JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Andre Naturgrandskere, især Linne, paastaae, at Æslerne i det nordlige Europas Lande ere Emigranter fra Sønden, og oprindeligen udvandrede fra Arabien over Ægypten, Grækenland og Jtalien. Om dette er Tilfældet med de Æsler, som findes i Linnes Fødeland og som han især beraaber sig paa, lader jeg staae ved sit Værd. Men at der i vort Fædreneland gives Æsler af ældgammel indenlandsk Race, vil ingen, uden at forsynde sig mod Slægtninger, kunne drage i Tvivl. Og saaledes maa vi forklare os den store Tilbedelse, der vises Æslet i adskillige Lande. Bufson fortæller os endog, at een af de meest anseete og ædleste Kaster af Jndianere, især tilbeder det, fordi den er af den Formening, at Siele af nobel Extraction - vel at forstaae i Jndien 7 gaae over i disse Dyrs Legemer. See den 2den Deel af den almindelige Naturhistorie, der handler om dette interessante Dyr. Vi behøve derfor ikke at forundres, naar vi see, at Æselsselenes Transmigration stundom tager en modsat Vei, og naar Pater Spiridion paastaaer, at Æslet ofte gives af de spanske Bønder en Titel, der omtrent lyder som Velædelhed, saa synes denne Skik, at være bygget paa en lignende Folketro, der ogsaa har skaffet den Adgang til andre Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Efter disse genalogiske Betragtninger lader og nu først behandle Æslets legemlige Beskaffenhed og dets ydre caracteristiske Kiendetegn, og derpaa gaae over til dets indere Naturanlæg Sindsegenskaber, Dyder og Laster. Næsten alle Naturhistorikere beskrive os Æslet som et forføde Tyr, begavet med lange Øren og sædvanligen klædt i Graat. Man behøver imidlertid kun at have seet sig lidet om blandt Æslerne, for at være overtydet om, at hverken de 4 Fødder eller den graae Farve og de lange Øren ere Kiendetegn, hvorpaa man kan kjende ethvert Æsel. Nogle ville kjende Æslet paa dets Skryden, der lyder omtrent som Ja. Nu er det vel rigtigt, at der gives Æsler i Mængde, der ikke have nogen anden Stemme end denne, og derfor qvants viis kaldes Jabrødre, men der gives ogsaa Æsler, hvis Stemme bestandigen lyder som nei, ne! og disse vil man dog ugjerne udelukke af Familien. Ligesaa upaalideligt et Kjændemærke ere de lange Øren, der synes at være denne Dyrearts udelukkende Eiendommelighed; og der gives mangfoldige Æsler, der strax ved deres lange Øren, som de vide at opsnuse Alting med, ligesom Spor hunden med deres Snude, forraade deres Art; men der er ogsaa Æsler, der uagtet de kun have meget stumpede Øren, ere og blive Æsler. Dette Kiendemærke er altsaa i det Hele meget skuffende. Kort, alle de Jagttagelser, man har anstillet over dette interessante Dyr, overbevise os om, at der, i Henseende til de udvortes Kiendetegn, intet med Bestemthed lader sig fastsætte, thi det vandrer omkring i de meest forskjellige Skikkelser, taler i alle Tunger og spiller i alle Farver. Selv den legemlige Holding og den udvortes Anstand tilkiendegive det ikke altid; thi kan det end ikke nægtes, at de fleste Æsler hælde med Hovedet, og maale med ydmygt Ansigt deres phlegmatiske Æselskridt, saa gives der dog Æsler nok, som bære Sauden meget høit, og paradere saare høitravende og gravitætisk, hvilket jeg siden skal vise. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Jndenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 13de Juni er allernaadigst bestemt, at Børs-Commissair Embedet i Kjøbenhavn indtil videre skal forblive ubesat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
