JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
For mine ærede Venner og Velyndere bekjendtgjøres, at jeg er flyttet fra Nørregade til Flakhuugen i Kancellieraad Bøtchers forhenværende Gaard, hvor jeg forfærdige alle Slags Blomster, Kaskjetter, Dame hatte og andet Damepynt, Alt til billig Priis. S. Leonhart, Blomsterfabriker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Flensborger Muur- og Tagsteen er at faae hos Kjøbmand Brodersen paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Gode Sættekartofler anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Til en Auction, som Undertegnede agter at holde sidst i Mai Maaned, ville de, som ved samme ønsker Noget bortsolgt, snarest mulig derover indlevere de sædvanlige Fortegnelser til L. Mever.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Natten til den 1 April har en dumdristig Tov bortstiaalet i mit Huus's øverste Stne et Sølv-Lomme-Uhr med tvende Kasser og Navnet Withe London, paa Uhrets Clobenen var anbragt en ualmindelig stor rød Steen, Værkets Piller ere runde, Pendanten var af Facong med gamle WithesUhre, og Viserne ere gjennembrukne og forgyldte efter gammel engelsk Facong. Tillige var en stor flættet Sølvkjæde ved Uhret. Skulle Nogen forevise eller falbyde dette Uhr, bedes dem anholdt og mig det tilmeldt, som derfor betaler en passende Doucer. J. P. Bruun, Faaborg d. 3 April 1815. Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Hos Undertegnede i Frue Kirkestræde faaes : fine blaa Kaffebønner Riisengryn, Kandis Raffinade lyst Puddersukker, Jndigo, Svedsker, Korender, Jngefær, Cicorie, Allun, Bruunspaan, Fernambuk, hvid Sæbe, grøn dito, alle Sorter Tobak, Kongo, m. m.; alt til mueligst billigste Priser J. Rosbach.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Nylig er hertil kommet en Ladning fra Engelland, beliasende af beste Steenkul Slibestene, Porcellain, grön Vitriol, Blyhvidt, Hagel, beste engelsk Ost, m.m., som sælges til billigste Priser af Odense den 18 April 1818. Andrup & Petersen, At jeg er flyttet fra Nedergade og til Overgade, lige for Mynterstræde i No. 49 Litr. A., bekjendtgjøres for dem, som vilde unde mig deres Arbeide. J. Søefeldt, Kobbersmedmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Efter 12 Dages Sygeleie hensov min inderlig elskede og retskafne Broder, Landmaaler Jacob Severin Lund, Forpagter paa Gyldensteen, Løverdag Middag den 18 d. M., i en Alder af 24 Aar. J den trøstende Overbeviisning, at Mange oprigtig deele hans efterlevende Families Sorg, som de have deelt dens Agtelse og Kjerlighed for den forevigede, undlader jeg ikke paa fraværende Forældres, Sødskendes og egne Vegne, at bekjendtgjøre dette for os saa sørgelige Dødsfald. For at undgaae Fornyelsen af smertelige Erindringer, frabedes al Kondolence. Jerstrup den 23 Marts 1815. H. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
At det behagede Forsynet at bortkalde, i Gaar Middag, min gode og retskafne Fader, Told- og Konsumtionsbetjent Hans Nicolai Beyer, i sin Alders 62de Aar fra dette Liv, ved en stille Død, foraarsaget af flere Aars Brystsvaghed; dette er bleven min sørgelige Pligt, som nærværende ved den kjære Afdødes Liig, at kundgjøre herved for fraværende Sødskende, Slægt og Venner. Al skrivtlig Bevidnelse om den Salliges Bortgang udbeder jeg mig unddraget for, da det er kun at forøge Sorgen; men jeg overbeviser mig desmere om at mine tjære Sødskende især deeltage hjerteligen med mig i min store Bedrøvelse: thi de veed best hvormeget vi tabte ved en om og kjærlig Faders Død. Odense d. 14 April 1815. Johanne Marie Beyer Efter udskilliges Forlangende tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre, at jeg modtager paa mit Fabriqve i Odense saavel Uld som spunden Garn til Fabrikering, samt Hvadmel at valke, farve, overskjære og presse, og lover derfor saa billig Betaling som mueligt. P. Schrøder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Klædefabriker. Et lidet fladt Sølvuht, med en Sølvvalde paa Nøglehullet, hvorved var en Tombaks Kjæde med en emailleret Nød, er i disse Dage frakommen sin Eier; for sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur i Vestergade Nr. 231.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
