JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-12-21
Skiftet efter den i Bakkebølle Bye ved Døden at Uhrme. ger Ole Mortensen bliver foretaget og sluttet, paa Østergaarved Liniendahl førstkommende 11te Januarii 1003, som herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning: ligesom og Stervboens Devig og Creditorer indkaldes 3de Gange efter hu anden i de Berlingske Tidender, til bemelte Tid at indfinde sig de første for at betale deres Skyld og de sidste at beviisliggjøre deres Fordringer. Til samme Tid indkaldes vedkommende Arvinger deres Tarv at beopagte, endskiønt Boets Besværing overstiger dets Formue, saa intet kan blive at arve. Østergaard den 19de December 1792. N. P. Neergaard, Forvalter ved Lillien adlr. Høidingsgaard.
Berlingske Tidende, 1792-12-21
Ligesom ved Proclama er skeet, saaledes bliver og herved bekiendtgjort: at Skovrider Hans Jørgen From Fæster af et Gaard i Stødstofte Bye under Lilliendahls Gods ved Døden er atgaaet, og Stervboets Credi og Debitorer indkaldet 3de Garat efter hinand nu de Berlingske Tidender, at møde i Sterboet 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato, de første for at beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte skylde. Til samme Tid og Sted indkaldes og den født, Værge, om nogen er til for at beopagte den Afdødes 2de mundige Sønners Tarv og Bedste, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Østergaard, den 19de December 1792. N. P. Neergaard.
Berlingske Tidende, 1792-12-21
Forvalter god Lillendahl og Høfdingsgaard.
Berlingske Tidende, 1792-12-21
Foruden de forhen anmelte authoriserede Collecteurer der det Kongelig Kiøbenhavnske Classe Lotterie ere endnu antager I Hillerøde Hr. Lorenz Jacob Thum.
Berlingske Tidende, 1792-12-21
holsteen. Neumünster: Hr. Dito Acter Bremer. Wilster. - Hr. Nicolan Jacob Huusmann. Hos hvem daglig Lodsedler til det 40de Classe=Lotterie er at bekomme. N. Collin Kongel. Lotterie Jnspecteur. her Kant og handelsgartner Fiinlie & Frich, boendes ha derste Minsporti Paarhuus ere alle nu brugelige StaHaugeurter Frøer og hollandske Rødklever, samt Frugttrævibler af Asparges Planter af bestratter og sidste Aaars An som ere friske gode og sande, at bekomme fra nu at og fremdelefor billigste priser, og kan kiøberen vendte deres Frørpakker i nærmeste Kiøbstæder befordret. Aaarhuus, den 14de Febr. arii 170.
Berlingske Tidende, 1792-12-21
Den 25de October d. A., er udi Friderichstad i Norge ved Døden afgaaet forrige Fourage=Forvalter Møllers Enke Bergitte Elisabeth fød Schandrup, samt Boet derefter taget under lovlig Skiftebehandling. Som Arving i dette Boe er angivet foruden de tvende her værende Jomfruer Margaretha Anthonette og Jochomne Møller, Sønnen Johannes Peter Møller, staaende som Officeer ved Hs. Kongel. Høyhed Arveprinds Friderichs Regiment; thi bliver sidstmeldte Arving, saavelsom Stervboets Credi= og Debitorer herved 3de Gange efter hinanden indkaldet for at indfinde sig med det fornødne inden den lovbefalede Tild. da samme Boe derefter af mig til Ende skal befordres. Friderichstad, den 8de December 1792. P. Garde. Hr. Provst Hans Frugaard, forrige Sognestræst for Selboe Præstegield i Tronhiems Stift, er den 2den October næstalvigte ved Døden afgangen. J Følge et af Hs. Kongel. Majestæt, allernaadigst confirmeret Testamente tilfalder Skiftets Behandling Stedets Sorenskriver Hr. Resch, og Bergskriveren ved Selboe Kobberværk Hr. Reyum, som Executores Testamenti til hvilke alle og enhver, som haver noget med dette Boe at at giøre, ville behagentlig henvende sig. Alstaboug i Schogn, den 22de November 1792. J. Dahl, constitueret Provst i Øster Indherred.
