JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-07-01
At da det allerunderdanigst er bleven H. Majestæt forredraget, at de her i Europa boende Creditorer, som have Pante Forskrivelser fra Hs. Majestæts Undersaatter paa de Danske Øer i Vestindien, ere udsatte for den Fare, naar de, for at indtale deres Krav ved Rettergang eller i andre Tilfælde, hvor Originalens Forviisning af et saadant Pante=Brev kunde efter Loven paafordres, skulde være forbundne til at oversende dem til Vestindien, at samme underveie kunde forulykkes; men Debitorernes Velfærd derimod paa den anden Sade vilde settes alt for meget blot for troles eller mislig Omganaf dem, der have saadanne Obligationer i Hænde, naar dise, uden Jndskrænkelse, blev givet Ret til at fordre Betaling efter Gienparter af bemeldte Forskrivelser, efterdi det da kunde giøres ulovligt Brug af Originalerne ved Overdrag, gelse til tredie Mand; Saa har Hs. Majestæt, til Credi Væsenets Opretholdelse og Lettelse, samt til Fordeel og Betryggelse saavel for Panthaveren, som Debitorerne, allernaadigst funden for got at bestemme følgende Forholds=Regler, som skulle iagttages ved fornævnte Documenters Over sendelse til Vestindien, saavelsom de Tilfælde, i hvilke Gienparter maae træde i de originale Pante Obligationers Sted, og hvorledes de bør være beskafne for at antages som gyldige. Naar saadanne Pante Breve sendes til Vestindien, sto samme, med alle derpaa befindende Paategninger, afskrive af Notario publico paa det Sted, hvorfra de blive skikkede og bemeldte Notarius bekræfte Afskrivtens Overeensstemmelse med Originalen, samt bevidne, at derpaa en befindes flere Paaskrivter, end dem, som paa Genparten ere anførte Original Pante=Brevet skal overleveres til Skipperen(hvori Reglementet af 1ste November 1781 ikke skal var hinderlig) i Overværelse af Notario, (og naar det skeer paa et fremmet Sted, hvor der er Dansk Consul, da tillige mænd, hvilke samtlige paa den notariale Gienpart skulle at Nærværelse af denne ) tilligemed de til Skibet hørende Stutestere det originale Documents Jmodtagelse af Skipperen, saavel som og at alle dets Paaskrivter rigtig findes anførste den bekræftede Gienpart, som bliver tilbage. Saa skal og Skipperen erdeligen forpligte sig til, ved sin lykkelige Ankomst til det bestemte Sted, rigtig at levere Originalen til den Person, samme er addresseret, hvilken udtrykkeligen skal benævnes ; ligesom ogsaa Modtagelsen af denne skal skee i Notarii Overværelse der paa Stedet. Naar et saadant Document ikke sendes umiddelbar til den danske vestindiske Øer, men først afgaaer til en fremmet Magts Colonie, for derfra videre at befordres, da skulle de i 2den s. foreskrevne Regler saavel ved Jmodtagelsen, som Afsendelsen ligeledes nøie iagtages.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Jfald Originalen, formedelst ulykkelige Hendelser, enten imellen Europa og Vestindien, eller ved Oversendelse fra en af Derne til den anden, maatte forkomme, eller formodes at være tabt, da bør Skipperen, om han er i Live, eller i Mangel deraf, Styrmændene og Mandskabet, om de leve, paa det første Sted, hvor de komme i Land, for den der værende Øvrighed, Ret eller Notario, erdeligen forklare de omstændigheder, formedelst hvilke Documentet var bleven forkommet. Saasnart en Creditor har erholdet en saadan Efterretning: eller og der haves vis Formodning om, at Skibet, med hvilket Pante=Forskrivelsen havde været sendt, aldeles var forulykket, tilligemed Mandskabet, saa at han, af denne Aarsag, et kunde