JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-07-26
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, bliver Hovedgaarden Aagaard med Underliggende, beliggende i Vesterhanherred, Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction som afholdes paa bemeldte Hovedgaard Mandagen den 19de September førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Denne Eiendom bestaaer af: 1) Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 50 Tdr. 1 Skp. 2 3/4 Alb. og ufrit Hartkorn, 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. 2) En Vand- og Veirmølle med tilhørende Bygninger og Værker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler privilegeret Mølleskyldshartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. og Ager og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Tdr. 3/4 Alb. 3) Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tiender af 525 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, og Kongetienden af 278 Tdr. 2 Fdkr. 4) Bøndergods med 3 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. fri Hovedgaardstaxt, Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. privilegeret og 360 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb. uprivilegeret. Til videre Oplysning for Lysthavende meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 116 Tdr. Havre, foruden Bælgtæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 240 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fæekreaturer foruden Heste, Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Fæstebonder, og haves desuden 1,752 Ugedage, 33 Sommerdage og 4 Faarevaskningsdage, foruden kjørende og gaaende Reiser. Salgs-Conditionerne ville 14 Dage forinden Auctionen ligge til Eftersyn i Domaine-Contoiret under det Kongelige Rentekammer, hos Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, paa Gjestgivergaarden i Odense, Gjestgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme. (Hermed følger Tillæg.) Stifts-Tidende Tillægs-Blad til Viborg, No 116. Frimurmoniernerne, BEGSHE
Viborger Samler, 1842-07-26
Udenlandsk. Forsøg med at leve under Vand, uden Forbindelse med Atmosphæren. Et af den nyere Tids mærkeligste Forsøg blev i forrige Maaned udført i det polytechiske Jnstitut i London af Dr. Payerne. Han steg nemlig ned under Vandet i den i Jnstitutet værende store Dykkerklokke i sine almindelige Klæder, og forblev der i tre Timer uden nogensomhelst Forbindelse med den ydre Luft, og uden at dette lange Ophold under Vandet afecterede ham Efterat Dykkerklokken var hævet op af Samme, erklærede han, at han kunde ligesaavel være forbleven 12 eller 24 Timer under Vandet, som i tre, og der synes virkelig ikke ihenseende til Tiden at være nogen Begrændsning. Saavel General Paisley, som flere andre bekiendte Videnskabsmænd vare nærværende, medens Doctoren befandt sig under Vandet i Dykkerklokken og overbeviste sig derved om, at der ikke udvendig fra blev tilført ham nogen at mosphærisk Luft. Efterat et saa overraskende Foretagende, der hidtil er anseet som en physisk Umulighed, nu er udført, troer Enhver at vide, hvor let det lader sig gjøre at leve under Vandet. Man har saaledes antaget, at det blot var nødvendigt at medtage noget som kunde absorbere Kulsyregassen, efterhaanden som den udvikles og uddannes, og frembringe den fornødne Livsluft ved andre Midler. Reen Potaske vil f. Ex. abforbere næsten halv saamegen Kulspregas som den veier, og Chlorid af Potaske afgiver, naar den ophedes, 3,915 Dele af hver hundrede Deele Suurstof. Dr. Payerne har imidlertid lagt saamegen Skarpsindighed og Dygtighed for Dagen, idet han har udfundet practiske Midler til at kunne opholde sig under Vandet og derved bringe Ligevægt imellem 2 væsentlige men modstridende Elementer, at det nævnte Foretagende ikke kan ansees for et Hverdigs-Arbeide, men stiller ham unegtelig paa et høit Trin iblandt den nærværende Tidsalders store Mænd. Som man vel kunde tænke sig, har denne nye Konst vakt Tanken og flere practiske Anvendelser. Dykkerklokker og andre Dykkerapparater ville saaledes nu kunne anvendes, uden at forbindes med de flere besværlige Jndretninger, som gjøre det saa vanskeligt og farligt at benytte dem. Arbeider ville nu med Lethed kunne udføres under Vand, og kostbare Vrag ville ikke længere blive henliggende i hele Tidsaldere paa Havets Bund, men de Skatte, som de indeholde, i kort Tid blive optagne og anvendte paa en nyttig Maade. Dr. Payerne skal nu være beskjeftiget med at construere en Baad til at gaae under Vand, med hvilken han troer at kunne ubemærket seile ind i hvilken somhelst fjendtlig Havn, og anbringe saadanne Midler, som i kort Tid ville ødelægge Skibene.
