Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1776-06-10
J, udi Skrivelse til vores danske Cancellie have forestillet, at, endskiøndt det, til Sikkerhed for de publike Stiftelsers Capitaler, er ved Rescript af 1ste Aprilis 1773, bleven fastsadt, at der ei, paa de i Brand-Cassen forsikrede Kiøbstæd Huse og Gaarde, maa af publike Penge udlaanes med re, end de to tredie Parter af Pantets, ved den tagende Besigtelse, ansatte Værdie, vil dog derved den attraaede Sikkerhed ikke opnaaes, da Er farenhed har lært, at en Deel af dem, som trænge til et saadant Laan, søger at faae deres Eiendomme saa høit vurderede, at end og to tredie Parter af den ansatte Sum langt overgaaer Eiendommenes egentlige Værdie, saa at, naar en eller anden Stiftelse, formedelst Debitors Uformuenhed, selv maa tiltræde Pantet, bliver samme enten ei at afhænde, eller og under den laante Capital maa bortsælges, og altsaa i begge Tilfælde til Byrde og Tab for Stiftelsen, da Taxations-Mændene, for at tiene een og anden, eller og af indbildske Fordomme ansætte Eiendommene langt over deres egentlige Værdie; Saa give Vi Eder hermed tilkiende, at Vi, til Sikkerhed, for de publike Stiftelsers Capitaler, allernaadigst have funden for godt, efter Eders gjorte Forslag, hermed at fastsætte og anordne: 1) Jngen af de publike Stiftelsers, verdslige, Kirkers, Skolers, Fattiges eller andre detslige Stiftelsers Capitaler maa af Forstanderne udlaanes, uden efter Directionens Forevidende og Samtykke. 2) Jntet Laan maa bevilges, forinden det med en tagende Besigtelses og Taxations Forretning er godtgjort, at Pantet i det ringeste for en tredie Deel overgaaer det ansøgende Laan. 3) Ved alle Taxations Forretninger bør nøie beskrives Huusets og Eiendommens Beskaffenhed, samt derefter ansættes i Penge, da Taxten ikke bør have Hensigt til, hvad Huuset haver kostet at opføre, men hvad det paa den Tid kand, i Forhold med dets iværende Omstændigheder, og den Priis, Eiendommene, ere udi, være værd. 4) En saadan Forretning maa ei koste meere end 1 Rdlr. 64 s., nemlig til Byefogden for Mænds Udnævnelse 32 sk., til Bygmæsteren 32 sk., til hver af de tvende Haandværker 24 sk., til Raadstueskriveren for Beskrivelsen, 24 s., og det stemplede Papiir til Forretningen. 24 s. 5) Naar en saadan Taxations Forretning tilligemed Ansøgning om Penge-Laan tilstilles Directionen, skal Magistratens Betænkning over samme indhentes, som ved et af deres Middel, tilligemed vedkommende Stiftelses Forstander, bør selv at tage det anbudne Pant udi Øiesyn, og derefter meddele Directionen deres udførlige Betænkning om, og hvor vidt Taxations Forretningen kand være til følge, eller om det anbudne Pant ei er, eller kand ansees at være at den ansatte Værdie, da Magistraten tillige haver at opgive, hvilken af deres Middel der har beseet Pantet, samt derhos end videre at oplyse, hvad det anbudne Pant udi Brand-Cassen og udi Grund-Taxten er ansat for, og om Eieren, af samme tillige er Grunden, hvorpaa Huuset er opført, tilhørende, saavel som om alle de paa samme hæftende Bye- og Jndqvarteerings-Skatter, Fattig-Penge, med videre, ere betalte. 6) Ul agtet al denne ommeldte Oplysning, maa det dog være Directionen overdraget at udlaane saa lidet og saa meget, som den til Stiftelsens Sikkerhed fornøden eragter, dog maa Udlaanet ingenlunde overgaae de to tredie Parter af det anbudne Pantsved Taxations Forretningen, ansatte Værd, med mindre Directionen vil, i paakommende Tilfælde, dertil være ansvarlig. 