JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
J forrige Maaned har man i Prag iagttaget en overordentlig og pludselig Falden og Stigen af Batometret, da det i to Dage og to Timer har faldet 1 Tom 5 pariser Linier, ligesom man ogsaa der, den 17de October om Morgenen har seet en meget klar Jldkugle med en lang Hale, som drog fra V. S. V. til O. S. O. og gav et saa stærkt Skin fra sig, at man kunne see den største Ubetydelighed paa Gaden. Omtrent en Minut efter dens Udslukning, fulgte et saa stærk Knald, at flere sovende Menneskeri Prag bleve opvaagnede ved samme, forskrækkedes og troede at en Mortar et eller andetsteds var sprungen. Med Knaldet fulgte en dump Allarm og en tordenlignende Rullen. Da man først hørte Knaldet en Minut efter at Klarheden var udslukket, maae Explosionen være skeet høit oppe i Luften.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Ved Reparationen af en gammel Bygning paa Riddergodset Müldenstein, i Bittenfelderkredsen, hvor der tilforn skal have staaet et Klosterkapel, ere Arbeiderne stødte paa en Hvælving, hvori fandtes 12 deels enkelte, deels dobbelte Liigkister. Omendskjøndt de sandsynlig have ligget her i flere Aarhundrede, fandtes alle Ligene saavel bevarede, at Ansigtstrækkene endnu vare gandske kjendelige og Tøiet hvori jo de vare indsvøbte, ufortæret. Et af disse Liig er klædt i sort Silke med sort Fløiels Hovedtøi. Hvad, der endnu gjør denne Opdagelse mærkeligere, er den Omstændighed, at Luthers Kone, Catharina v. Borg skal være født i Landsbyen Müldenstein, og have opholdt sig i et herværende Kloster, i samme Landsbye forevises endnu en gammel Lind, hvorunder Luther efter Sagnet har prædiket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Storbrittanien. Det store Træskib, Baron Renfren, har fristet samme Skjebne som dets Forgjænger Columbus. Efter først at være kommet paa Grund ved Long-Sand den 13de Octbr. hvorfra det igjen blev flot, er det strandet paa den franske Kyst imellem Dynkirken og Gravelingen, hvor det er forladt af Mandskabet, da der ei var Haab om Redning. 56 Mand vare alt indbragte til Dover og 25 Mand, som endnu vare ombord, haabede man ligeledes at redde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Den 21de f. M. er i Beaumont i Hennegau og Egnen deromkring faldet saa megen Snee, at flere Grene ere brukne af Træerne i Skovene; ogsaa FrugtTræerne have taget stor Skade, og Tabet er uoverseeligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Den gamle Grev v. Lapede, som nylig døde af Smaakopper, vilde ingen Lægemidler bruge, da han holdt det for unyttigt. Hans Studeringer sysselsatte ham lige til sidste Øieblik, og han skrev fin sidste Villie med samme Fatning som ethvert andet Dagværk. Da han saae i Speilet, sagde hans Hvor den Natur, hvis lidenskabelige Beundrer jeg stedse har været, dog er utaknemmelig og kan mishandle mig saaledes!"¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
J et fransk Skrift læses følgende og Carbonarerne: "J de sidste elleve Aar har den carbonariske Faction existeret i Jtalien under en almindelig monarkisk eller republikansk Regjering; den har udbredet sig over hele Jtalien, undtagen i Toscana, og paa de joniske Øer, og hader ikke saameget Regjeringerne, som Udlændinger, der blive emploiere: de i Jtalien. Factionen har udarbeidet en Constitution for et romersk Rige, som er aftrykket i dette Skrift. Da Napoleon opholdt sig paa Elba fordrede de Sammensvorne den Plan at udraabe ham til romersk Keiser og corresponderede med ham; men da han skuffede dem og landede i Frankerige for