JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Ligeledes er under 26de October allernaadigst udgivet en kongelig Cancellie Placat af følgende Jndhold: "Til at befordre Skifteforvaltningernes hurtige Gang, og forskaane fattige Stervboer for unødvendige Udgivter, have Vi fundet for godt, herved allernaadigst at befale: at, naar Stervboer (hvad enten de behandles i Kiøbstæderne eller paa Landet) befindes at være saa uformuende, at sammes beholdne Midler ikke beløbe sig til meere end 100 Rdlr., efterat Begravelses Omkostninger og prioriterede Fordringer ere fradragne, da skulle Proclamatar ikke udstedes paa anden Maade, end at Creditorerne indkaldes 3de Gange med 12 Ugers Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Stiftets offentlige Tidende (hvor saadanne udgives), men i Tilfælde af, at den Afdøde har havt Handel uden for Riget, da tillige i den Altonaiske Mercur med den i Loven foreskrevne Varsels Tid. Ved Skifter efter Bønder og andre af Almuen paa Landet, som ei kunne formodes at have staaet i nogen ualmindelig Forbindelse, formedelst Handel eller deslige, kan al Jndkaldelse (uden Hensigt til den Afdødes efterladte Formue) forbiegaaes, naar Arvingerne eller de, til hvilke Boen overdrages, erklære, at ville paatage dem dets retmæssige Gield, om nogen Fordring siden skulle opstaae. Over Hr. Kriminalraad Amelangs Forsvar. for Hr. Schulz, Præst til Gielsdorff, Wilkendorf og Hirschhfelde. *)Et høistmærkværdigt Skrift i mange Henseender! Det viser os det nye protestantiske eller rettere antiprotestantiske Hierarchies Virksomhed, og denne Virksomheds Art fra en meget mærk, værdig Side. Det lærer os at kiende i Præsten Schulz en Folkelærer, som forstaaer den Kunst at giøre ogsaa Bøndersile beqvemme til at modtage en fornuftig Religion, og i hans Forsvarer en Lovkyndig, der med ligesaa meget Mod som Jndsigt fegter for sin Klient og tillige for den ægte Protestantismes Sag. Her komme vigtige Ting under Bedømmelse; her opstaae de Spørgsmaal, hvormeget symboliske Bøger, gielde i Almindelighed og i de preussiske Stater i Besynderlighed; om der gives en almindelig protestantisk eller ikkun en almindelig Lands kirke, eller og hver Menighed udgjør en Kirke for sig; om Staten eller Kabinettet kan kaste en Præst, med hvem Meenigheden er fornøiet, under fiskalisk Tiltale, formedelst foregivne Vildfarelser; om den Anklagede, naar dette Tilfælde indtræffer i det Preussiske, skal dømmes efter Religionsediktet af 1788 eller efter den nye preussiske Lovbog, da disse, som bekiendt, i meere end et Stykke stride imod hinanden? Vi ville efter ovenmeldte Skrifts Anledning gjennemgaae disse Punkter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Herved erindrer jeg den Frygt, som Doctor Würzet i sine bemærkninger over det preussiske Religions=Edike paa adskillige Steder har yttret, at dette Edike kunde bane Vei til Forfølgelser. Saaledes siger han S. 36. Hvilken ønskelig Leilighed for saa mange Kætter, magere til at sværte deres ærlige Embedsbrødre for Consistorium, For saa mange misundelige og hevngierrige Geistlige til at brændemærke deres Medarbeidere hos disses Foresatte og Meenigheder med det Navn Kætter, eller Vranglærende, og til at fordrive dem fra fordeelagtige Embeder, Og S. 66. Dog man behøver ikkun at gaae nogle Skridt videre, og give den orthodore Geistlighed ganske frie Hænder, og snart komme Christne, holiske Bøgers Meening, til at bestige som lære Jesu reene Religion imod de symRetterpladsene." Jkke tænkde jeg den Tid, da jeg maatte trække Doctor Würzer under Jnqvisition formedelst hans stiklende Skrivemaade, at hans ængstlige Ahnelser saasnart skulde gaae i Opfyldelse, eller at jeg skulde blive Forsvar for en Præst, der forfulgtes af sine Embedsbrødre. Her anfører Hr. Ammelang af der dentsche Monat schrift October 1790 det smukke Sted af Tiedge, hvori