JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
General Riego har ladet sig indskrive som simpel Soldat ved det første Compagnie af Nationalgarden til Hest i Madrid. Ogsaa har han i Kongressen foreslaget, at det Udraab: leve Riego, skal forbydes, som et Middel til at foraarsage Uroeligheder; men dette Forslag blev forkastet. Førend Kongen afreiste til Aranjues, havde Generalen en lang Audience hos ham, hvorved Hs. Majestæt modtog ham med en paafaldende Venlighed, og røgede selv en Cigar med ham, hvilket i Spanien gielder for et Beviis paa et Slags Venskab (dette fortælles i det mindste). Riego udviser ligesaa megen Værdighed som Fasthed. Det lykkedes hans Bestræbelser at udsone Gardens Grenaderer med Soldaterne af Regimentet Ferdinand den VII., saa at de den 13de Marts spadserede med hinanden under Armene, Officerer og Soldater imellem hinanden op og ned af Hovedstadens Gader, sang patriotiske Sange, og raabte: Riego, de Cortes og den constitutionelle Konge leve! - General Qviroga som denne Gang ikke er bleven Medlem af de Cortes Forsamling, har foranstaltet flere Feste til Riegos Ære, og derpaa begivet sig til sin Gaard paa Landet. Nogle Deputerede have foreslaget, at Riegos Hymne skal erklæres for national, og at det skal giøres Tropperne til en militairisk Pligt, at spille hans Marsch Jmidlertid nære dog ikke det hele Spanske Folk denne Enthusiasme for ham, og i Staden Drihuelahar Folket forfærdiget en Straaemand, som det kaldte: Don Raphael deel Riego. Det har den i Procession til Galgen, hvor de ophængte den under det Raab: leve Kongen, denne Begivenhed skal nu nærmere undersøges. - Det var den Deputerede Canga Arguelles, som foreslog i Kongressen at Riegos Sabel skulde ophænges i Salen. - Arguellerne vare tilforn Riegos Modstandere, nu ere de hans bedste Venner. Jmidlertid holder dog Augustin Arguelles sig til de Moderates Partie, men CangaArguelles til de Exalteredes. Riegos store Velynder den gamle Hertug deel Parqve, bliver formodentlig hans Efterfølger som Præsident i Kongressen. Denne har nu den 27de Marts decreteret, at Cadix skal være en Frihavn for at give den en Erstatning for det store Tab, som den har lidt ved Coloniernes Løsrivelse. Ogsaa have de Cortes decreteret, at alle Schweitzer Regimenterne i Spanien skulle afskediges.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
De nyeste Breve fra Cypern skildre denne Øes Forfatning med de mørkeste Farver. Regieringen havde afskediget de Hielpetropper, hvilke den betiente sig af, for at undertrykke Oprøret og som beløb sig til 4000 Arabere og Albanesere; men uden at betale deres Sold og uden at skaffe dem bort, saa at disse raae Mennesker nu ødelægge Landet og begaae de største Udsvævelser. 16 Landsbyer vare ganske tomme for Mennesker; de ulykkelige Christne vanke omkring i Biergene og døe af Sult, da Tyrkerne have slæbt alle Levnetsmidler ind i Castellerne. Jngen tænker paa at dyrke Jorden og Veirliget er meget strængt. De Eropæiske Familier havde allerede beredet sig til at afreise endskiøndt Consulerne under hvis Beskyttelse de staae, have hidindtil staaet i en god Forstaaelse med den barbariske Regiering. Regieringen har i sin Forbittrelse ladet alle Skoler tillukke og har selv forbudt at Børnene maae ikke lære A. B. C. Den nye Ærkebiskop, som tilforn var Opvarteer i et Kloster, lader sig bruge af Tyrkerne til at undertrykke sine Troesforvante, hvorfor han er forhadt af dem, ligesom han var en Tyrk. Erindringen der om den fromme Ærkebiskop som blev myrdet af Tyrkerne, opfylder endnu alle Hierter med en inderlig Veemodighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Der meldes fra Genua, at den nye Kongelige Portugiske Gesandt var ankommen til Turin, men da Hs. Sardinske Majestæt nægtede ham Audience og at modtage en Afskrift af den Portugisiske Constitution, saa er Gesandten afreist, man formoder nu, at et fiendtligt Forhold vil finde Sted imellem Portugal og Sardinien. - Nogle overordentlige Troppebevægelser ere passerede i Piemont. - General Santa Rosa og flere af de flygtede