JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Det Americanske Skibsbygningstømmer er i Engelland bedre Kjøb end det fra det nordlige Europa. Selv paa den Tid, da de nuværende Americanske Fristater endnu var Engelske Colonier, hentede man det til den Kongelige Flaade fornødne Tømmer, ikke fra America, men fra Østersøen og Norge. Det Americanske Træ er ikke af saa god Beskaffenhed. - De fri Americanere besidde stor Færdighed i at forfærdige alle Slags simple Redskaber. Øxer, Sauge, Leer, Hamre &c. gjøres neppe nogensteds bedre. Sjeldent træffer man nogen blandt de ringeste Haandværksfolk i det fri America, som jo har lært at læse, og som jo baade læser Bibelen, og Aviserne meget flydende. - Den Sædvane at ryge Tobak er næsten almindelig i America. Den galanteste Spradebasse gaaer med sin Dame under Armen og sin Pibe eller Cigarro i Munden. Selv i Skuespilhuset i Nyyork ryges. Jndbyggerne i Søstæderne ernære sig ulige bedre end Folk af lige Stand i Europa. Der er ingen Forskjel mellem den rigeste Kjøbmands og en gemeen Haandværksmands Bord, naar man undtager Drikkevarerne ved Deserten. Spisen og Drikken er overhovedet Americanernes vigtigste Anliggender. - De Americanske Fruentimmer ere meget delicate. I deres Nærværelse tør man ikke nævne Beenklæder eller Laar, ikke engang Ordet Tæer, uden at blive anseet for usleben. - Americanerne love sig engang at blive den første Nation paa Jorden. Men der hersker allerede nu en saa stor Parti gand iblandt dem, at man ikke kan vente sig noget Godt af Fremtiden. Partieaanden forbittrer Stater mod Stater, og stifter Tvedragt mellem Forældre, Børn og nær Beslægtede. Alle Mennesker sysselsætte sig med offentlige Anliggender. Smeden gaaer ikke til sin Ambolt, Landmanden ikke til sin Plov, førend han har læst Morgen Krøniken. - Skuespillet er en Efterligning af det Engelske. Ogsaa Kotzebues Stykker gjøre Lykke i America. Stærke Følelser kan en Skuespiller ikke udtrykke her bedre end ved pludselig at styrte sig omkuld. Da en ny Skuespiller i Operaen Octavian blot løftede Øinene og Hænderne sørgeligen op til Himmelen, raabte Parterret, fald ned! Han faldt, og Parterret klappede nu af alle Kræfter. - De Americanske Skjønne vurdere sig selv og andre kun i Forhold til den Stads, de gjøre, og de Kostbarheder, hvormed de smykke sig. Deres høieste Ønske er at eie en skjøn Enipage. Egnipagedammerne i Boston, have allerede i en rum Tid anseet det at være under deres Værdighed, at komme i Selskaber, som besøges af Damer uden Egnipage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
En af de interessanteste Bøger, som i de senere Tider ere udkomne angaaende China, er Guignes's Reise til Peking, Manilla og Jsle de France. Man seer deraf med Forundring til hvilke Ydmygelser endog de første Nationer i Europa nedlade sig, for at faae Adgang til China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Alt hvad den Hollandske Gesandt, der blev sendt til dette Land, opnaaede, var følgende storpralende Brev fra Keiseren til Statholderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Halvtredsindstyve Aar ere nu forløbne siden jeg af Himlen modtog dette Rige, og i den Tid har jeg deels ved Beviser paa min Veldædighed og Mildhed, deels ved mit Navns Rædsel regjeret saa vel, at Lykke og Fred herske overalt og Nabo folkenes Sæder have forbedret sig meget. Dette Rige og de øvrige udgjøre i mine Øine kun en eneste Familie; jeg betragter de Store og Folket, som en eneste Person, ogsaa have alle Førster til