JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
En ung Mand, der formedelst sin Hosbonds afgang er kommen af Vey, søger Plads hos et Herskab, helst som Jæger, han har goed Øvelse paa Fugl- og Hare-Jagt, kiører vel en Hest, er skikket og vandt til Reiser. Bragernes Ef pressen vil skaffe ham tilstæde, om, og naar paa forlanges. 5 Piger der særdeles vel baade kand sye fiin og grov Søm, samt spinder godt baade Bomulds Hør- og Uld-Garn, tillige ere øvede at gaae i Kiøkkenet, ligeledes 2de Drenge der regner og skriver meget godt og alle af en meged god Caracteer, disse ønskede at være saa heldige at blive antagne af Retskafne der vilde fuldføre det her ved Stiftelsen begyndte, fuldkommen at danne dem til nyttige Mennesker, hvorom Vedkommende vilde behage at tale med Hørner paa Waysen, huused.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Et Fruentimmer søger Condition som Huusholderske eller Huus-Jomfrue; Hun opstikker Fruentimmer-Stads og har i mange Aar været vant til Landhuusholdning, hvorfor hun med. bringer sit Skudsmaal; Anviisning faaes fra Bogtrykkeriet. Folkets Røst til Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen, ved hans Ankomst til Norge, 1788, 8 sk. faaes hos A: Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
En beqvem beboelig Gaard med en meget stor og god Urter-Have i Møllergaden lige over forWaterlands Kirkegaard beliggende, er til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Underretning faaes i Bogtrykkeriet. Udtog og Gjenpart af fire merkværdige Breve, allernyeligst vexlede imellem Guldbrand Bøe, Selveier af Bondegaarden Leqvam ved Christiania i Norge, og C. Martfelt - Elias, Etatsraad. 6 s. Bekiendtgiørelse ved Jsai den fuldkomne og tolerante, a: 4 sk. NB. formodentl. af Elias. Beviis at Elias er kommen, og at E. R. Mart felt ikke er Elias, &c: 8 sk. Er til Kiøbs hos A. Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Da jeg er kommen i Erfaring om at ildesindede Menneskeer skal have NB. sagt at jeg for Tiden ei kan arbeide. bekiendtgiøres herved, at nu saavelsom før kan hos mig bekommes alle Sorter Træ-Arbeide af Moderne Stoeler, Border, Kakkelovns Fødder, Skiære-Værk til Bygninger &c., hvad som forefalder af Træ-Arbeide skal af mig forfærdiges paa beste Maade. G: Liidberg, Stoelmager, boendes paa Revieren i S. T. Hr. Cancellie-Raad Monsens Lejegaard.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Christiania den 16de Julii 1788. En nye, meget smuk Engelsk Heel NB. vogn, trokken med fiint graat Klæde, Spejlglasser udi, og Sæhletøy til, complet; en Dito Diabel Vogn, samt Vogner og Carioler af forskiællige Facons, baade gamle og nye, er at faae kiøbt i Christiania hos Sadelmager P. Hamerstein.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
En meged stærk liden Kurv-Vogn NB: med Jern Axler, til 1 og 2de Hester og med Sæhle til, saa og en Dito Reyse Cariol med en saa god som nye Sæhle til; er for billig Priis at bekomme, og anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Nye Fundation og Anordning for Kiøbenhavns Universitet. Christiansborg den 7de Maji 1788, 38 sk. hæftet. Forordninger om Kornhandelen i Dannemark og Norge, den 6te Junii 1788, 6 sk. hæftet. Sportel-Reglement for Rettens og andre publique Betiente i Norge den 11te Junii 1788, 24 sk. hæftet. Ere til Kiøbs hos A: Diurendahl. Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Da Vedkommende uagtet Advarsel ei allerne have ladet blive liggende det paa min GjødselTomt paa Hammersborg forhen didførte, men endog nylig forøget samme; Saa averteres at jeg anseer bemelte Gjødsel for min Eiendom, og strax gjør Begyndelse med Sammes Bortkjørsel. N: E: R: Wold. Hos Hr. Erich Monsen er Plads for en duelig Tiener enten strax eller til anstundende, Michaeli. Hvem som vil leie bort en enkelt Kariol paa een Maaneds Tiid, behager at melde sig i Bogtrykkeriet. En liden bruun Wallak, brudt paa Ryggen og Brystet, er i forrige Uge bortkommet af Havnen ved Allun-Værket, skulle den til nogen være indkommet, ombedes den tilbagebragt til bemelte Værk, hvor derfor betales hvad billig kan fordres. Hvem som ellers kan give nogen Efterretning om denne Hest, loves derfor en Douceur af Eieren. James Collett. Hesten var kiøbt af Maleren Søren Bark, der efter Sigende havde tilhandlet sig den i Schie Sogn, hvorhen den formodentlig maae være gaaet tilbage.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
