Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-02
Fortsættelse af Finantssagen. Den 11te Aug. fremlagdes Committeens endelige Betænkning over Algreen-Ussings Finantsforslag, hvorved dette paa det Kraftigste blev understøttet. Ligesom overveiende Grunde tale for at indrømme Stænderne en Medvirkning ved de Beslutninger, der nærmest vedkomme Jndtægtsvæsenet, navnligen Reguleringen af Skatterne, saaledes gielder dette i endnu høiere Grad med Hensyn til Udgiftsvæsenet. Det danske Folk føler, at det maa blive til Fædrelandets Bedste, at dets Konge ei tager den afgjørende Beslutning om Anvendelsen af de offentlige Jntrader, forinden Folkets Udvalgte ere hørte ang. de fra de administrative Autoriteter fremkomne Forslag. Naar Stænderne henvises til at kunne indgive Petitioner om Forandring i det af Kongen approberede Budget, hvor de antage disse nødvendige, saa oversees det, og det er noget gandske Andet at optræde med en Opposition imod den af Kongen allerede approberede Jndstilling end at afgive Betænkning over denne, inden den har faaet Kongens Sanction, og Kongen og Stænderne bringes derved i en falsk Stilling. Naar det indvendes, at det vilde medføre en for Eiendomsretten og Borgernes Formuesforhold skadelig Foranderlighed i Skattelovene, naar Stændernes Betænkning skulde indhentes over de aarlige Finantsoverslag, svares, deels at vore Forhold lykkeligviis nu have udviklet sig saaledes, at der hvad Skattevæsenet angaaer nærmest bliver Tale om hvilke Skattebyrder der først bør søges lettede, deels at Stænderne ei mindre end Regjeringen ville indsee det Skadelige i hiin Fluctuation. Ei heller kan det tænkes, at Stænderne skulde stræbe at tilveiebringe et Skattesystem, der gik ud paa at begunstige en vis Klasse (Grundbesiddere) paa de øvrige Statsborgeres Bekostning, en Stræben der desuden vilde blive frugtesløs, da Kongen aldrig vilde give den Medhold. Ligesaalidt kan det antages, at Stændernes Adskillelse i 4 Forsamlinger er en afgjørende Grund imod Forslaget. Forslaget har ogsaa god Hjemmel i Frdn. 28de Mai 1831, thi det Bud, at Love ang. Forandring i Eiendoms rettighederne og Skatterne skulle forelægges Stænderne, gaaer ud paa at sikkre Kongen og Folket den Garanti for en heldig Fremgang i Statens hele Oeconomi, som ligger i, at Folkets Udvalgte prøve enhver Lovbestemmelse, som har til Hensigt at ordne Statens occonomiske Anliggender, og det er dernæst indlysende, at de Beslutninger, Kongen vil tage om Statshuusholdningens fremtidige Indretning, ere Love, som ville have den vigtigste Jndflydelse paa Eiendomsforholdene og de offentlige Skatter og Byrder. Der er endnu en Betragtning, som giør Forslaget ei blot ønskeligt men hørlig fornødent. Folket er i det Hele kommen til alm. Bevidsthed, og Erkjendelse af, at det har Krav paa Garantier for en fremtidig heldig Finantsstyrelse; og dersom der intet videre blev gjort for at give Stænderne en Medvirkning til at betrygge Finantsadministrationen, end at de skulle afgive Betænkning over nye Skattelove, saa vil deres Tal, som holde for at den hele Jnstitution ei kan fyldestgiøre sit Formaal og som derfor vende Blikket hen til en gandske anden indgribende Forandring i vore Statsforhold, Dag for Dag forøges. Der vil opstaae en stedse stigende Spænding og en Misfornøielse, som man kunde have fjernet, ved i rette Tid at agte paa det Ønske om en Udvikling af vore vigtigste Forhold, som ei gaaer udenfor Jnstitutionens lovbestemte Characteer. Forslaget anbefales derfor i det Hele taget, men end yderligere at Normalreglementerne og det Overslag for den nærmest forestaaende Tid, som nu skulle udarbeides, snarest muligt forelægges Stænderne, da de skulle udgjøre den Grundvold, hvorpaa der senere skal bygges. Committeen foreslaaer derfor en Petition af følgende Jndhold: a) at de omhandlede Normalreglementer og Budget for 1841 & 42 maae forelægges Stænderne næste Foraar, for efterat være prøvede at ophøies til Lov for den nævnte Tid, og at en extraordinair Fors. til den Tid maa sammenkaldes, dersom det ikke er muligt, at den første ordinaire Forsamling i næste Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Sexennium