JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Licitation. Løverdagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Amager Birks Contoir paa Christianshavn store Kongensgade Nr. 72, afholdt Licitation over Leverancen af 18 Cubikfavne Kampesteen til Reparationen af Amager Hovedlandevei. Conditionerne, hvorefter Steenleverancen opraabes først i mindre Dele og derpaa under Eet ere forinden til Eftersyn paa bemeldte Contoir. Amager Birk, den 26de Juli 1836. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ho-Licitation. Tirsdagen den 2den August 1836, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver i Lundehuuskroen i Gjentofte Sogn, i Følge det Kongelige Rentekammers Ordre og paa sammes nærmere Approbation, afholdt offentlig Licitation over Leverancen af 264 Læs 6 3/4 Lpd. Ho a 30 Lpd. pr. Læs, til Vildtets Fodring i Jægersborg Dyrehave, Conditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, bag Børsen Nr. 78. Kjøbenhavns Amtstue, den 27de Juli 1836. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Proclamata. Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Peder Bjering Rafn, forhen Forvalter, senere Fæster paa Langholts Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede constituerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres, ifølge Placaten af 2den Juni Langholts Skriverstue pr. Aalborg, den 15de Juli 1836. Larsen.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ved Proclama, som er læst i Faaborg Byetingsret, og snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Landsover- samt Hof og Stadsret, ere Creditorerne efter heri Byen afdøde Enkefrue Jacobine Octonia Sparrevohn, fød Ploug, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres havende Krav for Undertegnede, som Skifteforvalter. Hvilket herved ydermeere bringes til offentlig Kundskab. Byefogedcontoiret, Faaborg, den 20de Juli 1836. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde Jnstructeur og Kongl. Skuespiller Jørgen Peter Fryden, dahls og forhen afdøde Hustrue Cathrine Frydendahl fød Møller, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 25de Juli 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ved Proclama, som vil blive læst i vedkommende Under- og Overret, er Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Møllersvend paa GjørsløMølle, Morten Pedersen, som ved Døden er afgaaet paa Universitetsgodset i Svansbjerg Bye, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Krav paa Boet. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Aar og Dags Varsel, til for mig at anmelde og bevise deres Arveret, samt varetage deres Tarv under Skiftebehandlingen hvorhos bemærkes: at som fraværende Arvinger ere opgivne: a. den Afdødes Broder Niels Pedersen, Skytte ved Gammel-Estrup i Jylland, boende i Drammelstrup ved Randers, og b. en Brodersøn Niels Eriksen, hvis Opholdsted, ikke vides Christianslund pr. Rønnede, den 19de Juli 1836. Lautrup.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ved Proclama af 16de denne Maaned, der er læst inden Gjerlev Onsild Herreders Ret og læses inden den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Jens Willadsens Enke Ane Jensdatter, i Naabye Bye og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 19de Juli 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ved Proclama, som vil blive læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, er Enhver, som formener at have Krav paa Enkefrue Charlotte Amalie, født Treeld der og har kaldt sig Enkefrue Charlotte Amalie Treeld afgangne Kammerjunker, Borgmester og Byfoged Jacob August v. Castenskjolds separerede Hustroes Bo, hvilket af Os er taget under Skiftebehandling, med 12 Ugers Varsel indkaldt til dermed at fremkomme, og for Os, eller og Boe forinden vorder extraderet, da for hendes af Kjøbenhavns Magistrat beskikkede Værge, Secretair og Landsoverrets Procurator Stahlfest, at anmelde og beviisliggjøre. Hvilket herved til enhver Vedkommendes Efterretning endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 21de Juli 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Fuldmægtig Peter Petersen og efterlevende Enke, Henriette Augustine Charlotte Petersen, for Gaas, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 23de Juli 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Børstenbinder Peter Wilhelm Bruun og Hustrue, Jeannette Bruun, fød Fousande, deres Separationsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 22de Juli 1836. Buchwald. Mollerup. allerup.
