JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Fra Veile skrives. Nytaar begyndte her med endeel beklagelige Hændelser: En Skomager er kommet under Tiltale som mistænkt for at have qvalt sin Kone, en Karl, der havde indlogeret sig paa et Værtshuus, skal selv have berøvet sig Livet; hos en Kjøbmand var der ved Uforsigtighed udbrudt en Jldebrand, som dog itide blev dæmpet. Og lægger man nu hertil, – hvad dog var mindre forligt - Gadedrengenes lidt for vidt drevne Kaadhed Nytaarsaften, saa kunne ogsaa vi med Føie beklage os over Mariboeske Elendigheder. - Skibsbygmester Gylding, hvis Jagt, Fortuna, nylig løb af Stabelen, har solgt den i seilbar Stand for 4800 Rbd. r. S. til Hr. Capt. Bay fra Fredericia. - Til Toldinspecteur her i Byen er allernaadigst udnævnt Capt. i Søetaten og Krydsinspecteur Schultz. (Veile Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Fra Ditmarsken (i det Holsteenske) klages over at en katholsk Kjøbmand har maattet, førend han blev viet til en protestantisk Pige, forpligte sig til at lade alle sine maaskee Børn opdrage i den katholske Religion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Af Ribe Avis sees, at flere Veie omkring den nævnte Bye ere blevne ufarbare ved den sidste Stormflod, samt at en Deel Skibstømmer er blevet bortført af Vandet. Den af Vandet – siger den nævnte Tidende – i Forening med en heel Deel Jis anrettede Ødelæggelse er skrækkelig at see. Murene i de fleste Udhuse til Bygningerne paa den vestre Side af Nørreportsgaden ere for en stor Deel nedrevne, og Brændsel, Dørre og Laager ligge adspredte i Gaardene; et Farverie og et Brændeviinsbrænderi er næsten aldeles forstyrret; Yder møllen har lidt saa meget, at den neppe vil kunne bringes i Stand saa snart; en Deel Handelsvarer, ere fordærvede; i Husene i Nørreportsgade, maaskee paa faa Undtagelser nær, og paa Skibbroen, samt i flere Huse paa Byens Sydside gik Vandet ind i Værelserne; Rækværkerne af 2 af Broerne i Byen ere bortrevne; et Fartøi er ført op paa Agerlandet en Fjerdingvei norden for Byen og et andet ligger, som det synes, med kappet Mast paa Engene vesten for Byen - dog al den Skade, som denne Naturbegivenhed blot her har anrettet, kan ligesaalidt nævnes som beregnes. Endnu kunde maaskee tilføies, at Barometret fra den 7de til 9de d. stod under Skalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
J Thisted Egnen har Oversvømmelsen af Hav og Fjord og Stormen Natten mellem 7de og 3de dennes ligeledes anrettet megen Skade. Flere Steder i Hassing og Refs Herreder vare satte under Vand, og Beboerne maatte flygte fra Husene, for det indtrængende Vand. En gammel Kone og en Karl med Heste og Vogn, fandt deres Død i Bølgerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
En lille Øe i Fjorden har Vandet deelt i 2 Dele, og borttaget 6 Huse, oppe i Fjorden seer man endog hist og her svømmende Dørre, Vinduer, Borde, Væve a. saaat Ødelæggelsen desværre vel er mere udbredt end man endnu kjender til. J Nykjøbing paa Morsøe ere 140 Mennesker huusvilde. En heel Gade er saa at sige styrtet sammen. Fonstager, Kasser, Kister, Klæder og Brød faldt i Fjorden og meget drev vær, men til Lykke er intet Menneske omkommet derved. Hjertegribende er det at see, hedder det i Beretningen, de arme Mennesker vade i Vand til Armene for at bjerge deres fattige Levninger. Vore raske Søegutter godtgjorde her Sandheden af det gode Skudsmaal, der er fælleds for alle de danske Søemænd, uden Hensyn til