JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Gode Kartofler faaes hos Feldtbereder Lund. Fra Pressen er udkommen: 1. Plan af Antverpen med Citadel, 28 sk. 2. Antverpens Omegn, 18 s. 3. Bogfortegnelser for 1831, 16 s. 4. P. Paars, et comisk Heltedigt af Ludvig Holberg, udgivet ved A. C. Boye, 2det Oplag, heft.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Sædelæren, fremstillet i efterlignelsesværdige Exempler af Fædrenelands=, Verdens= og Menneskehistorie, udgiven af J. Nissen, Skolelærer, indb. Dansk Sproglære af J. Jensen, Seminarielærer, heft. 2 Rbd. Med flere nye Skifter erholdes hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Rødt og sort Lak i alle Nr., af Agent Holmblads Faubrik, faaes til Fabrikpriis hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Fineste Vanille & Krydder=Chocolade af udmærket god Qvalitet sælges billig hos Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
En god Beboelse for en liden Familie er til Paaske Fløttetid paa Aalborg Østerbro billig at faae til Leie. P. Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Til Paaske Fløttetid er til Leie, 2de møblerede Værelser og Tjenerkammer. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Paa Nørregade er Værelser til Leie i Stue=Etagen til Paaske Flyttetid, om Leien accorderes med Øster gaard paa Hjørnet af Al- og Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Fra Pressen er udkommet: Tjenestekarlen, som han bør være, eller Veiledning for unge Bønderkarle til troligen at opfylde deres Pligter og forskaffe sig deres Husbonders Agtelse og Tillid. C. Dalgas, Landvæsens-Commissair, faaes her paa Adressekontoiret og paa mine sædvanlige Kommissionssteder, i Aalborg hos der. Jacob H. Lundt, og Rottbøll Sadolin, for 12 Rbs. indheftet. Odense, den 29de October 1832. S. Hempel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Vanille-Jis og Marendser samt andet Bagværk kan daglig bekommes hos Gjæstgiver Petersen. Stedet ved Siden af mig kan faaes til Leie. Wogensen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Den Leilighed ved Reberbansport, som for Tiden beboet af Musicus Thorsen, er fra næstkommende April Flyttetid at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
I Huset Nr. 371 i Skolegaden, er en Beboelses=Leilighed for en liden Familie, fra næstkommende Flyttetid at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Det Huus paa Vestergade, som Peder Mellerup forTiden beboer, kan fra næstkommende Flyttetid faaes til Leie. De allermoderneste Rosen=Vierkrøller, samt Slangkrøller paa Virer, faaes nu hos Gidsel Gierum i Kattevadsgaden. Signeter. Alle Slags Embeds-Segl, tilligemed andre Signeter faaes udstukket af: Roedstedt, Bogbinder og Graveur. Drewsens Concept Nr. 1 og 2, Propatria Nr. 2 og 3. Karduus, 6 Pds. og 4 Pds., samt godt Maculatur, faaes som sædvanligt til Fabrikpriis hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Proclamata. Paa Grund af at en, den fraværende Christen Christensen ved Skiftet efter hans i sin Tid afgangne Søster Maren Christendatter af Nibe tilfalden, Arv er af Fonden ad usus publicos udbetalt denne Byes Skifteret til Deeling mellem hans Arvinger, og, da ikke alle disse eller deres Opholdsteder ere blevne Retten bekjendte; saa indkaldes herved bemeldte Christen Christensens Arvinger med Aars og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for Skifteretten. Nibe, den 17de Januar 1833. Lynge. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel Creditorerne efter afgangne Captain Henrich v. Flindt, Byfoged og Byskriver i Frederikshavn samt Herredsfoged og Herredsskriver i Horns Herred under Hjørring Amt, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, alt i Henhold til det efter bemeldte Afdøde idag udstædte Proclama. Frederikshavns Byes Skifteret, den 16de Januar 1833. Heiberg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Licitationer. Torsdagen den 31te i d. M., Formiddag Kl. 11, bliver i Rebbild Skole, Skjørping Sogn, holdet Licitation over Opførselsen af 3 Fag nyt Huus, der skal tilbygges denne Skole, med fornøden Jndretning til Beboelse, efter Tegning, Overslag og Conditioner, der forinden ere til Eftersyn hos Hr. Pastor Hansen i Skjørping og ville blive fremlagte og bekjendtgjorte ved Licitationen. Nørgaard, den 16de Januar 1833. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Auctioner. Efter Forlig og Udlæg, samt ifølge Reqvisition fra Skifteforvalteren i afdøde Cancellieraad Kehlets Bo, bliver, Onsdagen den 13de Februar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, ved een eneste Auction bortsolgt, det Muurmester Mads Madsen tilhørende, paa denne Byes Stoergade beliggende Sted, 17 Fag Muur- og Bindingsværk, der i Brandkassen er forsikkret for 610 Rbd. Sølv, med tilhørende Gaards- og Haugeplads; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Auctionen afholdes paa selve Eiendommen. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 16de Januar 1833. Heiberg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Jfølge Reqvisition fra Procurator Hassing i Sæby, som Befuldmægtiget for vedkommende Dom og Udlægshavere, bliver det Apotheker Ancher Hansen tilhørende Sted i Frederikshavn, Constancia kaldet, med tilhørende Haugeplads, stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 7de Februar d. A., 2den Auction den 21de samme Maaned, 3die Auction den 7de Marts d. A. hver Dags Formiddag Klokken 11. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvorimod den tredie Auction afholdes paa Eiendommen. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 9de Januar 1833. Heiberg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Efter vedkommende Skifterets Begjæring bliver, det Kjøbmand Ole Thiss's Dødsbo tilhørende, paa Strøm gaden her i Byen beliggende, Huus stillet til 3de Auctioner:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Tirsdagen den 29de Januar, Tirsdagen den 12te Februar og Tirsdagen den 26de Februar, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner holdes paa Raadstuen, men den 3die i Huset selv. Conditionerne, der ville blive favorable, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Hiørring, den 5te Januar 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Efter Begjering af Kammerraad, Procurator Juul i i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Niels Nielsen Gravlev tilhørende og iboende Sted i Nørresundby, der bestaaer af 7 Fag og tvende Tilbygninger, med tilliggende Kornloft og Græsnings lod samt Urtehave, stillet til 3de offentlige Auctioner saaledes:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-19
Tirsdagen den 22de Januar d. A., Onsdagen den 30te Januar d. A. og Onsdagen den 6te Februar d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den 3die i Stedet selv. Conditionerne kunne forinden første Auction erfares hos Reqvirenten. Aalborg, den 9de Januar 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Frankrig. Saavel de Ministerielle som Legitimisterne ere glade over Udfaldet af de sidste Debatter om Hertuginden af Berry og kun det strænge Oppositionsparti bebreider Kammeret Feighed, idet samme ogsaa denne Gang lod en Leilighed til at skaffe Loven og Chartet deres Ret gaae unyttet bort. Medens de Ministerielle paastaae, at der i Overgangen til Dagens Orden ligger en billigelse af den af Ministrene besluttede Fremgansmaade, see Legitimisterne deri en Bekjendelses af Kammeret om sin Afmagt til at bestemme Noget omden ophøiede Hertuginde. Temps, en ivrig Forfægter af Dupins Grundsætninger, søger imidlertid at gjendrive begget hine Anskuelser, og refererer sig i saa Henseende til følgende Yttring af Dupin ved Slutningen af hiin Debatte: "Der handles ikke her om et legislativt Spørgsmaal, thi der er ikke fremlagt noget Lovforslag; der handles ikke heller om, en Dom, thi Kammeret kan ikke gjøre sig selv til en Domstol, der handles endelig ikke heller om at give et Raad, thi Kammeret har ikke i Sinde at formindske Ministrenes Ansvarlighed." Paa den anden Side har Dupins Fremgangsmaade ogsaa maattet udholde skarp Daddel af de Ultraliberale. "Hvorfor, spørge disse, har han aldrig Mod til at sige sin Mening? Hvad kan det