JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
En for en Handlende passende Leilighed paa en af Aarhuus Byes Hovedgader er at faae tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. De af Byens Indvaanere der maatte være i Besiddelse af Localer der egne sig til Brandstuer for Regimentet ville isaabenseende behage snarest muligt at henvende dem til Premierlieutenant von Bauditz paa Rosensgade No 910.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Da jeg paa min Reise til Horsens agter at opholde mig en kort Tid heri Byen, anbefaler jeg min Portraitering, der udføres saavel i Olie som Miniaturfarve, til forskjellige Priser. De Ærede, som maatte attraae samme, enten i Byen eller fra Omegnen, bedes godhedsfuld at henvende sig i mit Logis hos Hr. Gjæstgiver Bang. Skanderborg, den 2den Marts 1844. J. L. Nørløw.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Kloverfrøe. Ved en Handelsven, som i flere Aar har consigner et mig med alle Slags Sædefroe, har jeg seet mig i Stand, til stedse at levere til de billigste Priser. Ogsaa i dette Aar er jeg tilmeldt at han seer sig i Stand, til gangbare Priser, at levere særdeles godt rødt og hvidt Kløverfrøe, samt Theemotheifroe og andre Frøesorter, som maatte ønskes, naar jeg omtrentlig kunde opgive hvor meget der kunde omsættes, hvorimod han ikke ønsker at consignere et stort Lager, da de for Tiden ubestemte, høie Priser, ved at holde sig, mulig kunde bevirke mindre Afsætning end sædvanlig. Det vil derfor være mig meget kjært, om de ærede Landmænd, som de foregaaende Aar hare forsynet dem hos mig med disse Sorter, saavelsom Dedet maatte behage for i Aar at tage deres Forbrug hos mig, behageligst skrivtlig ville tilmelde mig inden 14 Dage. det Qvantum de ønske af hver Sort, som betimelig skal være tilstede, og Prisen blive saa billig som muligt. Aarhuus, den 1ste Marts 1844. ærbødigst N. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Velsmagende Ævresmør faaes i Fjerdinger hos A. W. Stigaard. Brændeviin,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Bedste 8 kjöbenhavnsk Korn-Brændeviin faaes i Partier hos N. & M. Lazarus. Aarhus, den 1ste Marts 1844. Favne Brænde, tort, storslagen og skjært, erholdes billig hos N. W. Bastrup i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Stedet Na 233 paa Graven, bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden, med Gaardsrum og Haugeplads, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Kjøbmand N. H. Larsen ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Stedet No 160, beliggende paa Rosensgade i Aarhuus, bestaaende af 5 1/2 Fag til Gaden foruden 3 Fag i Gaarden samt en Frugt- og Kjøkkenhauge af circa 900 Alens Størrelse, kan underhaanden erholdes tilkjøbs, naar Vedkommende desangaaende henvender sig til Stedets Eier. Den Leilighed i Gaarden No 609 paa det lille Torv. som for Tiden beboes af Enke-Madame Wilnau. er at faae til Leie til förstkommende Paaske Flyttetid, naar man derom henvender sig til N. & M. Lazarus. Aarhus, den 1ste Marts 1844. Den Leilighed i overste Etage i Gaarden Nr 600 paa det lille Torv, som beboes af Hr. Boghandler, Basse, er at faae til Leie til förstkommende Paaske Flyttetid, naar man derom henvender sig til N. & M. Lazarus. Aarhus, den 1ste Marts 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-01
Et godt indrettet og velvedligeholdt Farverie ønskes tilleie i en nærsom Kjøbstad. De Reflecterende ville behage i portofrie Breve, adresserede til Postbudet Mathies i Holstebroe, at opgive Stedet og en fuldstændig Jnventarie-Liste, samt Leien og naar Tiltrædelsen kan skee. Hos en Familie paa Landet, der fra 1ste Mai d. A. holder en Student for deres Børn, kan en Dreng paa 10 a 11 Aar af god Familie, nyde Underviisning og Alt i Huset mod en passende Betaling. Det nærmere erfares hos Forpagter Eilertsen paa Lykkesholm pr. Ebbeltoft. Et sort, stribet og vateret Silke=Langshawl er Søndagen den 25de Februar bleven ombyttet paa Balle i Pylyhymnia med et ældre tærnet Ditto. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