Faren, eller forknyt af Kulde og Storm, arbeidede de Nat og Dag for at hjelpe deres trængende Næste; først naar Naturen krævede sin Ret, og Kraften forlod En og Anden, toge de en kort Tids Hvile. Efter en løs Calcul har Vandet staaet 6 til 8 Fod over Middelstandpunctet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Apenrade Ugeblad, som atter nyligen er lagt under Beslag, har i omtrent i halvandet Aar fristet samme Skjæbne 26 Gange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Nykjøbing. Asylet her i Byen, som aabnedes den 6te Junii f. A. med et Antal af 7 Børn, tæller nu 12 Drenge fra 5 1/2 til 2 1/2 Aar, og 15. Piger fra 6 til 2 Aar, ialt 27 Børn. Jberegnet 5 Udgaaede, har Asylet i den forløbne Tid optaget i det Hele 32 Børn. Forsaavidt Alderen tillader det, undervises i Læsning, Skrivning, Strikning og Syening. Ved den værdige Asyl-Bestyrerindes Md. Krestensens Bestræbelse er det med disse Børn bragt saa vidt, at 6 Drenge og 3 Piger skrive Bogstaver, Piger og 6 Drenge stave paa Tabeller, hvoraf 2 begynde at læse indenad. 10 Piger og 5 Drenge strikke. J Tidsrummet fra 6 Juni til Udgangen af Aaret 1838, har Jndtægten udgjort 332 Rbd. 5 Mk. 12 s. hvoraf aarlige Bidrag fra Byens Jndvaanere 254 Rbd. 2 Mk. 12 s., og Gaver eenGang for Alle 78 Rbd. 3 Mk. Udgivterne have derimod beløbet sig til 293 Rbd. 1 Mk. 4 s., hvoraf omtrent 160 Rbd. ere medgaaede til Anskaffelse af Jnventarium m.m. At denne Indretning, i den korte Tid den har bestaaet, allerede tilstrækkeligen har godtgjort, at den opfylder Hensigten hvori den ved ædelmodige Borgeres forenede Kræfter er grundlagt, derom vidner Børnenes kjendelige Fremskridt saavel i aandelig som i legemlig Henseende, og at den Mistillid, som saa jevnligen ledsager nye Jndretninger, er forsvunden blandt den Klasse af Samfundet, forhvem den nærmest er stiftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Blandet. Gadefeier-Corpset i Paris er organiseret paa en militair Fod, hver Maaned lader man det passere Revue, og hver Morgen i Parademarsch desilere forbi Raadhuuset. Dets Organisation har det Eiendommelige, at ogsaa Fruentimmer optages deri. Enøiede, Halte, Pukkelryggede, kort sagt: Folk med enhver physisk Lidelse befinde sig deriblandt kun ingen Eenarmede, thi for at blive Gadefeier, maa man nødvendigviis besidde to fuldstændige Arme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
En simpel Smedesvend i Hannover, ved Navn Gieselmann, skal have gjort tre for Artilleriet vigtige Opfindelser. Han har nemlig construeret en Maskine som i 5 Minuter støber 800 Kugler, en Kanonlaas som beskytter Fænghullet for Fugtighed og smeddet den første 6 Pundings=Kanon, hvilket sidste ofte er forsøgt, men hidtil stedse mislykkedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
J Stade er nylig skeet en sørgelig Begivenhed. Man havde i en Have fundet en gammel Bombe, som formodentlig havde ligget der siden 1813. Men den havde været fyldt endnu, og sprang istykker med en forfærdelig Explosion, hvorved Smedden mistede begge sine Been, og flere Andre kom til Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Skibsefterretninger. Juledagsmorgen traf det engelske Damskib Royal William 8 Mile S. for Flambro Head en Baad som istedetfor Seil førte to uldne Dækkener, og hvori befandt sig hele Besætningen, 12 Mand, af det fra Hamborg til London bestemte Skib "Thetis, der var stødt paa og sjunket saa pludseligt, at Besætningen neppe fik Tid til at redde