nytte, hvorledes han tænker om Ministrene og deres lovstridige Fremgangsmaade, naar han frig skyer enhver Leilighed til at træde aabenbarts frem Hr. Dupin har indskrænket sin hele Veltalenhed til nogle Bevægelser med Hovedet liig de chinesiske Dukker. Man vil erindre sig, at han ogsaa i Cassationsretten ligesom ved Adressens Discussion, ikke mælede et Ord. Hans hele Politik bestaaer i Taushed - en retfærdig Straf for en Advocat, der eengang har brugt Munden alt for meget. En særegen Grund til ikke at lægge Sag an mod Hertug, inden af Berry ligger ellers deri, at der i den bekjendtBriquevilleske Forviisningslov ikke er tilføiet nogen Straf clausul for Overtrædelsestilfælde. J denne Anledning sige nu National. "Hvorfor indhenter man da ikke det Forsømte, Dette kunde jo snart lade sig gjøre. Man udgiv blot en Lov, ifølge hvilken ethvert Medlem af den Bourbonske Familie, som blev truffen paa fransk Grund, overleveredes enten til Pairskammeret eller til en Juri og truedes, saasnart Personens Jdentitet var godtgjort, med Dødsstraf, Deportation eller Fængsel paa Livstid. Er en saadan Lov engang given, saa kan man uden Fare sende Hertuginden lover Grændsen; hun vil da nok tage sig i Agt for at komme igjen." At der hverken i Ministeriet eller blandt Kammerets Majoritet findes Nogen, der vil paatage sig Ansvaret for en slig Proscriptionslov, dertil finder hiint Blad Grunden i en monarkisk Sentimentalitet, men da Hertuginden af Berry hverken er eller har været Monark, kunde man dog maaskee bedre finde Anledningen dertil i Vedkommendes velgrundede Frygt for et nyt Udbrud af Partinanden, hvis det nogensinde skulde blive til Virkelighed med en slig Proces.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Ministeren Guizot har nu forelagt Kammeret sin Plan til en Forbedring af Almueunderviisningen, som, hvis den hantages, vil have Oprettelsen af idet mindste 5000 nye offentlige Skoler til Følge. Planens Hovedpunkter ere føl ligende. Elementarunderviisningen deles i den lavere og den høiere; den første indbefatter Underviisning i Religion og Moral, Læsning, Skrivning og Regning, Begyndelsesgrundene af det franske Sprog samt Kundskab om den lovmæssige Maal og Vægt. Til den høiere hører, foruden hin Gjenstande: Underviisning i Tegning, Landmaaling og andet til den practiske Geometrie henhørende; i Begyndelsesgrundene til Physik og Naturhistorie, i Sang, i Historie og Geographi, fornemmelig Frankrigs. Hvorvidt Børnene, skal deeltage i Religionsunderviisningen beroer paa Familie fædrene. Fremdeles inddeeles Elementarunderviisningen i den soffentlige og den private. Til at meddele den sidste er ethvert Jndivid qvalificeret, som har fyldt sit 18de Aar, erhvervet Attest om sin Duelighed af en af de ExaminationsCommissioner, der skulle oprettes i ethvert Arrondissement, samt kan producere en Attest om sit moralske Forhold fra Skoleraadet i den Commune, hvor han i de sidste 3 Aar, har opholdt sig. Udelukkede ere de, som enten ere undergangne en vanærende Dom, eller forhen have fungeret som Lærere, men ere blevne afsatte formedelst umoralsk Vandel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
De offentlige Anstalter for Elementarunderviisningen ere saadanne, som enten vedligeholdes af de enkelte Communer, eller af Departementerne eller af Staten. Enhver Commune ler forpligtet til enten alene eller i Forbindelse med een eller flere tilgrændsende at underholde idetmindste en Elementarskole af den ringere Grad. Enhver Commune paa 6000 Jndvaanere maa desuden underholde en Elementarskole af anden Grad, og ethvert Departement en Normalskole for Elementarunderviisningen. Enhver offentlig Lærer ved en Communalskole af ringere Grad erholder, foruden fri Bopæl, en fast Løn af idet mindste 200 Franes, og ved Skolerne af den høiere Grad idet mindste 400 Franes. Gives der ingen Stiftelser eller Legater, af hvilke disse Udgifter kunne bestrides, saa maa Municipalraadet sørge for at dække dem; ere Communernes ordentlige Jndtægter utilstrækkelige, kan hiint Raad paaligne overordentlige i et vist Forhold, i overordentlige Tilfælde