JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-04-16
Efterfølgende Bøger findes her i Bogtrykkeriet til Kiøbs : Mag. Christian Schrivers Siele=Skat, de 3 første Deele, bestaaende udi 44 opbyggelige Prædikener, 3 Rdlr. Ejusd. Siele=Skats 4de og 5te Deel, bestaaende af 29 Prædikener, 2 Rdlr. 3 Mk. Kochs Siele=Skattens Kierne og Stierne, eller dens udførlig og fuldkomme Register, 2 Rdlr. 2 Mk. Povel Andersen Medelbyes, Ungdommens Postil, eller kort og god Forklaring efter den Augsborgske Confession over alle Evangelier, som paa alle Søndage og andre Hellige Fester fremsættes i Guds Meeninghed baade i Danmark og Norge, 5 Mk. En Concordantz over den Hellige Bibels canoniske Bøger, tilnende snart og let at finde de fornemmeste og brugeligste Ord og Sprog, som den Hellige Skrift indeholder, 3 Mk. Flavii Josephi Jødiske Historie, af det Grædske Sprog oversat og med nogle Anmærkninger oplyst af Andreas Reyersen, Sogn, Præst til Mon Meenighed i Jylland, 1ste Deel, 1 Rdlr. 3 Mk. Ejusd. 2den Deel, 1 Rdlr. 3 Mk. Ejusd. 3die Deel, 1 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1770-04-16
Den vidtberømte Søe=Heltes Cordt Siversen Adlers Liv og Levnets Beskrivelse, med Kobber, 3 Mk. paa Skriv=Papiir. Desuden ere Catalogi over flere Bøger gratis at bekomme heri Bogtrykkeriet. J det Kongel. Universitets Bogtrykkerie hos A. H. Godiche Efterleverske er udkommen: Betrachtungen uder die Verbesserung des Landwesens in Dannemark, von einem Patrioter, entworsen og kan faaes sammesteds til Kiøbs, paa fiin Post=Papiir for 12 s. og Tryk=Papiir 6 s.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Af de Svenske Rigsdags Tidender 1769. Den 29de December. Have Rigets Stænder i Underdanighed anmeldet hos Hs. K. M., at, efterat de udi underdanig Skrivelse under 9de Octbr. sidstl., (indført i disse Kiøbenhavnske Tildender No. 93, af 20de Novbr. 1769) have underdanigst tilskyndet Hs. K. M., at det Aar 1757 udfærdigede Pensions Reglement maatte tages til Grund og Rettesnør for Accords=Rettigheden i den Militaire, samt altsaa det K. Brev af 7de Julii 1767, som i de væsentligste Dele afvigede fra bemelte Reglement, maatte af dets Kraft og Virkning ophøre, m. m.; saa have Rigets Stænder, merket, hvorledes ovenmeldte deres underd. Skrivelse i Hs. K. Msts. Raadkammer er vorden taget i den Forstand, ligesom og saadan Regel siden er fulgt, at alle forekommende underdanig Ansøgninger og Afskeed med Vilkor af Accord og Pension, ere Naade vorden veegrede og afslagne, naar den Søgende ikke er befundet at have den i Reglementet foreskrevne Levnets= og Tieneste, Alder. - Rigets Stænder befinde vel, at bemelte Skrivelse kan best til denne Meening udtydes efterdi det K. Brev af 1767 er ophævet, og følgelig tillige den videre udstrakte Accords=Rettighed, for yngre Officierer, som derudi laae forvaret, og som bervedpaa egen frivillig Overeenskommelse; men, da Rigets Stænder egentlige Hensigt imidlertid har været og er, at fremme en nyttig og fornøden Bevægelse i Armeen, som ellers, ved en langvarie Freed, skulle blive ingen, eller ringe opmuntrende ; da og flere gyldige Betragtninger herved have viist sig, i Henseende til Pensions=Cassens deels Bestandighed, deels Forbedring og Tilvært saa have Rigets Stænder, efterat det nu ved Rigsdagen forsamlede Krigsbefalingsskab af den inddeelte og hvervede Armee er vorden hørt, fundet for got at udlade sig nærmere herudinden. -
