JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-04-15
En overmaade behagelig beliggende Lystgaard med en smuk E. Aller og foran Gaarden mange skyggefulde Træer, i Nær beden af Skov og Søer, tæt ved Landeveien, noget over 2 14 Miil fra Kiøbenhavn, med endeel gibsede og betrukne Værelser med Kakkelovne i dem alle, et eneste undtagen, to Haver med Frugttræer, hvoriblandt hen ved 30 frugtbærende Valdnøddetræer, 2de store Fiskeparker med Besætning og 2de tæt ved Gaarden beliggende Vænger, omtrent 20 Tønder Land geometrisk Maal. med et fortreffelig Tørveskiær, er formedelst indtrufne Omstændigheder underhaanden til Kiøbs. Til Gaarden er 2 Sidebygninger og 3de andre Udbygninger; i den ene Sidebygning er Staldrum til 4 Heste, Vognremise, og et Par Værelser til Pulterkamre, i den anden et Par Smaaekamre, foruden Karlekammer, Rullekammer, Bryggerset og Bagerovn; i Udhusene er endnu en Vognremise, Loe, Lade, Koestald, Svinehuus, Huggehuus, Brændehuus og Tørvehuus. J Jorden er nedlagt 3 Tønder 1 1/2 Skieppe Rug og tidlig i Foraaret en Tønde Vikte havre til grøn Forring paa Stalden, og den øvrige Jord er i Efteraaret tilberedet til Vaarsæden. Den hele Kiøbesum kan paa Forlangende, med fuldkommen Sikkerhed, blive staaende, imod nogle hundrede Rigsdalers aarlig Afbetaling; ligesom Gaarden og kan borttuskes med en rummelig Gaard i Kiøbenhavn, beliggende i een af Kiøbenhavns reelle Gader. Ogsaa kan Amenblement og Besætning følge med Gaarden, om forlanges. Contoiret giver nærmere Anviisning.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Et dueligt Fruentimmer søger Condition ved en Landhuusholdning. Efterretning faaes hos Bogtrykker Christensen i lille Helliggeiststræde Nr. 160.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Extra godt rødt og hvidt Kløverfrøe, samt engelsk Raigræs af E. sidste Aars Grøde, er at faae til billig Priis hos Hørkræmmer Borchsenius ved Vesterport Nr. 147.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Et Partie rødt hollandsk Kløverfrøe, beste Sort, er til Kiøbs S hos Hørkræmmer Benzen i Skibet paa Vestergade. Til Efterretning for dem af mine Venner der alt haver bestilt & saa og for de der ønske at faae af extra nyt og godt rødt Kløverfrøe, at Skibet er ankommet med samme, og snarest mueligt bliver lodset, og bliver samme for billig Priis at bekomme under No. 1 paa Hjørnet af gammel Torv og Nørregade Østersøisk Sædehørfrøe faaes for billig Priis paa Amagertorv i No. 3 i Botisen. Med Auctionen, som holdes den 20de April førstkommende paa V Nørregade No. 57, over endeel ublegede Lærreder, bliver tillige bortsolgt 3de Strømpevæverstole; hvilke paa fornævnte Sted af Liebhaberne kan tages i Øiesyn. En Person ved Navn L. P..., som reiste den 10de Septbr. til 2 Norge, anmodes at betale mig hvad han er mig skyldig, inden 14de Maji 1803, ellers bliver hans fulde Navn offentlig bekiendtgjort. Kiøbenhavn den 15de April 1803. Jordan, Skoemagermester, boende i Skindergaden No. 11.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Tor en Bossemagersvend, som forstaaer sit Arbeide, er en forI deelagtig Condition at bekomme hos Regiments=Bøssesmed Loebnitz i Fridericia, naar han strax meldt sig.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Mød holl. Kløverfrøe af forrige Aars Cade er til Kiøbs hos M. M. G. Holm, Søn & Comp.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
