JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-18
God frisk og fornøden Græsning til 59 Landseneerheste i næstkommende Sommer, ønskes til Leie af Major og Eskadronschef v. Abramowitz i Colding. – Reflecterende herpaa vilde behage enten mundtlig eller i portofrie Breve, at melde sig snarest mueligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-18
Et ungt Menneske, som i flere Aar har været ansat paa en Kgl. Embedsmands Contoir og er inde i alle paa et Contoir forefaldende Forretninger, ønsker sig en lignende Ansættelse til 1ste Mai 1839. De bedste Anbefalinger kunne forevises. Herpaa Reflecterende ville behageligen aflægge en Billet paa Adressekontoiret i Aarhuus mrk. W. No. 46, hvori de nærmere Betingelser bedes opgivne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-18
Af Undertegnedes Gaard er i sidste Markedsdage bortkommen en noget brugt engelsk Sadel, som er aaben paa Fordelen, med dertil hørende Pakpude, Pakremme og Rumperem, Alt af bruunt Læder, samt sølvpletterede Stigbøiler. Ligeledes er bortkommet et Bidsel af bruunt Læder, med sølvpletterede Stænger. – Hvo som herom kan give nogen Oplysning bedes at anmelde samme for Undertegnede, som derfor betaler en passende Douceur. Randers, den 30te Decbr. 1838. J. Klem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-18
Natten imellem den 19de og 20de December 1838 er fra Undertegnede bortstiaalen en rødbroget andetaars Qvie med følgende Kjendetegn: En hvid Plet ligt et Hjerte i Panden, som gaaer spids ned efter Næsen og bred op efter begge Hornene. Det venstre Horn, som har været brækket, er igjen fastgroet med en glat Skorpe eller rettere sagt med et Lag nyt Horn tæt nede ved Hovedet. Paa høire Side lidet neden for Ryggen bær den Spor formodentlig af en Beegplet, er dyb i Kroppen og har en kort tyk Hals. Den som kan give Oplysning om samme Qvie, nyder til Belønning 5 Rigsbankdaler. Hørning ved Skanderborg, den 3die Januar 1839. Jacob Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
No 12. den 19de Januar. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Blandinger. De behageligste Vinterballer i St. Petersborg hedder det i Marqvis Londonderrys nylig udkomne Reisebeskrivelse – ere Keiserindens i det Anschkoffske Palais. Disse Baller have de londonske Soireers Friskhed, Ruus og Trylleri. Paa disse Baller vise Damerne en Toiletpragt, hvorom man ikke kan gjøre sig noget Begreb, hverken i London eller Paris. Keiserinden giver hver Vinter en Snees saadanne Soireer, og ingen Dame viser sig der to Gange i samme Pynt. Marqvien spurgte engang Fyrstinde T. fra Moskau hvormeget vel hendes tre Døttres Toilette kostede hende hver Vinter, Hun svarte: at een eneste Balkjole kostede over 200 Rubler. Og naar man multiplicerer denne Sum med Døttrenes, Kjolernes og Ballernes Tal, saa udkommer der en uhyre Sum. Fyrstinden tilstod sukkende, at det var en Daarskab, men en nødvendig Daarskab, fordi de adelige Frøkener kun bort giftes ved Keiserindens Hof, hvor deres Slægtninge maa forestille dem, da det ikke falder de unge Adels mænd ind at opsøge dem inde i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Det er nu beviist - hedder det i den samme Reisebeskrivelse – at Aarsagen til Keiser Alexanders uforudseete Sygdom og Død, dengang han besøgte det sorte Havs Kyster, fornemmelig var Opdagelsen af en forrædersk Sammensværgelse, hvori de meest betroede af hans Officerer havde gjort sig skyldige. Men Keiseren vidste saaledes at beherske sin Uvillie, at han, skjøndt han havde Beviser for Forræderiet samt en Liste over de Sammensvorne, dog kun vilde ledsages af dem, for hvis Dolke han netop maatte frygte Alexander havde paa samme Tid skjænket sin hele Tillid til Dr. Wyllie, en skotsk Læge, og denne har samlet de underlige Kjendsgierninger, der staae i Berørelse med den Catastrophe, hvortil han selv var Vidne. Endnu ere disse Omstændigheder en Hemmelighed for Alle, men man troer i Almindelighed, at deres nærforstaaende Offentliggjørelse vil kaste det klareste Lys over Keiserens beundringsværdige Ædelmodighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Om