JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Den værdige og patriotisksindede Grosserer og Ridder Collett, bekjendt for hans Kundskaber og Kierlighed for Landvæsenet, og hans Hengivenhed for Norge, havde een for Landvæsenet saare heldig Tanke, som hans alt for tidlige Død dræbte i Fødselen, men den fortjener at opbevares til Minde om hans daadfulde Liv. Den 17de Februarii 1809 tilskrev han een af sine Venner, og bad ham at lade circulere blandt Venner og Velyndere i Hovedstaden privatim følgende: "Jeg ønskede meget til et bedre AgerbrugsFremme i Norge at faae kjøbt en passende Gaard i Aggers Sogn, hvor man kunde anstille Forsøg i Landvæsenet, og dermed forene en Jndretning for theoretisk og praktisk at oplære unge Mennesker i en mere videnskabelig og systematisk Jorddyrkning, og at undervise dem i Brugen af de nyere opfundne Agerdyrkningsredskaber m.m. Bestyrelsen maatte ei overdrages til nogen Forpagter, som skulde leve af Gaarden, men til en kyndig og ærlig Mand, der skulde have anstændig Løn, og som det blev paalagt, at drive Gaarden efter foreskreven Plan, ham paalagdes tillige at aflægge aarlig et detailleret Regnskab over Jndtægt og Udgift, samt at give en Beskrivelse over det, som dagligen foretages med oplysende Anmærkninger. Penge maatte tilveiebringes til Gaardens Jndkjøb og Besætning, deraf kunde i de første Aar ei svares Rente, men i Tiden vilde det rigelig lønne sig, og give god Udbytte, og være af særdeles Nytte for Landet. Jeg vil selv indgaae for 4 Actier a 600 Rdlr., og paatage mig at besørge alt Jndkjøb, Anskaffelse af en kyndig og ærlig Mand til at forestaae Indretningen, sørge for at udfærdige Planen til Jnddeling og Dyrkningsmaade, og det mere, som kunde vedkomme Bestyrelsen. De fleste Mænds Vilkaar i Norge ere formedelst Krigen blevne ret maadelige, de nødes til at indskrænke sig, i hvor varmt de end føle for den gode Sags Fremme; man tør og kan ei vente Alt derfra, men maaskee tør man forhaabe af Danmark og Norges ædle Mænd i Hovedstaden, som føle Varme for Norge og det bedre Agerbrugs Fremme der, at de vilde tiltræde som Jnteressentere i denne Forsøggaard, og deri tage Actier 3 500 Rdlr., hvis Værd vil aldrig tabe sig. Flere end 20 Actier a 500 Rdlr. fra Hovedstaden behøves ei, den øvrige Capital vil blive sammenskudt i Christiania. Det er et Jnteressentskab for Venner og ædle Mænd og Damer, aldeles privat, og derom ønskes ingen offentlig Jndbydelse eller Bekjendtgjørelse. Naar Planen er fuldbragt, vil det blive passende offentlig at bekjendtgjøre Jndretningen. Paa denne Jndbydelse til et Jnteressentskab, som blev overleveret til den Afdødes Ven, Hr. Agent Erichsen, og af ham omsendt til hans Venner, og siden til flere, have følgende tegnet sig. Frederik de Coninck, for een Actie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Baronesse Jselin, een Actie, Marie Anna Clement, fød de Coninck, een Actie. C. W. Duntsfeldt, een Actie. Frid. de Contyck, een Actie. E. Erichsen, een Actie. Fr. Tutein, een Actie, Rosenwinge Kolderup, een Actie. J. C. Ryberg, een Actie. Karen Sal. Hjort: Jeg tager een Actie, og denne Actie skjænkes tillige herved til Understøttelse. Schmidten, een Actie. Lautrup, een Actie. Hans Peter Kofoed, een Actie J. B. Scavenius, een Actie. Var den værdige Collett ikke saasnart død, vilde Planen tilvisse været udført, thi i Hovedstaden, var det ei vanskeligt at finde brave Mænd og Koner, som vilde understøtte og fremme hans Plan. Deres Navne staae her til behagelig Erindring for den Afdødes Venner. On fremmede Ords Fortrængelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