En fattig Enke der logerer hos Hans Tanum paa Hammersborg, udbeder sig at forundes Liin som og anden Haandgierning til Livs Ophold, da hun forsikkrer at giøre enhver til Fornøielse. For nogen Tiid er, ved at forlade et Selskab, 2de Officiers Munderings-Kaarder bleven forbyttet; Den, som ikke vedkiender sig den bekomne fremmede Kaarde, kand derom henvende sig i Bogtrykkeriet, hvor den rette Eiermand, kand bekomme sin egen, imod den fremmedes igien ombyttet.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Sidstleden Løverdag er bortstiælet en Sølv Spiseskee med Bogstaver A. L. og S. T. samt Sverdfæger Petersens Stempel, for hvis Opdagelse loves en raisonable Douceur, naar det meldes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-16
Korn-Priiserne: Dansk Hvede fra 4 Rd. a 4 1/2 Rd. pr. Tønde. Dansk Ruug . . 3 Rd. a 3 1/4 Rd. pr. Tde. Byg . . . . 2 1/4 Rd. a 2 1/2 Rd. - Do. Malt . . . . 2 Rd. a 2 1/4 Rd. - Do. Havre. . . . 1 1/4 Rd. a 1 1/2 Rd. - Do. Christiania den 16. Julii 1788.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Noder. ske JntelligeNor No 30. Onsdagen den 23. Julii 1788.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
En af vores agtværdigste Landsmænd har skrevet denne impromptu under Hans Kongelige Høyheds Portrait: See her den Konge-Sön som Landets Nød paatænkte HAN Cimbren Friehed gav og Nordmand Brödet skjænkte. Hvor skjønt og heldigt, fordie det er sandt, og det sande er saare sjældent hos Digteren og om Fyrster. Philalethus. Tryk-Fejl. J sidste Jntelligentz-Blad behag at læse, Mais je me garderois de les montrer aux gens Bekiendtgiørelser:
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Efterat der i den Kongelige Forordning af 5te September forrige Aar angaaende den FinmarkiskeHandels Frigivelse var bekiendtgjort, at enhver, som ved at nedsætte sig i Kiøbstæderne eller paa Kræmmerleierne i Finmarken, tillige attraaede at komme i Besiddelse af de der i Landet værende Handels Huuse, Jnventarier og Vahre-Beholdninger, derom betimeligen skulde anmelde sig hos Amtmanden sammesteds til nærmere Resolutions Erholdelse, haver Hans Majestæt nu, da Tiden for Frihandelens Begyndelse nærmer sig, ved allernaadigst Resolution af 5te i denne Maaned tilladt at Liebhabere til bemeldte Effecter, i sær i de andre Kongelige Stater uden for Finmarken til Sagens hastigere Afgiørelse kunde handle directe om samme, med den dertil her nedsatte Commission; J Følge deraf tilkiendegives herved: at alle og enhver, som have Lyst til ved Friehandelens Begyndelse nemlig den 11te Junii næste Aar at modtage de paa efternævnte Handelstæder værende Huuse, Jnventarier og Vahre-Beholdninger, maatte derom inden næstkommende October Maaneds Udgang skriftligen melde sig her ved Commissionen, hvor de kunne vente ikke allene at blive underrettede om de meget billige Vilkaar, hvorpaa disse Effecter og Vahrer ville blive overladte, samt hvad Understøttelse de i Førstningen kunde vente, om de ville tillægge sig egne Skibe, som skulle bestandig ligge i de Finmarkiske Havne, men ogsaa at erholde, saavidt mueligt, hvad Oplysning de ellers maatte ønske sig i Henseende til Handelens Beskaffenhed der i Landet enten i Almindelighed eller paa de hidtil underholdte særskilte Handelstæder; De forbemeldte Effecter og Vahre-Beholdninger beløb sig, efter hosføyede Rubriquer, i Penge ved Udgangen af September Maaned 1786, som følger: Beholdning af Cargasons-Vahre efter Handels Taxten af 20de Aug: 1778. Huuse. Jnventarium. Rdlr. Rdlr. Rdlr. Altens Havn. - - Hammersfest. Kollefiord Thanen Kielvig Maasøe Hasvig Loppen. Derforuden de i Aarene 1784 og 1785 af nye opførte 2de Hoved