Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-11
Da de paagjeldende Sogne, som anført, henhøre under forskjellige Amter, anmodede man Formanden om at træde i Correspondance med Amtsraadet for Veile Amt, om hvorvidt dette, naar Veien over Brændsmadsbro udgik af Regulativet for offentlige Biveie, saavel i Leirskov, som Harth Sogn, vilde paalægge sidstnævnte Sogn at optage som offentlig Bivei den Vei, der fra Aaen ved Ferup Markskjel fører gjennem Stubdrup til Veien fra Brændsmadsbro søndenfor Stubdrup By, og som Følge deraf tillige at lade Harth Sogn deeltage med det Halve i Bekostningen ved Opførelse af en Bro ved Stubdrup, imod at Leirskov Sogn ligeledes betalte det Halve i samme Anledning. 47. Amtmanden meddeelte, at et Landvæsenscommissionsmøde var bleven nødvendigt i det under Nr. 3 den 26. Mai d. A. behandlede Veianliggende, angaaende Forlægning af den mindre Landevei forbi Grydvad Mølle. Jdet han afgav Udskrivt af det Passerede ved dette Møde, fremlagde han tillige en Erklæring fra Veiinspecteuren. Raadet affattede derefter Betænkning til det kongl. Rentekammer over den fra Møllens Eier skete Protest mod Veiforlægningen, og den videre Fremme af Veiarbeidet paa dette Sted stilledes i Bero indtil Resolution er falden. 48. J Sagen og Fribefordringens Afløsning fremlagde Formanden det af ham efter Raadets Anmodning i Mødet den 10. Marts d. A. Nr. 2 udarbeidede Forslag, indeholdende Embedsmændenes Tilbud om et bestemt aarligt Vederlag i Penge, og de Betingelser, hvorunder han formeente at disse Tilbud, kunne antages. Raadet tiltraadte det fremkomne Forslag med følgende Modificationer: a, at Godtgjørelsen for Befordring til Districtsprovsterne bestemmes ligefor dem alle til 50 Rbd. aarlig. b, at Akkordterne kun indgaaes for Aarene 1847, 1848 og 1849, da gjensidig Erfaring i det Tidsrum vil kunne overbevise Parterne om, hvorvidt Forandring er nødvendig. Naar Embedsmændene indlade sig herpaa, hvore deres definitive Erklæring indhentes, overdrages de Formanden paa Raadets Vegne at gjøre Forestillitil det kongel. Rentekammer og Approbation paa de Passerede. Godtgjørelserne foranstaltes derefter Embedsmændene udbetalte ved hvert Qvartals Slutning. 49. Under Nr. 41 den 29 Januar 1845 blev behandlet et Andragende fra Eieren af Hulkjær Mølle, om Godtgiørelse for at have repareret Dæmningen ved den nordre Møllebro i August 1844. Næst at fornye dette Krav har han i et senere Andragende fordret 16 Rbd. i Godtgjørelse for afgivet Areal til Fyldingsjord, samt 8 Rbd. for noget i December 1845 udført Arbeide. Over dette Andragende indhentes Sogneforstander skabets og Herredsfogdens Yttringer. 50. En Rapport til det kongelige Rentekammer, om det i Juni Maaned d. A. af Jngenieurcapitain Meyer afholdte Syn over de mindre Landeveie i Amtet, forevistes Raadet. 51. Til Amtet er indkommen følgende i Overeensstemmelse med Forskrivterne i Amtsraadets Circulaire af 6. Januar 1846 afholdte Taxationsforretninger, nemlig for: Jens Hansen Beyer i Reisby, for afgivet Leer i 1845 til Landeveien mellem Ribe og Tønder. 3 Rbd. 22 s. Nis Jørgensen i Lustrup, for Mateterial til flere mindre Landeveie i 1845 3 Niels Mikkelsen sammesteds for do. 1 Hans Andersen Mikkelsen sammesteds for do. . . . . . . . . 3 Taxationsmændene i Lustrup . . . 1 til den mindre Landevei gjennem Grindsted Sogn 472 Traver Lyng a 8 s. 39 - hvilke Summer bleve anviste til Udbetaling. 52. Med Hensyn til Raadets Beslutning den 10. Marts d. A. Nr. 25 fremlagdes en Regning fra Sygehuset i Ribe paa 26 Rbd. 43 s. for Anders Nielsens Forpleining fra den 21. Marts til hans Dødsdag den 4. Mai d. A., af hvilke Omkostninger Raadet besluttede at overtage 22 Rbd., hvorimod Resten udredes af Sognet. 53. 2de Anmeldelser vare indkomne til Amtet fra Sognepræsten i Brøndum om, at Huusmand Niels Laursen i Brøndum og Aftægtsmand Søren Christensen Søndergaard i Hygum have til Sognenes Fattigkasse indbetalt Legater respective af 40 og 30 Rbd. paa betingelse, at de fritages for Bidrag til Skole- og Fattigvæsenet af deres Formue. Raadet maatte hertil bemærke, at da det er udenfor Anordningernes Bestemmelser at kunne frigjøre sig for Bidrag af Formue og Leilighed, ved saaledes som her skeet at indbetale en Capital, kunde det ikke approbere det Passerede, men overlader til Forstanderskabet eller til de Paagieldende om nogen af dem finder Anledning til at henvende sig til det kgl. danske Cancellie, hvilket man dog ikke kan tilraade. 54. Andragender fremlagdes for Sogneforstanderskaberne for Vilslev=Hunderup, Guldager, Lydum-Rebel og Vorbasse-Heinsvig Sogne, om at nogle i disse Sogne som offentlige Biveie ansatte Veie, maatte udgaae af Regulativet, grundet væsentlig paa Umuligheden af at grundforbedre det store Antal af Biveie i Sognene. Over disse Andragender indhentes Erklæring fra vedkommende Herredsfogder. 