tilveiebringe den i 4 s. benævnte Forklaring af Skibsfolkene, skal han i begge Tilfælde andrage Sagens Sammenhæng for Hs. Majestæt igiennem Allerhøistsammes Danske Cancellie, hvorfra han da, efter Ansøgnig, kan vente Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling til, sub pæn præclusi & perpetui silentii, at indkalde den eller dem, som maatte have den originale Obligation i Hænde, til at anhøre samme ved Dom mortificeret. Denne Indkaldelse bør skee ved Stævnemaal fra det Steds Ret, hvorunder Pantet er beliggende, hvilket skal, med Aars og Dags Varsel, udstædes og læses for alle Over= og Under=Retter paa de Danske Vestindiske Øer, saavelsom for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, og derefter 3 Gange bekiendtgiøres med lige Varsel i de Berlingske og Addresse=Contoirets Tidender, samt den Altonaiske Mercur og St. Croix Gajette.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Fornævnte Jndkaldelser og Bekiendtgjørelser skulle, tillihemmed de om Pante=Brevets Forkommelse tilveiebragte Beviisligheder, fremlegges i den Ret, hvor MortificationsDemmen afsiges, og indføres i den derom udstædende Act, det Forskrivningens Jndhold ogsaa bør inddrages ; Og skal vare Dommerens Pligt, nøye at paasee disse befalede For for Julii Maamaliteters Opfyldelse, førend det originale Document bliver kiendt at være dødt og magtesløst. Naar da, efter denne foreskrevne Omgangsmaade, Mortifications=Dom er falden, træder den med de ovenanførte Paategninger og Beviisligheder forsynede Gienpart i Originalens Sted, og ansees ligesaa gyldig som denne; Dog maae den ey transporteres til nogen tredie Mand, førend den er bleven tinglæst og paategnet af den Ret, hvorunder Pantet hører, paa det at det er skal være mueligt at begaae Svig ved Overdragelsen af et saadant Document, hvoraf Criditor kunde have meere end een Gienpart, der var indrettet efter denne Anordnings Forskrivt. Endelig vil Hs. Majestæt, til ydermere Betryggelse for Panthaverne, allernaadigst tillade dem at nedlægge deslige Documenter til Bevaring paa Fortet Christianswærn, hvorden Kongelige Kasse staaer, dog under deres egen Laas og Lukke, i et Skriin eller andet beqvemt Gjemme, hvor de skal nyde den samme Sikkerhed, som de Hs. Majestæt selv tilhørende Obligationer og Penge. Under Dato Christiansborg Slot den 9de Januarii 1783. er udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs. Majestæt har erfaret, at Kirke=Eiere, som ere berettigede til at øve Jus vocandi, ofte udstede Kaldsbreve paa PræsteEmbeder, førend disse ere blevne ledige, med de Vilkaar, at samme ikke tiltrædes, førend den Præst, som da forestaaer Kaldet, enten ved Døden, eller paa anden Maade, afgaaes derfra; Saa har Hs. Majestæt, ligesom deslige Exspectancers Confirmation ved Reskriptet af 2den Februarii 1692 aldeles er forbuden, allernaadigst fundet for got, til Vedkommendes allerunderdanigste Efterretning, herved at igientage og fornye bemeldte Rescript, saa at intet Kaldsbrev herefter kan ventes af Hs. Majestæt confirmeret, førend Embedet paa lovlig Maade er bleven ledigt. Under Dato Christiansborg Slot den 16de Januarii 1789. er udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At da der ere indkomne adskillige Klager over, at Fæste=Bønder, i Hs. Majestæts Rige Danmark udtrænges fra de dem paa Livstid tilfæstede Gaardes Brug og Besiddelse, paa den Maade, at naar saadanne Gaarde ved Salg blive overdragne til nye Eiere, disse da anvende Danske Lovs 3die Bogs 13de Cap. 3die Art., som Hjemmel til at udsige Fæsteren, og, paa Grund deraf, tvinge ham til at fravige Gaarden, under det Paaskud, at de selv trænge dertil; Saa har Hs. Majestæt anseet det fornødent, at sætte Grændser for deslige Misbruge.