Magaziner paa Hammerfest, nemlig og paa Wadsøe, ved hvilke der findes et vel assorteret Lager af de i Finmarken afsætteligste Handels-Vahre. Af denne Fortegnelse kunde Liebhaberne, hvad Huusene og Jnventariet angaaer, see, hvor meget disse, som siden den Tid ikke meget ville være forandrede, omtrent ville beløbe sig til paa et hvert Sted; J Henseende til Vahre-Beholdningerne derimod, som, inden Overdragelsen skeer, forandre sig, have Vi foranstaltet, at der ved Septembr. Maaneds Udgang dette Ar blive optagne nøyagtige Beholdnings- og Beskrivelses-Forretninger over alle til samme Tid paa de anførte Stæder forefindende Effecter og Vahrer og derved ville Vi, naar disse Forretninger til Efteraaret indkommer, blive i Stand til derover at meddeele de Lysthavende, som melde sig, en nærmere og meere bestemt Underretning.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Kongelig Finmarkiske Handels Realisations-Commission den 11te Junii 1788. Da os som allernaadigst bevilgede Skifte-Commissarier i afgangne Major Andreas von Pro Stervboe, er tilhændekommen Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling af 27de hujus, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af os elskelig Peter Georg Boll, Vores Justitz-Raad og Sorenskriver over Ringerige og Hallingdahlen, Provst Hr. Balthasar Schnitler, Sognepræst til Nordrehougs Præstegield, og Christian Dorph, Foged over bemelte Ringeriges og Hallingdahlens Fogderie, som Skifte-Commissarier udi afgangne Major Andreas von Pros Stervboe, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse-Contoirets Efterretninger og Christiania Jntelligentz-Blade, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Slags Fordring til bemeldte Major von Piros Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober-Rett hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents-Stad Kiøbenhavn den 27de Junii 1788. Under Vort Signet (L. S.)
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling P. Aagaard. Schow. Luxdorph. Saa bliver i allerunderdanigst Følge af samme herved paa den anordnede Maade indkaldte alle den som maatte formeene sig at have nogen Fordring af hvad Slags samme end maatte være, til bemelte afgangne Major Piros Stervboe, dermed sub pæna præclusi & perpetui silentii at fremkomme og saadant deres havende Krav at anmelde os beviisliggiøre i Commissionen hos mig Justitz-Raad Boll paa Gaarden Steen i Ringeriget ved Christiania inden den i allerhøystbemeldte Bevilling foreskrevne Tiid. Ligeledes indkaldes og de, som maatte være noget skyldig til Stervboet, for samme at erlegge J afgangne Foged Dorphe- og betale. Schnitler. Sted. Nielsen. Boll.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Subskriptionsplan paa Hr. Balthaar Münters offentlig foredragne Forklaring over Jesu Taler og Levnet, efter de stre Evangelister, med lærerige og opbyggelige Anvendelser deraf.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Dette er en Oversættelse af den bekjendte lærde Høyærværdige Forfatters offentliche Vortrageuber die Reden und Begebenheiten Jesu, nach den vier Evangelisten, hvilke Prædikener ere en Frugt af den Kongelige Tilladelse han fik, ikke at være bunden til at forklare de afbrudte Stykker af Jesu Levnet, som vore Søndags Evangelier indeholde. Han har nu paa fjerde Aar meddeelt den Tydske Petri Menighed i Kiøbenhavn saadan sammenhængende Kundskab om Jesu Taler og Levnet, og ledsaget sin Forklaring over Texten med saadanne uddragne Sætninger og Lærdomme deraf, som tjene til befæstelse i Troen og i en retsindig Gudfrygtighed, til opbyggende Lærdom og Trøst, til Anvendelse paa Forstanden, Hjertet og Handlemaaden, alt ved at sætte Sandheden imod praktiske og skadelige Fordomme, og derved vise, hvorledes Bibelen ret og med Nytte, bør og kan bruges. Han har overalt gjort sig det til en Lov, at undvige Vanskelighed, forklare den mangeligske Tert i Sammenhæng ligefrem, uden alle lærde og kritiske Undersøgelser, og ved Anvendelserne at befordre den rette og praktiske eller gjørlige