JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
En Engelsk Fregat paa omtrent 40 Canoner vilde lande med fire stærkt bemandede Barkasser, og formodentlig bortsnappe nogle Provisionsskibe, men 100 af vore Jægere laae skjulte i Klitten, og mangen Engelskmand maatte bøde for deres visse Skud. Ved første Salve fra disse faldt paa en Barkasse Officerer og Mandskab paa 5 nær. Tvende af vore bleve haardt qvæstede, hvoriblandt desværre, en kjæk Anfører, der alt forhen har udmærket sig i Kamp mod Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Under 7 Maji er den fra Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie i Aaret 1804 afskedigede Prem. Lieut. Georg Jürgensen, der nu er ansat som befalingsmand ved Kystmilicen, Sjælland, meddeelt Afskeed som Capitain fra bemeldte borgerlige Jnfanterie. - Under 11 Maji er Prem. Lieuten. Henrich Holm og Johan Jacob Klein, af Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie, afskediget efter Ansøgning i Naade fra den borgerlig militaire Tieneste. Ved bemeldte borgerlige Jnfanterie er den ældste Compagniechef, Capit. Christen Christensen, meddeelt Majors Caracter, samt SecondLieuten. Jørgen Conradt og Erik Møller udnævnt til Premier=Lieutenanter, og Fændrikkerne Johan Mathias, Baruel og Peter Adolph Seerup til Second-Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Handelsefterretninger. Lübeck, den 5 Maji. J Gaar har det herværende Franske Douane=Væsen ladet bekjendtgjøre paa Børsen, at 7 i Sverrig liggende Skibe under Mecklenborgsk Flag, have erholdt Tilladelse til at hidkomme med Tjære, Jern og andre Svenske Producter, hvorpaa her er stor Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Hamborg, d. 6 Maji. Paa Eideren er ankommen det Americanske Skib Amphion, Capit. Bishop; ved Sylt det Americanske Skib Eutau, Capit. Gault, som d. 6 April er afgaaet fra Baltimore. Jnca, Capit. Messeck, som ti Dage førend Entau havde forladt Baltimore og ligeledes er bestemt til Eider, var endnu ikke ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
J Henseende til de Forandringer, som angaaende Americanernes Skibsfart have fundet Sted i Engelland, er følgende hidtil bekiendt: Conseil-Ordren (Order in Council) er for Americanerne ophævet fra 25 April af. Denne Nation kan nu handle frit paa alle Havne, der ikke ere under stræng Blocade. Alle Franske, Hollandske og Jtalienske Havne, saavelsom de Spanske, der ere i Fransk Besiddelse, erklæres for strængt blokerede. Hele Østersøen, hele Middelhavet (de Franske Havne, som og Barcellona og Rosas Bay undtagne), Norge, og de Svenske og Russiske Havne i Nordsøen staae altsaa ganske aabne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Af Omgangs=Skrivelsen fra den Americanske Minister Gallatin d. 3 Martii 1809 til Toldbetjenterne, faaer man nogle Oplysninger over den Kongres=Act, der tillige ophæver Embargen for alle neutrale Skibe og forbyder al Handelsforbindelse med Holland og Frankrig, Følgende er et Udtog, deraf. Den 1ste og 2den Section strækker sig kun til Engelske og Franske Skibe, der tilhøre Regjeringen. Den 12 til 16de Section træder i Kraft, med den 16 Martii, fra hvilken Dag af hvert Americansk Skib har Tilladelse til at udclarere fra alle Havne og Steder, som ikke ere undtagne i 12te Sect., under dobbelt Borgen for Skib og Ladning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
- J Henseende til fremmede Skibe skulle de hidtil gieldende Love endnu staae ved Kraft, med det Tillæg, at disse Skibe, naar de ville afseile med Ballast eller med den indtagne Ladning, maa stille Borgen for Skibets forrige Værdie og Ladning, at de ikke ville seile til forbudne Havne: selv Engelske Skibe kunne efter den 15 Martii ikke udclarere til Engelske Havne eller Franske Skibe til Franske Havne; men herfra undtages dog Paketbaaden og andre i 1ste Sect. beskrevne Skibe. - Jntet fremmed Skib tør indtage nogen Ladning, af hvilken Nation og til hvilken Havn det end maatte være. - Kysthandelen for de i 14de Sect, fastsatte Jndskrænkninger og underkastes Forskrifter i 15de Sect. – Alle Lande, som efter Navnet have en uafhængig Regjeringsform (Storbritannien og Frankrige og alle de, der ere i begge disse Magters virkelige Besiddelse undtagne) erklæres af Loven som aabne for Handelen, og især Holland, Spanien, Portugal og deres Colonier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