J Torsdags Aftes gaves Vouxhall i Rosenborg Hauge; Veirliget var særdeles gunstigt. Efter Sigende skulde der være afsat 3000 Billetter. Jlluminationen var meget skjøn; men der ankes over, at der ved Dansen ikke herskede Orden nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Skjøndt Antallet af Mennesker var saa overordentlig stort, forefaldt der dog iøvrigt ikke mindste Uorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Paa Mandag giver Mad. Minna F. Bocker, sin sidste Concert paa det Kongel. Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Jblandt adskillige nye fortrinlige Ariel gives en ny Scene af Euridice, digtet af Hr. Justitsraad Baggesen, og sat i Musik af Hr. Kammermusicus, Kuhlau. Som et Forsøg, men dog kun for et Aar, er det blevet Slagterne tilladt, hver Søgnedag, efter Kl. 12, at ombære og falholde Kjød i Husene, men de maae være forsynede med et Politie tegn, der viser at de ere berettigede til saadan en Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Mariboe, den 10de Junii. Naar nogle faa Dages godt Veir med Varme undtages, saa har det hidtil, i det Hele betragtet, været høist uroligt med Kulde og næsten vedholdende Regn, der har havt saa sørgelig en Jndflydelse paa Bygsæden, at den paa mange Steder endnu ikke er lagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Paa de høie Jorder staaer Vinterkornet temmeligt godt, men paa de sle meget maadeligt. Hvad der vil blive af den tidlig lagte Bygsæd, der ved Regnen er sammenskyllet i hele Hobe, vil Tiden lære. Endnu i Nat regnede det meget stærkt og Luften var i Morges fuld af regnsvangre Skyer med Blæst og Kulde. - En reisende Mechanicus, ved Navn Joseph Hoffmann, foreviser i denne Tid her i Mariboe adskillige mechaniske, mathematiske, physicalske og maanetiske Forestillinger, samt bristante Konstfyrværkerier, chinesiske Skygger, Jllusioner, dandsende Aander, gymnastiske Øvelser m.m. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe vare Priserne paa Korn- og Fedevarer, i afvigte Mai Maaned, følgende: I Tønde Hvede 17 a 18 Rd. 1 Tønde Rug 12 Rd. 1 Tønde Byg 8 Rd. 1 Tønde Havre 4 Rd. 3 Mk. 1 Tønde graae Ærter 11 a 12 Rd. 1 Tønde hvide Ærter, 11 a 12 Rd. 1 Tønde Bønner 10 Rd. 1 Tønde Vikker 8 a 9 Rd. 1 Tønde Kartofler 4 Rd. 1 Pund røget Flæsk 3 Mk. 1 Pund fersk Flæsk 2 Mk. 1 Pund Kjød 1 Mk. 8 s. 1 Pund Smør 3 a 4 Mk. 1 Pund Ost 1 Mk. 2 s. 1 Pund Talg 6 Mk. 1 Slagtenød 70 a 80 Rd. 1 Faar 10 Rd. 1 Sviin 40 a 50 Rd. Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Aalborg, den 9de Junii. J Onsdags Eftermiddag ankom hertil fra Viborg fire Compagnier af det 2det Jydske Jnfanterie-Regiment, under Hr. Major von Spæths Commando, der, i Følge Hans Majestæts allerhøieste Ordre, for Fremtiden her skal have sin Garnison. Regimentets øvrige 6 Compagnier ere for nærværende Tid i de Franske Nederlande ved den forbundne Hær. - Løverdagen den 1ste Juni ankom det 3die Jydske Jnfanterie-Regiment til Kjøbenhavn, hvor det, efter Hs. Majestæts allerhøieste Ordre, for Fremtiden skal have sin Garnison. Hs. Majest. Kongen og Hs. Høihed Prinds Ferdinand, samt Generalstahen imodtog Regimentet ved Damhuset. Den 4de Juni trak Regimentet første Gang paa Vagt i Kjøbenhavn. (Aalborg Av.) Slagelse, den 2den Junii. Natten mellem Fredag og Løverdag opdagedes Jld i Kjøbmand Reimerts Boutik i hans Gaard paa det nye Torv her i Byen, som formodedes at være paasat; Eieren var paa en Reise til Vordingborg, men er bleven eftersat og indbragt; han har i Forhører tilstaaet, at Jlden var af ham anlagt. Det var en Lykke den blev saa hastigt opdage og dæmpet. Byens Brandvæsen var strax tilrede og udviiste sin sædvanlige Virksomhed. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Kjøbenhavns Børs den 14 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 670, a mets 678. Amsterdam 2 M. 622, a vista - . London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 40 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 90 a 91 pr. 100; Oblig. 82. Norske Sedler 40 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Blandede Efterretninger. J det nyligen begyndte tydske Tidsskrift: Zeitgenossen, hvis Formaal er at levere mærkværdige Samtidiges Levnet og Caracteer, læses en Skildring af Franz 1, Keiser af Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Blandt andre mærkelige Træk af denne Monark anføres deri følgende: J de offentlige Audiencer i Wien, hører og besvarer han ugentligen, otte til ni Timer, efter hinanden staaende, mange hundrede af hans Undersaatters Klager og Ansøgninger. Wienske Borgere, Generaler, høie Embedsmænd, Bønder fra Provindserne, fattige Enker, Handlende, Folk af alle Stænder fremtræde i Rad, ligesom de ere komne til, i Keiserens Audiencesahl. Hver Trængende gaaer trøstet og beroliget bort. Keiseren har opmærksomt spurgt dem angaaende alle Omstændigheder, erindret sig meget, og i enhvers Sprog formanet, belæret og styrket. Forfatningen kan han til den Ansøgendes Fordeel ikke forandre, men hans Privatchatulle staaer aaben for enhver Lidende. Meget hyppigen hører man ham sige: Hvad jeg kan gjøre for Sagen skal skee, Den 20de Marts er Hs. Majestæt Dronningen af Portugal, Marie I. (Franzischa Jsabella), død i Rio Jancyro, hvorpaa Prindsregenten af Portugal strax har antaget Kongetitelen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Hs. Majestæt var fød den 11 December 1734, succederede hendes Fader, Joseph 1., den 24 Februari 1777, formæledes den 6 Juni 1760 med hendes Onele, Kong Peter III., blev Enke den 26 Mai 1786. - Den nuværende Regent, Johan Maria Joseph, er fød den 13de Mai 1767, modtog Regjeringen af sin Moder den 15de Juli 1799, blev formælet den 9 Januari 1790 med Charlotte Joachime Therese, Kong Carl IV. af Spaniens Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
J Maximilians=Forstad i Bayern bygges et prægtigt Museum, efter den af Hof-Architect Klenze udkostede Plan, som den bayerske Kronprinds har bestemt til Opbebevarelsen af de af ham i Grækenland og Rom samlede Konstskatte fra den classiske Oldtid. Disse Skatte ligge imidlertid endnu stedse indpakkede i Kisterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
J Engelland fortsættes endnu bestandigen Fløiels=Pude-Feiden (the Velvet cushion Controversy) eller med andre Ord: Kjævleriet mellem Episcopalerne og Dissenterne, med stor Hidsighed. Den begyndte paa følgende Maade: Den biskoppelige Præst Cammiraham i Harrow udgav et Slags Roman under Titel af Fløiels-Puden (the velvet cushion) hvori en gammel Fløiels-Prædikestoelspude fortæller sine forskjellige Hændelser, forsvarer den herskende Kirke, og gjennemhegler Dissenterne. Disse væbnede sig paa deres Side, og udgave: "et nyt Overtræk til Fløielspuden. Paa begge Sider opbød man Vittighed og den meest bidende Satire. Det ene Flyveskrift fulgte ovenpaa det andet, og ligesom man var indtagen af det ene eller det andet Partie, erklærede man det for seirende eller overvundet. Man vil spore i denne Pennekrig Spiren til vigtige Begivenheder i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
