JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Udenlandsk. Frankrig. Paa nogen Tid har uroelige Bevægelser meget taget til i Paris. Jacobinerne og deres Anhængere forsamlede sig meget talrige saavel ved Palais Rojal som andre Stæder i Byen, skieldte Regieringen og forlangte Constitutionens Jndførelse af 1793. Ved nogle Sammenrottelser kom det baade til Skienden og Slagsmaal. Man udsendte derpaa talrige Patroiller som adspredte de Uroelige. Regieringen har desaarsag den 15 April seet sig nødsaget til at gribe de eftertrykkeligste Forholdsregler og til den Ende ei allene ladet en Proclamation udgaae til Advarsel for Parises Jndvaanere, men endog ved et Bud til de 500des Raad, ladet samme forestille, at de ufortøvet maatte beskieftige sig med at forfatte en stræng Lov, hvilken til Ordens og Rolighedens Vedligeholdelse var saa nødvendig, da de uroelige Forsamlinger, som ansporede til Røven, Morden, og Nationalrepræsentationens Opløsning, bleve hverDieblik talrigere og foruroeligende. Raadet nedsadte strax en Commission af Camus, Treilhard, Mathien, Crassons og Dannou, hvilken Commission Dagen derpaa foreslog følgende Deeret: 1) Alle som ved Tale, udstrøede og opslaaede Skrifter, opfordrede, enten til Directoriummers eller det lovgivende Korpses Opløsning, myrde dets Lemmer, Kongedømmets Oprettelse, Constitutionen af 1791 og 93 eller anden Regieringsform som ikke af Constitutionen er antaget, har gjort sig skyldig i Forbrydelse imod Republikens og den personlige Sikkerhed, og skal straffes med Døden. 2 til 4) Dødsstraffen kan forvandles til Deportation, naar man opdager at de ikke forsættelig har gjort sig skyldige i ovenmeldte Forbrydelser. 5) De gode Borgere som ere tilstæde ved Sammenrottelserne, maae lade de Skyldige arrestere, og om de ere for svage, da at kaldet den bevæbnede Magt til Hielp. 6 og 7) Angaae Ordens Holdelse og hvad Straf de forskiellige Opsætsige kan vente sig. 8) Enhver som viser sig med andet udmærket Tegn, end Nationalcocarden, skal arresteres og straffes med et Aars Fængsel. Denne friske Fremgangsmaade, har sadt Factionisterne i Bestyrtelse; Directoriummet maae nu giøre det øvrige, og lægge sig paa HierteMontesquiens simple men grundige Udtryk: "Carl den Store gjorde beundringsværdige Jndretninger. Han gjorde meere, han bragte dem i Udførelse. J PierreFitte har 1000 bevæbnede Rosalister indtrængt sig og tvungen Municipalitetet til at udlevere dem deres Registratur, Laan og Skatterouller, hvilke de opbrændte, lode i Kongens Navn alle Republicanske Anordninger erklære for Nul og Jntet, samt tvang Municipalitetets Secretair, til at udraabe: Kongen og Religionen leve! Saa tvang de og Municipalitetet til, selv at omhuggeFriehedstræerne og opplante den hvide Fane paa Kirketaarnet. Den 22de April, holdes igien en stor Auction over Kirketøi, Ornater og Malerier i St. Germain en Lane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Engeland. Den Kongel. Sactieneste har ved et ulykkeligt Tilfælde mistet een af fine virksomste Officerer, Sir Sidney Smith, som ved Toulons Erobring udførte Opbrændelsen af den franske Fløde, og siden den Tid næsten uafbrudt har krydset paa de franske Kyster og giort Fienden stor Skade. Han er falden i det franske Fangenskab paa følgende Maade: Den 18de April erobrede han tæt uden for Havre en fransk Louger paa 3 Kanoner, som han besteeg, og formedelst indtrædende Vindstille ikke kunde naae den høie Søe, hvorfor han besluttede at lægge sig for Anker paa Rheden ved Havre. Om Natten skar een af de franske Matroser Ankertouget i Stykker, og Skibet