Kættemageres Forhold saa treffende bliver afskildret: Ach solltest du aus dennem Grabe - Siedkrenzigten dich noch einmal; (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Politist. Frankerig. Particaanden vedbliver at foruroelige National-Conventet og Staden Paris. De Herrer Marat og Robertspiere, som Hovedmænd for det i Jacobiner=Clubbennu herskende Partie, ansee alle dem, der afvige fra deres Meeninger, som Fiender af Frie heden og Fædrenelandet. Men saa stærk end dette Partie er i Jacobiner=Clubben, saa svagt synes det at være i National Conventet. og hos den største Deel af Nationen. J N.C. have Nogle af dets Medlemmer fremført stærke Klager imod begge benævnte Hovedmænd, og Staden Bourdeaux har offentlig tilkiendegisin Afskye for det Maratske Partie. General Chabot har ogsaa i N. C. begieret Tilladelse til at anlegge Sag imod Hr. Marat, for at retfærdiggjøre imod dennes fremførte Beskyldninger. Marat selv har bekiendtgjort i sit Uge. skrift, Amt du peuple, at han for sin Sikkerheds Skyld vilde lade sig levende begrave; men synes i denne sin Grav at ville være ligesaa stum, som fordum hine efter Fabelen til Frøer i Vandet omskiftede Bønder. - General Custine har til N. Covindgivet Klage imod General Kellermann, fordi denne ikke tilbørligen har understyttet ham paa hans Tog i Tydskland, hvilken beskyldning dog synes at blive vanskelig at bevise. Den forrige Søeminister Hr. La Coste og den franske Gouverneur paa St. Domingo, Hr. Blanchelande, trues ogsaa med Anklagelser. - Efter adskillige Skærmydsler har den franske General Dumourier med en overlegen Magt den 6te November giort et Hovedangreb paa den østerrigske Krigshær, som under General Clairfaits Commando stod i en forskandset Leir ved Mons, og efter en tapper Modstand overvundet samme, hvorpaa Stæderne Mons, Meenin, Doornick og fleere have de overgivet sig til de Franske, som haabede snart at tage, som en Frugt af denne Seier, de samtlige østerrigske Nederlande i Besiddelse. Tabet har i denne hidsige Træfning været stort paa begge Sider, men naturligviis mindst føleligt forden talrige franske Krigshær. - N. C. har aldeles eftergivet den Brandskat, som General Custine havde fordret, og tildeels allerede hævet af Rigstaden Frankfurt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Tydskland. Efter det ulykkelige Slag ved Mons, og de Franskes derpaa fulgte hastige Fremgang forlod den østerrigske Regiering Bryssel, og denne Stad er allerede i de Franskes Hænder. Ved saadan Sagernes Forandring i Nederlandene begynder den gamle Uenighed i det Lüttichske at bryde op igien, og Fyrstbiskopen har derfor begivet sig til Holland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Paa den tydske Side have de Franske ogsaa lykkelig skærmydseret med Hesserne ved Weilburg. og med Preusserne ved Limburg an der Lahn. I det Trierske syntes man ikke at være sikker for et Overfald af de Franske, især og Preusserne skulle, som det befrygtes, da Sygdom endnu grasserer stærk iblant deres Tropper, trække sig længer tilbage. - Endog i det Würtzburgske levede man i Uroe og Frygt for et fransk Besøg. - Om en Rigskrig mod Frankerig un under disse Omstændigheders bliver besluttet, synes meget tvivlsomt. Jmidlertid ruste baade Østerrig og Preussen sig med mueligste Jver og Hurtighed til Krigens Fortsættelse. - Man hører ellers ingen Klage over Voldsomheder af de franske Tropper, men disse holde langt bedre og strængere Krigstugt, end man havde formodet. Med Grændseberigtigelsen imellem de ungarske og tyrkiske Lande havde det endnu paa visse Steder sine Vanskeligheder, og denne Sag syn tes endnu at vilde medtage nogen Tid, inden den blev bragt i fuldkommen Rigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Storbrittannien. Fra Ostindien har LordCornmallis indberettet, at hans Mistanke om Tippo Saibs Troeløshed har ikke