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Rigets Stænder have fundet det at være stridende imod FrihedsPrincipier, ikke at maatte gaae ind i eller ud af Tienesten naar man saa holdt for got, og at, for saavidt en Militair, som tager Afskeed, har anvendet fine Penge og Formue til at erholde den Betiening, han igien fratræder, billigheden altsaa udfordrer :at han, ved tagende Afskeed, af hvad Alder han ellers maatte være, og hvad enten han har tient længere eller kortere Tid, bor erholde Betaling for Betieningen, eller Accord efter Reglementet, samt at en Accord aldrig maa hindres deraf, at den, som er nærmest i Tour, ikke vil udbetale Accord Summen, i hvilket Fal daden yngre skal kunne føre sig den Fordeel til Nytte; men at det der mod er hverken overeenstemmende med den Grund, hvorpaa Pensions=Reglementet er bygget, eller med det Militairske Principe, af den, som i de yngre og beste Aar er ganget ud af Tienesten, skulle ved Pension i Fremtiden nyde lige Fordeele med den, som i Hs. K. Mis. og Rigets Tieneste har tilsat fine fleeste Aar, Helbred og Kræfter, da den anden derimod har siddet i Rolighed; hvorfor en ved 20de Aars Alder kan regne 25 Tieneste Aar, eller er 45 Aar. gammel, maa have Rettighed at contribuere til Cassen, imod at oppebære Pension naar han har opnaaet 50 Aars Alder ; men saa heller den, som gaaer ud af Tienesten, og ikke fra sit Jndtrædende dan Fordeel bør tilkomme den, som begiærer Afskeed ved 45 Aars Alder og 25 Tieneste Aar, tegnede fra han var 20 Aar gammel, dog saa, at han, imedens de tilbagestaaende 5 Aar forinden har opnaaer de i Pensions=Reglementet fastsatte 50 Aar, ber, i Stedet for de hidindtil betalte 6 pro Cento af Lønnen, aarligen erlegge 10 pro Cento, og det med saa meget des større Billighed, som de forhøyede 4 pro Cente kunne regnes som for stedsvarende Permission, i det den som giør Tieneste derimod betaler 2 pro Cento, og dog imellem deres Tieneste Ledighed er en ganske stor Ullighed. - Jøvrigt tvivle Rigets Stænder vel ikke paa, at, efterat høybemelte Hs. K. Miis, naadige Brev af 1767 allerede er ophævet, de Ureeder og Ulenligheder jo nu kulle forsvinde, som ellers ved forefaldende Krig kunne tildrage sig derved, at de friskeste Mennesker bleve, ved den Fordeel af uvilkaarlig Rettighed til Pension, ligesom lokkede til at tage Afstred, helst dersom Lysten til Tienesten ved deslige Tilfælde var mindre end som ellers. Men for saadant endnu bedre at forekomme, have Rigets Stænder fundet for got tillige at forordne, at den, som, naar Krug var for Haanden og allerede forkyndet, tog Afskeed forinden 30 Aars Tieneste Tild og 50 Aars Alder, maa ikke nyde nogen Pension, og at dette ligeledes bør vederfares den, som ved deslige Tilfælde gaaer i Tieneste udi nogen anden Etat, end den som er nævnet i Pensions=Regiementet, og siden imod al Formodning maatte komme tilbage igien i Militaire Etaten. Hvilket alt Rigets Stænder i Underdanighed, have anholdet om, at Hs. K. M. ville i Naade behage at lade ved naadig Forklaring i denne Materie udfærdige, til Almindelig underdanig Efterretning.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Constantinopel, den 20de Febr. Den 6te og 13de huj. har Storsultanen, i sit Divan, ladet udbetale til alle Janitscharernes Oberster, den halve Sold for deres Underhavende. Den anden halvpart er paa ket paa 600 Muul=Æsler, og under en Bedækning af 400 Mand afsendt til Storvizierens Leyer, for at opmuntre Janitscharerne til at gaae derhen i Hast; men mange af den have erklæret, at de heller miste deres Sold, end gaae til Armeen. - J Arsenalet arbeydes Dag og Nat paa nye Skibe, og i de fleste Havne presses Matroser. GlaffenBey, som har Opsigt i Archipelago i Stor=Admiralen Fraværelse, har berettet Storsultanen, at han allerede har 12 veludrustede Fregatter under sin Commando. -