Piemonkosere ere blevne arrestereda i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Kongen af Sardinien har tilladt Jesuiternes Jndførelse paa Øen af dette Navn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Ved Aabningen af Rettens Møder i Kilkenne i Jrland sagde Overdommeren, at hans Embeds Erfaring havde lært ham: at det som de offentlige Blade indeholde om de Grusomheder, som ere begaaede i Jrland, er kun et mat billede af det, som virkelig er passeret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Nyeste Post-Efterretninger. Den Preussiske Statstidende indeholder følgende: Journal des Debats, som udkommer i Paris har under 3die April leveret Udtoget af en foregiven Note, som Reis-Effendi skal have udstædet til den Østerrigske og Engelske Gesandt, hvilke opholde sig i Constantinopel. Denne Note have allerede flere Tydske Blade optaget og maatte holde sig saameget mere berettigede dertil, som Journal des De dats er et Blad, der er redigeret af almindeligt respecterede Mænd, og derfore nyder en ubetinget Tillid hos det store Publikum, som det besidder. Jmidlertid er dette heele Udtog ikke andet en Opfindelsen af et Handelshuus, som har været ligesaa sindrig som lykkelig i at anlægge og udføre denne Plan. Dette Handelshuus eneste Formaal var i nogle Dage at bringe Coursen ned paa Statspapirerne for at opkiøbe i denne Mellemtid, og at benytte Coursens Stigen som nødvendig maatte følge: derpaa, naar Publicum blev underrettet om at denne Note var falsk. Derfore blev ogsaa Journal des Debats valgt dertil; thi dersom disse Efterretninger havde staaet i nogle andre Franske Blade saa vilde de ikke have frembragt nogen betydelig Virkning, paa Coursen. Forresten har denne Notefabrikant idet mindste i det første Øieblik, blendet selv mange, som vare mere indviede i de politiske Forhold, fordi han havde med megen Snildhed vidst at indflette i sit Makværk, nogle Brudstykker af en tidligere ægte Note af 2den December 1821, som Porten havde udstædet og hvorom der endnu ikke er bleven meddeelt Publikum nogen Kundskab; men dette Blendværk maatte snart forsvinde saasnart man kom til det Sted i Noten, hvori Divanet skulde have erklæret, at det ikke vilde rømme Moldau og Vallachiet, og at det ikke i Fremtiden vilde udvælge Hospodarer af Grækerne, en Erklæring, som til dette Øieblik endnu ikke er afgiven, og som nødvendig maatte have en Krigerklæring til Følge. Dette have Redacteurerne af Journal des Debats indseet saa godt, at de i de sildigere Blade; da de endnu bestandig troe paa denne Notes Ægthed, tale om at alle Underhandlinger ere afbrudte i Constantinopel. Redactionen af den Preussiske Statstidende kunde deraf erkiende, at denne Note maatte være et Makværk af en Bedrager (og hvorfor den nu bestemt kan erklære den, at Efterretningen omen saa vigtig Begivenhed maatte dog først kommetil Berlin forinden den kunde komme til Journal des Debats. (Man har ved denne Erklæring kun at giøre to Bemærkninger: først hvorfor bliver en saadan Opdigtelse ikke strax officielt giendreven i det Land, hvor den udkommer, især da den har saa stor en Jndflydelse paa saamanges timelige Velfærd, og for det andet hvorfor bliver ikke Ovdigteren af et saadant Falsum eftersporet og straffet som enhver anden Bedrager, der paa en ulovlig Maade søger at tilvende sig sin Næstes Eiendom?)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Efterat have læst den Preussiske Statstidendes Erklæring er det hele Europæiske Publikum, som det havde faaet et Slag paa Øret, og al politisk Speculation kan gjerne lægge sig til at sove saalænge, indtil man enten opvaagnes af denne Søvn med den sørgelige Vished, at der skal blive en stor Krig paa Jorden; eller med den glædelige, at der ved de Christelige Magters forenede Bestræbelser, er sørget for Portens christelige Undersaatteres Sikkerhed og borgerlige Frihed (thi Redacteuren af dette Blad kan i det mindste ikke forandre sin Overbeviisning om, at de Christne i Tyrkiet ikke blive overladte til deres egen Skiæbne, imod at Porten blot giver et simpelt