kan berammes saa tidlig; b) at der for Fremtiden ved hver Forsamlings Aabning maa blive forelagt den et lignende Budget, der da skal blive Lov for det følgende Biennium; c) at alle Statsregnskabet maa blive afgivne i en Form, der svarer til Budgettet, og at de maae blive forelagte Stænderne til Prøvelse af Budgettets Overholdelse og som Veiledning ved det næstes Bedømmelse; d) at Kongen ikke vil meddele nogen Autoritet Decharge for de aflagte Regnskaber, forinden de ere prøvede af Stænderne. Proponenten vilde kun gjøre opmærksom paa, at et Budget efter sin Bestemmelse bør fremlægges førend den Periode indtræffer, for hvilken den skal være Lov. Dette opnaaes bedst, naar en extraordinair Stænderforsamling sammenkaldtes for at prøve det første Budget. Justitsraad Skibsted, stemmede imod en Petitions Jndgivelse, da han ikke kunde Andet end i Forslaget see en skjult Tendents til at tilvende sig en Myndighed, som ei er Forsamlingen tiltænkt, idet man vil indlade sig i Kongens Administration, og da han heller ei ansaae Forsamlingen for istand til med Nytte at gjennemgaae et saadant Budget. Desuden indtræffer der mangfoldige Tilfælde i Statstyrelsen, som ikke forud kunne beregnes, saa at Budgettet allerede af den Grund ikke kunde overholdes. – Grosserer H. P. Hansen antog, at den sidste Betragtning i Committeens Betænkning bør udgaae, da der foreligge mange Andragender, som udtale mere indgribende Ønsker, og Forsamlingen derfor let, ved senere at udtale sig over dem, kunde komme i Modsigelse med sig selv. – Kammerherre Castenschjold troede, at det ikke vilde blive muligt, at et Budget for 1841 saasnart som forlangt kunde blive færdigt, hvorfor han foreslog at frafalde dette Forlangende, men bede om Kongens bestemte Løfte om at Forslaget maatte tages til Følge for Fremtiden. - Assessor Algreen-Ussing, tænkte nok, at Enigheden imellem ham og den sidste Taler ikke vilde vare længe, men skulde kun bemærke, at den kgl. Kundgjørelse til Stænderne bestemt indeholder, at Budgettet for 1841 skal være udarbeidet inden dette Aars Udgang. Kgl. Commissarius henholdt sig til hvad han havde yttret ved Sagens indledende Behandling, og tilføiede, at naar Kongen har givet Tilsagn om, at ingen Love om Skatter &c. skulle udkomme uden at have været forelagte Stænderne, har han derved ikke forpligtet sig til, ikke, uden at have hørt Stænderne, at foretage nogensomhelst Forandring, som kunde faae Jndflydelse paa Statsudgifterne. De i det approberede Budget ansatte Størrelser ville vel blive Normen for Bestyrelsen, men de ere ikke Love, hvorved forstaaes hvad der kundgjøres til alm. Efterlevelse for Undersaatterne; Budgettets Forelæggelse for Stænderne er altsaa ikke indbefattet under Anordn. 28de Mai 1831. – Etatsraad Steenfeldt yttrede, at det havde været ham kjært, at Committeen, da flere Begjæringer om Skattevevillingsret og Forslag til radicale Forandringer i den bestaaende Jnstitution foreligge, har opfattet nærv. Forslag saaledes, at det kunde mediere de forskjellige Anskuelser; og motiverede derefter sin Formening om at Budgettet bør forelægges den næste jydske og slesvigske Forsamling og derefter en extraordinair Forsamling af Østifternes og de holsteenske i næstk. Decbr. Maaned. – Efter at flere Medlemmer havde yttret sig for Petitionen, bemærkede Referenten, Statsr. Treschow, at han antager, at Forslaget ikke gaaer ind paa den offentlige Rets Gebeet, men netop har det Fortrin at det holder sig indenfor Grændserne af den nu bestaaende Tingenes Orden; ei heller ligger deri en skjult Tendents &c., thi hvad der andrages paa er aabent og tydeligt udtalt og begrundet, og man har selv angivet de Grændser, der ere satte for Stændernes Myndighed, som i denne Sag aldeles indskrænker sig til hvad der i alle andre Lovgivningssager er tilstaaet dem. Forøvrigt maatte Budgettet naturligviis indeholde en vis bestemt Sum, af hvilken alle overordentlige Udgifter skulde bestrides. At den foreslaaede Petition er i Strid med Stænderanordningen, har Comm. ikke paastaaet, men ligesaalidet kan den antages at ligge udenfor bemeldte Anord, da dens Opfyldelse tvertimod vil give denne dens rette Betydning.