J Stockholm er som forhen i dette Blad har været anført, ved en egen Forordning befalet, at man, i offentlige Bekjendtgjørelser, Actstykker, Documenter og Skrifter saavidt mueligt skal afholde sig fra at bruge fremmede Ord og Talemaader. Denne Forordning er maaskee dobbelt nødvendig i Sverrig, hvor Modersmaalet er saa bebræmmet med fremmede Ord, at man ikke engang har skjøttet om at have et Ord for Skuespil, men betjener sig af det tvetydige Ord Spectakel. Men havde det ikke været hensigtsmæssigere om man havde udgivet et af Regjeringen authoriseret Lexicon over de Ord, der skulde bruges istedet for de fremmede, førend det paalagdes Concipisterne at afholde sig fra at bruge dem, Er det altid afgjort, at de nyskabte Ord ere rigtige sammensatte eller overen stemmende med Sprogets Aand? Er det ikke langt bedre at bruge et fremmed Ord, som hver Mand forstaaer og som fuldkommen udtrykker det Begreb, man vil forbinde dermed, end et nyt, hvis Betydning man maa gjette sig til? Hvilke Misforstaaelser kan der ikke opstaae, naar man saaledes vil overlade det til den første den bedste Ord=Smed at støbe og smedde Ord efter eget Tykke, Maaman ikke med Føie sige om mangen en af visse Sprogrensere, hvad Buttler siger om sin Hudibras: he could coin og counfet New words with little or no wit Words 50 debad and hard no stone Was hard enough to touch them on. *) Han kunde mynte eller eftergjøre ny Ord med liden eller ingen Vid, Ord saa lave og haarde, at ingen Steen er haard nok til at prøve dem paa. Man har dadlet Campe, fordi han med en Flid, der fortjener Agtelse og Beundring, har søgt at rense det Tydske Sprog for de fremmede Udtryk, man har paatrængt det, og deri gjorde man Uret; men han søgte med en til Pedanterie grændsende Rensesyge at ville paatrænge sit Modersmaal. lutter nyskabte Tydske Ord, hvoraf mange ere tvungne, sprogstridige og uforstaaelige, og deri gik igjen han for vidt. Er det at sørge for Sprogets Reenhed, naar man belæsser det med Udtryk, hvis urigtige Sammensætning endog falder den Enfoldigste i Øinene, eller hvis Mislyd saarer endog det groveste Øre, Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Indenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Flensborg af 25 Aug. 1810. Det er bekjendt, hvor meget vor oplyste Regjering har bestræbt sig for at afskaffe de ligesaa skadelige som upassende Begravelser i Kirkerne, og saavidt mueligt at fremme Kirkegaards Anlæg uden for Kjøbstæderne. J en Bye, som vores, der, tæt bebygget, er omgivet med Bakker og som tæller henved 12,000 Jndbyggere, er Uleilighederne af Kirkegaardenes Vedblivelse indenfor Stadens Omkreds længe bleven sporet. De religiøse Fordomme, som maaskee hos en eller anden satte sig imod en Forandring, synes at have maattet vige for rigtigere Begreber, og eenstemmigen har man erkjendt Gavnligheden af Kirkegaardenes Henlæggelse uden for Staden, hvortil fund Fornuft og et oplyst Sundhedspolitie for længe siden have raadet. Vore Kirkepatroner have en Tidlang med roesværdig Nidkierhed sysselsat sig med denne Sag, og Hs. Maj. har i Overeensstemmelse med de af den gjorte Forslag ved et nylig udstedt allernaadigst Rescript resolveret, at der uden for Staden, skal anlægges to Kirkegaarde af tilstrækkelig Omfang, og at ingen Begravelser i Kirkerne eller paa Stadens Kirkegaarde længere maa finde Sted, saasnart de nye Kirkegaarde ere indrettede. Med det første vente vi et Reglements Bekjendtgjørelse angaaende disse nye Begravelsespladser, der i Tiden ville blive prydede med saadanne Anlæg, som svare til deres Bestemmelser. Saaledes sørges der fra een Side for at frede om de Dødes Hvile og at bevare deres Minde, beklageligt er det at maatte tilføie, at der derimod endnu stedse gives Mennesker, som ved Niddingsdaad forkorte hinandens Dage. Et sørgeligt Exempel derpaa have vi nylig oplevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