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Over 600 Wallachiske Hoveder ere opsatte for Seraillets Port til Beskuelse, og der er 4000 af samme Nation under veys, hvilke maaskee faa samme Skjebne. Mange her boende Wallachers og Grækers Gods er confiskeret, og Eierne satte paa Galeierne som Slaver.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Den 3die Martii. Bassen af Candia har ved en Post Jagt indberettet Porten, at paa Høyden af samme Øe er seet en Russisk Escadre paa 16 Seglere, af hvilke de 5 rettede Coursen af Halv=Øen Morea, og de øvrige af Archipelagus.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Rom, den 24de Februarii. De fornemste Catholske Magters her Residerende Ministre have i deres Hoffers Navn betydet Paven det Biefald, hvormed den Bulle om et Jubilæd, og det ergangne Hyrde Brev til alle Bisper, ere vorden optaget. Man troer at det, at den Bulle in Coena Domini ikke er nævnet deri, har gjort meget til denne gunstige Optagelse. Og da Tiiden nu nærmer sig, da Paverne, efter Sædvane, med megen Høytid fornye denne Bulles Forkyndelse, saa forsikrer man, at Hs. Hell. giør sig Umage for, at udfinde en vis Middelvey, hvorved at bekræfte sine Rettigheder, uden at forstyrre Freden mellem det verdslige og geistlige Regimente, til hvilken Fred han ved sin Lemfældighed har lagt en sikker og god Grund. - Paven har foræret Hr. Joseph Wassi, som har tilstillet ham sine Værker, i sær Prospecten af Rom, en Guldkjæde, hvori hænger et Cors, besat med Ædelsteene; og derhos udnævnet ham Ridder af den gyldenne Spore.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Neapolis, den 6te Martii. J Følge adskillige Skibs=Capitainers Beretninger, skal 5 Krigskibe være ankomne til Maina, en Havn og Bye som beboes af de Mainoter eller Magnoter, hvilket Folk needstammer fra de gamle Lacedemonier. Deres District ligger i Morea, imellem 2 Rader Bierge, som strække sig ud i Havet. Det har henved 40000 Jndvaanere, hvilke udgjøre en uafhængende Republik: Disse ere afsagte Fiender af Tyrkerne, som aldrig have kunne undertvinge dem, deels for Landets Beliggenheds, deels for Jndvaanernes Tapperheds Skyld. Deres største Handel bestaaer i Slaver, dem de bemægtige sig i Fleng af Tyrkerne saavelsom af Christne. - Samme Beretninger tilholde paa den anden Side at paa Kysterne af Morea ere ankomne 12 Tyrkiske Cara valler. - Breve fra Albanien tilholde, at Tyrkerne og have sat et Corps paa 16000 Mand paa Marche af Montenero, for at holde den Nation i Ave, og afværge dens Jndfald i Storsultanens Lande.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Den 13de Martii. Fra Naades= og Rettes=Secretariatet er under 7de huj. udfærdiget en Anordning, stillet til Præsidenten af Raadet, angaaende de Geistliges Underkastelse under de i Riget gieldende Sædvaner, indeholdende fornemmelig, at Geistligheden, saavel den Ordens som ikke Ordens, da den, lige ved Læg Folk, er pligtig at rette sig efter Sædvanerne i Staten, saa er der ligeledes ingen Tvivom at den bør høre under samme Love og samme Regent som de.