JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Enhver som maatte have nogensomhelst Fordring paa Selskabet, anmodes om behageligst at anmelde saadant for Selskabets Kasserer, Hr. Forligelses-Commissair Hansen, inden 14 Dage fra Dato, da ingen Fordring efter den Tid kan antages eller forventes betalt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Ligeledes anmodes enhver som er noget skyldig til Selskabets Kasse inden fornævnte Tid til ermeldte Hr. Casserer behageligst at betale samme. Slagelse den 4de Septbr. 1826. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
De muelig værende Kreditorer saavelsom Arvingerne efter herpaa Gaarden afdøde Kammertiener Peter Petersen, indkaldes herved at møde eller møde lade, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste for bt legitimere deres Arveret. Den Afdødes Stervboe er under Forsegling, og Aabnings- samt Registreringsforretning foretages 30te-Dagen, som er den 22de September d. A., Formiddagen Kl. 9. Løvenborg pr. Holbek den 29de August 1826. Torst, Skifteforvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Onsdagen den 13de Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Capitain Lunn ved offentlig Auction, som afholdes i Wenteds Mølle ved Knabstrup, bortsælge omtrent 20 Stkr. gode unge Arbeidsheste og Plage; hvilket herved bekiendtgiøres. I. Dall. Holbech den 1ste Septbr. 1826.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Augerup hollandske Veirmølle, beliggende i Arts Herred, Holbechs Amt, ved Kallundborg Landevei, tilligemed tilliggende Giæstgiverie og Hestemølleværk, samt Jorder, der foruden en betydelig Deel Eng, bestaaer af 6 Skpr. Hartkorn Agerland, vil kunne erholdes i Fæste til første November dette Aar. Møllen, som af nye er opført, og først vil blive sat i Gang naar Fæsteren overtager samme, har 4 Qverne og de almindelige Jndretninger til Sigte og Grubbeværk m.v. Lysthavende ville behage at henvende dem til Undertegnede, der paaviser Eiendommene og opgiver Conditionerne. Aagaard pr. Slagelse den 2den Septr. 1826. S. Fog Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Tirsdagen den 12te Septbr. d. A., Formiddag Kl. 10, lader Mad. Ramløse formedelst Bortreise, ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, hvoriblandt et nyt smukt Birketræes Chatol med Opsats Stole, Borde, Speile, 2de Sengesteder, nogle Sengeklæder, Kiøkkentøi m. m.; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
NB. Ved en Trykfeil stod i forrige No. Onsdagen istedet for Tirsdagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Torsdagen den 14de Septem Skovauction. er 1826 bliver i FaarnholmsSkov ved Lindeberg, afholdet offentlig Auction over de Hr. Kammerraad Bang til Norager, ifølge Høiesterets Dom, tilhørende Bøge= og Eegetræer paa Roden i bemeldte Skov, af hvilke en stor Deel indeholde godt Gavntømmer, efter Conditioner, som nærmere blive bekiendtgjorte. Lysthavende behage at møde hos Skovfoged Ole Jbsen, i Taarnholm Skov, bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 8.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Mandagen den 11te September d. A., om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Arts- og Skippinge Herreders Contoir i Kaastrupgaard ved Callundborg afholdt offentlig Licitation over en Hovedreparation ved Jordløse Sogns Skolebygning og nogle nye Fags Tilbygning. Overslag og Conditioner ligge forinden til Eftersyn paa undertegnede Gaards Skriverstue. Selchausdahl den 29de August 1826. J Fog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
At jeg Undertegnede, som en Tidlang har practiseret, i Kiøbenhavn, er flyttet her til Byen og boer hos Mad. Løvstrøm paa Nytorv, tager jeg mig den Friehed at offentliggjøre for Byens og Omegnens ærede Beboere. Kirstine Fuglefang, examineret Gjordemoder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