deres Liv i Baaden, hvori de i 50 Timer havde været givne til Priis for de rasende Elementer, og vare næsten halvdøde da de bleve frelste. Paa Vraget af et andet Skib havde man seet 8 Mand hænge i Vandterne, og To af dem styrte sig i Søen, men formedelst den høie Søgang havde det været umuligt at komme dem til Hjelp. Vraget forsvandt ved Nattens Frembrud. – Galeasen Edvard, Capt. Hans Nielsen Saabye, fra Kjøbenhavn til Guernsey, er den 2den dennes ved Øen Vieland aldeles forliist. Baade Ladning og Mandskab ere tilsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Ved Tallotteriets 1347de Trækning i Altona udkom: Gjennemsnit af Nykjøbings Torvepriser. i Ugen fra den 12te til den 19de Jan. 1839. Hvede 9 Rbd. 3 Mk., Rug 30 Mk., Byg 24 Mk., Havre 15 Mk., hvide Erter 30 Mk., graa ditto 24 Mk. Alt pr. Tønde. Reisende fra den 9de til den 16de Januar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten Dhrr. Jantzen, Thomsen, Martins og Glahn. Med Personposten: Studenterne F. og G. Colbjørnsen; Premier-Lieutenant v. Lind. Udenfor Posterne: Gjæstgiver Thomsen og Kone; Fru Friboe; Lieutenant Scheel, Kjøbmand Bendix. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten, Frøken Wichfeldt, Forvalter Holst; Dhrr. Andersen og Bendix. Udenfor Posterne: Mægler Holm; Gjæstgiver Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Bekjendtgjørelser. Bacant Skolelærer-Embede. Anden-Lærer-Embedet ved Rødbye Borgerskale samt den med samme forbundne Organist-Tjeneste, søges hos undertegnede Direction, og har følgende Jndtægter: 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura; 25 Tdr. Byg efter Cap. Tarten, fri Boelig med Hauge, 6 Favne Brænde, hvoraf Stolestuen, tillige opvarmes; 3 Tdr. Land Jord; Michaelis Løn 8 s. Sølv af hver Familie i Communen, omtrent 15 Rbd.; for afgiven Jord til Gymnastik Plads 5 Rbd.; af Organist-Tienesten i fast Løn 46 Rbd. 2 Mk.; til samme henlagt Michaelis Løn omtrent 15 Rbd., for Orgelet at spille ved Bryllupper og Barnedaab, samt at fungere som Bedemand – naar dette forlanges – anslaaes til omtrent 10 Rbd. Anden-Lærer holder Boelingen vedlige for sin egen Regning, samt underviser hele Borgerskolens Drenge Antal i Gymnastik uden særlig Godtgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Skole-Directionen for Lollands østre Provstie den 16de Jan. 1839. R. v. Jessen. Kofod=Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
En Seminarist, der til førstkommende Sancthansdag, kan vente at blive dimitteret fra det kongelige Skolelærer, seminarium paa Jonstrup, med bedste Karakteer, og som foruden i de almindelige Skolefag, kan paatage sig at give Begyndere Underviisning i Tydsk, Tegning og Sang, og tillige, om det skulde forlanges, kan forestaae Orgelspilönsker sig til denne Tid Ansættelse, enten som Huus- eller Hjælpe-Lærer, et Sted her i Stiftet. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig en ten til Hr. Pastor Fog i Stubbekjøbing, eller til Hr. Skolelærer Hvalse eller Procurator Tidemand i Nykjöbing, der saavel kunne forevise Attest fra hans Foresatte, om hans Kundskaber og sædelige Forhold, som træffe de fornødne Bestemmelser med Hensyn til Lønnen e. t. c. Tilbud af nogle ganske nye, meget indbringende Erhvervegrene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Da den nærværende Tid, overalt, kalder saa mange nye Fabriker og Foretagender til Live, hvis Grundlæggelse tildeels udfordrer betydelige Capitaler og kun sikkrer Entrepreneurerne maadelig