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Dresden, den 19de Martii. Udi Kongens af Sverrig Navn og paa Hs. Majestæts vegne har vores Chursyrste i Dag med behørig Ceremonie hængt den Svenske Seraphims-Orden paa Græven af Solms og Tecklenburg, som er General=Lieutenant i Kongens af Frankrige samt i dette Churfyrstendoms Armeer.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
London, den 20de Martii. Den 17de huj. blev holdet et Cabinets=Raad paa St. James, hvortil adskillige Admiraler vare kaldede. Dagen forhen var en Expresser ankommen fra den Middellandske Søe, og da Raads=Forsamlingen var forbie, gik Besalinger til adskillige af vore Havne, at haste med Kystbevarernes og til fraliggende Stationer bestemte Skibes Udrustning. - Siden i Morges have nogle tilforladelig villet forsikre, at Jamaika nu er i Spaniernes Hænder. - Anledning af det, som Græve Chatham sidst talede i Overhuset, hvilket tilforn er meldet, forebragte Græve March, mont, at den første maatte bringes til Tower. Havde det kommet til Stemmer, saa var han maaskee bleven bragt derhen; men en vis Herre afvendte det. Efter Kl. 12 reyste sig Græve Chatham og spurgte: om han skulde til det ham tiltænkte nye Quarteer, eller om ham var tilladt, at vende til sin gamle Bolig, siden det var høy Tid at han kom bort, eftersom han følede et Anstød af sin gamle Smerte. - Sheriffs Townshend og Sawbringe have erklæret, at de hellere lode sig sætte i Tower, end forestaae deres Embeder, dersom Remonstrantsen skulde brændes. - Man taler meget om et Festin, hvortil der giøres Anstalter i London og Tatchhouse Tawern. Man vil dermed høytidelig holde Hr. Wilkes Løsladelses=Dag af Fængselet. Hele Minority skal indbydes til dette Giæstebud og en heel stegt Oxe skal derved Gives Folket til Priis.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Den 27de Martii. Efter en lang Strid i Underhuset, som varede til Kl. 3 om Morgenen, angaaende en Addresse til Kongen, hvori de vilde betyde Hs. M. deres Uvillie og Misfornøyelse over de uanstændige Udtryk &c. i Londons Remonstrants, og takke Ham, fordi han atter eftertrykkelig havde sat sig imod det som strider imod Constitutionen a. blev den Dagen efter antaget med 248 imod 94 Stemmer. Derpaa blev Overhuuset bedet om dets Bi trædelse. Samme besluttede ogsaa, efter hæftige Disputer, med 95 imod 35 Stemmer, at være eenig med Underhuset i denne Sag. Denne fælles Addresse blev derpaa overleveret Hs. M. den 23de huj. - Af nogle Tilberedelser, slutter man, at Hs. M. i Sommer gjør en Reyse til Sine tydske Stater. Hertugens af Cumberland forehafte Reyse er udsat. Hertugen af Glocester har været upasselig, men er nu fuldkommen Vel. - Ved et Giæstebud, som LordMajoren har holdt den 22de huj. paa Mansionhouse, hvortil var indbuden over 400 Personer, var at see et Portrait af Kongen, af Danmark i Legems størrelse, hvilket var saa vel troffet, at det tildrog sig alle Nærværendes Beundring. J Henseende til Pragt, Overflødighed og Anstalter, skal ikke lættelig noget overgaae dette Giæstebud 100 af Rigets berømteste Mucisi lode deres Jnstrumenter høre. Man troer at dette Tractement har kostet saa me ger, at 400 Personer kunde leve deraf til Nødtørftighed i et heelt Aar. - Wilkes skylder endnu over 5000 Pd. Sterl. uden Caution. Naar altsaa Wilkes, den dristige Skribent, kommer løs af sit Fængsel den 18de April, saa kan det hænde sig, at Wilkes, som Debitor, maa vandre igien i et andet. - Græven af Effingham er den 25de huj. reyst til Portsmouth, for at gaae om Bord paa den Russiske Elphinstonske Escadre; samme er nu repareret, og forsynet med alle Ting, saa at den sikkert med det første fortsætter sit Løb til Levante.