at gjøre sig paa nye til Keiser der; saa formaaede de den lettroende Murat med en aldeles upaalidelig Armee, at gjøre et Forsøg paa Jtaliens Erobring. Nogle holde det for mueligt, at det østerrigske Hof afslog at tage Deel i de i Basel aabnede Underhandlinger fordi det har været underrettet om disse skjulte Planer og den mienske Congres har af samme Aarsag besluttet førend Napoleons Tilbagekomst fra Elba, at lade ham transportere til St. Helena. I Underhandlingerne med Napoleon, var der blevet ham tilbudt af de Carbonaris en glimrende Hofstat og en Armee paa 300,000 Mand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Den duelige Optikus Schönstadt i Wien har opfundet og taget Monopol paa et Kunstproduet, som han kalder Peraskop. Det er et Perspectiv i Form af en almindelig Spadserestok, men besidder den Egenskab, at man igjennem den kan see Alt hvad er foregaaer indenfor ethvert med Muur eller Plankeværk indsluttet Rum, uden at gjøre Aabning i Samme eller blive bemærket. Ogsaa kan man, naar man befinder sig paa sit Værelse, f. Ex. sidder ved Skriverbordet, uden at man behøver at see ud af Vinduet, ved Hielp af Peraskopet iagtage grant Alt hvad der foregaaer i paa Gaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
J London var den 30te Septbr. i Tidsløbet af 7 Uger, død 115 Mennesker af Koppe-Epidemien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Adskillige Vaccinerede, hedder det, havde ogsaa faaet dem; men udem alle farlige Symptomer." Hvorledes Norge gaaer frem i alle Henseender, kan ogsaa skjønnes af det stærkt voxende Antal af Processer. Af Sager, som henhøre til det almindelige Forligelsesvæsen, foretoges i Aaret 1814 kuns 12759, men Antallet er siden gradeviis voxet til 59,647 i sidstafvigte Aar, som er 8151 flere end Aaret i Forveien, og dette var igjen 8894 flere end i Aaret 1822. J Danmark derimod gaaer det den modsatte Vei og Antallet formindsker sig Aar for Aar, vel ikke fordi Folk er mere fredeligsindet nu end før, men snarere fordi Fleerheden mangler Evner til at holde Processer. Her var Antallet af Sager, som foretages ved Forligelses-Commissioner ifjor 26371, altsaa ikke engang halvt imod Norge. Forligte eller hævede bleve i Danmark 18091, i Norge 38681, udsatte i Danmark 528, i Norge 1298, til Retten henviiste her 7752, der19688; og dertil indstævnede i Danmark 2046 - Norge 3190. I Danmark var Sagernes Antal ifjor 4529 ringere end Aaret før, da de atter vare 2091 færre end i 1822. - I Danmark var i 1816 Sagernes Antal 28593, i Norge 20502. Aar 1817 i Danmark 38393 og i Norge 26582. Aar 1818 her 47869, der 36582. Aar 1819 her48194, der 36135. Fra det Aar er det stedse gaaet mere og mere tilbage med Danmark og fremad med Norge i Henseende til foretagne Sagers Antal og i mange andre Henseender. Af Politisager af det Slags, som kunne forliges foretoges i Kongeriget Norge i Aaret 1814 kun 218, men ifjor 805 Sager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
J Jrland er død en Geistlig, som var i Veld delse af 10 Sogne. I Qveber har været en Jldebrand som har kostet 338 Mennesker Livet. Hjelm i Christiania er bleven afskediget fra sit Embede som Regjeringsadvokat.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Grønlandsfaren Wilhelmel, er den 20de d. M. strandet udenfor Helderen i en heftig Nord=Storm. Det lykkedes kun at faae 16 Mennesker af Besætningen reddet. De øvrige, 31 i Tallet, der imellem Kaptainen med hans 3 Sønner og Lodsen, fandt deres Død i Bølgerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Nu har man faaet Oplysning om den østerr. Brigantine Prinds Schwarzenberg," som 1820 afgik fra Odessa til Niza; men siden ikke blev hørt til. En til Malta opbragt Søerøver har nemlig kort før sin Henrettelse bekjendt, at han har entret denne Brigantine og myrdet Capitainen og alle Mand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