Fordeel, bliver herved gjort opmærksom paa nogle Fortjenstkilder, hvis Benyttelse ikke udfordrer store Midler og selv ved indtræffende Concurrence paa eet Sted, dog lover en betydelig Kilde til Erhverv. Der bliver herved hentydet paa Frembringelsen af nogle Produkter, som kunne frembringes paafaldende billige og overalt, selv i de mindste Steder, fortjener at anbefales, navnlig ogsaa ved Bygning, som Nødvendighed til store Hensigter. Besidderen af disse Videnskaber, hvis Forhold ikke tillade ham at gjøre disse sine nye Opfindelser tilfredsstillende frugtbringende ved sine egne Forretninger, har besluttet at meddele Reflecterende sin Fremgangsmaade, imod et passende Honorax. Et Fond af circa 400 til 800 Specier er tilstrækkeligt til at udføre Forretninger af benævnte Slags og Reflecterende vil ved at henvende sig i frankeerte Breve i det tydske Sprog til Hr. F. C. Bach i Hamborg kunne vente nærmere Underretning Paa Hans Majestæt Kongens höie Fødselsdag, den 28de dennes, afholdes Bal paa Gjæstgivergaarden i Saxkjöbing, hvortil Lysthavende indbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
For en ordentlig og ædruelig Karl er til første Mai dette Aar en Condition ledig, naar Vedkommende henvender sig til Gjæstgiver Thomsen her Nykjøbing. Nykjøbing. Ræve, Odder og Maarskind betales med høieste Priser hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Skov-Auction. Tirsdagen den 5te Februar dette Aar og Formiddagen Kl. 10, bliver i Hannov Skov ved offentlig Auction bortsolgt et Partie Naaletræes Udhugning tjenlige til Sparrer, Lægter, med mere og et Parti Birke-Udhugst samt Gjærdsel og Egetoppe med mere. Mødestedet er ved Lidstrup Led i Hanenov Skov. Falsters Birk den 18de Januar 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Skov-Auction. Løverdagen den 26de Januar bliver ved Auction bortsolgt, endeel Bøgetræer paa Roden paa Haulykkegaards Marker, tjenlige til Gavntræe. Auctionen begynder Kl. 10 ved Haulykkegaard. Knuthenborg den 16de Jan. 1839. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Alle og Enhver som formene sig at have Noget at fordre efter det i Breininge Bye og Sogn, under Bremersvoldt Gods paa Lolland, ved Døden afgangne Fruentimmer Anne Dorthe Svendsdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bremersvold den 9de Januar 1839. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-20
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Hans Larsens Enke, Maren Knudsdatter i Kraarup og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre Districts Skifteret, Eremitagen den 16de Januar 1839. Trap. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Lollands, Falsters Stifts Tidende. No. 9. Tirsdagen den 2 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Udenlandske Nyheder. England. J det udenlandske Departement hersker for Tiden en ualmindelig Virksomhed, og Coureervexlen er meget hyppig. Angaaende Belgien beroliger man sig ved Lord Palmerstons Forsikkring, at Belgierne ville lempe sig efter Omstændighederne, og ikke begaae et uoverlagt Skridt. Med Grev Moles Holdning, og den Duelighed hvormed han forfægter sin Sag i Deputeret Kammeret er Lorden meget tilfreds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Frankrig. I Deputeret Kammerets Møde den 11te dennes endtes Discussionerne over Adresse Udkastet betreffende Belgien, til Fordeel for Ministeriet, men kuns med en relativ Majoritet af 4 St. Journ, des Debats anseer det allerede for en