JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos HanseeteTiende Aargang. No. 24. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 23 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Et Par Ord i Anledning af Tillægget til den Berlingske Statstidende No. 6 d. A., Pengevæsenet angaaende. Den formeentlige Radical Cuur imod vore Onde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Skulde mine Læber, som du lærte Jammerfulde Lyd at stamme frem Mine Hænder tidt, ved bitter Smerte Af dit Slag, jeg sammenknuged dem Skal mit Bryst, som, naar fortabt jeg blødte Ved den Daad, du oved grummelig, Tunge, hule, dybe Suk udstødte, Rase, true, kalde Hævn mod dig. Nei, har du min Ungdoms Daarskab dæmpet Haver du mit Hjerte Viisdom lært, Har jeg Striden ei forgiæves kjæmpet, Vundet der, hvor jeg har ei begiert, Ja, saasandt du ædle, om ei milde, Gamle, redelige Kraftens Aand, Ei saae trodsigt Barn din Lære spilde Hvem dog ei forfeile skal din Haand. Vil jeg dine gode Gaver tage, Et forsmaae dem paa min Kummers Vei, Tage dem med Taarer og med Klage, Himmelske, dig dog forbaander ei. Og om jeg end bleg af Sorger raver, Om fortvivlet Jssen bøier sig, Vil jeg vidne, du mig signet haver, Vidne, at du har gjort vel mod mig. Dog ei evig her hos mig du dvæle Sorgens Dæmon, ogsaa sæt et Maal. Eengang du aflade mig at qvæle! Eengang agte prøvet nok min Taal! Eller vilst du grusom Faklen svinge Over mig den hele Bane hen, At jeg al din Skat kan med mig bringe, At jeg udlært kan forlade den O, saa lad mig da tilfulde lære Læren, som du haver mig bered: Rolig Koldsind mod Ulykkens Hære, Og mod alle Brødre Kierlighed. Og tilsidst ved Grændsen for al Klage, Naar din Vredes Stemme dæmpet er, Da forsød, forsød de sidste Dage! Ved Skilsmissens Stund, som Engel, vær, J. J. Dampe, Doctor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Jndenlandske Efterretninger. J den Hempelske Avis læses følgende: Hr. Assessor Byfoged Herslebs Forslag i den hempelske Avis No. 20 til Magistraterne i Fyens Købstæder maa Rettens Betiente paa Landet ikke mindre ønske at se indført. - Undertegnede har i sin Jurisdiksion 4 Kroer eller Gjestgiversteder, hvoraf de 2 ligge paa den meget søgte Landevei mellem Nyborg og Odense. Det havde været Pligt for længst at sætte en Takst paa Drikkevarene i disse Kroer, men Værterne have klaget over, at de ikke kunne følge nogen Takst, da de hver Gang de komme til Kobstæderne, hvor Drikkevarene skulle købes, maa betale dem efter forhøiede Priser. Alle disse Kroer ligge omtrent lige nær Købstæderne Nyborg - Kierteminde og Odense, hvoraf jeg kun med Vished veed at de lovbefalede Takster ere satte i Nyborg, men med lige saa megen Vished at ingen Takst til Datum er sat her i Odense, hvor dog og Priserne paa det for Mængden nødvendige Brød og Brændevin betydelig ere forhøiede, siden Forordningen af 5 Januar sidst blev bekiendt. - Velsandt, at og Kornpriserne synes at være forhøiede, ja at det synes som vore Kornpugere have nu bestemt sig til intet at sælge, da man snart ikke seer en Tønde Korn at komme til Torv, som tænkte man ved ikke at falbyde noget Korn endnu mere at kunne opdrive Priserne. Men Odense Byes Folkemængde, dens fordeelagtige Beliggenhed midt i Provindsen, med et Opland af saa velhavende Bønder og Landmænd, som snart ingen dansk Købstæd har omkring sig, gjør og vore Bagere og Brændevinsmænd paa meget faa Aar til saa velhavende Borgere, at Politiet vel af dem kan fordre, at de i betimelig Tid bør have indkjøbt det til deres Nærings Fortsættelse nødvendige Kornforraad, da de første saa altid kunne holde billige Priser, afhængige af de ligesaa overdrevne som ustadige Kornpriser. - Endnu kan ved denne Leilighed ikke tilbageholdes det Ønske, at Købstædernes Politie med Taksterne tillige ville forbinde Omsorg for Varernes Godhed. De Drikkevarer, som falbydes i disse Tider, synes især at tilraade denne Omsorg. Vin - Rom - fransk Brændevin, hvis Handel vel allene burde tilhøre de heri oplærte Vinhandlere, sælges nu af Enhver. Disse Drikkevarers deels Virkning, deels Smag give ofte Grund til mere end at formode deres slette Bonitet. Selv Brændevin og de deraf destillerede Avavitter dets forsættes, deels mangle den lovbefalede Gradstyrke, ja har ofte ingen Styrke, men i det Sted en væmmelig Afsmag. Thi det er ikke nok at Vindesyge har opdrevet alle Varepriser, men selve Varerne indtil Tobakker er oftest af maadelig Bonitet. Odense, den 25 Febr. 1813. Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Placat for Kjøbenhavn, hvorved Placaten af 14de Januar 1761, angaaende Opsigelsestiden for Huuseiere og Leiere, nærmere fortolkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
J Anledning af en indkommen Forespørgsel fra Underfogden i Kjøbenhavn, betreffende Opsigelsestiden for Huuseiere og Leiere, har Hans Majestæt Kongen behaget allernaadigst at tilkjendegive Cancelliet: "At naar det i Leiecontracter er fastsat, at det Leiede skal fratrædes efter lovlig Opsigelse eller efter et Fierdingaars Opsigelse, bør Opsigelsen, i Overeensstemmelse med Placaten af 14de Januar 1761, skee inden Nytaar, uanseet at Paaske Flyttetid, ifølge allerhøieste Rescript af 18de Februar f. A., er for det indeværende Aar fastsat til den 26de Maji, men at det i øvrigt er en Selvfølge, at de Leiere, som ere blevne opsagte efter Nytaar, og have enten vedtaget at flytte, eller indgaaet nye Contracter med Eierne om fremdeles Brug af det Leiede, skulle holde sig de indgaaede Forpligtelser efterrettelige. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Det Kongelige Danske Cancellie, den 15de Marts Cancelliet har modtaget en Forespørgsel, om en Sum af 24 Rdlr. d. C. aarligt, som en Enke i Følge Skjøde af 18de Junii 1803 oppebærer af Eieren af Huset No. 6 i store Kongensgade, i Stedet for den hende ellers efter bemeldte Skjøde tilkommende frie Boepæl, nu, i Følge Forordningen af 6te Januarii d. A., skal udbetales hende i Rigsbankpenge S. V. Daler for Daler, og om nogen Omskrivning paa Skjødet i saa Henseende skal finde Sted. Collegier har derpaa svaret, at, efter de Samme meddeelte Oplysninger ikke skjønnes rettere, end at denne aarlige Afgift formedelst sin Ælde maa blive at tilsvare Enken i Rigsbankpenge Daler for Daler, og at Paategning derom bør skee paa Skjøder, men at i øvrigt intet fra Collegiets Side kan være til Hinder i, at Sagen afgjøres ved Domstolene. (Coll. Tid.) Vedkommende har for Cancelliet andraget, at have under 22 Oct. f. A. udstedt en Vexel=Obligation for en Sum af 3000 Rdlr. d. C., hvilke paa Forfaldsdagen d. 22 Jan. d. A. bleve tilbudne til Betaling, men at Creditor paastod Gjælden omskreven til Rigsbankpenge efter Forordn. af 5te næstforhen, dens 23 §., samt at denne Omskrivning burde skee efter en ældre Datum, paa hvilken han troer at kunne bevise at Gulden oprindeligt er contraheret. Debitor har derfor forespurgt, hvorvidt han maatte være pligtig til at føie Creditor i denne hans Paastand. Cancelliet har derpaa svaret, at det, efter de meddeelte Oplysninger, ikke skjønner rettere, end at, da Fr. af 5te Jan. d. A. har været publiceret for Forfaldsdagen, og Vexel=Obligationer henhøre til de i §. 23 nævnte Forskrivelser, saa maa, som en Følge heraf, Creditor være berettiget til at forlange Obligationen omskreven til Rigsbankpenge efter Tabel Litr. A, saavelsom til at faae Gjældens Alder bestemt efter den Tid, da den beviisligen blev stiftet. J ovrigt kan intet vare til Hinder i, at Sagen afgjøres ved Domstolene, ifald Vedkommende maatte ønske det. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