En lille sort Hoppe, 3 Aar gammel, stiernet og snup pet samt fiirskoet, er Natten imellem den 4de og 5te d. M. bortgaaet fra Væver Bechs Mart ved Slagelse. For dens Tilveiebringelse loves en passende Douceur, naar man derom henvender sig til Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Til 11te December Termin førstkommende kan Undertegnede udlaane 50 Rbd. Sedler Umyndiges Midler imod antagelig Sikkerhed. Qvislemark den 6te September 1826. C. Schønning Tryde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Schous Udtog af Forordninger fra 1670 til 1802 incl. samt Anhang og Register, 15 Tomer, alt indbunden, er indlagt til Salg hos Bogtrykker Magnus i Stagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
En god stærk Kurvefading til en Holsteensk Vogn er tilkiøbs; anvises af Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Baade Raadyr og Daadyr kan bekommes, til 5 Rbmk. Lpd., naar det 4 Dage forud bestilles hos Skovride Oppermann paa Holsteinborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
En beqvem Leilighed, bestaaende af 3de Værelser med Kiøkken og Spisekammer samt en lille Have paa Landet, i Nærheden af en Kiøbsted ikke langt fra Kiøbenhavn, kan til førstkommende Michaeli eller strax erholdes til Leie af et Par eenlige Folk eller en Enke uden Born. Det nærmere kan erfares hos v. Støcken i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
J Stee Mølle er en Condition ledig til 1ste November for en Møllersvend, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
En, i Avlsbruget duelig og erfaren, ugift Person, der i en række af Aar har tjent som Avlsbestyrer paa to af de største Hovedgaarde i Lolland og en ligeledes stor Hovedgaard her i Siælland, – fra hvilke Steder han er forsynet med de bedste Anbefalinger om sin Duelighed Troeskab og Sædelighed – attraaer strax eller til 1ste Novbr. Emploi som Avlsfuldmægtig. Nærmere Underretning faaes hos v. Støcken i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
En skikkelig Pige, der forstaaer daglig Madlaven- og er villig til hvad Gierning der iøvrigt kræves af en Kokkepige paa Landet, kan faae Tieneste hos en Præsten Miil fra Slagelse, naar hun, med gode Anbefalinger melder sig hos Kiøbmand Bech paa Smedegade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-09
Den 13de September kan erholdes Steenkalk a 3 Rbdlr. Tønden, ved Antvorskov Teglværk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
VenelSiællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. den for landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 12. September 1826. No. 73. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Physikalske Nyeheder. Englænderen S. Poulet Scrope Esg. har i 1823. udgivet et Strift under Titel af Considerations ofVolcanos hvori han undersøger de ildsprudende Bierges Natur, deres Producter, deres Forbindelse med Jordens nuværende Tilstand og forbiegangne Historie med Hensyn til at opstille en nye Theorie om Jorden. Om dette vigtige Værk meddeles følgende Bedømmelse i det 128de St. af de Gøttingiske lærde Tidender for i Aar: Det er en Hæder for vor Tidsalder at saasnart en Lysstraale kan bringes ind i de mørkeste Partier af de physiske Videnskaber, saa ere strax de Naturkyndige i Hobetal tilrede med at udvide Aabningen og ofte med Held; dette er især Tilfældet med vor Tidsalders Yndlingsvidenskab Geologien (Læren om Jordens indvortes Beskaffenhed og Oprindelse, Geogonie.)Man betragtede den som en Daarlighed for 50 Aar fiden; men efterhaanden tilveiebragte Lehmann, Verner og Voigt Fasthed i Undersøgelserne; siden de to sidstes Død har denne Videnskab atter giort store Fremskridt. De Naturkyndige have fornemmelig i den sidste Tid bestræbt sig for at udgrunde de ildsprudende Bierges Natur, Hamilton Spallanzani, Dolomnicu og Faujas samlede paalidelige Erfaringer dertil og Humboldt og Buch byggede derpaa og paa deres egne Jagttagelser en Theorie om de dunkle Gange i Jordens Jndre, hvorfra de Vulcaniske Phoenomener udspringe; meget forblev imidlertid endnu uopklaret. Hr. Scrope har trængt dybere ind med sine Undersøgelser end hans Forgiængere uden dog at kunne opklare alle Dunkelbeder. Bogen er imidlertid et høist vigtigt Værk og vil giøre en Epoche i Geologiens Studium. Hans Theorie bestaaer i følgende; det som bevirker