Viborger Samler, 1794-09-29
foruden de egentlige Fabrikarbeidere, finde en stadig Næringsvei ved en Pibefabrik, ligesom ogsaa den Udsigt, at ved stærk Afsætning maaskee det kunde komme dertil, at Fabriken frembragte meere, end der behøvedes til Landets egen Brug, og da kunde sælge til Naboelande. Kommer nu den gamle Fordom, som vi dog eengang burde aflægge, at nemlig det i Landet forfærdigede ikke er saa godt som det, Fremmede sende os; kommer den nu ind paa os, saa tager den saa meget paa den Glæde, man følte ved saadant nyttigt Anlæg, at man bliver mismodig; og da er det dog vel ikke ilde gjort, at undersøge hvad Sandhed er. Men da den nok best udledes af Erfaringer, saa holder jeg det for Pligt, her at bekiendtgiøre mine J endeel Aar har jeg røget af hollandske Piber, som jeg i Urteboder gav 40 Skill. for Dosinet for Enkelte kostede de 4 Skill. Paa et halvt Aar har jeg begyndt at kjøbe paa Fabriken Piber af samme Længde, og betalt Dosinet med 28 Skill. Jeg kan da gjøre Sammenligning, og da har jeg fundet: 1. At de kassiske Piber ere i samme Proportion af Tykkelse til Længden, som de hollandske, ligesaa faste i Materien, ja endeel af dem fastere end disse, der undertiden ere saa sprøde, at den øverste Ende uforvarendes bides over. De danske Piber ere ligesaa nette for oven som de hollandske, hverken for tykke eller for tynde, have fuldt saa rummelige Hoveder, og ligesaa god Luft. Jeg har jevnlig faaet hollandske Piber, som vare lukkede i Hovedet, saa Adgangen til Reret maatte stødes igjennem med et Jerninstrument, hvorved stundom Piben brækkes, da man maae bruge Magt. Denne Feil har jeg endnu ikke fundet hos de kjøbenhavnske, hvoraf jeg nu har det fierde Dosin i Brug. Jkke heller har jeg paa nogen af dem fundet Sprækker i Røret; en ikke sjælden Feil hos de hollandske. 2. Alt imellem har jeg havt hollandske Piber, der hængte ved Læberne, naar de ikke først gnedes mere end eengang for Panden, eller vædedes i Vand eller i Munden. Af de kassiske Piber har jeg endnu ikke fundet en eeneste, der har havt denne Feil, som undertiden kan drage farlige Følger efter sig. 3. Ved de hollandske Piber, især de lange, som her egentlig omtales, har over de tre Fjerdedele af hvert Dosin havt det Ubehagelige, at strax ved første Gangs Brug et Blad hængte fast ved den indre Aabning, og derved fordærvede Piben, saa den sjelden kunde smøges reent ud; dette er endnu aldrig hændet mig ved de danske Piber. Disse lade sig ogsaa, denne Feil fraregnet, røge i alle Maader ligesaa længe, inden de blive uefterrettelige. 4. Man har beskyldt de danske Piber for Brækkelighed. Den har jeg ikke fundet større hos dem, end hos de hollandske, endskjønt jeg idelig smøger medens jeg skriver, da Piden gjerne med en overvægtig Længde hviler allene paa en Finger. Tidt er hollandske Piber gaaet mig itu imellem Fingrene, og jeg har da altid fundet, at paa det Sted, hvor den brække des, var et Gran fremmed Materie i Leeret. Dette kan da vel ogsaa være Tilfældet ved een og anden Pibe fra Kasses Fabrik, men det turde jeg paastaae, at saadan Feil ikke findes tiere hos disse, om den findes saa tidt, som hos de fremmede. De danske Piber ere da fuldt saa stærke som de hollandske, hvilket ydermere bekræftes. 