Københavns Adresseavis, 1765-07-05
Correspondence. Besvarelser. Paa No. 58 9.) Menneskens Flid har efterhaanden opdaget allehaande forskiellige Materier, som de har betient sig af til at skrive paa. Først blev skrevet paa Træernes Blade; og denne Maade har Jndianerne længe betient sig af. Naar de havde samlet mange saadanne Blade sammen, som de for Lighedens Skyld kaldte Palmeblade, og derpaa med en Stift indgravet deres Mærkværdigheder, saa beskare de dem allesammen lige store, borede Huller i dem ved Enderne, og stak 2 lige Stokke derig en nem. Disse saaledes sammenlagde Blade udgjorde en Slags Bind, der ikke saae uskikket ud; og de vare meget omhyggelige, at sammenbinde dem, og holde dem samlede ved adskillige Knuder Siden opfandtes, at skrive paa den fineste Hud, som ligger inden for Træebarken; og da Tiderne bleve meere oplyste, begyndte man at giøre Bøger af alle Slags Metal, saasom Bly, Kobber og Sølv, ja endog Steen, som seer af Jobs 19 Cap. Anno 1751. da man begyndte at op grave Ruinerne af Heraclea, fandt man saadan en Bog, der bestod af gandske tynde Sølvblade, ligesom Papir, hvori Skriften var Grækisk, og som endnu forvares i Kongens Cabinet af Neapolis og Sicilien. Heraclea med mange andre Stæder undergik 79 Aar efter Christi Fødsel ved et Udbrud af Vesuvio. - Gemeen Mand skrev imidlertid med en Jernstift eller Dyretand paa Tavler, som vare overtrakte med Vox, og undertiden ikkun paa det bare Træe med Stene af adskillige Farver. Andre skreve paa linnede Tavler, hvilke dog ikke egentlig vare af Lerret, men man limede ikkun Lerret under de Blade, som man betiente sig af at skrive paa, paa det de enten ikke skulde slaae igiennem eller gaae i Stykker. Hertil betiente man sig af en Pensel, og Blekket var smaa stødte Kul blandede med Gummi Vand. De 2de ypperlige Atheniensiske Malere, Polignor og Mycon opfandt det Slags Blek, der kaldes Tryginum, og blev gjort af Viinbærme. Kongerne skreve med Purpur=Blek, som blev lavet af Snegle og Purpur=Muskel Blod, og ingen anden end de torde skrive med dette Slags Blek, som Latinerne kalder Lucaustum. Partherne fylde deres Skrift paa Tøyer. Ægypterne fandt først paa, at skrive paa Papyrus, hvoraf Papir har sit Navn; og dette Papirus er en Plante, som voxer i de Ægyptiske Moradser. De smukkeste Blade deraf, kaldte man Augustus=Blade, for at hykke for Keyser Augustus, og de næst derefter, kaldte man Liviske Blade, til Ære for hans Keiserinde Livia. De bleve tilberedte paa adskillige Maader: To eller tre af de tyndeste bleve limede sammen, bankede, pressede og glattede, og jo hvidere de vare, jo rarere holdtes de, ligesom nu vort Papir. De groveste Blade brugte man til at pakke ind udi. Paa dette Slags Papir vare de saa kaldede Document=Bøger skrevne, saasom Ciceros, Virgils og andres Verker. Mange Bøger bleve og skrevne paa Dyre=Tarme, hvoraf skal have været nogle i den store Bøger=Samling i Constantinopel, der bestod af 120000 Bind, som blev opbrændt. Pergament blev opfundet i Pergamos, hvoraf det har Navnet. En Konge sammesteds, navnlig Eummenes, tilskrives Opfindelsen; men det er efter Josephi Beretning opfundet længe før, saa at Opfindelsen maaskee allene tilskrives ham, for den Mængdes Skyld han deraf lod tilberede. Det nu brugelige Papir er lige saa sælsom en Opfindelse, som de foregaaende, og skal være over 600 Aar gammel; thi ældre Documenter finder man ikke skrevne derpaa.