været ugrundet; thi da Deelingen af Tippos Lande ikke skulde skee efter Størrelse, men efter Jndkomsterne, har han lagt alle muelige Hindringer i Veien for disses rigtige Bestemmelse. Da han syntes at Jndkomsterne af de Lande, som han skulde beholde, ansattes for høit, føiede man ham i at nedsætte samme; men nu kom han frem med nye Jndvendinger imod de Lande, som LordCornmallis vilde vælge, især imod Landskabet. Conza. De Allierede saae sig derfor nødte til at giøre Mine, som om de vilde foretage noget Fiendtligt imod Seringapatam; hvorpaa Tippo Saib den 16de Martii beqvemmede sig til at underskrive Definitiv=Fredsslutningen, og da han tillige betalede den 1 Termin af de paalagte Krigsomkostninger, gik Tropperne tilbage. De Landet som de, engelske ostindiske Compagnie faaer til sin Andeel, kunne især forøge dets Handel med Peber, Cardemomme, Sandeltræe o. s. v., og de indbringe aarligen i reene Jndtegter over 39 1/2 Lak Roupier. Nizam og Maratterne have ikke faaet saa meget Land som Compagniet, men bedre dyrket. Ligesaa indeholde de Lande, som Tippo har beholdt fleere Qvadratmile, end de han har afstaaet, men de ere derimod ikke saa gode. - Endskiønt man har overladt Tippo nogle ubetydelige Eiendeele af Biergestrækningen. Ghauts, saa ere dog de nye erholdte Besiddelser ikke allene faste i sig selv, men tiene endog til en Formuur om Compagniets forrige Lande. – Paa den malabariske Kyst herskede, siden Tippos Armee blev fordreven derfra en stor Forvirrelse og en Slags indbyrdes Krig; dog haabede man, at de Tropper, som General Abercrombie sender derhen, skulle snart igien oprette Orden og Rolighed. - Ved Byttets Deeling efter den ostindiske Krigs Ende faaer en hver Lieutenant 80 Pund Sterling og saaledes forholdsmæssig. - Tippos Sønner, som ved Fredsslutningen bleve overleverede til Gidsler, skulle herefter opholde sig i Madras, hvor man havde Sinde at oprette Lord Cornmallis en Ære, stytte. - Til Handelens Fornyelse med Tippos Undersaatter vare allerede af det engelske Gouvernement i Mai Maaned udgivne de fornødne Anordninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Kiøbenhavn, den 19de November. I Dag Morges Kl. 4 blev Hendes K. H. Kronprindsesse Maria lykkelig forløst med en Prindsesse, hvilket derefter Kl. 7 Slet blev fra Tøihuus Batteriet, Kiøbenhavns og Christianshavns Volde bekiendtgjort med 27 Kanonskud fra hvert Sted. Kl. 9 blev opført Musik paa Slots Altanerne af Paukerne og Trompeterne ved Garden til Hest og Hautboisterne ved Garden til Fods. Om Eftermiddagen var GratulationsCour hos Hs. K. H. Kronprindsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Dødsfald. Aalborg den 5te October Hr. Capitain Niels Dorph von Friner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Bergen den 21de October Hr. Toldprokurør, Knud Geelmuyden 41 Aar. Christiansand den 21de Octbr. Hr. Oberst. lieutenant von Jernichow 68 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Aarhuus den 6te Novbr. Enke Bispinde, Karen Gudme Hee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Kiøbenhavn den 9de Novbr. Hr. Georg, Jogchim Bielke, Capitain i Søe=Etaten, 47 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Middelfart den 15de Novbr. Hr. Lieutenant von Lange 93 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Subskription paa Bøger. Da jeg er anmodet at levere et complet Sæt af alle de i Zweybruck udgivne Autores Classici; saa er jeg findet at giøre en Forskrivning directe derfra. Liebhabere som ønske at complettere deres Samling, eller vil have en eller anden Autor særskilt, kan hos mig bekomme en fuldstændig Fortegnelse paa alt hvad deraf til Dato er udkommen, til behagelig Efter, syn. Prisen kan forud ikke nøie bestemmes, men da Forskrivningen skeer fra første Haand haaber jeg sikker at levere dem en Trediedeeunder den sædvanlige Bogladepriis. Bestilling og Undertegning antages til først i December Maaned dette Aar. Anders Nitsche.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
