Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-17
China. De engelske Blade meddele fuldstændige Details om Tildragelserne ved Canton: Under Vaabentilstanden havde Chineserne oprettet Yderværker, bevæbnet Batterier og samlet Tropper. Den 20de Mai udstædte Gouverneuren i Canton en Proclamation for at berolige de fremmede Handlende; men om Aftenen den 2de begyndte Chineserne et Angreb med en almindelig Kanonade mod Skibene og Flaaderne; dog det engelske Dampskib Nemesis", bragte snart de engelske Skibe ud af Faren og aabnede en frygtelig Jld. Næste Morgen blev det nylig oprettede chinesiske Fort Schaming stormet. Jmidlertid begyndte de chinesiske Junker et Angreb paa Remesis, som forfulgte dem, og inden 8de Timer vare 40 af dem sprængte i Luften. Dampskibets Baadervendte tilbage, bedækket med Flage og Vimpler, medens Matroserne vare beklædte med Mandarinhuer, Haartopeer o. s. v. Dronningens Geburtsdag den 28de blev Angrebet paa Canton besluttet, og Dampskibene bragte Tropperne til deres forskjellige Stationer. Fra Yderværkerne i Canton aabnedes en heftig Jld, men inden 1/2 Time vare de østlige og vestlige Forter i Engelændernes Besiddelse, ved deres Fod ligger Staden. Da de engelske Tropper havde gjort Landgang, sprang et Corps tartaviske Tropper i Vandet, for at bemægtige sig Dampskibet Remesis", og derved fortjene den Priis af 1000 Dollars, der er udsat for hver Mast; men Følgerne af denne ukloge Tapperhed var at de næsten alle satte Livet til Den tartariske Leir foran Staden blev imidlertid stormet og ødelagt, flere Magazinet sprængte i Luften, og store Bygninger ødelagt. General Burrell ville nu have stormet Staden, da der viste sig et Parlamentairslag; men man ville ikke underhandle med Andre end befalingshaveren for den chinesiske Armee. Den 22de ville man igien begynde Angrebet, da Captain Elliot ankom, og tilkjendegav, at Canton var ranconeret for 6 Millioner Dollars, Tabet af Mennesker paa engelsk Side var 150 Mand, men Chineserne mistede 3000. Blandt de faldne Britter er Major Becher, der døde af Udmattelse og Sir Flomming Senhouse der døde af Ærgvelse over Captain Elliots Forhold, thi det er ubegribeligt, hvorfor hans ikke afvæbnede den chinesiske Armee, da han havde den i sin Magt; heldigviis har den ny Overbefalingshaver forden chinesiske Expedition Sir H. Pottinger bestemte Jnstruxioner, og disse lyde efter de engelske ministerielle Blade saaledes: "Chineserne betale 15 Millioner Dollars i Krigsomkostninger og Godtgjørelse, alle Landets Havne aabnes for Handelen, der aftrædes Land til Oprettelse af et brittisk Factorie i hver Havn, en engelsk Resident tager Opholdsted i Peking, og Hong=Kong forbliver brittisk Eiendom." Den Vaabentilstand eller Overeenskomst, der blev afsluttet mellem den chinesiske Gouverneur i Canton og Engelænderne, lyder paa, at de tre keiserlige Commissairer og alle Tropper med Undtagelse af Provindsen Canton selv, skulle forlade Staden inden 6 Dage og bortfjerne sig i 60 Miles Distance, 6 Millioner Dollars udbetales inden 7 Dage, skeer det ikke bliver Summen 7 Mill., ubetales den ikke i 11 Dage, saa bliver det 8 Millioner, og skeer det ikke i 21, Dage, bliver Summen forøget til 9 Millioner. Naar det Hele er betald, saa drage samtlige en griske Stridskræfter sig tilbage uden for BocaTigris; Vangkong og samtlige Fæstningsværker ovenfor Floden tilbagegives Chineserne, men maae ikke igjen armeres, førend alle Anliggender mellem begge Nationer ere berigtigede, disse ere de vigtigste Betingelser, som nok vanskelig blive ratisterrede af den chinesiske Regjering, men de 6 Nillioner Dollars have dog Engelænderne er boldt. Der bemærkes slutteligen, at Staden, Aney, hvorhen den engelske Flaade er seiler, ligger ved Provindsen Foliens Kyst, halvves mel som Canton og Nankin. Den beskrives som en blomstrende Stad, og Engelænderne haabe ved at angelde denne, at bevæge Provindsen til Opstand, mod Keiseren, og derved at adskille det nordlige fra fra det Sydlige. Hvanien. Beretninger fra Sebastian mel be, at Ravarra er udbrudt en Jnsurrection. Grueral O'Donnel, har i Spidsen for 2 Batailloner bemægtiget sig Citadellet i Pampeluna; men General Ribefra holdt sig endnu i Staden, med 3000 Md. tilligemed Nationalgarden. Det beed, at de mod O'Donnell skikkede Tropper, skulle have taget hans Partie. Opstanden skeer i staveur af Er=Regentinden. J San Sebastian, herskede en meget oprørt Stemning, og man troer at denne Jnsurrection er combineret med en almindelig Bevægelse. Det heed paa Børsen i ris, at Regjeringen havde faaet Efterretning om, at en Jnsurrection var udbrudt i hele Anpakusien, og at flere Regimenter vare med General Narvar bleven bevægede til Deeltagelse. Ved Postens Afgang fra Pampaluna den 5te October sloges man i Gaderne, General Ortigosa havde sluttet sig til O'Dynnells Partie, en Deel af Besætningen i Estella havde ogsaa erklæret sig for ham; ogsaa Barcelona befrygtede man en christinisk Bevægelse. General O'Donnel havde foreløbig i nogen Tid opholdt sig incognito i Paris, og har havt hyppige Conferentser med Dronning Christine; i Paris heed det, at Erregentinden, Christine havde, den 3de Octbr. havt Audients hos Kong Ludvig Philip, der skal have fraraadet hende, efter Ønske, strax, at ile til Pampalna.