Løfte om at forunde dem Amnestie. Paa denne Forudsætning er det at hans Formodning om at det vil blive til Krig, har været og er bygget, hvortil kommer den Formodning han nærer, at det er Albestyrerens Villie at denne despotiske Tyrkiske Regiering nu skal undergaae, og at de skiønne Lande som den besidder, skulle gives tilbage igien til Culturen. Forresten afskyer han al Krig i og for sig selv, og betragter den kun som et nødvendigt Onde paa denne Klode). Jmidlertid maae man i et offentlig Blad dog omtale hvad der siges Udenlands om Politikens Tilstand. Saaledes hedder det i Franske Blade: at der er ingen Tvivl paa, at det vil komme til Krig imellem Russerne og Tyrkerne, saasnart Aarstiden vil tillade det; det vil sige i Enden af April eller i Begyndelsen af Mai, (det har Moniteuren altid sagt. – Fra Wien skrives, at de uroelige Rygter om det uventede Udfald som Underhandlingerne i Tyrkiet have faaet, vedvarer; og at disse Rygter blive ikke offentligen giendrevne; at alt Haab om Fred er vel endnu ikke forbi, da man endnu venter paa en Coureer fra Constantinopel, for at kunne med Bestemthed yttre sig om Forholdene med Porten. Publicum er i Wien i den største Uvished om denne Gienstand. J det Franske Blad Constitutionel af 13de April, hedder det: at siden Divanets Beslutning er bleven bekiendtgjort i Wien, saa synes Fortroligheden at tiltage imellem de Østerrigske og Russiske Ministre. Altsaa ere 10 Dage hengaaede i Paris, uden at den Franske Regiering har ladet den Notes Ægthed, som er bleven indrykket i Journal des Debats giendrive, uagtet den Franske Regiering har nyelig faaet Depescher fra sin Ambassadeur i Constantinopel, som melde: at Porten har ikke engang villet give efter for hans simple og billige Fordringer, saa at al officiel Forbindelse er bleven afbrudt saalænge indtil den af Frankerige forlangte Godtgiørelse bleven bevilget som Præliminairer. Man maae derfor tilstaae, at der ligger noget aldeles gaadefuldt i den Preusiske Statstidendes Erklæring).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Rygtet siger, at Østerrig ruster sig stærkt, og at General Kienmeyer skal faae Overcommandoen over den Armee, som det vil opstille paa Grændsen af Tyrkiet. – Rygtet siger, at den Østerrigske Armee, som staaer i Overitalien, skal begive sig til Dalmatien, og trække en Cordon paa den Tyrkiske Grændse, og at General Frimont skal rømme Kongeriget Neapel, og igien med sin Armee besætte det Lombardiske Venetianske Kongerige. Rygtet siger, at en dobbelt Krig ligesom i 1788 forestaaer Tyrkerne nemlig baade fra Østerrig og Rusland, at den 15de April vil blive af en stor diplomatisk Vigtighed, og at den 30te April vil der foregaae en uventet Troppebevægelse. – Rygtet siger, at Tyrkerne forstærke sig stærkt i Moldan, at General Witgenstein trækker alle fine Stridskræfter sammen, at den 2den Armee nærmer sig til Bessarabien for at understøtte ham, at blot Reserven af den anden Armee skal rykke ind i Leiren ved Winicza, at det Sabaniefske Corps forbliver i Bessarabien, at det Lithauiske Corps og den Polske Armee skulle iagttage den anden Armees Bevægelser; men at alt skal blive i sin Stilling indtil Keiseren ankommer. - Rygtet siger, at den Egyptiske Armee er landet paa Candia, og at Grækerne have taget Flugten til Biergene. - Rygtet siger baade at den Tyrkiske Flaade er bleven ødelagt, saa at der ere kun blevne 6 Skibe tilbage, og tillige at den har sat sine Tropper iland, og er roeligt og ubeskadiget afseilet fra Morea. – Rygtet siger endelig at Ali Pascha skal endnu leve, og have taget Flugten til Den Minorca, og at Tyrkerne skulle have taget feil og faaet et andet Hoved istedet for hans Det vil da gaae dermed som med Divanets Note, at man har stillet den Urette frem til Skue for Publicum. Det maae blive et drøit politisk Barn, som der er i Begreb med at fødes, siden Fødselen, staaer saalænge paa, og man har saa ondt ved at faae det for Dagens Lys. Det er lykkedes General Lopez Banos uden Vanskelighed at afvæbne Borgermilitsen i Pampelona. Han fik befaling dertil den 