Christendom, saa det er en ægte Opbyggelses-Bog. De tre første Deele, som ere udkomne paa Tylsk ere og allerede overfatte paa Dansk og leverede til Trykken, med hvilken nu strax begyndes, og paa samme og følgende Deele indbydes herved alle Danske og Norske Religionsfolk at subskribere. De ville befinde, at de i Modersmaalet ikke forhen eye en saadan sammenhængende Forklaring; og dersom de maaskee ofte have ønsket sig den; saa vil denne Danske Udgave gandske vist blive dem des velkomnere. Hver Deel af den Tydske Original koster 1 Rdlr., men af den Danske Udgave skal hver Deel ikkun koste Subskribenterne 4 Mk. paa godt hvidt Trykpapir i Octav; dog betales, engang for alle 2 Mk. Forskud ved første Deels Modtagelse, som igien godtgiøres ved den sidste Deels Levering. Hvo som forlanger Exemplar paa Skrivpapir maae derfor betale 1 Rdlr.; og de, som ikke derom melde sig inden den første Deels Udgave, kunne siden ikke blive tjente dermed. Subskriptionen vedvarer til September Maaneds Udgang, og Subskribenternes Navne bliver trykt foran den første Deel. At de, her ville staae til en sandere Ære for dem, der bidrage til dette Værks Udgave, end at see sig benævnte som Befordrere af mindre nyttige Skrivters Trykning, der vil enhver af dem sikkert føle sig overbeviist om ved Bogens sindige Gjennemlæsning.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Udi de nyeste Kjøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager, hvor de 3 første Aargange af den Tydske Original ere anmældte, hedder det om Forfatterens Plan, Man seer strax den tænkende og smagfulde Religionslærer, og enhver som kjender hans forhen udgivne Taler, kan neppe tvivle om, at han jo paa det nøyeste har udført den. - og til Slutning: "Vi anbefale disse Prædikener i Almindelighed, og i Særdeleshed til unge Prædikanter, som heraf kunne lære, hvorledes man, uden at gjøre Vold paa Skriften og sund Menneskeforstand, kan af Jesu Levnet og Taller uddrage praktiske Følger til Efterlevelse for Christne. -De Herrer Geistlige og andre, som vel ikke for deres egen Skyld maatte behøve saadan foredragen Forklaring og moralsk Opbyggelsesbog, forventes dog ved deres Subskriptien, ædelmodigen at befordre sammes Udgave, da de udentvivl ikke vil mangle Leylighed, at giøre en eller anden af deres Familie eller mindre formuende Venner en sand Nytte ved en saadan Religionsbogs Foræring, Subskription modtages hos Hr. Schwach i Bispegaarden, i Christiania hos A: Diurendahl, paa Bragnæs hos Madame Falkenberg, paa Kongsberg hos Kiøbmand Hr. Sigismunde. Kjøbenhavn den 1ste Julii 1788.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Laugs-Articler for Vognmændene udi Christiania, af Hans Kongelige Majestæt approberede og confirmerede den 14 Martii 1788. See forhen i No. 18, 19, 24 og 26. 14. Da Vognmændenes Skyds og Kiørsel efter forestaaende femte Articul er saa udstrakt, at der kunde indtræffe de Tiider, da det var dem umueligt, enten begge eller hver for sig forsvarlig at bestride, saavelsom saadanne Omstændigheder, der udfordrede, i sær ved Slides hastige Lysning og Ladning, et større Antal Heste, end de enten have eller kunde tilveiebringe; Saa, naar i desligpresserende Tilfælde Vedkommende 12 Timer forud af Oldermanden har forlanget saa mange Heste, Vogne eller Slæder, som til Kiørselen ansees fornøden, og han samme ey betimelig nok kan skaffe, maae det være enhver tilladt at leye og betinge sig af hvem der vil og kan antage sig den paatrængende Kiørsel, upaaanket og upaatalt af Vognmændene, indtil den er fuldført eller fuldendt. J henseende til den daglige forefaldende Kiørsel i Byen, da skal Vognmændene være forbundne efter Fartens og Handelens Beskaffenhed altid at have Heste og Vogne tilstede ved Bryggerne til at forrette den forefaldende Kiørsel, men skulle de herudi mangle og Vedkommende ved et paalidelig Buds Afsendelse til Oldermanden ey forhielpes, i det længste efter 2 Timers Forløb til den behøvende Befordring eller Kiørsel, staaer det enhver fridt for at besørge Kiørselen ved hvem, som vil paatage sig samme at forrette og fuldføre. 