paa Børsen i Kiøbenhavn, i Bogladen Nr. 5. Med udmærket Biefald modtage mine Landsmænd og Landsmændinder Nytaarsgaven for Damer dette Aar; og den Roes den vandt af beføiede Dommere, var hædrende for de Mænd, hvis Muse jeg skyldte Bogen, var lønnende for mig, der ingen Omkostning svarede, for at give de Skiønne en ogsaa udvortes skiøn Læsning i Hænderne. Jeg troer ikke bedre at kunde vise, hvormeget Priis jeg sætter paa Publicums Tilfredshed med dette Foretagende, end ved at tilbyde, en lignende Samling af udsøgte poetiske og prosaiske Arbeider, hvortil Nationens meest yndede Digtere have skienket mig Biedrag. Jeg skal ombygeligen stræbe for Samlingens udvortes Tækkelighed, ligesom Forfatternes berømmeligen bekiendte Navne levne ingen Tvivlsom dens indvortes Værd. Selv for Musikyndere har den Jnteresse. Her Capelme er Schulz og Hr. Syngemester Zinck har sat nogle Viser i Musik, som er stukken i Kobber. For nogenlunde at kunde bestemme Oplagets Størrelse giver jeg mig herved den Ære at indbyde til Subskription inden November Maaneds Udgang. De, som forrige Aar have subskriberet paa Nytaarsgaven, ansees som vedblivende, naar de ikke udtrykkeligen frammelde sig. Prisen bliver i Forhold til Bogens typographiske Pyntelighed, saa billig som mueligt, nemlig 5 Mk. for et uindbunden Exemp. Den udkommer til Nytaar, og kan da faaes indbunden til forskiellige Priser i skiønne Engelske eller Franske Bind, i Silke eller Papir med eller uden Futteral, alt eftersom man behager at bestille. S. Poulsen, Kiøbenhavn, i Antonistræde Nr. 324 og 325.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Bekiendtgiørelser. At det var behaget den gode Gud ved in roelig og sagte Død og efter et Par Dages Sygdom igaar Eftermiddag Kl. 3, at bortkalde fra mig og 7 smaa Børn min elskeligste Mand Raadmand Knud Bruun, i sin Alders 43 Aar, det giver jeg mig den Ære herved at tilmelde fælleds Slægt og Venner, om hvis oprigtige Deeltagelse i denne min store Sorg jeg er forvisset, uden derom at modtage nogen skriftlig Forsikkring. Colding, den 3die November. E. C. sal. Bruun. fød Thomsen. I Kraft af Hans Kongelige Majestets under 9de d. M. mig, som anordnet Værge for afgangne Kongelige Consumptions Betient Niels Madsen Paghs Enkeher i Staden, meddeelte Bevilling, indkaldes herved (sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte salig Niels Madsen Pagh, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre, da denne Jndkaldelse i Aviserne, skal, efter allerhøistbemeldte Bevillings Jndhold, ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven. J øvrigt indkaldes herved alle og enhver, som maatte være noget skyldig til bemelte salig Paghs Stervboe, at betale saadant til mig næstkommende 11 December imod behørig Qvitering. Fridericia d. 16 Novemb. 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Torsdagen den 20 December neskommende om & Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Jørgen Sebbelow af Fredholm, Toldinghuus Amt, foretaget til Slutning paa Fridericia Raadstue; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres Fridericia den 20de November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøÆres herved 3de Gange, at Skiftet efter afgange ne Frøken Gedde af Greis Bye i Coldinghuus. Amt, bliver foretaget og sluttet paa Fridericia Raadstue Mandagen den 17 December nestkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvor Arvingerne og Creditorerne ville Møde for at lagttage deres Ret. Fridericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Skiftet efter afgangne Niels Madsen af Toft høy udi Coldinghuus=Amt, foretages og sluttes paa Fridericia Raadstue Mandagen den 17de December næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. hvilket