En god nye Muurvogn af Egetræe, malet med rød Oliefarve, samt tvende gode Træer og Hidseline m.m., et underhaanden for billig Priis at faae tilkjøbs, naar de Lysthavende ville henvende dem jo før jo kjærere til Peder Hau sen Muurmester i Rønninge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Eieren af Møllerknappe agter underhaanden at bortsælge: 1) 11 Fag Huus af godt Egetømmer paa 7 og 9 Tommer, og 4 Alens Stolper, saa godt som nyt opbygget, 11 Al. i Breden, teglhængt, Væggene murede med beste Muursteen, hollandske Dørre med Messinglaase, Vinduer af besteKronglas paa 7 Qvarteers Høide, gode Fyrbrædder i Gulvet og Loftet, og Bielker af beste Sort pommersk Fyrtræe. 2) 6 Fag dito, Straaetag, indrettet til 3 Værelser, hvori er loft, Fjellegulv, Vinduer, hollandske Dørte med Messinglaase, og 3 Jldsteder fra Jorden, som alle ere opførte af beste Muursteen. 3) 14 Fag dito Straatag, af samme Brede og Tømmer, indrettet til Stald og Vognremisse, Korngulv, Foderloe, og Kudskekammer, og alle Væggene i denne Længde ere murede med brændte Steen. De Lysthavende kunne tage alle 3 Bygninger i Øiesyn, for at at akkordere med Eieren. Møllerknappe i Kjerte Sogn pr. Assens, den 30 Marts 1815. Ole Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
5 a 6000 Rigsbankdaler ønskes til Laans i anstundende Juni Termin, imod tilstrækkelig Sikkerhed i Jordegods. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-01
Ægte hollandsk rødt Klöverfröe er at bekomme hos Andrup & Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Indenlandske Efterretninger. J Søndags havde Odense Bye den Glæde at see H. H. Couverneren, Prinds Christian Frederik til Danmark, med sin Søn ankomme hertil. Hs. Excellence General Ahlefeldt med øvrige Officerer af det fyenske Dragonregiment, hvis Chef Hs. Excell. nu er, vare redne Gouvernøren imøde; saavel det borgerlige ridende Korps som Borgerskabets forskjellige Afdelinger paraderede ved Ankomsten. H. H. modtoges med Hurrarab, og steeg af paa Postgaarden, hvor til Velkomstkour de fleste af Byens Embedsmænd og Honoratiores havde indfundet sig. H. H. behagede med den ham egne Venlighed at tale til Enhver, og lod sig derpaa ogsaa Borgerskabets Officerer forestille. Derefter besaae han Slottet, Stiftsbibliotheket og andre offentlige Indretninger. Til Middag spistes hos General Ahlefeldt, hvor Prindsen behagede at udbringe en Skaal for Fyens Vel. Om Aftinen arbeidede han hjemme i sit Logis. Byens Jndbyggere havde bestemt at illuminere deres Huse, men H. H., som erfarede dette, lod sig det udtrykkelig frabede. Mandag Morgen Kl. 6 fortsatte H. H. sin Reise til Augustenborg, ledsaget af Hs. Excell. Generalen og Stiftsbefalingsmanden samt Dragonregimentets Officerer. J Hs. Hs. Svitte befandt sig Kammerherre, Bardenfleth, Major Brock og Staldmester og Kammerjunker Clauson Kaas.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik vor ankommen Løverdag Aften Kl. 5 til Korsøer, og efter 1/2 Times Ophold gaaet ombord paa den Kongelige Postjagt Ørnen, som med stiv Kuling fra Østen endte Reisen over Beltet i omtrent 2 Timer. J Nyborg opholdet Hs. Høihet sig til næste Dags Formiddag Kl. 10, da Reisen fortsattes til Odense. Under 21 Marts d. A. er en af nærværende Bestyrer, af Thaarupgaards Stiftelse i Viborg Stift, Kammerherre General-Adjutant og Oberst Christian Friderich, v. Juel, forfattet ny og forbedret Fundats for bemeldte Stiftelse allern. konfirmeret aldeles er tis, dog saaledes, at Direkteuren for ovennævnte