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Livorno, den 21de Martii. Fra Smyrna berettes under 1ste Febr., at Tilberede serne til neste Feldttog vare der ikke saa mægtige, som for rige Aar; dog maatte Staden levere 300 Muulesler til Armeens Brug. Man haabede og der, at den Russiske Flode intet skulle foretage imod andre Øer i Archipelago, end dem, som tiene Constantinopel til Proviantering. J øvrigt klaget man derfra over havende haard Vinter med stærk Snee og Regn, hvoraf deels befrygtedes en slet Høst, deels flød deraf et Stød i Handelen, da de slette Veye forhindrede Caravanerne at komme til Staden.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Den 25de Martii. Fra Corfica vil man have den Beretning, at der reyser sig Uroligheder paa ny: At, da Commandanten paa Øen lod henrette en Geistlig, som man havde fattet stor Mistanke til, bleve nogle Tusinde Jndvaanere derover forbittrede, rottede sig sammen, og ombragte over 300 Mand.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Petersborg, den 27de Martii. J disse Dage ere 2de Courierer ankomne til det Keiserl. Hof, fra den commanderende General en Chef Græve Romanzow, hvilke have medbragt de Seyerstegn, som bleve erobrede ved det sidste Slag mod Tyrkerne den 15de Febr. en med Guld virket Pascha Sandshak, 9 almindelige Fab ner, 2 Tuger, 6 Heste Haler, en Pacha Commando Stav og et Pacha Palent, tilligemed General=Lieutenant Stoffelns omstændelige Beretning af 18de Febr. til GeneralRomanzow. - Adskillige Wallacher, som ere komne fra Constantinopel til Bucharest, have fortalt, at den Tyrkiske Sultan virkelig er i Adrianopel, og at Vizieren fra Babada er opbrækket til Karnabat 38 Miile fra Donau og 16 fra Adrianopel. Overalt hvor disse Wallacher ere reyste igiennem, have de fundet Jndvaanerne meget bedrøvede og nedslagne, ligesom i Constantinopel, hvorfra Jndbyggerne allerede begynde at flygte til Biergene med deres beste Sager. - Følgende Beskrivelse over Staden Bucharest fortiener at anføres: Der findes nemlig 43 prægtige Klostere af Steen=Bygning, 164 Kirker og imod 20000 Huuse, næsten alle af Steen=Bygning.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Portsmouth, den 2den April. J Løverdags ankomme hertil Gesandterne fra Rusland, Portugal og Sardinien, med Lord Effingham. De spiste om Middagen paa Admiral Elphinstons Skib. De 3 førstmeldte Herrer ere reyste til London igien.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Corsøer, den 19de April. Den 15de huj. udgik Capitaine Adeler til Fyhn. Den 16de agende Post Mr. Brondsted. Den 17de, Baron von Gielting med Frue og Dotter til Holstein. J Dag, Major Destinon og Justice=Raad Westergaard med Frue, til Jylland. - Den 15de indkom Hr. Hielmerone til Katteropgaard. Agende Post Mr. Schiøth. J Dag, agende Post Mr. Pelzner.