J en til Cancelliet indkommen Skrivelse er andraget, at der, under 1ste Novbr. f. A., paa Vexel=Obligation er laant 2000 Rbd, d. C., som Debitor, ved Obligationcus Forfaldstid, har troet at burde tilbagebetale efter Forordningen af 6te Jan. d. A. §. 31, hvorimod Creditor har paastaaet Samme omskrevet til Rigsbankpenge efter Forordningens §. 23, i hvilken Anledning er forespurgt, hvorledes med denne Obligation skulde forholdes. Collegiet har derpaa svaret, at efter de meddeelte Oplysninger skjønnes ikke rettere, end at den omhandlede Obligation bør omskrives i Rigsbankpenge, i Overeensstemmelse med Forordningens §. 28 efter Gjældens Ælde. Men, saafremt Spørgeren, hellere skulde ønske at see denne Qvæstion afgjort ved Domstolene, kan denne Resolution ikke der være ham hinderlig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Odense, d. 16 Martii. Præsteskabet i Odense Amt (Odense Bye hører ei derunder) har ved frivilligt Sammenskud tilveiebragt 1800 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
til de Præste-Enker, der i de sidste tunge Aar have gjennemgaaet de fleste Trængsler, hvilken Understøttelse den 12te dennes blev fordeelt ved 4 dertil udvalgte Mænd til 12 Personer. (Jvers. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Aalborg, d. 12 Martii. Man seer i Aarhuus og Randers Aviser bekjendtgjorte de Udsalgspriser, hvorefter Udsælgerne indtil videre i disse Kiøbstæder skulle sælge deres Vare. J Randers er tillige bestemt, at 1 Par Fedtlæders Støvler skal koste 6 Rbdlr., 1 Par Mandsskoe 2 Rbdlr., 1 ParFruentimmerskoe 8 Rbmk., og faaer Smeden for at beslaae 2 Heste med heelt Beslag 3 Rbdlr. 2 Mk.; 1 Lispd. bedste Jern koster 9 Rbmk.; 1 Skjeppe Steenkul 3 Rbmk. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Viborg, d. 15 Martii. Løverdagen den 6te Martii Kl. 6 Eftermiddag havde man i Thisted, orkanagtig Storm, ledsager med Lynild og Torden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Den følgende Nat var det og en svær Storm. J Fyen havde man og Nætterne til Søndag og Mandag orkanagtige Storme, der, som overalt, beskadigede Tage og Plankeværker. - Blandt flere Godgjørenhedsexempler, til Understøttelse for de Brandlidte i Hobro, seer man af Aviserne, at Commissionen i Febr. har modtaget fra Aalborgs Jndvaanere ved Hr. Agent Kjellerup 8918 Rdlr., og af en Forestilling ved Aalborgs dramatiske Selskab 4038 Rdlr. (Viborger Samler.)Hr. Litteratus Øst, der har tilbudet sig i 5 Aar at levere aarligen nogle Bøger af sit Bibliothek til det norske Universitet, har ladet samme tilstille et kostbart Værk: Bandini Catal. Cad, græcorBibliothec. Laurentian, 10 Tom. 9 Vol. in Fol Ligeledes har Hr. Secret. Deichmann, som Eier af den Gyldendalske Boghandling, velvilligen tilbudet det Norske Universitetsbibliothek et Exemplar af alle Boghandlingens Forlagsskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Den 5te April d. A. begynder Auctionen hos Hofboghandler Beeken, over Bøger, Mynter, Antiqviteter, Kobbere, Musikalier, Angiolegiske og Osteologiske Præparater, tildeels Stiftsamtmand Grev Trampe, afg. Justitsraad Hansen, afg. Klædekræmmer Bøttger, og afg. Landphysikus Møllers Stervboe tilhørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Postefterretninger. (Af Hamborg Correspondent ankom med sidste Post kun et Nummer, som hverken var forsynet med Fransk Oversættelse eller Fransk Stempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Paris, d. 11 Martii. Moniteuren leverer i en Skrivelse fra General Erlon, dat. Madrid d. 10 Febr., Efterretninger om Armeen i Middel puncten af Spanien. Generalen indberetter deri, at General Vichery med 2300 Mand Jnfanterie og 200 Heste, d. 30de Jan, havde begivet sig til Siguenza, hvor Empecinados Magaziner, hans Artillerie og den Madridske Bataillon Frivillige befandt sig; men Fienden, underrettet herom i Forveien, havde rømmet Staden, uden at faae Tid at medtage de derværende Effecter. General Vichery tog derfor 3000 Flinte, ødelagde alle Værksteder, og forfulgte Fienden. Ved Medina-Coliforefaldt en Fægtning, hvori han frang Fienden den af 1000 Mand bestaaende Bataillon Madridske