Vands og Lands, altid sendt Gesandter til mig, for at lykønske mig; men jeg bestræber mig ogsaa alvorligen for, at regjere ret godt, og de Menneskers Oprigtighed, der komme for at beundre mig, behager mig; jeg glæder mig med alle mine Naboer over den Lykke, Himlen forunder mig. - Jeg billiger det at Eders Regjering, trods den Afstand, der skiller den fra China, har sendt mig Breve og Foræringer, og Eders Hensigt i Henseende til mig, som og den Roes, J skienke mig og som en fortjent. Med Erkjendtlighed slutter jeg deraf, at min Handlemaade behager Eder. - J den lange Række af Aar, Fremmede have besøgt Canton, har jeg altid behandlet dem godt, og derved ere da Portugisere, Jtalienere, Engellændere og adskillige andre blevne bevægede, af Erkjendtlighed at gjøre mig kostbare Foræringer. Jeg elsker dem alle; kort, jeg er ikke partisk, og om end de Foræringer, jeg modtager, ikke sige meget, saa veed J dog at jeg hundredefold pleier at erstatte dem. - J ønsker at underrettes om de lykkelige Tidsrum i min Regjering, for at lykønske mig dertil; men da Eders Compagnie formedelst Fraliggenheden, ikke er istand til at underrette Eder om mit 60de Aars Nærmelse, og den vel kan gjette sin Souverains Tanker, saa har den sendt mig en Gesandt for at lykønske mig dertil, for i sin Souverains Navn at iagttage sin skyldige Pligt. Derfor har jeg modtaget dets Gesandt som om han kom fra Eder selv, og, overtydet om hans og Eders Sindelap, har jeg befalet Eders Store, at give ham Audience og Fester. - Jeg har tilladt ham at tage mine Palladser og skjønneste Hauger i Yuammieng en i Øiesyn, overhoved har jeg gjort Alt, paa det han, glædet ved min Velvillie, kan nyde med mig den Lykke og den Fred, der hersker i dette Rige. Jeg har desuden ikke allene sendt Gesandten, men ogsaa hans Følge kostbare Sager, og imod dette Lands Sædvane endnu tilføiet forskjellige, saaledes som Fortegnelsen over Foræringerne udviser. Jeg har befalet Eders Gesandt at overlevere Eder fra mig Silkevarer, antike Vaser og andre Ting af Værdie. - Prinds, modtager min Foræring! Erindrer evig mine Velgierninger, og rørt af det, jeg gjør for Eder, sørger for at regiere Eders Folk retfærdigen og omhyggeligen. Dette anbefaler jeg eder indstændigst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
London d. 4 Novb. J Gothenborg ere to Deputerede ankomne fra Tyrol, som begive sig til Engelland, for at ansøge om Bistand for deres Land. - Den, som i Brasilien uden Regjeringens Vidende bekjendtgjor Portugisiske eller fremmede Bøger, skal betale en Mulct af 2000 Realer. - Romanna bestemmes til Præsident i Juntaen i Sevilla. Paris d. 13 Nov. Man forsikkrer, at Freden med Sverrig er saa godt som sluttet. Grev Champagny har gjengjeldt det Besøg, som den Svenske Ambassade har aflagt hos ham. - De Schweizertropper, der bleve trukne mod Tyrol, gaae nu igjen fra hinanden. - Alt Caperie til Søes mod Østerrige er bleven ophævet. - Kongen af Sachsen er d. 10de d. M. ankommen her. D. 12te blev i Fontainebleau givet en stor Fest Af det diplomatiske Corps er Førsten af Kourakin allene anviist en Bolig i Slottet i Fontainebleau. - Det hedder, siden Hr. Bones Ankomst fra Constantinopel, at Porten igjen nærmer sig det Franske Cabinet og at det Engelske Partie i Constantinopel har tabt meget af sin Credit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Wien d. 6 Nov. En berømt Fransk Marchalhar i et Selskab fældet følgende Dom over det sidste Feldttog. Den Østerrigske Armee har i samme fegtet bedre end