- En anden Regjeringsbeslutning vil fremdeles bestemme Skibsfarten til Kongeriget Jtalien og Øen St. Domingo. - De af Engelland erobrede og i dets Besiddelse værende Colonier ere at ansee som forbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Krigsefterretninger. Den 1 Maji bragte en Coureer Kongen af Bayern den Efterretning, at Keiser Napoleon er rykket ind i Linz (Hovedstaden i Øvresterrige, 23 Mile fra Wien), og Gen. Lieut. Wrede i Salzburg (37 Mile fra Wien). Efter Beretninger fra Dresden af 3 Maji var den Sachsiske Armee allerede siden tre Dage rykket ind i Bøhmen, og tager Veien til Pilsen 137 Mile N. V. fra Wien). Man ventede at det skulde komme til en Fægtning i den derværende Egn. Østerrigernes Storarmee havde trukket sig tilbage over Donau og opstillet sig ved Waldmunchen (i Øvrepfalz, over hvilken Stad der gaaer en Landevei fra Regensburg til Prag. F. M. L. Hiller staaer mellem Jser og Jun. Østerrigerne tilstaae nu selv, at de nu kun kunne agere forsvarsviis. Prindsen af Ponte-Corvo's Hovedqvarteer er i Thorbrück, ved Indgangen til Bøhmen. Erkehertug Carl synes at ville trække sig igjennem Bøhmen tilbage til Østerrige, da den nærmere Vei paa den venstre Donaubredde er uvebar for en Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Keiseren, som midt i sine glimrende Seiervindinger, aldrig glemmer Forsigtighedens Forskrifter, har imidlertid ladet Marchal Davoust blive i Egnen af Regensburg tilbage med et anseeligt Corps, deels for at møde et mueligt Angreb fra Erkehering Carls Side, deels for at rykke i Forening med Prinds Ponte-Corvos Corps frem mod Bøhmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Men Erkehertugen har hidtil ikke foretaget noget og denne hans Uvirksomhed tilskrives det store Forliis af Artillerie, han har liidt d. 22de og 23de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Efterhaanden faaer man alt mere og meere Oplysning om de Rædselsoptrin denne ulykkelige Krig har forvoldet i Tydskland. Jsær var Regensburg og Egnen deromkring hjemsøgt af alle Krigens skrækkelige Følger. J den lille By Stadt am Hof, som ved en Steenbro hænger sammen med Regensburg, bleve Husene, da Østerrigerne, under General Klenau, rykkede derind, forvandlede til Fæstninger, som snart erobredes af Østerrigere, snart af Franskmænd. Vel maatte begge Stæder tilsidst overgive sig til Østerrigerne, men da disse, efter adskillige ulykkelige Fægtninger, maatte retirere, trak de sig hen til Bjergene i Nærheden og beskjød derpaa Stadt am Hof. Af 142 Huse lagdes 79 i Aske, og de fleste Jndvaanere reddede intet uden Livet. J Regensburg selv blev Natten d. 23 April over 200 Huse et Offer for Luerne. Paa Gaderne fegredes og myrdedes og i Husene blev der plyndret. J et forhenværende Kloster indebrændte 300 Saarede, kort, alle de Jammer scener, man her oplevede, formaaer ingen Pen at skildre. - Men ikke nok at Krigsfurien saaledes sønderslider det ulykkelige Tydskland, ogsaa borgerlige Uroligheder yttre sig i adskillige Egne. Blandt andre har en vis Major Schill stillet sig i Spidsen for en Trop Bevæbnede og ankom d. 21 April til den Sachsiske Stad Wittenberg, hvor han i Begyndelsen vilde rykke ind. Han forlangte først 20,000, siden 10,000 og tilsidst 2000 Rdlr. for sine Folk, truede at tage Staden med Storm, sagde, at han havde Artillerie, 12,000 Mand Jnfanterie og ventede endnu 13,000 Mand; men da man ikke lod sig skræmme af ham, og sendte 100 Chrasserer imod ham, forsvandt han. Han skal siden have trukket igjennem det Anhaltske og efterat have begaaet adskillige Excesser være rykket ind i Halle. Han skal have 1500 Mand, meest til Hest, under sig. - Ogsaa