JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Dødsfald. Fyhn, Madame Anna Sl. Krags, fød Langsted, afgangne Sr. Frederich Krogh, forhen Sognedegn til Schydeberg og Orte Meenigheder, hans efterladte Enke, døe i Schydeberg Degneboelig den 17 April, efter 14 Dages Svaghed, i sit Alders 74 Aar. Du som din Sl. Mand et Ære=Minde tiente, Blandt de Retskafne, af enhver som Dig her kiendte Du hastig fulgte ham, udi en salig Stand, J Gudsfrygt, Ærlighed, var Du og lig Din Mand. J. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Bekiendtgiørelser. Je, som maatte have Bøger til Laans af Salig Hr. Conferenz Raad von Scherewiens Bibliothek, ombedes ærbødigst og tienstligst at vilde levere samme inden 3 Uger i det seeneste, enten til Frue Conferentz=Raadinden selv paa Søeboe, eller til mig underskrevne, eftersom der allerede er gjort Begyndelse med at forfatte Catalogus. Odense den 13de April 1780. L. Ancher. denne Sommer for billig Betaling bekommes paa Billes Overflødig og god Græsning for Heste, Hornqvæg og Faar kan bølle Marker; de, som maatte have Lyst at indleie, ville behage ved Correspondence at melde det til Gaardens Forpagter. Smidt. Billesbølle den 17de April 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Hr. Boghandler Gyldendal i Kiøbenhavn har sendt mig i Commission. Subscriptions Planer 1) paa Geners samtlige Skrifter, 2) paa et nyt Tydsk og Dansk og Dansk og Tydsk Lexicon, 3) paa en Engelsk og Dansk og Dansk og Engelsk Ordbog; og desuden Catalogus over de Bøger, som hos ham ere tilkiøbs, thi ville de, som have Lyst til at prænumerere paa bemeldte Skrifter, eller læse Catalogus, herom behage at melde sig hos mig ved Bud eller Skrivelse. Odense den 22 April 1780. R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Landstingshører. 2 nye mahlet og med forgylte Sirater, er indsat til bort Hvor en meget smuk, læt og næt, Jagt=Vogn, saa got som sælgelse, gives her paa Adresse=Contoiret Efterretning om
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Proclama. Den 10de Martii sidstleden seilede min Fuldmægtig Oluf Juefra Nyborg, men siden er ei hørt noget til ham, eller Skibsfolkene; hvoraf og da det den Dag var ondt Veir sluttes det han er forulykket. Saa hastig til saadan Formodning fandtes Anledning, blev hans Efterladenskab forseglet og siden er registeret. Hvilket herved bekiendtgiøres; hvorhos ermeldte Oluf Juels Credi og Debitorer indkaldes, de sidste med hvad de er skyldig, og de første med Beviser for deres Fordringer, at melde sig hos mig som Skifteforvalter inden de Tider Loven har fastsat. Tillige kundgiøres at Ermeldtes Efterladenskab vorder solgt ved offentlig Auction Onsdagen den 3die Mai førstkommende her i Byen. Rudkiøbing den 8de April 1780. J. Th. Flindt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
General=Auditeur Bye= og Herredsfoged. Je, som maatte have noget at erindre ved Stervboet efter dette Godsets Gaard=Fæster, afgangne Niels Christensen i lille Wiibye, under Drigstrup Sogn og Bierge=Herred her i Fyen, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel at tage Møde ved den formedelst opkomne Dispute udsatte og i ommeldte Stervboe den 5te Junii dette Aar berammede Skifte=Samling. Lundsgaard den 18de April 1780. L. Horne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Paa mit Høy Grevelige Herskabs Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Ja Christen Velling, Skoleholder i Korup, hans Kone Anne Catharine Kiolstrup den 17 Martii h. a. ved Døden er afgangen, saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel alle denne Stervboes Credi= og Debitorer, at møde hos mig underskrevne den 24 Julii h. a. udi min Gaard her i Odense om Formiddagen Kl. 9, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Odense den 28 April 1780. L. Ancker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Auction. Bottigersholms Hovedgaard, som staaer for Hartkorn Ager, og Eng. 53 Td. 6 Sk. 1 Fk. 1 Alb. Norup Kirke hvortil er jus patronatus & vocand = = og