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Helsingøer, den 20de April. Her i Sundet ere ankomne den 16219de April 128 Skibe, deriblant den 16de, C. Kruger af og til Stettin fra Bergen, Fisk. J. Scott af Aberdeen fra Christiansand til Helsingøer, Bielker. Den 17de, H. Sivertsen af Aanezire fra Bergen til Kiøbenhavn, Sild. C. Grandorph af Bergen fra ibidem til Kiøbenh., Sild. T. Bok af Stavanger fra ibidem til Kiøbenh., Sild. P. Jürgensen af Flensborg fra Nantes til Kiøbenh., Sukker. G. Jzatte af Borowstones fra ibidem til Kiøbenh., Kul. D. Hutton af Leith fra Kirkaldy til Kiøbenh., Kul. H. Nielsen af Porsgrund og O. Grubbe af Brewik fra Langesund til Kiøbenh., begge med Jern. F. D. Boysen og Matz Krøger af Kiøbenh. fra Cadix til Kiøbenh., begge med Salt. W. Ruyter af Oldenborg fra Cadix til Kiøbenh., Salt. J. Knudt af Flensborg fra Tronhiem til Kiøbenh., Kobber. T. Bouwitz af Sogndahl, J. Tronsen og O. Tronsen af Hitterøe, C. Hvidding og B. Ohnsorg af Stavanger, alle fra Stavanger til Kiøbenh. med Sild. J. Simpson af Carron fra Borowstones til Kiøbenh., Kul. P. Hansen af Helsingøer fra Bergen til Stockholm, Fisk. T. Ellingson af Nedeslehn fra Langesund til Kiøbenh., Jern. Den 18de, T. Wilstrup af Kiøbenh. fra Cadix til Kiøbenh., Viin. J. N. Bolle af Kiøbenh. fra Amsterdam til Kiøbenh., Stykgods. C. Hjort af Eggersund fra Stavanger til Kiøbenh., Sild. Den 19de, S. Tærkelsen af Helsingøer fra Kønigsberg til Amsterdam, Rug. - Den 16de hujus, med liden Vind af S. O., ginge adskillige Skibe, til Seyls, som dog strax igien for Modvind komme tilbage i Sundet. Atter i Gaar ginge nogle og 40 Skibe Seyl ad Nordsøen, hvoriblant de, som her i og ved Havnen havde overvintret. - J Sundet ligge nu for Modvind omtrent 30 Skibe til Østersøen, hvoriblant Skipper Wilstrup fra Bordeaux til Kiøbenhavn, som her har noget at losse. Derforuden ere 10 til 12 Skibe kommen til Ankers strax uden for Cronborg, ligeledes til Østersøen bestemte. - I Havnen her ved Byen ligge 7 Fartøyer fra Provincerne med Korn og seede Vahre, hvoriblant Skade af Errøeskiøbing, som nu er udlosset; men Skipper Stage, som fra Erroeskiøbing, er i vente, er endnu ikke ankommen. - Vinden er her i Dag S. O.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Kiøbenhavn, den 20de April. Den 12te Martii er Pastor Johann Leonhard Callisen, til Neuenstædter Kirke i Pløen, kaldet og forflyttet til at være Pastor til Zarpen Kirke og Meenighed i Reinfeldts Amt. Den 23de dito er Byesoget Jens Christian Gierløw allernaadigst confirmeret at være tilligemed Birkedommer til Christiansholms Birk i Lolland. Studiosus Niels Christian Stiernholm ligesaa at være Sognepræst for Roslew og Ryberg Sogner i Wiborg Stift. Studios. Oluf Bang ligesaa til Nebsagger og Biere Sogner i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Martin Carl Meyer ligesaa beskikket at være Sognepræst til Rygge Præstegield og udi Moss i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Christen Friis ligesaa til Drangedahls Præstegield i Aggershuus Stift. Den 30te dito er Procurator Saxo Peder Ebsen allern. confirmeret at være Birkeskriver til Christiansdahls Birk i Lolland. Sognepræst Hr. Carsten Bolqvartz ligesaa beskikke at være Sognepræst udi Colding. Sognepræst Hr. Lauriz Frisach ligesaa at være Sognepræst til Lombs Præstegield i Aggershuus Stift. Studios. Lauriz Grundahl ligesaa at være Sognepræst til Fardrup Meenighed i Riiber Stift. Skibs=Præst Hr. Herman Johan Pohlman ligesaa at være