i noget af de foregaaende; men den maatte tilsidst komme tilkort, fordi de gode Stillinger bleve forladte af dens Anførere og de slette forsvarede med Haardnakkenhed. – En Transport med 15 Mill. Gylden Conventionspenge er ankommen her fra Ungern, for at bruges til at betale Contributionen til de Franske. D. 4de sprængtes atter Courtiner og Udenværker af de herværende Fæstningsværker. - Keiserinden er nu saaledes i Bedring, at man venter, hun vil kunne tiltræde sin Reise til Wien i Enden af denne Maaned. - Det hedder, at, efter en hemmelig Fredsartike, 30 Mill. Franker skulle udbetales de Franske som Contribution for deres Afmarch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Førsten af Neuschatel har d. 7 Novbr. forladt Schønbruun. - Førsten af Schwarzenberg er afreist som Gesandt til det Franske Hof. - J Krain og Jstrien høres intet mere til Uroligheder. De sidste Oprørere ere d. 28de f. M. i Pola blevne styrtede i Søen af en Colonne, under GeneralQuetard og deres Anfører, en Fransk Emigrant i Engelsk Tieneste, paagreben og siden skudt i Triest. - Det hedder, at Keiseren ikke opslaaer sin Residence i Wien, førend næste Aars Begyndelse og de Franske Tropper ere aldeles afmarcherede fra de Provindser, der skulle tilbagegives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Petersborg, d. 3 Nov. Et Tillæg til Hoftidenden for i Dag indeholder Fortsættelsen af Efterretningerne om den Moldauiske Armees Krigsoperationer. D. 16de Sept. rykkede Overanføreren med Generalerne Milorsdowisch's og Platows Corps frem mod et Tyrkisk Corps ved Rasgewot, der bestod af 10 til 12,000 udvalgte Tropper fra hele Rumelten, under Serakier Gosrew Mechmet Paschaes Commando. Dette blev slaaet og maatte, efterladende sig sine Canoner, gribe Flugten. Det blev tildeels afskaaret fra Silistria og forfulgt 30 Werster. - Den næste Morgen angreb GeneralMajor Jlowaiskji Staden Kusgun, som, efter nogen Jld, blev forladt af Fienden, tilligemed Fortet. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
J Slaget ved Rasgewot have Russerne taget 30 Faner, hvoriblandt Serakierfanen, og 14 Canoner; 1000 Mand, hvoriblandt 42 Officerer, bleve tilligemed de Saarede tagne til Fanger. 4000 Mand bleve dræbte paa Pladsen og under Forfølgelsen. Russernes Forlis var yderst ubetydeligt. Den 20de rykkede Overanføreren frem mod Fæstningen Silistria i en Afstand af 10 Mile. Ogsaa Flottillen fra Galas fik befaling at begive sig did. Et Detachement blev beordret til Mangalia, hvilken Fæstning strax blev forladt af Tyrkerne. Denne Plads er vigtig, fordi Constantinopel derfra sædvanlig pleier at forsyne sig med Salt og Kul. - Fremdeles omtales nogle Smaafegtninger i andre Egne. Den 5 Oct. fandt en heftig Fægtning Sted mellem 5000 Mand Rytterie, som fra Ruschischuck skulde begive sig til Silistria, og det hele Russiske Cavallerie. Tyrkerne bleve slaaede og forfulgte, og mistede en Mængde Døde og Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
London, d. 7 Nov. J Gaar har Regjeringen ladet bekjendtgjøre, at i Fremtiden ingen Licenzer uddeles mere til Korns Jndførsel fra Frankrige. Paris, d. 14 Nov. Man mener, at Deres Keiserl. Majestæter vil endnu i Dag ankomme til Paris. Kongen af Sachsen er ikke taget til Fontainebleau, men har directe begivet sig til Paris, hvor han er ankommen i Gaar Eftermiddags Kl. 4. Han steg af i Slottet Eliske Napoleon i Forstaden St. Honore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 2000 Men Syvende Aargang. No. 15. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 28 November, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Indenlandske Efterretninger. Under d. 14 Novbr. d. A. er igjennem den Slesvigske Overret i Gottorff udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Det har allernaadigst behaget Hans Majest. ved allerhøieste Resolution af 7 d. M. at bevilge: at Havre fra Hertugdømmet Slesvig søvært maa udføres til fremmede venskabelige Steder indtil d. 31 Martii 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Under d. 7 Nov. d. A. er igjennem Overretten i Gottorff udfærdiget en Anordning til god Ordens Opnaaelse i Forretningernes Gang og Retspleiens Fremme ved samtlige Over= og Underretter og andre Over- og Under-Jurisdictioner i Hertugdømmet, saaledes lydende: Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. at auctorisere Overret en umiddelbar at fornye den under d. 20 Julii 1802 fra samme udstedte Decision til god Ordens Opnaaelse i Forretningernes Gang og Retspleiens Fremme ved de Slesvigske Over=Dicasterier, og at udvide samme til samtlige Underretter og alle Over og Under-Jurisdictioner, uden Undtagelse, paa følgende Maade: I. Enhver Forestilling eller ethvert Andragende, af hvilket Slags de maatte være, skal i Fremtiden være forsynet med en bestemt, ikke blot Sagens Beskaffenhed og Decisionens Datum, men ogsaa den Sag selv, som den angaaer, og enhver Strids= eller anden Punct, som det beroer paa, og en Kiendelse forlanges i, kort, men treffende og fuldstændig opgivende Rubrik. 2. De fornødne For=Acter, hvorpaa Begjeringen eller Forestillingen, efter Sagens Beskaffenhed, grundes, vedlægges Andragene i Original eller Gjenpart, hvorved det bliver en Selvfølge, at enhver i sin Tid erholder det ham tilhørende tilbage, og saaledes bør fordre det tilbage. 3. Recessen i Sager, der skulle forhandles mundtlig, og hvad dertil henhører, skulle i Fremtiden ved Retterne, og, hvor det er brugeligt, leveres Rettens Medlemmer, ikke senere end den tredie Dag førend Forhandlingen, Forhandlingsdagen uberegnet, om Middagen inden Kl. 12. Ligesaa betids skal og Contraparten eller hans Sagfører leveres et Exemplar, enten deraf eller af Exceptionen, saafremt ellers Libellen skulde være meddeelt samme ved Stevningens Forkyndelse. Disse Reglers Overtrædelser straffes efter Overdicasteriernes Skjønnende med en Mulct fra fem til ti Rigsdaler, og efter de andre Jurisdictioners saavel som Underretternes med to til fem Rigsdaler til Stedets Fattigkasse, som skulle udredes en propriis af Sagføreren, der iøvrigt maa indestaae for enhver Skade, der flyder af den derved opstaaende Forsinkelse. Jøvrigt bringes ved den offentlige Bekjendtgjørelse af ovennævnte Forskrifter tillige Circulair-Anordningen af 3die Julii 1807, angaaende Beretningers, Forespørgslers, Bekjendtgjørelsers og officielle Andragenders Indretning, for saavidt de ikke blot forpligte Overembedsmændene og Magistraten, til hvilke Foresatte Andra gene indkomme, men ogsaa dengeistlige og verdslige Embedsmænd i hvert Fag og uden Forskjel, herved alvorlig i Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