J Egnen af Helsingborg er atter skeet flere Confiscationer; men det er tillige derved gaaet ud over Toldbetjenternes Pandebrasker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Jblandt 137 Dødfald i Paris, tæller man allene 55 af de naturlige Kopper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Den 20de September ere i Smyrna ved en Jldebrand ikke mindre en torusende Huse blevne fortærede af Flammerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
I et nyligt udkommen engelsk Værk angives følgende Foregivende, paa Erfaring grundede Middel at forvandle graa Øine til sorte. Man brænder Hasselnød=Skaller til Aske og læger denne paa Bag hovedet af det Barn, der har graae Øine, saa ville disse efterhaanden antage en skjøn sort Farve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Dampskibet, Holton Jolliffel har nu for i Aar endt sin Fart imellem Hamborg og London, efter en en Fart af 5 Dage og 6 Nætter. Det havde bestandig V. N. V. og N. V. - Storme, eller rettere sagt Orkaner, at kæmpe imod; men modstod dem dog ved sit Maskineries Kraft, og hialp saagar flere Skibe, som vare i Havsnød.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
J Følge Efterretninger fra Glasgow, har en skrækkelig Ulykke der tildraget sig. Dampskibene Apr og Commet ere ved Kysten om Natten stødte paa hinanden, og det Sidste, kommende fra Invernes og Fort William, er sunken med 60 a 70 Mennesker, kun 10 tave reddet sig, hvoriblandt Kaptainen. Skibet. Aar havde en Laterne foran, men det Anderlintet: Pandt de Druknede ere en Lord Mardonald, en Skribentinde Mrs. Grant og Fl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Skibet Norden, Captain Sanders, som afgik. den 11te fra Rouen til Stockholm, og havde blandt andet et Menagerie af Løver, Bjørne, Ulve Tiger katte, Aber o. s. v. ombord, tilhørende en Hr. Man sasser, er i den heftige Storm den 20de f. M. strandet og brusten i Nærheden af Calais. Mand, skabet og Passagererne ere dog blevne reddede, men alle de vilde Dyr ere druknede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Skibet Jupiter, Kaptain Strikker, bestemt fra Stettin til Bordeaux, er den 18de f. M. formedelst en svær Læk bleven forladt af Mandskabet i Søen, som er blevet optaget af et svensk Skib, og er den 24de landet i Hastings.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Skibet Anna, Captain Brown bestemt fra Arhangel til Limerick, er ikke langt fra Blacksod dre, ven paa Stranden og gaaet i mange Stykker, Fra Trusthorp meldtes under 22de, at Skibe, Maria, Kaptain Selin, bestemt fra Brackstadt til Hull, er med Tab af Master, Ankere og Touge strandet paa Ingoldness, og to Matroser have funden deres Død i Bølgerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Indenlandsk. Det er bleven den til 5 Aars Landsforviisning dømte Prokurator Bjerring tilkjendegivet, at han maa tiltræde sin Reise først i Novbr. (Af Høsts t. Bl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
En nye dansk Digterinde: M. Jelstrup, vil udgive fine samlede Digte til Bedste for de Fatti- og Trængende til Huusleie=Hielp, og til Understøttelse for den kolde Vinter. Et roesværdigt Foretagende, men som efter vor Litteraturs nærværende Forfatning neppe vil give synderligt Overskud, til den gode Hensigts Opnaaelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Ved Høiesteret er Arrestantinden Petroneller Rasmusdatter af Falster, for Barnefødsel i Dølgsmaal, dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