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Ligesom det derfor ved Forordningen af 18 October 1780 er bleven befalet, at det, som Norske Lovs 3die Bogs 13de Cap 1ste Art. fastsætter, i Henseende til en huusvild JordrotsRet til at udsige en Leilænding, og selv tiltræde den ham byrlede Gaard, allene skal være forstaaet om den Jorddrot, der Ga har udstedt Byrel=Brevet; Saa, da Fæstere ikke have mindre Ret til deres Gaardes Besiddelse, end Byrelmænd, og da den Danske Lovs 3die Bogs 13de Cap. 3die Art. er aldeles overeensstemmende med Norske Lovs Forskrivt i det foranførte Tilfælde, tilsige baade Retfærdighed og Billighed, at hiin ikke heller bør kunde gives anden Fortolkning, end denne ; Thi byder Hs. Majestæt herved allernaadigst, at Danske Lovs 3die Bogs 13de Cap. 3die Art. ikke skal forstaaes at have Hensigt til andre Jorddrotter, end dem, der selv have overdraget Gaarden til Fasteren; saa at denne, saavelsom hans Enke, uagtet Forandringer af nye Eiere maatte indtræffe, kraftigen skal betrygges og handthæves i den lovlige Besiddelses=Ret, som Danske Lovs 3die Bogs 13 Cap. 1ste og 4de Art. hiemle dem.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Fra det Kongelige danske Cancellie er den 23de Januari. 1789 udkommet en Placat af følgende Jndhold: Da manhar fundet fornødent, herefter at forandre den Maade, paa hvilken Testamenters og deslige Documenters Confirmation hidindtil er bleven udfærdiget, saa at Vedkommende erholde de confirmerede Documenter tilbage in Originalt; Saa bliver herved, til alles Efterretning, bekiendtgjort, at enhver, som til Cancelliet maatte indsende Testamenter, Egtepagter, Mageskifter, eller andre saadanne Documenter i for derpaa at føre Kongelig allernaadigst Confirmation, herefter deraf tillige skal lade følge rigtige og af Vedkommende underskrevne Gienparter paa ustemplet Papiir, paa det at samme med Ansøgningerne kunne forblive til Bevaring og Oplysning i paakommende Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Under Dato Christiansborg Slot den 13de Februarii 1789 er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres : Atda det ved forrige Aaringers Erfaring er befundet, at af den i Forordningen om Landslutterie=Væsenet i Hs. Majestæts Rige Danmark af 27de Mai 1785 dens 58. 1 Post, til Præmiers Uddeeling, for de bedste Hingste, bestemte Markeder, er Odense Marked i Martii Maaned, formedelst den ofte indtreffende strenge Vinter paa denne Aarets Tid samt Holstebroe og Randers Markeder, formedelst Fraliggenheden og den deraf flydende Mangel af Concurrence, en ganske beqvemme til Øiemedets Opfyldelse; saa vil Hs. Majestæt allernaadigst have anordnet og fastsat, at, for i Aar og for Fremtiden, skal den i Landstutterie=Forordningen for Fyrens Stift bestemte Præmier Uddeeling ved Odense Marked den 8 Martii, forandres til samme Byes Marked i Julii Maaned, og de tvende Markeder for Jylland derhen forandres, at de, ved Forordningen, udsatte Præmier for Aarhuus og Riber Stifter, afvexlende hvert 4de Aar, uddeles ved følgende 4 Markeder, memlig : ved Hørsens St. Hans Marked den 21 Junii, ved Wiborg i Snapstings Terminen, ved Riber Marked i Julii Maaned, og ved Randers Marked, i Midfaste, saaledes, at i Aar begyndes ved Horsens Marked, i Junii Maaned at uddele Præmierne, som for de 2de bedste Hingste, efter Landslutterie=Anordningens 55. 