Berlingske Tidende, 1792-12-21
(1823) Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten 19de og i Siellands Landsting den 21de Nov. der sidstleden, er alle og enhver, som maatte have nogen dring udi Stervboet efter Else Larsdatter og forhen afdøde M. Svækhøker Anders Jørgensen i Huset No. 296 i Sophiegspaa Christianshavn, med Tolv ligers Varsel indkaldede at mælde og beviisliggjøre samme for Hof= og Stads=Rettens i te=Commission; ligeledes ere de Afdødes samtlige Arvinger. kaldede inden de i Loven foreskrevne Tider at anmelde og mere sig, hvilket ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Paris, den 7de December. Undersøgningen over den fangne Konges Skjebne har i N. C. sidste Forsamlinger taget en afgiørende Vending. Det tilendeløbende Aar, hvori han er bleven til et af de ulykke, kaste Mennesker, har endnu forbeholdt ham nye Fornedrelde Scener, da N. C. har i Gaar Aftes Kl. 7 besluttet : "Atudvig VI skal den 11te d. M. føres for Skranken i N. C., svare paa de ham af Præsidenten Barere forelagte Spørs haale, hvorpaa han atter den 13de d. M. skal møde for Stranken, og den 14de høre sin Dom af N. C. - Allerede sin 3die, da de 48 Pariser Sectioner forlangte, at man skulde haste med Kongens Proces, og den blodtørstige Rolerspierre havde paa Talerstolen paastaaet : At der blev intet lovers uden at afsige Dødsdom over den Forræder paa densamme Plads (Caronsel=Pladsen), hvor Frihedens Børn de faldne for hans Drabanteres Vaaben; blev efter Pe sions mere moderate Forslag allene besluttet : 1) Ludvig til skal dømmes. 2) Nationalconventen skal dømme, m. - Rühl aflagde herpaa den 5te en Beretning om man i det hemmelige Skab i Thuillerierne fundne Papi. hvilke alle beviste Hoffets Modrevolutionsystem, foraarsagede, at den forrige Biskop af Autun og 3 andre Redlemmer af den i første Nationalforsamling, Talon, garal og Duguesnoy bleve satte under Anklage. Da ministeren Rolland herefter den 6te igjen klagede over, at ens beste Foranstaltninger til Parises Proviantering endnu kelse bleve tilintetgjorte ved Oprørsstiftere; at adskillige missarier vare afreiste fra Paris, for at opholde de Trans nier af Levnetsmidler, som vare bestemte til samme, ket allerede var skeet paa nogle Stæder, raabte adskillige kiedlemmer af Nationaleonventen, og især Thuriot : "Der miet andet Middel, Ludvig Vi Hoved maae falde; den reder døe, og vi skulle have Korn i Overflødighed; har dette Raab gjør den mere moderate Galette de France den Anmærkning: "Man skulde troe, at disse Skrigere, havde Nøglerne til Kornlofterne og vilde først efter Ludvig Til Henrettelse give dem fra sig. - Jmidlertid decreterte Conventen eenstemmig Dødsstraf for alle saadanne Emissarier, som maatte søge at forbindre Korntilførsen.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
I Gaar Aftes Kl. 2 blev herpaa efter mange Debatter decreteret: 1) At Lovgivnings- og Sikkerheds= samt de 24 Mænds Commission skal hver udnævne 3 af sine Medlemmer, for at tiltræde de 12 Mands Commission. 2) Denne af 21 Medlemmer bestaaende Commission skal den 10de forelægge N. C. en Fortegnelse over de Forbrydelser, som Ludvig V. anklages for, tilligemed hosføyede Beviser. 3) N. C. udkaster derpaa de Spørsmaale, som den 11te skulle forelægges Ludvig Capet. 4) J Morgenforsamlingen den 11te undersøger N. C. Fortegnelsen over Ludvig Capets Forbrydelser. 