drev derpaa ind i Mundingen af Seine, hvor han den 19de om Morgenen blev angreben af 6 franske Skibe, og efter en kort men meget tapper Modberge endelig maatte overgive sig. Officererne paa hans Skib Diamant, som ikke kunde komme ham til Hielp, skikkede en Baad med et Stilstandsflag paa til Havre, og lod spørge: Om deres Commandeur var saaret, og om han blev godt behandlet? Commandanten lod svare at han befandt sig ret vel, og var alt under god Eskorte paa Veien til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Det nye Laan af 7 en halv Million har gjort en anden Budget nødvendig til dette Aars Tieneste. Ministeren aabnede sin Erklæring i Underhuset den 18de April, med at beklage sig over Nødvendigheden af at paalægge endnu flere offentlige Afgifter, men, beroligende saade han derimod var det, at Landet daglig tiltog i Velstand og Rigdom, hvilket han temmelig vidtløftig søgte at bevise. Til Renternes Betaling af de 7 en halv Million Pund foreslog han en eeneste forhøiet Tare paa Viin, af 20 Pund pr. Tønde, hvilken efter hans Beregning ville indbring. 600000 Pund. General Smith yttrede sig med, at han faldt i Forundring over, at Ministeren havde gjor dette Laan 3 Procento lettere end det forrige, men har retfærdiggjorte sig ved at svare: at dersom han i Forveien havde kundet seet, at Fondene vilde stige, saa havde har kundet søgt bedre Betingelser. Man havde været nød til at rette sig efter Tiden. Nu er Viinen saa stærk belagt, som den vel kan være. En Pibe Portviin, som kun kostede 38 Pund, da Pitt blev Minister, koster nu blot i Told eller Afgivt ligesaa meget. Af det nye Laan vil Ministeren give Banken 500000 Pund i klingende Myndt for Skatkammerbreve, paa det samme igjen kan begynde sine Disconteerforretninger. Det danske Ostindiske Skib Juliane Marie er fra Ostindien ankomme til Portsmouth og har medbragt mange engelske Passagerer fra Jndien. Guadeloupe holdes nu ganske bloqve ret af engelske Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Tydskland. Fra Rhinstrømmen skrives: at ma befrygter at Vaabenstilstanden vil have Ende ved April Maaneds Udgang, og fra Wesel har det Rygte udspredsig at samme allerede den 24de April var at ansee som ophørt, og Fiendtlighederne med allerførste ville begynde. De franske Tropper skal have besadt nogle af Rbiderne, selv den, som ligger ligeover for Neumied, me 2000 Mand, hvilket ansees af Østerrigerne for det samme som at bryde Vaabenstilstanden, eftersom denne sidste Øe efter Aftale blev erklæret for neutral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Municipaliteterne i det Geldriske Arrondissement, (hvoriblant Cleve, Kanten, Meurs, Rheinberg) be faaet forseglede Paqver fra den franske Regiering, som de ikke under Livsstraf maae aabne før den 23de April Det berømte Slot, Schønsbornslyst, som hidtil be været indrettet til et fransk Hospital, er nu af Fran mændene forvandlet til en Festning. Blot igiennem Brüssel, skal fra denne Maane Begyndelse være passeret fra det Jndre Frankrig 15,00 Recruter og 10,000 Heste til Armeerne ved Rhin. Crefeldt, hvortil mange Mandater skal være kommen opvækker denne Papiirmyndt endog hos Soldaterne nu gen Misfornøielse, og skal i Neus og Dusselvori have givet Anledning til tumultuariske Optrin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Efter den Hildesheimer Tidende, skal Foruden en Korps Hanovergner og Brunsviger, 13 prinesiske, Regimenter og en Bataillon Jægere, marschere, for at besætte Demarcationslinien fra Daffeldorf til Bro men, hvoraf de første allerede den 5 Mai skal være passeret