Berlingske Tidende, 1836-07-28
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse, denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
sendelse. en me de en revposter ri. ile, rede. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-07-29
vertissement. ende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. er Fredagen den 29de Juli.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
London, den 22de Juli. - Parlaments-Forhandlingerne, der i den senere Tid have været af reen indenlandsk Jnteresse, ville nu faae en større Betydning i Anledning af den, til Dagens Orden hørende Bill om Reguleringen af den engelske Kirkes Forhold, ifølge Kirke-Commissionens Forslag. For at vinde de Medlemmer, der sædvanlig stemme i ministeriel Aand, for Commissionens Forslag, havde Lord John Russell til i Dag berammet en Sammenkomst af Husets ministerielle Medlemmer, hvis Resultat dog endnu ikke er bekjendt. Dog vil "Courier, have erfaret, at de engelske Radicale, saavelsom flere af Underhusets skotske ministerielle Medlemmer, have ligesom tidligere var Tilfældet, erklæret sig imod Billens Bestemmelser, da de projecterede Reformer, ifølge deres Anskuelser, ikke gaae vidt nok, især med Hensyn til Kirkens finantsielle Forhold. Navnlig skulle de Herrer Hume, Thomas Daucombe og Buller have erklæret Ministren, at de paa det Bestemteste ville modsætte sig den nye bill, hvorimod Lord John Russell skal have lovet, ogsaa fra sin Side at ville holde fast ved sin Anskuelse. J Spidsen, for de irske Radicale, erklærede O'Connell sig for Billen i dens nuværende Form, især af den Grund at ethvert Skin af Uenighed blandt det liberale Parti kunde under de nuværende Forhold blive fordærveligt for Jrland. Forsamlingens Majoritet syntes overhovedet at være for Ministrene, og det er derfor utvivlsomt, at billen, saaledes som den er udkastet af Ministeriet, vil gaae igjennem, saa meget mere, som Sir Robert Peel og Torierne stemme med Ministrene.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Overhusets Møde den 19de d. M. blev Beretningen over den engelske Tiende-Bill antaget, efterat Ærkebispen af Canterbury forgjeves havde forsøgt, at sætte et, endog af flere Tory-Lorder bestridt Amendement igjennem, ifølge hvilket der til Bedste for Tiende-Ejerne skulde disponeres over nogle ikke opdyrkede Landstrækninger. Billen skal i Aften læses tredie Gang. – Et Forsøg, som Marquien af Londonderry i Gaar gjorde paa at underkaste Reguleringen af Bispedømmet Durhams Forhold, til Vedste for Kirken, en ny Undersøgelse, strandede ikke alene paa Ministrenes, men endog paa Ærkebispen af Canterburys og flere Torvers Modsigelse.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Underhusets Møde den 19de skulde den engelske Kirke-Bill læses tredie Gang. Allerede dengang foreslog Hr. Hume sammes Forkastelse, og fandt Understøttelse hos Hr. Lennard, som vilde have hele Kirke-Spørgsmaalet underkastet en omfattende Forholdsregel fra Lovgivningens Side, saavelsom hos Ultra-Toryen, Sir Robert Jnglis, som netop vilde vide al Kirke-Reform forkastet. Discussionen blev omsider udsat til i Dag. Den 20de fandt intet Møde Sted, da der ikke var Medlemmer nok tilstede. – J Gaar læstes Billen om en ny Regulering af Postamtet, anden Gang, efterat Hr. Wal lade havde taget en Række af ham selv foreslaaede Resolutioner, der stode i directe Modsigelse til Billens Bestemmelse, tilbage. Forinden havde der fundet en frugtesløs Discussion Sted over Landmandens foregivne Nød, samt en af Hr. Hume foranlediget Debatte over de nye Parlamentshuses Bygning. Hr. Hume forlangte, at man skulde aabne en anden Concurrentse for Architecter, der maatte være tilbøielige til at levere Planer, uden at binde disse til nogen bestemt Bygningstiil. Da en Plan, som bekjendt, allerede er antaget, fandt Hr. Humes Forslag almindelig Modsigelse og blev forkastet uden Afstemning.