Frivillige, af hvilke mange dræbtes, og 600, hvoriblandt mange Officierer, ere allerede ankomne til Madrid. Efter denne fordeelagtige Fægtning vilde General Vichery vende med sine Fanger tilbage til Guadalaxara, men blev angreben ved Siquenza af Empecinados's hele Corps, bestaaende af 3000 Mand Jnfanterie og 1000 Ryttere. Generalen, som var i Forlegenhed med sine Fanger, vilde ikke indlade sig i nogen Fægtning; han trak sig derpaa tilbage til Guadalaxara, hvor han ankom d. 5 Febr., efter at han havde tilføiet Fienden et Tab af 1200 Mand, frataget ham 3000 Funte- og ødelagt alle hans Verksteder i Signenza. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Leipzig, den 12 Martii. Hovedqvarteret er endnu her, og Wittenberg, ligesom overalt Elben i Sachsen, er endnu i de Franskes Hænder." vor Egn ligge omtrent 4000 Mand Franske Tropper, foruden Cavalleriet; men ved Wittenberg skulle de være 20,000 Mand stærk. - Dresden er besat af General Reynier. Han havde allerede givet Befaling at sprænge den derværende skjønne Bro, men efter Borgernes indstændigste Forestilling skeete det imidlertid ikke. – Russerne vare i Gorlitz, men formedelst en der grasserende smitsom Sygdom have de begivet sig bort igjen derfra, og opholde sig i Nærheden. J Magdeburg ere de Franske 30,000 Mand stærke. Fra Berlin ere vi ganske afskaarne, og vide siden d. 3die ikke hvad der er forefaldet sammesteds. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
J Østerrigske og andre offentlige Blade læses en under de 26de Nov. af de Russiske Øverstcommanderende til Jndbyggerne i Litthauen, Grodno- og Bialystok udstedt Proclamation, hvori det hedder: at den coaliserede Armees Skjebne er afgjort, at Jndbyggerne have seet utallige Batailloner defilere; at den seierrige Russiske Armee rykker ind under de lykkeligste Omstændigheder, for at gjenoprette Orden og Rolighed; at enhver Jndbygger bør betænke sit eget Vel &c. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Petersborg, d. 9 Febr. J afvigte Aar er der fra Wologda til Archangel bleven bragt for 6 Mill. 34400 Rubler Varer. (Hamb. Copr.) Moscau, d. 30. Nov. J Rusland arbeides. meget stærkt paa Oprettelsen af et Landværn. Det lader til, som det ikke blot er bestemt til den indere Tjeneste, men efter Omstændighederne ogsaa skal bruges uden for de Gouvernementer hvori det dannes. Mandskabet er ikke eens klædt, de bærer Szyraker, (de sædvanlige Overkjoler) og Peltse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Jnfanteriet har deels Pigger, deels Geværer, Cavalleriet deels Pigger, deels Sabler. Adskillige Afdeelinger af denne Milits er allerede paa Marschen. (Hamb. Corresp.) – Den 21 Dec. Antallet af Jndbyggerne forøger sig dagligen. Adskillige Huse ere allerede fuldkommen istandsatte igjen, og der gives ingen beboelig Plads lige ved Jorden som ikke er beboet. Handel og Vandel er igjen i Virksomhed. Der staaer igjen 2,500 Boder opreiste og Torvet er daglig fuldt. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Posen, d. 23 Febr. To Regimenter Cosakker fandt i Wrietzen en Afdeling Vestphalsk Jnfanterie, og opfordrede det til at overgive sig. Da dette vægrede sig derved, saa trængte Cosakkerne ind i Byen, angreb Vestphalerne, der efter en kort Modstand strakte Geværet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Altona, den 18 Martii. De, som forhen meldt, i Onsdags Aften i Hamborg indrykkede 30. Kvakker udgjorde blot Escorten af en Russisk Officier, der i Dag bebudede Jndrykkelsen af et Keis. Russisk Troppecorps i denne Stad. J Eftermiddags Kl. 3 er samme, omtrent henved 2000 M. stærke og bestaaende af Kosakker, ridende Artillerie, et Detachement Dragoner og et skjønt Corps Donske Kosakker i rød Mundering, under Oberst v. Tettenborns Commando, rykket ind i Hamborg. Stadens Deputerede havde allerede hilset paa den Øverstcommanderende i Bergedorf, det ridende Corps af unge Hamborgere og