vigtig Seir i denne, for Cabinettet betænkeligste Sag, at Kammeret har udtrykt sig med Tillid istedetfor med Mistillid. Jkke desto mindre tvivler man mere og meere om, at Ministeriet vil holde sig, og Børsen, syntes mere tilbøielig til at falde. UnderDiscussionerne bebreidede Thiers Regjeringen, at den ikke tog en afgjørende Beslutning med Hensyn til Belgien. Føler den sig ikke stærk nok - sagde han blandt Andet – til at beskytte Belgien, maa den ikke lade det troe, at det vil skee. Det er Cabinettets Skyld, naar de stridende Partier nu staae slagfærdige lige over for hinanden, maaskee uden Mulighed i at en Tredie intervenerer. Det har styrtet sig i en stor Fare hvis Udfald jeg ikke kan forudsige. At hjelpe Belgien er farligt, at overlade det til Fortvivlelse, ligeledes. Kammeret maa følgeligen ikke binde Hænderne paa sig selv. Discussionen tilkommer det endnu ikke; man fordrer hverken Penge eller Krigsfolk af det. Her handles ikke og Belgien eller Holland, derfor forkaste vi Ordet tillidsfuld og Amendementet. Tydskland. Fra Osnabrück skrives, at Efterretningen om at Forbundsforsamlingen vil tage en Beslutning i de hannoveranske Anliggender ved dens næste Sammenkomst, saafremt Forfatningen af 1819 ikke forinden er traadt i anerkjendt Virksomhed, ikke alene bekræfter sig, men at endog et meget stort tydsk Hof ønsker Sagens Afgjørelse. Efter Forlydende er fra Osnabrück afsendt en Nytaars Lykønsknings Adresse til Kongen, som kun tæller 135 Underskrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Den hollandsk-belgiske Grændse. Fra 12 dennes har man Efterretninger og store Troppebevægelser mod Grændsen, saavel i den hollandske som i den belgiske Armee. J den belgiske Leir treffes alle Forsvars-Anstalter mod et Angreb, Artilleriet staaer forspændt og opsadlet, Rytteriet er afgaaet til Grændsen og Jnfanteriet staaer slagfærdigt. Jfølge den hollandske Armees Bevægelse har General Magnar befæstet sit Hovedqvarteer i Beverloo, og den anden og 3die Bataillon af det 3die Jægerregiment ere allerede afmarscherede fra Diest og Hasselt til Leiren. En hollandsk Bataillon skal endog have foretaget sig en natlig Recognoscering ind paa det belgiske Gebet en halv Miil fra Leiren, hvorpaa General Brigs rykkede frem med Cavalleriet og det ridende Artillerie. General Daine. har forlangt og erholdt Forstærkning til Løven og Thienen, og det i Brüssel liggende Guide-Regiment og et Batterie har erholdt Ordre til hvert Øieblik at holde sig færdig til Afmarsch. Paa Brüsseler Børsen, herskede stor Uro paa Grund af Rygterne om Skjærmydsler mellem Hollænderne og Belgierne, men paalideligere Efterretninger herom manglede endnu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Belgien. Dhrr. d'Ansemberg og Metz melde fra Paris, at Regjeringen ikke vil indlade sig paa en militair Demonstration for Belgien, ligesom og at den vil modsætte sig Oprettelsen af franske Fricorps ved Grændsen, men at Frankrig meget mere vil understøtte Forhalingen af Conferentserne og Forslaget om en Penge-Erstatning for Limburg og Luxemburg. Ogsaa England vil tiltræde dette Forslag, efter Hr. v. Gerlachs Meddelelse fra London. Jøvrigt forbereder man sig til at feire Hr. Grev v. d'Ansembergs Tilbagekomst paa en glimrende Maade, og Antallet af dem, der have tegnet sig til Deeltagelse i Festen, beløber sig allerede til 10,000. Efter Hr. Grev de Merodes Audients hos Ludvig Philip, skal han ikke være i mindste Tvivl om Kongens gunstige Sindelag for Belgien, men Kongen skal dog have yttret for ham, at man maatte afvente Kamrenes Deliberationer forinden man bestemt erklærede sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