herved til Arvingernes og Creditorernes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres. Fridericia den 20 November 1792. offmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Efter afgangne Madame Bagger af Wester S dam i Coldinghuus Amt, foretages en Skiftes, samling udi Giestgiver Sr. Winges Huus i Weile Fredagen den 28 December nestkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, for om mueligt at faae Skiftet optaget til Slutning; hvilket herved 3de Gange bekiendtgiøres til Arvingernes og Creditorernes Efterretning, som bemelte Tiid og Sted vil le behage at møde, for at lagttage deres Tarv. Fridericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Den 16de i denne Maaned, haver Hans Konge- lige Majestet allernaadigst bevilget mig, som Executor af den i mit Huus ved Døden afgangne Studiost Hr. Peder Bundesens skriftlige forfattede testamentariske Desposition, at indkalde ved Proclama i disse Aviser Boets Credi= og Debitorer. J hvis Følge disse herved indkaldes, de første for at tilkiendegive og betale hvad de til Boet maatte være skyldige, og de sidste Sub poena præclusi et perpetui Silentii, inden Aar og Dag at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer hos mig underskrevne, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Testammentets Jndhold. Ribe d. 22 November 1792. L. Grundahl. Stifts : Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
Trykfeil. J No. 32 paa 4de Side 1ste Spalte 15de Linie neden fra iskedet for 1662 læs 1692.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-23
J No. 33 paa 2den Side 2den Spalte 30te Linie oven fra istedet for naturligere læs unaturligere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Over Hr. Kriminalraad Amelangs Forsvar. for Hr. Schulz, Præst til Gielsdorf, Wilkendorf og Hirschhfelde. (See No. 34.) Mærkværdig er S. 115 det Sted i Commissoriale til O. C. R. Hermes og Hilmer, hvor Kongen siger: "Eder er det best bekiendt, hvorledes Vi er findet i Henseende til den Undersøgelse, som efter hosføiede Afskrivt af Cabinets ordren af 13de d. M. skal anstilles imod begge Præsterne Schulz og Starck., Af disse Ord følger i det mindste saa meget, siger Hr. A.,at Hs. K. Majestæt maa have confereret med de Herrer C. R. Hermes og Hilmer, angaaen de Schulz. Jeg vil nu ikke undersøge, bliver Hr. A. ved, da det tillige turde falde mig vanskeligt at udfinde Sandheden, om man og har givet Hs. K. Majestæt et rigtigt Begreb om Præsten Schulz; men det Udtryk, jeg hører, saa meget Ondt - om en Mand, i Henseende til hvilken Undersøgelsen har viist, at ikke det mindste Onde, ikke engang noget Tvetpdigt, er at sige paa ham; om en Mand, der kunde fremstilles for mange Præster til Efterfølgelse - lader formode, at ingen maa have talet til hans Berømmelse, ja ikke engang have ladet ham vederfare Ret. Man standse atter her, og betænke de sørgelige Følger, som maatte erfares, naar en from Fyrste er omringet af Menneskeer, som misbruge, hans Religiositet, og forlede ham til at sætte Asvigelse fra de symboliske Bøger i Klasse med Ryggesløshed. Man erindre alle de Skridt, som i nogle Aar ere gjorte for at undertrykke Tænkefriehed og Oplysning; man legge hertil den nærværende Medfart imod den for sit Levnet ulastede Præst Schulz, og man maae forundre sig over de i saa kort Tid foregangne Forandringer i et Land, der fordum tiente andre til Oplysning. Friderich sagde: Hos mig kan enhver troe, hvad han vil, naar han ikkun er redelig; Ministeren von Wøllner, siger eller handler dog, som om han vilde sige: Hvor, der er nok saa retskaffen, men troer ikke, som jeg, og Hermes, Hilmer o. s. v. ville have det, han kommer under Fiscalens Tiltale og sættes, i samme Klasse, som ryggesløse Mennesker. En sørgelig Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Hr. Amelang har, som