55. Ligeledes fremlagdes et Andragende fra Hagen. Andersen af Østerhangaard i Malt Sogn, om Optagelse af en Vei fra Skodborghuus til Dortheasmindesom offentlig Bivei, over hvilket Andragende Erklæring affordres Herredsfogden og Sogneforstanderskabet. 56. Jfølge Cancelliets Skrivelse af 7. April 1846. og efter foregaaende Undersøgelse om Paagieldendes Formuesforfatning, er den døvstumme Jens Lauridsen af Ølgod Sogn, født 1837, optaget paa Døvstummeinstitutet i Kjøbenhavn mod en aarlig Betaling af 96 Rbd., der afholdes af Amtsfattigkassen. 57. Foranlediget af en Besværing over at der er ført et Sogn til Udgivt Reiseomkostninger til det Medlem af Forstanderskabet, som ifølge Communalanordningens § 26 skal møde til Valg af Amtsraadsmedlemmer, bemærkede Raadet, at det anseer det at være udenfor Anordningens Bestemmelse at tilstaae Godtgjørelse for dette Tilfælde. 58. Ved allerhøieste Resolution af 25. Mai 1844. er det befalet Amtmanden, efter Forhandling med Amtsraadet, at foranstalte Tegning og Overslag forfattet til et nyt Ting og Arresthuus for den nu samlede Jurisdiction af Lo og Møgeltønder Herreder paa et for Beboerne beqvemt Sted, ved hvis Valg det isærdeleshed maa tages i Betragtning om der haves Udsigt til, at der i Nærheden kan forskaffes Bopæl for Herredsfogden. Med bemærkning, at det i Mødet den 6. Februar 1844 Nr. 3 er antaget, at Borrig By eller dennes Omegn vilde blive det meest passende Sted for Tinghuset, og at Birkeskriveren Justitsraad Feddersens intraadte Dødsfald nu har hævet den hidtilværende Hindring for Tingstedets Flytning, henstillede Amtmanden til Raadet, hvorledes denne Sag burde fremmes, og fremlagde han i den Anledning de Tegninger og det Overslag, som benyttedes ved Opførelsen af Ting og Arresthuset i Holsted, i den Formening, at disse Arbeider med nogen Modisecation, rettet efter det nylig udkomne Reglement for Arrestvæsenet, kunde tages til Følge. Raadet overdrog dHrr. Landmaaler Holm og Cancellieraad Herredsfoged Brasen at bringe i Forslag en passende Bygge- og Haveplads til den paatænkte Bygning samt en Jordlod, tjenlig til Foder og Græsning for 2 Køer, og beliggende i en ikke for fjern Afstand fra Tinghuset. Ved Valget af Byggepladsen maatte der hensees til, at denne kunde findes paa Strækningen, mellem Borrig og Visby Byer, og saavidt muligt i Nærheden af den Linie, som det er paatænkt at give den mindre Landevei mellem Brede og Østerby østen om Troiborg. Forøvrigt antager man, at der vil fremstaae Entrepreneurer for et Krosteds Oprettelse i umiddelbar Nærhed af det nye Tingsted, hvilket Krosted maatte gives en til Nutidens Fordringer svarende Indretning, saaledes at det ogsaa kan afgive passende Logi for Medlemmerne af Søsessionen, hvilken selvfølgelig for Fremtiden vil i saa Fald blive at afholde i den nye Ting bygning. For at denne Bygning kan blive saa fuldkommen som muligt, vil man fra Cancellieraad Herredsfoged Münster lade indhente Oplysning om han formener, efter den Erfaring, han har erhvervet sig til Ting- og Arresthuset i Holsted, at der er Anledning til ved Opførelse af den lignende Bygning i Lo og Møgeltønder Herreder at foretage Forandringer i den Byggeplan, der blev lagt til Grund for Gjording Malt Herreders Tingsted. 59. En afhjemlet Taxationsforretning, over den ved Veianlæget mellem Høyer og Tønder foraarsagede Skade, fremlagdes, tilligemed en af Veiinspecteuren forfattet Beregning over hvad enhver Skadelidt tilkommer. Derefter udgjør Skadens Beløb 2085 Rbd. 70 1/2 s., hvorimod Amtet har beholdt, som ikke egnet til at udlægges Lodseierne, nogle Strækninger af den gamle Vei bane og nogle afskaarne Stykker Land. Raadet anviste de ved Taxationen bestemte Godtgjørelser til Udbetaling paa Ribe Amtstue med ovennævnte 2085 Rbd. 70 1/2 s., og forbeholdt man sig, med Undtagelse af nogle til Peder Chr. Slot, Jes Sørensen og Niels Pedersen overdragne Jordstykker, og for hvilke Betalingen ialt 4 Rbd. 73 1/2 s. foranstaltes indfordret, nærmere at disponere over de tilbageblevne Jordstumper. Forsaavidt Grundeierne have paastaaet, at det dem ved Veianlæget fratagne Areal maatte skyldsættes og Amtet overtage Hartkornet, samt at der gives dem Rente af Erstatningssummen, og at Amtet sørger for Hegns Opførelse, yttrede Amtsraadet, at det ikke kunde indlade sig herpaa, thi deels indeholde de for Taxationer ved egentlige Amtsveie gjeldende Forskrivter ingen særlig Bestemmelse om Skyldsætning af det afgivne Areal, deels kan en Rentefordring i ethvert Tilfælde ikke gjøres før fra den Tid at Skadens Størrelse er bleven bestemt ved afhjemlet Taxation, og da en saadan Paastand ingensinde er skeet i Amtet, overlader man til de Vedkommende om de herom ville henvende sig til det kongel. Rentekammer.