Viborger Samler, 1842-07-26
Provst Plesner: Andragende fra 11 Præster i Omegnen af Viborg ang, den offentlige Eed og sammes Brug. – Prof. David: Andragende om Udarbeidelse af Udkast til en Pensionslov, at forelægges Forsamlingen i 1844. - Cancellier. Bang: Andragende fra Assessor Buchwald i Assens om, at de juridiske Embedsmænd sættes paa fast Gage med et Annuum til Contoirhold og Reiseudgifter, samt 1/3 af de faldende Sportler og Gebyhrer, der iøvrigt indflyde i Statskassen. Directeur Dunzfeldt: Andragende fra Handelshuset Puggaard, & Comp. ang. Utilstrækkeligheden af de, i Plac. af 14de April d. A. indeholdte, Bestemmelser til den kjøbenhavnske Handels Ophielpning. Sidstnævnte Andragende afgaves til den Comitee, der er nedsat i Anledning af provisorisk Plac. for Kongeriget Danmark ang adskillige Lettelser for Handelen.
Viborger Samler, 1842-07-26
Udnævnelse. Overlærer ved Nicolai Kirkeskole Phister er i denne Tid af Kjøbenhavns Magistrat kaldet til Klokker ved Helliggeistes Kirke.
Viborger Samler, 1842-07-26
Handels- og Skibs=Efterretninger. Kjøbenhavn, den 23de Juli. Her hersker Stilhed i Kornhandelen uden at dog Priserne ere vegne synderligt paa Korn til Stadens Forbrug. For Raps til at modtage i Septbr. Maaned har man betalt 15 Mk. H. Bco. pr. Tde., siden er den blevet noget flauere. (Hdt.)
Viborger Samler, 1842-07-26
Nykjøbing, den 21de Juli. Første Markedsdag kunde nær en meget sørgelig Begivenhed have tildraget sig: Da en umaadelig Menneskemasse ogsaa fra Lolland strømmede til Byen, var en Færge, som afgik fra Sundby, bleven saa overfyldt, at den midt paa Sundet under frygtelig Skrigen og Jamren af den sammenstuvede Ladning begyndte at synke, en Folle som fulgte med Færgen, nærmede sig for at optage nogle af Passagererne, men nu sprang alt for mange over i den, saa at Vandet ogsaa begyndte at strømme over Rælingen ind i denne, uden at Færgen dog kunde blive tilstrækkelig lettet. Da man fra begge Bredder kunde høre Skriget, ilede strax 2 Baade fra hver Side til Hjælp, og da Veiret heldigviis var stille, lykkedes det at komme tidlig nok for at frelse de Beængstede.
Viborger Samler, 1842-07-26
Rønne, den 14de Juli. Den 7de De, udgik fra Hasle en Baad af Sandvig lastet med Kul, men sank ikke langt udenfor Havnen; dens Fører Mogens Frederik Holm, blev reddet, men desværre, dennes Søn Jørgen Koefod Holm, vel omtrent en Snees Aar gl., og en tredie Mand, Svend Larsen Wisser, fandt ved denne Leilighed deres Død. (Bh. A.)
Viborger Samler, 1842-07-26
Den strandede engelske Brig "ees" er ved Hjælp af Kystbeboerne og Lootsvæsenet indbragt i Agger Canal, efter at Størstedelen af Ladningen, Steenkul, er kastet i Søen, for at faae Skibet flot. Da den er meget læk og neppe kan holdes paa Pumpen, er Capitainen afseilet fra Canalen til Thisted for at istandsætte den erholdte Skade. Briggen ligger nu i Thisteds Havn. (Th. Av.)
Viborger Samler, 1842-07-26
Aarhuus, den 25de Juli. Jgaar Middags tildrog sig her den sørgelige Begivenhed, at det tre Matroser af Grønlandsfarerens nylig hjemkomne Mandskab og en Sømands søn heraf Byen, gjorde en Lysttour tilsøes i det haarde Veir, som vi havde igaar den hele Dag, kantrede deres Baad under Russkov, omtrent udenfor Salonen, hvorved To af dem druknede, nemlig den ene Matros, Jan Jensen, Commandeurens Søstersøn, og den unge Dreng, der var sine Forældres eneste Barn. De andre To reddede sig med stor Ah. Av.) Anstrængelse ved Svømning.