de vulkanske Phoenomener (ildsprudende Bierge og Jordskielv) er elastisk Fluida i det Jndvendige af Jorden, og disse bestaae ikke i andet end Vanddampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Under de ildsprudende Bierge er altid et Forraad af flydende Lava, som gaaer ned i Jorden i en vis og ubekiendt Dybhed. Denne Lava bestaaer af en primitiv Biergart. Vanddampen udvikles ved en Varme inde i Jorden, som bestandig stræber opad. Denne Theorie udfører han nu i det enkelte med stor Conseqvence, hvorved han idelig bygger sine Slutninger paa egne og andres Jagttagelser. (Men han yttrer ingen Mening om Aarsagen til denne indvendige Varme.) Han antager at denne Udvidelseskraft af Jordens indvendige Varme har bevirket alle de Revolutioner, som vi bemærke at vor Klode har giennemgaaet, og som ikke have været saa pludselige som man har antaget; men at de ere successivt bevirkede i lange Tidsrum. (En Theorie, som understøtter den sandsynlige og analoge For modning, at Jorden er et organisk sig selv successiv udviklende Væsen ligesom Skaberens øvrige Værker.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
J Froriepps Notizen aus dem Gebiete der Natur und Heilkunde 1826, 13de Bd. No. 4 læses følgende Stykke om Maanens Jndflydelse paa dyriske og vegetabiliske Substantser. Denne Gienstand har ikke meget tildraget sig de Lærdes Opmærksomhed, naar Theorien om Ebbe og Flod undtages. Den Maade hvorpaa Maanen bevirker Opløsningen af dyriske Substantser er kun iagttaget af en vis Classe af Mennesker, som allene have derved deres Fordeel for Øinene. Det er vist og det bekræftes med Vidnesbyrd af den Kongelige Engelske Marines og Compagniets Officere i Ostindien at de have erfaret det til deres egen Skade, at naar man til visse Tider paa Aaret og paa visse Steder lægger frisk slagtet Kiød hen paa et Sted hvor Maanen kan skinne paa det, saa kan det inden faae Timer gaae i Forraadnelse, imedens samme Slags Kiød naar det lægges kort derfra hen paa et Sted hvorpaa Maanen ikke kan skinne, bliver conserveret. Man har bemærket at Maanen besidder en stor Jndflydelse paa Vegetationen. de Frugter, som ere udsatte for Maanskinnet blive hurtigere moedne end de, som ikke ere udsatte derfor og at Planter, som ere begyndte at guulnes faae igien deres grønne Farve igien, naar Maanen skinner paa dem. Hr. Edmonstone, som har beskiæftige sig med at undersøge Skovene i Demerary, siger, at Maanens Jndflydelse paa Træerne er paafaldende og umiskiendelig. Fælder man et Træe i Maanskin, saa flækkes det, som det ved to modsatte Kræfter var revet fra hinanden i to Deele. De Træer, som man fælder i Fuldmaane=Perioden ere næsten ubrugelige; thi de blive strax angrebne af en vis Larve og forraadne langt hurtigere end de, som fældes paa en anden Tid; det samme er Tilfældet med alle Træer i det Engelske Sydamerika og Vestindien, man fælder dem derfor altid i 1ste og 2det Qvarteer. Saften stiger høit op i Træet saalænge det er Fuldmaane; men synker siden igien som Maanen tager af.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Etatsraad Rothe bemærker i sin Bog om Naturen 1ste Deel Side 2001, at end ikke det stærkeste Brændspeil har kunnet opfange Maanens Straaler til Varmen saaledes som Solen; men at den berømte Naturkyndige Jngenhous ikke holder det for umueligt at et saadant Redskab jo kan opdages; hvilken ogsaa troer, at ikke Maan skinnets Varme; men allene dets Lys kan virke paa Planterne. – En af vore Dages største Astronomer Doct. Olbers i Bremen paastaaer i en Afhandling, som læses i Annaire du Bureau des Longitudes 1822, at Erfaringen lærer, at Maanen har ingen Jndflydelse paa Veirlig, Dyr, Planter og paa Menneskets Sundhed; uagtet Troen derpaa har været almindelig til alle Ti Johan Heinrich Mayr siger derimod i der. sin Reise til Constantinopel Side 1201, at det er en sikker Erfaring paa Øen Scio, at Muslingerne ere langt bedre i Fuldmaane end til andre Tider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Nyeheder fra Dyreriget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