1 Art., ere bestemte for Aarhuus og Riber Stifter, og saa framdeles i følgende Aar, ved de øvrige 3 benævnte Markeder, efter den Orden, i hvilken de her findes anførte ; hvorhos de for Aalborg og Wiborg Stifter udsatte Præmier, som forhen bleve uddeelte ved Holstebroe Marked, skal herefter, afvexlende hvert andet Aar, uddeles ved Leerups Marked den 1ste Septbr., og ved Stive Marked den 13 Junii, men i øvrigt skal det forblive ved det, som i foranføre Landstutterie=Forordning og Placaterne om Bøndernes Heste=Avl af 6te December 1780 og 19 Septbr. 1781 er anordnet.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Fra det Kongelige Rentekammer er den 13de Februarii 1789 udkommet en Placat af følgende Jndhold: Han Kongelige Majestæts til Danmark og Norge a. Deputere,
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Under Dato Christiansborg den 20de Februarii 1789 er udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At da den ler Hs. Majestæts Villie, at Straf=Lovenes Retfærdighed skal vare ledsaget med saa megen Lemfældighed, som den offentlige Sikkerhed tillader; Saa har Hs. Majestæt allernaadige fundet for godt, fornemmelig i Henseende til Tyverier, som, af mange Aarsager, ere de iblandt Almuen meest i Svang gaa vende Forbrydelser, at bestemme et saa billigt og passende Forhold imellem Misgierningens forskellige Grader og sammes Straffe, at disse sidste baade kunne virke til Forbedring, hvor denne var at formode, og tillige fuldbyrdes, uden at nogen Øenaadning skal finde Sted, eller de Skyldige derom gives Haab.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
J Overeensstemmelse med disse Grundsætninger vil Hs. Majestæt herved allernaadigst have anordnet og fastsat føl hende : Alt simpelt Tyverie skal herefter første Gang straffes med Kugthuus=Arbeyde fra 2 Maaneder, indtil 2 Aar; i hvil sin Henseende Forbrydernes Alder, Opdragelse, foregaa de Levnet, iværende Forfatning, Gierningens Andledhug, det Stiaalnes Værdie, især med Hensigt til den Forrettedes Vilkaar, og endelig om Forbryderen under samme Paa findes at have gjort sig skyldig i flere Tyverier, eller han haver bestiaalet den, hos hvilken han tiener, ere de Omstænhabeder, der fornemmelig bør komme i Betragtning, til at temme den fornævnte Strafs Grad. befindes nogen, som er dømt for simpelt Tyverie, an i Gang i samme Forbrydelse, da straffes han (efter de 11ste nævnte Omstændigheder) med Rasphuus eller Fæstning: Arbeyde fra 3 til 5 Aar, og, om det er Qvindesperson, med Tugthuus=Arbeyde i ligesaa lang Tiid. Tredie Gang straffes de Skyldige med Fæstnings= eller Tugthuus=Arbeyde paa Livstid. Stiæler nogen Heste, eller stort Qvæg paa Marken, giør Jndbrud, bestiæler skibbrudne Folk, eller begaaer andre saadanne grove Tyverier, for hvilke Hs. Majestæts forrige Love, og Anordninger fastsætte høyeste Tyvsstraf, da skal den Skyldige straffes med at stryges til Kagen og arbeyde i Fæstningen, eller Tugthuset, sin Livstid. Skulde nogen, som er bleven dømt efter 3die eller 4de S., befindes at stiele paa nye, da bør han kagstrygges, samt brændemærkes paa Panden, og igien indsættes, for Livstid, til Arbeide, under stræng Bevogtning. Børn, som ere over 10 og under 15 Aar, straffes første Gang for Tyverie, med Riis, ved Slutteren, under Fogedens Opsigt; men skeer det oftere, da med Tughuus=Arbeide, fra 2 Maaneder til 2 Aar, efter de i denne Anordnings 1ste 5. fastsatte Regler. Tyvs=Medvidere og Hælere, som ei have været med i Gierningen selv, skulle første Gang dømmes til vilkaarlig Tugthuus=Straf, fra 1 Maaned til 1 Aar; hvilken Straf skal fordobles, naar Forseelsen igientages anden Gang; men skeer det oftere, straffes Forbryderen med at hensættes til Fæstnings eller Tugthuus=Arbeide, for Livstid. Endelig skulle de Skyldige tilpligtes at erstatte den Forurettede Værdien af det stiaalne, for saavidt som han ei har faaet det tilbage i uskadt Stand; hvorimod den i Loven bestemte Tvigield og Boeslods Forbrydelse ei skal have Sted.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