Stiftelse aarligen skal til det danske Kancellie indsende en af ham verificeret Gjenpart af Stiftelsens Regnskab, samt at alle til Stiftelsen udstædende Obligationer, lydende paa tens eiende Kapitaler, skulle af Kancelliet forsynes med de aategning: at de ikke uden Kollegiets Tilladelse, kunne afhændes, aflyses til Tinge, transporteres eller pantsættes. - Jfølge denne nye Fundats skal de Frøkeners Antal, der nyde Hævning af Stiftelsen, herefter være bestemt til 24, hvoraf de 6 ældste i Ordenen, nyde hver især den aarlige Rente af 4000 Rbdlr. S. V., der 6 næste i Ordenen Renten af 3000 Rbdlr. S. V. og de 12 yngste Renten af 2000 Rbdlr. S. V. Sognepræsten for Thaarup og Qvels Sogne nyder den aarlige Rente af 12500 Rbdlr. S. V., Degneskoleholderen i Thaarup Renten af 1500 Rbdlr. S. V. og Degaeskoleholderen i Qvols af 500 Rbdlr. S. V. Ligesom det ved Salget af Thaarupgaard og Gods er paalagt Eieren af Gaarden bestandigt at besørge og udrede Hospitalets Vedligeholdelse i Qvels og det som Lemmerne i samme forhen havde nydt, nemlig hver een Skpr. Rug og 1 Rbdlr. 8 s. om Maaneden, foruden 6 s. til Martens Aften, saa skal enhver af de 5 Hospitalslemmer endvidere, i Betragtning af hiints Utilstrækkelighed, herefter nyde i aarligt Tillæg Renten af 325 Rbdlr. S. V., der betales dem maanedsviis. Med den øvrige aarlige Rente kan Direktøren, indtil 3/4 Dele af samme, understøtte Trængende af Familien og Huusarme eller Nødlidende; men den øvrige overskydende Rente med Mere, som tilfældig maatte indkomme, skal oplægges og gjøres frugtbringende til Stiftelsens videre Betryggelse, Tarv og Fremvært i de kommende Tider. Søndagen den 30 April er i Kjøbenhavn anlagt Hofsorg, for den afdøde Prinds Frederik Josias af Sachsen-Coburg Saalfeld, som bæres i 4 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
General, Handels Agent Edvard Gram er ved Reskripaf 7 d. M. bleven erkjendt som Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs og Norges General=Konsul i Kjøbenhavn, og Handels-Agent Jsach Glørfeldt ligeledes ved Reskript af samme Dato, som Høistsammes Konsul i Helsingøer. J Kallundborg Kjøbstæd i Sielland ere i denne Tid adskillige Personer under Tiltale for begaaet Kirkeran, da de i de aabne Begravelser have opbrudt adskillige Rigkister og plyndret Ligene, m.m. Forbrydelsen opdagedes derved: at der af nogle fattige Folk faldødes adskillig Pynt, syet af meget fiint Linned, som var taget der. Ved de fra Øvrighedens Side i denne Anledning anstillede Undersøgelserideaabne Begravelser, har Man ellers ved at aabne en Kiste, som var indsat der for en 50 Aar siden, atter gjort den sørgelige og afskrækkende Opdagelse: at Liget var blevet levende begravet, da det i Kisten havde forandret sin Stilling! Nakskov den 19 April. I Gaar havde en Mand heri Byen det Uheld, at hans Been blev brudt ved et Par løbske Heste. - J denne Tid er Hr. Kjøbmand og FarverTheisens Kone her i Byen nedkommen med Tvillinger en Søn og en Datter. Saaledes har nu denne agtværdige og almindelig elskede Kone i Alt født 20 Børn til Verden, af hvilke et er dødfødt. De øvrige 19 ere alle i levende Live. J Maribo vedbliver Kighosten, og som et virkeligt Særsyn angriber den i Aar ikke allene Børn, men endog gamle og voxne Folk. Hesteprangerne fra Holsteen begynde allerede at indfinde sig der, for at kjøbe Heste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Den af ordineret Katechet ved Garnisonskirken, Hr. N. C. Østrup opfundne Spinderok med tvende Hjul, er fra 1ste til 24 Mai at faae at see hos ham i hans Bolig i Sølvgadens Kaserneskole. Jngen egen Fordeel, men blot Nytten ei allene for Enkelte, men ogsaa for Staten, i det hele har formaaet ham til at henvende Opmærksomheden paa dette Slags Rokke, da en god Spinder i een Dag, beregnet til 15 a 16 Timer, kan paa en saadan Rok spinde et Pund Garn til en Fiinhed af 24 Fed, eller en Traadlængde af 10,080 Alen, hvilket ved Øvelsen kan bringes endnu høiere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
