Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-12
Hr. Dr. og Prof. Paff, Ridder &c., som med Tal har bevist, at det Kieler Søbad, i Henseende til dets Jndhold af virksomme Bestanddele, af Søvand, i det mindste kan sættes i lige Classe med ethvert Søbadeanlæg ved Østersøen, siger i en til denne Hensigt forfattet Opsats: "Sø vandets Undersøgelse er liig enhver Undersøgelse af Mineralvand, naar de enkelte Bestanddele og deres quantitative Forhold nøiagtigen skulle angives, særdeles vanskelig. De adskillige Stoffe, ere forenede med hinanden, som selv efter forskjellige Maaders Opløsning yttre sig i forskjellige Forbindelser. Disse Vanskeligheder kunne imidlertid ei komme i Betragtning, naar man ved en chemisk Opløsning vil blot lære at kjende Søvandets Kraft til Anvendelsen af Søbade, da det her i Almindelighed blot kommer an paa at kjende Jndholdet af de Bestanddele, som udgjøre Søvandets Salthed. Søvandets relativ ringere Kræfter paa enkelte Steder ved et og det selvsamme sammenhængende Hav, har fornemmeligen sig Aarsag deri, at de i samme løbende Floder forringe Saltvandets Kraft. Jo bedre Vinden fra forskjellige Steder kan bringe Søvandet til Kysten, desto mere Salt indeholder Vandet. Ved Østersøen kommer i Særdeleshed en Omstændighed i Betragtning, hvilken paa forskjellige Steder kan have Jndflydelse paa Mængden af Saltets Jndhold. Nordsøen, med en lige Qvantitet Vand, har næsten dobbelt saa mange Saltstoffe, som Østersøen; det aarsag indeholder Vandet en betydelig Mængde Salt ved de Kyster, hvis Beliggenhed vender saaledes mod Nordsøen, at dens Strøm gjennem Belterne, og især gjennem det store Belt, kan uden Hindring og ligesom i en lige Retning have et frit Løb; thi dersom og Vandet bestandig stræber efter en Ligevægt, saa kan det dog ei, formedelst locale Omstændigheder, fuldkomment jevne sig. Vandet ved de Kyster, som ligge meere mod Vesten af Østersøen, indeholder en større Mængde Salt; thi foruden det, at der ei ere betydelige Floder, som udgyde sig i Havet, hvilket er Tilfældet længere hen af Østen, hvor Oder, Weichsel og Duna bringe en betydelig Mængde Kildevand i Havet, har det og en mere directe Communication med Nordsøen gjennem Belterne, igjennem hvilke en stærk Strøm fra Nordsøen finder Sted i Østersøen. Dette skeer især næsten i lige Retning til Kieler Fjord, hvis Udløb er viid nok til, uden Hindring at optage det mere salte Vand. Den Masse Kildevand, som den lille Flod Schwentin udgyder i Kieler Fjord, kan desaarsag ei have mærkelig Jndflydelse; meget mere maa hiin Masse ganske forsvinde i Midten af Farvandet, hvor Kieler Fjord er betydelig dyb. Blot ved Udløbet af Schwentin i Kieler Fjord kan Virkningen være mærkelig, men lige over for, hvor Badehuset er anlagt, maa Virkningen ved en saa betydelig Brede, som Kieler Fjord har, ganske forsvinde, hvilket og Erfaringen bekræfter. Mange Søfiske, som blot ere at finde i meget salt Vand, navnlig Makreel og andre, give og et tydeligt Beviis, at Kieler Fjord maa være meget riig paa Salt. Efterfølgende Angivelse af Vandets Kraft paa forskjellige Steder, som er Resultatet af de Undersøgelser, hvilke berømte Chemi kere have anstillet, vil bedst bekræfte det Anførte, og bevise, at dersom endog Østersøen indeholder mindre Salt end de øvrige Søer, Kieler Fjord, blandt de forskjellige Egne af Østersøen, og navnlig paa det Sted, hvor Badehuset staaer, om ei overgaaer de fleste i Henseende til Mængden af Saltet, som Vandet indeholder, dog i det mindste kan sættes i lige Classe med ethvert Badeanlæg ved Østersøen. For at kunne gjøre en bedre Sammenligning, antage vi Vandets Mængde til 10,000 Disse Dele af de forskjellige Søvande give Saltets Jndhold, naar Vandet indtil det Tørre har afdampet. Af 10,000 Dele, indeholder det Middellandske Hav 410 Dele Salt. det Atlantiske Hav. 380 Canalen mellem Engelland og Frankrig, 360 Nordsøen ved Føhr. 345.