En vel indrettet Kiøbmandsgaard i en af Siællands Søe=KiøbE stæder, hvor Handelen i de senere Aaringer meget betydelig haver tiltaget, er underhaanden tilkiøbs. Gaarden liggenpaa et beqvemt Sted for Handel og Næringsdrift; kunde og om Kiøberen fandt det for godt, indrettes til Brænderie og Værtshuushold, da der til Stedet er et Brændeviinsværk, Kiølne og Plads til fornøden Steenkul, den er indrettet til Beboelse for en Familie af Stand, beliggendes plaisant, samt paa et let Leyested. Til Gaarden hører 12 Tdr. Land, og kan faaes mere. Nok en Gaard her i Siælland, 4 Mile fra Hovedstaden, i en plaisant og skovfuld Egn, den bestaaer af 12 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Ager og Eng, samt Skovskyld 1 Sk. 2 Alb., dens Arreal udgiør 250 Tdr. Land. Nok en andet Gaard, 1 3/4 Miil fra Hovedstaden, af 7 Tdr. 2 Skpr., samme Arreal udgiør 83 Tdr. Land. Paa Bornholm anvises ogsaa a 5 store Land=Eiendomme, hvortil hører Skov og Fiskerettighed, samt endeel Udbyttere eller Huusmænd. En Gaard i Aa huus i Jylland, beqvem for en riig Pensionist eller Enke. En Gaard her i Staden, beliggendes paa en af de fornemmeste Torve, i fortrinlig Stand, tilligemed endeel andre Gaard og Huse her i Staden; anvises tillige til Kiøbs hos Undertegnede, der, med strængeste Jagttagelse af sine Pligter mødte ger og forretter alle Commissioner, saavel for Jndbygger her i Staden, som uden for, og i Provindserne. K. Rold, Commissionair, i Vognmagergaden No. 128 i Stuen. For at bringe det fortrinlig gode og at mig selv med meget I Fordeel anvendte Fodergræs, som er bekiendt under Na net af fransk Raggræs (Avencolation) og som voxer ligesaa i en god, som i en slet Jord, mere i Omløb, har jeg af det beste og reeneste Kultur et Partie unde veis, som jeg faaer mede første fra Frankrige ankommende Skibe, og af hvis Ankom Publicum til sin Tid skal blive underrettet Jeg bekommer geledes et Partie frisk Lucerne- og Esparrettefroe. Man her vender sig desangaaende til min Pakhuusforvalter Christen og sen Krogh. Constantin Brun.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
En meget net og vel indrettet Dreierstoel med Skuffer og an 1 die Indretninger, hvis Pult er fordækt, og ligner en Ar af Commode, tilligemed 5 Messing Patroner og endeel Værkteaf forskiellige Sorter og Størrelser, er at faae til Kiøbs i Faregaden No. 20 paa første Sal.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Trykfeil. LAvertissementet om det Forenede Begravelse, Enke-Undestöttelse og Brudegaveselskab for alle Stænder, oprettet 1794 rettes fölgende: 4de Afdeling extra og Qvartals Cont. 3 Rd. 16 Sk. Enke-Contribution til 52 Enker efter Conventionen af 452 Interessentere efter Conventionen a 3-4, Etaten for 1802.