Kongen af Sverrig siger Marqvis Londonderry, at han for nylig havde faaet den Efterretning, at Keiser Nicolaus lader paa Alandsøerne i den bothniske Bugt opbygge et stort Søearsenal til Forsørgelse, Formerelse og Underholdning af samtlige russiske Flaader, saa at en umaadelig Mængde Krigskibe kan i en Hast forsamles her og inden 48 Timer vise sig udenfor den svenske Hovedstad. "Men hvorfor havde Marqvien sagt til Kong Carl Johan – giver D. M. ikke befaling til, at forstærke de Batterier, og Passer som forsvare Indgangen til Stockholm, Hvorpaa Kongen havde svaret: "De har gjættet mine Hensigter, Det er ogsaa min Plan. Jeg vil gjøre Stockholm uindtagelig, saafremt Sverrig vil give mig Midlerne dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Følgende Bortførelseshistorie gjør stor Opsigt i Paris: Donna Maria Luiza de Sampaioe NoronhaDatter af den afdøde Grev Povog, en lille Portugiserinde paa 10 Aar, men Arving til en overordentlig stor Formue, var anbetroet Hertuginden af Palmella til Opdragelse, skjøndt under Opsigt og Formynderskab af en nær Beslægtet i Paris. Hertugen og Hertuginden af Palmella havde en Søn, som de gjerne vilde sikkre den lille Dames Formue, og lod dem hemmeligt formæles. Jfølge portugisiske Love maa ingen Pige giftes førend hun er 12 Aar gl. Familien gjorde derfor Protest mod Ægteskabet, og fik udvirket hos den øverste geistlige Domstol i Lissabon, at det blev erklæret for ugyldigt, og at den unge Dame skulde udleveres til hendes Slægtninger. Men neppe havde Hertuginden faaet Nys herom førend hun pludselig forsvandt tilligemed sin Pleiedatter og hendes Gemaal. De ere flygtede over til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Ordren til deres Anholdelse kom til Boulogne nogle Minuter efter Dampskibets Afgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
To Prindser af den K. Familie i China ere gaaede over til Christendommen, hvilket har opbragt Keiseren i saa høi en Grad, at han har befalet: TouSing og Van=Knang, Fader og Søn, skulle fratages. alle deres prindselige Værdigheder, udslettes af den keiserlige Stamtavle, og transporteres til Slaveriet i Ely i Tartariet). Ved en anden keiserlig befaling er det paalagt Chineserne at afholde sig fra den fordærvelige og stærktomsiggribende Opiumsrygning, og fastsat følgende Straf for Overtrædelsen af dette Forbud: Enhver som gribes deri for førstegang skal brændemærkes i Ansigtet med Mærket Jersei (Røg gavtyv), anden Gang straffes med 100 Stokkeprygl, og 3 Aars Landsforviisning, og tredie Gang miste Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Orkanens og Høivandets Ødelæggelser, ved Liimfjordens Bredder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
(Af andre Aviser og Privatmeddelelser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Løgstør. Natten til den 9de de var en sand Rædselsnat for Løgstørs og øvrige Fjordstæders Beboere. Vandet var steget i Løgstør med saadan Voldsomhed, at Beboerne ved Stranden maatte i største Jil flygte ud af deres Huse, uden at kunne faae Tidtil at medtage endog det Uundværligste. Saaledes steeg Vandet hele Natten. Hele Fjordgaden afgiver et høistsørgeligt Syn. Murene ere styrtede sammen, og Vandet med Voldsomhed brudt ind i Husene, hvorfra det har ødelagt og bortskyllet Meubler og Huusgeraad. Mange Huse ere aldeles bortskyllede. En skrækkelig Fremtid sees imøde,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Nykjøbing. Byen havde paa alle Kanter været saaledes omspændt af Vandet, at kun et lidet Stykke af Adelgaden var fri for Oversvømmelsen, Fra Falsens Huus til Kbm. Ettrups var derimod Vandet saa høit, at det gik ind af Vinduer og Dørre, og man færgede sig frem i Gaderne med Baade, som vare bundne ved Dørrene. Halvandethundrede huusvilde Mennesker ere indqvarterede i Kirken og paa Raadstuen. De Øvrige have faaet Huusly i de omliggende Landsbyer. Der blev ringet med Stormklokken, og Bønderne givet Ordre til, at indfinde sig med Heste og Vogn for at redde de ulykkelige Menneskers Liv. Hele Nykjøbings Havn staaer under Vand, med Bolværker og Alt, og