En meget velhavende Bonde her i Egnen, som for et Par Aar siden havde giftet sig med en Enke, hvis Datter hans yngste Søn havde ægtet, døde pludselig, og da der ved Undersøgelsen fandtes Spor af Gift, opdagedes det, at han var forgivet i en Pandekage, hvori hans Ægtefælle havde blandet Rottekrud. J sit første Forhør tilstod hun strax Gierningen, og kunde ikke angive anden Grund dertil, end at der ikke havde hersket megen Samdrægtighed imellem hende og hendes Mand, og at hun derfor havde troet, at burde skaffe ham af Dage jo før jo heller. Meldalen, den 1ste Augusti 1810. Endeel mørke Skyer, der optaarnede sig over den sydlige Horizont, lode i Gaar formode et forestaaende Tordenveir, og allerede før Middag hørtes i denne Egn hule Tordendrøn i et langt Fjerne; Lynild og Tordenslag vedblev uafbrudt til Kl. 4 om Eftermiddagen, og Tordenveiret var Egnen saa nær, at Lynilden og de rædsomste Tordenslag saaes og hortes til samme Tid. Paa Gaarden Syrstad, omtrent 300 Skridt fra Beboernes Huse, havde endeel Faar søgt Lye for den nedstyrtende Skylleregn, under et lidet Fyrretræ, her slog Lynilden ned. Paa Fyrre træet, omtrent 2 Alen nedenfor dets høieste Top, blev et Stykke Bark afslaaet, og nede ved Træets Rod var et Stykke Bark løsnet og en Gren spaltet. Flere Spor af Lynilden kunne ikke opdages paa Fyrretræet; men af de sammenklyngede Faar bleve 24 Stykker dræbte, af disse fandtes 12 liggende tæt op til Træstammen, de andre laae adspredte i en videre Afstand omkring Træet, indtil 20 Alen derfra. Paa nogle af de dræbte Faar var Kjødet tæt under Huden paa enkelte Steder ligesom gjennemtrængt af Blod, og havde Udseende som om Dyret skulle været tilføiet Slag af et haardt Legeme; Huden paa disse Steder havde paa dens indvendige Side blodige Pletter og Striber. Paa alle de dræbte Faar var anus meget, men dog mere og mindre udsprængt, iøvrigt vistes ingen Beskadigelse, hverken paa de indvortes eller udvortes Dele, alle havde Udseende som Faar, der slagtes i sund Tilstand. Paa Jordens Overflade kunde intet Spor af Lynildens Nedslag opdages. – Tordenveiret bragte en saare velgjørende Regn, og Luften vedbliver at være blid. Kold Luft og Mangel paa Regn havde engang moxen tilintetgjort vort Haab om en taalelig Kornhøst, nu oplives Haabet paa ny, til Glæde for alle i Almindelighed, og for de mange fattige Huusmands=Familier, i Særdeleshed, der i denne Trængselstid sukke svært under Savnet af Livets første Nødvendigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Odensee d. 28 Aug. Hvad skal man i øvrigt sige om Tiderne? – saa spørges der allevegne med en ængstelig Mine. - Dyrtid kan det næsten ikke kaldes, da der egentlig ingen Forslag er mere i Penge. Alt hvad der duer til Noget opskrues i Dagetal. Den ene Sælger lukker Munden høiere op. end den Anden, og her hielper ingen Snak. Vil man have det (og det skal man jo!), maae man give hvad der forlanges. En Baad (d. c. 3 a 4 Læs) Gulvesand kan nu allene med Hjemkjørsel koste 13 a 14 Rdlr. her i Odensee. Hver Favn Brænde koster blot 4 Rdlr. at hjemkjøre fra Skoven o. s. v. o. s. v. Kummerfuldt er det under disse Omstændigheder for de fastlønnede Embedsmænd, smaae Pensionister eller de mindre søgte Næringsbrugere, især naar Familien tillige er noget talrig, som ogsaa medfører høiere Jndkomstskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Viborg d. 27de August. Høsten er nu i fuld Gang, da vi i Torsdags fik Varme og Tørre veir igjen. Rugen er mindre i Kjernen end i Fjor, Havren, der tegnede saa maadelig, er i Regnen bleven meget god. Ulven har i Skalt By, 2 Mile herfra, i Onsdags Nat og nok en Nat i samme Uge revet 12 Stkr. Faar og 3 Qvier, som stode ude om Natten, den ene af dem døde strax; af Faarene døde nogle. Man bør haabe, at en almindelig Klapsagt, naar Høsten er endt, vil vorde foranstaltet til disse Udyrs Ødelæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Foruden Kornpugere og Smørpugere, ere nu og saa her opstaaet Kirsebærpugere. Saaledes har Bønderne for sorte Kirsebær (som før har kostet 3 a 8 s. Pd.) i denne Tid her paa Torvet forlange 20 ja 30 sk. for Pdt., men dog maatte sælge nogle for 20 a 16 s. Sukkerets Dyrhed, gjør sit til at qvæle dette Aagerie. Og en Skam er det, at der ikke i enhver Bondehave plantes de villigt voxende Kirsebærtræer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Et Par sorte Matroser fra de hertil opbragte Americanske Skibe have i denne Tid gjort sig lystige paa Kjøbenhavns