Viborger Samler, 1842-07-26
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 18de Juli. C. Petersen af Klitmøller fra Chriniansand til Nykjøbing, Søren Olsen af og fra Grimstad til dito, M. Weirgang af og fra Mandal til Struer, M. Jacobsen af Ræhr fra Christiansand til Thisted, W. Kielsen af og fra Mandal til Nykiøbing, J. Jacobsen af og fra Grimstad til Struer. Den 18de: W. Rasmussen af og fra Mandal til Nykjøbing. G. Tostesen af og fra dito til Lemvig, M. Jacobsen af og fra Grimstad til Struer, Svenning Thomassen af og fra dito til Lemvig, O. Jensen af og fra dito til Thisted, H. Tønnesen af og fra Christiansand, til Struer. Den 20de, P. Johnsen af og fra Grimstad til Lemvig. Den 21de, O. Rasmussen af og fra Christiansand, til Nykjøbing, Alle med Trælast. – Udg. Den 16de Juli. S. S. Svendsen af Nykjøbing fra Struer til Hull med Havre, C Damsgaard af og fra Lemvig til Altona med Uld, Skind og Smør. Den 17de: L. Schielsgaard af og fra Thisted til Newcastle med Kornvarer. Den 18de: M. Jacobsen af og til Mandal fra Lemvig med dito, T. Tønnesen af og til Christiansand fra dito med dito, J. Klovborg af Klitmøller fra Krick til Christiansand med Byg, Th. Tieman af Blankenese fra Skive til England med Havre. Den 20de: J. J. Warrer af Fanøe fra Struer til London, med Havre, N. Jacobsen af og til Christiansand fra Nykjøding med Kornvarer. For Udgaaende laae i Kanalen den 21de Juli, H. Brechvold af Blankenese, J. H. Mande af Fanøe fra Thisted til London med Havre, L. C. Andersen fra Lemvig til Norge, ballastet.
Viborger Samler, 1842-07-26
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 24de Juli. Etatsraad Poulsen, Krigsraad Weide, Kjøbmand Cohn Cand. Gjølbye, Fru Begtrup, Cand. theol. Wagtmann, Md. Aastrup, J. Wind, Handelsbetjent Branth, Hr. Gotsche Handelsbetjent Lund, Tobakspinder Petersen, Glasmager Storr, Cand. juris Fonnesbech, Student Scharling, Farver Laursen, Mad. Winkel med Datter, Mad. Winkel med 2 Sønner, Hr. Svenningsen. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 25de Juli Toldinspecteur Bang, Frøken Neergaard, Urtekræmmer Bagger, Gouvernante Jomfrue Bonier, Jomfrue N. Willerup, Provst Basse, Jomfrue E. Fischer, Forligelsescommissair Linbach, Handelsbetjent Dilleden, Kirkesanger Jacobsen med Kone og Barn, Lieutenant Neergaard, F. Schønheyder.
Viborger Samler, 1842-07-26
Med Dampskibet "Jris fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 24de Juli. Capt. v. Krogh med Familie. Etatsraad Walsøe, Cand. philos. Walsøe, Enkefrue Wissing med Datter, Consul P. Herskind med Søn, Kjøbmand V. Jngerslev med Kone, Proprietair O. Secher, Frøken H. Mossin, Proprietair Larsen, Mad. Holbech, Jfr. A. Müller, Cand. juris Lillienschjold, Cadet Lillienschjold, Cand. chirurg. Ryge, Cand. theol. Boesen, Hørkræmmer Tvermoes, Mad. Philip, Jfr. Louise Müller med Eleverne: Augusta Lanzky, Grethe Bu mann, Agnete Kaalund og Marie Kaalund, Student Barfoed, Jfr. Schneider og B. Jversen, Bibliothekar Thorsen, Bogbinder Bogh, Cadetterne: Freiesleben. Dahl og Rosenkrantz, Disciplerne: Poulsen og Krieger, Mad. Døm ler, Vertshuusholder Nielsen, Hr. Grøttrup med Datter, Kurvehandler Keiner, Skomagermester Henningsen, Mad. Jversen, Skomagermester Warge, Papiirmager Slott, Sadelmager Brandt, Muursvend N. Møller. Med Samme fra Aarhuus til Kjøbenhavn: den 25de Juli, Frøken Pauline Gyldennerne-Sehenedt, Overlærer Mørch, Kjøbmand Urenholdt, Justitsraad Schjern, Juveleer Gunst, Mechanicus Thoms, Urtekræmmer Crone med Kone, Tømmerhandler Rothschild, Jfr. C. Møller, Skræder Thonning, Bødker Petersen, Høker Thonning, Slagter Scheibel, Handelsbetjent Fløe, nogle Soldater og Tjenestefolk.