for i Hanover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Holland. Da man nu næsten her er ganske overbeviist om at det endnu vil komme til dette Aars Feldt, tog, saa bliver her, i Tilfælde, at Krigen skulle nærme sig vore Grændser, adskillige Anstalter gjorte. Der er alt foreslaaet Conventen at giøre en Deel af vor Armee modil og ved Reqvisition at have 3000 Artil sericheste, hvoraf hver betales med 175 Gülden. General Daendeels som har bestetiget Grændserne, har forlangt 5 Millioner og 110,000 Gulden, til ArmeensMobilgiørelse og Fæstningernes Jstandsættelse. Admiral Winther er reist til Paris, for der at aftale med Regieringen om Søroperationerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Jtalien. Efter Beretninger fra Mayland, har Franskmændene lidt et betydelig Nederlag ved Voltri, hvorved de har havt 500 Mand i Døde, Saarede og Fanger. Saa skal og 1200 Østerigere have besadt den Genuesiske Forstad Pictro d'Arena. Den nye franske Gesandt Fenpoul som den 5te overrakte Dogen i Genua sit Creditiv, skal paa nye have forlangt Penge af Republiken, men det er bleven afslaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Sverrig. J Stokholm er det behagelige Rygte udspredt, at en Coureer fra Petersborg skal under visse Betingelser have medbragt Vished om Freden. Men, man kan dog ikke med Tilforladelighed sige noget herom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Den russiske Legationsraad von Budberg skal have været nærværende ved det sidste Cour ved Hoffet. Man beundrer her, General en Chef i Finland, Baron Kling, spores Jver, der uden at oppebie videre Ordres, har i kort Tid samlet et Corps af 9000 Soldater ved den russiske Grændse, og derforuden 4000 Landfolk, som ligeledes frievillig har begivet sig didhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Adskilligt. Fra Ukraine har man meget krigerske Rygter ; efter samme skal 4 russiske Armeer, hver paa 36000 Mand, komme til at staae ved de tyrkiske Grændeser, og den hele russiske Styrke, med Kosakker, Kol mukker og Baschkirer, skal bestaae af 160,000 Mand. Grev Suwarow skal commandere den. Der skal og være trandvorteret 720 Kanoner til Niesteren. Et Bidrag til de franske Republicaneres Caracteristik, En fransk Gesandt ved et vist Hof, var indbuden til Spiisning af en der i Byen værende Adelsmand. Under Maaltidet meldte sig just en Coureer med Depescher. Adelsmanden viiste den Hoflighed at bede Coureren til Berds med. Under Maaltidet spurgte Besandten: Hvad Nyt ellers i Frankrig? Coureren svarede: Man jager Adelen ud af Landet. Fort de la Sønde, en gammel Ven af Dumourier, er den 16de April bragt til Crimininalfængslet i Brüssel. Efter Justitsministerens Skrivelse skal han dømmes som en grov Forbryder og Conspirant mod det franske Folks Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Fra en vis Fabrik i Tydskland, siger man, skal et Antal af 40,000 Tobaksdaaser bringes til Frankrig, hvilke skal tiene til et Tegn for Rejansterne. Efter Beskrivelse, skal paa Laaget forestilles en Vase, i hvis Profil man seer Ludvig den 16des og hans Gemalindes Portraiter, og i Blomster=Guirlanderre omkring Vasen, de i Tydskland, Jtalien og Engeland levende franske Prindser og Prindsesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Efter de nyeste Londoner Blade skal i alle Franske Havne være lagt Embargo paa de Hamborgske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Fra Gallitien haves: At et Regiment oprettes til Keiserlig Tieneste af lutter Jøder. Samme melder og, at det har sin Rigtighed med de Jtalienske Jøders Reformation, og at Rabbiner=Synodet i Florenz giennemgaaer det hele Jødiske Religionsystem, og forandrer alt som ikke passer sig paa nu værende Tider og Statsforfatninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Bekiendtgiørelser. Dahl i Aarhuus Mølle har alt fæstet sig en Møllersvend; hvilket averteres, paa det ingen skal giøre forgieves Reise hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