J den nordiske Tilskuer læses et medicinsk Raad for Ældre, som have været vente dertil, at anvende en lider Sum paa den nøisomme Nydelse af Viin, da forandre Levemaade, og især Afholdenhed fra Viin, kan regnes med blandt Aarsagerne til de nu saa hyppige og dødelige Nervefebre. Den unge Mand derimod, der endnu ei har gjort Viin til sin daglige Diæt, gjorde best i at udsætte Brugen heraf, indtil Alderen nærmer sig og Ungdoms styrken begynder at aftage. Jmidlertid forholder det sig ofte omvendt. Den Gamle, der med Nytte kunde nyde Vinen, sætter den af otkonomiske Aarsager tilside, og den Unge, som ei behøver den, nyder den daglig. Hvad Faderen af Ængstelse for Udkomme nægter sig selv, nyder Sønnen undertiden i Overflødighed, og Begges Sundhed, lider ved disse Feilgreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Kbhvns. Skilderie No. 34 har et læseværdigt Stykke Om den Stemning for Bonaparte, som nogle fremmede Avisskrivere foregive skulde findes i Danmark. Det bør ikke nægtes - siger Forfatteren - at hos Os som anden Steds, gives Enkelte, der saa aldeles miskjende Menneskehedens og Fædrenelandets Tarv, at de glæde dem over Bonapartes nye Fremtræden paa Skuepladsen, og at disse have det meget travlt med at beskjemme sig selv og skade deres Fædreland. Disse Forvildede maatte Man ønske i Tal og Skrivt saaldes befeidede, at de bleve bragte om ikke til Fornuft, saa dog til Taushed. Men om de endog ere de meest snaksomme, saa udgjøre de dog ikke Fleertallet, og endnu mindre Kjernen af Folket. De Ælere og mede Klartseende blandt os afskye ikke mindre end Europas øvrige Borger Bonapartes sjæle undertrykkende og sjæleforgiftende System. De forfærdes over den dybe Fordærvelse, der røber sig i Frankerig ved Maaden, hvorpaa han igjen har taget den Trone, som han ikke blot havde forbrudt, men og høitideligen afstaaet, tilbage fra dennes retmæssige, med en Folkefriheden betryggende Konstitution omgjerdede Besidder. De indsee derhos, at Danmark, ligesaavel som det heels øvrige Europas Redning beroer paa, at han hurtige og kraftigt knuses, og de ønske intet ivrigere end at Danmarks Sønner maa faae Leilighed til at tage Deel i den hæderfulde Kamp for Frihedens og den borgerlige Ordens Sag, mod en Soldaterregjering, mod en Regjering der ikke blot truer med at udslette Hundredtusinders Liv, men og med det, som endnu er værre, at berøve vor og flere tilkommende Slægter alt hvad der giver Livet Værd. - Efterat have viist, hvor tilgiveligt det er, at Had og Forbittrelse imod Bonaparte ikke hos Os er saa almindelig Folkestemning som i mange af Europas andre Lande, da det Tryk vi følte, kom umiddelbart fra hans Fjender, som overalt kun den mere Tænkende indseer, at det var Fastlandssystemmet og Tilsiterfreden, der indeholdt den første Aarsag til al vor Ulykke, vises, hvilken Fortjeneste vore Skribentere kunne erhverve sig, ved at oplyse deres Medborgere om Tingenes rette Sammenhæng, medens de paa den anden Side med Alvor og Kraft revse de tanke og hjerteløse Ordgydere, som blive ved at hylde Menneskeslærtens Fjende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
J Sammenhæng hermed fortjener og at tages til Hjerte hvad samme Tidskrivt saa sandt som rigtigt siger i dets grundige og upartiske Fremstilling af den nye Katastroffe i Frankerig: "Hvorlænge troer da den napoleonske Slægt endnu at kunne blænde Europas Nationer med sine Forsættelser og Frihed og Uafhængighed? Forte Bon parte ikke samme Sprog, da han 1796 rykkede ind i Jtalien? og hvad blev der siden af den lovede Frihed, Lykke og Uafhængighed? Skulle Jtalienerne vel have glemt deres Kunstskattes Udplyndring. Skulle Genueserne og Venetianerne have glemt, at de samme som nu bebude dem Frihed og Uafhængighed, opløste