ved den lille By Schøn beck, 2 Mile fra Magdeburg, har en bevæbnet Hob af 400 Mand ladet sig see. Men et Westphalsk Regiment er strax ved Budskabet herom rykket ud samme Nat, deels for at opfange de i Landet omstreifende Skarer, deels for at besætte Elben, og forbyde andre Hobe Overgangen. – J Leipzig har en Hob Pøbel samme Aften da Staden var illumineret i Anledning af Seiren d. 20de begaaer den Frækhed, at kaste Leerkugler mod nogle Vinduer paa Slottet. – J Tyrol er Bønderne meget oprøriske og udøve store Misbrug, streife skareviis omkring i Bayern og Schwaben, og hærie Lander hvor de komme hen. Nogle Bayerske Officierer af høi Rang have de skudt og en fornem Banquier, Frih. v. Graff, har de sendt fangen til Wien. Østerrigerne beraabe sig nu paa i deres Proclamationer, at et overlegent Antal Cavallerie i det blodige Slag d. 22de (som havde varet 5 Dage uafbrudt), var Aarsag til deres Uheld, men at Uheld ere uundgaaelige i Krig, er en Sætning, som imidlertid Napoleon ved sit Exempel har bevist ikke at være saa ganske rigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
J Warschau synes Lykken for et Øieblik at have smilet til de Østerrigske Vaaben. Men skjønt Krigsministeren, Først Poniatovsky, har seet sig nødsaget til at rømme Hovedstaden for at skaane den for en Beleiring, er det dog skeet paa en høist ærefuld Maade. Hans Armee drager med sine Faner, Vaaben og Bagage til den høire Side af Weichsel, uden at forpligte sig til ei at tjene mere. Den 30 April vare allerede 17,000 Østerrigske Krigsfanger komne igjennem Augsburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
De nyeste Efterretninger fra Jtalien gaae til d. 22 April. D. 16 forefaldt en Fægtning ved Sacile, hvor Østerrigerne mistede 4000 Døde, Saarede og Fæger, og de Franske 1500. Det Franske Hovedqvarteer var i Treviso (i det Østerrigske Jtalien, 4 Mile fra Venedig), og Østerrigerne vovede ikke at komme over Pavia. Da General Mardonald først reiste d. 19 igjennem Mayland til Hovedqvarteret, saa er det klart, at han ingen Deel havde i denne Seier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Hos Porten har Engellands Bestikkelse nu virket saa meget, at den nu har kundgjort en almindelig Religionskrig mod Rusland, og sendt Befalinger til de paa Grændserne staaende Tropper. Ogsaa føies store Forsvarsanstalter, og man venter med det første blodige Optrin. Saaledes har nu Engellands Guld- og Blodtørst tændt Krigsluen, lige fra den botniske Bugt til Strædet ved Constantinopel. Mark Tischer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
Den i den Danske Konsthistorie bekjendte Maler Mark Tüscher var født 1705 og opdraget i Waisenhuset i Nürnberg, hvor han 1715 blev optagen. Allerede i sin Barndom røbede han Eftertanke og Dybsindighed. Han opsøgte bestandig Kul for at tegne snart dette, snart hiint af Waisenhuusbørnene paa Væggen. Jnspecteuren, som engang traf ham ved denne Forretning, gjenkiendte strax i Omridsningerne Originalerne, og faldt i Forundring derover. Han satte nu den unge Tüscher i Lære hos den daværende Directeur for det Nürnbergske Maleracademie, Johann Daniel Preisler, for at undervises i Tegning og Malerkonsten. Man fortæller, at Tüscher i otte Aar næsten uafbrudt tænkde over sin Konst og talde saa lidet, at man kunde have nedskrevet alle hans Ord paa et eneste Qvartblad. Da hans Læretid var ude i Aaret 1728 gik han til Jtalien, hvor Johann, Justin Preisler, i Almindelighed kaldet Romeren, siden Directeur for det Nürnbergske Maleracademie, netop den Gang opholdt sig, og som han havde Anbefalingsbreve til. - Paa hans Reise, som ikke allene gik igjennem Jtalien, men ogsaa igjennem Frankrige, Holland og Engelland, erhvervede han sig sjeldne Sprogkundskaber. J det Jtalienske, Franske, Engelske, Hollandske, Danske, Latinske, selv det Hebraiske Sprog, var han lige stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-13