7500 Rdlr. Umyndiges Midler kan imod lovlig Sikkerhed og Renter blive til næstkommende Viborg, Omslags Termin udlaant fra Hovelberg Herreds Oberformynderie, hvorom man forinden behagentlig kan henvende sig til Herredsfogden, Raadmand Hvid i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
De som maatte ville have noget bortsolgt paa den i indeværende Maaned her i Aarhuus holdende Auction, ville behagentlig aflevere samme enten til Raadmand Hvild eller Politie=Betient Anders Thomsen inden 14 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Den Gaard paa Middelgade i Aarhuus Nr. 9, som var averteret til Auction førstkommende 7de Mai, er underhaanden solgt. Paa det, at ikke lere end allerede, forgieves skal mede sig om den for en Skriverdreng i disse Avisers Nr. 28, 300 og 31 indførte varante Plads hos en Forvalter og Birkedommer, tiener, at samme er allerede betagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Alle de, som kunde have nogen beviislig Fordring, hos den bortrømte Selveier Bønde Anders Nielsen af Albage, ligesom og enhver der maatte skulde noget til hans forladte Boe, bliver herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldet at møde paa Hogholms Skriverstue forinden 6 Uger fra Dato, de første at fremkomme med lovgyldige Beviser for deres Krav, og de sidste at betale deres Skyld, saa fremt de vil undgaae Sogsmaal, hvilket i Aarhuus Stifts Tidender, de Gange efter hinanden til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, da Boet som er fallit, er formaaer at bekoste anden Proclama. Hogholm, den 23de April O. Stub, Forvalter ved Baroniet Hogholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Tirsdagen den 10de Mai førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver efter de vedkommende myndige Arvingers Forlangende, foretaget og holdet offentlig Auction over afgangne Sognepræst, Hr. Jørgen Henning Sturups Efterladenskab, hos hans Svigerson, Kiøbmand Hr. Niels Kolding her i Byen, bestaaende udi endeel rare Sølvmedailler med andre Sølv- og Guldpenge af sieldne Myndtsorter, item Gulduhr, Guldsmykke, Guld daase, Etni, Naalehus, Knapper, med mere Guld, saa og endeel forarbeidet tildeels moderne Sølvtøi, item endeel smukke Meubler og Skilderier, Chinesisk Porcelain, Skabe, Skatol, Dragkiste, Speile, Borde, Stole, Sengeklæder, Liintøi, Bøger, en Chalse med andet mere; Lysthaverne ville da til bemeldte Tid paa Auctionsstedet behagelig indfinde sig. Ebeltoft, den 25de April Fellumb, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
J Følge den mig under 24de December 179, allernaadigst meddeelte Bevilling, at hensidde i Uskift=Boe, og i sin Tid at skifte med Samfrænder, agter jeg nu vil Gud, her i Glenstrup Præstegaard den 6te Junii førstkommende, Formiddagen Kl. 10, som 6 Ugers Dagen fra undertegnede Dato, at foretage SamtrændeSkifte, for at skifte og deele mellem mig og mine med min sal. afdøde Hustrue Jacobine Lagesen fælleds sammenavlede Børn. Vedkommende respective Venner og Paarørende, bliver herved ærbødigst anmodede at tage Møde til dette Skiftes Fremme og Befordring. Credi og Debitorer og alle andre Vedkommende ville ligelede. behage