thi siden det blev spurt, at han den pokket Høre. Sig under Haanden tog, tør ingen tryggelig Med hannem ganges om og deert befatte sig. i Kjøbenhavn fik først d. 11 Mai f. A. deres Laugsartikler. Lige indtil den Tid var det kun Urte kræmmerne og Sukkerbagerne tilladt at udsælge (Snus) Tobak, som i disses Laugsartikler af 10de Juni 1693 kaldes Nysepulver. Bording taler ogsaa om fiint Knaster-Gods; men hverken Røg= eller Skraatobak maa i hans Tid have været synderlig almindelig, thi han siger: Hiin fine Knaster Gods enhver ei smøg kand, Det af enhver og ei vil tygges under Tand,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Jndenlandske Efterretninger. J Gaar Formiddags behagede det Deres Majestæter Kongen og Dronningen, samt H. K. H. Kronprindsessen og H. D. Landgreve Carl af Hessen, at tage det paa Rheden liggende Dampskib i Øiesyn. Det høie Herskab seilede derhen i en meget smagfuld Chalouppe, og vendte tilbage Kl. 2., under. Canonernes Løsning fra Nyholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Første Pindsedag gjorde Dampskibet, efterat det var kommet tilbage fra Kiel, atter en Lystreise til Helsingøer. Det havde henved 200 Personer ombord, og gjorde Tilbagereisen til Kjøbenhavn i 2 1/2 Timer. Paa dets Tilbagereise fra Kiel havde det det Uheld at komme paa Grund under een af Smaaøerne, og blev først efter 9 Timers Forløb flot igjen. J Fremtiden venter man det vil faae en fast Lods ombord. Om 8 Dage afgaaer det igjen til Kiel. Skibet har samme Kraft som 28 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Mariboe, den 28de Mai. Den Luftballon, som Hr. Mechanikus Paulson lod opgaae i Nakskov afvigte Søndag, om Eftermiddagen Kl. 6, lykkedes ligesaa godt som den her i Mariboe, og da det var ganske vindstille, saa havde Tilskuerne saameget mere Leilighed til at see og beundre den. – Efter Sigende dalede den i nogen Afstand fra Gammelgaard næsten heel og holden. Det gamle Tømmer og Bredder, der i Dag bortsolgtes ved Auction paa Torvet her i Byen, blev overdrevent dyrt betalt. - Den lange Credit lokker; men det kommer i Enden, sagde Reebslageren. - Kjøber Du, siger Franklin i sit ypperlige lille Værk: "om den Kunst at blive riig og lykkelig, det som Du ikke bruger, saa kommer Du snart til at sælge det Du behøver. Det er en stor Daarlighed at betale Fortrydelse dyrt, og dog - siger han videre – bliver denne Daarlighed dagligen begaaet ved Auctioner (især i Lolland) fordi der tænkes ikke paa, at den Vise bliver klog af andres Skade, men en Tosse af sin egen. - Adskillige her i Lolland have i denne Tid været hjemsøgte af Halssyge i mere eller mindre Grad. – Natten imellem den 26de og 27de d. M. faldt en temmelig stærk Riimfrost. Kløveret staaer allerede i Blomster, men falder kun tyndt i Aar. Med Bygget seer det kun maadeligt ud, sær i de lerede Jorder. Endnu ikke det mindste Tegn til Regn. - Paa Torvet her i Byen blev idag den 28de Mai falbudet Oxekjød fra Landet for 8 s. Forkjødet og 9 s. Bagkjødet Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Odense, d. 28 Maj. Deres Høiheder vor elskede Prinds og Prindsesse, som den 20de forlode Odense Slot og begave sig til Augustenborg, forlode igjen sammested den 2de, ankom samme Eftermiddag til Glücksburg. Hs. Kongel. Høihed Hertuginden fulgde Høisamme til Brunsnæs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Hs. Høihed Prinds Fred. Carl Christian gik med over Fjorden til Hælnæs, hvor han tog Afskeed med D. D. H. H. og vendte derpaa tilbage for at følge med Hertuginden til Augustenborg, og derfra fortsætte sin Reise til Kjøbenhavn. Den 25de om Morgenen Kl. 9 1/2 forlode D. D. H. H. Glücksburg og ankom Kl. 11 1/2 til Windebye ved Eckernførde. Høisamme befandt Dem fuldkommen vel, og fortsatte den 26de Reisen til Pløen. De dramatiske private Selskaber aftage nu meget; i Jylland have 3 eller 4 ophørt med at give Forestillinger, og med de 4 der vare i Fyen gaaer det ligeledes. Det Odenseer har siden Paaske Flyttetid ikke mere havt noget Locale. - Den, af norske og jydske Anbefalinger meget roeste Musicus Ferrary med Døttre ventes her til Odense, hvor de agte at give Concert, og lade sig høre paa Harpe. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Blandt en i Øster-Giemdrup ved Sæbye, i Jylland, afdød Bondepiges Efterladenskaber, som nu ved Auction skal bortsælges, anføres blandt andet et Guldkors med Ædelstene, Guldringe, Silkeklæder, 500 Alen Lærred, Stuver af Bolster, Olmerdug og andre Tøier, &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-01
Skanderborg, d. 27de Maii. Nogen betydelig Omsætning blev der ikke gjort ved Markedet her i Gaar, Hestehandelen var næsten den eneste; et Par udvalgte Kjørehopper solgtes for 200 Rbdl., ellers var Prisen fra 30 til 70 Rbd. for temmelig gode Heste. Smørprisen var 12 a 14 s. Pundet, røgede Aal holdtes som sædvanligt i samme Priis. Specier solgtes fra 12 Mk. 12 s. til 13 Mk. 6 s. - Under Markedet grebes en Person som spekulerede paa at udgive falske Bankosedler. (Aarhuus Av.)