5) Den 11te skal Ludvig Capet føres for Skranken. i N. C. for at høre denne Fortegnelse oplæses og svare paa de Spørsmaale, som giøres ham af Præsidenten. 6) Ludvig Capet erholder Udskrift af Fortegnelsen og Spørsmaalene og 2 Dages Opsættelse til at besvare dem. 7) Den 13de skal han igjen møde for Skranken med sit endelige Svar, og den 14de skal N. C. opraabe hans Navn og fra Talerstolen, afsige hans Dom. - Fra General Dumourier blev i Forgaars i N. C. oplæst følgende mærkværdige Brev, dateret Lüttich den 2den December. - Borgerrepræsentanter i Saasom man har udspredt Tvivl om min moralske Character, saa forlanger jeg, at min Brevvexling med Ministren bliver offentlig bekiendtgjort, paa det at den hele Nation kan bedømme mig. Denne Publicitæt vil ikke foraarsage nogen Uleilighed. Dersom jeg var bleven understøttet, saa skulde den østerrigske Armee have været ødelagt. Der er endnu Tiid dertil. Tillader man mig frie Hænder, saa staaer jeg foralt. Dersom man endnu har Mistanke om mig, saa beder jeg N. C. at udnævne mig en Efterfølger. Dumourier. C. St. I dette Øyeblik erholder jeg Efterretning om at Ciladeller i Namuur er indtaget, hvilket gjør General Valence, og hans Armee megen Ære. Min Armee er blottet for Alt. J Gaar skulde den have manalet Fourage, dersom man ikke havde paa Maas frataget Østerrigerne 2 Skibe med Høe. Pengemanglen er sendnu skrækkeligere, da der ere kun 3000 Livrer i Kassen og den hele Armee har sin Sold tilgode. Armeen er uden Brød, uden Fourage, uden Penge og dersom heri ikke skeer Forandring inden 8 Dage, saa siger jeg Dem, at jeg vil tage min Afskeed o. s. v. Dumourier.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Efter en heftig Debatte herover blev Krigsministeren strax fremkaldt for at giøre Regnskab for sit Forhold. - Den udenlandske Minister meldte N. C. at Jndbyggerne i Bruntrut og de øvrige Biskoppens af Basels Undersaatter havde revet sig løs fra det tydske Rige og dannet sig til en Republik. Der blev lovet dem Beskyttelse. - Urolighederne i Naboe=Devartementerne angaaende Kornet ere alle stillede uden Blodeudgadelse. - General Valener melder en nye Fordeel over et Corps Østerrigere, hvorved den østerrigske OberstlieutenantLusignam med 65 Mand ere blevne franske Krigssanger.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Antwerpen, den 3die December. Det er 5 franske Krigsfartøyer, og deriblandt 2 Fregatter, som i Gaar have aabnet Schelde, der ved den 14 Art. den münsters Fredstractat har været sperred henved 150 Aar. og det, uden at der fra hollandsk Side er bleven brugt den mindste Magt derimod. Da Joseph Il. den 6te October 1784 lod ved Skibet Louis giøre et Forsøg paa denne Aabning, før som han da lod erklære, at aftaste det oprørske og unaturlige Aag, lode Hollænderne borttage alle Tønderne, som viste Sandbankerne og Klipperne i Schelde, for at bringe Skibet. til at strande, og da dette ikke skede, og samme ikke vilde lade sig vise tilbage af det hollandske Vagtskib, faldt hine mærke værdige Kartatskeskud paa Skibet Louis, hvilke da ved overodentlige Courerer bleve bekiendtgjorte de fornemste Hoffer i Europa. Denne Gang har man fra hollandsk Side blot ladet sig nøie med, at raabe til de franske Skibe, at de maatte afstaae fra deres Forehavende; men de seilede dristig til, og lagde sig derpaa ved det samme Fort Lillo for Anker, hvilket Hollænderne tilligemed Lieskensboek, Kruisschanz, Fridrich Henrich, Dalbem, og 9 Millioner Gylden, som de skulde betale, afstode til Keiseren, for at Sche de fremdeles kunde blive sverret, og de befriede fra de øvrige Fordringer. I Dag eller i Morgen ventes disse 5 franske Skibe hertil.