No 40. Løverdagen den 2. Marts. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Blandinger. Otahavtis Jndtagelse af den franske AdmiralThouar har gjort megen Sensation i London og Paris. Aarsagen havde været, at Selskabsvernes Dronning, Pomarel, havde ladet sig forlede, som man mener, af den engelske Consul, til at nedtage det franske Beskyttelsesslag af sit Palais, og, da hun af den franske Admiral blev flere Gange opfordret til at heise det igjen, ikke havde villet efterkomme det. Der blev da slaaet Generalmarsch paa de franske Krigskibe, som laae i Residentsstadens Havn, hvorpaa 200 Artillerister, med 4 Kanoner, og 4000 Matroser, bleve commanderede i Land og omringede Dronningens Palais. Hs. Majestæts Flag blev nedtaget, og strax derefter proclameredes, at Landet var nu taget i Besiddelse i Kongen af Frankrigs Navn, og Dronningen afsat. Umiddelbart derpaa heisedes det franske trefarvede Flag under en Salut af Kanonskud. Man troer, at den afsatte Dronning vil begive sig til England, ledsaget af den engelske Consul. Flere Krigskibe havde allerede faaet Ordre at begive sig til Selskabsserne (i det stille Hav) for der at forstærke den franske Station.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Et fransk Blad meddeler følgende mærkværdig Artikel som Beviis paa, hvorledes Forsynet, ved en brad Død, griber ind i den ægyptiske og tyrkiske Regjerings Anliggender. Ahmed Pascha, Gouverneur i Senaar og mistænkt for at stræbe efter Uafhængighed, der pludseligt af en ondartet Feber. - Osman Pascha, som commanderede Mehemed-Alt's Flaade, falder i Unaade, flygter til Constantinopel og døer der ganske pludseligt af Pesten. Tussum Pascha, Mehemed Alt's anden Søn, var utilfreds med sin Faders Regjering; meget undet af Araber og Tyrker, havde han endogsaa dannet sig et Parti i Ægypten, og hans ældre Broder, Jbrahim Pascha, var skinsyg paa ham. En Dag faaer Tussum Pascha en georgist Slavinde, bliver hos hende om Natten, og døer næste Morgen, som man siger: af Pesten. Slavinden lever endnu. – Mahmud-Bey, Krigsministeren, vækker hos Mehemed Ali Mistanke om, at han staaer i Forbindelse med Porten, pludseligt døer han af Pesten. Reschid Pascha, Gesandt ved det franske Hof, Hoved for Reformerne i Stambul, falder 1842 i Unaade og faaer, nogle Dage efter, et Slagtilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
- Den tyrkiske Gesandt, som udjevner Differentsen, med Persien, døer 1842 pludseligt af Slagtilfælde. - Mustapha Bey, en indflydelsesriig Mand i Ægypten, mistænkes for at correspondere med Porten og døer 1842 af Slag. – Abdi-Bey, Forvaltnings Chef i Ægypten, flygter 1840 til Stambul. Mehemed Ali benaadet ham imidlertid; han vender tilbage til Ægypten, og døer 1841, faa Dage efter, ramt af Slaget. – Chefen for Militsen i Alexandria, en riig Araber, tillader sig, at gjøre Mehemed-Ali bemærkninger. Denne forjager ham; men allerede Dagen efter døer han, som det hedder: af Frygt. - Hassan Pascha, Albanesernes Hovding, vækker Mehemed=Alis Skinsyge og døer pludseligt. - Deyen af Algier kommer, med hele sin Formue, til Alexandria, og døer pludseligt, efter et Besøg hos en af Vicekongens Embedsmænd. – Mangfoldige lignende Exempler lade sig endnu anføre. En saadan Forsynets Jndgribener virkelig vidunderlig; men Orienten er Underværkernes privilegerede Land. Man forundrer sig meget over, at Dronning Christine vender tilbage midt under Forvirringen af de spanske Partiers Lidenskaber. Der paastaaes, at hun strax ved sin Hjemkomst agter at gifte sin Datter Jsabella, med den unge Hertug af Cadix, Svogeren, Don Francisco's Søn. Dronning Christine skal have besluttet at opbyde alt Muligt, for at gjenoprette den kongelige Anseelse i Spanien, i hvilken Hensigt hun medbringer en Pengesum af 5 til 6 Millioner Francs Det hændtes nylig Dronningen af England, at hun, idet hun udenfor Slottet vilde stige tilvogne, gled ud med Foden paa det glatfrosne Fortoug, og kun undgik et, under hendes nærværende interessante Omstændigheder meget farligt Fald ved at een af hendes Hofdamer opfangede hende i sine Arme Paa Drurylane-Theatret i London opføres i denne Tid hyppigt en Pantomme, King Pipe, hvor to Personer, der skuffende ligne Ludvig Philip og Dronning Victoria, til Melodien: "Jch hin der kleine Tambour Veit træde en Dands med hinanden, og derpaa omfavnes og kysses, medens den engelske Love, der har en meget bekjendt Lords Ansigt, complimenterer den galliske Hane. Stykket, der er riigt paa slig plumpt Spas, finder uhyre bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