af de ved Havnen liggende Huse sees ikke andet end Taget. Hele Fjordgaden er styrtet sammen; ikke et Huus er mere tjenlig til Beboelse. Meubler, Kister, Klæder, Brød, Alt drev bort med Vandet, men til Lykke er intet Menneske omkommet derved. Hele det nye Fattighuus, opført for 4 Aar siden, befrygtes at være løsnet i Grunden, og vil da styrte sammen. Hvor skal man da hen med de Fattige, hvis Tal er nu fordoblet. Hjerte gribende er det at see de arme Mennesker vade i Vand til Armene for at bjerge deres fattige Levninger. Thisted. Ved Stormen den 2den ds., da Havet gik over hele Landtungen ved Agger, var en betydelig Vandmasse kommen ind i Liimfjorden, og da Vinden, Natten til den 7de sprang til Syd med en Storm, steeg Fjorden til en saadan Høide ved Thisted, at Bølgerne ikke allene gik over den ved samme anlagtDosering, men brød ind i Husene, omstyrtede Murene i nogle af de lavestliggende, saa Beboerne maatte flygte op paa Lofterne. Et Fartøi blev slaaet i tu finde Stykker, og Bryggen ligger begravet under Bølgerne. En svær Masse af Steen og Ør var som en Dossering kastet høiere op, lige til Husene. Et Talkskib fra Kjøbenhavn, som var passeret gjennem Agger=Kanalen, truedes af Brændingen med at kastes ind paa Land, men blev dog reddet. Næste Dag steeg Vandet endnu høiere, og det var høiest den følgende Nat. Da maatte mange Familier forlade deres Bopæle. Flere Bygninger ved Fjorden true med at styrte sammen. Ogsaa i flere Landsbyer som ligge i Nærheden af Fjorden have Beboerne maattet flygte bort. Jfølge Reisendes Sigende staaer Vandet sine Steder paa Veiene over 2 Alen høit. Ved Vild sund stod det op forbi Sundgaarden, saa al Færdsel paa denne Kant var hæmmet. Aggersunds Færgested, er bleven aldeles ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Nibe. Fra selve denne By haves endnu ingen Efterretning, men kun fra Omegnen. Fiskerleiet Klitgaard er bleven ødelagt, en Deel af Beboerne ere blevne huusvilde, deres Boghave er skyllet ud i Fjorden, der er opfyldt med alle mulige Gjenstande, som efter et stort Skibbrud. Mange Huse ere bortrevne eller underminerede, blandt disse Kbm. Rask Salte bod, der truer med at styrte sammen. Man seilede endnu om med Baade for at redde Bohave, Faar og Alt hvad der endnu kunde frelses fra Bølgernes Enevælde. Ulykken forøgedes endnu derved, at Masser, af Sand a. ere skyllede op paa Agrene og har gjort disse i lang Tid ubrugbare. Sæby. Det var tungt at see, hvorledes de graadige Bølger gjennembrød og nedrev det for Byens Værn for faa Aar siden opførte kostbare, ja meget kostbare Høfte, der staae nu kun de nogne Pinde tilbage, som vise, hvor det har staaet. Den halve Deel af Byen, hvori Kirken og Raadhuuset, er saaledes nu blottet for Værn. Byen er fattig, og formaaer ikke selv at gjøre noget. Et Huus blev heelt bortskyllet, et andet faldt ned, og mange ville følge efter. En stor Deel af Byens bedste Jorder langs med Havet ere blevne et Rov for det skrækkelige Element.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J Landdistricterne er anrettet lignende Ødelæggelser. Krik blev saaledes sat under Vand, at Beboerne maatte forlade deres ødelagte Vaaninger og redde sig i Baade. Jeginds er deelt i 10 Dele og 6 Huse bortskyllede. Taabel By var heel omringet af Bølgerne fra Fjord og Søe, saa Husene stode fulde af Vand. Broen er bortskyllet. Havet er gaaet ind i Flade Søe. Fjorden har oversvømmet Helligsø Drav og er gaaet ind i Thyholms Veile, hvor Broen og endeel af Landeveien er bortskyllet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