5. Naar de udbrændes. Af et Dosig hollandske Piber, jeg har sendt til Bageren, har jeg næsten aldrig faaet flere end 10 tilbage, og deriblant altid 3, 4, stundom flere, der vare sprukne i Hovedet, saa de maatte lakkes, for de bleve smøgelige. Ja een eller et Par vare saaledes revnede, at ved Prøven Stykker, gik ud, og Piben da ubrugelig. Nu skede det den første Gang, efter jeg havde begyndt at røge af danske Pil der, at da jeg prøvede dem, der kom hjem fra Branden, tre Stykker brækkede ud i Hovedet, og ved Eftersyn befandtes de just alle tre at være hollandske. Af danske var ikke engang revnet een. Af sidste Brand fik jeg elleve tilbage, og deriblandt ikke en eneste sprukken; men det var ogsaa deel danske, saasom de hollandske efterhaanden ere brækkede. – At engang et Par hollandske Piber bleve gandske krumme i Branden, regner jeg ikke, da det kun er skeet den ene Gang, Dette er Udfaldet af Sammenligningen, jeg har kunnet gjøre, og visselig er den særdeles til Fordeel for Hr. Kasses Fabrikation. Og nu den saare betydelige Forskjæl paa Prisen fra 40 til 28 Skill. Dosinet; hvilket allene burde være nok til at overtale enhver til at bruge ingen uden danske Piber. Jmidlertid, da de fleste af os have den mærkelige Patriotiskhed, at saasnart et nyt Fabrikat forfærdiges i Landet, vi da meget viseligen først antage, at det ikke duer, og dernæst, for at godtgjøre vor Paastand, smaaligen lede om Feil paa det indenlandske Fabrikat, Feil, som det ikke engang faldt os ind at søge eller ændse paa udenlandsk Gods. Da nu saa er, saa spørges, hvad Feil have de kassiske Piber, Og da haver jeg lagt Mærke tilfølgende: a) J de første Dosiner, jeg fik, vare endeel Piber, hvis Rør ikke vare fuldkommen lige, men havde een eller flere smaa Bøininger. Det er en betydelig Feil paa en Leerpibe, især naar den er lang; thi den bliver derved uhandelig. Man bør haabe, at Fabriken vil lægge Vind paa, meere og mere at afhielpe denne Feil, som virkelig ikke er her just i en høi Grad, og da nok kan formodes at blive rettet ved en forøget Paapassenhed. Det sidste Dosin, jeg fik, er ogsaa meget mere frie fra denne samme Feil. Der er Piber iblandt, saa lige som en Snoer. b) De kassiske Piber ere ikke slet saa jevne som de holt udske, og Formeryggen sees paa de fleste meere end paa disse. c) Nogle danske Piber have ikke fuldt den Hvidhed som Hollændernes, men falde lidt i det Guule. Det er Alt hvad jeg har fundet, kunde siges imod vor Medborgers Fabrikat; og man seer, at de to sidste Poster ere ganske ubetydelige, og ventelig lette at forbedres. Forudsat nu, at de ringere Sorter ere forholdsviis ligesaa gode som de her omtalte, og at Fabriken, istedet for ved stærkere Afsætning at sludske med sit Arbejde, tvertimod vil lægge Vind paa meere og meere Fuldkommenhed; dette forudsat kan man da vel formode, at hver dansk, norsk eller holsteensk Smøger heller vil kjøbe sine Piber for 28 Skill. hos vor Medborger, end for 40 Skill. hos Hollænderen *);med mindre han som god Patriot havde gjort en Eed paa, at ville i eet og alt heller kjøbe dyrere hos den Fremmede, end let Kjøb hos den Jndenlandske. Abrahamson. Den 6te Aug. 1794. *) Urtekræmmeren kan ikke sælge lettere, thi han skal leve, og Brekkagen maae han have godtgjort. Danske Piber derimod kan han sælge lettere, formedelst Godtgjørelse i Fabrikpriserne.