Bondergods Tilsammen 313 Td. 2 Sk. 3 Fk. 1 Alb. Som alt er beliggende udi Fyen i Odense Amt, og bliver ved offentlig Auction Mandagen den 5te Junii om Formiddagen Kl. 10 Slet udi (S. T.) Hr. Professor von Westens iboende Gaard paa Vestergade i Odense, absolut bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse til den Høistbydende. Jordebogen og Auctions=Conditionerne kan til Eftersyn faaes forinden paa Hovedgaarden saavelsom paa Odense Adresse=Contoir, ligesom og Liebhaberne forinden vilde behage at tage Gaard og Gods i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Løverdagen den 29de April indeværende Aar om Formiddagen & Kl. 9 Slet agter jeg undertegnede at stille til offentlig Auction det stykke Jord, som er beliggende ved Piente Dam, bag den der beliggende grundmuurede Gaard, saaog en Bygning af 5 Fag 2 Etagier høi, og endelig den grundmuurede Gaard selv. Hvilke 3de Eiendomme strax af Kiøberne, om fornøielig Bud skeer, imodtages uden videre Auctions Holdelse, i Følge Conditionerne, der nærmere paa Auctions=Stedet skal vorde tilkiendegivet. Odense den 15de April 1780. Christiana Gruner, Salig von Havens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Tørstkommende Tirsdag efter Trinitatis Søndag som er den 23 ) Maii 1780 Klokken 11 Formiddag bliver udi Assens, i residerende Cappellans sammested Velærværdige Hr. Thor Melbyes iboende Gaard stillet til offentlig Auction den Gaard i Roerslem, Asverup Anner, i Wend Herred, som Mads Jørgensen beboer, af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., og da med fuldkommen Eiendoms Ret til den Høystbydende ved denne eneste Auction absolut bortsolgt paa de Conditioner, som samme Tiid og Sted bekiendtgiøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Til Kiøbs faldbydes. Skulle nogen behøve et par smukke sorte brune Hopper 10 Qvarteer høie, 4 a 5 Aar gamle, kan samme anvises Liebhaberne herfra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
J Rudkiøbing er at erholde tilkiøbs en af nye bygget Jagt paa ungefæhr 160 Tønders Størrelse, samt en stor nye Skibsbaad. Liebhaberne behager at henvende sig til Flindt. General=Auditeur. Dye hiemkommet frisk, rød og hvid Kløver Frøe; Ligesaa beste de nye og frisk Riga Hør=Frøe, kan bekommes for billigste Priiser ved Kiøbmand Rasmus Østrup, boende i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Hos Hans Leopold lige for Vor Frue Kirke i Odense er at bekommes og extra reen guul Sæde Havre, samt meget godt Høe og Foder, for billige Priiser. V. J Fald nogen behøver en sortebruun Hoppe, der nu fyl O. der sine 6 Aar, er henimod 11 Qvarteer høi, depuden vel skabt og ramskoppet, kan de faae næmere Efterretning derom herpaa Adresse=Contoiret. Samme faldbydes, formedelst Eieren ei kan faae Mage til den; men skulle derimod nogen have saadan en, der af den Størrelse, Kiønhed og ramskoppet kunde ligne ovenbeskrevne Hoppe, vilde Eieren hellere kiøbe samme end sælge sin Hos Kiøbmand Peter Johansen Falenkam er nyelig ankommen et Partie Hvedemeel, som sælges i Punde viis for 4 og en halv Skilling, og i Lispund viis for 4 Mk.; hvor og bekommes alle Sorter Gewurtzer, Soja, Asia, Fransk Olie i Glas, Kapers, Oliver, fiine Congo Theer til forskiællelige Priiser, Peco=Thee, Peco Ziotiong, Patri Ziong, Haysan, Sein og den fineste Haysin, beste The=Bohe, samt extra god Rød=Viin, Hamborg sundheds Schocolade og anden Schocolade Marauise v. Pompadours Tand=Pulver, saa og adskillige Sorter Jslandske Snuf=Tobakker og Rapeer, i og uden Blye=Daaser, adskillige Sorter Carduserede Tobakker, fra 12 til 1 Rdlr. Pundet, spundne Tobakker, saasom ægte Hol. tyk og smaal, fiin Porto=Rico, krydede Christiania Ansioser i Donker og mindre Partier med videre, alt til billige Priiser. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Ved Hellerup befindes 2de Kochauger hvor Græsningen for i Sommer bliver henleiet. Conditionerne kan faaes at vide ved Fuldmægtigen derpaa Stædet, hver Morgen Klokken 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Capitaler som faldbydes. Hos Hospitals=Præsten Mag. Gottschalck bliver til førstkommende 11te Junii mod 550 Rdlr. Børne Penge at bekomme til Laans mod sikker Pant og gangbar Rente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Conditionsøgende. har lært at regne, ogsaa at skrive noget, har Lyst til Hande En skikkelig Mands Barn, som har været til Confirmation, og len; hvo som maatte behøve saadan en Dreng, vilde melde sig paa Adresse=Contoiret, hvor der gives Anviisning paa samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Bortkomne Sager. den 14de April er tabt en Sølv Sløyse af et Skoespende imellem Frue Kirke og Postgaarden; skulde samme være funden, eller herefter findes, ombedes tienstlig Finderen at levere samme paa Adresse=Contoiret imod en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Undvigte. Drengebarn søgt Nattelleie hos Fæstebonden Morten Peder Et Qvindmenneske har for 14 Dage siden med sit lille 2 Aars sen i Høye Bye, og om Morgenen derpaa gaaet bort med Barnet, men har efterladt sig samme paa Marken uden for Høye, med en skreven Seddel, fæstet paa Ryggen, som viser, at Barnets Fader skulde være Lars Jensen, forhen Jndsidder i Lunde til Løytved Gods, nu bortgivet til Soldat ved et af Regimenterne i Holsteen, og Moderen, Maren, som har tient i Birchum, samt Barnet Anders Larsen at være christnet i Frangde Kirke. Det er tillige ved et den 3die April herover holdt Forhør at formode, at Qvindmennesket har søgt Veien til et af Færgestæderne, som gaaer til Holsteen. Men da saa uchristelig og afskyelig en Gierning bør straffes, og Personen med ald Fliid opdages, saa anmodes alle og enhver, som kan give nogen Oplysning om dette Menneskes Opholdsted, at ville anmelde samme, enten for Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Baron von Holsten, eller for mig underskrevne, samt tillige at hendes Person, naar hun maatte befindes at være den rette, in atte anholdes og anbringes til et af forbemeldte Steder til videre Behandling. Bemeldte Qvindmenneske var af middelmaadig Statur, lidet koparret, noget rundkævet, stumpaglig Næse, klædt i et blaagraaet Skiørt, en blaae Bull med blaae bundne Ermer, en blaae blommet Cattuns Hette og en sort Krave=Kyse. De billige paagaaende Omkostninger kan ventes erstattede. Svendborg den 11te April A. Bekker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Kongelig Majestæts Justice=Raad og Herredsfoged i Sunds=Gudme Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Af Skrøelægget i Tommerup, er Natten imellem den 6te og 7de hujus, ulovlig undvigt af sin Tieneste hos Lægsmanden Jacob Sørensen sammesteds, en af Reserve=Mandskaber, navnlig Hans Hansen Ellemand, 21 Aar gammel, middelmaadig Statur, rundladen af Ansigt, blaae Øine, hvidagtig Haar, har et smukt Udseende, og er ventelig bortgaaen udi mørkeblaae Vadmels=Kiortel eller Vest, med 2de Rader Metal=Knapper udi Thi anmodes alle og enhver, som bemeldte Deserteur maatte forekomme, i Følge allernaadigste Forordninger at anholde, og mig a Tallerup pr. Odense samme at tilmelde, da al billig Omkostning, i saa Fald skal vorde godtgjort. Tallerup den 20de April E. Petersen. Major af Cavalleriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Et Drammatisk Lystspil, forfattet af Peder Wiborg i det Franske Sprog, kaldet Le Prince & le Juge, og siden ved Forfatteren selv oversat i det Danske med Titel: Den retsindige Fyrste og Dommer, og i det Tydske: Der rechtgesinnete Fürst und Richter, sælges herpaa Adresse=Contoiret og hos Forfatteren selv, som boer i Lumbye, Kirkebye til Stige; Priisen for Exemplaret paa Dansk er 16 s., Tydsk 20 sk. og Fransk 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
P. Jndskrænkede Udsigter i Evigheden, fremsatte i nogle Breve Evangeliske Prædikener, een for hver af de sædvanlige Søn= og Fest Dages Evangelier, heele Aaret igiennem, ved Andreas Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Gellerts moralske Forelæsninger, nyeste Oplag 1 Rd. 4 M. Sammes Breve = 1 1 Sammes Levnet Sammes Trøste=Grunde =Et Guds Menneskes fulde TilberedMening, efter Guds Ord, ved D. Nannestad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-04-28