J den tilsyneladende Uvished hvori Belgien befinder sig, fortsættes imidlertid Rustningerne, og dagligen danne sig Committeer til Landets Forsvar moden fjendtlig Jnvasion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Spanien. Opløsningen af det munagorriske Corps stadfæster sig. Narvae er, for at undgaae den ham truende Straf, flygtet til Gibraltar og motiverer dette Skridt i et Brev til hans Ven Saavedra, ved hans Fjenders, navnlig Esparteros og Cleonards Efterstræbelser. Tschercassien. Russerne sammentrække betydelige Stridskræfter til et Vinterfeldtog, forikke at udsætte Soldaterne for de Sygdomme hvoraf de om Sommeren have været hjemsøgte. Tscherkesserne have tilbageviist ethvert Forslag til en fredelig Nærmelse, og foretrække Sagens Afgjørelse ved Vaabenmagt. Til den Ende har enhver Tscherkesser, som kan bære Vaaben, maattet edeligen forpligte sig til, heller at døe end at overgive sig. Store Forberedelser træffes paa begge Sider, og uagtet den slette Aarstid, krydse flere russiske Krigsskibe ved Kysterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Fædrelandet. De jydske Aviser bringe fremdeles Efterretninger og de skrækkelige Ødelæggelser som de sidste Storme og Oversvømmelser have afstedkommet. Et Øienvidne meddeler, at Nykjøbing By paa alle Kanter har været saaledes omspændt af Vand, at kundet Stykke af Adelgaden, der gaaer fra Forligelsescommissair Falsens til Kjøbmand Krogs var fri for Oversvømmelsen. Fra Falsens til KjøbmandEtterups havde derimod Vandet paa flere Steder naaet en saadan Høide, at det gik ind af Vinduer og Dørre, og man færgede sig frem i Gaderne med Baade, der bleve bundne ved Dørrene. En Deel fattige Jndvaanere ere indqvarterede paa Raadstuen, og i Kirken. Da Tilstanden i Tirsdags Morges blev saa betænkelig og farlig, at en stor Deel af Byens Jndvaanere maatte forlade deres Bolig og søge Redning, deels hos andre Venner og Bekjendtere, der dog ikke kunne yde dem den fornødne Huuslye, og deels i de omkringliggende Landsbyer, og Byen ikke havde Vogne nok til at bortføre dem, blev efter Politiemesterens Foranstaltning ringet med Stormklokken i 4 af de nærmest liggende Landsbyer, og Bønderne fik Ordre til med Heste og Vogn, at indfinde sig i Nykjøbing og modtage de ulykkelige huusvilde Mennesker. Hele Nykjøbing Havn staaer aldeles under Vand med Bolværker og Alt, og af enkelte ved Havnen liggende Huse seer man ikke andet end Taget. Saavel Landeveien, der gaaer fra Vilsund til Nykjøbing, som fra Nykjøbing til Sallingsund er upassabel for Vand. Veien gaaer nu til Nykjøbing over Woodstrup og Tøse, og de Reisende, der te ville til Sallingsund, maae lægge Veien over Landsbyen Freese. Løgstøer har ogsaa lidt betydeligt. Paa mange Steder ere Væggene indstyrtede og Søerne brøde med Voldsomhed igjennem og søndersloge Meubler og Huusgeraad. Mange Steder kunne ikke meere beboes for i Vinter, og enkelte ere reent bortskyllede. 2 Skibe (Toft og Breum) sank i Havnen med værdifulde Ladninger. J Hjarbek ere 5 Familier, bestaaende af henved 30 Mennesker blevne huusvilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
