Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Man har blandt Andet anført, som en værdig Gjenstand for Stændernes Opmærksomhed, Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes." Jndsenderen skjønner ikke rettere, end at denne Sag er betydelig nok, for at egne sig til en levende Discussion. Destomere maatte han indigneres ved en, i Følgebladet til Nr. 46 af Aarhuus Stiftstidende indført, efter alle Criterier at slutte, fra en Skolelærer, og tilmed en ubesindig og utaknemmelig Skolelærer, hidrørende Artikel, hvis Aand og Tone noksom characteeriseres ved den deri anstillede Sammenligning mellem Skoulelærernes og Præsternes Jndkomster, der siges at forholde sig til hinanden, som en mager Kylling til en feed Gaas. Jntet Under derfor, at den beklagelsesværdige Forfatter ikke blot vil have Maaden, hvorpaa Skolelærerne lønnes, discuteret i Stænders forsamlingen, men ogsaa, i utilgivelig Miskjendelse af den bedste Regjerings Omsorg for alle Stænder, formeligt gjør den hele Skolelærerstand til en Tiggerorden. Ved Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes, tænke vi os, ikke som Sev vil, Offret alene, men hele Standens Beholdningsmaade. Tienden altsaa medindbegreben. Det torde dog vel nu være paa Tiden, at bringe de Grundsætninger i Udførelse, der skallerede længe have besielet de indsigtfuldeste Cammeralister. Men af alle optænkelige Afgifter er Tienden den misligste, om ikke fordærveligste; Arthur Young, gaaer endog saavidt, at han kalder den gen Brandskat, som angriber Landmandens Jndkomst saa stærkt, at alt Mod til Flid berøves ham, og hver Tanke som Forbedringer fortrænges af hans Siel. Og denne Tiende er den danske Landsbypræsts vigtigste Jndtægt. Af denne Tiende, hvis Udbytte er saaprecair og hvis Oppebørsel er forbunden med saamange Ubehageligheder, skal han igjen udrede meget høie og trykkende Afgifter, Af denne Tiende skal han, med sin, som oftest talrige, Familie, udbring edet daglige Udkomme. - Offeret er, allevegne i Landet, nedsunken til en Ubetydelighed, der stikker skjærende af mod den høitidelige Maade, hvorpaa det oppebæres, i Herrens Huus, for Herrens Alter. Fra 1 til 6 s. beløber sig Offret som oftest pro persona. Har Præsten samvittighedsfuldt varetaget sine Pligter som Skoleinspecteur og Fattigforsørger, kan det vel hænde sig, at han i Offersedlen finder Uartigheder istedetfor Mønt; man har havt mærkelige Exempler, hvoraf nogle ere komne til offentlig Kundskab, men flere ere blevne fortiede. Jndsenderen er Landsbypræst, og af Hjertet gjerne under han enhver anden Embedsmand den høist mulige Jndtægt; men skjøndt hans Kald hører til de middelmaadige, tør han dog, uden at træde Sandheden for nær, paastaae, at der gives Aar, hvori Stedets Skolelærer har et større reent Udbytte af sit Embede, end han af Sit. - Han har et Embede paa omtrent 400 Tdr. Hartkorn, og det har f. Ex. i Aaret 1832 indbragt: Rbd. Mk. Tiende: 250 Tdr. Byg, a 11 Mk. 458 2 Høitidsoffer . . . . . . . 75 Accidentser . . . . . . . . 80 Kvægtiende og Smaaredsel . . . 