7) Paa det Directionen om de allerede stillede og herefter antagne Panters Beskaffenhed og Tilstand altid kand være underrettet, bør hvert 3die Aar alle Stiftelsers Panter, udi Overværelse af een af Magistraten og vedkommende Stiftelsers Forstander eller Værger paa nye, af dertil udnævnte Borgermænd, tages udi Øiesyn, for at erfare, om Panterne ere af samme Beskaffenhed som forhen, eller om samme ere forringede, samt i Almindelighed skiønne, om Pantet er, i ringeste, en tredden Deel meere Værd, end den derudi laante Capital, saa at samme fremdeles uopsagt kand, uden Fare for Stiftelsen, udi Pantet beroe, Og skulle den af Magistraten, saavel som Forstanderen, ei med Taxations Mændene være enige, bør de paa Forretningen tegne deres Meening og Aarsagen til, at de ere af ulige Tanker. Disse Besigtelses Forretninger bør af de dertil af Magistraten udnævnte kyndige Haandværks Folk, uden Betaling for rettes, hvorfore de og vexelviis bør denomineres, paa det de alle kand udi denne Byrde tage lige Deel. 8) Skulle det da ved disse Besigtelses Forretninger befindes, at Pantet ei i ringeste for en tredie Deel overgik det Laantes nu værende Værdie, maa vel vedkommende Debitores, paa det de ei skulde oprykkts, fremdeles beholde den laante Capital, naar de kand forskaffe antagelig Caution, at Stiftelsen, i Mangel af Pantets Tilstrækkelighed, skulle blive skadesløs; men skulde ei saadan Caution, efter 4re Ugers Forløb fra den Tid, samme af Stiftelsens Forstander, efter Directionens Ordre, paaæskes, kunde forskaffes, maa Pengene uopholdelig opsiges, og dermed forholdes efter Vores befaling af 7de Aprilis 1774. Ved Renternes Betaling, skal vedkommende Debitorer tillige forevise Forstanderne Qvittering forat alle de af Pantet gaaende og paa samme hæftende Skatter og Udgifter ere betalede, og dersom Debitorerne ei til rette Tid, eller i det seeneste inden 4 Uger efter Forfalds Tiden skulde erlægge de aarlig forfaldne Renter, maa vedkommende Forstandere være berettigede til, uden Lov og Dom, ved Execution at indfordre Renterne, og dog at lade Capitalen uopsagt beroe udi Pantet, om samme ansees tilstrækkelig, saa at Stiftelsen dermed kand være og blive sikker; hvorimod Forstanderne, som da, i ingen Maade kand undskylde sig med, ei at kand erholde Renterne, bør være Stiftelsen ansvarlig for alt det Tab, der, ved Renternes Henstaaelse over den fastsatte Tid, kun de foraarsages, da ingen Rente maa udi Regnskaberne til Restance anføres, som inden Regnskabets Aflæg burde have været betalt, eller ved Execution indfordret, med mindre det godtgiøres, at intet ved Executionen haver været at erholde, men Capitalen detsformedelst opsagt, eller og at det Udexeqverede, som maa staae Eiermanden udi 14 Dage til Lysning, ei desformedelst er bortsolgt. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive, samt Os ellers at indberette, at J denne Vores befaling have bekommet. befalende Eder Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence-Stad, Kiøbenhavn den 9de Maji 1776. Under Vor Kongelige Haand og Siegnet, CHRISTIAN. R. O. Thott. de Eder Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence-Stad, Kiøbenhavn den 9de Maji 1776. Under Vor Kongelige Haand og Siegnet, CHRISTIAN. R. O. Thott. Luxdorph. P. Aagaard. Til Stiftbefalingsmand Christian de Schouboe og Biskop Doctor Theologi Hr. Eiler Hagerup, anlangende, hvorledes, i Henseende til Sikkerhed for de publike Stiftelsers Capitaler, for Fremtiden skal forholdes med de af samme Capitaler In fidem. fordrende Laan, med videre. Schouboe.