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Den 19de d. M. er en af Napoleons Tænder, der fandtes i den bekjendte Dr. O'Mearas Efterladenskaber, og som, tilligemed andre Curiositeter af samme Slags, sattes til Auction, blevet solgt for 7 Pund 17 Shill. 6 P. For det Jnstrument, hvormed Dr. O Meara har trukket Tanden ud, betaltes 3 Pund 3 Shill.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Paris, den 17de Juli. – J Anledning af de spanske Affairer skal der i Gaar have fundet en Conferents Sted hos Hr. Thiers mellem Englands, Preussens og Spaniens Gesandter, til hvilken den portugisiske Gesandt, paa Lord Granvilles Ønske, blev draget med. Den spanske Gesandt – hedder det videre – havde bragt det Spørgsmaal paa Bane, hvad der var at gjøre, hvis det portugisiske Hjelpe corps som hvis Bedrivter man endnu har hørt saare lidet), paa Grund af de miguelistiske Bevægelser i Portugal skulde blive nødt til at marschere hjem igjen. Lord Granville havde strax svaret, at i dette Tilfælde vilde England ansee det for sin Pligt, at gjøre Fremmedlegionen tre Gange større, og at opfordre Frankerig til Opfyldelsen af de Forpligtelser, det ved Quadrupel-Alliants-Tractaten havde paataget sig. Hr. Thiers havde taget Ordet, og yttret, at Frankerig var vel nu som forhen opfyldt af de bedste Hensigter med Hensyn til Rolighedens Sag paa Halvøen, saavelsom med Hensyn til begge Dronningernes Sag; men i Kamrenes Fraværelse vilde man umuligt kunne sende Tropper ud af Landet. Sluttelihavde den preussiske Gesandt gjennemgaaet alle hine Meninger og tilføjet, at den fra Englands Side paatalte casus foederis maatte ikke foranledige Frankerig til at forstyrre den herlige Forstaaelse, der saa lykkeligt var blevet knyttet paany mellem det og de øvrige europæiske Cabinetter. Dermed var Conferentsen til Ende. Hr. Thiers havde begivet sig til Kongen, for at aflægge ham Beretning, og denne havde besluttet ufortøvet at sende en ny Agent, hvem man aldeles kunde stole paa, til Madrid.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Jtalien. Livorne, den 11te Juli. – Forrige Fredag ankom Prindsen af Capaa med sin Gemalinde hertil paa Dampskibet "Marie Christine", og modtog strax et Besøg af Gouverneuren, der beklagede, at han blot kunde tillade Prindsen at stige i Land. De italienske Regjeringer synes i dette Punkt at handle i Forstaaelse med hinanden; thi da Prindsen ankom til Civita-Verchia, hvor de Reisende udskibes til Rom o. s. v., nægtede man ogsaa der hans Gemalinde Tilladelse at lande. Med den netop ved CivitaVerchia liggende Dampbaad reiste derfor Prindsen, tilbage til Marseille, og kom i Gaar atter her forbi Han er en smuk ung Mand, med temmeligt blonde Haar og Knebelsbarter, noget fred, og han har megen Lighed med sin Broder, Kongen af Neapel.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Tyrkiet. Constantinopel, den 30te Junii. - Skjøndt Rets Effendi er blevet afsat og den forlangte Opreisning blevet Lord Ponsonby til Deel, har dog Lorden, vedligeholdt sin fjendtlige Stilling mod Porten, og synes at ville oppebie de Forholdsordrer, han har forlangt i London, og derpaa enten forlade Constantinopel eller atter træde i et directe venskabeligt Forhold til det tyrkiske Ministerium. Under disse Omstændigheder søger Porten at sætte sig i en saadan Forfatning, at den kan være forberedt paa enhver uventet Begivenhed. Fire Regimenter Fodfolk ere brudte op til Dardanel-Slottene, og to Compagnier Bombarderer skulle i Løbet af denne Uge indskibes derhen. En Coureer er afgaaet til