Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-31
Tronhiem. per indløber daglig Efterretninger fra alle Kanter og Skade og Ulykker, som ere foraarsagede af det i No. 11. af disse Blade ommeldte Uveyr; thi ligesom en stor Deel af de største og fornemste Bygninger her i Byen have taget Skade, saa meldes og det samme fra Christiansund, Molde og andre Steder; heele Staburer P ere blevne opløftede og bortførte nogle Skridt fra deres rette Plads, hvorved mange ere blevne berøvede baade deres Sæde-Korn og Madvahre; store Træer, deels af1) Stabur er et Huus, som staaer for sig selv paa Stolper, og hvori Korn og Madvahre, forvares. brækkede, deels med Roden oprykkede, Nøster og Søe-Boder langs Søe=Kystene borttagne, og alt det deri værende bortskyllet; Jægter og Baade bortdrevne og i Stykker slagne, mange ere blevne Huusvilde; Skipperen paa et til Molde den 14de Martii indkommet Skotsk Skib, ladet med Byg, Malt og Meel, som har faaet Skade paa Skib og Ladning, beretter, at have fornummet dette Veyr, og man befrygter altsaa, at det har strakt sig vidt. Fiskerierne har og desformedelst lidt meget, og i Nordland, om det der har existeret, maa det have foraarsaget Skade for mange tusinde Rigsdaler. Efter en forefundet Skrivelse skal et saadant Uveyr være indtruffet over heele Riget for næt op 100 Aar. siden. Vi have haft en stræng Vinter; Føret vedvarer endnu, da der i disse Dage er faldt en Mængde Snee. Fortsættelse om Nytten og Nødvendigheden af frisk Luft. Enhver veed at vi har den berømte Doctor Hales at takke for hans Ventilator. Han har først aabnet Øynene paa os og viist, hvad for en Mængde Mennesker til Lands og Vands derved kand holdes i Live. Alt hvad der er sandt om denne fortræffelige Methode, i Henseende til Skibe, Hospitaler, store offentlige Fængsler, og deslige, kand ligeledes godtgiøres om Commoedie=Huuse, Assembleer, store Auctions- og Dom=Stole samt store Herrers Forgemakker. Ja end og den store Mængde Mennesker i Kirkerne er skadelig for Sundheden, naar Loftet og Hvelvingen ikke er meget høyt, i sær paa de Stæder, hvor den fordervelige Sædvane endnu vedligeholdes, at begrave de Døde derudi. Faa Mennesker formoder den Fare, som de udsætter, sig for, paa saadanne Stæder. Hvor høyligen bør man altsaa see derhen, at man immer forskaffer Værelserne frisk Luft nok. Man skulde ikke troe, hvormeget en eller et Par Fingre breed Aabning i den øverste Vindues Ramme, renser Luften, uden i mindste Maade at giøre nogen Skade. I et stort Hospital eller Arbeyds=Huus skulde dette vel ikke være nok, men i et Caffe=Huus eller paa en Auctions-Sal, er det ofte tilstrækkelig nok. Jngen Vinduer ere hertil fordeelagtigere indrettede, end de, hvor man ved en Vegt kand skyde saavel den nederste som øverste Ramme op, og lade den falde ned; og det var derfor at ønske, at de bleve meere almindelige indførte. Hvad man maatte give Snedkerne og Smedene meere, vilde man igien spare, ved Sielnerereren og Penge ud paa Apotheket. Fornemmere Folk, som boer i høye og store Værelser, ere ikke saa meget underkastede disse Farer, som den ringere, og talrigste Deel af Menneskene. Hvilken egen, modbydelig og qvælende Lugt staaer ikke imod en, naar man kommer i en Haandverksmands snævre og lave Stue, som lader et halv Dusin Svende uddunste omkring sig Ligesaa slemt og endnu værre lugter det om Vinteren i Bøndernes Stuer, hvor ofte Fader og Moder, syv til otte Børn, et Par Karle og Piger, og desuden endda Gaards-Hunden og Katten, samt nogle unge Gies eller Høns findes forsamlede, hvoraf hver maa indaande de andres Uddunstninger med, ikke engang at regne Lugten af Ost og Melk, virke ligesaa lidet som Tobaks=Dampen, hvilken Huusbonden og Karlen ofte blæse vexelviis imod hinanden, om vel ikke ogsaa Konen eller Gamle=Moder bag Kakkelovnen hielper til med sin stumpende Pibe at giøre denne Trio stærkere. Hvilken Luft i saadant et Værelse! Er det vel Under, om alting derudi antager den ulidelige, saa meget kiendelige Lugt, hvilken næsten aldrig, end ikke om Sommeren, gaaer af Bondens Klæder; og naar der bliver kiernet Smør af Fløden, der falder paa den Melk, som staaer i denne Stue, saa har det saa fæl en Smag, at det ikke kand bruges til nogen Mad; at lukke, Vinduet op, derpaa er hos Bonden mangen Gang ikke at tænke, og Sandhed at sige, saa er den næste Luft, som skulde trænge ind i hans Stue, ofte ikke meget reenere end den, som allerede befindes derudi.