understotter Departementet og i Nødsfald Budgettet for dens offentlige Underviisning. Foruden ovennævnte faste Lønsk faaer hver Lærer maanedlig Løn efter Antallet af de Børn, han underviser. Samme erlægges af Forældrene, dog ere ganske Fattige frie. J ethvert Departement skal oprettes en Sparekasse for Skolelærere, i hvilke disse skulle indskyde den tyvende Deel af deres faste Løn. Ved deres Afgang erholde de det hele Beløb tilbage med Renterne; ved deres Død udbetales samme til deres Enke eller Arvinger. I enhver Commune er et Skoleraad bestaaende af 5 Personer, af hvilket Mairen og Sognepræsten ere faste Medlemmer, i ethvert Arrondissement et Overskoleraad, af hvilket Præfecten stedse er fast Medlem.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Blandede Efterretninger. Herr v. Chateaubriand slutter sit Skrift over Hertuginden af Berrys Fangenskab, med følgende Ord til Hertuginden Høikongelige Fange af Blaye, Madame, Gid at Deres heroiske Tilstedeværelse paa en Grund, der er fortrolig med Heltemod, maatte bestemme Frankrig til at gjentages for Dem, hvad min politiske Uafhængighed har hjemlet mig Ret til at tilraabe Dem: "Deres Søn er min Konge. Forunder Forsynet mig endnu nogle Timer, vildes jeg da vel til Trøst for disse endnu faae Deres Triumf at see, efterat den Ære er bleven mig til Deel, at kunde slutte mig til Deres Ulykke, Vilde jeg erholde dennes min Troes Lon, I det Øieblik De igjen bliver lykkelig vil jeg med Glæde i Indgetogenhed beslutte mine med Bandsættelse begyndte Dage, der ikke meere er til Gavn for Nogen. Ak! jeg er utrøstelig over ikke at kunde gjøre noget for Deres nærværende Skjæbne. Mine svage Ord ville kuns virke kraftløs imod Deres Fangesteds Mure, Vindenes Brusen, Folkets Tumlen ved Foden af den ensomme Fæstning, vil ikke lade en tro Stemmes sidste Klagetoner komme for deres Øren.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Nogle hundrede Studenter have bragt Chateaubriand en Lykønskning for hans Skrift om Hertuginden af Berry, og og et Vivat bragtes for Hertuginden og Chateaubriand. Begeistrende Taler holdtes og Oldingen var henreven; men da fandt man paa at raabe: Republiken leve, saa maatte der tilsidst Politi=Eskadroner til for at gjøre Endt paa OpEn Søn af Hertugen af Vellington, Marquis af Douro, befinder sig fortiden i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
En russisk Ritmester har foræret Alexander=Universitetet i Finland et meget betydeligt Bibliothek, som han har arvet. Det er ankommen til Helsingfors i 210 Kasser. Erindringer fra Bengalen. Braminerne danne den første og fornemste Classe blandt Folket. De ere forfængelige, stolte, og fordre de største Æresbeviisninger. Nogle af dem staae saa høit i Ære, at man holder det for en stor Lykke, at drikke lidet af det Vand i hvilket disse hellige Personer have vasket deres Fødder. De hellige Bøger paabyder stor Afholdenhed for dem og ikke tør de nyde noget af Dyrriget, Fiske undtagne. Dette Forbud alder grundet paa Troen om Sielevandringen, hvorved de indbilde sig at deres Forfædres Sjele ere vandrede i alle Slags fiirføddede Dyr, Insecter, Orme, o. s. v., men de gillere fuldkommen overbeviiste om, at Sjelene ikke trænge indi Havet og derfor kunne de med største Tryghed spise Fisk. Dog have Braminerne Lov til at spise af det Kjød der er dig bleven offret til Guderne. Alle Braminer bryste sig med deres Kundskaber i Astrologien, og med urokkelig Selvtillid i at forudsige hvilke de gunstige Dage ere paa hvilke Foretagender ville lykkes. Man kan ikke gjøre sig noget Begreb om til den Overtro, der hersker i disse Lande. Naar en Ko skal kjøbes, en Reise foretages, da spørges Præsten og Raad, og man vogter sig paa det strængeste ikke at handle imod samme. Det er overflødigt at bemærke, at Præsterne aldrig pleie deres Embede uden Betaling. Deres hellige Skriften here skrevne i Sanskritsproget og ere fulde af Vildfarelser og 3 Usandheder. Om Guddommen have de følgende Begreb. Der gives eet høieste Væsen fra hvilket udgaaer trende Hovedmagter eller Guddomme: en Skaber, en Opretholder og en Ødelæg