I Odense er paa Hr. Hempels Forlag udkommen: "Fem Breve til Hr. Pastor Grundtvig, angaaende Fornuft, Aand og Bogstav, Andagtsforsamlinger udenfor Kirken og Muligheden af et Beviis for Guds Tilværelse. Andet Forsøg til sand Christendoms Bestyrkelse mod Tvivl, og Vildfarelser. Ved Nie. Fabe, Dr. Philos. og Sognepræst for Allested og Veile Menigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Fyen. Jfjor blev der fra Randers udført 167,992 Pd. raa Uld og 5,658 Pd. Kalkuld, fra Horsens 155,717 Pd. r. Uld; Ringkjøbing 108,639 Pd. r. A. og 1,768 Pd. K. U. a. Aarhuus udførte kun 19,262 Pd. r. Ud og 16 Pd. K. U.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Kjøbenhavns Børs, den 28de October. Cours. Hamb. 2 M., a vista 207. Spec 210. Specier solgtes til 12 M. 94 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter, 38 a 88 1/4 Rbd. Sedl. Dito dito 85 a 85 1/2 i Banco Nationalbank-Obligationer af Laanet den 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbdlr. S. Dito dito 106 1/2 a 107 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Indsendt.) Hiin Sneeflok neddaled paa sneehvide Barm, Den troede Din Skjønhed som Solen forbunkle; Men snart fank dens Hovmod, i mismodig Harm Den svandt - kun en Vanddraabe nu sees at funkle Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Mandagen den 14de November førstkommende afholdes offentlig Auction, og bortsælges da, om antageligt Bud skeer, Muurmester Salve Christensens og Hustrue Johanne Christensdatters tilhørende Huus med tilliggende, Hauge og Grund, beliggende i Thisted Byes Nørregade. Huset er vel vedligeholdt og Eiendommene i det hele gode og beqvemme for en liden Familie. Auctionen afholdes i Stedet selv. Thisted Byefoged-Contoir, den 4de Novbr. 1825. Faye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Da Passagen mellem Agger og Harboere er til alle Tider er sikker, saa er der truffen den Foranstaltning, at den Reisende, naar han i Agger henvender sig til Lars Knudsen og i Rønn til Lars Mikkelsen med Erlæggelsen af en bestemt Betaling (40 Rbs. for en gaaende og 1 Rbd. 32 s. rede Sølv for en kjørende Veiviser) strax kan blive forsynet med en velbekjendt Ledsager. Jkkun i Agger kan en kjørende Veiviser faaes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-08
Hvor nyeste Wiener Spadserestokke ere at bekomme, anviser Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Pistole Lære (En sand Anecdote.) Paa et Kaffehuus i R. sad en lille lav Mand, røgte sin Pibe og læste Aviserne. Han var gandske sort, men dog moderne paaklædt, en Leerpide, et meget fiint hvidt Kniplingskros og en hvidt Halsetørklæde, var det eneste hvide i Mandens hele Paaklædning. Kort derpaa stortede Major von L. herind. En Mand, der gjorde en Undtagelse fra hans andre Kammerater, lagde sig ud med alle dem han saae; hvem enhver Fornuftig gjerne gik af Veien for, fordi han altid havde en Jmpertinence. paa Tungen. Strax efter han fulgte Lieutenanter og Fændrikker. Majoren var i Lune. Han traade hen bag den sorte Mand, gav sig en Air, og slukkede, som det lod til af Forseelse, det Lys, der stod ham nærmest. Hans Følge loe. Den Fremmede antændte det igjen rolig, og læste videre. Nu kjendt Majoren sin Mand. Han turde byde ham hvad det skulle være. God Aften, lille Skolemester, sagde han, bød ham Haanden og med samme Greb, laae Leerpiben i