Viborger Samler, 1842-07-26
Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 25de Juli Student Saxtorph. Hr. Petersen, Cancidaterne Jacobsen, og Muus.
Viborger Samler, 1842-07-26
Døde. Orbølle paa Als: Sognepræst Hans Petersen, 61. Aar. - Odense, Skomagermester J. Fr. Filter, 62 Aar; Viinhandler Johan Jørgen Fritz Tönni fra Bergen, 26 Aar Aar (oruknet ved Badning). - Horsens Konstdreier J. P. Fischer, 67 Aar. - Aalborg: Mad. J. H. Nørgaard, f. Møller, 79 Aar. Foldstedgaard: Nicoline Larsen, f. Nielsen, 30 Aar. - Storvorde Præstegaard: Ole C. F. Brønnum.
Viborger Samler, 1842-07-26
Copulerede i Kjøbenhavn. Divisionschirurg i Se Etaten, Dr. Sommerfeldt og Enkefrue Pontoppidan født Alberti. Premierlieutenant v. Stolpe og Jomfru Keypell.
Viborger Samler, 1842-07-26
AVERTISSEMENTS. Et smukt Udvalg af Kakkelovne, hvoriblandt nogle af nyere Facon og Construction, er til Fabrik=Priis, som G. Boye. sædvanlig, at faae hos Patent-Gjødning.
Viborger Samler, 1842-07-26
En fortsat Erfaring af 10 Aar har beviist denne Gjødnings Brugbarhed og Billighed, og ved, at henvende sig til Undertegnede med tilfredsstillende Caution, kan ei ubetydelig Credit tilstaaes de Herrer Landmænd der maatte be hove den i Quantiteter af ikke mindre end 100 Tønder, som beregnes til 8 Rbmk. pr. Tønde frit ombord, men naar 1600 Td. forlanges og betales contant er Prisen 6 Mk. 8 Sk. pr. Tønde. Kjøbenhavn, 10de Juni 1812. Joseph wen, 248, Store Kongensgade.
Viborger Samler, 1842-07-26
Placat. Torsdagen den førstkommende 11te August, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Kjøbmand J. C. R. Bahnsons Leievaaning i denne Byes Vestergade foretaget Auction over Opbudsboets Varelager, bestaaende af Colonialvarer, Jernvarer, Hør, Vine, Brændeviin, Rom, Steentøi, m. m. M. Conditionerne erfares ved Auctionen. E. Selmer. Viborg, den 22de Juli 1842. Auction.
Viborger Samler, 1842-07-26
Løverdagen den 6te August førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ved Kjøbmand Diges Bopæl her i Byen afholdt offentlig Auction over nogle Raspebord tilhørende Kjøbmand Westermann i Randers, nemlig: 51 Tylter, 12 Fods, 121 Tylter 10 Fods, 19 Tylter 8 Fods og 7 Tylter 6 Fods. - Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Horn. Skive, den 22de Juli 1842. Valset Papiir Maculatur faaes paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1842-07-28
No. 117. 70 Aar. Kongelig allernaadigst privilegeret. Sror Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne.