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Wien, den 5te December. Man længes meget efter at faae vide, hvad det engelske Hoffes Megling i Forening med Hollands vil udvirke hos Franskmændene. En nye Congres skal blive oprettet, for med forenede Kræfter at arbeide paa at oprette Roligheden.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Det herværende Hof har aldrig staaer i bedre Forstaaelse med det preussiske, end nu, og Alliancen med hverandre er ikke en Virkning af en eensidig Jnteresse. Efter Breve fra Jtalien begynde de største Stæder nu ogsaa at indsee den dem truende Fare. Venedig, Neapel, Sardinien og det pavelige Hof, have formedelst den Muelighed, at en Provin, og et Kongerige efter det andet kan komme til at ligge underkulskaftes af den franske Magt, besluttet, efter Keiser, Tilskyndelse, at raadslaae om, hvorledes deres LandSøemaar kan i tilkommende Foraar sættes i Stand, og inges til falleds Beste imod Franskmændene.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Brussel, den 6te December. General Dumourier har sendt Generallieutenant Can til Paris, for at forestille Conventen, at det fuldbyrder, Raade Beslutning, at forfølge Fienden overalt, er i de varende Tilstand og formedelst de mange udstandne Besvar beder undførlig. Det er bleven stadfæstet, at Citadede Namur har overgiver sig. Den hele Garnison, bestaaen af 3000 Mand, bliver Krigsfanger. Endnu bestandig chere mange franske Tropper igjennem denne Stad. Gaar og i Forgaars trak 2 Batailloner Nationalgardere. Regimenter Linietropper og et Corps Cavallerie herigienne Mange Vogne ere fulgte efter med Levnetsmidler og Mation til General Dumouriers Armee. - De af Conventil samme Armee afsendte Commissarier ere i Gaar taherrigiennem til Lüttich. General Dumouriers Adres Belgierne har gjort lidet Jndtryk. Man havde ogsaa den til Antwerden, men den er ulæst bleven sendt til Adskillige franske Frivillige, hvis Tienestetid nu er ud ville begive sig hiem.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Herve, den 7de December. Jmellem vor Stad og Lüttich forefaldt i Gaar en mehidsia Trefning, som tog sin Begyndelse 1/4 Miil herfra. 3 Franske vare 3 til 4000 Mand stærke og havde hos sig maa Kanoner, saavelsom 2 Hanbitser. De bleve dog bragte at vige, og Østerrigerne forfulgte dem indtil 1/2 Miil fra en tich, i hvilken Stad de igien rykte ind. Fægtningen begge te med Solens Opgang, og varede til om Formiddagen 10. J Beandelsen var Seiren tvivlsom, men Feltmark Clairsalts og Generalerne Lillens og Diesbachs Ankomst i skaffede Østerrigerne samme. De have kun gjort 7 Fang 20 Compagnier østerrigske Jægere udmærkede sig især og denne Leilighed. - En Deel af den ved Henri=Chaville er verende østerrigske Armee satte sig i Dag tidlig i March, Besætning er bleven forstærket med en Bataillon af Hel lode, og mange Landsbyer i Egnene ved Maas ere blevne satte med østerrigske Tropper.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