St. Petersborg for at erfare, om det russiske Cabinet vilde være tilbøieligt til at yde Porten Bistand, og om det saasnart de fra London imødeseete Efterretninger skulde lyde saaledes, at der af Porten forlangtes mere end der allerede var skeet, og en venskabeliBilæggelse af Tvistighederne altsaa vilde være tvivlsom, i saa Fald antager, at det Øjeblik er kommet, da casus foederis indtræder. Det maa bemærkes at allerede forinden Reis-Effendis Afsættelse havde fundet Sted, hvorpaa dog Lord Ponsonbys Paastand, om Opreisning gik ud, rettede Divanet et lignende Spørgsmaal til den herværende russiske Gesandt, men fik til Svar, at det ikke var Nogen tilladt letsindigt at forstyrre Europas Fred, og at det vilde være at handle retfærdigt og klogt, naar Porten, da den nu engang havde en Uret – om denne nu var tilføjet med Villie eller af Ubetænksomhed – at gjøre god igjen, med den fuldeste Overbeviisning gjorde saadant.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Den engelske Consul i Tripolis, Hr. Warrington, som har opholdt sig her i nogle Uger, for at inddrive de engelske Creditorers Fordringer paa hiint Regentskab, er paa en engelsk Brig i Gaar vendt tilbage til Tripolis med uforrettet Sag. Han har imidlertid ladet sit Archiv blive tilbage hos det herværende engelske Gesandtskab, hvilket vel maa antages at hentyde paa, at han, saasnart det Churchillske Stridsspørgsmaal er jevnet, vil komme tilbage igjen, for atter at tage Fat paa det ham overdragne Hverv.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Kjøbenhavn, den 29de Juli.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Udtog af den slesvigske Stænder-Tidende. (Fortsættelse fra Nr. 179.) Ved Afstemningen over Sagen vedtoges: at en Repartition af Straffe-Anstalternes Omkostninger maa i Overeensstemmelse med Forslagene finde Sted over Hertugdømmernes Districter, at imidlertid foreløbigen kun en Sum af 21000 Rbdlr. (i Stedet for efter Forslaget 28000 Rbdlr.) til den Ende aarligen vilde være at repartere. Dette Overslag af StraffeAnstalternes nuværende Behov skulde imidlertid, som det med ni Stemmer besluttedes, kun ansees som provisorisk, og Committeens Andragende om at indgive en allerunderdanigst Bøn om en omhyggelig Revision af Tugthusets Jndretninger bifaldtes med 40 Stemmer. Angaaende Straffe-Anstalternes Gields Forretning og Afbetaling blev den af Committeen udtalte Anskuelse, (at Finantserne maatte overtage Gjelden), ligeledes antagen med 39 Stemmer. Foret Andragende af Committeen, med Hensyn til Tugthuuspræsten: at det vilde være af ikke ringe Vigtighed for de i Tugthuset værende Forbryderes sædelige og religiøse Dannelse, naar der kunde ansættes en fra alle andre Forretninger fritagen Tugthuuspræst, erklærede sig 37 Medlemmer. Angaaende Repartitionen af hiin Sum erklærede 35 Medlemmer sig imod, at den blev foretagen efter det overordentlige Plovtal, men den af Committeen foreslaaede Fordeling efter Folketal blev med 43 Stemmer bifaldet.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
En Proposition om en Petition om Offentlig heden af Stændernes Forhandlinger var af Deputeret, Kjøbmand Lorenzen fra Hadersleben, indgivet i Mødet den 18de April. Efterat Proponenten i Mødet den 18de April havde motiveret sit Andragende, blev en Committee valgt, bestaaende af de Herrer Etatsraad Falck, Professor Hensen, Justitiarius Jaspersen, Provst Poulsen og Gaardeier Wethie. Den 8de Juni fandt den foreløbige, og den 10de Juni den endelige Forhandling Sted i Forsamlingen, hvor Committeens Referent var Provst Poulsen. Først foretoges Spørgsmaalet; om Forsamlingen anseer sig for competent til at afgjøre Sagen; og ved Afstemningen herpaa erklærede, med Undtagelse af Proponenten og en anden Deputeret, samtlige Medlemmer Spørgsmaalet for utilstedeligt, fordi det er imod Loven. Derefter hørtes Yttringer for og imod Offentligheden, og ved Afstemningen blev eenstemmigen besluttet, at indgive en Petition om Forhandlingernes Offentlighed i Almindelighed, og et af Hofjægermester Cronstern forestaaet Amendement, at Petitionen maatte indskrænke sig til Trykningen af Protocollerne, blev med 32, Stemmer forkastet. 