et stort Antal Borgere vare redet de indmarscherende Tropper et godt Stykke Vei i Møde og med disse og Haandværkslaugene der med deres Faner ventede dem paa Veien til Bergedorf, i Spidsen, bleve de, under et ubeskriveligt Sammenløb af Folk, saavel uden for Staden, som paa Gaderne, under alle Klokkernes Lyd og Canonernes Torden, førte ind i Staden. J Jung fernstige var der allerede gjort Forberedelser til, at vederqvæge disse Krigere med Mad, overeenstemmende med deres Landes Vedtægt og den nuværende Fastetid. Næste Dag bekjendtgjordes ved Placater en Proclamation, hvori det hedder, at da alle Franske Militair og Administrativ=Autoriteter have bortfjernet sig fra Hamborg, og dets Municipalitet i Følge en Erklæring fra den Russiske Øverstcommanderende ikke erkjender nogen andre Authoriteter end de af Staden Hamborg udnævnte, saa var det Senatets Pligt, at antage sig Stadens offentlige Bedste, for at forebygge alt Anarchie og Uorden. Ogsaa i Bergedorf har Municipaliteten opløst sig og alle Medlemmer af det gamle Senat ere igien blevne sammenkaldte. (S. Bl.) Willna d. 2 Febr. Fyrst Kutusow Smolensti har under d. 20de f. M. ladet udgaae her en Bekjendtgjørelse, hvori han tilkjendegiver Præfecterne, Underpræfecterne, Mairerne, og alle andre Embedsmænd, ja endog Geistligheden, Adelen og Borgerne i de af den Russ. Armee besatte Deele af Hertugdommet Warschau, at enhver skal blive ved at Hverv, uden at han behøver at befrygte det mindste for sin Person eller Eiendom. Skulde enkelte Smaapartier begaae Udskeielser, da skulle de Skyldige paa indkommen Klage straffes og hele Skaden erstattes. Alle Embedsmænd erholde deres Løn som hidtil. J Udøvelsen af deres Embedsforretninger skulle de ydes al muelig Hielp af den Russiske Armee. Den Embedmand, der forlader sin Post, eller, naar han er paa Reisen, ikke inden saa kort en Tid som mueligt, vender tilbage, skal være underkastet den strængeste Straf. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Kjøbenhavn, d. 22 Martii. Da det i fremmede offentlige Blade findes anført, at Dansk Handel og Skibsfart skulde have opnaaet Fritagelse for fiendtlig Opbringelse, saa findes det passende at underrette de Handlende om, at ingen saadan Foranstaltning hidtil er bleven tilveiebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
(Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Til de Herrer Subskribentere paa Huusvennen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Udgiveren seer sig foranlediget til at tilkjendegive de Herrer Subskribentere paa ovennævnte Blad, at han formedelst de overordentlige Udgivter, der medgaae til dens Trykning, og den i Forhold til samme ikke klækkelige Afsætning, er seer sig istand til, indtil videre, at kunne overlade hvert Numer under 8 s. Rigsbankpenge. Da Papiret nu koster 20 Gange og Trykning omtrent 8 Gange saa meget som i Fredstider, saa bliver Prisen for hvert Ark dog i Grunden ikke mere end 4 s. i Fredspenge. Men selv ved at tage 8 s. Rigsbankpenge for Arket er Udgiveren, ikke mere end netop skadesløs for Papir og Trykning. Desuagtet kunde der maaskee være adskillige blandt de Herrer Subskribentere, som mueligen kunde finde Prisen for høi, og disse Herrer ville forbinde ham meget, om de jo før jo heller ville lade ham vide, om de agte at fratræde som Subskribentere, forat sætte ham istand til derefter at indrette Oplaget. Men de, som ikke udtrykkelig frasige sig Bladet inden 8 Dage, ansees som vedblivende for indeværende Qvartal eller 12 Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-23