De nu saa almindelige Dampbaade vilde Oberst Foulton, der betragtes som deres rette Opfinder, i Begyndelsen anlægge i Frankrig, men man afviste ham, og han gik til de forenede americanske Stater, hvor han indførte samme. Her tjene de nu ligesaa regelmæssigen, som Postkareter paa Fastlandet, til at befordre Reisende og Gods. Alt Gods lægges paa Dækket og overdrages med tykt Voxlærred. Omkring Dækket er anbragt en Bænk og et Rækværk. Nedenunder ere to Spisesale, der adskilles ved to Værelser, af hvilke det ene er bestemt for Mandfolk og det andet for Fruentimmer. Paa Skibet er sørget for alle Livets Beqvemmeligheder. Dampbaadene ere imidlertid ikke den eneste Frugt af Foultons vidtomfattende Genie. Hans Torpedos eller Jldslanger ere bekiendte, men endnu langt mærkværdigere et hans Dampfregat, hvor nemlig Dampmaskinen anvendes paa et Krigskib og tjener til fiendtlige Skibes Ødelæggelse. Denne Fregat har hverken For= eller Bagstavn, hverken Master eller Seil, og ingen Roer, den styres og dreies ved en indvendigen anbragt Mechanik, efter Behag. Den kan seile mod Vind og Flød, og er især farlig for de fiendtlige Skibe, naar Vind og Strøm ere dem imod. Fregatten affyrer da sine Canoner paa dem, eller kaster gloende Kugler, der i Dampovnen ere blevne gjorte gloende. Vil Fienden entre Skibet, saa fremspringe, ved et Fjedertryk, skarpe Segler, og der øses paa samme Tid ham 60 Tønder kogende Vand i Møde, hvilke tvinge ham til at drage sig tilbage. Foulton døde 14 Dage førend dette besynderlige Skib blev færdigt. Man har siden gjort Forsøg i den brede Bugt ved New fork, videre kan det ikke godt bringes. Havstormene kunne beskadige den indvendige Mechanik ved Skibets heftige Bevægelser; desuden kunde man umueligen medtage saa meget Brændeved eller saa mange Kul, som der paa en lang Reise vilde være nødvendige for Dampmaskinen. Fregatten er altsaa kun en Forsvarsmaskine for Havnen; til Erobringer og fiendtlige Angreb kan den lykkeligviis ikke bruges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Af en Skrivelse fra Neapel af 14 Maj sees, at den smitsomme Sygdom er nu indskrænket til Noja. Sundhedsvæsenet har derfor tilstaaet Correspondencen og Handelen nogle Lettelser. Handelen lider der meget ved den almindelige Mistro og Pengemangel. Priserne paa Olie og Korn have naaet en frygtelig Høide. Af det første har Udførselen været saa stor, at de neppe have nok til eget Forbrug, og af det andet har Høsten slaaet Feil, imidlertid har stærk Tilførsel fra det sorte Hav og Engelland fjernet Frygten for Hungersnød. Regjeringen har grebet de viseste og kraftigste Forholdsregler, og har endog gjort store Opofrelser, for at afholde dette Onde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Vi finde endog adskillige iblandt dem, der beundres som Skjøngander af en Mængde andre Æsler, hvilken Beundring dog kun for saavidt tilkommer dem, som det overhoved fortjener Brun dring, at et Æsel, som Bileams, kan bringe det til en vis menneskelig Sprogfærdighed. Naar vi endnu desuden blive et stort Antal Æsler vaer, der ere afrettede til at practifere, docere, referere, instruere, inquirere, expedere, registrere, calculere, controllere, consulere, ja endog til at dirigere og commandere, saa ville vi venteligen forsage vor Fordom, og gjennemtrænges af Høiagtelse for dette Dyrs Aandsgaver. Her er tillige Stedet, at vurdere Æslet efter dets Gavnlighed. Fra alle Sider skildres det os som et overordentlig nyttigt Dyr. Jkke allene dets Tieneste, men tillige Alt hvad der findes paa og i det, skal kunne benyttes, lige indtil dets Kjød, hvilket allerede Galenus søgte at bringe i Vanrygte, ikke blot som ildesmagende, men endog som skadeligt. Saa meget er bekjendt, at Æsels melken bruges som eet af de fortrinligste Hielpemidler mod Svindsot, og, efter de Gamles Mening, skal ogsaa Blodet, Urinen, Hjertet og Leveren af dette Dyr være rige paa medicinske Dyder. Samme Roes tillægger man ogsaa Hjernen, der til andet Brug vel neppe kan være af nogen Nytte. At Æselshuden bruges i Orienten til Chagrius Fabrication, og kaldes af Østerlænderne Sagri, kan