28 Medlemmer erklærede sig forat Tilhørere overhovedet maatte tilstedes, saavidt Rummet tillader det, Adgang ved Møderne, medens Minoriteten forbeholdt sig et Separatvotum. Med Hensyn til Omfanget, i hvilket Adgang for Tilhørerne skulde udbedes, blev Committeens Forslag betreffende Adgangskaart, saavelsom at kun Mænd skulde tilstedes Adgang, og at der skulde indrømmes Suppleanterne et Fortrin, antagne med respective 26, 27 og 28 Stemmer. For Tilhørernes Bortfjernelse under Forhandlingen, om Tilstedeblivelsen erklærede sig 25 og for Bortfjernelsen, medens Protocollerne oplæses 40 Stemmer. Efter Committeens Skjønnende vilde Forsamlingens Bøn være at stile saaledes, at Offentligheden maatte tilstaaes for næste Forsamling under de nævnte nærmere Bestemmelser, og at Hs. Majestæt vilde behage allernaadigst at udstede den i denne Henseende fornødne Bekjendtgiørelse, men tillige at lade den næste Forsamling forelægge til Betænkning Udkastet til en Forordning angaaende Mødernes Offentlighed for Fremtiden. Committeens Andragende bifaldtes med 28 Stemmer. Nr. 47 af Stænder-Tidenden for Nørre-Jylland meddeler Beretning om adskillige Møder, nemlig fra den 20de Juni til den 2den Juli. J Mødet den 20de anmeldtes først et Par Andragender, tvende Committeeberetninger oplæstes og Sagen angaaende Proprietair Spliids Petition om Oprettelsen af Uldmarkeder i Jylland blev foretaget til endelig Behandling. Tvende nye Andragender bleve derefter foretagne, hvoraf det ene ikke videre toges i Betragtning; det andet ved Ole Kirk var fra Pastor Hass om Sognebaandets Løsning i Danmark. Efter nogen Discussion blev dette Andragende ogsaa afviist. J Mødet den 22de Juni meldte Pæsidenten at han havde modtaget et Par Andragender, for at overgives de respective Committeer. Tre Andragender og Hoveriets Afløsning henlagtes i Læsesalen. Committeens Betænkning i Anledning af Ole Kirks Forslag til nogle Forandringer i Skiftelovgivningen for Almuen paa Landet oplæstes og blev foreløbigen discuteret.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Sagen angaaende Toldkasserer Thorbroggers Forslag om skærpede Forholdsregler til Forebyggelse af Bissekramhandelen blev afgjort. Fire nye Andragender afvistes.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Mødet den 23de Juni bleve Sagerne: 1) angaaende Toldvæsenet i Ribe By, og 2) de forskjellige Andragender og Oprettelsen af Filialbanker, afgjorte. Udkastene til to Petitioner oplæstes og antoges.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Mødet den 24de Juni meldte Præsidenten at et Andragende om Hoveriets Afløsning var indkommet og henlagt i Læsesalen. Sagen angaaende Udkastet til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelse af Trykkefrihedens Grændser blev foreløbigen discuteret.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Mødet den 27de Juni tilkjendegav Præsidenten, at han havde modtaget tvende Andragender, for at overgives de respective Committeer. Sagen angaaende Stutteribesigtigelsernes Opretholdelse og Uddannelse blev foreløbigen discuteret. En anden Committeebetænkning om Procurator Ostenfeldts Andragende, betreffende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente blev forelæst og foreløbigen discuteret.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Mødet den 28de Juni anmeldtes som indkommet et Andragende om den nye Matriculs Jndførelse. Sagen angaaende Udkastet til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser for Trykkefrihedens Grændser kom til endelig Forhandling og blev afgjort. Flere Commiteebetænkninger og Udkast til Forsamlingens Skjøn over indgivne Petitioner forelæstes.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