tusind Stykker. Marqueur, en anden Pibe!" raabte den Fremmede. De Andre loe høiere. Majoren kaldte den lille sorte Mand en fortræffelig Karl, da imidlertid intet videre var at foretage med ham, og Majoren blev indbuden til et Partie Bhist, saa gikhan med sin lille Sulte ind i næste Værelse, og man lod den sorte Mand sidde. Denne læste Aviserne, røgte sin Pibe og drak sin Thee, uden at yttre endog det mindste Tegn paa Uvillie over hiin infame Haan, Efter en lang Stund stod han opgik ind i Sideværelset hvor Majoren spilte, traade hen for ham, tog ham foran i den ene Knap paa Brystet. og sagde: "Min Herre, i Morgen tidlig skyd vi med hinanden. "Saa, saa, faldt Majoren ham leende indi Ordet, bringer den Herr Skolemester hans Fibel med. De hav ingen Skam af at skyd med mig, jeg er Søe=Kaptain i englisk Tjeneste. Morgen tidlig Klokken sex, ved Enden af Dammen, hvor den meget Busk er. Kaptainen gik bort, uden at sige et Ord videre. Majoren loe endnu længe over den lille Skolemester, men Vittigheden ville ikke længer ret flyde for ham. Den sorte Mand maatte have seet ham skrækkelig alvorlig i Ansigtet, han blev adspredt, gjorde de meest paafaldende Feil i Spillet, og han, som ellers Jngen torde nærme sig med den ringeste Spot, tang, da nogle Officerer temmelig drøit, gave ham at forstaae, at da den sorte Skolers forst Lection allerede i Dag havde slaaet saa godt an maatte man i Morgen endnu vente det ville gaae bedre. hele Selskabet fra i Gaar, viste sig med Major ren, den følgende Morgen paa den betegnede Plet. Kaptainen ventede dem allerede. Han havde sin prægtige Uniform paa. Man hilsede hinanden gjensidig meget artig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Da Majorens Ledsagere mærkede at Kaptainen ingen Secundant havde hos sig, tilbød en af dem sig at være det. Min Herre, svarede Søekaptainen, gjeg ikke bruger nogen Sekundant. Jeg hav minJokel hos mig. Fald jeg, veed jeg hvad er at gjøre. De ere alle Officerer af en Armee, som jeg elsk og agter meget høit, De vil vel mig ikke lad gjør Uret eller Vold. Hr. Major, hvis De ikke hav Pistol, som er god, saa kan de vælgen af min Han raabte paa Jokeien, denne kom frem med en Maroquin Kasse under Armen. Kaptainen aabnede den. Fra Fløiels Futteralet fremblinkede. fire kostbare Pistoler. Majoren takkede; men meente han var bedst øvet i at bruge sine egne Pistoler. Han var ualmindelig alvorlig og høitidelig. Saaledes havde endnu intet Menneske seet ham, Søecaptainens Maade at gaae frem, bragte ham ud af Fatning. J disse rolige, faste Ansigtstræk laae hans Død. Pistolerne bleve ladede, femten Skridt bleve af maalte. Modstanderne stode paa deres Pladse, Min Herre, sagde Majorens Sekundant til Søekaptainen, De er den fornærmede Part. Den har det første Skud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Kaptainen lagde an. Dødsstille herskede i den Halvreds Tilskuerne havde dannet. Majoren, blegnede. Kaptainen trak sin Pistol tilbage. "Da den Hr. Major ikke vil faae det andet Skud, naar jeg hav det Første, skal den Hr. Major først skyd Hr. Kaptain, svarede Sekundagen: De synes at være megen sikker i Deres Konst. Saa meget ædlere er det, at de renuncerer paa det første Skud. Men jeg, vi alle her, kunne ikke tillade det. De staaer her allene, uden Sekundanter. De har givet sig under vor Beskyttelse, under vore Love. Skyd De. Itte synes sikker i min Konst, men en sikker. Jeg ikke Vind kan giør. Min Pistol skyd meget godt. Skal selv see. Joken, raabte han til Mennesket paa engelsk, kast noget op i Luften; det unge Menneske tog sit Lommetørklæde