Sognepræst til Krogstad Præstegield i Aggershuus Stift, Den 10de April haver Hs. K. M. allern, beskikket JusticeRaad Jens Nielsen Kragh til at være Commandant over Eylandene St. Thomas og St. Jan i Vestindien. Samme Dag er Andreas Kiær beskikket til at være Veyermester ved Kiøbenhavns Toldkammer. Den 16de dito er Cancellie Raad og Commissarius i den Schleswig=Holsteinske Land Commission, Ernst Johann Peter Steman, beskikket at være virkelig Raad i den Gottorfske Ober=Ret. Deres allern, regierende M. M. og Hs. K. H. Arve Printsen, behagede i Aftes at give den her residerende Russisk Keiserl. Minister den Ære, at bivaane en i Hs. Excellences Hotel opførte Opera, samt derefter at spise til Aftens hos Samme. Hr. Schoutbynacht Kaas, som Chef for den her udrustede K. Orlogs Escadre, har i Gaar ladet sit Flag hidse fra det for ham bestemte Flagskib, Prints Frederich kaldet. De til denne Escadre henhørende 2 Bombardere Galliother vorde i Morgen udlagte paa Rheden.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Ved Døden ere afgangne: J Bergen i Norge den 23de Martii, Comptorisk Egenhandler Johann Brandarius von der Fehr, 66 Aar. Den 26de, Hr. Lieut. Kopkes Frue, Anna Margaretha Dreyer, 74 Aar. J Tronhiem, den 5te April, Mad. Maren Christina Rust, fød Parelius, 66 Aar. Paa Gaarden Ramdrup i Fyhn den 27de Martii, Sr. Andreas Friis, Birkedommer til Glorup og Raunholts Birker, 67 Aar. J Corsøer den 12te April, Sr. Søren Rasch, Kiøbmand. J Odense den 13de dito, Kiøb- og Handelsmand Christian Raphael Hyschen, 81 Aar. J Roeskilde Hr. Cornelius Dons, residerende Pastor til Schiervøens Meenighed i Tromsøens Provstie udi Nordlandene. Paa Knabstrup Gaard i Sædland, den 9de dito, Hr. Krigs=Raad Jørgen Jørgensen, 42 Aar, Her i Staden den 14de April, Frue Majorinde Margaretha Agneta Pflueg, fød Pultz, 36 Aar. - (J No. 29 af disse Tidender er iblant de Døde anført Skovrider, Enke Mad. Weinschenck, fød Elling, hvorved er den Feyl som hermed rettes, at hun ikke var Enke, men hendes Mand Skovrider Weinschenck endnu lever.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Ved holdte Auction paa Kiøbenhavns Børs i Dag, som tes 25 Actier i det Almindelige Handels-Compagnie, som ere sournerede til den Jslandske og Finmarkske Handel, som 201 til 204 Rdlr. hver.
Berlingske Tidende, 1770-04-20
Jndpasserede: Pohlsk Geheime=Raad Baron von Kron fra Warschau. Oberste v. Sammes, Kammer=Raad Weise og begge Baroner v. Schimmelman fra Helsingøer. Lieut. Beurman og begge Lieutenants Baroner v. Haxthausen fra Jylland. Lieuten v. Osten fra Norge. Lieutenants Moldrup, Rummelhoff og Lob man og Krigs Raad Schuman fra Landet. Kiøbmand Grau fra Rendsburg, Kiøbmændle Blane, Damen og Bangert fra Sverrig. Kiøbmænd Richart og Halsk fra Callundborg. LieutenanMüllert fra Jylland. Udpasserede: General=Lieutenant v. Hauch, Oberste v. Sal. mes, Justice=Raad v. Deurs og Lieut. Moldrup til Helsingøer, Kammerherre v. Plessen, Baroner v. Schimmelman og Gelting Agent Birk, Lieut. Gionge, Secretaire Bartholin og Procurator Anchersen paa Landet. Major v. Destinon og Lieut. Fugled, til Holstein. Lieut. Uhl til Fyhn. Kiøbmand Graa til Lübeck. Kiøbmænd Guilleume og Delphos til Amsterdam. Bogholder Schønning til Jylland. Kiøbmand Simon Olsen til Svendborg, Kiøbmand Buzaglo til London. Tolder Holst til Læssøe. StiftAmtmand Græve v. Knudt og Forvalter Witt paa Landet.