John Vest (Caplan ved Hudsonsbai Compagniets Red River Coloni saae Nordlyset i de klareste Aftener. Det bestod af lange Søiler af blendende hvidt Lys, som zittrende bevægede sig paa Himmelen. Undertiden var det usædvanligt glimrende og viiste sig pludselig paa forskiellige Deele af Himmelen, hvor det tilforn ikke havde været seet. Mange Jndianere giøre sig en romantisk Forestilling om dette Meteor; de mene, at Nordlyset ere Aanderne af deres afskedigede Venner, som dandse i Skyerne, og naar det er meget klart, og viiste den største Forskjellighed i Form og Sted, saa sige de, at deres Venner giøre sig lystige. De nordligere Jndianere kalde anrora borealis EdthinHiortefinden, fordi de have funden, at en haaret Hiortebud, giver, naar den i den mørke Nat bliver strøgen stærkt med Haanden, ligesaa electriske Funker fra sig som Ryggen af en Kat. Aalen. Det er ikke almindeligt bekiendt, at Aalen, endskiøndt den lever i et Element, som synes at sætte den uden for de at mosphæriske Forandringers Virkekreds, dog paa en mærkværdig Maade bliver afficeret af stærke Vinde. Dette er Beboerne af Linlithov saare vel bekiendt, som have en meget beqvem Leilighed til at lagttage dette Dyrs Eiendommeligheder i den Søe, som grændser til Staden. Floden, som flyder ud i den vestlige Deel af denne Søe tager sin Vei igiennem en Sluse og falder i et konstigt, med Steen udlagt Bækken, hvorfra den taber sig igiennem en Mængde Huller ved Siderne og paa Bunden. Disse Hullerere imidlertid. for smaae til at en Aal af sædvanlig Størrelse kunde finde Giennemgang, og af denne Aarsag er dette Bækken tienlig til Aalefangst. Ved roeligt Veir. finder man sielden Aal, men saasnart heftige Vinde især Vestvinde reise sig, synes Aalene at blive grebne af en panisk Skræk, og forlade deres Smuthuller, ligesom forjagede Rotter; de begive sig nu hyppig i Slusen og styrte sig i Vandbækkenet, hvor de blive et Bytte for Jndvaanerne i Linlithgov. Pinhoe-Olie eller Brækolie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
En udpresset Olie under det omtalte Navn er forkort Tid siden ankommen fra Brasilien til England til Hr. Brande. Den bliver brugt i Brasilien som et Brækmiddel, og virker meget kraftigt i den liden Dosis af 1 eller 2 Draaber. Det synes at man erholder den af Frøene af en Art Jatropha, hvoraf flere Arter høre hiemme i Sydamerika, høist sandsynligt af J. multi Fida, hvis Frugt længe har været bekiendt under Navn French Physik Nut (FranskAfføringsnød). Efter nogle Forsøg, som Hr. Brande har anstillet, for omtrent to Aar siden, med Frøene af flere Arter atropha, er der ingen Tvivl paa, at denne Plante, som giver denne Brækolie, hører til den omtalte Slægt; og det maae her bemærkes, at den udpressede Olie af Frøene af mange Arter, besidder en Brækning og Purgering opvækkende Egenskab. Den første er ledsaget med en Fornemmelse af Hede i Svælget, og naar man fordobler Portionen, saa paafølger Purgeringen. Hr. Reeves fra Canton har fortalt Hr. Brande at den berømte Fernis, hvormed Chineserne overtrække Papiirkasser, Thedaaser o. s. v. bliver beredet paa den Maade at de kaage den udpressede Olie af Frøene af Jatropha Curcas. Myrerne i Guiana.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
J det Jndre af Guiana traf Waterton paa en Slette en uhyre Mængde 8 til 10 Fod høie snegle dannede Myretuer, som vare saa vandtætte og faste at ingen Hvirvelvind kunde omkaste dem. Andre Myrer have deres Reder, som vel ere 3 til 5 Gange saa store som en Ravnerede paa Træegrene; et Rør fører derfra ned til Jorden, hvori de bestandig i tusindeviis stige op og ned; beskadiger man en Deel af det, saa bliver det strax repareret. -Der gives i hiint Land forskiellige store og smaae Arter af Myrer. Stikket af en stor sort og en bruun er saa giftigt, at det foraarsager Feber; det af en liden rød brænder som Nelder. Andre Arter giøre Reiser paa Jorden af flere Miles Længde, hvorved de marschere den ene efter den anden med et grønt Blad i Tængerne. En stor rød Myre, kaldet Couchie, giennemvandrer Landet i fuldkomment ordnede Armeer, og fortærer alle Jnsecter, som den træffer underveis. Naar de komme til et Huus, saa gaae de lige igiennem det, Planteurerne seer ikke ugierne disse Besøg, thi endskiøndt de maae vogte sig for deres meget smertefulde Stik saa gaae Giæsterne dog snart igien bort, efterat de i Forveien have tilintetgjort alt Utøi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