deres ældgamle republikanske Forfatning? at Jtaliens Sønner maatte lade sig dræbe ved Tajos Bredder ved Niemen og Weichsel, i Ruslands Ørkener for Fremmedes Sag? Skulle de ved have glemt, at det samme Kabinet, der nu i sin Krigserklæring taler og Engellands bifald, engang efter Frankerigs Exempel lod sønderslaae Frugterne af den engelske Kunstflid, istedetfor at efterligne og overgaae dem i Fortræffelighed lod brændemærke dem, som indførte nogle Alen engelsk Mousselin - at det er det samme Kobinet, som engang erklærede Engelland, hvilket det nu smigrer saa meget, for Europas og dets Roligheds evige Fjende: -at den Regjering, som nu taler saameget om Frihed, Uafhængighed og liberale Grundsætninger, er den samme, som rigtig nok ikke indførte Jnqvisitioner og Jesuiter, men det, som endnu er langt værre, en Forfølgelsesaand mod enhver Tankeyttring, der under de meest despotiske Regenter og i de mørkeste Tider ikke har havt sin Lige? Den Fornustige lader sig ikke meere blænde af franske Proklamationer. Fem og tyve tunge Aar have lært Verden, hvad franske Løvter og franske Eeder og franske Forbund have at betyde. Lad de Fag, som ville lade sig forblinde længe nok ste Høihjertethed, hvor Man ikke opdager andet end lav Egennytte, Storhed, hvor Man ikke seer andet end fiint opspundne og lykkelig fuldførte Jntriger, Stræben efter Menneskeheld og Folkefrihed, hvor Man ikke øiner andet end umættelig Herskesyge og forfængelig Stolthed, Tiden er den retfærdigste Dommer. Den vil omsider opklare alte. J Anledning af Bonapartes Forlangende, at Fontainebleau=Traktatens Krænkelse kun skal betragtes som ethvert andet fjendtligt Jndfald, siges her: "Altsaa er den Stærkeres Ret Staternes første Grundlov. Den, der trænger ind i et Land, og forskaffer sig et mægtigt Tilhæng, kan kuldkaste Konstitutionen og forjage den erkjendte Regjering. - Hvortil da Konstitutioner og Statsforbund? – Lader os heller vende tilbage til vor oprindelige Naturtilstand, hvor Man ikke meere spørger og Ret, men om Magt; hvor den Stærkeste, som best forstaaer at svinge sin Kølle, er Folkets Høvring. Ogsaa det egenhændige Brev, som Napoleon Bonaparte har skrevet til Souverainerne, lyder saa fredeligt og hanningsødt, som Brevet til Erkehertug Carl, Kongen af Engelland, Kongen af Preussen &c. ved lignende Leiligheder. Man er saa vant til bette Sprog, til disse Forsikringer og Fred, at kun Svaghoveder kunne ansee dem for andet en Skrømt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Fra det Kongel. Sørkort Arkiv er nylig udgivet et nyt vorende Kort over Nordsøen, som indbefatter den vestlige jydske og slesvig holsteenske Kyst fra Skagen til Elben. Kysterne fra Elben til Calais eller Kysten af Holland og Flander m. v. saavelsom den østlige Kyst af Engelland fra Dower til Berwik og den skotske Kyst fra sidstnævnte Sted til Tarbet Bay. Dette med megen Flid udarbeidede Sørkort er stukket paa 2 Plader af et heelt Arks Størrelse, hvilke sammensættes for at give det den beqvemmeste Form og største Tydelighed. Hvad de fremmede Landes Kyster angaaer, da gjor det den berømte Admiral Løvenørn saa meget mere Ære, og tjener til den danske Nations Hæder, at have samlet og redigeret flere hidtil ubekjendte Efterretninger, da der hverken i Engelland eller Holland, er udgivet noget Systematisk over disse Landes Kyster, hvor vigtig end Søefarten er for bemeldte Nationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Da Hr. Forbes har anseet Bekjendt jørelsen om den nye Indretning af Veirmøller med 8 Arme for Misbrug, af hans Navn, saa har nu Hr. Hofjunker Ramert Medlem af den Kongel. Fabrik=Direktion, nævnet sig som Forfatter til hiin første Anmeldelse, og erklæret det for sin Pligt at nævne Eieren af et udelukkende Privilegium, for derved at for bygge Ubehage i heder for Vedkommende, der maaskee uden Eierens Tilladelse vilde udføre en her ved ny, men i andre Lande længe brugt Indretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Lovgivning og offentlige Foranstaltninger. 20 Marts 1815. Bekjendtgjørelse om at den af Rigsbanken satte Fours, som siden 1 Aug. 1813 uforandret har været 375, vil i Følge Forordningen for Island om Forandringen i Pengevæsenet, der være gieldende indtil 1 August 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