Berlingske Tidende, 1803-04-15
Ja eroulleret Matros Poul Eschildsen (efter hans efterladte L Patent) af Siællands Distrikt, Bornholms Amt, Rønne Bye, født i Rønne, af Statur m., brunt Haar, gammel 22 Aar, paa en nedrig Maade er bortrømt baade fra mig og Kongens Tieneste; hvilken han var pligtig at møde ved Sessionen. efter at jeg i 11 a 12 Uger har kreditteret ham Kost og Logis, og viist ham, som Fremmed, sielden Godhed, samt lumsk og hemmeligen har udpraktiseret sit Tøi, saa beder jeg enhver Retsindig, som dette Menneske maatte antræffe eller i Tieneste have behagentlig ville give mig hans Opholdsted tilkiende, for om mueligt hos ham at søge Reares. Poul Halvorsen Lücke, No. 86 i lille Torvegaden paa Christianshavn Hos undertegnede bekommes nu som før de bekonomiske Skov steens=Indretninger, som med Plade og alt Tilbehør koster 32 a 34 Rdlr.; dens Opsættelse besørges og, om forlanges tillige kan bekommes enkelte Skorsteensplader og Jern Gryder, som passer til Hullerne, og som indestaaes for ei at blaane; svenske Jern Blikplader af alle Størrelser og Tykkelser; støbte JerComfurer, Stegesoer og Kakkelovne m. m., bekommes Dag gen til de billigste Priser hos Comfurhandler. J. A. Bauer i Nyegaden No. 11. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteu¬
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Skrivelse fra Constantinopel den 15de Marts. Porten har faaet Efterretning om en Revolution, som ganske uventet er udbrudt i Arabien. En vis Abdul Wechab staaer i Spidsen for samme. Han har forskaffet sig et stort Anhang af Jndbyggerne i det Jndre af dette store Landfanatiseret dem ved reeligiøse Forestillinger og tillige forenet mange Omløbere og omstreifende Arabere med sin bevæknede Trop. Hans Lære er stillet imod den religiøse Forfatning som nu hersker i Arabien og Tyrkiet; han forkynder: at Muhameds Sect er en Sect, der ikkun bestaaer af Skurker, at Guds og Menneskenes Fiender; at Storherren, som residerer i Constantinopel, har usurperet en Overcalift hellige og himmelske Værdighed; at man uden Medlidenhed bør myrde enhver, som bekiender sig til dette store Calisats Lære, som strider aldeles imod Allys hellige Lære, og endelig, at det er nødvendigt, at trænge frem til Mecca og Medina, for at tage disse Byer i Besiddelse. De Massacter, hvortil Abdul Wechab opfordrede, vare allerede begyndte med utroligt Raseri, og Muhameds Tilhængere flygtede fra alle Sider, for at undgaae denne skræk telige Forfølgelse. Abdul Wechabs Armee var allerede i fuld Marsch mod Mecca, og Porten venter nu nærmere Efterretninger om denne uventede Revolution.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Skrivelse fra Jtalien den 28de Marts. Ved Neapel og Livorno skal efter nogle Efterretninger endeel engelske Krigskibe af Admiral Bickertons Eskadre have viist sig saavelsom ogsaa ved Morea. Rygtet, at Neapels og Livornos Havne vare blevne besatte af dem, og at nogle franske Skibe, som vare bestemte derhen, igien vare seilede tilbage, er ligesaa ugrundet, som at en fransk Flaade skulde være gaaet under Seil til Morea.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Den ny Stormester i Maltha har erklæret, at han ikke kunde tiltræde sin nye Post, førend de engelske Tropper havde rømmet Øen.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Kommandanten paa Øen Elba har faaet Ordres, som have Hensyn til de nærværende kritiske Omstændigheder. Fæstningen Porto Ferrajo er bleven sat i den bedste Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Skrivelse fra Stokholm den 5te April. J Følge den for indeværende Aar fastsatte Plan er man nu paa vore Værfter sysselsat med at reparere de gamle Krigskibe, og at bygge nye. For at tilveiebringe større Enighed i Flaadernes Commando har Kongen forenet begge Flaadernes Flagmænd, nemlig Linle= og Skiærgaardsflaadens Admiraler i eet Corps. samme Rang som Linieflaadens Skiærgaarflaadens Officerer have faaet : Skrivelse fra Paris den 6te April.