J Architectur, Perspectiv, i Kobberstikkerkonsten, Steenskjærerie, Bosseren o. a. m. besad han en saadan Færdighed, som om han udelukkende havde helliget sig enhver af disse Konster. Det Hovedstudium, som han især i Jtalien havde lagt sig efter, var Oldgrandskning og Historie. Nogle i Heraklen fundne Oldsager havde han tegnet og stukket i Kobber. Hos Baron v. Stosch opholdt han sig en rum Tid, og leverede ham et tykt Bind med Tegninger, som han havde tegnet med Pennen. – J London blev han bekjendt med den berømte von Norden, der anbefalede ham hos Kong Frederik den Fjerde. Frederik sendte vi Norden til Ægypten, for at undersøge og beskrive Nilstrømmen og de derværende Mærkværdig heder o. s. v. Efter sin Tilbagekomst blev v. Norden syg i London, og døde der 1742. Næsten havde alle Frugterne af hans Opdagelser været fyldte for Verden. Men til Lykke havde v. Norden endnu kort for sin Død skrevet til Kong Frederik, at han paa sin Reise ikke havde fundet nogen, der var bedre istand til at ordne hans Reise end Tuscher. Kongen kaldte Tuscher til Kjøbenhavn, hvor han bragte Nordens Reisejournal, der var skreven snart paa Dansk, snart paa Engelsk, snart paa Fransk, snart paa Arabisk, snart paa Hebraisk og ganske bestod af enkelte Blade, i en saadan Orden, at det Kongelige Danske Videnskabers Sel skal kunde give det i Trykken. For at belønne Tuscher for hans Talenter og møisommelige Arbeide, udnævnte Kongen ham til sin Hofmaler og Bygmester. – Tuscher givtede sig i Kjøbenhavn med en Datter af den Kongel. Konstforvalter Wahl, i hvilket Ægteskab han avlede en Søn Men Dagen efter at hans Kone var kommen i Barselseng døde han 1750 i en Alder af nogle og fyrretyve Aar. 7).*) Disse Efterretninger ere tagne af et Stykke Neuer Teutscher Merkur 7 St. 1808, under Titel: Jahrliche Frendensest der Findlinge in Nürnberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nekonsterske Sjette Aargang. No. 63. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 16 Maji, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
(See Zeitung f. d. eleg. Welt, Marts 1809.) nødne Klap, og hvor man endog skal have været nødt til, at lade Politiet, eftersøge Forstanderne for disse leiede Rolighedsforstyrrere, Maaskee er det ikke afveien, her til Slutning at anføre noget Fuldstændigere om dette parisiske Parterre Uvæsen. "Dorat var, som man forsikkrer, den, der i Paris først opfandt ved betalte Klappere at skaffe sig Parterrets Bifald. Han drev sin Opfindelse saavidt, at det meget bifald ruinerede ham. Siden den Tid er Applaudissementet en nye Jndustriegreen i Paris, hvorved for nærværende Tid henved tohundrede Jndividuer finde mageligt Udkomme. J Revolutionens Tider, da alle Hoveder bleve Titushoveder, maatte Paryk magerne have sultet ihiel, hvis de ei havde kunnet beskjæftige deres fine Hænder med den dramatiske Konst. Man valgte nemlig helst dem og Skræddersvendene, fordi deres bløde Hænder klang saa fornemt. De andre Haandværkere med grove Næver brugte man kuns til Reserve, naar noget med Magt skulde drives igjennem, eller ved Melodramer, hvor Musiken maatte overdøves. Nu er Opfindelsen drevet endnu videre. J et Kaffeehuus, ikke langt fra det første Theater i Paris, har man oprettet en ordentlig dramatisk Børs, hvor man assecurerer Stykkernes Gjennemfalden. Den sædvanlige Taxt for et ordinært bifald var en Tid lang firsindstyve Billetter. Af disse solgte Assecurandeuren de tredsindstyve, og uddeelte de øvrige tyve til Klappere, hvoraf enhver var saa robust, at han kunde klappe for fire. Nu derimod, da han seer sin Jndflydelse saa fast grundet, at uden ham intet bifald er muligt, har han saaledes forhøiet Prisen, at en Autor (eller Acteur), efter slig en Triumph, kan sige med Pyrrhus: "To saadanne Seire til og jeg er ruineret, *) Zeit. f. d. eleg. W. Nr. 64, Marts 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Jndenlandske Efterretninger. Paa Videnskabernes Selskabs Foranstaltning er der i de senere Aar foretaget geographiske Opmaalinger i Hertugdømmet Slesvig, og i nærværende Aar ville de blive fortsatte i Egnen omkring den Slesvig-Holsteenske Canal, som