bemeldte Tid og Sted at iagttage det Fornødne Dette betiendtgiøres 3de Gange i Rad i Aarhuus Stift Adresse=Contoirs Tidender. Glenstrup Præstegaard, den 25de April 1796. H. C. Adolph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Hos Marchus Wolder, Eier af Chierstinenlund ved Jersen, kan faaes til Græsning i dette Sommer en 20de Stykker Stude paa hans Mark ved bemelte Chierstinenlund; og ligeledes kan faaes en 20 til 30 Traver godt Langhalm, alt sammen for en billig Priis. Chierstinenlund, den 24de April 1796. M. Wolder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Den 1ste Februarii sidst, er ved Døden afgaaet een derpaa Gaarden værende gammel Pige, Elisabeth Cathrine Giern, hendes ringe Efterladenskaber, strax taget under lovlig Behandling og ved Auction udbragt til 26 Rdlr. 5 Mk. 1 s., men da ikke bestemt vides, hvem Arvingerne ere, uden allerne af et ved Boets Aabning funden Brev dat. Withuus den 10de April 1783 sees, at den Afdøde har havt en Søsterdattenavnlig Elisabeth Host, ligesom Rygtet siger, flere S. skende Børn skulle boe og opholde sig i Kiøbenhavn saa indkaldes disse, eller andre Arvinger, om samme skulle være, herved at indfinde dem, eller ved Fuldmægtig, udi Stervboen 6 eller 12te Ugers Dagen for Dato, forretter at have beviist deres Arve=Ret, et paaagte Deres Tarv, til samme Tid indtaldes Cred- og Debitorerne, da enhver efter Loven skal nyde Re Clausholm, den 14de April 1796. E. Paulsen, som Fuldmægtig Mandagen den 6te Junii førstkommende og følgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Scheel, under Grevskabet Scheel, Randers Amt, Nørre Herred, foretage og holdet offentlig Auction, over endeel Sølv, engelSølvplet, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøy, Porcelain, Deseertspeile, Karaster og Glas Meubler af Mahognie, Speile, Sophaer, Stole og Comoder, Fløyte Taffel- og Stueuhrer, Jern og andre Sengestæder med Damaskes og Sirtzes Omhæng, KrystaLysekroner og Gemak=Lygter, Dækketøi, Linned, Madrasser og Sængeklæder, item nye moderne engelske Karether, Diabler, Phaetoner og Postvogne, Kiøre og Ridetøi, Kobberstykker og en stor Samling vel conditionerede Bøger i alle Videnskaber, samt 25 Stkr. ung og gode Kiøre og Ride-Bester, 166 Stkr. Hollænderie=Kiør, Qvier og Tyre, 116 Faar Creature, 5, Stkr. gamle og unge Siin 2 a 1 Aar, m. m. S. T. Hr. Greve og Kammerherre Scheel tilhørende; Thi vilde Lysthavende behage, bemeldte Tid og Sted om Formiddagen Kl. 10 Slet at indfinde sig, hvor Conditionerne opgives og deriblandt: At med Betalingen have Henstand i passelig Tid, efter Beløbet af det som kiøbes. Trykte Cataloger bliver at bekomme hos Hr. Kiøbmand Holbech i Kiøbenhavn og paa Posthusene i Odense, Horsens, Aarhuus, Randers, Aalborg, Wiborg. For fraværende paatager Hr. Byefoged Fellum i Ebeltolt, Hr. Procurator Høeg i Randers, Hr. ProviBrøchner i Grenaae og Hr. Forvalter Jespersen ved Scheel sig Commissioner, naar Anmodningen derom skeer portofrie. Greenaae, den 25de April 1796. Behr. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Creditorerne i forrige Sognedegn, anangne PorErslevs Stervboe udi Todberg, indkaldes herved me 12 Ugers Varsel, at anmelde og lovligen bevise der Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Todder d. 29de April 1796. L. Gregersen. Provst i Østerliisberg Herred,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-04