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Underhandlingerne og Fredsudsigterne vedvare tilligemed Udrustningerne, og man venter de Courerer, som ere afsendte til St. Petersburg fra Paris, London og Haag, tilbage midt i denne Maaned. Men man tvivler endnu om, at disse Coureres Ankomst vil afgiøre nærværende Crisis, fordi den russiske Gesandt Grev Markoff atter i disse Dage har sendt en Coureer til St. Petersburg, efterat have havt en Conserence med Lord Whittworth.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
De mange modsigende, snart fredelige, snart krigerske Rygter, som daglig afvexle her, synes at komme fra Kiøbmænd og Actiehandlere.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Foruden Søendrustningerne i Brest og Toulon anslaaer man Antallet af Kanoneerchalupperne og de fladbundede Fa tøier, som udrustes i Boulogne, Havre og flere Steder, til J den sidste Beretning, som Ministeren Chaptal har aflagt til Regieringen og Canaler, Havne og Landevele, siger han om Antwerpen: "Hiin Havn er langt fra at være i en Forfatning, hvoraf man kunde slutte sig til dens forrige Glands. Der maa anlægges nye Broer; de gamle maae repareres og en Sluse bygges. Den gamle Havn kan neppe rumme et lidet Antal Skibe, som ikke stikke dybt. Alt maae først skabes, for at giøre Antwerpen til en Havn, hvor Søefart og Handel kunne finde Plads Sikkerhed og Beqvemmelighed. Der er udkastet Planer til at reparere Broerne og an aage en Havn med Dokke. Denne sidste Plan har endnu ikke sin fuldkomne Bestemmelse, men der udfordres en Samma af 100000 Franker til at kunne begynde Arbeidet paa Broerne J Cherbourg arbeide daglig over 600 Galeislaver paa Havnebygningen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Moniteuren for i Dag indeholder følgende nye officielle Efterretninger fra St Domingo, dat. 6te Februar: Den 4de Februar have Skibene Jndomptable og Montblane, i Følge Overgeneralens Ordre, sat et Troppecorps i Land ved Miragoane Rebellerne bleve tvungne til at forlade denne Post saavelsom den ved Anse at Veaux og at trække sig med store Tab tilbage til det Jndre af Landet. Den ved sin Troskab udmærkede sorte General Laplume har erhvervet sig nye Fordringer paa Armeens Agtelse ved den gode Tieneste han har gjort med de sorte Tropper som staae under hans Commando, Overgeneralen roser ogsaa Brigadecheserne Sterette, Dieu donne, Bataillonscheferne Segretter, Delpeche og Capitain Daux, som standhaftig ere blevne Regieringen tro. De Foranstaltninger, som Overgeneralen har truffet, vise, at Rebellerne ville blive langt tilbagedrevne fra den sydlige Cor dan. Denne Egn bliver daglig roligere, saa at alle Tropper, som komme fra Europa, ikkun komme til at agere i den vestlig Deel.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Paris, den 7de April. (Over Holland.) General Duroe kom i Mandags Aftes tilbage fra Berlin, og begav sig til Malmaison, hvor den første Consul var. Fredshaaber, har siden tiltaget ved det Rygte, at det preussiske Hof tilbyder, sin Megling; vore Fonds ere ogsaa stegne til 56.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Moniteuren melder under Rubriken Berlin : Den romer skee og russiske Keiser havde allerede for lang Tid siden garanteret Øen Malthas og Maltheserordenes Uafhængighed Preussen derimod havde hidtil endnu ikke erklæret sig bestemt. Men under nærværende Omstændigheder troer Hs. preussiske Majestæt, at han ikke længer bør tøve med at garantere Øen Malthas og Maltheserordenens Uafhængighed Endnu melder Moniteuren: At Comthuren Busy, som den ny Stormester Tommast havde beordret til Maltha, var ankommet dertil den 28de Februar, men at den engelske Minister