London, den 7de December. Towers Befæstning bliver endnu bestandig, dog ikke næ som det synes, med den Jver, fortsat, og Frygten for Oprør synes at være bleven mindre. Hvad der fornemme har opvakt denne Frygt, derom høre intet offentlig: - hemmelig siges der, at Regieringen var bleven underten om, at en Mængde Folk vilde paa en Dag, som nu aller er forbi, have forsamlet sig, og at Planen har været, og at bestorme Tomer, for at bekomme Vaaben, derpaa at anFanasterne for at forstærke sig, og siden at plyndre Bag og ødelægge Konstværkerne, som forsyne Staden med To for uhindret at kunne stikke Husene i Brand. Skuldrene dan Plan virkelig have været udkastet, saa have de følede Forsvareanstalter afskrækket fra Udførelsen af samme, og inten saadant er nu mere at frygte for. Dog er man endnu bestandigaa paagen, og Banken stærkt bosat. Det har tillige ved denne Lallighed viist sig, at den største Deel af Nationen ikke ønsker nogen Constitutions Forandring, og endnu mindre Oprør, omendskiønt særdeles mange søge at udvirke en Reform i mange indsnegne Misbruge paa en roelig og constitutionsmæssig Maade. Siden den sidste Proclamation ere derfor daglig mange Selskabet opkomne ikke allene i Staden, men endog paa Landet, hvilke offentlig erklære deres Henge renhed for Constitutionen, og deres Beslutning at forsvare samme. Saa vist der nu at dette kan sluttes, at man vel ere har at frygte for et Oprør, saa uvist er det imidlertid, om ikke Engeland skulde tage Deel i nærværende Krig. - det mindste blive flere Skibe daglig tagne i Tieneste, i Søe havnene giøres alle Tilberedelser, og omendskiønt ingen Matrosnesning endnu er bleven befalet, saa anhverves dog alle Frivillige. Da Ministeren ogsaa mere end engang har maattet høre den Bebreidelse, at han gjerne truer, uden at vise Alver; saa synes han denne Gang at have fast besluttet, at antage sig Hollænderne med Eftertryk, i Fald Franskmændene skulde vover at aabne Scelde.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Frankfurt ved Mayn, den 9de December. Fra General Custines Armee veed man intet Tilforlade lligt. Den har trukket sig tilbage til Hochbe, og man hu rer daglig ofte Kanonader. - Bierafæstningen Koniastenhar endnu ikke overgivet sig. - J Staden af samme Navn ser ved en Bombe foraarsaget en skrækkelig Jldebrand, som har vedvaret til i Dag Morges.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Nederelden, den 18de December. Efter en meget troværdig Beretning fra Haag skulle engelske Krigskibe allerede være ankomne ved Mundingen af Scheel, de. - En Privatskrivelse fra Paris melder, at der giøres store Sitterhedganstalter til den sangne Konges Fremt og Tilbagebringelse fra Tempeltaarnet til Ridebanen den 11te, 13de og 14de December. Der skee nore Veddemaal for og mod Dødsdommen. Et Rygte siger, at i Fald denne blider fældet, skal der imellem Forkyndelsen og Fuldbyrdelsen, kun blive 6 Timer, andre sig dog 24.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Tønsberg, den 1ste December. Efterat man her den 27de forrige Maaned om Aftenen, har bleven underrettet om Hendes Kongelige Høyheds Kronrindsessens lykkelige Nedkomst med en Prindsesse, og saadan den 28de om Morgenen ved 27 Kanonier var bekiendtgjort for den hele Bye og Egn, besluttede Jndvaanerne end videre. anvende Gaarddagen, til paa en bøytidelig Maade at lægde deres Glæde for Dagen. - J saadan Henseende blev i Pan Morges Dagens Høytidelighed tilkiendegiver ved 9 Kl. menskad. Eftermiddagen Kl. 5 blev paa Stanal af et Stud den hele Bye illumineret. Kort derefter forsamlede gi Hr. Johan Christian Kochte Huus et Selskab af Byens Jndvaanere som under Kanoners Løsning aabnede et Bal. N. 11 begav Selskabet sig op paa den i benævnte Huus og rende saa kaldte