I en Tid af nogle og tyve Aar har vor Konges Portrait, som Kronprinds, af Hr. Clemens, været det eneste, vi eiede; thi Lips's Kobber fortjener neppe, som en Copie, at komme i Betragtning. Hr. Clemens har nu forøget sin allerede længe erhvervede Fortjeneste af Nationen, ved at skienke os et lige saa vel truffet som ypperlig stukket Portrait af Frederik den Sjette i Profil, efter den Tegning, som Hr. Hofmechanicus og Dannebrogsmand Pløtz har forfærdiget med sin Physiognomietrace. Da Hs. Maj. i afvigte Sommer har havt den Naade at sidde for Hr. Pløtz, saa er hans Tegning bleven den meest lignende, vi hidtil har eiet, og Hr. Clemens har ved sin Grav stikkes Tryllekraft saaledes vidst at fremstille den i Kobber, at Stykket kan regnes blandt de bedste af hans Arbeider, hvilket er meget sagt. Frederik den Sjette er den første Danske Konge, der seer sit Portrait fortræffelig stukket i Kobber af en Dansk Konstner; thi den udødelige J. M. Preisler, der har stukket Frederik den Femtes Portrait, det bedste vi af afdre Arbeider i dette Fag gie, var, som bekjendt, en Udlænding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Hr. Justitsraad Bärens, hvis utrættelige og rosværdige Jver for vort Fattigvæsen er noksom bekjendt, har paa en rørende og skjøn Maade vidst at forherlige vor Dronnings Jndtogsdag d. 31 Oct. Han fandt det passende at lade Uskyldigheden bringe Dyden den fortjente Hylding. To og tredive hvidklædte Piger fra Frue og Nicolai Arbeids- og Læseskoler, hvis specielle Directeur han er, mødte paa Høitidsdagen ved Opgangen til Kongens Palais. Efterat begge Majestæter vare aftraadte, afsang de trestemmig en af Hr. N. T. Bruun forfattet Sang, hvortil Musiken var at Hr. Capelmester Kungen. Ved Ordene: "O, elskte Dronning neiede de alle i Tact med nedbøier Hoved, og ved Begyndelsen af det sidste Vers traadte tvende Piger, ved Siden af hinanden, langtsomt og i Tact af Melodien, frem, og overleverede Hendes Maj. med udstrakte Arme, og Ansigtet og imod Allerhøistsamme, den første et sammenrullet Papiir og en Blomsterkrands, som et Emblem paa den Hylding, Hs. Maj. fortjener som Moder i Ordets egentlige Forstand, og den anden en Kurv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
For ligesaa lave Priser, som man i Fjor solgte Skibe, saa uhyre dyrt betales de na. Saaledes blev i Gaar solgt ved Auction paa Børsen det prisdømte Skib Rebecca, paa 100 Commercelæster, for 24,000 Rdlr.: en Priis, som er over dobbelt saa høi som Skibe af samme Størrelse og Godhed solgtes for i afvigte Aar. - Ogsaa paa Meubler auctioner betales alle muelige Ting i denne Tid overdreven dyrt, som en Følge af Tidsomstændighederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Endeel af Drengene i Opfostringshuset lære at dreie af en antagen Dreier. Han betaler om Sommeren 16 s. af hver Rdlr. han sælger for, om Vinteren derimod kun 12 s. Værkstedet forsyner han selv med Lys og Brænde, Værktøi og Træ En Pidskemager giver nogle af Drengene Underviisning i at flette Kjøre og Ridepidske imod en Understøttelse af 100 Rdlr. aarlig. Material indkjøbet bekostes fra Fattigvæsenets Side. Fædrenelandet nyder den Glæde, igjen at modtage sin Digter, Hr. Adam Oehlenschlæger, efter 4 Aars Fraværelse. Han kom til Hovedstaden i Løverdags Aftes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
J. Dag solgtes ved Auction paa Børsen Jsle de Frante Sukker (meget ordinaire) 66 1/2 til 69 s., Caroliner Riis 18 Rdlr. til 18 Rdlr. 2 Mk., Campoy Thee 17 Mk. 2 s. til 17 Mk. 10 s., Bomuld 3 Mk., Liverpool Salt 19 Rdlr. 2 Mk. 8 s. til 19 Rdlr. 4 Mk. 8 s., Haysan 5 Rdlr., Propper 10 Rdlr. 3 Mk. pr. 1000, gule Nankiner, 19 Mk. 13 s., Holl. Genever 18 Rdlr. 4 Mk. pr. Kielder a 15 Flasker, Holl. Propatria 7 Rdlr. Riset, Soja 6 Mk. 1 s. Fl., Tch 6 Rdlr. Pd., Hørfrø 14 Rdlr. 3 Mk. Td. Randers, den 28 Octbr. Paa denne saa høitidelige Glædskabsdag Formiddag Kl. 11 foretog