havde vægret sig for at rømme Øen samt raadet den nu Stormester, at han ikke skulde komme til Maltha. Paa en ny Forestilling fra Hr. Busy svarede han den 2den Marts Da nogle Magter, som i Følge Tractaten i Amiens skulde garantere Malthas Uafhængighed endnu ikke havde gjort det, saa kunde han ikke rømme Øen uden Ordre fra Engelland, Palladset i Fortet Valetta kunde han ikke undvære, Stormesteren maatte altsaa flytte ind i Palladset Boschetta, men dette var ikkernen leret, hvorfore han heller kunde forblive paa Sitilien hvor han kuns var en Dagsreise fra sin Residence.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Skrivelse fra Haag den 9de April. Foruden de 7000 Mand franske Tropper, som i forrige Uge ere rykkede ind i Breda, Vliessingen, Middelburg og Veers, kommer en ny Troppeforstærkning af 4 Batailloner, og 3 Escadroner til vor Republik og skulle rykke ind i Herzegenbusch, Nymmegen og flere Byer. Disse franske Troppe, udgjøre samlede 12 til 15000 Mand, vor Republik maae bestride deres Gage og Underholdning.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Den første franske Telegraphlinie blev, som bekiendt, Aaret 1794, da Krigens Sæde var i Belgien, trukket fra Ryssel til Paris. Denne Linie skal nu forlænges fra Rysse over Bryssel til vor Republik, og Telegraphdirecteurer, Chappe er allerede ankommet til Bryssel, for at anlægge Tolegraphen paa St. Gudelkirke.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
J Engelland har man bekiendtgjort den Efterretning, at et tydsk Troppetorps, som staaer i baravisk Tieneste har paa det gode Haabs Forbierg yttret det Ønske, at tro, i engelsk Tieneste. Denne Efterretning modsiges i vore Tivender med den Anmærkning, at alle de bataviske Troppers Opførsel paa Cap har været ulastelig.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
En privat Efterretning fra London udtrykker sig paa følgende Maade: "Nationen seer med Fornøielse de nærværende Udrustninger. Efter Fredsslutningen i Amiens smigrede man sig med at see de giensidige Handels-Communicationer opleve paa ny, men istedet derfor saae man de strenge Jnførsels=Forbud vedvare ligesom midt i Krigen, og disse Forbud udslettede snart det første Jndtryk, som Fredsslutninger havde gjort hos vore Kiøbmænd. Man taler altsaa med en Slags Glæde om de Fordele, som Søekrigen atter vil forskaffe Engellænderne; om de betydelige Priser som vore Se folk ville giøre af Retourskibene fra Batavia og de øvrige hollandsk ostindiske Besiddelser. Man veed meget vel, hvad Opsigt Efterretningen om et nær forestaaende Fredsbrud im lem Frankerig og Engelland har foraarsaget hos de Nationer der see sig indviklede i Krigen. Brevene fra Haag, Amsterdam og Rotterdam vise dette tilfulde. Man beklager Hollanderne, men har ikke destomindre i Sinde, at benytte sig af deres Ulykke. Jmidlertid ere Hollænderne ikke de en steder ere i den sørgelige Forfatning, at blive opofrede for Stridigheder, som ikke angaae dem. J Følge de nyeste Breve fra Lissabon ere Portugiserne ogsaa meget bekymrede over den ny indtrufne Crisis
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter Lovforslaget til den ny franske Bankes Jndretning skal samme være i Paris og allene have det Privilegium at forfærdige og sætte Bankosedler i Omløb Dens Capital skal bestaae af 45000 Actier, hver i det mindste paa 1000 Franker. De mindste Bankosedler blive paa 500 Franker. Banken escompterer Vexelbreve og andre Han deels Effecter. Den kan ikke drive anden Handel end med Guld og Sølv. Det aarlige Udbytte skal ikke overstige 6 Procent af hver Actie paa 1000 Franker og det aarlige Overskud skal anlægges til et Reservefond. Banken har faaet Privilegium paa 15 Aar. I Departementerne kan ingen Banke oprettes uden Regieringens Anthorisation.