Paa Rosensgade No. 252, er et Værelse ledig for en Logerende. Sammesteds farves alle Couleurer paa Soketøi, Flor, Blonder, Baand, samt vaskes Flor og Silkestrømper, m. m. for billigste Priis, og loves den mueligst hastigste Befordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Kiøbenhavn. Hs. K. H. Kronprinsen, vil, efter Sigende, følge sin Gemalinde til Pyrmont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
J de 3de lødiske Synagoger i Kiøbenhavn er den 23de April begyndt med at holde Forbøn, for H. K. H. Prindsesse Lovise Augustas lykkelige Nedkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Professor Bang tilraader alle Huusverter, især smaae Værelser, hvor der ere mange Personer, at de formaae deres Huusfolk til at holde Stuevinduerne aabnede, i den mindste to Timer hver Dag, for at udrense den usund Luft. Han har i denne Tid truffen hele fattige Familier angrebet af Forraadnelsesfeber, hvis fornemste Aarsag, har været den ved mange Menneskers Samling fordærvede Luft, og Mangel af sammes Udrenselse. Han tilraader ogsaa, at man ofte i frisk Luft udlægger de brugte eller i Bing værende Sengeklæder for at fole dem og vedBankning befrie dem fra de indsamlede Dunster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Aalborg. Sildesiskeriet har i denne Tid baade i Aalborg, Ribe, og flere Stæder i Jylland været saa overordentlig overflødig, som ikke i mange Aar kan erindres, en Det Sild koster kuns 1 s. Ligeledes meldes og derfra, at Kornet falder i Prisen, og man haaber de bedste Tider, da Udsigten dertil giver god Forhaabning. Na sten hver Dag føres en anseelig Mængde Stude og Sviin igiennem Aalborg, der alle komme over Fiorder fra Vensyssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Aarhuus. Paa førstkommende Onsdag den 11te Mai, bliver holdet Ordination eller Præstevielse her i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Udpasseret: Den 6te Maji Kiøbmand Hr. Bigum, junior, fra Hobroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Den 5te Mai afseilede herfra til Kallundborg Smak skipperne. C. Soede med Stude for C. Faurschou J. Jessen med Sende for Samme, L. Hansen med Stude for C. Dinnesen. S. Michelsen med Stud, for Samme J. Thurøe med Stude for Samme. Den 6te P. Rasmussen med Sende for Bagballe og C. Faur, scon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
Sønderherred, den 2den Maji. Blandt de mange Ting, ved hvilke enhver tænkende Patriot bør opfordre den danske Bønde til Agtsomhed og Eftertanke, fortiener især at regnes: "Behandligen med Leer og Sandgravene. Disse blive som oftest efter, hvad de vare for Udskiftningen, fælleds for hele Byen; og Erfarenhed lærer, at alt hvad der er fælleds Sag, unddrages det nøiagtige Tilsyn, som privat Eiendom nyder; maaskee, fordi den gamle kiære Fordom siger os, at den ene er ligesaa berettiget som den anden, at sørge for det, hvoraf alle drage lige Fordeel; og man veed, at enhver gjerne før ger for sin private Jnteresse med Faderomhue, da det, der angaaer Hoben, ei sielden ansees med stedfaderlige Øine som en Byrde. Kommer nu hertil, at de Mand, i hvis Lod Leer og Sandgravenne falde, søge at benytte demiddet meste muligt af det, de paa nogen Maade kunde giøre i Pløielland; altsaa pløie Overskorven saa nær disse Grave, de kunde, ja som oftest et nærmere, end de burde, og, endelig, betragte vi, hvad det daglige Øiesyn viser os, den Skiødesløshed, hvormed Bønderne en Bye ligesom kappes om at grave sig dybere og dybere need i Leer og Sand, til Trods for en mange Alen bredt udoverhængende Skaanke, hvis Sammenbindelse er intet uden en falsk uunderstøttet Jordskorpe, hvis Top fra en mindre Høide truer de Underværende ligesaa fælt, som Klintens rævnede Sandtaarne norden for Aarhuus de Forbiefarende; hvad Under da, om vi at og til høre en ulykkelig Medbroder eller Søster blive et Offer for denne Hobens utilgivelige Skiødesløshed, hvad Under, om en Medborger uformærket finder sin Gravhøi i disse den gamle Siendrians Ulvegrave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