J øvrigt er det Hs. Majestæts alvorlige Villie, at de i den ne Forordning saaledes fastsatte Straffe skal fuldbyrdes efter de fældende Domme, uden at deri kan ventes nogen Eftergivelse eller Benaadning.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Under Dato Christiansborg Slot den 6te Martii 1789 er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs. Majestæt, i at søge den Fare afværget, som, formedelst løse Hunde, i Allerhøistsammes Kongelige Residensstad Kiøbenhavn og sammes Forstæder kunde være at befrygte, tillige ville have saadanne Hundes offentlige Jhielslagning paa Gaderne indskrænket til saadanne Tider af Aaret, som den offentlige Sikkerhed nødvendig fordrer dette, i sig selv ubehagelige Middels Anvendelse; Saa har Hs. Majestæt, i denne Hensigt, allernaadigst fundet for got at anordne følgende: Det skal fremdeles være forbudet, saavel i Kiøbenhavn, som Forstæderne, at lade Hunde gaae løse paa Gaderne. Befindes nogen herimod at forsee sig, da skal Hs. Majestæts Politiemester dømme den Skyldige, efter hans Bil kaar og Sagens Omstændigheder, til at betale fra 1 til 5 Rdlr. i Bøder, til lige Deeling imellem Angiveren og PolitieKassen.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Fra St. Hans Dag til Augusti Maaneds Udgang, dø Galskab iblant Hunde, formedelst Sommerens Heede, meest kunde være at befrygte, skulle de, som overtræde Hs. Majestæts Befaling, straffes med dobbelte Bøder. Skulde denne Sygdom yttre sig paa andre Tider af Aaret, skal saadant af Politiemesteren bekiendtgjøres til Advarsel, og den i 3die 5. fastsatte Straf da have Sted.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den hidindtil befalede Ihielslagning af Hunde skal herefter være indskrænket til saadanne Tider, som i foregaaende 3die og 4de 5. ere bestemte, da Natmesterens Folk flittig skulle eftersøge løse Hunde paa Gaderne og nedslaae dem, uden Hensigt til sammes Eiere, dog undtages herfrade, som enten bæres, eller føres i Strikke.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Naar Politiemesteren, formedelst særdeles Omstændigheder som hvilken han fra Hs. Majestæts Danske Cancellie skal blive underrettet ) meddeeler enkelte Personer et vist Tegn, til at bindes om Halsen af de Hunde, som de ønske at holde løse, da skal dette dog ikkun gielde, naar de følge med deres Herrer paa Gaden, og i øvrigt allene fra Augusti Maaned til St. Hans Dag ; men ikke paa de i denne Placats 3die og 4de Hs. ommeldte Tider, da den offentlige Sikkerhed ingen Undtagelse taaler. Paa det at enhver kan tage sig i Agt for Uleilighed, skal Politiemmesteren, førend den befalede Jhielslagning tager sin Begyndelse, betimeligen i Addresse=Contoirets Efterretninger bekiendtgiøre saadant, baade i det Danske og Franske Sprog.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 20de Martii er Studiosus Lars Buch confirmeret at være Sognepræst for Gamborg Menighed i Fyen; Præst Hr. Christian West Hertel beskikket at være Sognepræst for Ørslew og Soelberg Menigheder i Sielland; Capellan Hr. Peder Engel ligesaa at være Sognepræst i Bogense og til Anneret Schoubye.