Kongesal, hvor der blev somperet ved et Bord paa noget over 50 Couverts. Under Maaltidet blev under Kanoners Knald, munter Sang og sand Glæde, Hans Majestæt Kongens, Hans Kongelige Høyhed Kronprindsens, med Hønsommes Gemal og Prindsessedatters, samt hele det Kongelige Huses Sundhederindret. Efter Maaltidet gik Selskabet tilbage i de første Værelser, hvor Ballet blev fortsat indtil i Dag Morges Kl. 7 Slet, da man skildtes ad, opfyldte med Glæde over det Kongelige Huses Fremvært, og med de forigste Onster om at maatte altid i Fred og Rolig. hed kunde vise, hvor oprigtig denne Glæde føles i enhver Norges Behveres Hierte. Smaalebnene i Norge, den 8de December. Folkere Rost i Norge, stemt ved de almindelige Festiviteter, som i 2de Dage saaes anstillede i Frederichstad, i Anledning af Hans Kongelige Høyhed, vor naadigste Kron prindses dyrebare Gemalinde, Hendes Kongelige Høyhed Maria Sophia Friderikes lykkelige Nedkomst den 19de November. - "Jmedens andre Folkeslegter rase deres Undergang i Møde og som Tigere grusømt vælte sig i deres Medborgeres Blod, naar hele Nationer paatage sig den nedrige opliskammelige Forretning, at forglemme deres Fed og Pligt, og i Stedet for at bidrage til Friheden, Forsvar smede Lænter for Efterslægten og giøre sig til Beskyttere af Slaverie og Undertrykkelse, skal det være Norandene Pligt og Ære, at give hele Europa og alle Undersaattere Exempel paa Kierlighed, Troeskab og Lydighed imod deres retmæssige Souveraine, deres Konge og deres gaver, Vi ville ansee os som vanærede fra det Oveblik og tænkte anderledes, og evig Skam brændemærke den, det vil prove paa at rokke denne vores helligste rundsætning. Al vor Lytte bestaaer i den Ære, at have opfyldt saa stor en Pligt, og selv i Døden, naar det gielder det sidste Oveblik og skal vort Sinds Rolighed grunde sig paa det Vidnes bord, som vor Samvittighed giver os, at have handle som troe Undersaattere og gode Borgere, og at vi, som foFle os som det lykkeligste Folk paa Jordkloden, med Glæde vil møde vores dyrebare Monark og Souverain, naar han engang gaaer ind i den Helligdom, hvor han finder sin Bekiønning fordi han med Viisdom og Godhed har regieret over et frit og lyksaligt Folk. L. Kragerøe, den 12te December.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Den for begge Riger saa glædelige Efterretning om Hendes Kongel. Høyhed vor naadigste Kronprindsesses lykkelig : Nedkomst med en Prindlisse, Mandagen den 19de November sidst, har dette Stæds Magistrat, Hr. Byefoged Tønder, i forening med samtlige Kragerøe Byes respective Jndvaanere og Borgere, foranstaltet høitideligholdt sidstafvigte Fredag den 7de d. M., ved stort Middagsmaaltid, Bal og Soupee, under Kanoners Løsning og Fryde=Skud, hvorved under Accompagnement blev afsiunget en i denne Anledning forfattet Aria, da enhver glad og fornøiet yttrede den inderlige Glæde, hvoraf de besiæledes ved denne angenemme Tildragelse, i hvis Anledning Stædets Fattige fra Selskadet blev tildeelt en Summa Penge; ligesom og i Byens Hus samme Dags Aften var anbragt en Mængde Lys i Vinduerne. saa og et paa Havnen beliggende Skib illumineret og behænge med Lygter, saaledes appliceret, at tydelig faaes Hs. K. H. Kronprindsens og høie Gemal Hendes R. H. Kronprindsessens høie Navne, som afgav en meget smuk Anseelse, og ydermere bebudede Dagens solenne Høitidelighed, endog for de Byen forbie passerende Reisende.