J Wombwell's Menageri i Leeds vare to smukke Løver og to Leoparder sammen i eet Buur. Dyrene vare meget lærvillige; man havde vænt dem til at leve sammen, og kun ved Fodringen pleiede man at skille dem ad. Forleden fik man ifinde, ogsaa at lade dem holde deres Maaltider sammen. Men neppe havde den ene Leopard snappet et Stykke Kjød, føren af Loverne strakte den død til Jorden med eet eneste Slag af sin Pote. Tvende Lovens Tienere have i efternævnte Historie, som nylig har fundet Sted i Lancaster, fundet en Udvei, hvorved et ulykkeligt Ægteskabs gordiske Skilsmisse Knude strax kan løses, og som man haaber til Tilfredshed for de paagieldende Parter. Hvorvidt imidlertid Methoden er en original engelsk Jdereller den er overført fra Jonathans Land (Amerika) er endnu ubekjendt; men sikkerlig er den ny for vore Læsere. Et Ægtepar, som nemlig var blevet ulykkeligt ved huuslige Quereller, henvendte sig til de tvende Lovkyndige for at erhverve Skilsmisse. Man bestræbte sig ivrigen for at bortfjerne den bittre Malurt og at bringe dem tilbage til kjærlig Forstaaelse, hvorpaa Skriftens Forkyndelse, at ikkun Døden kunde adskille dem, blev fuldbyrdet paa følgende Maade: En Kat blev bragt frem, om hvis Hals var bundet et Baand, med en Lokke, og Dommeren opfordrede Manden til at holde i den ene og Konen i den anden Ende af Baandet, hvorpaa han erklærede, at Den, som meest ønskede Skilsmisse, skulde trække til af al Kraft; men, desværre for Katten, var deres nærværende Beslutning stærkere end Erindringen om tidligere Kjærlighed; Begge trak til paa eengang, og stakkels Missekat var qvalt. "Døden, havde altsaa adskilt dem, og da Dommeren derpaa høitideligt erklærede dem for ikke længere at være Mand og Kone, forlode de Retten med gjensidig Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
J de brasilianske Aviser finder man hver Dag Avertissementer som Følgende: En Kammerpige er at faae for tre Mark, En Negerinde med et otteaarigt Barn skal bortspilles i næste Trækning. Lodsedler a 3 Mark faaes.""Tilfals er en liden Mulat, to Aar gammel og ret smuk, han egner sig især til Geburtsdagspresent.""Tilsalgs er en Amme, en Mulatpige paa 20 Aar, hvis Barn er fire Maaneder gammelt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Herved falbydes en stille Mulatinde med en Dreng, paa otte Maaneder. Hun kan sælges med eller uden Barn, er veløvet i alle huuslige Arbeider og har aldeles ingen Legemsfeil."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
J f. M. fandt, i det kgl. Buckinghampallads i London, et physikalsk Experiment Sted, som Dronning Victoria og hendes Gemal bivaanede tilligemed et udsøgt Antal Cavallerer og Damer. Et her opstillet uhyre stort Hydro=Oxygen Mikroskop forstørrede alle Gienstande tredive Millioner Gange, saa at en Madike saae ud som en Ko Criminalretten i Paris har for kort siden havt et suurt Arbeide. Der fældtes nemlig Dom over den store Tyvebande, man opdagede for nogle Maaneder siden; dens Forbrydelser vare saa talrige, at det havde kostet ubeskrivelig Møie, at bringe Orden i Anklagen, og at indlede Criminalprocessen. Nogle af Paris's dueligste Smede og Mechanikere hørte til denne Bande, der stod i Forbindelse med Betientene i de første Rigmænds Hoteller, saa Tyvene, med fuldkommen Sikkerhed, brøde ind i disse, ikke blot om Natten, men selv ved høilys Dag, aabnede alle Laase med største Lethed, og satte sig i Besiddelse af store Pengesummer og af Kostbarheder, som strax gik over i de meest forslagne Hæleres Hænder. Disse afsatte, rask og med Fordeel, Sølvtøiet, Juvelerne o. s. v. til Guldsmede og