sees af Thevenots Reiser, og at ogsaa Pergament, Sigter, Skoe og Trommer forfærdiges deraf, er noksom bekiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Der gives midlertid ogsaa Æsler i Mængde, især af den plegmatiske og blødagtige Art, der ikke engang medføre den Nytte, at deres Huud kan bruges til Pergament og Chagrin, i det mindste har man hidtil ikke gjort noget Forsøg, at appretere den til dette Brug, og af deres Tykhudethed, lader sig næsten slutte, at dette Forsøg vilde mislykkes, om Een af dem, der gjerne ville skjære Remmer af Andres Hund, skulde bringe det i Forslag. Hvad Æslets Tieneste angaaer, da er det tilfulde bekjendt, at det med megen Nytte bruges til at trække, bære Byrder og til at ride paa. Et stort Antal Æsler er imidlertid saa dovne og forkjælede, at de heller lade sig trække og bære af deres Medæsler, end selv laane deris Knokler dertil. Man har derfor meget Uret, naar man uden Undtagelse, beklager Æslerne, formedelst den slette Behandling, de fra alle Sider møde, ved at være udsatte for kaade Drenges og slettænkende Bønders Plumphed og Ondskab; thi jeg trøster mig at bevise, at Tallet af de Æsler, der mishandles af Bønder og Tienestekarle, ikke er større end Tallet af dem, der for den Mishandling, der vederfares deres Slægt, igien udøve Giengieldelsesret paa Bøndernes og Karlenes Ryg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Efterat vi nu have betragtet Æslet i Almindelighed, ville vi endnu nøiere undersøge nogle særegne Arter, hvilke, saavidt jeg veed, endnu ingen Naturforsker har tænkt paa. Blandt disse udmærke de grove Æsler sig. Man finder dem vel under enhver Himmelegn, men deres egentlige Fædreneland synes dog at være Tydskland, i det mindste støder man der næsten De hvert andet Skridt paa een af denne Art. forraade sig ved et plumpt fremfusende Væsen, det de løbe ligge løs paa enhver, træde enhver paa Foden, skryde enhver lige op i Ansigtet, og overalt rykke frem med deres Æselsagtigheder. De groveste Æsler er et Slags Tjeneste- og Pakæsler, som man traffer i Bureaus, paa Contoirer, i Accise= og Toldstuer og Kramboder. En anden Art ere de stolte og opblæste Æsler, som jeg allerede ovenfor har omtalet. Disse bestaae af forskjellige Underarter. Nogle bryste sig af deres Slægt, andre vise deres Viisdomstænder, nogle blæse sig op af de Pengesække, de ere belæssede med; og atter andre af deres Æsels figurs Skjønhed. Besværlige ere de lærdstolte Æsler. Man kan ikke undvige dem; de stille sig os overalt i Veien, og deres Skrig klinger som ego - ego! og ergo - ergo, Al Viisdom gaaer ud fra dem; hvert Foretagende maa mislykkes, naar man ikke har spurgt dem til Raads, og hver Statsindretning er uklog, naar deres Æselsvid ikke har at vet Jdeen dertil. De troe, at have opsluget al Viisdom, fordi de, lig en Jacob v. Tybo kunne paa 10 Maal sige de Ord: jeg maa lave mig til, og de fleste af dem mene med Erasmus Montanus: "at Philosophia instrumentalis er det eneste solide Studium; at Resten kan være smuk nok, men ikke lærd, at een, der er vel dreven i Logica og Methaphysica kan redde sig ud fra Alting, og disputere om alle Materier, omendskiønt han er fremmed i dem."Men de latterligste og utaaleligste Æsler ere de pengestolte, ikke blot fordi de blandt alle Æsler blæse sig meest op af de Pengesække, de bære; men fordi Pengesækkene blandt alle de Fortrin, som et Æsel pleier at bilde sig noget ind paa, ere de tilfældigste, og ligesaa let igien kunne tages af deres Ryg, som de bleve paalæssede, i hvilket Tilfælde der da ikke bliver andet tilbage end det nogne og skaldede Æsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