2den April og holdt den hemmelig; men lod om Midnat 600 Mand fra Regimenterne Sevilla og Keiser Alexander rykke stille ind af en Port paa Castellet og Jndvaanerne bleve forbausede, da de Kl. 3 om Morgenen saae dette nye Corps opstillet paa Gaderne. Generalen lod nu Stadsraadet sammenkalde og forelagte dette de Cortes Decret, som inden 48 Timer skulde bringes i Udøvelse, endnu samme Dag nedlagde 200 Mand deres Vaaben og den 4de havde næsten den øvrige hele Milits gjort det samme. Generalen vedbliver at tage de strengeste Forholdsregler og man troer, at nogle Arrestationer ville paa følge, flere constitutionelsindede Familier havde forladt Staden; men ere igien vendte tilbage til den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Da Uroelighederne i Pampelona for kort Tid siden bleve omtalte i de Cortes Forsamling, saa sagde Hr. Munarize ikke blot i Pampelona men i heele Riget hersker en Modsættelses=Aand; den Despotisme, som har varet saalænge, har fløvet Spaniernes Siæle. Constitutionen er fortreffelig; men den vil ligesom Olietræer sildig frembringe sine Frugter, og ingen Kanoner og Schafotter; men en blid Overtalelse kan allene bane Veien eil alle Spaniers Hierter. Denne Hr. Munariz erklærede sig i Kongressen imod at Borgerne i Pampelona skulde afvæbnes; hvilket imidlertid er skeet. Til at vedligeholde den misfornøiede Aand iblandt det Spanske Folk bidrager vist ogsaa meget Klosternes Ophævelse. Thi af 1928 Klostere, ere ifølge Loven af 25de October 1055 ophævede og af 20,757 Ordens Geistlige er 4447 seculariserede. – Man fortæller, at i Clubben Laurenziniskal nyelig en Personhave tilladt sig at sige: at man ikke kan vente nogen Gienfødelse af den Spanske Nation saalænge Hovedet for Contrarevolutionen lever. – J de Cortes Forsamling udmærket sig Hr. Augustin Arguelles ved sine Talegaver og ved sit Maade. hold; han søger i Modsætning mod sin Broder at danne et moderat Parti i Kongressen; hvilket ogsaa synes at lykkes ham, saaledes har han nyeligt forhindret, at Ministerne bleve kaldede frem for Skrankerne, hvilket hans Broder havde foreslaget for at meddeele Forklaring om Uroelighederne i Pampelona og Valencia; han sagde ved denne Leilighed af han vilde bede Kongressen at betænke, at man maatte vogte sig for at faae Udseendet af at behandle ethvert Ministerium fiendtligt, blot fordi det var et Ministerium, og bragte fleere Epocher af de ældre og nyere Revolutioner i Erindring, til en Advarsel om, at man ikke skulde styrte sig ind paa denne farlige Bane; hans Tale giorde et stort Jndtryk- Da General Riegos Forsæde i Kongressen havde Ende ved Udgangen af Marts Maaned, saa er hans Ven Admiral Cayt Valdet bleven udnævnet til Kongressens Præsident i hans Sted. – De Cortes have sat den forrige Krigsminister Salvador under Anklage, derimod er General Morillo bleven frietaget derfor, Forresten ere de Spanske Statspapirer stegne betydelig, ifølge den Financeplan som de Cortes have antaget. Man vil vide i Spunien over Lissabon, at Brasilien har erklæret sig for uafhængig og proclameret Kronprinsen til Konge. Præsidenten for de foreenede Steder har tilsendt Kongressen et Forslag, hvori han har foreslaget at erkiende de Spanske Coloniers Uafhængighed. – Den Columbiske Vicepræsident Zeg har tilsendt de Europæiske Hoffer en Note, hvori han erklærer, at hans Regiering vil med Hensyn til Handelen tage Forholdsregter modde Stater, som ikke ville erkiende Republiken. Man har faaet ganske nye Efterretninger fra Lima, alt var der roeligt, General St. Martin var bleven frisk. Den Spanske Genera la Serna opholdt sig endnu i Biergene, men havde kun 2000 Mand hos sig, da Resten var deserteret. Man blokerede og truede med at angribe de faae Havne Spanierne endnu havde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Kiøbenhavns Torvepriser, den 19de April. Rug, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Tdn. 5 Rbdlr. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grons. Flesk, Lpd. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