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Helsingøer, den 24de December. Fra den 21de hujus til i Dag ere i alt 15 Skibe passerede Sundet. Den 22de om Aftenen stormede det stærk af S. V. og adskillige Skibe dreve for deres Ankere. I Gaar gik de til Nordsøen destinerte Skibe til Seils.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Kiøbenhavn, den 24de December. Ved Tal=Lotteriets 676 Trækning i Kiøbenhavn udkom : No. 86, 33. 34, 60, 89.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Barom. Therm. Vinden. 17 Decbr. 128. 1. 9 11 Kulde. V. 27. 9. 6. 3 Varme. V. - N. V. 23 - - 27. 9. S. 24 - - N. V. Danske og norske Specier, Banke.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Til behagelig Underretning for de luteressentere i den Danske og Norske Species-Banke, som agte at giøre deres Indskudde til Banken i denne Termin i Courant Bancosedler, bekiendtgjøres herved: at da disse Bancosedler findes med den i Dag ankomne Post noterede til 137 ½ pro Cent, bliver Indskuddet for en Actie at betale : Danske Courant-Sedler med 84 Rdlr. 67 Skill.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Directionen for den Danske og Norske Species-Banke den 11 December 1792. Frielsen, Cramer. Malling. Larsen. WendtAvneriskers.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
Onsdagen den 2den Januarii, Klokken 12, bliver paa Norsenborg Slot foretaget den 3die Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede Annuitætslaan til 3 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
At det har behaget Livets og Dødens Herre efter en lange En varig og smertefuld Sygdom at bortkalde den 8de Decbr. min inderlig elskte og for mig uforglemmelige Kone, Sara Østrup fød Jensen, fra Tiden til Evigheden, saadant haver jeg herved paa det sørgeligste skullet bekiendtgjøre vores fælles. Venner og Paarørende. Forsikret, at enhver vil tage Deel udi min og min lille Datters høistsmertelige og føelsomme Sorg, frabede vi al Condolence, som ikkun vilde tiene til at giøre et Saar dybere, der desuden er alt for dybt. Jerstrup, den 18de December 1792. Jacob Østrup.
Berlingske Tidende, 1792-12-24
At min i Livet høitelskte og uforglemmelige, nu hos Al salige Mand, Hr. Jens Bering, hidtil Sognepræst Schiern Menighed i Riber Stift, den 9de December og afvigte, er indgaaet i den evige Glæde, det giver jeg, be sørgelig efterladte Enke, som med 13 efterlevende Børn 4 Egteskaber begræde en god og kiærlig Mands og Fat Tab, mig den Ære herved at bekiendtgiøre hans og a. Venner og Paarørende, forvisset om deres oprigtige De tagelse i denne min billige Sorg. Schiern Præstegaaden 12te December 1792. Ellen Cathrine Christensen sal. Berings. Digtere, findes tilkiøbs hos Proft paa Vandker dataars Ønsker for 1793 af nogle af vores gode bekienNo. 265, nemlig paa Silke, med couleurte og sorte J. fatninger, stukken i Kobber, ligeledes med illuminerpressede og i flere Facons indfattede a 12, 24 og 32 s. couleurt Postpapiir a 12 s. Arket, paa hvid Postp. 6 s. Ark, saa og smaa og store Kurve med alle Sorte skil Blomster, som kan bruges til at sættes paa et Bord i Ste for Platmenager, med skiulte Vers paa Silkebaand, forskjællige Priser; ligeledes Silkebaand med Medaillon la Vetgiørt, som kan bruges til Hatte eller Livbaand og tydske og danske skiulte Vers, broderede Atlaskes Breviisaf forskjellige Couleurer, med skiulte Vers; skildrede Na puder til at have staaendes paa en Tvillette; Tobaks=Pa med Vers og andet mere.