J min første Ungdom var jeg selv et sørgende Øienvidne ved en ferm Siellandsk Bondekarls voldsomme Død. Rask steeg denne Ungdoms Kiæmpe ned i en saaledes undergravet Sandhuule; hans af Uvidenhed om det Tilkommende forgfrie Hierte udbrød i munter Sang, hvis Toner forekom de Ovenstaaende, som fordum Præstindernes Røst fra de huule Hvelvinger under Afgudstemplerne; men, neppe havde han kastet en halv Snees Spadeslag af Sand op, førend med eet Lyd og Alt standsedes, og - den raske Yngling laae knuset under den sammenskudte Sandhob.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-07
J disse Dage har et lignende Uhæld berøvet den gamle Fæstebonde, Anders Kræmer i Glatved og hans aldrende Hustrue deres Alderdoms Haab, deres ældste Søn. Ved Jordbrud af en overhængende Skaan ke, fandt denne unge Karl i Byens Leergrav en ligesaa overrumplende som ubarmhiertig Morder. Deres Tienestekarl, der stod uden for, blev begravet til Beltestædet, ved Hielp blev han udrevet af Dødens Strube; men, efter al Sandsynlighed, fandt han dog ved dette Sammenskud sin Førligheds og sin Helbreds Grav. Ol hvor ønskeligt, om enhver Byes Beboere kunde blive enige i at eftersee hver Foraar deres Leer- og Sandgrave, førend det tillades nogen, at vove sig ned i disse gyselige Huuler, ja, J kiære Medborgere, skulde Eder Børns, Eders troe Tyendes Liv være Eder mindre magtpaaliggende, end saa mange ubetydelige Ting, J afhandle, og om hvilke J dog endelig kunde enes i Eders Samlinger, Betænker dog, hvor ofte J vove Eder selv ned i disse Huuler, uden at vide, om J levende kunde vende tilbage til Eders Hustruer og Børn. Men - især troer jeg her bør tales et Ord i Tide til Landets retskafne Jorddrotter og deres duelige Fuldmægtig ge, hvad de Byer angaaer, hvor de ere største Lodseiere: Tænkende Medborgere, skulde det være Eders Omsorg, Eders Tilsyn uværdigt, een Gang om Aaret at besee disse saa nødvendige, og i deres Bryst fæld saa farlige, Steder, O nei, Jædle, J menneskekierlige Føsterfædre for den mindre tænkende, men til Eders, til Statens Vel arbeiden"de Borgerklasse, J vilde vise ogsaa i dette, at en "Medborgers Liv, reddet, er Eder en dyrebar Vinding!!! Saa tænke, saa handle de Danske, som boJ Landet, hvor Kongen er Fader!!(Gravskrift over min elskte Moder.) Her giemmes det Jordiske af Margrethe Kirstine Haar fød Torm. Hendes Liv bragtes til 16 Aar mindre 2 Maaneder; Hendes Mand havde i Hende den bedste Hustrue, Hendes Børn den ømmeste Moder, og den huldeste Veninde: den Armee fandt i Hende en Talsmand, den Lidende en Trøster: taalmodig leed Hun, hvad det naadige Forsyn tilskikkede Hende; glad tænkte Huus sig stedse Døden; velsignende sin fraværende Mand og Søn, velsignende sine nærværende Børn forlod Hun Livet og roelig overgav sin Aand i sin himmelske Faders Haand. O! Hun vandt; Vi Hendes Efterladte tabte: dog Guds høie Haand den styrke og opholde os Ach, saa endtes Dine Dage Elske! Du blandt os er ikke meer. Vi med Suk, med Graad og Klage, Minde os Dit Støv, Dit kolde Leer, Ædel var Din Siel! Dit Hierte, Folte kuns for Gud, for Pligt og Dyd; Af Dit Liv, Din Død vi lærte: Sallig, hvo i Daad kuns søger Fryd! Helligt bliv da os Dit Minde, Skiønt den skumle Grav os roved Dig; Moder, Leder og Veninde, Og, hvil født, hvil født, vi signe Dig. Henrich Haar.