AVERTISSEMENTS. Den 18de d. M. har det behaget den Alvise, efter 15 Dages Sygeleie, og 34 Aars lykkelige Ægteskab, at bortkalde min inderlig elskede Mand, Snedkermester P. J. Korfitsen, i en Alder af 62 Aar, efterladende sig 8 Børn, deels forførgede og deels uforsørgede; hvilket bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. De som kiendte denne Ædle vil vist tage Andeel i min billige Sorg. Slagelse den 22de April 1822. Karoline Korfitsen, fød Laicht. Udi Hr. Kammerjunker I. A. v. Castenschjold paa Lille Antvorskov, hans Opbudsboe, vorder en Skiftesamling afholdet paa Slagelse Raadstue Tirsdagen den 30te denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved de i dette Boeindmeldte Fordringer ville blive giennemgaaede og Boet derefter vorde optaget til Slutning, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 19de April 1822. Gude Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Udi Stervboet efter afgangne Maren Hansdatter, Møller Jens Nielsen Widts Hustrue af Mariendalsmølle ved Slagelse, vorder en Skiftesamling afholdet paa Slagelse. Raadstue Løverdagen den 27de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, ved hvilken der vil blive at tage Bestemmelse om de, ved den afholdne 3die Auction over Boets faste Eiendomme skeete Bud, bør approberes eller ikke. Hvilket herved bekiendtgiøres med Tilføiende: at de Udeblivende vil ansees samtykkende i hvad der ved Samlingen besluttes. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 18de April 1822. Gude. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Ved Proclama, som er læst inden Holsteinborg Grevskabs Birketingsret den 12te April, og ved den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret den 15de, næstefter, ere alle De, som formene sig at have Fordringer i Gaardfæster og Hørbereder Johan Møllers i Bisserup Bye, under Grevskabet Holsteinborg, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, for mig Undertegnede som Skifte forvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. L Rude pr. Corsøer den 16de April 1822. Klumer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Udi Gaardfæster og Hørbereder Johan Møllers i Bisserup, under Grevskabet Holsteinborg, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, bliver Fredagen den 10de Mai, om Eftermiddagen Kl. 2, foretaget en Skiftesamling paa Grevskabets Birketingshuus ved Rude; hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Boets Creditorer. Rude den 17de April 1822. Klumer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Udi Forpagter Jensen paa Snedinge, under Grevskabet Holsteinborg, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, bliver Mandagen den 13de Mai om Formiddagen Kl. 10 foretaget en Skiftesamling, paa Grevskabets Birketingshuus ved Rude, og anmodes samtlige Boets Creditorer, denne Dag at møde eller møde lade, da Ting af Vigtighed, dette Boe betreffende, bliver at afhandle, og anseees de Udeblivende at samtykke i hvad de Mødende maatte beslutte; hvilket alt herved bekiendtgiøres. Rude den 17de April 1822. Klimer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Mandagen den 29de April førstkommende og følgende Dage bliver i afgangne Geheimeconferentsraad v. Urnes Stervboes Gaard i Sorøe, afholdt offentlig Auction over dette Boes tildeels betydelige Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv, Linned, Gangklæder, Sengeklæder, Meubler og Trævare, Kiøkkentøi af Jern, Kobber, Messing, Tin og Træekar, Glas, Porcellain, saa og endeel Bøger, 2 Vogne, 3 Køer, 4 Faar med Lam m.v. Trykte Cataloger ere nogle Dage forinden Auctionen at erholde paa Byfoged Contoirerne i Ringsted, Slagelse og Sorøe, hvilket herved bekiendtgiøres med Tilføiende, at Auctionen tager sin Begyndelse hver Dags Formiddag Kl. 10 præcise. Sorøe den 17de April 1822. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Jfølge Begiering af Jnspekteur Lindbach paa Søeberg gaard ved Sorøe, afholdes offentlig Auction sammesteds, førstkommende Fredag den 26de April dette Aar om Formiddagen Klokken 10 præcise, over endeel Heste, Køer, Sviin, Smaaekreaturer, Vogne, Plove, Harver, en Calesche stoel, nogle fine Jagtbøsser, en Guitar, Sengeklæder, Meubler og Træevare, Kiøkkentøi, 2de engelske Sadler med Tilbehør, et pletteret engelsk Seletøi til 2de Heste, og flere gode Sager, over hvilket alt trykte Cataloger nogle Dage forinden Auctionen kunne erholdes, saavel hos Sælgeren Jnspekteur Lindbach paa Søeberg gaard ved Sorøe, som paa Undertegnedes Contoir. Sorøe, den 16de April 1822. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Fredagen den 26de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 præcise, agter Eieren af Søberggaarden ved Sorøe, Jnspekteur Lindbach, ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Stedet, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, at bortsælge bemeldte Søberggaard med underliggende fire Parceller, der i alt staaer for Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., og hvilke Parceller deels vil Glive opraabte samlede, deels separate. Paa Hovedparcellen er opført en Stuelængde, indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, en Staldbygning, Bryghuus, Qvæghuus, 2 Ladebygninger og Vognremisse, og hører endvidere hertil en ikke ubetydelig Hauge. Til Gaarden hører tre dobbelte Huuse, hvoraf svares aarlig 700 Arbeidsdage. Eiendommen er forsikkret i den almindelige Brandkasse for 5,510 Rbdlr. Sølv, og Conditionerne hvorefter samme afhændes, findes til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Capitain Benzen paa Vestergade No. 14, paa Postgaarden i Ringsted, hos Eieren paa Søberggaarden samt paa Undertegnedes Contoir. Sorøe, den 16de April 1822. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Fredagen den 26de April Lyngbyegaard. bliver paa Hovedgaarden. Lyngbyegaard, beliggende imellem Slagelse og Skielskiør, formedelst Forpagtnings Fratrædelse, ved Auction bortsolgt: endeel Effecter, bestaaende af: Sølv, Kobber, Porcellain, Glas, endeel Mahogni= og andre Møbler, Speile, og andet Indhaveboe, Kiøkkentøi, fine og simplere Sengeklæder, Dækketøi og andet Linned, Senge, Meierie- og Brygger=Redskaber, nogle og tyve Heste, hvoriblandt en i No. staaende ung Landseneerhest, endeel Ungevæg, endeel meget fede og store Sviin, Ungsviin og Grissesøer, Reise-, Arbeids og Post Vogne, danske og engelske Plouge, Extirpatorer, en Jernvandfureploug, Jernharver, Træeharver, Brakharver, med flere Gaards- og Avlings=Redskaber, samt en stor Deel Læderseletøi Stavtøi o. s. v. Auctionen begynder præcise Klokken 9 om Formiddagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
J Middagsstunden, vil Heste, Kreature og Vogne blive solgte. Blandt Conditionerne, som bekiendtgiøres paa Auctionsstædet, er den at bekiendte vederhæftige Kiøbere gives Credit til førstkommende Michelsdag. Onsdagen den 24de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9 præcise bliver paa Snedingegaard ifølge Reqvisition fra Skifteretten i Forpagter Jensens Opbudsboe foretaget offentlig Auction over de bemeldte Boe paa Snedinge tilhørende Efferter, bestaaende af 12 Arbeidsheste, 5 Køer, 4 jernbeslagne Vogne, Plove, Harver, Kakkelovne, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi, Meierie=Redskaber, endeel Arbeids Seletøier m.v., efter de Conditioner der paa Auctionsstedet ville vorde bekiendtgjorte. Fortegnelser over det som sælges ere til Eftersyn hos Hr. Birkeskriver Klumer i Rude ved Holsteinborg og paa Undertegnedes Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskøre den 15de April 1822. Johnsson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-23
Mandagen den 29de April førstkommenFiskerie. de, om Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, som afholdes i Tadse Mølle, opraabt til Bortforpagtning paa 3 Aar, fra 1ste Mai 1822 af at regne, Fiskerierne i Tiustrup Søe, Bavelse Søe og det Stykke af Nestved Aaeløb, som gaaer fra Stridsmøllehuus til Holløse Mølle, alt, forsaavidt samme er Hr. Etatsraad Auctions de Neergaard, som Grund Eier, tilhørende. Conditionerne ville paa Auctionsstædet blive bekiendtgjorte. Hindholm den 20de April 1822. Boss.