Eieren af Staarup Mølle maatte med sin Familie redde sig op i Mølleværket, hvorfra de kun med stor Vanskelighed ved Baade kunde frelses, medens Husene for en stor Deel bleve ødelagte. Flere Kreaturer omkom og Sæd og Fourage samt Jndbo bortdrev eller fordærvedes. Paa en Mølle i Salling omkom 40 Faar. Ved Nibekanten har især Fiskerleiet Klidtgaard lidt meget. 10 til 11 ulykkelige Familier ere der ved Vandfloden blevne huusvilde og hensatte i den yderste Elendighed. Strækninger af flere Byers Marker ere saaledes oversaaede med Sand at de i længere Tid ikke vil kunne afbenyttes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
J Lemmig steeg Vandet den 8de om Eftermiddagen Kl. 2 i en halv Time til en saadan Høide, at det stod 2 Alen op i alle Husene langs Fjorden, saa at hele Byen, paa Søndergade nær, var oversvømmet. 5 Steder, hvoriblandt Fattighuset, der ifjor kostede 1600 Rbd. at opbygge, ere omstyrtede, ligesom 6 andre Steder ere ubeboelige. De Fattige bleve med Nød reddede ud af Vinduerne, og 40 Vogne bleve tilsagte fra Landet, hvorpaa en stor Deel af Byens Beboere flygtede ud. Endnu den 9de stod Vandet næsten paa samme Høide. Det var et skrækkeligt Syn - hedder det i et Brev, hvoraf denne Beretning er taget – at see en Mængde Fruentimmer og Børn staae i Vand til Armene og skrige om Hjælp, og at see saamange nye Bygninger falde i Gruus." – Af et andet Brev erfares, at i Tørring, en Landsby lidt norden for Lemvig, ere 125 Mennesker huusvilde og 10 druknede. – Fra Harboer frygter man at høre det Værste. – J Struer, Ladeplads for Holstebro, ere flere Pakhuse bortrevne, hvoriblandt det store Compagnie=Huus, og ikke bedre kan det være gaaet Aae og Volstrup Møller, begge ved Liimfjorden, den første ved Skodborg, den anden i Hjerm Herred. (Ribe Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
I Anledning af Orla Lehmanns Artikel i Kjøbenhavnsposten, om det Thorvaldsenske Museum, hvori han blandt andet yttrer, at Sagens Venner under de nærværende Omstændigheder ikke uden den største Mistillid see Hr. Conferentsraad Collin i Spidsen for Committeen, at Discretion forbyder at gaae i Detaillen af den Maade, hvorpaa Hr. Collin hidtil har drevet Sagen, af den Maade, hvorpaa han navnligen i den seneste Tid har behandlet Sagen, - opfordrer Redacteuren af den Berlingske Tidende Hr. Orla Lehmann til nærmere at erklære sig om, hvorpaa denne Beskyldning grunder sig, som saa let kunde skade Sagen selv, og tilføier, at ængstelig Discresion kan dog ikke afholde Forfatteren fra at give en saadan Oplysning, da Discretionen allerede er hævet derved at Forf. er kommen til Kundskab om Detaillen af Forhandlingerne og hvad der ellers er passeret i denne Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-22
En ganske mærkværdig Tyvssag er – ifølge Tillægsbladet til Viborg Samler - den 31te f. M. bleven paadømt i Landsoverretten. Den angik en Steffen Christensen Møller af Hjørring Arrest, som var tiltalt for at have tilvendt sig en Sax, som var vurderet til 4 Rigsbankskilling, i den Hensigt, derfor at blive dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid, hvilket Maal han ogsaa ved Underretsdommen havde opnaaet, men er ved Overretten i Viborg, bleven frikiendt for Actors Tiltale i denne Sag, dog imod at betale de ham ved Underretten idømte Actionsomkostninger. Directeuren ved Øresunds Toldkammer, Konfr. og Oberst A. G. v. Krogh, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, er afgaaet ved Døden i en Alder af 71 Aar. J Krigsaaret 1807 stillede han sig i Spidsen for de sjællandske Herregaardsskytter, der indhøstede saa megen Hæder under Kjøbenhavns Beleiring.