Juvelerer, saa der, om kort Tid, ikke var noget Spor at opdage af det Stjaalne. Trods alsin Aarvaagenhed var Politiet ikke istand til, at opdage Gierningsmændene til de betydelige, Slag i Slag paa hinanden følgende Tyverier. De snedige Tyve havde bragt en saa kunstig Væv af Stjælen og Hælen istand, at det verdensberømte Pariser-Polities List maatte strande derpaa. Denne Tilstand, kunde endnu have varet længe, og ængstet saavel Pariserne, som Politiet, hvis ikke den frygtelige Bande omsider var bleven styrtet ved et Tilfælde, eller rettere ved sin altfor store Begjærlighed. – Hos den forrige, uhyre rige Præfect, Baron Ladoncette, som beboer et noget afsidesliggende Huus i Gaden St. Lazare, men just var fraværende med sin hele Familie, havde Tyvene opdaget en saadan Skat af Guld, Banksedler og Klenodier, at de, henrykte over et saa stort Fund, dennegang glemte deres sædvanlige Klogskab og lode endeel af deres Værktøi blive tilbage. Da dette endnu var nyt og har en Pariser-Fabrikants Mærke, saa blev det Denne foreviist, og han var istand til, paa det Nøieste at betegne den Mand, som havde kjøbt det Dagen iforveien. Man kom bag paa Denne, og fandt endnu en Deel hos ham af det, der var stiaalet om Natten. J Forhørene angav han Andre; af disse fik man nogle Hæleres Navne at vide, og fængslede ogsaa dem. Efter nogen Tids Forløb havde man grebet nogle og tyve af Banden, og nu først lod sig en temmelig fuldstændig Criminalproces indlede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
J Paris er der sammentraadt et Actieselskab med en Capital af 500,000 Fres, for at udrydde alle Rotter og Muus i hele Frankrig. For det Første vil det faae nok at bestille i Paris, hvor nogle Qvarterer næsten ere ubeboelige formedelst den Mængde af Rotter, som husere der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Den berømte franske Skribent Lamartine har i denne Tid havt den ulykkelige Skjæbne, at hans Creditorer have solgt hans Landgods og hans Hotel i Paris, hvor han nu har maattet flytte ind i en lille Leievaaning, og begynde sin Bane forfra igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Den berømte Sangerinde, Mis Clara Novello, har nys giftet sig med Grev Giglincci fra Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Det lykkelige Par forlod London strax efter Vielsen og afreiste til Continentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Et originalt Røveranfald har for kort siden fundet Sted i Wien. En Doctor medicinæ laae, Kl. omtrent Elleve, i sin Seng, da han vaktes af en Banken paa Døren og af en Stemme, som bad ham følge med til en Patient. Uden at ahne noget Ondt, stod han op og aabnede Døren. Men neppe var den Fremmede indtraadt, før han lukkede Døren efter sig og fremtog to Pistoler, hvormed han truede, at skyde Doctoren og sig selv, hvis Hiin ikke beqvemmede sig til, i al Stilhed at levere ham alle sine rede Penge. J sin Forfærdelse gav Doctoren ham Alt, hvad han forlangte, tilsidst tvang Røveren ham endogsaa til, at lyse ham ned af Trapperne og lukke ham udDen russiske Fyrstinde G. har opholdt sig nogle Uger i Berlin, hvor hun, forviist fra sit Fødeland, har fundet et Tilflugtsted. Hendes Forbrydelse bestaaer deri, at hun og hendes Døttre have changeret Religion i Schweiz. Hun blev kaldt tilbage til St. Petersborg og anklaget for, at have overtalt sine Børn dertil. Døttrene bleve skilte fra Moderen, og satte i et Kloster. Fyrstinden skulde bøde i Siberien; men hendes Families og især en høi Dames Forbønner lykkedes det, at hendes Straf blev formildet til Landsforviisning. Af Kummer og Græmmelse lever Fyrstinden nu i den dybeste Jndgetogenhed, og man frygter for, at hun ikke længe vil overleve Skilsmissen fra hendes Børn, som hun aldrig mere vil faae at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Skattekræveren i Danzig har til Magistraten indgivet en Begjæring om Forhøielse i sin Løn, paa Grund af: "at Skatterne blive nu indbetalte saa punktligt, at han næsten slet ingen Jndtægt mere har af Executions-Gebyhrer."J Carlsruhe er bleven forøvet en oprørende Misgierning. Røvere have forleden Nat aabnet en halvsnees Grave paa Kirkegaarden og udplyndret Ligene, f. Ex. General Göz's, Oberst v. Genzaus, &c. Ligene ere blevne berøvede alle deres Smykker, saasom Epauletter, Sporer, Ringe, osv. Nogle mistænkte Personer ere blevne arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Kongen af Baiern gaaer næsten hver Dag, ganske alene, om paa Victualietorvet i München, for at erkyndige sig om Priserne paa de nødvendigste Livsfornødenheder, og træffer stedse nye Foranstaltninger til de Fattiges Bedste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
