Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-01-03
Hoffet har anlagt Sorg for Keiser Alexander i 3 Uger. Dette Dødsfald har ogsaa her givet de politiske Cirkler og Dagbladene rigt Underholdningsstof. J de forhen omtalte Betragtninger af Hr. Chateaubriand (S. 733) kaldes Alexander, Stifteren af den hellige Alliants, hvi Grundsætninger, udsprungne af hans høimodige Hjerte syntes at love Europa et Rætfærd og Fredens Aarhundrede; men - hedder det fremdeles - snart fik de en anden Vending. Den hellige Alliantses Styrelse var undsluppet Stifterens Haand; en anden end hans Aand, der hverken kjendte Had eller Vold, besjælede dette store Forbund. Dog, saa længe han levede blev Muligheden altil tilbage, at han atter kunde tilegne sig det moralske Herredømme over Meningerne i Europa. Derpaa tales om hans personlige ædle Egenskaber, om den Dannelse, han i sin Ungdom nød af Oberst Laharpe, og den Jndflydelse han havde paa de franske Grundlove, hvorledes han afværgede, at Frankerig ikke efter en tydsk General Plan mistede Elsatz, og saavel af Kjerlighed for de Franske som af Venskab for Hertugen af Richelien bevilgede MilitairOkkupationens Forkortelse. Til flere af de Aarsager som bidroge til, at dette ædelmodige Hjerte siden opfyldtes af Bekymring og Mistroe, regnes Aristokratiets Modbydelighed for Offentligheden selv i konstitutionelle Lande, de tydske Universitets=Demokraters dumme Streger og nogle Pariser Korrespondentere, fremdeles et af hans Garde-Regimenters Jnsurrektion, de liberale Fanfaronader i Neapel, de solidere Bevægelser i Piemont, uforsigtig henkastede Yttringer paa Talerstolene i de franske Kamre og endelig Cortes Forblindelse - Alt dette forandrede Alexanders Anskuelser. De Revolutionaire - sagde, Man ham - ville styrte Europa i en ny almindelig Krig Saaledes bragtes en høimodig Fyrste til at antage et hans Karakteer fremmed System. En Aare slog endnu saa stærkt i Alexanders Hjerte, at det kostede hans nye Poli til Overvindelse at tvinge den, nemlig Medlidenhed, for Grækerne, en Følelse, som fra tidligste Ungdomhavde besjælet ham, og som den ædle og aandrige Grev Capodistrias, en fød Græker, omhyggelig nærede, Det lykkedes at kompromittere denne Minister. Fra dette Øieblik blev Ruslands forrige Politik, den russiske Nations eenstemmige Følelse og Keiser Alexanders personlige Tænkemaade - Alt blev opofret for den indbildte Nødvendighed af Ligevægt i Østen. "Jeg elsker Grækerne, sagde Alexander, jeg beklager dem, jeg beder for dem; men jeg har troet at bemærke Revolutionens Faner i deres Midte, jeg vil ikke hielpe dem. - Den Utaknemmelig. hed, hvormed Grækeren Varvak i siden behandledes i eget Fødeland, hans Forviisning og Død overreev enhver Forbindelse mellem Rusland og Grækenland. Jhenseende til Alexanders indre Bestyrelse, siges her, at han ofte har beklaget, at hans Bestræbelser for Civilisationen ikke vare grundede paa uforanderlige Grundlove, hvorfor han og svarede Frue v. Staal paa hendes bemærkning, at hans Karakteer var en Konstitution, saa er jeg kun et lykkeligt Tilfælde. - Jndtil Alexander var Rusland en absolut Regjering, hvor Selvherskerens Villie ingen anden Modvægt kjendte end Frygten for Revolutioner; under ham var det en absolut Regjering mildnet ved en stor Mands personlige Karakteer. At han baade kjendte og yndede de legitime Monarkiers Grundlove, viste hans Indretninger i Pohlen, hans Jver for Folkeskoler og Universiteter, og for Samvittighedsfrihed. Alexander I staaer saa høit over Peter I som det Aandelige over det Materielle. Peter grundede kun sit Riges militaire og udvortes, Alexander derimod Nationens moralske og borgerlige Magt. Peter er en Kolos imellem Carerne, men med Alexander slutter Carernes og begynder Kongernes Tid. Senere forandredes Alt; der taledes høit imod Almuens Oplysning, offentlige Forelæsninger indskrænkedes; det blev forbudet at reise og at studere i Udlandet; En af det nye Systems Grund-Jdeer var Oprettelsen af Militairkolonierne, en Jdee til at fornye Middelalderens Folkevandringer. Samme sysselsatte Alexanders Aand saaledes, at han ei gjerne hørte tale meere om den leuropæiske Politik. Midt under disse Sysler kaldte Forsynet denne Monark. Hans Død kan vorde en Kilde til store Begivenheder i Pohlen, Grækenland og hele Europa. Ere Vi forberedte derpaa, Man lovede Fred og assurerede Fyrsters og Folks Liv, som stod det ikke i Guds Haand. J en Tid af nogle Maaneder er Amerika bleven republikansk, Brasiliens Skjebne forandret, Ruslands Keiser er død, og Alexanders Efterfølger kan muligt forandre Europas Politik og Nationernes Skjebne. -