15.) Samtlige Vognmænd skal være pligtige at fremvise de holdende Heste, naar de af Magistraten og Politiemæsteren derom tilsiges. 16.) Det maae fremdeles som hidtil være Vognmændene forundt og tilladt at drive Spæk høker-Næring og Vertshuushold. 17.) Vognmanden skal være pligtig, om han selv er tilstæde, at kjøre for hvem det begiærer for den her satte Taxt, under Straf af 1 Rigsdaler til Laugets Fattige, men skulle hans Dreng nægte at kiøre, da maae han uden videre Rettergang paagribes og sættes udi Stadens Fængsel Natten over; Giør han det anden Gang, sidde 2 Dage og Nætter i Tængsel til Vand og Brød, og tredie Gang gaae i den spanske Kappe med Seddel paaslagen, hvad Hans Forseelse været haver. Verimod maae ingen Vognmand opholdes efter Læs længere, end udfordres til at lægge paa og aflæsse Vognen, hvem ham længere opholder, skal give for hver Times Ophold 10 sk., og giør Vognmanden forgieves Reyse, betales ham dog sin fulde Fragt, med mindre den ham havde fragtet, skaffer ham strax anden Fragt 18.) Den Vognmand, som sidst i Lauget indkommer, skal efter Oldermandens Sigelse Lauget betiene, og tilsige til Vores, Byens og Laugets Ærende, indtil en anden i hans Sted kommer; Findes han uvillig eller forsømmelig, bøde hver Gang 64 s. til de Fattige i Lauget; Men bliver han Syg eller udi Lovlig Forfald, da den som næst for hannem udi Lauget er indkommen at tiene, som før er meldt, indtil den anden selv sin Gierning kan forrette. Men, dersomfleere paa een Tiid indtages, skulle hver af dem, som for saadan Umage ville være frie, betale til Laugets Fattige og dens Belønning, som Lauget skal betiene, 4 Rdlr. Slutnigen følger.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Fredags Formiddag den 25 Julii Klokken 10 slet bliver Samling udi Jncassator Hansen Boe. Samme Formiddag ved 11 slet ligesaa Samling udi Christen Nielsens Boe, begge paa Raadstuen.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Hvo som maatte endnu have noget at fordre eller anmelde i Sterboet efter her i Bragernæs, afdøde Borger og Skipper Niels Jørgensen, Næskil, ville dermed indfinde sig under Skiftebehandlingens Foretagelse paa Stedets Raadstue Løverdagen den 30te Augusti førstkommende, da Boets Slutning derefter ventes befordret.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Samme Dag bliver og foretaget Skiftebehandlingen efter afgangne Jomfru Christine Strand her i Bragnæs, hvor den eller de, som i dette Boe maatte have at anmelde eller fordre da ogsaa ville dermed møde til Behandlingens videre Fremgang. De som enten ere skyldige til eller have noget tilgode udi afdøde Klaakker til Ullensager Hans Myginds Sterboe, ville derom og dermed inden lovbefalet Tiid henvende sig til Skifteforvalteren Provsten Lemmich.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
De som maatte have noget at erindre udi det efter afgangne Madame Chatarina Ullig begyndte Skifte, vilde behage inden den i Loven foreskrevne Tiid at indkomme dermed til Skifteforvalteren. Provsten Lemmich.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Enhver som maatte have noget at erindre under Skiftebehandling efter følgende her paa BirGlasverk i indeværende Maaned bortdøde Personer, nemlig: Sortermester Stephan Pettersen. Boutelliemager Christen Henningsen. Forblæser Christian Gundlaks Hustroe, Cathrine Gulbrandsdatter. Strækker Henrie Stalbergs Hustroe, Anne Mallene Dischler. Henning Christensens Hustroe, Anne Olsdatter. Halvor Hansens Hustroe, Mari Eriksdatter. Ville derom behagelig henvende sig til Verkets Forvalter som paa Embeds Vegne har afholdt lovlig Registerings Forretninger over de afdødes ubetydelige Effecter, og derefter i Forhold til Sterboernes ringe Forfatning skal lade enhver vederfares al Ret og billighed Biri-Glasverk den 24de Junii 1788. Fremming.