En Bondekone og Schak Selmers Kudsk med Heste og Vogn druknede i Bølgerne. Efter at Havet havde borttaget den V. for Lodshuset ved Agger liggende Gammeltoftbakke, og S. for aabnet en nye Kanal, borttog Orkanen Natten til 8de Jan. Lods huset, tvende Kaber og tre Lodsbaade, som for kgl. Regning vare anskaffede. Ved den bortskyllede Taabelbro er Passagen til og fra Agger spærret. Jndtil 2 Mile Ø. for Thisted have Beboerne maattet flygte bort fra deres Huse, som stode under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J Hjarbek (Ladestedet i Skive) ere 5 Bygninger ødelagte. Vandet stod her i 24 Timer 5 a 6 Qvarteer, høiere end ved den høie Vandflod 1822. Virkssund, Færgegaard er heel bortskyllet. Den ved Ottesund for en Deel ligeledes. Paa Fjorden seer man endnu alskens Bohave at drive omkring, saa Ødelæggelsen desværre vel er mere udbredt, end man endnu kjender til Ved Fuursund er den 70aarige Olding Mulvad blandt dem som have lidt meest. D. 8 Jan, bleve Gaardens Bygninger omringede af Bølgerne, som mod Aften trængte ind i alle Huse og nødte Beboerne til at flygte op paa Loftet, da en bølgende Søe adskilte dem fra det høiere Land. Vandets Magt underskjar Sylstenene, indslog Væggene, opbrød Gulvene, og de vaklende Huse truede hvert Øieblik med at styrte sammen. Med stor Fare bleve Mennestene frelste næste Morgen, da Vandet stod op over Vindueskarmen. Af det ved Gaarden liggende Pakhuusbortskylledes Fedevare, Salt, Kul a., der aldeles bleve Bølgernes Rov
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J Mandags Eftermiddag (15 Jan.) slog Lynilden ned – meldes i Aalb. Avis – i en Udflyttergaard fra Voldby, 3/4 Miil fra Grenaae, og afbrændte Udhusene med derværende Kornvare. Det er mærkværdigt, at paa samme Dag og paa samme Tid af Dagen slog Lynilden for 21 Aar siden ned og brændte en Gaard som laae tæt ved Siden af den som nu antændtes af Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Samme Dags Aften Kl. 9 saaes i Aalborg en lille Jldkugle paa Himlen, som epploderede og efterlod sig en 3 Alen bred melkehvid Stribe i Form af en Bue, fra N. O. til S. V. Denne Stribe faaes og saa et heelt Qvarteerstid her i Aarhuus. Paa samme Tid skinnede Nordlysene i N. J Randers er i Torsdags valgt til Borgerrepræsentanter: dHr. Kjøbmand N. C. Jacobsen, Møller, Grønmaldt og Kjøbmand Philip Ree. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J "Jyllandsposten No. 2 har jeg, tilligemed Hr. Religionslærer Syskind i Randers, havt den Ære, at blive udskjeldt i Forening med en anden isralitisk Ordgyder, Hr. Professor David, af en vis Hr. 6, der allerede har befolket Jyllandsposten med flere smukke Artikler, hvori han søger at vække Tendentser fra en svunden Tid, som det virkeligt er mærkeligt at see, endnu kan have, om endog isolerede, Talsmænd hos os, og det i et Blad, der dog ellers saa gjerne vil give sig Mine af at være en af Liberalitetens Forkjæmpere. Er det ved Optagelsen af saadanne Artikler Jyllandsposten vil søge at fremme Tidens frie Udvikling, da maa dens Begreber og Frihed vist høre til de meget slet luttrede; thi at en Redacteur af et Blad, der har de offentlige Jnteressers Fremme til Formaal, giver alle, selv de meest forskjellige, Folkeanskuelser Leilighed til at udtale og udkjæmpe sig, er udentvivl saare rigtigt og agtværdigt, men enhver Redacteur bør vel ikke mindre besidde Skjønsomhed, Tact og god Villie til, at skjelne imellem hvad der er Folkets Anskuelser og hvad der er Pøbelens, i hvilken "Kjole denne endog viser sig. Det kan ingenlunde være Jøden ukjært, at see Sagen om hans Borgerværd overgiven til en fri Discussion, det maa tvertimod være ham meget kjært, ja endog magtpaaliggende, at alle Anskuelser herom faae Leilighed til at yttre sig og at først en Beslutning tages, naar disse i Majoriteten have forenet sig til et for ham gunstigt Resultat; jeg tør ogsaa være fuldkommen overbeviist om, at hvad jeg her har tilladt mig at udtale, er enhver Jødes Ønske; men ligesaa fast tør jeg holde mig overbeviist om, at Enhver, Christen som Jøde, med Indignation seer en Sag, af saa megen Vigtighed for hele Samfundet, fra den rolige og agtværdige Discussion given til Priis for usle Dognskriblere, som misbruge selve Gjenstanden til Tilfredsstillelse af egne uværdige Lidenskaber. Hvad Hr. 6 angaaer, da har jeg aldeles Intet at indvende imod Alt hvad han fremsætter og og imod mig, og vil endog herved tilstaae ham en uindskrænket Ret til at belægge mig med ethvert nok saa pøbelagtigt Prædicat, naar det kun skeer under hans velbekjendte Mærke og i Jyllandsposten eller andre Blade, hvis Redacteurer lade sig byde saadanne Artikler. Kun