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 15de April har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Kammerherre Niels Sehestedt til at være Stiftbefalingsmand over Viborg Stift og Amtmand over Halds Amt i Jylland.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 1ste Maji er Capellan Hr. Thomas Peter Timmer, man beskikket at være Sognepræst for Lund og Flechefjord Ma nighed i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 6te Maji har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst udnævnt Kammerherre Peter Christian von Schumacher til at være Amtmand over Nyborg og Tranekier Amter, udi Hr. Geheimeraad Baron von Holstens Sted, som efter Ansøgning fra bemelte Embede i Naade er entlediget.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 22de Maji er Studiosus Johan Ludvig Mathiesen, beskikket at være Sognepræst for Norhaae Menighed i Aal. borg Stift; Studiosus Christian Heideman ligesaa til Foes næs Præstegield i Tronhiems Stift. Samme Dag er Candidatis Theologi Matthuus Gottlied Chemnitz confirmeret at være Froprædikenspræst i Sunderborg.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 29de Maji er Missionair Hr. Jørgen Sverdrup, beskikket at være Sognepræst til Augvoldsnæs Præstegield Christiansands Stift; Præst Hr. Elias Schiønning Dreyer, ligesaa til Børge Sognekald i Tronhiems Stift; Studie sus Henning Junghans ligesaa at være Præst for Lyngens Pastorat i Tronhiems Stift. Under samme Dato er Studiosus Abraham Wilhelm Storen confirmeret at være Capellan pro Persona til Nannestad Præstegield i Aggershuus Stift; Studiosus Peder Friderich Mohr beskikket af vare Sognepræst for Moerhasse og Greene Menigheder i Riber Stift. Ligeledes er Præsten Christian Claussen beskikkes. til Pastor i Bau, i Flensborg Amt, og Candidatus Thee logi Berend Andersen Ell confirmeret til Diaconus ved St. Johannes Kirke i Flensborg.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 3die Junii er Andreas Molbech Lund, anden Correspondent ved den grønlandske Handel, allernaadigst beskikke til at være Jnspecteur ved Hvalfangsteen og Handelen paa adydlige Colonier i Grønland.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 5te Junii er Studiosus Lorenz Juhl beskikket at vær residerende Capellan for Klim, Wust og Thorup Menigheds i Aalborg Stift; Byefoged Ole Hesselberg ligesaa at var Sorenskriver i Nummedahls Fogderie i Tronhiems Stift Peter Schnitler Marstrand ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Christiansund. Samme Dag er Byefogden i Sla gerup, Lorenz Arff, allernaadigst beskikket til tillige at var Consumtionsforvalter, og Just Henrich Schreber til Cosumtions=Controlleur sammesteds.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 10de Junii er Candidatus Juris Nicolai Thaarn, og Studenterne Stephan Jacob Budt og Johannes Wegneallernaadigst udnævnte til Copiister ved Rentekammeret, der førstnævnte i Landvæsens=Comptoiret, den anden i de Kiøbenhavnske og den tredie i det Fyenske RenteskriveComptoir.