– Fra Bucharest berettes: at man har faaet Efterretninger fra Constantinopel, som naae til den 3die August. Staden var dengang i en foruroeligende Gjærings Tilstand. Folket, som i Begyndelsen havde fundet sig i de nye Forandringer, fordi Prisen paa Levnetsmidler vare blevne nedsatte, begynder nu at knurre. Sultan og Seraskier AgaPascha, som Folket bebreider sin ringe Herkomst, da han har tilforn været Portochaisebærer, ere dagligen en Gienstand for bittre Pasqviller. Desuagtet lader Sultantn sig regelmæssig see i Mo scheen. Jblandt de Henrettede, som skulde have opspundet en nye Sammenrottelse mod Sultanen, ere ogsaa 75 Tovschis og af de forrige JaniticharAgas, som ere blevne befordrede til Kammerherrer for at lokke dem til Hovedstaden, ere allerede 7 blevne halshuggede faae Dage efter deres Ankomst – Triest har man Efterretninger fra Syra af 20de Juli, hvori det hedder, at den Tyrkiske Flaade har deelt sig i to Divisioner, af hvilken den ene skulde angribe Samos, neppe havde de begyndt derpaa, førend ogsaa den Græske Flaade lod sig see, som bestod af 40 Skibe under Sachturis Commando. Den 27de kom det til en Fægtning, hvori de Græske Brandere satte Jld paa et stort fiendtligt Skib. Kampen varede ved den hele følgende Dag; men man veed ikke Udfaldet. – Fra Athen berettes, at denne Stad forsvarer sig tappert imod det fiendtlige Corps, som ligger i Leier udenfor den, og at den er vel besat med Soldater og forsynet med Levnetsmidler. Jbrahim skal have lidt Tab i flere Fægtninger med Grækerne, og have trukket sig tilbage til Calamata. Hans Armee skal være indsvunden til 8000 Mand og Grækerne ville nu gaae offensiv tilværks imod ham. Af de 2000 Arabere, som han havde sat i Land ved Armyroere kun 2 til 300 tilbage. Siden den Tid skulle Mainotterne stedse mere ødelægge hans Armee ved smaae Angreb paa hans Tropper. – Nu vil man vide i London, at de Kanoner, som ere bestemte til Lord Cochranes Dampskibe ere længe i Forveien afsendte til Grækenland og allerede ankomne dertil. Bladet Etoile vil vide at Grækere have i Archipelet forsynet ham med Levnetsmidler og han er derpaa seilet til Ægypten. Men over Bucharest berettes, at han virkelig skal være kommen til Napoli di Romania den 27de Juli, at Divanet skal have besværet sig derover hos den Brittiske Ambassadeur i Constantinopel Hr. Stratford Canning, hvorpaa denne skal have svaret; at Lord Cochrane var en Avanturier, som er forsvunden af England og gaaet i den Græske Krigstieneste, og at den Eng. Regiering ikke vil lade ham reclamere, dersom han skulde falde i Tyrkisk Fangenskab, eftersom han ikke meere bliver betragtet som en Undersaat af hans Storbrittanniske Majestæt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Algirerne sværme omkring i Middelhavet og søge efter Romerske Spanske og Græske Skibe og visitere alle Nationers Skibe, hvorved de giør Skipperne den Compliment at de kalde dem vantroe Hunde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
At Kongen af Spanien har ladet gientage sit Dekret om, at han under ingen Betingelse vil lade indføre nogen Constitution i sit Rige er en Følge af, at man betragter dette Skridt som det eneste Middel til at forebygge skadelige Jndflydelser i Spanien af en Coustitutions Jndførelse i Portugal, hvilken man nu ikke meere kan forhindre. Selv de Portugisiske Jnfantinder, som opholde sig i Spanien, have aflagt Eed paa Constitutionen for ikke i muelig Tilfælde at tabe deres Thronrettighed Hertugen af Jnfantado skal være Forfatter til dette Dekret, og skal have forlangt sin Afsked fordi Kongen havde foretaget sig nogle mildnende Forandringer deri. Dog har Hs. Maj. ladet ham tilkiendegive sin store Tilfredshed med den Maade hvorpaa han har forvaltet sin Post