De Bremer=Kjøbmænd have i over ti Aar sendt Skibe til China. Een af de Bremer=Skibscapitainer havde gjort sig saa undet hos de chinesiske Kjøbmænd, at disse besluttede, at glæde ham med en Present. De valgte dertil en Sølvkiste med Keiserthee. Men nu vare de forlegne for at faae en Jndskrift, et Emblem, og henvendte sig desangaaende til en gammel Chineser, som var kyndig i europæiske Anliggender. "Europæerne - sagde Denne: sætte stor Priis paa et Vaaben. Hver Magt søger, at gjøre et saadant gjældende. Udentvivl har Capitainen ogsaa et Vaaben, og J ville kunne finde det i hans Skib. En Chineser, som endnu samme Dag vilde besøge Capitainen ombord, fik nu den hemmelige Mission, at forske efter hans Vaaben. Forgiæves snuste han i alle Kroge af Kahytten, af Skibsrummet – – langt om længe fandt han, hvad han søgte. Det var det Vaaben, som en Bremer=Hattemager havde klinet som Etikette i Capitainens Hat. Listigt løste den forslagne Lu=Lu Lo=Lo Papiret fra Filten og bragte det triumpherende til sine Landsmænd, som, med største Troskab, ridsede Vaabnet og alle Bogstaverne i Sølvet, hvorpaa de overrakte deres Foræring. Nu læste man følgende Ord paa Laaget af Theekisten: "Heinrich Ahrens, Hutfabrikant in Bremen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Mange ville vist endnu erindre, hvorledes det i Hamborg gjorde megen Opsigt at en Handelsreisende Follenius var pludseligt forsvunden, uden at man havde kunnet opdage det ringeste Spor af ham. Nu er man pludseligt kommen til Kundskab om, at han befinder sig i Algier, hvor han er indtraadt i et afFremmedlegionens Regimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Deutsche allgemeine Zeitung" indeholder en Artikel, hvori det hedder: "De tydske Hertugdømmer Schleswig og Holstein, Kongeriget Danmark og den skandinaviske Halv fæste Øinene paa Prinds Friedrich af Hessens Formæling, der maaskee er bestemt til at give saavel de tydske Adskillelses, som de skaandinaviske Forenings Bestræbelser en betydelig Modvægt. Paa flere Steder i Norge hjemsøges man i denne Vinter stærkt af Bjørne. Følgende Begivenhed fortaltes nylig fra Farfjord: "En duelig Skytte, der boer i Brødstadmarken, stødte en Dag pludseligt paa en heel Bjørnefamilie: begge Forældre med to Unger. Uden at betænke det Farlige i at løse Skud, naar flere ere samlede, da man jo veed, Bjørnen altid søger dette, fyrer han, og Faderen falder; den Anden træk ker mod Skuddet, men ikke hastigere, end at Jægeren faaer Tid til at lade. Denne lægger atter an skyder, men saarer den kun lidet. Den glubende Moder, ophidset til det frygteligste ved en Kugle i Skindet, sin Mages Bortgang, sine Smaaes frygtelige Brølen, styrter løs paa sin Fiende, der nu var ganske nær. Her var ikke Tid at lade – hans Milt – et Spyd som bruges til at stikke Bjørne med – er hans eneste Trøst, med uforfærdet Mod griber han dette, og med øvet Haand sætter han det i Uhyrets glubende Svælg, der nu paa to Been reiser sig mod ham. Hans Vaaben syntes ham for svagt til at udholde Døds=Kampen, der nu blev meere og meere frygtelig - iforveien havde han udseet sig et Bjergfald, hvorunder han agtede at styrte sig, i Tilfælde ingen anden Redning var hellere end at falde levende i Fjendens skarpe Kløer. – Han falder paa dette, retirerer smaat under Modstanden, Skuen og vældige Slag paa hans Stok. – Endelig staae de paa det afgjørende Sted, den Ene med blodige Klæder og Hænder, den Anden med opspilet Svælg og brustne Øine, Begge sandsynligviis tænkende paa sin Modstanders nu hastigt forestaaende Forløsning. Vor modige Jæger gjør et kraftigt Stød til Siden, og i den tiltænkte Grav ligger hans Ven med alle Fire i Veiret. Begge Ungerne vilde naturligviis ogsaa være blevne fældede, hvis hans ved Strabadser udmattede Legeme havde tilladt mere paa een Gang."