ninger af alle Ting. Det er mærkeligt, at den sidste af disse en har de fleste Tilbedere. Den skabendes Tempel behandles skjødeslost, Opretholderens har kun et lidet Antal Dyrkere, tilmen til Ødelæggerens strømme Skarer af Mennesker i Hobetal. Af disse trende Guddomme ere 350 Millioner Guder og Gudinder af ringere Rang og Magt afhængige; hver af disse fremstille særegne Dyder og Laster. Den indiske Mythologie er en sand burlesk Extravagance og frembyder tillet uopløseligt Labyrinth; thi foruden de trende Guddomme, tillere ogsaa Ganges Vande Gienstand for Tilbedelse. Denne Gjenstand have vi forhen beskreven i denne Avis. Hvo skulde tro at Fanatismen gaaer saavidt, at hele Familier styrte sig i denne Flod for uden videre at drage ind i Himmerigets Porte. Græsseligt er det at see Børn kæmpe med Bølge i døden, formedelst deres Forældres Ufornuft. Men dette Folkefærds religiøse System beroer ogsaa ganske paa Tøileløshed, og Uvornhed; Udsvævelse og Usædelighed hersker i Bengalen i en saadan Grad som maaskee ikke findes Mage til i Verden. Selv Skjøgernes Levnet holdes ikke for umoralsk. Tiggermunkene, som rigtignok ere Afskummet af alle Classer, gaae ganske nogne og kjende ikke til nogen Skam; de Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Enhver Borgerfest, af hviken Stand den end feires, naar den blot minder og gavnlig Virksomhed, og yttrer sig ved uskyldig Glæde, fortjener at paaskjønnes ved at bringes til offentlig Kundskab. Saaledes giør man sig det til Fornøielse at kunne omtale den Jubelfest, der Nytaarsdagsaf ten høitideligholdtes af samtlige Svende ved Sadelmagerlauget, til Erindring om, at det af dem ved deres Laugsforsamlinger brugte Skilt for 100 Aar siden var bleven dem skjænket af en ægte dansktænkende Mand, Sadelmagersvend Andreas Fisker. Festen holdtes i Hotel du Nord, hvor Skilten, var ophængt, omgiven af Blomster=Guirlander. Den aabnedes med et tarveligt Aftensmaaltid, under hvilket forskjelskillige Arier, forfattede i Anledning af Dagen, bleve afsungne, hvorved Skaaler udbragtes for vor elskede Konge, Fædrenelandet, Broderskabet og dets Foresatte, samt for Erindringen om ovennævnte Andreas Fisker og alle lige ædeltænkende Medborgere. Derefter forlystede Selskabet sig ved en Bal, der varede til næste Morgen. Den Orden, broderlig Enighed og anstændige Glæde, der herskede under hele Festen, fortjener udtrykkeligen at roses og at anbefales som Mønster for lignende Høitideligheder. For de Mange, som saa ofte med Jnteresse have hor vor unge talentfulde Violinist, Kongelig Capelmusicus Koch, der, som vi tidligere have omtalt, med Kongelig allernaadigst Understøttelse foretager en Reise, for endvidere at uddanne sit Talent, vil det være behageligt at erfare, at han efter i Cassel at have nydt Underviisning af den berømte Violinist, Capelmester Spohr, har begivet sig til Schweits hvor han har ladet sig høre offentligen med overordentlig bifald i Basel, og agter derefter at begive sig til Florents, for ogsaa at nyde godt af Paganinis Veiledning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
I den herværende velgjørende Bespiisnings=Anstalt, som i flere Aar med Held har bestaaet, og som, bestyret af en Committee af forskjellige Embedsmænd og Borgere, især skylder eet af dens Medlemmers, Agent og Ridder Selmers overordentlige Virksomhed og sjeldne Opofrelse sin Tilværelse og Vedbliven, blev paa den første Dag i Aaret uddeelt Portioner af Risengrød og Oxekjød, begge Deele saa velsmagende som paa vore bedste Restaurationer, til 740 Trængende hvilke hidindtil enten Alle eller for en Deel der ere blevne bespiste i Vinter, hvilket Antal efterhaanden vil vorde forøget til det Dobbelte, saa at henved 1500 Trængende af begge Kjøn i Løbet af Vinteren kunne takke denne velgjørende Indretning for deres første Fornødenheder. Næst den der med ligesaa uegennyttig som utrættelig Jver tage Deel, i Bestyrelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Som et Actstykke, der tjener til Beviis paa den Deeltagelse, som den homoopathiske Lægemethode allerede har fundet her i Hovedstaden, det