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Efter en Regieringsbeslutning skal Forvaltnings=Conseil lerne for Armeens samtlige Halvbrigader i Fremtiden bestaa af 7 Lemmer, nemlig i Brigadechef, som Præsident, 2 Battallionschefer, 3 Capitainer og 1 Underofficeer.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Ministeren Chaptal fortsætter Tid efter anden sine opmuntrende Besøg i Fabrikkerne. Nylig var han i Gregøire og Huards Fabrik, hvor en i saa Minuter forfærdigede paa Silkefløiel den første Consuls Billede saa fuldkomment, at det opvakte hans Beundring.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Senateuren Laville=Levaur, som i Bonapartes Forgemad talte meget munter med sige Colleger, blev strax efter hans Audience hos den første Consul rørt af et Slag, da han gik ned af Frappen og døde paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Den saakaldte Marsmesse i Bordeaux er falden meget slet ud. J Ventosemaaneden var Skibsfarten derimod meget munter, da der blet af udenlandske Skibe ankom 40 og afseilede 60. Af Viin blev i samme Maaned udført til Holland, 1344 Tønder rød og 120 Tønder hvid Viin; til Tydskland, 1088 Tønder rød og 2710 Tønder hvid; Til Engelland og Jrland 175 Tønder rød og til Preussen 52 Tønder rød og 302 Tønder hvid Viin. J Stoven Sognes ved Bryssel skal nu fældes 12000 Egetræer til Brug for Skibsværfterne.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Tydskland. Efter et offentligt Blad er en Dame at Stand nylig i en stor Residentsstad bleven hentet fra et stort Selskab, hvor hun diverterte sig ved Spillebordet og bragt til Criminalfængslet, som beskyldt for at have først ombragt en riig Tante og siden hendes retskafne Mand ved Gift. Et tredie Forsøg af denne Art, hvorved hun vilde skille sig ved en Betient, der var hende til Besvær, mislykkedes og røbede Gistlandersken, som allerede skal have tilstaaet det meste af hendes Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
J Nærheden af Halle har nylig været en mordisk Feide imellem de Leipziske og Halliske Studentere. Studenten Wiedenhoff fra Halle blev saaret saa farlig, at han døde strax derefter og Hovedmanden for det hele en Student i Leipzig vid Navn Schurer bliver eftersat ved Stikbreve. Helvetisk Republik. J Nærheden af Sarnes sank for sort Tid siden et Skib med 60 Personer, som vilde føre over Søen fra en Procession, de havde bivaanet. Kun faae at dem bleve reddede. Man havde forgleves advaret dem, ikke at gaae for mange ombord.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Rusland. J det Rigalske Gouvernement skal man nylig have opdaget en Sølvmine. Man venter Mineraloger fra Petersburg for at undersøge den. Den i lang Tid i keiserlig Tieneste staaende engelske Arkitekt, Cammeron, skal paa keiserlig befaling bereise alle russiske Havne og giøre Forslag til deres Forbedring. Af de to Skibe, som under Capitain Krusensterns Kommando skal giøre en Opdagelsesreise omkring Jordkloden, har Keiseren kjøbt og ladet det ene udruste paa sin Regning. Endeel Lærde, hvoriblandt Amerikaneren Churchmann giøre Reisen med, hvortil man har forskrevet de bedste Jnstrumenter fra Engelland. Statsraad Resanof gaaer med som Gesandt til Japan tilligemed endeel Officerer af de fornemste Familier. Reisen gaaer for sig i Julii Maaned Paa Grændserne af det finlandske Rusland ved Mundingen af Kymenefloden bliver Staden Kymenegorod meget stærk befæstet, hvortil Keiseren allerede har anviist 800000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Ved en Ukase er det bleven alle Godselere tilladt, at give deres Bønder Frihed og Eiendom efter Grev Romanz ws priselige Exempel.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Jndenlandsk. Godseieren Justitsraad Lange i Jylland, lader sammesteds paa egen Bekostning grave en Kanal paa i Miils Længde, af 22 Fods Brede og 8 Fods Dybde. Nogle Tusinde Tønder Land blive herved vundne for Agerdyrkningen og endeel Moradser udtørrede.