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Som Executors Testamenti, efter afgangne Apotequer Hagens Efterleverske Sallig Anne Dorph, indkaldes til ultimo Septbr. d. A. Arvingerne, og deres Værger, Anne Elisabet og Margretha Catharine Mortensdatter, Velærværdige Hr. Brandt, Sogne-Præst til Ullensager, Niels Dorph Heyde, Controlleur Molle, Hans Hendrich Gunnerius, Elisebeth Malene, Efterleverske Hr. Cancellie-Raad Holter, Messieurs Anders Borgen og Mogne Holm. Alle at møde i Drammen, udi Sr. Anders Søbergs Huus, hvor Skifted bliver sluttet, med Udlæg til hvær, i Følge det under 23de April 1784, allernaadigst confirmerede Testamente.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Drøbach den 28de Junii 1788. Niels Carlsen. Capt. J. C. Kock afgaar i disse Dage til Bordeaux for at retournere directe hertil Stædet.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
De Herrer Handlende baade inden og udenbyes, som vil ordinere Vahre med ham hertil, loves den forsigtigste og beste Behandling. Hr. Cammer-Junker von Koss som allernaadigst beskikket Laugmand over Norlandene og Finmarken, agter at afhænde hans paa Bergs Lykken staaende og i den almindelige Brand Cassa for 1850 Rdlr. assurerede, smukke Huusebygninger, med Eiendoms-Rett til Tomten, Gaardsrum, og en Hauge. Kiøberen faar tillige Overdragelse paa hans Forpagtnings-Ret til den ved Huusene beliggende og vel dyrket Eng og Jordvey af Bergs-Løkken. Stædet er beliggende strax uden for Christiania, og som bekiendt for en meget behagelig Udsigt. Liebhaberne ville behage at addressere sig til Sorenskriver Aars som opgiver Conditionerne, og kan slutte Accord under Haanden.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
En liden Gaard i nedre Slotsgaden er til Kiøbs paa fordeelagtige Vilkaar; Underretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
En liden beqvemmelig Gaard i nedre Voldgaden beliggende, er til Michaeli Flytte-Tiid at faae til Kiøbs eller til Leje, Nærmere Underretning kan faaes hos Eieren Knud Røyert.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Ypperlig Fransk Ruug bekommes i store og smaae Partier hos P: O: Boyesen. Soya, Arak, gammel Rom, beste Franske Viine og Brendeviine, gammel Cognae, Liqueurs, samt Krambord-Vahrer, er for billig J: Larsen. Priis til Kiøbs hos Nylig hiemkomne friske Lemoner, Pomerantzer, og Ablesiner og fiin hvad frønse-Traae m: m:,er alt til billige Priiser hos Stabell. Paa Hr. Justice-Raad BUKIERS Contoir bekommes de forhen opgivne Skrifter, desuden Folkets Röst til Hans Kongl. Høyhed Cron Printsen ved hans Ankomst til Norge for 24 Skilling paa Skriv- og 20 Skilling paa Tryk Papiir. Folkets Røst til Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen, ved hans Ankomst til Norge, 1788, 20 sk. faaes hos A: Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Hos Wilhelm Andersen er friske tørre Kirsebær og Brunsviger Humle at faae til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Nylig hiemkomne Champagne- og Burgundie Viin, Lemoner og Apelsiner, beste Virginie Tobak, med meere, er at bekomme hos B: Sal: Blix.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Beste Drey Madera og Schampagne Viin er til Kiøbs hos Kiøbmand Tandberg - Ligesaa er hos ham nedlagt nogle Moderne Speiler til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1788-07-23
Hos Peder Aalborg bekommes, ad I. skillige Sorter lugtende Vande, Florentiner Olie, Capers og Olivers i Glasser, Valnødder, gode Korker, hviide og brune Mands og Fruentimmer Handsker, Engelske Floerer, Carolina Risengryn, Sago og Perlegryn, Rosiner og Corenter, Engelsk Floers Hvedemeel, med mange andre Sorter Vahrer, alt til billigste Priiser. Bæste Sort hvidt & graat hæglet B: Liin fra 10 til 16 s. Marken, diverse Sorter Ditto samfængt, Moderne Silke-Tor klæder & Silkebaand, fiine Sitzer, Nettelduger & Sukkerduner, diverse Couleurer Tafter, Bomuldstøyer, Silkeslorer & Cammerduger, syltede Muskater, syltede Jngefær, diverse Sorter Hollandske Sucat-Kager, Keiser-Thee, føde & bittre Mandler, Sago, & Manna-Gryn, friske Figener, alle Sorter Korn-Vahre, Tørfisk, Sild, med meere, alt for billige Priiser, er at bekomme hos Georg Frederich Østerhaus.