og udvalgt den titulaire Statsraad Don Manuel Gonzales Salmon til interemistisk at forestaae den; hvilken beklædte samme Post, da Oprøret brød ud paa Øen Leon, beholdt Embedet under de Cortes, og har siden tjent alle Partier. Meget strenge Forholdsregler tages imod de Deputerede, som i Sevilla decreterede Kongens Bortførelse til Cadix; de ere dømte fra Livet og deres Eiendomme blive confiskerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Præsidenten for de Forenede Mexikanske Stater har den 23de Mai sluttet Kongressens ordentlige J Forhandlingerne Session med et Budskab. om Constitutionen for Staden Mexico har man disputeret om man skulde betiene sig af de Ord: den almægtige Gud, det høieste Væsen eller den treeenige Gud, det første Udtryk er blevet antaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
J Provindsen Aucatan skulle nogle Uroeligheder være forefaldne; men som benægtes ifølge andre Efterretninger. – J Chili skal en nye Congres sammenkaldes og en nye Præsident udvælges i Gen. Freires Sted. – Man læser nu den Skrivelse som Bolivar har udstædet til Kongressen i Peru hvori han modtager Dictatorværdigheden endnu paa et Aar, for at bielægge saavel alle indvortes Misforstaaelser, som for at berigtige alle Forholdene imellem de to Republiker Peru og Over peru; dog tilkiendegiver han sin Længsel efter at komme tilbage til Columbien. Den 17de Mai bleve paa den store Plads i Lima to Personer af Anseelse nemlig Don Juan Berindaga og Don Jose Teron skudte som Statsforbrydere. Libertadoren blev bønfaldet af flere anseelige Statsmænd om at formilde deres Straf, men han erklærede, at han ikke kunde det fordi disse Personer havde voldet saamange Menneskers Død og forødet en saa stor Deel af den offentlige Formue, Bolivar opholder sig paa et Lyststed i Magdalena 1/2 Miil fra Lima, hvor han beskiæftiger sig med Statsanliggender. Planen er at i det Aar han endnu skal vedblive at være Dictator skal Folket, i Peru adspørges om hvorledes det vil have sine Statsformer indrettede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Den Russiske Keiser har ladet udstæde et nyt Censur-Reglement, hvorved General=Directionen, for hele Censurvæsnet i Riget bliver overdraget til Ministeren for den offentlige Underviisning Admiral Schischkov. – Græshopperne anrette store Ødelæggelser i Krimm og ved Odessa hvor de sidde saa tykt paa Træerne at store Grene knækkes. Der begynder at komme meget Liv i Kornhandelen i denne Stad. – Fra Stockholm berettes under 1ste September at en Kgl. Bekiendtgiørelse er udkommen den 31te August hvori med Hensyn til Høstens Udfald Jndførtelstolden er bleven nedsat paa Byg til 1 Rdl. 24 s., paa Havre til 1 Rdl. og paa Ærter til 2 Rdl. Tdn. Nu begynder man endog at klage fra Sverrig over at Rugen er slaget Feil og at man frygter meget for Kartoffelhøsten. Hvad Foraarssæden angaaer har man i mange Egne kun netop avlet Udsæden. Kongen af Sverrig har betaget Jndvaanerne i Fiskerbyen Raa ved Helsingborg den Tilladelse de havde at indføre paa enhver Reise, som de giorde med deres Baade, en Tønde Korn og en Tønde Salt toldfrit, thi de misbrugte den til at giøre to Reiser hver Dag over til den danske Kyst og saaledes inpraktiserede de hele Skibsladninger. J England regner man paa at der vil blive indført Kornvarer for 4 Mill. Pd. St.; men man haaber at kunne betale det for det meeste med Manufacturvarer og ikke med Guld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Major Laing er rigtignok ankommen til Tombuktu i Afrika, men han er bleven plyndret underveis af Røveriske Arabere, bleven haardt saaret i Skuldren og hans Tiener er bleven dræbt. Man veed nu ikke om han vil reise tilbage fra Tombuktu til Tripolis eller seile ned af Nigerfløden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-09-12
Man vil nu have gjort den Opdagelse i Vestindien, at det er et virksomt Middel imod den gule Feber og Cholera morhus at drikke Bomolie i stor Mængde. Den Svenske Consul i Barbariet Hr. Græberg af Hemsøe har for nogle Aar siden angivet dette Middel som sikkert imod Pesten.