frem Nei, noget Mindre, Perg eller en Knap, eller saadan noget. Jokeyen tog en Plomme op af Lommen. Godt, raabte Kaptainen kast den høit op i Luften, Drengen gjorde det, Kaptainen sigtede, skjød, og Plommen flot sprøitende, i tusind Stykker fra hinanden. En panisk Ærefrygt bemægtigede sig de Omkringstaaende. Majoren var allerede levende død. Hans Læber zittrede. Han ville synes behjertet, han ville mundtlig bevidne Kaptainen sin Beundring, men han kunde ikke tale, Struben var som føret til paa ham. Han kunne intet faae frem. Han kunne neppe drage Aande, Halsbindet maae have trykket ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Kaptainen talede intet Ord om hans Plommeskud. Han ladede i Sekundantens Nærværelse. paa nye sin Pistol, og stillede sig paa sin Plads. Ogsaa Majoren fattede igjen Posto. Han havde igjen fattet sig en Smule. "Skyd De, Hr. Major. Majoren skjød og feillede. "Skyd endnu engang, Hr. Major. De har sigtet ikke godt. Falder jeg, er det en Lykke for de andre Herrer her. Har leet Gaaraftes Alle, maae Alle see i min Pistol, en efter den Anden. Disse Ord traf hans Ledsagere, som om det havde været Dødsengelen. Enhver ønskede i hans Inderste at han ikke havde leet. Sekundanten havde intet mere imod det andet Skud. Majoren, skjød for dem Alle, laae det alvorlige Uhyre ikke dødt i Sanden, skjød han dem alle ihiel som Spur ver. Den Overbeviisning havde Enhver. Majoren lagde an. Det blev ham sort og hvidt for Øinene. Manden saae ham fast og rolig indi Ansigtet. "J Gaar, sagde han endelig leende. var jeg Deres lille Skolemester, i Dag maae jeg vær Deres Støre. De hold for høit. Saaledes vil De ikke træffe mig. Majoren skjød og feilede, en kold Febergysen foer igjennem Alles Lemmer. Nu lagde Kaptain an; men tog igjen, Pistolen til sig. Hr. Major, De er et meget elændig Menneske. Har spurgt Gaaraftes; alle Folk hav talt slet om Dem. De er død to Minutter. Er De færdig med Dem selv, med Verden og med store Gud. Beed Andægtig. Alle Mennesker bede De af, som De hav fornærmet. Og Gud forbarme sig over Deres Siel. Mine Herrer, Hatten af: naar vi tal med den gandske Verdens store Mester, maa vi være med ubedækket Hoved. Bed De Major Alle toge Hattene af, Jokeyen sin Hue. Jngen kunde holde en Lem stille, saa havde Mandens simple Tale angrebet dem. Hjertet slog saa høit paa Majoren, at man kunne høre det. Han stod paa den skrækkelige Broe, der skiller mellem Liv og Død. Hans bedende Blik stor mod Skyerne. "Amen" lød fra de Omkring staaendes Læber. Plommen, Plommen, havde rørt Hjerterne. Alle bedækkede sig igjen, Majorens Dødsstund, var slaget. Han havde ingen Draabe Blod mere i Ansigtet, og sittrede saa hæftig, at han ikke kunderstaae lige op. For at ende hans Qval, lagde Kaptainen rask an, sigtede, drog tilbage, gav sin Pistol til Jokeyen. og sagde fortrædelig: "Det Menneske er ikke værdt engelsk Krudt, og gik. Om Aftenen viste han sig igjen sort paaklædt i Kaffehuset, men ingen ville mere slaae sig til Rid det paa ham. Majoren tog sin Afskeed. H. Clauren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Blandet. En Landsbye i en lille Stat i Tydskland tager meget veemodig Afskeed med Landsbye=Tiden. den, da den just staaer i Begreb med at blive en Stad. Borgermesteren er allerede færdig. Paa Porte feiler det ikke, og Stadens Vaaben skal være en stor Buk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