Udgiveren af den Fyenske Avertissementstidende, hvis Humanitet mod begyndende Tidsskrifter, man især havde et glimrende Exempel paa, da Hr. Hempel begyndte sin Avis, har i No. 41 af sit Blad blandt andet opholdt sig over Huusvennen, deels fordi den, efter hans Synsmaade, er trykt med en Stiil som omtrent i Brokmans Huuspostil, deels fordi den kaldes et Tidsskrift for dannede Læsere. Hvad den første Anke angaaer, da er den een af de Feil, som snart lader sig rette. At man fra noget Stort let kan blive til noget Lidet, det bevise tusinde Erfaringer; men hvor vanskeligt det er, at blive fra noget Lidet til noget Stort, bestod Storheden end kun i at være en stor Avisskriver, er bekiendt nok. Hvad den anden Anke angaaer, da vil den, nu da Ordet dannede Læsere eengang staaer paa Titelen, vanskeligen blive at raade Bod paa, og Udgiveren af den Fyenske Avis har i saa Henseende Ret, at Udtrykket er for almindeligt, da Bladet meget let kunde komme i enkelte uddannede Læseres Hænder. Men for saavidt det staaer i min Magt nogenlunde at rette denne Feil, overlader jeg det til Hr. Udgiveren at lade den Boghandler, der har subskriberet for ham paa Huusvennen, frasig sig Bladet hvilket Øieblik det maatte behage ham Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. SocksomtratheTiende Aargang. No. 25. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 27 Martii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-27
Et Par Ord i Anledning af Tillægget til den Berlingske Statstidende No. 6. d. A., Pengevæsenet angaaende. Den formeentlige Radical=Cuur imod vort Onde. (Slutning.) b) At der nu ere Børn tilstæde, som fortærende Lemmer i Gaarden, kan ikke forandres, men at disse hindre Virksomheden, eller ere uvirksomme, naar de kunde være virksomme, bør forandres, De smaae Børn bør enten sidde eller krybe paa Gulvet, og have Allehaande, Spaaner, Pinde, Legetøi omkring sig og more sig selv, og naar de blive trætte eller kjede heraf, staae i Gange Vognen eller sove, men de større Børn maatte hverken gaae og lege, som unyttige Mennesker, eller sig til Skade forslæbe sig paa de Yngre, eller mod Menneskets Natur vænnes til Ladhed, som er Mennesket saare skadelig i hvilkensomhelst Stilling han kommer. - Derimod c) fra de spæde Aar vænnes til Arbeide og Virksomhed, alt efter Alderens og Kræfternes Beskaffenhed, baade Søn og Datter, sye, binde, karde, kjende Bogstaver, spinde &c. Man tør ikke sige: O, hvor det er urimeligt saa tidlig at spændes i Aaget, Nei, Naar Arbeiderne ikke ere over Kræfterne og Forstanden, naar de ere afvexlende, naar Barnet seer Fader og Moder stedse i Arbeide, saa falder det aldrig Børnene ind, at det kan være anderledes. Deres Arbeide er for dem en nyttig Leeg, og naar de have et Stykke færdigt, saa er Sligt dem en saadan Glæde, som deres tomme Leeg ei kan forskaffe dem. Lad dem saa alle i Tusmørket dandse, springe om paa Gulvet af al Magt, saa muntres Sielen, og sørges tillige for Legemets Sundhed. Paa denne Maade kan og Konen eller Moderen faae Leilighed til Virksomhed og Vindskibelighed, og Manden, naar han sidder inde om Aftenen, maa og øve den Virksomhed, som han har 100 Aarsager til, deels for selv at befries for at indkjøbe mange Nødvendig hider til Gaarden, som han nu selv kan frembringe, Skeer, Kurve, Skaaler, Reeb, Grimer, See ler a., deels for og paa sin Side at erhverve Noget til Salg, for at faae Penge eller Vare, deels for ved sit værdige Exempel at faae en treven Karl eller Dreng til Arbeidsomhed. Med faa Ord: Hans hele Huus maa være som en Biekube i Virksomhed, saa ethvert fortærende Lem, saavidt skee kan, maa og være et erhvervende eller et et hindrende Medlem. - d) Med Virksomhed maa og Sparsomhed være forenet. Mangel paa Sparsomhed udrydder eller tilintetgjør al Virksomhed; ligesom Sparsomhed forenet med Virksomhed forskaffer en dobbelt Jndtægt. Kortelig, en saadan Families Leveregel burde være denne: Stræb med al Jver at være dig selv nok, Lidet eller Jntet at behøve af Andres Frembringelser, og ved din Virksomhed at erhverve dig Vare til det Uundværliges Erhverv og Crediteens Oprettelse. – Naar disse Grundsætninger trolig kunde efterleves, skulde det ikke da være indlysende, at en slig Familie kunde Dag fra Dag komme paa Fode igjen. - -