Held, hvormed den allerede i længere Tid er bleven anvendt og den Modstand, den har mødt hos enkelte af vore alleopathiske Læger, fortjener udentvivl følgende, af et betydeligt Antat agtede Mænd af alle Klasser, i Slutningen af f. A. til Hs. M. Kongen indgivne allerunderdanigste Andragende, at komme til offentlig Kundskab: "Allernaadigste Konge Læge= og Natur=Kyndig H. C. Lund har i de sildigere Aar, med overordentlig Held, anvendt den homoopathiske Lægemaade paa os Underskrevne, eller vore Tilhørende, som derved ere blevne helbredede for betydelige og langvarige Sygdomme, imod hvilke den sædvanlige allopathiske Lægekunst havde viist sig uvirksom. Da imidlertid benævnte Hr. Lund nu saa haardt forfølges af enkelte alleopathiske Læger, at han har maattet nægte os sin fremtidige velgjørende Lægehjælp, saa vove vi Underskrevne herved, allerunderdanigst at ansøge Dr. Majestæt om Læge frihed for hiin kyndige, omhyggelige og menneskjærlige Mand, hvis Bistand allerede velsignes af saa mange: Høie og Lave, der, næst Gud, have ham at takke for Liv og Helbred. - Dr. Majestæts ædle Stræben og mægtige Beskyttelse for det Gode, Nyt, eller Gammelt, lade os allerunderdanigst haabe allernaadigst Bønhørelse. (Kbhvnsp.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Kiel. Med Fornøielse erfare vi, at en allerhøieste Beslutning er taget, om igjen i en af Hertugdommets Stæder at faae indrettet en Styrmands=Exammen for Slesvig=Holsteenske Søfolk, hvorved da de hyppig førte Klager ville afhielpes. Fondet til denne nye Indretning skal allerede være lagt, og der vil da vel ingen anden hindring kunne møde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Fremdeles skal der være det meest grundede Haab om, at den til Skade for Hertugdommene bestaaende DifferenceTold, der erlægges af Producter, som indføres fra Hertugdømmene til Danmark, vil vorde aldeles afskaffet. En væsentlig Forbedring i Postgangen fra Hamborg til Tønningen er bevirket ifølge Ansøgning fra Kjøbmænd i sidstnævnte By.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Viborg, den 13de Januar. Jgaar i Middagsstunden opkom der Jldløs i Tørvehuset. ved Fabrikken Bruunshaab. Jlden udbrød i det Øieblik da Folkene havde forladt Huset for at holde Middagsmaaltid; og da Huset var straatækket, var Overdelen allerede ved Opdagelsen saa omspændt af Luerne at Redning for samme Huus eller noget af hvad der befandtes var umulig. Men da Veiret var næsten stille, Vinden har fra de øvrige Bygninger, og man ikke fattedes Vand, saasom Fabrikken er mlagt paa en Aa, ved hvis Kraft Værkerne drives, saa lykskedes det at at forebygge videre Ødelæggelse. Jntet Menneske kom til Skade. Jldens Aarsag vides ikke, men antages med al Rimelighed at have været Fyrbøderens Uforsigtighed ved at hede Kakkelovnene saa stærkt at der er gaaet Jld i dem og Rørene.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Blandede Efterretninger. J den Hempelske Avis har Committeen aflagt Regnskab, over Indtægt og Udgift ved den Odenseer Væddeløbsbane i Aaret 1832, hvoraf erfares, at Jndtægten har været 3426 Rbd. 73 s. r. S. og 430 Rbd. 60 sk. S. og T. Udgiften: 3021 Rbd. 25 s. r. S. og 420 Rbd. 35 sk. S. og T.; altsaa i Behold: 405 Rbd. 48 s. r. S. og 10 Rbd. 25 s. S. og T. (For at opsætte og nedtage Tribuner, Vægthuus og Dommersæde m. m., Construction og Material, Bænke, Pæle, Maling o. s. v., beløb Udgiften sig alene til 1076 Rbd. 18 s. r. S.) Fra Maribo skrives: Hr. Kammerherre, Grev Reventlows kostbare Hingst fra det augustenborgske Stutteri er denne Tid død af Lungesyge.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
Den Berlingske Tidende (forhen Statstidende) vil gjøre P. D. Faber Benævnelsen Pastor emeritus stridig, og siger at han saaledes urigtigen er kaldet i nogle Aviser, hvorimod nævnte Tidende omtaler ham som forhen Præst og siden Forpagter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-21
J Aarhuus Avis læses paa Latin: "O Faber, Enhver er sin egen Lykkes Smed!" (Ordet Faber paa Latin er Smed paa Dansk, og lyde nævnte Ord: Oh Faber, Quilibet fortunae suae ipse faber.)