Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-08-27
Courier francois fortæller at Jnsurrectionen skal være udgaaet fra 2 Regimenter, fra den kgl. Garde, og at der er ingen Tvivl paa at Garnisonen i Madrid har sluttet sig til samme. Londonner Courier paastaaer ogsaa at vide fra gode Kilder, at Don Augustin Arguelles er af Regentinden bemyndiget til at danne et nyt Cabinet, og skal som en Følge deraf følgende Herrer være blevne Medlemmer af samme, nemlig Hr. Gil de la Quadra er udnævnt til indenrigsk Minister, Hr. Calabrara til Justitsminister, Hr. Mendizabal til Finantsminister, og General Mina til Generalcaptain for alle spanske Armeer. Coureren troer, at et saaledes sammensat Cabinet, vil gjøre Constitutionen af 1812 til en Basis for en Forfatning, som i liberal Henseende langt vil overgaae det kgl. Statut, og haaber at Concentreringen af den militaire Overbefaling i en Mands Haand, som Minas, snart vil gjøre en Ende paa Carlismen, det rimeligste synes at være at en constituerende National-Congress vil blive sammenkaldt, hvorved den meest liberale af alle ved en monarkisk Form existerende Forfatning, vil blive prøvet og underkastet nogle Modificationer. Fra Krigsskuepladsen har man den Efterretning, at den christiniske General Espartero har slaaet Gome. Den første Division af Armeens Centrum, har i dens Hovedqvarteer i Castellotte erklæret sig for Constitutionen, og ved en Deputation tilkjendegivet Generalcaptainen af Arragonien San Miguel dette. De seneste Efterretninger fra St. Sebastian af 11te August melde, at denne Dag var en Coureer ankommen med Depescher fra General Cordova, hvori denne melder, at han var paa Veien til Vittoria, for at overlevere sin Commando i hans Efterfølgers Hænder. - Redacteuren troer at ville interessere Læseren, ved at meddele nogle Ord om Jndholdet af Constitutionen af 1812. Den første Grundsætning i denne er, at Nationen er souverain, og Kongen dens første Emi bedsmænd, dog uden Ansvar. Det spanske Folk er - ifølge den, – frit og uafhængigt, og kan ikke være Arvedeel, hverken for nogen Familie, eller for noget enkelt Menneske. Enhver Spanier, uden Forskjell, er forpligtet til, i Forhold til sin Formue, at bidrage til Statens Udgifter, og at bære Vaaben til sit Fædrelands Forsvar. Det spanske Folks Religion er den rommerskatholske, Udovelsen af enhver anden er, forbuden. Det spanske Folks Regjering er et arveligt moderat Monarkie. De Cortes have i Forening med Kongen, den lovgivende Magt, og sammes Udøvelse tilkommer Kongen. De Cortes vælges af Borgerne, og ere Folkets Repræsentantere, for hver 70,000 Sjæle af Befolkningen vælges en Deputeret til de Cortes; disse forsamles aarlig i Hovedstaden til en tre Maaneders Session; hver tredie Aar vælges nye Deputerede. De Cortes=Forsamling finde Sted, i eet Kammer, og offentligt; hemmelige Forsamlinger ere en Undtagelse. De Cortes ere bemyndigede til at bringe Love i Forslag, antage, fortolke og afskaffe samme i Nødstilfælde, at modtage Kongens Eed, bestemme Regentskabet, antage Alliants, Subsidie og Handelstractater, for sammes Ratification, at forhindre eller tillade fremmede Troppers Jndmarsch i Kongeriget at kunne hvert Aar paa Kongens Forslag bestemme Land= og Søemagten, og at fastsætte Udgifterne for Statsbestyrelsen, at udkaste en Plan for Folke-Underviisningen i hele Kongeriget, og at sørge for at Ministrene og andre Regjerings-Officiantere drages til Regnskab for deres Bestyrelse. Kongen er tilstaaet 30 Dage til at sanctionere Loven i. Naar han i denne Tid ikke vil meddele sin Sanction eller nægter, den, saa træder Loven i Kraft. Kongen kan nægte sin Sanction i to paa hinanden følgende Aar, men dette Lovforslag bliver af de Cortes antaget det tredie Aar, og da maae Kongen meddele det sin Sanction. Kongens Person er hellig og uforkrænkelig. Han har Magt til udelukkende at bringe Lovene i Udøvelse og promulgere dem, og udstæder til den Ende Decreter og Reglements, han sørger for en hurtig og fuldkommen Udøvelse af Retspleien, har Ret til at erklære Krig, eller at slutte og ratificere, Fred. Han udnævner alle civile og militaire Embedsmænd, og besætter ogsaa paa Statsraadets Forslag, alle Embeder i civile og criminelle Retter og Bispedømmer, udnævner alle diplomatiske Agentere, kan benaade hvem han vil, og kan foreslaae de Cortes Love og Forbedringer. Men han tør ikke, uden de Cortes Samtykke forlade Kongeriget, ikke overdrage den kongel. Magt til en Anden, og tør ikke bortbytte eller aftræde nogen Provinds eller District, uden de Cortes Samtykke, ikke forpligte sig til Subsidier mod en fremmed Magt, ikke sælge Nationens Domainer, eller gjøre Paalæg. Selv til hans Formæling skal han have de Cortes Samtykke. Foruden Ministre, skal et Statsraad af 40 Medlemmer nedsættes, som foreslaaes af de Cortes, og udnævnes af Kongen, Over= og Underretterne ere i Udøvvelsen af Lovgivningen, uafhængige af Kongen og de Cortes; Et øverste Justits-Tribunal dømmer ethvert Jndivid i Staten, og afgjor alle vigtige Anliggender. Med Hensyn til Constitutionen selv maae ingen Forandring eller Tilsætning finde Sted i de første 8 Aar. Nene Zeit.)