30 Avlingen bortforp. for 50 Td. Byg 9 4 Var nu denne Sum hans rene Jndtægt, og havde han, som Skolelæreren, fri Bolig, som Communen, maatte vedligeholde, da vilde han prise sig meget lykkelig, og aldrig ønske sig Mere; han er ogsaa overbeviist om, at enhver Forstandig og Retsindig, som læser dette, vil inddrømme, at en Mand, der har opoffret hele sit Ungdomsliv, for at dygtiggjøre sig til Statens Tjeneste, og tilbagelagt den academiske Bane med samme Flid og samme Hæder, som Statens høieste Embedsmænd, ikke er ubeskeden, naar han i sit Livs Middelalder, med en talrig Familie, blot ønsker sig en daglig Indtægt af 2 Rigsbankdaler, for dermed at bestride de Udgifter, som fremkaldes ved daglige Fornødenheder, Aandige og Legemlige. -Men af den nævnte Sum er Præsten kun Jncassator. Fra de 2d Rbd. maa forlods tages følgende Summer, inden der bliver en Bid Brød tilovers, til ham: Rbd. Amtstueskatter . . . . . . . 127 Renter af Præstegaardens Kjøbesum . 20 Renter og Afdrag til den g. Enkekasse. 27 Dito Dito af en Gield paa Kaldet . . 25. Pension til en Formand . . . . . 100. Dito til en Enke . . . . . . 56 Landemodes=Expenser . . . . . . 15. Til Præstegros, nødvendige Vedligeholdelse 30 Løn til en Karl . . . . . . 30 Dito til 2 Piger . . . . . . . 40 Fattigskat . . . . . . . 15 Bliver altsaa igjen til Føde og Klæder for Fader, Moder og 6 Børn, til Thendes Underholdning, til saamange andre nødvendige, og til saamange uforudseete Udgifter: To hundrede Rigsbankdaler aarligt, Den, der, efter slige Oplysninger, endnu kan sammenligne den danske Præses Jndkomster med gen feed Gaas", maa det brøste enten paa Evne, eller paa Villie, til at erkiende Sandheden. Og hvad skal man sige om de mangfoldige Præstekald i Danmark, som endnu ere ringere end det nævnte, F. Ex. Thuus, hvor Præstens hele Brutto=Jndtægt i 10 neppe vil have udgjort 250 Rbd.; eller Sønder= og Nørre-Onsild, hvor Tiendens kun kan anslaaes til 2 Rbd. og Offer og Accidentser til 50 Rbd.; eller Falslev, hvor Offer og Accidentser i et heelt Aar neppe løbe over 25 Rbd.; eller Viby og Thiset, hvor Præsten, til en Formand, aarligt maa svare Værdien af omtrent fire Hundrede, Rigsbankdaler, skjøndt dette Kald ikke afgiver meere end anstændig Underholdning for en nogenlunde talrig Familie. - Med Flid har Forf. nævnt saamangel Kald i Aarhuus Stift, fordi dette ansees som eet afde Bedste i Landet. J andre Stifter finde vi manges endnu maadeligere Kald, f. Ex. Tostrup og Roum, hvor Tienden ikke udgjør mere end 73 Tdr. Sæd, Offer og Accidentser kun 20 Rbd.; Vaag, hvor Høitidsoffret ydes i Strømper; Asko, hvor Tienden ogneppe udgjør over 30 Tdr. Byg, og Offret og Acadentserne ikke over 20 Rbd. hele Aaret om; det residerende Capellani i Nykjøbing paa Mors, hvis Accidentser aarligt kunne løbe op til 5 a 10 Rbd.; det residerende Capellani i Thisted og Sognekaldet til Skinnerup, hvis samtlige 3 Offerdage, saavel i Kjøbstaden som i Annersognet, neppe kunne anslaaes til 20 Rbd., skjøndt dette Embede aarligt maa afgive til den lærde Skole i Aalborg 24 Tdr. Byg. Hvormange Kald af lignende og tildeels endnu ringere Beskaffenhed var det ikke let at anføre. Neppe indbringe de Renten af den Capital, Præstens lærde Dannelse i Skolen og ved Universitetet har medtalaget, ei at tale om nogen Rente af de to til tre Tu finde Rigsbankdaler, der medgaae til Præstens Etablissement paa Landet.