Gader. Een af dem, som for femte Gang blev bragt i Politiearrest i Torsdags Aftes Kl. 11, beviste ved sit Exempel, hvor megen Smidighed og Legemsstyrke de Sorte besidde. Over ti Vægtere vare om at transportere ham, men desuagtet vred han sig dog hvert andet Skridt fra dem, og da de vilde binde ham paa en Stige, snoede han sig saaledes, at de aldeles ikke kunde faae Bugt med ham. Bagefter maatte bestandig følge en Vægter, der ligesom ved en Revue, opsamlede Morgenstjerner, Kabuser og andre Vægter=Jnsignier der tabtes under Kampen. Den Sorte, som formodentlig troede, at man antog ham for en Engelskmand, vedblev uafladelig at raabe: Lam an american man, I am an american man, (Jeg er en Americaner. Jeg er en Americaner,) Tilsidst maatte Vægterne tage fat i Armene og Benene paa ham, og saaledes slæbe ham op paa Politiekamret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Under d. 26 Aug. er anordnet en almindelig Embargo paa alle Skibe og Fartøier i Havnene og Stæderne langs med Elbkysten saavelsom paa den hele vestlige Kyst af Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, fra hvilken Embargo allene skulle være undtagne de med Kongel. Caperbreve forsynede armerede Fartøier, som ville udløbe for at gjøre Fienden Afbræk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Kjøbenhavns Vexelcours d. 31 Aug. Meget ustadig. Fra 454 til 459. - Spec. 461 3/4, som udgjør for 1 Rdlr i Spec. 4 Rdlr. 59 s. D. C. - Hamb. Cours 450.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Postefterretninger. Amsterdam d. 25 Aug. J Følge et her bekjendtgjort Keis. Decret fra St. Cloud af 18de d. M. er nu den Hollandske Armees Jndlemmelse i den Franske bleven bestemt. De syv Hollandske Linieregimenter komme til at udgjøre 4 Franske. Veteranerne optages blandt de Franske Veteraner. Ligeledes er det med alle de øvrige Hollandske Corpser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Constantinopel d. 12 Julii. Ogsaa Mufti har sendt alt sit Sølvtøi i Mynten. Grækerne, Armenianerne og Jøderne i det Tyrkiske Rige, er paalagt en Krigsskat af 3 Mill. Pastre. Ved Jndgangen til Seraillet vaie 4 Hestehaler, som et Tegn paa, at Storherren vil drage i Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Semlin d. 29 Julii. Paa Grændserne af Servien fægtes meget hidsigen mellem Jnsurgenterne og Tyrkerne. Et Corps Servier paa 1200 Mand, der beleirede den lille Fæstning Bania, bleve faldne i Ryggen af 12,000 Tyrker, medens Besætningen gjorde et Udfald. Servierne vilde bleven aldeles nedsablede, om ikke en Undsætning af Cavallerie havde gjort Luft for dem. Czerny Georg, har tilbageslaaet et Corps af 4000 Tyrker, der kom fra Nissa Neapel d. 6 Aug. Een af vore Convoyer er desværre falden i Fiendens Hænder. Den var afgaaet fra Neapel under Sølieutenant Teisseires's befaling, som havde 4 Krigsfartøier hos sig. Kongen sendte ham strax Fregat-Capitain Caracciolos Division, bestaaende af 6 Canonbaade, til Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Den 24 Julii traf han Convoyen ved Amantea- og lod den lægge sig under et Batteries Beskyttelse. Den 25de blev den angreben af en Engelsk Fregat og 4 andre Krigskibe sammesteds og efter en tapper Modstand af 6 Timer saae man sig nødsaget til at forlade den og at give den til Priis for Fienden. Denne landede derpaa med 7 til 800 Mand, førte en Deel af Convoyen bort med sig og brændte Resten. Af Dræbte og Saarede have vi kun mistet faa, af Fanger aldeles ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Jmellem Wien og Petersborg er Coureer gangen i denne Tid meget stærk. Jdeligen holdes i Wien hemmelige Statsraad, som den Franske Gesandt bestandig er overværende ved. Rimeligvis er det Moldaus og Vallachiets Skjebne og overalt Forholdene med Porten, som her raadslaaes om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Paris, d. 19de Aug. Moniteuren af 17de meddeler atter Efterretninger og Fægtninger med Jnsurgentcorpserne i Spanien, der, hvor ærefuldt Udfaldet end hver Gang