En tredie Underart af Æsler ere de alvorlige. Æslet er overhoved et alvorligt Kræ, og, for saavidt findes den Schlegelske Definition af Mennesket ogsaa anvendeligt paa samme. Mange Æsler bære deres Sække med en saa alvorlig Mine til Møllen, og gaae med en saa gravitætisk Værdighed, at man let kunde friskes til at ansee dem for andet end simple Trældyr. Denne Alvorlighed er i den Grad bleven dem til en anden Natur, at kun en smuk Asenindes Vrindsken kan formilde den og bringe dem til at trække paa Smilebaandet; thi at lee ansee de under deres Værdighed, og de vilde selv ikke lee med, om end, forat bruge Shakespeares Ord, en Cato svor paa, at Spasen var værd at lee af. Naar disse tillige ere dumme Æsler, hvilket sædvanligst er Tilfældet, saa gives der ingen misundelsesværdigere Skabninger end de, især naar de sidde op til begge Øren i Foder; thi deels tjener deres nigjennemtrængelige Æselshuud dem istedet for et Pantser, fra hvilket alle Sukke og Klager og Medlidenhedspile springe tilbage; deels gjør den overvættes Tænken dem intet Hovedbrud heller ikke behøve de, som rige Æsler, at arbeide eller svede. J Sandhed, naar man betragter disse phlegmatiske, yppige, dumme Æslers behagelige Tilværelse, og sammenligner den med utallige andre ved Siden af dem smægtende Skabningers plagede og kummerlige Liv, saa skulde man fristes til at troe, at Naturen kun havde sørget for dem allene, og skabt alle andre Skabninger til deres Trældyr. Disse ere omtrent, mine høistærede Herrer, Hovedarterne af Æslerne. Der gives vel en Mængde Afarter. Men til at lade alle Æsler passere Revne, vilde neppe een Menneskealder være tilstrækkelig, og formodentligen har De allerede mere end nok i disse. Jeg slutter derfor denne Forelæsning med det Ønske, at Menneskene snart igjen maatte faae Herredømme over Æslerne. Treopagte Posteier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Et Kort, som hæftes med et Som paa Væggen ved et Pistolskud. Man lader trække et Kort, og man beder den, som har trukket det, at rive et lidet Hjørne af det, og at bevare dette for at kjende Kortet igjen. Man modtager ortet, som saaledes er afrevet; Man river det i flere Stykker og brænder dem til Aske. Man lader lade en Pistol, hvori Asken blandes med Krudtet. Jstedet for en Blyekugle ligger man i Løbet et Søm, hvorpaa er gjort et Mærke af een af Selskabet. Nu kaster man et Spil Kort i Veiret, man trækker Pistolen af, og det brandte Kort findes hæftet paa Væggen med et Søm, man bringer det afrevne Stykke hen til Kortet; det passer akkurat til Kortet, og Sømmet, som holder det, erkiendes af den, som har mærket det, at være det samme Søm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Forklaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Naar Kunstneren seer at man har afrevet Hjørnet af det trukne Kort, gaaer han ind i sit Kabinet, tager det samme Kort, og gjør en ongefærlig ligedan Afrivning. Naar han kommer tilbage paa Theatret, begjærer han det trukne Kort, han lader det uformærkt komme under Spillet, og ligger med Behændighed, istedet derfor, det Kor han nyligen har tilberedet, for at brænde det istedet for det første. Naar Pistolen er ganske ladt, saa tager han den for første Gang i sin Haand, under Forrevending at vise hvorledes man skal lade den*) Vantroe. 17) Overtroe. aftrække den og behandle den. Han benytter sig af denne Omstændighed for at aabne et Hul, som findes under Løbet tæt ved Fænghullet; det er da og paa denne Maade, at han escamoterer (tillister sig) Sømmet, som ved sin egen Tyngde falder ham i Haanden; derpaa skubber han frem for denne Aabning en Art af Jernring, stivner og fæster den paa dette Sted at man ikke skal mærke Noget.