J Mødet den 29de Juni vare indkomne tvende Betænkninger for at tilstilles de respective Committeer og et Andragende blev henlagt i Læsesalen. Sagerne angaaende: 1) Ole Kirks Forslag til nogle Forandringer i Skiftelovgivningen; og 2) Stutteribesigtigelsernes Opretholdelse og Uddannelse bleve afgjorte. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Kjøbenhavn, den 29de Juli. Af de med Posten i Morges Kl. 3 1/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de deeltageligste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Frankrig. Paa Børsen i Paris vilde manden 20de d. M. vide, at Regjeringen havde ved Telegrapher faaet Efterretning fra Madrid; de den 15de d. M. begyndte Cortes Valg syntes at ville faae et saare uheldigt Udfald for Ministeriet Jsturiz. Man fortalte tillige, at General Alava havde i den forhen omtalte Conferents hos Hr. Thiers, meer trængende end nogensinde for forlangt Frankerigs Jntervention, og især støttet denne Fordring, paa en af ham fremlagt Proclamation fra Cordova, hvoraf man saae, at de carlistiske Agenter bestandig blive dristigere, ja endog have vovet at snige sig ind i det christinske Hovedqvarteer, for at forlede Tropperne til Desertion. Hr. Thiers havde imidlertid foreløbigen ladet det beroe ved sit undvigende Svar, at nemlig den franske Regjering ikke i Kamrenes Fraværelse kunde fatte en saa vigtig Beslutning. Men man formoder dog, at Regjeringen vil blive meer tilbøielig til Jntervention, hvis Resultatet af Cortes-Valgene skulde tvinge Ministeriet Jsturiz til at gjøre Plads for liberalere Eftermænd. Paa den ene Side vil i saa Fald de absolute Magters Jndvilligelse i Jnterventionen blive lettere at erholde; men paa den anden Side vil en saadan, ligesaameget mod Liberalismen som mod Carlismen rettet Jntervention blive saare upopulair, saavel i Spanien som i Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-29
Endnu bestandig er der Tale om Hr. d'Argouts snart forestaaende Udtrædelse af Cabinettet; man mangler kun en passende Eftermand – hedder det. Hr. Calmon, Domainernes forhenværende General-Directeur, skal af Hr. Thiers være udseet til hiin Post, og General-Directoriet skal allerede være lovet Hr. Sapey. Men Hr. Calmon skal have afslaaet alle Tilbud i saa Henseende. La France, vil have erfaret, at der er udbrudt alvorlige Tvistigheder mellem den almindelige Politimester, Hr. Gisquet, og den specielle Slots Politimester, General Athalin. Som en Følge af, at man gjensidigt havde forekastet hinanden den mangelfulde Opmærksomhed, hvorved Attentatet af 25de Juni alene var blevet muligt, havde Hr. Gisquet tilbudt sin Collega paa Slottet et Væddemaal, nemlig at lade en Skinmorder komme saa nær til Kongens Person, at Attentatet paa denne, hvis det var en virkelig Morder, ikke kunde slaae feil. General Athalin havde indgaaet Væddemaalet, og da Kongen nu en Dag spadserede i Neuillys Haver, var en af Hr. Gisquets Emissairer pludselig sprunget løs paa ham, men havde, da Kongen netop vilde raabe om Hjelp, søgt at berolige ham med den Erklæring: "Sire, det er Hr. Gisquet, som sender mig!" – Kongen skal være blevet meget opbragt over denne Mangel paa Aarvaagenhed fra GeneralAthalins Side, og skal, uagtet Madame Adelaides Forbøn have givet ham en meget haard Jrettesættelse.