det herværende militære Reservekorps: a) Artilleriedivisionen. b) 4de Eskadrons Detasiement af jydske Dragoner, som tilligemed Skolen formerede en Eskadron. c) 4de Batallion 2det jydske Regiment, under Pr. Major Bruuns Commando, et Parade-Tog fra Torvet, ud af Østerport til Dronningens Have Marielund, hvor Korpset stillede sig paa Grus=Veien, som løber fra Kanalen igjennem Haven op til Arsenalet; da det var opstilt i Orden præsenteredes Geværet og den Commanderende General Hr. Generalmajor og Kommander af Dannebrogen Telleqvist udraabte Dagens Høitidelighed 3 Gange med Et længe leve, under Pankers og Trompeters Lyd, der hver Gang blev besvaret aned et frydefuldt Hurra, Artilleriet løsnede derpaa 27 Canonskud, Kavalleriet og Jnfanteriet formerede en Løbeild 3 Gange igjennem derefter indmarseredes med fuld Musik i samme Orden som for nævnt. Hr. Kammerherre og Amtmand Ridder af Dannebrogen Føyss, kjørte fra Raadhuset til Dronningens Have Marielund for Spidsen af. Korpset, i sin Stadskaret, og ligeledes tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Paa hans Bekostning bleve samtlige herværende Krigsfanger til Middag rigelig beværtede, saa at ondog disse glade høitideligholdte Dagen med de bedste Ønsker over Dannemark Kongehuus. Porteene og Jndgangene til Dronningens Have vare paa denne Glædskabsdag aabnede, og det var Enhver tilladt at gaae ind i Haven. Politiemesteren Hr. Kancellieraad Bendixen var selv tilstede og det hele Paradetog foregik i bedste Orden, uden mindste Skade for Plantasien. Under det saa skjønne Paradetog blev, saalænge samme varede, Vand opdrevet fra et Springevand, i Form af en Hvalfisk, saa var og i et Blomsterkvarteer en Blomsterkurv, af Kobber, 9 Alen i Omkreds med Hendes Kongel. Majestæts Navn og Fødselsdatum, ægte forgyldt paalagt, og udfyldt med levende Blomster. Om Aftenen var Raadhuuset smukt illumineret, samt Klubben Harmonien, paa hvis Theater Syngestykket: Høstgildet, med passende Forandringer blev givet. Endeel af Byens Damer bidroge med deres konstlede reene Stemmer til at dette Lystspil blev givet med største bifald. Hr. Konrector Volkertsen havde i Forening med Statsmusikanten paa en meget kort Tid reguleret dette Lystspil og bidraget til dets saa heldige Opførelse. Forstringerne vare fortreffeligen valgte. Hds. Kongl. Majestæts Dronningens kronede Navn, overordentlig skjønt i Transparent paa Støtten, blev af Høst folkene under passende Arie og Løkønskninger bekrandset. J Theatrets Fattigbøsse blev indsamlet 16 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Efter Commedien blev spist, Selskabet var talrigt, omtrent 200 Personer. Kongehuusets Skaaler, med de varmeste Lykønskninger, blev under Paukers og Trompeters Lyd erindrede, og efter Ballet adskiltes Selskabet glade over at have efterkommet deres allerunderdanigste undersaattelige Pligt. Veirliget var denne høie Glædskabsdag saa ualmindeligt smukt, at man ingensinde kan erindre sig saa skjøn en Efteraars-Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