En vis P. Cairol i Catalonien har i Forening med en Munk og flere Medskyldige paa den skrækkeligste Maade myrdet en Regro, og badet sig i hans Blod. En Proces er anlagt mod Munken af den civile Ret, hvorimod den Geistlige gjør Jndsigelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Over=Heldtungen i det Gotholske, er den 18de afbrændt, paa et lidet Riddergods og nogle enkelte Huse nær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
J Anledning af det nyelig stiftede Selskab for Dampskibsfarten paa Rhinen, spørger Speier Zeitung: om den, som Schillers Digte skal fremkomme ved Prænumeration, Oberst Accurto, der fører et østerrisk Krigsskib, kom i Begyndelsen af Septbr. paa Smyrnas Reed, og bragte med sig sex græske Mistiks og en Baad, som han formedelst udøvet Søerøverie havde bemægtiget sig i Mykone, hvor han ogsaa havde boret et i Grund. Skipperen holdt han sluttet i Jern, ombord. Coloskibet Columbus's Vrag, er inddrevet paa den irlandske Kyst i Ringabella Bai.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Det ballastede Taltskib, 4 Gebruder, Kaptain Jansen, er strandet ved Sahlenburg, men Mandskabet dog blevet reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
J Følge Kaptain J. J. Kocks Udsigende, førende Tøninger Galeasen Auguste, har han den 13de f. M. da han omtrent var 12 Mile vesten for Helgoland, seet et Kuft eller Smakskib af den svære Storm kastet om paa Siden, det sank kort Tid efter, uden at det var ham muligt at redde Mandskabet. J Eideren skal ligge circa hundrede ladede, til Nordsøen bestemte Skibe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Den 24de er et Kufskib fra Pekel strandet paa Terschelling. Ligeledes strandede den følgende Dag tillig Brig under dansk Flag, og den 23de, Skibet de 3 Brødre, Capt. G. B. Smith, kommende fra Memel med en Ladning Træ, det Sidstes Mandskab er reddet
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Skibet Marie Augusta, Kapt. D. E. Tiegsbistemt fra London til Stettin, er Natten mellem den 20 og 21de f. M. strandet paa den østlige End af Ameland, og Mandskabet med største Vanske lighed reddet ved nogle Skippere fra Wierum. Formodentlig er det ogsaa Stormen i Begyndelsen af October, som har drevet den ægyptiske Flaade tilbage til Alexandrien og den Tykiske til Konstantinopel. At 60 osteriske Transportskibe ere gaaet fløiten, kan muligens det stormende Veir, ogsaa have været Skyld i Katikken af Ponais i Amerika, den bekjendte Greger Mac. Greger (en Slægtning af den navnkundige skotske Røver Rob Royd, som fra Frankrig vilde bortføre en Ladning besnakkede Ulykkelige til sit Nybyg, er i Havre de Grace bleven arresteret, og alt hans Tøi taget under Beslag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 4de Novbr. Rug 2 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. Byg 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 M. Havre 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk. Ærter 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 4 M. pr. Tønde. Røget Flesk 1 Rbd. 4 Mk. A. 1 Rbd. 5 Mk. Grønsaltet Flesk. 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. pr. Lpd. Smør 14 Rbd. a 17 Rbd. Fjerdingen. Æg 1 Mk. 6 s.a 1 Mk. 8 s. Snesen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Kjøbenhavns Børs, den 4de November, Cours. Hamb. 2 M. , a vista 207. Spec 210. Specier solgtes til 12 M. 9 1/2 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter 87 3/4 a 88 Rbd. Sedl., Nationalbank-Obligationer(af Laanet den 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. i r. S. Dito dito 106 a 106 1/2 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-11-11
Ledige Embeder. Under General-Toldkammer, og Commerce Collegiet; 3de Toldcontrolleur Embeder. i Vestindien.