er for vore Tropper, dog tjene til et sørgeligt Beviis paa, at næsten halvtredieaars Erfaring er saa godt som spildt for de forblindede Spaniere, og Oprørsflammerne endnu rase næsten i enhver Provinds af dette ulykkelige Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Landeveien fra Bayonne til Madrid kan nu, da den er tilstrækkelig besat med Gens d'Armes, uden Fare passeres, men dybere ind, især i Egnen af Arragonien, drive Jnsurgenthobe endnu bestandig deres Spil, og man maa ofte levere Fægtninger med dem. J Burgos har man hængt 30 paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Efter de seneste Efterretninger staae Russerne endnu for den faste Leir ved Schumla. Man vil paastaae, at den virkelig underhandles om Fred, Den Franske Keiser ventes til Düsseldorff. Paris oprettes nu et Marineraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Den Engelske Flaade krydser endnu bestandig mellem Toulon og Corsica, og en anden mindre for Livorno.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Münchenske Blade gjendrives det Rygte, at 10,000 Mand Bayerske Tropper skulde marchere til Spanien under Gener. Wrede, og forsikkres, at hele den Bayerske Armee er sat paa Fredsfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Fra London skrives over Frankrige at Øen Anholt skal befæstes til en Militairstation, og at Fangendvexlingen med Frankerige kommer istand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Den 2 Augusti var endnu ingen Landgang skeet paa Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
London d. 11 Aug. (Over Frankrige). Regjeringen har tilladt en Deputation fra Kjøbmændenne, at Engelske Skibes Ladning maa for en Trediedeel bestaae af Franske Vine og Resten Korn, grovt eller fiin Meel, paa det Vilkaar, at Frankrige tillader Engelske Skibe, hvis Ladning for 3/2 indeholder Colonialvarer og Engelske Manufacturer eller Ostindiske Varer, at løbe ind. Brændeviin er ligesom forhen forbuden. - Omkring Lissabon, anlægges Forskandsninger, og Signaler paa Kysterne, paa det Skibene strax kunne forsamle sig paa visse Puncter. - Gen. Mej. Lumley er afgaaet til Portugal, hvorhen ogsaa 3 Regimenter begive sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Udenlandske Efterretninger. Efter offentlige Blade vil den Sachsiske Armee i næste Efteraar trække sig sammen ved Dresden; men man veed ikke om den skal danne en Leir eller Cantonnering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Prindsen af Ponte Corvo er ikke, som man i Svenske Blade har paastaaet, af protestantisk, men af catholsk Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Af Bladet den almindelige Opinions Organer atter et Numer, blevet forbudet i Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
Blandt alle de Flyveblade, som den gjenindførte Trykkefrihed saavelsom Tidsomstændigheder fremavle i Sverrig, er dette det frieste. Man paastaaer, at det udgives af et Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
(Af Ørebro Tidning). Oversigt over Forbundene mellem Sverrig og Frankrige. En Fredstractat mellem Sverrig og Frankrige hører til de største historiske Sieldenheder, thi aldrig, uden i vore Tider, bekrigede disse Magter hverandre umiddelbar og med Armeecorpser. Alliancer og politiske Baand forenede dem siden Aarhundreder tilbage i Tiden, og de Svenske ansaaes for Nordens Franskmænd . - Uden forhen at være kommen i betydelige politiske Forhold, sluttedes, under Gustav Adolf, d. 13 Jan. 1631, mellem Sverrig og Frankrige en Alliance mod Østerrige, da den Franske Regjering, under Richelicus Ministerium, lovede, saalænge Krigen, varede, aarligen at betale Sverrig, 240,000 Rdlr. Subsidier. - Disse Forhold vedvarede endnu indtil 1668. Jstedet for Franske fik Sverrig un Hollandske Subsidier. Til de Spanske Nederlandes Opretholdelse indgik det et Forbund med Engelland og Holland - i den bekiendte Storpensionair Jean de Witts Tid - mod Frankrige og Ludvig XIV. Denne Triple Alliance, den eneste af det Slags i Sverrigs Aarbøger, gik alligevel ikke langt og blev, uden videre Følger, d. 14 April 1672, forvandlet til en Alliance med Frankrige mod Holland. - Den 10 Nov. 1738 sluttedes i Stockholm en Subsidietractat med Frankrige paa 10 Aar, hvilken fornyedes 1747 og 1754. Subsidiesummen, 900,000 Rdlr. Banco, som skulde betales i 3 Aar, bestemtes ved en Tractat af 1764 til 133,333 Rdlr. aarligen. Under Syvaars Krigen skulde den Svenske Krone af Frankrige erholde 3 Mill. 150,000 Livres aarlige Subsidier for de Tropper, som overføres til Pommern mod Preussen. 