Viborger Samler, 1842-07-28
ChinesernernenTorsdagen den 28de Juli 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-07-28
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den 19de Juli androg Jndenrigsministeren paa, at Huset skulde constituere sig til Comitee angaaende den nye Fattiglov. Den første Clausul er, som bekjendt, efter en lang Debat antagen af Husets Comite; den angaaer Forlængelsen af Fattigcommissairernes Fuldmagt paa 5 Aar, og er, som ligeledes bekjendt, efter Sir J. Grahams Erklæring i et tidligere Møde den Clausul, som Regjeringen ikke under nogen Betingelse vil opgive. J umiddelbar Forbindelse med denne Clausul staae de næstfølgende fire Clausuler der angaae Antallet af Hielpe=Fattigcommissairerne, General-Fattigcommissairernes Ret til at udstede almindelige Bestemmelser m. m.; ogsaa disse fire Clausuler og nogle andre af mindre Vigtighed ønsker Regjeringen antagne i indeværende Session. Alle øvrige Bestemmelser, isærdeleshed de, der angaae Ophævelsen af Gilbert Unions- og Jnddeelingen af Fattigdistricterne med Hensyn til Skoleunderviisningen skulle forbeholdes Ministrenes yderligere Overveielse i Løbet af Parlementsferierne, og afgive Gjenstanden for et emenderet Andragende umiddelbart efter den næste Sessions Aabning. Med denne Fremstilling vare billens mange Modstandere ikke tilfredse, og i Overeensstemmelse med en tidligere Anmeldelse androg Hightoryen Fielden paa, at Billen ikke skulde underkastes yderligere Discussion førend en af Underhuset ved Afhøring af Daglønnere og disses Principaler foretagen Undersøgelse havde godtgjort: "at den nye Fattiglov virkelig havde bidraget til at forhøie Arbeidslønnen, forøge de lavere arbeidende Classers Tilfredshed og formindske Antallet af Forbrydelser; hvilket var lovet og forudsagt i den Jndførelsen af den nye Fattiglov anbefalende Commissionsberetning af 20de Febr. 1804 som det over en hver Tvivl ophøiede Resultat af den nye Lov. – Dette Fieldens Andragende understøttedes af General Johnson, der paastod, at den nye Fattiglov havde ikke engang formindsket Bekostningerne ved de Fattiges Underholdning thi hvad der derved sparedes, medgik til Lønningen af den store Mængde nye Embedsmænd, som hiin Lov havde fremkaldt. Flere Medlemmer erklærede derimod Fieldens Motion for uhensigtsmæssig, da Ministrene i det mindste havde lagt for Dagen deres gode Villie ved det af den givne Løfte om en Revision af deres Forholdsregel. Sin J. Graham bemærkede, at det ingenlunde har mangle paa Undersøgelser og Resultater af den nye Fattiglov, og at de Data, disse Undersøgelser have afgivet, fuldkommen ere tilstrækkelige til at godtgjøre, at i det mindste Arbeidslønnen i Landdistricterne er bleven høiere ved den nye Fattiglov.
Viborger Samler, 1842-07-28
De store Kulmine=Eieres Eqvisme viser sig i Overhuset, hvor der fremkomme mange Petitioner imod Lord Afbleys Mine=Bill. Hertugen af Hamilton havde endog opdrevet en Petition fra endeel Fruentimmer, der ere beskjeftigede i de skotske Kulgruber; men netop i de skotske Gruber ere Qvinderne værst farne, og udføre endog under Svangerskabet Arbeider, der synes for byrdefulde for Mandfolk.
Viborger Samler, 1842-07-28
J London er man indigneret over det i Paris den 13de og 14de Juli circulerende Rygte, at en Chartistopstand, var udbrudt i London, at en af de engelske Ministre var myrdet, at Dronningen saa fangen i Tower eller at hun havde taget Flugten til Windsor. London er roligt; men over Englands politiske Horizont hænge mørke Uveirskyer. Peels Udvortes bebuder Storm, kun en tidlig og riig Høst kan redde Ministeriet. Mange velunderrettede Englændere ansee en Forening imellem Peel og Lord John Russell for uundgaaelig nødvendig. De store Godseiere, sætte alle Journaler af deres Parti i Bevægelse for at formaae Cabinettet til at ile med Sessionens Slutning. The Times besværger Peel at opgive Fattigloven, snart at slutte Sessionen og saaledes gjøre Ende paa den Roebuckske Undersøgelse om de stedfundne Bestikkelser ved de sidste Valg.