Frimodige Tanker over Nadverens Sacramente, til upartisk Eftertanke, Nadverens Sacramente, et Læredigt, samt gudelige Sange
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
agen den 5 1.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
T T T T T T T T T Exseqvias. Domini Hr. LSTII. Sacrosanctæ Theologi Studiostrudi hoc carmine proseqvitur. J. J.O! gram dira hominum for est! qvam flebilis æri Cursus, qvi rapide labitur instar aqvæ Ingredimur vitam mæstis vagitius, ipsum Non angore vacans et puerile decus. Annos transigimus tristi cruciante labore, Illius ac expers non datur ulla dies. Vita simul nostra et variis objecta periclis, Castbus & duris, plena dolore grav. Præteres corpus morbis peratur aderbie, Nostrum qvi perdunt omne repente decus, Tandem vita perit fugens cen sumus in auras, Atqve suam fragilem deserit illagdomum. Nos ommes misere divis concedere fatis Cogimur, & lethi triste subire jugum. Heul qvem vana cito rumpuntur stamina vitImmitem Lachesin flectere nemo potest. Nec tu mors juven parcis, curvære senectæ, Dis & inop pariter te properante cadunt. Intentas fatuis simul & sapientibus arcum, Calce bonos æqva proteris at ve malos. Non satis eft caram sobolem stravisse parentum, Splendentes andes tu viduare toros. Qvid reseram mulii, tun nunne no cernimue igst Cum gemitu triftes, tristia signa pedum. Holst, vita fugitove oculos pressere tenebræ, Qvem sovit in gremio docta Minerva suo Hen fristem nimium casum proh! vulnus acerbum! Heul fugt celebris, gloria, splendor, honos. Mentibus horce tamen reddat solation mæstis, Ipsi qvod lætum mors fult atra lucrum. Parte sui meltore nitens intravit Olympum, Clarior & Phæbo splendet in arce Dei Hic jam ducit ovans plectro reson ante triumphos, Jubilat, hic palmas laurigerasqve tenet. O! lætam sedem perpes ubi parta volupas, Cumqve salute qvies cumqve qviete salus. Øe Mai Maaned. Dens Navn skal derivere af Raads=Herrerne i Rom, som kaldtes Majores, og fordi der i denne Maaned især holdtes overordentlige Møder og Sammenkomster i det Romerske Rige, for at overlægge alt, hvad der maatte henhøre Statens og det Almindeliges Vel i alle Deele til alle Borgeres og Stænders Velgaaende, og fordi at alle paa denne Aarets Tiid fra alle Sider af kunde reise og møde, uden nogen Undskyldninger, ligesom de og efter Omstændighederne tilstrækkelig straffede dem, som udebleve. - Mai kaldes samme deraf, fordi Fædrene havde den Brug til Beviis af Foraaret og Sommerens Begyndelse at udgire deres Kirker, Raadhuuse og egne Boliger med Birkegreen og andre Mark og Hauge=Blomster, hvorved og det Ord Majer opstaaer. Korsmisse i Almanakken bemerker efter Foregivende, Christi Kors, som paa denne Dag skal være funden, og helligholdes af de Rommerske Chatolske. - Pindse=Fest, dette Ord er sammenrykket af det Grædske Ord Pentekoste, og er den 50de Dag. - Jøderne helligholde den, og erindre sig derved Lovens Givelse, og takke Gud for det afvigte Aars Grøde, og bede Gud om dette Aars Velsignelse i alle Maader. - Vi takke Gud for den hellige Aands Sendelse, og tilbede os sammes Styrke og Naade. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Ordens=Dagen for Riddere af Elephanten og Dannebrog=Ordenen, er den 25de. - Dannebrog= og Elephant Ordenen er optaget denne Dag af Kong Christian den 5te 1693, hvilken sidste Dag egentligen ikkun blev fornyet. - Regner det paa Pindse Dag, vil det efter gammel Jagttagelse da sielden give frugthar Grøde. - Skinner Solen klar paa St. Urbani Dag, ansees det for et Beviis i Viin=Landene paa et got Viin=Aar og megen Grøde deraf, og regner det den Dag, frygte de derimod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Paa Maximini Dag kan man see Dagen den heele Nat paa Himmelen. - Dersom Mai Maaned giver tillig Regn, og Træerne, Hvede, Rug og anden Sæd, have varme og tørre Dage, til Blomsternes Fuldkommelse og Frugtens Ansætning, ventes et frugthart Veirligt og et grødefuldt Aar i alle Deele. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Juridisk Berlin, den 28de April. Her er udkommen i Trykken, Hs. Kongelige Majestæts Kabinets Ordre de Dato Potsdam, den 14de April 1780, angaaende Justitz=Væsenets Forbedring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Min elskelige Gros=Kanzler von Carmer, Det kan ikke være eder ubekiendt, at Vi allerede i Aaret 1746, og forhen, have været bekymrede for at afhielpe den formærkede Uorden og Mangel ved Justitiens Forvaltning udi Vores Kongerrige og Stater og derfor i besynderlighed have anordnet: 1) At Justitz=Collegierne maatte blive indrettede paa en bedre Maade, og besatte med beqvemme og ærlige Folk. 2) At Processernes Orden maa blive renset fra unyttige Formalitæter, samt at det maatte sættes i Værk at afgiøre Processerne inden et Aar; og 3) De til denne Tid, alt formeget adspredte, ubestemte, og tvetydige Love, skal blive samlede og bestemte med den mueligste Tydelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Hvad nu den 1ste Articul heraf anbelanger, saa tvivler Vi slet ikke paa, at formedelst den indførte bedre Subordination i Collegierne, den meer bestemte Orden udi deres Foretagender, og i Særdeleshed formedelst den Anviisning efter hvilken de Candidater, som lægger dem efter Justit Videnskaberne blive ved Examina paa det skarpeste prøvede, ved de mange Aar, de som Referendarii udi Collegierne blive anførte til alle forefaldende Ting, at deres Tænkemaade og Conduite nøie bliver undersøgt. Aleneste denne nyttige Anordning vilde blive frugtesløs, dersom ikke Præsidenten og de øverste udi ethvert Collegio alvorligen bleve tilholdte paa det nøieste at følge samme. Det er altsaa eders Sag, at see derhen at vores Villies Meening herudi allesteds og paa det nøieste bliver fuldført, og skal J til den Ende indfordre af samtlige Justitz=Collegjernes Præsidenter og Directoribus, en tilforladelig, upartisk, og nølagtig Conduit=Liste over alle samtlige Medlemmer og Subalterner, og ved Visitationerne paa det nøieste lade denne Punet inqvirere. Thi det er ikke nok, at en Justitz=Betient entholder sig fra at imodtage store StikPenge, men han maa udi alle sine Embeds Foretagender, gaae til Værks uden ringeste Passion, samt søge at undgaae alt hvad der har Skin af Partiskhed. Et Menneske af slet Opførsel og uden Moralitet, glemmer læt sine Pligter, og saadanne Folk maa ingenlunde lides ved Justitien. Saa og maa ingen Hensigt til deres ellers øvrige Conduite, Familie eller andet, holde eder fra at udstøde saadan et uværdigt Subjectum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Naar Vi saaledes kan forsikre Os om Vore Justitz=Collegiers Retskaffenhed, saa skal Vi og paa Vor Side lade dem vederfares al Retfærdighed, samt belønne og ære enhver efter Fortieneste. Derimod kiender Vi ingen Straf, som kunde være for haard til de Folk, som ere i Stand til, saaledes at sætte sine Pligter til Side, at de misbruge deres Embede, som er bestemt til Uskyldigheds Beskyttelse, og Retfærdigheds Haandhævelse, til sammes Undertrykkelsee og Tilintetgiørelse. Hvad Processerne anbelanger, saa vil ieg vel troe, at det forhen sædvanlige grove Misbrug er afskaffet; Men i Grunden, som de selv maae tilstaae mig, er dog endnu Processernes Orden det gamle uordentlige Væverie af den geistlige Ret, hvorover hele Tydskland for nogle hundrede Aar siden bestandig har klaget. Det er imod Sagernes Natur, at Parterne med deres Klager og Besværinger ikke blive afhørte af Dommeren selv, men skal forestille deres Anliggende ved leiede Procuratores. Disse Folk er der og at giøre, at Processerne giøres vidtløftige og langvarige, thi derpaa grunder sig deres Gevinst, og heele Velfærd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