1764 sluttedes paa ny en Subsidietractat mellem begge Magter. Det samme indtraf under Gustav III's Regjering. - Ved en pre2 Dette Navn fik de Svenske neppe for andet end fordi de i Fiinhed og udvortes Anstand af alle nordiske Nationer meest ligne de Franske. liminair Handels- og Søfarts=Convention, undertegnet d. 25 April 1741 i Versailler, erholdt begge Staternes Undersaatter fri Handelsrettighed i begges Havne uden at erlægge høiere Afgivter end de Jndfødte. - Denne Tractat stadfæstedes ved en provisorisk Convention i Versailles d. I Julii 1784, mellem Grev de Verzennes og den Svenske Gesandt Baron Stael v. Holstein. Ved dette Forbund, som bestaar af 14 Artikler, fik ligeledes de Franske den ved Fredstractaten 1809 fornyede Tilladelse at have Vareoplag i Gothenborg, og blev Øen St. Barthelem i Vestindien afstaaet til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-01
J Ørebro Tidning af 18 Aug. læses følgende: Til Forfatteren af Reflexioner over Thronfølgen: (Jndsendt.) Min Herre! Deres Anmærkninger røbe en oplyst Tænkemaade, et lyst Blik paa vor virkelige Tarv, vor politiske Stilling og endnu mere en varm Følelse for Fædrenelandet; jeg yder Dem derfor min Erkjendtlighed og min Høiagtelse. - Men i Fuldstændigheden af Deres Reflexioner har jeg savnet den Anmærkning, at da Prindsen af Ponte Corvo er en moden Mand, som længe har kjendt Krigens saavel Farer som Møisommeligheder, hvilke sidste han deelte fælles med Soldaten, saa er han Menneskelighedens Helt, hvilket Hannoveranernes og vore Landsmænds Høiagtelse saa tydelig vidner om, hos hvem man mindst af alt har at befrygte nogen overdreven Krigslyst, uden i en trængende Nød, og da paa den anden Side det givne Vink at vælge Prindsen af Ponte Corvo er det høieste Beviis paa den store Monark Velvillie, som af en ædel Mand saa skjønt kaldes Frankriges og Aarhundredets Helt, kan det ligesaalidet befrygtes, at han skulde vilde forstyrre sit eget Værk og den Magt, han selv under Fiendtligheder skaanede, og nu saa oplyst bestræber sig for at give en Betydenhed og Anseelse for Frankriges sande Jnteresse saa vigtig. - Han kan ei vilde tilbagetage med den ene Haand hvad han saa ædelt har givet med den anden, og med Fordringen af Hielpecropper til andre Lande, som man har søgt at udsprede, ville svække den indere Styrke af vort Fædreneland, som han ædelmodigen opreiste af sit Fald, og igjen gav en Plads blandt Europas Magter. Nei, Frankriges Helt kan ei, uden at skade sig, uden at være, hvad han aldrig har været, inconsequent, vilde styrte et Folk, som saa ærefuldt kaldes Nordens Franskmænd, - og disse Hjelpetropper, som vi med Vanskelighed skulde kunne levere, vare de ikke for ham, som behersker 50 Millioner Mennesker, et Jntet. - Det er og umodsigeligt og hører til Udviklingen af Deres Jdeer, at Freden i og uden for Riget bedst bevares, naar i Spidsen for Nationalstyrken staaer en Helt med de fortræffeligste Egenskaber, som paalægge Avindsygen Taushed, oplive Modet og gjøre Lydighed til en glad Pligt. Eller skulde man troe Freden, endog med Engelland, vort Flags Sikkerhed og Anseelse bedre vedligeholdt og beskyttet af nogen end af Helten Bernadotte? – Nei, M. H. end- og de, som sige saa, troe det ikke. - Det synes blot at være et Spindelvæv, som alt for svagt indhyller enkelte Speculationer mod Fædrenelandet. Det staaer fast, at hver Fædrenelandsven maa ønske Prinds Ponte Corvo til Sverrigs Thronfølger.