Viborger Samler, 1842-07-28
Frankerig. Valgene ere endte. Ministeriet har seiret; men ved hvilke Midler, – En sand og virkelig Repræsentativ=Regjering, udbryder Commerce,, existerer kun da, naar Valgene af de Deputerede ere frie og uafhængige, naar Ministrene ikke søge at hindre Yttringen af Landets Villie. Naar Regjeringen derimod betjener sig af den ikke constitutionelle Jndflydelse, som den kan udøve ved sine Embedsmænd, Agenter, Gunstbeviisninger og det uhyre Budget, over hvilket den raader, for at føre Vælgerne bag Lyset og vinde de for Regjeringsmaximerne gunstige Stemmer, da kan man sige at Repræsentativ=Regjeringen ikke existerer, eller i det mindste at den er forfalsket i sine Grundbetingelser, i et af sine væsentligste Elementer. Og saaledes er det hos os: De nylig stedfundne Valg have givet os et Skuespil af de meest scandaløse Bestikkelser... Vil det nye Kammer ikke føle, hvor nødvendigt det er at gjøre Ende paa umoralske Praktiker, der maae krænke og fornærme det nye Kammer og for Fremtiden undergrave vor Constitution, Vi have Ret til at haabe, at Kammeret vil fremme en parlementarisk Undersøgelse af Valgene. Underhuset i England giver nu Kammeret et Exempel, som det franske Kammer maatte gjøre sig en Ære af at følge. Vi have vore raadne Flekker" (rotten boroughs) saa godt som England; ve have vore Collegier af 150 Vælgere, hvor det er saa let at drive Cabalen igjennem; den eneste Forskiel imellem de to Lande bestaaer deri, at Bestikkelsen i England bestrides af Candidaterne selv, medens den i Frankerig skeer paa Budgettets Bekostning. At anvende Skatteydernes Penge til at faae Deputerede udnævnte, som votere Budgettet, er et Regjeringsmiddel, som Guizot vel ikke har udfundet, men bragt til Fuldkommenhed. Civillisten har tilkjøbt sig det Huus, hvori Hertugen af Orleans udaandede. Huset nedrives; i dets Sted skal et Capel opbygges. Fem Dage efter Hertugens Død væltede en med to Heste forspændt Calesche netop paa den Plet hvor Kronprindsen fandt Døden. Tre Personer, haardt saarede, bleve bragte til et Kaffehuus ved Veien, og Caleschen blev ganske sønderslaaet. Hvad Hjerte og Aand angaaer," siger Revue de Paris, der pleier at øse af officielle Kilder, da staaer Kronprindsens ophøiede Enke sikkert paa et saa høit Punct, at hun ikke vilde bukke under for en saadan Byrde; men den herskende Aand i vor offentlige Ret er imod et Mødreneregentskab... Da den constituerende Forsamling udelukkede Spindelinien fra Regentskabet, fulgte den kun det Princip, der udelukker Qvindekjønnet fra Thronen.
Viborger Samler, 1842-07-28
Keiser Napoleon fremkom i Aaret 1804 med denne i Aaret 1791 voterede Bestemmelse, der støtter sig paa den saliske Lov. Naar han i Aaret 1813 afveg herfra, da skete det for at behage Østerrig og forhindre sin Dethronisation.
Viborger Samler, 1842-07-28
Sagkyndige ere, efter en Correspondentefterretning fra Paris af 16de Juli, enige i at antage, at Prindsen ikke har villet springe ud af Vognen. Denne Mening fremgaaer fornemmelig af Erklæringerne fra Lakaien og Gendarmen, der løftede Hertugen op. Efter deres Udsagt skal Prindsen have staaet i opreist Stilling i Vognen, forat meddele Postillonen nogle Forholdsregler; men de have ikke bemærket, at Prindsen har forsøgt paa med sluttede Fødder at springe ud af Vognen. Neppe havde Prindsen reist sig, førend han styrtede omkuld. Den ualmindelig Hurtighed, hvormed Vognen bevægede sig, gjør denne Version temmelig sandsynlig. Postillonen har erklæret at han troede at Prindsen havde talt til ham; men at han ikke havde forstaaet Ordene; til Prindsens Fald havde han ikke mærket Noget. Jøvrigt var han (Postillonen. ogsaa i en saadan Stilling, at han ikke har kunne lægge Mærke til hvad der passerede i Vognen.
Viborger Samler, 1842-07-28
Nyere Efterretninger fra Port an Prince paa Øen Haiti stadfæste ikke Efterretningen og Boyers Afsættelse og Henrettelse. Jmidlertid skal Præsidenten være syg den Grad, at man frygter for hans Liv.
Viborger Samler, 1842-07-28
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 20de Juli. Paa Børsen, herskede meget Røre idag paa Grund af det udbredte Rygte, at Guizot var tilsinds at tage sin Demission, og at de Herrer Grev Mole og Dufaure efter Opfordring havde begivet sig til Neuilly for at danne et nyt Ministerium.
Viborger Samler, 1842-07-28
Efter Journ. des Deb. vil Kongen ei alene i egen Person aabne Kamrenes Session d. 26de, men endog ved denne Leilighed forestille dem sin Sønnesøn Greven af 1 Paris, Frankerigs Kronprinds, der skal føre Titel af Hertug af Orleans.
Viborger Samler, 1842-07-28
Moniteuren melder, at Kongen, trods den Smerte, hvoraf han er gjennemtrængt, vil imorgen modtage det diplomatiske Corps, Pairerne og de Deputerede, for at godtgjøre, hvor høi Priis han sætter paa den almindelige Deeltagelse.