Et maa jeg herved have Hr. 6 opfordret til, nemlig til offentlig at oplyse og godtgjøre, naar og hvor den Aalborgske Presse, siden den, som han udtrykker sig, er kommen i Jøders Hænder), er bleven brugt til at skamskænde flere end een agtet Geistlig, da jeg, hvis intet tilfredsstillende Svar gives, agter, saavel paa egne som paa den Afdødes Vegne, hvis Ære han har vovet at krænke, at drage ham til Ansvar for hans frække Beskyldning. Aalborg, den 16de Januar 1839. Bernhard Ree. *) Stiftstidenden, som det eneste periodiske Skrift, der hidtil udgaaer fra den aalborgske Presse, har i det sidste Tidsrum været redigeret af min afdøde Onele, Bogtrykker N. Ph. Ree, Pastor Fogt, Ma for, Ridder Søderberg, og mig. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Opfordring til Hr. Provst L. i Ø. T. Den almeenagtede Præst, Hr. S. S. Blicher, har i Randers Avis kundgjort: 1) At en Provst (Talen er om D. H.) har Magt til at sidde Kongens befalinger overhørig, og faae en Præst (Hr. Blicher, straffet fordi han opfyldte dem. 2) At De har tiet der, hvor De burde have talet. 3) At De har villet andrage paa Seqvestration af Hr. Blichers Embedsindkomster, fordi han havde forsømt at afhielpe et Brøstfæld der var anslaaet til 8 Skilling, og det uagtet Deres egen Præstegaard er saa forfalden, at Jngen kunde være tjent med at modtage den med 1000 Dalers Tilskud. Disse Poster ere, efter den almindelige Mening, især i Forbindelse med hvad Hr. Blicher tilforn, ogsaa i Randers Amtstidende, har fremfort mod D. H., saa graverende, at det for Dem vilde være saare gavnligt og ønskeligt, om De kunde fralægge Dem samme, hvortil De herved offentlig opfordres. En Præst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Bekjendtgjørelser. I Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag bliver der, den 28de dennes, Bal i Selskabet "Polyhymnia, hvortil Fremmede kunne erholde Adgangsbillet hos een af Undertegnede, a 1 Rbd. pro persona. Begyndelsen skeer Kl. 1. Aarhuus, den 19de Januar 1839. H. Meulengracht jun. H. Röe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
At Aabnings-Registrerings- og Vurderings=Forretning efter her i Byen afdøde Madame Erikke Pauline Seidelin fød Laccoppidan, Enke efter forhen afdøde Cand. juris F. Seidelin, bliver afholdt Torsdagen den 7de Februar næstkommende, Kl. 10 Formiddag, og at der ved samme Møde vil blive taget Beslutning i Henseende til Realisation af Boets Eiendele m.v., kundgjøres herved overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 13de Januar 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Tirsdagen den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 10 1/2 bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertz, som Befuldmægtiget for vedkommende Eier, afholdt Auction, og om nogenlunde antageligt Bud erholdes absolut bortsolgt Stedet No. 69 paa Middelgade, efter Conditioner, der blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet, og forinden ere til Eftersyn hos Reqvirenten. - Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 8de Januar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Efter Eierens Begjæring bliver Torsdagen den 24de denne Maaned, Formiddag Kl. 11, afholdt Auction i det under Rantzausgave beliggende saakaldte Enemærke over Træer paa Roden, bestaaende af Bog og Ask. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herreds Contoir, den 16de Jan. 1839. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J Følge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver det Enkemadame Norup tilhørende Sted i Hvirring Bye, Nim Herred, med tilliggende indhegnet Tofte, af Hartkorn 1 Skp. 22 Alb., og en Parcel nordvest for Byen, af Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 11 3/5 Alb., med Tilliggende, stillet til 3de Auctioner som afholdes: Mandagen den 11te Februar, ) førstkommende, Mandagen den 25de Februar, og ) hver Gang Kl. 11 Mandagen den 11te Marts, Formiddag. De tvende første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir, men den 3die paa Stedet, som sælges. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Horn i Horsens. Hvilket til Lysthavendes, og i Henhold til Plakaten af 17de April 1822 tillige til Panthavernes Efterretning, bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 5te Januar 1819. Bernth. Eier tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Proprietair P. M. Schmidt til Østergaard, bliver Hovedgaarden Ostergaard med Tilliggende, i NørreHerred, Randers Amt, stillet til Bortsalg ved een Auction, som afholdes paa Grenaae Raadstue Torsdagen den 14de Februar d. A. Kl. 10 Formiddag. Eiendommen bestaaer af: 1) Hovedgaarden Ostergaard med tilliggende Jorder af Hartkorn Hovedgaardstaxt 23 Tdr. 1 Skpr. 2 Fkr. Alb. 2) Ostergaards Skove af Hartkorn Skovskyld 4 Td. 3 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. 3) Bøndergods, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 27/5 Alb. Hovedgaardens Bygninger ere af god Beskaffenhed, vel vedligeholdte, og afgive en smuk og beqvem Boelig. Jorderne til Hovedgaarden udgjøre omtrent 230 Tønder, Land, der ere i god Drift. – Den aarlige Udsæd er 50 Tdr. Rug, 16 Tønder Byg, 20 Tønder Havre og 60 Tønder Kartofler, 150 Læs Høe kan avles aarlig. Ved Gaarden kan holdes en Besætning af 9 Stude og Køer og 10 Heste. Skovenes Areal udgjør omtrent 300 Tdr. Land, bevoxet med Bog, Elle, Eeg og Birk. Tørveskjerhaves til Gaarden. Bøndergodset indbringer aarlig i Landgilde og Huus afgift: 105 Rbd. 1 Mk., 10 Tdr. 2 Skpr. Rug, 2 Tdr. Byg og 1 Tde. Havre, samt endeel Arbeidsdage af Huusmænd. De i Gaarden værende Kakkelovne og en Curasseer hoppe følge med Eiendommen. Af Kjøbesummen maa strax efter Hammerslaget erlægges contant 24000 Rbd. rede Sølv med Renter fra 11te Decbr. 1838, og der forbeholdes 4 Timer efter Hammerslaget til Approbation eller Forkastelse af det skeete høieste Bud. Det bemærkes, at Dagen efter Auctionen over den faste Eiendom vil blive afholdt Auction paa Ostergaard over Løsøre og navnligen over Gaardens Besætning, 9, Stude og Køer samt 9 Heste. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, d. 12te Januar 1839. Aagaard. Auction
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Hovedgaarden Meilgaard med Afbyggergaarden Birkelund førstk. Torsdag d. 31te Januar 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Ifølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælden. og den synkende Fond bliver Torsdagen den 31te Januar 1839, om Formiddagen Kl. 11, afholdt Auction paa Hovedgaarden Meilgaard, til Bortsalg af bemeldte Hovedgaard med Afbyggergaarden Birkelund og øvrige Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Randers Amt, og bestaaer af: 1) Meilgaard Hovedgaard med fri Hovegaardstaxt, 45 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Jordskyld, og det ved Hovedgaarden beliggende Teglværk og Pottefabrik. 2) Afbyggergaarden Birkelund med 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Fk. 1 1/4 Alb. fri og 2 Tdr. 7 Skpr. 3/4 Alb. ufri Jordskyld, 3) De Eiendommene tilliggende Skove med 11 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb. fri Skovskyld. 4) Bøndergods med 1 Tde. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb. fri og 275 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/2/5 Alb. ufri Jordskyld, samt 8 Tdr. 4 Skpr. Mølleskyld. 5) Glesborg Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende, matriculeret for 19 Tdr. 2 Skpr., med tiendeydende Hartkorn 172 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. 6) Glesborg Sogns Kirke- Korn- og Qvægtiende, matriculeret for 19 Tdr. 2 Skpr., med tiendeydende Hat, korn 172 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. 7) Orum Sogns Konge-Korntiende, forsaavidt den oppebæres af 156 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn, matriculeret for 21 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. 8) Orum Sogns Kirke= Korn- og Qvægtiende, matriculeret for 24 Tdr. 3 Skpr., forsaavidt den oppebæres af 162 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn. J Kjøbet følger endeel Besætning og Inventarium. Hovedgaarden drives ved Hoverie, og foruden dette haves omtrent 1400 Huusmændsarbeidsdage.