udgjør Grændsen imellem begge Hertugdømmerne. Det er Landinspecteurerne Bruun og Ellung, og Landmaalerne Wolff, Wermeister og Gudme, til hvilke dette Arbeide er blevet overdraget af Selskabet. Med det første kunne vi altsaa haabe at see et officielt Kort over Hertugdømmet Slesvig bekjendtgjort. De Kort over begge Hertugdømmer, som hidindtil existere, ere udgivne af Privatpersoner, og maae følgelig, i hvor brugbare de end ere, dog altid nogenledes savne den Nøiagtighed, som en under offentlig Autoritet foretagen Opmaaling er i Stand til at give dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Viborg, d. 11 Maji. Torsdagen den 4de d. M. forlod den værdige Byefoged Schumacher, Nykjøbing og Morslandet, for at modtage det ham betroede Embede i Aarhuus. Byens Honoratiores og Borgere ledsagede ham til det Sted, hvorfra Overfarten skeer til Salling. Anmelderen, der tilfældigviis paa en Reise traf denne Forsamling, saae med et Slags Tendresse, den stille Veemodighed, der laae udi disse gode Menneskers Aasyn, og de lønlige Taare, som denne dydige og elskede Mands Bortgang fremkaldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren leverer nu den første og anden Bulletin fra Krigsskuepladsen i Tydskland, der indeholde omstændeligere Efterretninger om de forefaldne Krigsoptrin. Den 27 April var Keiserens Hovedqvarteer i Mühldorf, en liden Bye i Bayern ved Jnn, som tilforn hørte til Salzburg, men 1803 kom til Bayern, og ligger 6 Mile fra Landshutt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Det Franske Senat vil tilbyde Keiseren endnu 30,000 Conscriberede fra Aaret 1810. Keiseren har yttret det Ønske, at 10,000 Conscriberede fra de foregaaende Aar kunde nyde den udmærkede Ære at omgive hans Triumphvogn blandt den Keiserlige Garde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
De Franske Tropper have efter Keiserens Befaling besat Engelsburg og Portene i Rom. To neapolitanske Regimenter ere komne did, der skulle forrette Tjenesten i Forening med de Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Vicekongen af Jtalien har deelt sin Armee i 3 Corpser, der anføres af Generalerne Mardonald Grenier og Baraquay d'Hilliers. Hans Hovedqvarteer var endnu d. 23 i Vicenza. Endnu er intet vigtigt forefaldet, men man troer, at Vicekongens Tropper ikke allene ere istand til at forsvare Landet, men ogsaa til at vove et Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Kongen af Vestphalen har lovet den, der arretterer eller afleverer den i Egnen af Magdeburg omstreifende Oberst Schill, en Belønning af 10,000 Franker. Schill skal have et Patent som Østerrigsk Oberst. Ogsaa et andet Corps, under en Ritmester v. Blüchers Anførsel, driver nu sit Spil i samme Egn. Schill gaaer saa vidt i sin Dristighed, at han i Neuhaldensleben, 2 Mile fra Magdeburg, endog har lagt Beslag paa de Kongelige Casser. Endnu d. 9 Maji havde han sit Hovedqvarteer i Colditz, 3 Mile fra Magdeburg, hvor man nu venter 2 Regimenter Hollandsk Jndfanterie, der nok ville gjøre Ende paa hans Ledingst og Efterat det Russiske Hof havde ladet Porten vide, at man vilde ansee Vaabenstilstanden for aabenbar krænket, naar den Engelske Minister ikke inden 24 Timer bortsendtes, og denne Begjering blev forkastet, toge Krigsoperationerne endnu samme Dag deres Begyndelse. Efter en Jndberetning fra Gener. Lieuten. Miloradowitsch af 26 Martii, blev den for Tyrkerne vigtige Punct Slobodsejahved Fæstningen Guige, en betydelig By i Wallachiet ved Donaustoden, tagen og aldeles ødelagt. En Krudkjelder under Paschaens Huus og det i samme værende Arsenal ble sprængt i Luften, og endeel Artillerie fornaalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Keiser Napoleons Tropper forfølge Østerrigerne og gjøre overordentlig Fremskridt. D. 3 Maji var Keiserens Hovedqvarteer i Welz, 4 Mile fra Linz, Masse nas i Linz og Wredes i Lembach. - Erkehertug Carl er over Camp marcheret til Budweis, for derfra at drage til Egnen af Linz, Gener. Hill skal med det i og 6te Østerrigske Armeecorps have taget samme Vel Man har opfordret Reserverne og den Ungerske Jnsurrections=Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Londond. 