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Kirkeprovst Dr. Harms i Kiel har nedlagt Protest mod Maadeholdsforeningerne. Han mener, at hvor man har de kraftigste aandige Midler i Hænde, som man jo har i Evangeliet, der behøver man ei at tage sin Tilflugt til sandselige. Slige Foreninger kunne ikke have nogen varig Virkning; derimod maae de høre til farlige Misgreb. Præsterne burde idet mindste ikke befatte sig dermed, men røgte deres Embed og, ved Lære og Exempel, modvirke Umaadeligheden. Baade i Odense og i Colding skal der opføres nye Skolebygninger, paa Grund af den Udvidelse disse to Byers lærde Skoler ville faae med Hensyn til at Examen artium og anden Examens første Prøve skal for Fremtiden kunne tages der. Til at dække Omkostningerne ved disse to Bygningers Opførelse skal der optages et Laan af Sorøe Academies Kasse. (C. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Den franske Regjering har, ifølge Jndberetning fra sin Consul i Helsingøer om det uforfærdede Mod som Baadfører Bertel Andersen og Skibscapt. Søren Sørensen, Begge af Skagen, havde viist ved Redningen af Besætningen paa det franske Barkskib, Lapeyrouse",der strandede paa Skagens Rif den 3die Octbr. 1843, tilstillet Førstnævnte en Hædersmedaille af Guld og Sidstnævnte en Sølvmedaille. (B. H.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Af flere Artikler i Aalborg og Randers Avis tegner det til, at det vil komme til meget alvorlige saavel private som offentlige Stridigheder imellem Medlemmerne af Bestyrelsen for Dampskibet "Jris". J disse Artikler omtales især Formanden, den af Dampskibets Anliggender meget fortiente Hr. Wulff, med særdeles Hæder; men han er i Bestyrelsen i Minoriteten tilligemed Hr. Duysen. Derimod skildres Majoritetens, dHrr. Hallen grøns, Kjærs og Bruuns usurperende Færd med megen Skarphed. Hr. Wulff har seet sig nødsaget til at tilskrive Hr. Hallengren paa en Maade, som skal have paaført ham et Sogsmaal for Jnjurier. Hr. Kjøbmand, Poul Pagh har nu offentligen opfordret andre Actionairer til at forene sig med ham om, strax at forlange en Generalforsamling sammenkaldt, for at kræve Bestyrelsens Majoritet til Regnskab for dens Færd. (Et Antal af 30 Actionairer kan nemlig til enhver Tid fordre en Generalforsamling afholdt.) Ved Avisens Slutning mangle to kjøbenhavnske Brevposter og to Pakkeposter, samt Posten nordfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Bekjendtgjørelser. Aar 1844 den 19de Februar, blev i den Kongl. LandsOver- samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen. No 133/4. Justitiarius i den Kongelige islandske Landsoverret Th. Sveinbiørnsen, contra: den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, F. Hansen, og saaledes kjendt for Ret: "De forommeldte for Citanten, Justitiarius i den Kgl. islandske Landsoverret Th. Sveinbiørnsen fornærmelige Udladelser bør være døde og magtesløse og bor Jndstævnte, den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, F. Hansen, for sit udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 2 Sølv, samt være Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og det Retsgebyhr og Skriversalair, som skulde have været erlagt, samt Godtgjørelse for det stemplede Papir, som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ei for Citantens Vedkommende havde været benificeret, samt i Salair til Citantens befalede Sagfører, Cancelliraad og Procurator Delbanco, 252 Sølv. – At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket efter Forordningen af 27de September 1799 820, herved bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-02
Den Kongel. Lands-Overrets samt Hof= og Stads=Rets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, d. 19de Febr. 1844. Truger.