J Følge en her ankommen officiel Skrivelse har Hs. Kongel. Svenske Majestæt tilladt, at alle Danske og Norske Handelskibe maa frit og ubehindret ind og udpassere i Svenske Havne, samt der losse og lade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Udenlandske Efterretninger. London d. 7 Nov. J Malaga vedblev man i Følge de sidste Efterretninger at sælge de Danske Skibe. De Penge, som komme ind for samme, ere blevne deponerede hos Regjeringen. - Sir Eure Coote commanderer endnu bestandig, som Chef i Walcheren. Regjeringen synes at begunstige Handelen med denne Øe. Ud- og Jndførselstolden er saa ubetydelig, at den neppe er tilstrækkelig til at lønne Toldbetjenterne. Paris d. 14 Nov. J Morlaix ere tre Engelske Paquetbaade ankomne med Franske Fanger, der ere over 50 Aar gamle, og som den Engelske Regjering har frigivet paa Kongens Kronningsfest ligesom andre Nationers Fanger af samme Alder. Dette har foranlediget det Rygte, at en Nærmelse mellem begge Regjeringer har fundet Sted. Men man har grundede Aarsager til at modsige disse Rygter. J Sicilien frygte de Engelske for et Fransk Angreb og John Stewart har begiert Forstærkning fra Engelland, da han ansaae sine Tropper ikke for stærke nok. Engellænderne synes at tro Corfu, og den commanderende General Julien Bessieres har i den Anledning udstedt en Proclamation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
J Tydske Blade læses følgende: No. 273 af den Kongel. Hollandske Courant indeholder under Amsterdam d. 17. Slagtmaand den Artikel, at jeg fornemmelig skal have været Aarsag i et Oprør, der, som denne Artikel siger, d. 6 s. M. skal have fundet Sted ved Landsbyen Kloster Munningen. Denne Beskyldning aftvinger mig den Erklæring, at 20,000 Gylden, som umiddelbar kunne hæves hos Hr. Braunsberg & Comp., loves den, der beviislig kan godtgjøre: "at jeg eller nogen af Mine, nogensinde har taget Deel i nogen oprørsk Bevægelse eller foranstaltet en saadan, at jeg nogensinde i mit Liv har befundet mig i Gretsyk eller noget andet Sted i Departementet Ostfriesland, eller i Landsbyen Kloster Munningen, og at jeg paa den Tid, da denne Begivenhed skal have fundet Sted, har opholdt mig i Departementet Ostfriesland eller overhovedet i Holland." – Bremen d. 21 Novbr. 1809. - A. Kulenkamp, Kongel. Dansk Consul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
J Berner Avisen berettes, at en Mængde Breve fra det sydlige Frankrige omtale den Ulykke, der er mødt Touloner Flaaden. Den udløb, 17 Krigskibe stærk, med et stort Antal Transportskibe, og havde den Bestemmelse, paa ny at forsine Barcellona med Krigs= og Mundforraad. Ved en Storm blev Flaaden adspredt; efter Sigende satte 2 Linieskibe sig frivillig paa Grund ikke langt fra Cette, for at frelse Mandskabet; to andre brændte ved Kysten. Nærmere Efterretninger mangle endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
Stockholm, d. 7. Nov., J Følge Fredstractaten med Rusland er her nu udkommen en Kal Forordning, hvori befales, at efter d. 15 Nov. d. A. ingen Engelske Krigs- og Handelskibe tilstedes mere Adgang til Svenske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-28
London d. 7 Nov. Det er endelig afgjort at vi ikke allene beholde Walcheren, men ogsaa, i det vi forlade Spanien, ville gjøre alt, for at forsvare Portugal. Den hele disponible Magt i Engelland har befaling at holde sig færdig til at afgaae til Lissabon eller Viessingen. Garnisonen i den sidste Plads skal forstærkes med 3 Regimenter. 4 Marquis Wellesley er den nuværende Administration meget hengiven. - De Engelske Tropper paa Valcheren lide endnu bestandig meget af Sygdom. - J Halifax er holdt Krigsret ombord paa Skibet Columbing over Baadsmanden, Tømmermanden og 26 Oprørere, som have villet myrde Capitainen og Officiererne og gaae med Baaden, til Spansk America. Baadsmanden og 4 andre ere blevne hængte og 4 lagte i Lænker. De øvrige ere blevne stærkt pidskede og maa i adskillige Aar arbeide, som Forbrydere ombord paa Skibet.