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 12te Junii er Licentiatus Medicinæ Claus Peterse beskikket at være Provincial=Medicus i Christiansands Stif Sam Samme Dag er Peter Flindt forundt Bevilling at være Procurator i Danmark ; Ulrich Christian Brøndlund ligesaa for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 19de Junii er Studiosus Jens Bering confirmeret at være Capellan pro Persona for Ødum Menighed i Aar, huus Stift; Capellan Hr. Ancher Borch Hansen, ligesaa at vare Sognepræst for Alleslow Menighed i Sielland; Studiosus Diderich Frisenberg ligesaa for Wridsted og Flye Mednigheder i Viborg; Capellan Hr. Salve Lihme beskikket at være Sognepræst til Hosangers Præstegield i Bergens Stift; Studiosus Hans Holst Lund confirmeret at være Capellan pro Persona til Diestads Præstegield i Christiansands Stift Studiosus Jens Bering ligesaa at være residerende Capellan for Kattrup, Tolstrup og Ørriblef Menighed i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 20de Junii er Copiist Hans Marcussen beskikket til at være Landstingsskriver ved Nørre-Jyllands Landsting.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 26de Junii er forrige Under=Tøimester Søe; Capitain Johan Henrich Lützow allernaadigst bestilt til virkelig Søe=Tøimester ; Cancellist Gottløb Grove udnævnt til Departements=Secretair ved Admiralitets og Commissariats=Collegii andet Departements=Contoir udi den afdøde Secretair Fibigers Sted. Samme Dag har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst bestilt Geheimeraad og Amtmand von Stemann i Hadersleb til Ober=Præsident i Altona. Ligeledes er den ved det 2det Aggershusiske Jnfanterie=Regiment, staaende Major Otto Henrich von Schleppegrell benaadet med Oberstlieutenants Caracter af Jnfanteriet. Den 3die Julii Søe=Artillerie=Lieutenant Jørgensen beskikket til Under Tøimester. Samme Dag er Sognepræst Hr. Dito Westergaard confirmeret at være Sognepræst for Kund der Menighed i Sielland; Capellan Hr. Ole Frederich OberHatsaa for Tolstrup og Steenum Menigheder i Aalborg, Stift.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den 10de Julii er Sognepræst Hr. Christian Friderich, Høyer beskikket at være Sognepræst ved Bremerholms Me dighed og Provst ved Søe=Etaten og Garnisonen i Kiøben Gavn ; Præst Hr. Otto Fabritius, ligesaa at være Sognepræst til Vor Frelseres Kirke paa Christianshavn; Capellan Hr. Christian Friderich Milling ligesaa at være Sognepræst til Vog Frue Kirke i Aalborg og Anneret Nørre Tranders. Under samme Dato er Capitainlieutenant Denis Christian Bagge Allernaadigst consereret det ved 4de Division Søefolk vacante, første Matros=Compagnie, samt derhos avanceret til Capisin af Søe=Etaten, og Copiisten i Eqviperings Secretariai Otte Peter Høeg, beskikket til Cancellist i Admiralitets i Commissariats Collegii andet Departements=Contoir.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Den Kongel. overordentlige Gesandt i Haag, Grev We Jarlsberg, er derfra bleven forflyttet til det Kongelige Minbrittaniske Hof, og den paa førstbemelte Sted med Gelskabets Forretninger hidindtil chargerede Kammerjunker. von Schubart igien udnævnt til overordentlig Gesandt ved Republiken af de forenede Nederlande.
Berlingske Tidende, 1789-07-01
Fra den 27de Junii til 1ste August ere her i Staden copulerte 77 Par, fødte Drenge 145, Piger 126, tilsammen 271, døde Mænd 133, Qvinder 77, Drenge 79. Piger 65, tilsammen 354; ere altsaa 83 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 21, Apoplexie 1, Brystsyge 37, Druknet 3, Durchløb 1, Falden til Døde 2, Feber 2, ForraadnelsesFeber 21, Forstoppelse 1, Galdefeber 2, Gicht 4, Hals syge 3, Hastig Død 1, Hidsig Feber 7, Jhielskudt 1, Jhielslagen 1, Jnflammation 8, Kopper 26, Krampe 4, Modersyge, Nærvesyge 2, Ormefeber 4, Skarlagensseber 3, Skiørbug 2, Slag 61, Stikflod 1, Sting 1, Svindsot 5, Tænder 10, Tærende Syge 34, Uangivne Svagheder 67, Vattersot 17.