En redelig Mand iblandt dem, som ved at tilsidesætte sin egen Jnteresse, ønskede at opfylde en god Borgeres Pligter, tør ikke, enten som Saasøger eller beskyldt, gaae aabenhiertig til Værk, eftersom hans Contra=Part, kunde saavidt misbruge Sagens omstændelige Fortælling, og sætte ham saa mange Beviser paa Halsen, for derved at føre ham ligesom udi en Labyrinth, at han neppe uden sin Rets Forliis kunde udvikle sig af samme. Thi, naar en Dommer ikke for bekommer Acterne under Hænder, end Procuratorerne ved deres skriftlige Sætninger efter eget Godtbefindende have foredraget Factum (Sagen) fordreiet, utydelig, og mangelhaftig, saa er det meget naturligt, at Dommeren gaaer glip af den rette SynsPunct, og følgelig paadømmer Sagen efter inadæqvate Beviiser, ja, naar han saaledes maae gaae fort paa denne vildfarende Vei, bliver han ofte nød til, imod sin egen Overbeviisning tilsidst at afsige en uretfærdig Dom. Jeg kan neppe troe, at nogensinde nogen af de gamle og fornuftige Lovgivere har faldet paa de Tanker, at ville statuere en saa unaturlig Orden ved Processer, langt heller slutter jeg, at de nyere Tiders Barbarie, og Dommernes Magelighed har frembragt dette Mis=Foster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Udi den Romerske Lov finder jeg intet som lader mig formode andet. Dommerne hos de Romere, maatte først selv in facto undersøge Sagen, førend ve anhørte de af Parterne bestilte Tallere, og Dommen blev afsagt; og om det er sandt, at end ogsaa de Pavelige Love anordner udtrykkeligen, at Dommeren selv skal undersøge Factum (Sagen) og Procuratorerne skal alleneste forsvare Parternes Ret, saa staaer min forrige Giskning ved Magt. Det maa nu saaledes være hvordan det vil, saa er dog Vor Villie. At Dommerne selv skal anhøre begge Parternes Klager og Giensvar, holde deres Fortællinger, og der af følgende Beviser, imod hinanden, og saaledes udforske Sagens rigtige Sammenhæng, som har givet Anledning til Trætten, eller Tvistigheden. Samt siden giøre Forslag til Forliig, som grunder sig paa Ret og billighed, Vi er forsikret om, at aleneste, naar Parterne blive underrettede om Sagens egentlige Sammenhæng, bliver ge fleste Processer ved Forliig ophævede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
De Sager, som paa denne Maade ikke kan blive billagte, ere i det mindste frie for alle Beviisligheder, som hidindtil have foraarsaget saa mange Vidtløftigheder. Og kan saadanne, saavidt de juridiske Spørsmaale anbelanger, lætteligen dertil blive udsatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Det er dog herved ikke Vores Meening, at Parterne skal nægtes al Assistence af en Lovkyndig eller Procurator, langt heller finder Viidet nødvendigt, at saavel Sagsøgeren, som den beskyldte, ved Sagens Undersøgelse accorderer med en Procurator, til den Ende, at samme skal erindre Dommeren og sin Pligt, samt ligesom holde Contra Bog med ham, og demonstrere ham Parternes Grunde, og altsaa bære Omsorg for sin Elients Sikkerhed, naar Dommeren kanskee af Efterladenhed, Mangel paa Jndsigt, eller og af Partiskhed, selv ikke kan fyldestgiøre den ham anbefalede Undersøgelse. Men paa det at disse nye Procuratores ikke skal igienkomme til at træde udi de andres Fodspor, saa maae Sagen saaledes blive indrettet, at de ikke skal have nogen Jnteresse ved Processernes Vidtløftighed og Forhaling, men derimod have langt anden Hensigt til deres Lykkes Befordring og Jnteresse. De, som ere Referendarii, maae ved Vores nye Indretning bruges i Særdeleshed til at undersøge Sagen in facto, og altsaa i den Fald gaae Dommeren til Haande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-05
Da iblandt disse Referendarii, som ved visse forefaldende Leiligheder udvise den største Beqvemmelighed og Jndsigt, skal blive betænkte til videre Befordring; og af disse skal udvælges Procuratores, eller rettere sagt, Assistens Raader, og siden virkelige Raad udi Landets Collegium. Disse Assistence=Raader, maae ligesaavel som de andre Raad udi Landets Collegier blive satte for fast besolding, og til Ende deres Defensions Gebyhr samles udi en almindelig Sportel=Casse.