15 April - Plakat angaaende Pengevæsenets Forandring paa Færøerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
25 April - Plakat, angaaende at Udførselstolden for Glasskaar fra Danmark til Hertugdømmene skal bortfalde, og derimod for Glasskaar, der udføres fra Hertugdømmene til fremmed Sted, erlægges en Udførselstold af 26 Rbsk. pr. 100 Pund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Dødsfald. Frue Geheimeraadinde von Saldern, fød Pløyart, i Altona, 38 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 11 April er Kand. juris C. W. Haagen udnævnt til Prokurator ved alle Over- og Underretter i Danmark, høieste Ret undtagen. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Under Rentekammeret. Den 5 April ere Kopiisterne N. Andersen i Matrikulerings=Kontoiret og B. Bentsen i det jydske og lollandske Landvæsens=Kontoir, efter deres Ansøgninger, i Naade entledigede fra deres Tjenester. Den 14de er det Forligelses=Kommissair Wichen, efter sit Ønske, tilladt at udtræde af Tiende=Kommissionen for Veile Amt, og H. M. Ammitzbøll udnævnt til Medlem af bemeldte Kommission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Vacancer. Under det danske Kancellie: Chirurgikatet i Thisted med tilhørende Distrikt. Skielskjør Kjøbstæds Sognekald i Sjælland, 444 Rbdlr. Ved allerhøieste Resolution af 14 April 1815 er Hr. Thank entlediget fra Embedet, imod at erholde i Pension Kongetienden af Skjør pinge og Faadrup Sogn, og 29 Tdr. Byg af den Kaldet tillagte Kornindtægt af Skjørpinge Kald, samt 66 Rbdlr. 4 Mk. N. V. aarligt af Eftermanden. Tillige er bestemt, at efter denne Pensions Ophør skal den til Skielskjør Kald henlagte Kongetiende af lille Fuglede Sogns 229 Tdr. 1 Skpe. Hartkorn tilflyde Seminarieforden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-02
Beltpassage fra den 23 til 30 April 1815. Fra Fyen til Sielland. Kand. Pharm. A. Madsen; Smaaehandler Atentzen; Lieuten. Krog; Mad. Aaris; Styrmand Diberg; Skibskapt. Hinrichs; Mad. Grundtvig; Regimentschirurg C. Müller; Forligelseskommissair Dahl; Smaaehandler Christensen; Kancellieraad Bøtcher; Handelsmand Termanu; Kammerherre Bülow med Familie, Frue Hensler med Frøken; Kapitain Hensler, Forpagter Frandsen med Familie; Lieuten. v. Harboe som Koureer fra Wien; Kjøbmændene Hein og Dahl; Skipper Sørensen; Handelsbetjent Møller; Kontoirbetjent Bagger; Studiosus Pharm. Worm; Kjøbmand Sødring. Fra Sielland til Fyen. Lieuten. Grev Sponneck, Premierlieuten. T. Sponneck, Kammerherreinde Buchvald; Handelsbetjent Steen; Kammerherreinde Bardensledt; Fuldmægtig Møller; Jomfrue Stelling; Bager Morten Hopmarck; Lieuten. Hindsgaul; Kjøbmand Christensen; Kand. Juris Bruun; Fuldmægtig Ring; Lands Overrets=Prokurator Nygaard; Kand. Theol. Stibolt; Jomfrue Hviid; Student Nellemann; Handelsbogholder Linstrand; Premierlieuten. C. Wernich; Kammerjunker v. Krog; Kammerherre Greve Bille Brahe; dansk Koureer Fr. v. Raben hvidtfeldt, Ritmester og Kammerjunker, i følge med Kammerjunker C. W. v. Raben til Vien, Lieuten. Krey; Konferentsraad Moldenhauer; Artillerie lieutenant Bentz; Student Wilstrup; Proprietair Ratbech, Student Hvalsøe; Kand. Phill. C. Rafn; Sekretair Bernts med Frue, Kontoirbetjent J Bagger; Præsterne Lange og Eyber; Mad. Jacobsen; Jomfrue Brad; Regimentschirue, Jacobsen, Mad. Søetoft; engelsk Koureer Peter Lickerblomfra Stokholm; Enkefrue A. C. Burkmann, Kapit. Bretteville og Handelsfuldmægtig Knaufft.