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Kiøbenhavn den 18de April. Finantscollegiet har indgivet til Hs. Majestæt en Oversigaf den grønlandske Handel i Aarene 1797 til 1801 tilligemed Hoved=Resultatet af de indkomne Betænkninger og Forslage til Forbedringer af Grønlændernes Kaar, hvorved tillige meddeles nogle Efterretninger og Coloniens nuværende Tilstand. Den geographiske Kundskab om Landet strækker sig næsten blot til Establissementerne og Kysterne. Colonien Julianehaab, som ligger under den 61de Grad, er den sydligste og vigtigste. Folkemængden i Grønland er meget ringe i Forhold til Landets Størrelse, som er 300 Mile. Ved en i Aaret 1789 foranstaltet Folketælling fandt man kun 5122 Personer, som dog i Junii Maaned forrige Aar var steget til 5621. Smaaekopperne rasede i Aaret 1800 i Colonien Egedesminde, hvorfra de udbredte sig til nogle andre Loger. Man følede de kraftigste Foranstaltninger for at standse Epidemiens videre Udbredelse. Den administrerende Direction har i Aaret 1801 sendt Koekoppematerie derhen, hvormed over 40 Personer ere plevne inoculerede. Jndtil Aaret 1792. havde Grønland 10 ordinerede Missionairer, hvis Antal nu er nedsat til det halve. Missionen har desuden endeel Catheketer og Lærere af Landets Jndfødte i sin Tieneste, og den administrerende Direction ønsker, at Missionskassen var i Stand til at forbedre disse Underlæreres Vilkaar og at anvende noget paa deres Dannelse til Lærre-Embedet, da man især at dem kan vente noget retskaffent udrettet til Grønlændernes Oplysning og Anførsel til Arbeidsomhed og Sædelighed, Grønlændernes Caracteer er godmodig, men deres Hovedtræk er Ustadighed. Sælhundesangsten forskaffer Grenlænderne alle Fornødenheder. Hvad der kan opmuntre denne Erhvervningsgreen er derfor Formaalet for Handelens ivrigste Bestræbelse. Præmier ere udsatte for dem, som inden deres tolvte Aar giøre den første Fangst.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Capitain Snedorff har under 14de April faaet Ordre som Chef at antage sig Orlogskibet Seieren, der skal udgaae med Cadetter til deres Øvelse; under samme Dato er Capitain Lieutenant Kruse ansat til Chef for Vagtsposten paa Beltet,
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Da Spodsbierg Færgested paa Langeland hidtil har været meget ubeqvemt for Reisende, og en Færgebroe sammesteds derfor er anseet nødvendig, saa er det, under Gaars Dato, allernaadigst tilladt, at Kammerherre, Generalmajor Grev Ahlefeldt Laurvig, som har erklæret sig villig til at opføre og vedligeholde en saadan Broe, imod visse Broepenges Hævelse, maa, naar Broen, efter den forfattede Tegning, opført, oppebære følgende Bropenge: Af et Menneske Af en Hest eller Koe, Af et Faar eller Sviin.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Af en Kareth eller Chalse Af en Post= eller Arbeidsvogn, dog at Bropengene ei maae fordres af dem, som reise i offentlige Forretninger, eller af Posterne, ifald de skulle komme til at passere dette Færgested.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Postsækken, som skal afsendes til Trankebar og Frideriksnagor med Paketskibet Hanna, lukkes næste Tirsdag Aften den 19de d. M.
Berlingske Tidende, 1803-04-18
Fra den 16de til i Dag er indkommen: Skibet the For af Nordamerica, som føres af Capt. William, fra Batavia med Sukker og Kaffe; Capitainerne Warrer og Rogers fra Nordamerica med Riis, Rom og Farvetræe; Capt. Holmstrøm fra Mallaga med Frugter og Stykgods; Capt. Havemmelsterfra Rouan med Stykgods; Capt. Hedenqvist fra St. Ydes med Salt; 2 Skibe fra Newcastel med Steenkul. Udgaaen: Capitainerne Grønberg, With og Olsen, alle til Island med Provisioner; Capt. Burchard til Colonierne i Grønland med Provisioner.