naturligt, nedlagt Exception imod de Herrer Hermes og Hilmer. Da de ere, siger han i sin forløbende Forestilling til Hr. Huulbeck S. V., Medanklagere imod Præsten Schulz, saa kan de hverken antages som upartiske Undersøgere, eller Dommere. At de ere Medanklagere beviser han deels af forhen anførte billet fra begge Herrer til O. C. F. Huulbeck, til hvilken vare føiede de Prædikener, som især skulde fælde Hr. Schulz; deels af det 21de Blad i Acterne, som indeholder de af begge disse Herrer opsatte beskyldinger, der kunne legges Præsten Schulz til Last. i det forommeldte Skrift Beviis o. s. v., deels af det 28de Blad i Acterne, hvor de forlange af Hr. Huulbeck at lade forhøre visse Personer, til Anklagelse imod Hr. Schulz; deels S. 117 af det Tvivlsomme, der bliver tilbage i Hr. Brumbeis Udsigende, hvilket han ikke har vildet beedige, endelig deels af Kongens Udtryk i Commissoriale til de Herrer Hermes og Hilmer. I den ommeldte forløbende Forestilling til Hr. Huulbeck S. L. siger Hr. Amelang: "Den ne heele Undersøgelse har vel ingen ringere Hensigt, end at styrte den ærlige Præst Schulz og bringe ham fra sit Embede. Jeg behøver vel ikke først at bevise, hvor vigtig en Sag det er at styrte nogen fra Ære og Levebrød. Men de sto vigtigere er undersøgende Dommeres Forretning, da saa meget staaer paa Spil, og destomindre kunne de forarges paa mig, naar jeg undertiden paastaaer en nye Undersøgelse. Nicodemus sagde fordum til de ypperste Præster- og Pharisæerne, da de havde givet Tienerne befaling om at gribe Christus, dømmer og vor Lov noget Menneske, førend man forhører ham, og faaer at vide, hvad han giør, Joh. 7. 51. Og jeg legger hertil Dømmer vor Lov, endog efter holdet Forhør, uden at have udforsket Alt det, som kan tiene til den Anklagedes Forsvar. - Af Acterne kan, det ikke sees, hvo der har tilskyndet Skolemesterne Ahrend og Michaelis til at skrive de ommeldte Breve, eller til hvem disse have været stillede, eller hvorledes de ere komne i G. C. M. von Wøllners Hænder. Hr. A. paastod derfor, at Skolemesterne skulde edelig forhøres over disse Omstændigheder. Det er magtpaaliggende, siger han, for den Anklagede at kiende sine Anklagere, og det er Dommerne ikke mindre angelegent at vide, om de ere paalidelige Personer, og ikke Fiender af den Anklagede, efter Criminal=Anordningen af 1713. Cap. 111. C. 2. Det er her især magtpaaliggende at vide, om de ikke ere udsatte eller brugte af visse Personer, som i den forehavende Undersøgelse kunne have Jndflydelse paa Sagens Afgiørelse. For at sætte dette uden for Tvivl er Forhøret nødvendigt. Den upartiske Mand, for hvem det er ligesaa vigtigt at opdage den Skyldige som Uskyldige, vil ikke finde denne Paastand anstødelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
I en anden Skrivelse til Hr. Huulbeck viser Hr. A. S. A., at denne Sag bør komme for Kammer=Retten, da tillige den i et Ef dict af 1760 foreskrevne Procesform ikke er bleven lagttaget, men man har stræx skridet til Undersøgelse. Han forlanger, at Hr. Huul beck i den Betænkning, som han efter den preussisk Lov skal afgive over denne Sag, vil giøre Sit til, at denne Sag bliver paadømt efter den strengeste Retfærdighed, naar ikke et høit Departement finder det raadeligst at lade den ganske Undersøgelse falde hen formedelst de i samme forekommende Omstændigheder, der ere det saa nær angaaende. Maa nu ikke en hver tilstaae, at Hierachiets Forhold i denne Sag er tumultuarisk og uregelmæssig, som det tilforn blev kaldet? Ved at legge dette for Dagen er tillige viist, hviken retskaffen, indsigtsfuld og frimodig Mand der taler til Schulzes Forsvar. Det ene lader lader sig ikke vel skille fra det andet, og begge skulle derfor fremdeles sammenføyes. S. 118 o. s. undersøger Hr. Amelang endnu nøiere Spørgsmaalet om det egentlige Objekt til Inqvisitionen imod Præsten Schulz.