28 April. Med sidste Post have vi hav adskillige Breve fra Stokholm, hvoraf man seer, at der i Stokholm er baade et Partie, som er Storbritannien, hengivent, og tillige et, som holder sig til Frankrige, men begge skal være enige deri, at den sidste Revolution i Sverrig var ganske nødvendig. Med Hensyn til dem, som ønske Vedligeholdelsen af en Forbindelse med Engelland, har den ny Regjering udstedt en Erklæring, hvorefter Handelen med Engelland skal blive vedligeholdt til d. 30 Sept.; men vi ere af den Mening, at denne Udsættelse i at erklære sig mod Storbritannien, reiser sig især, om ikke ganske, fra de Hensyn, man sammesteds tager, til den Skade, som de Svenske udenfor Sverrig maatte lide ved en pludselig Tilkjendegivelse af Regjeringens Hensigter. Frankriges, Ruslands og Dannemark Tænkemaade er velbekiendt. Vi høre fra god Haand, at Hoffet i Kjøbenhavn endog er gaaet videre end dets mere mægtig Allierede ved at erklære, at Dannemark ikke kan samtykke i Fiendtligheders Ophørelse, med mindre Sverrig, lukker sine Havne for Røverne (Robbers). Sir Salmuel Hood er altsaa overbevist om Usikkerheden af Engelsk Eiendom i Sverrig, og tillader derfor ikke noget Brittisk Skib at gaae ind til Gothenborg eller noget anden Svensk Havn. Han gaaer hverken selv i Land eller tillader nogen af sin Officierer at gjøre det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
J Gaar ankom to Poster fra Gothenborg. De medbragte Breve melde den gunstige Maade, hvorpaa den Svenske Envoye, Major de la Grange, blev modtaget af Prinds Pontecorvo, som ikke alleneste bevilgede den forlangte Vaabenstilstand, men endog skrev til det Petersborgske og Kjøbenhavnske Hof om at følge hans Exempel. Der er blot en Omstændighed, som synes at være uovereensstemmende med den ny Regjeringe øvrige Fremgangsmaade, den nemlig, at Hertug Regenten har udstedt Frihedsbreve til at handle med Engelland som sædvanlig. - De fleste af den Svenske Rigsdags Medlemmer ere valgte, og ville ufortøvet begive sig til Stokholm, hvor Marchal Duroc allerede er ankommen, uden Tvivl for at tage Deel i de private Underhandlinger, som man veed, jevnlig vare bragte paa Bane imellem Rigsdagens Medlemmer og de fremmede Magters Gesandtere, førend den sidste Konge (Gustav den 3die) bevirkede Forandringen i den Svenske Regjering. Vor Gesandt, Hr. Merry, er ikke bleven indbudt til at blive i Stokholm under Rigsdagens Forsamlinger, og er ifærd med at reise hjem. Sir Sammel Hood har bestemt ham Krigs skibet Alexandria til denne Hensigt. Bemeldte Admiral er af General Armfeldt bleven indbuden at komme i Land, for at modtage Sværdordenen; men førstmeldtes Sundhedsforfatning er saa slet, at han har udsat det for nærværende Tid. - Hertug Regenten har ladet synge Te Deum i Anledning af Rigets Frelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
Følgende er en kort Oversigt over Ruslands Erobringer og Fordele i sidste Finlandske Feldtoge, Man har frataget Sverrig hele Finland, hvori 23 store og smaa Stæder, deriblandt 18 Søhavne, hvori 200 Coffardieskibe forefandtes. Fæstninger: Sveaborg, der egentlig bestaaer af 7 forskjellige Værker, og endnu 7 andre faste Stæder. J Svea borg fandtes 111 bevæbnede Fartøier. Fremdeles have Russerne erobret 14 Faner og 7 Flag, 3374 Canoner, hvoriblandt 61 af Messing, de øvrige af Jern. (Heriblandt regnes ikke de, der ere gaaede under med adskillige Fartøier.) Geværer: 17,463. Til Fange have de taget 12,042 Mand. Dræbte ere 20,000. Den Russiske Armee, største Styrke var i October Maaned forrige Aar og bestod af 39,400 Mand Jnfanterie og 3,200 Mand Cavallerie. Den Svenske Armees største Styrke var i Julii Maaned f. A. og bestod den Gang af 42,000 Mand. J 27 Fægtninger paa det faste Land og 6 til Søes seirede Russerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-05-16
J Henseende til den under d. 1 Nov. 1807.