Københavns Adresseavis, 1772-10-14
Jblant næstberørte Steen= og Berg=Arter (foruden Metalliske Eftzer) befindes i Særdeleshed; a) Paa adskillige Stæder, mange Slags Marmorsteens Arter, og deriblant af Fiinhed og Farver ligesaa skiønne Slags, som den beste Jtalienske Marmor. b) Paa adskillige Stæder, mange Slags Vegsteen Arter, og fornemmelig den saa kaldede Serpentinsteen, som besindes af fuldkommen Liighed med de i Saxsen værende Senpentinsteen Arter, hvorpaa Staden Zæbliz haver Privilegium, at samme Steen=Art der, og ingen anden Sted i Sax sen maae bearbeydes, hvilket dog skeer udi en behørig Orden, og under Bestyrelse eller Opsyn af en Churfyrstelig J specteur. og c) Jligemaade forefindes i Sundhordlehn paa Gaarden Grovdahl og fleere Stæder, den saa kaldede Lawetzsteen, Ved hvilken Slags Steens Bearbeydning og Dannelse til allehaande Kar og Huusgeraad, Jndvaanerne udi en eneste Bye navnlig Plyrs i Schweiz forhverver aarlig 60000 Ducater, eller i Danske Penge 1 1/2 Tønde Guld, hvilket med meere kan sees udi Berg=Raad Eilenborg Abhandling, som er inddraget udi den under Dato 10 Junii a. p. af C. F. Schulzen, i Dresden nyelig udgivne trykte Efterretning om Zeblitzer, Serpentinsteen a. Og naar man paa en fornuftig og ordentlig Maade dertil giør Indretning og i Verksetter behørig Anlæg; hvorfore skulle man da ikke, ligesom i Jtalien, Saxsen og Schweitz, ogsaa udi Norge kunde udbringe lige Fordeele, af lige Natur Producter, De Uleyligheder hvorved Christiansgaves Berg=Verk i Sundhordlehn, hidtil haver været qvælet, og ligeledes haver været Aarsag til mange andre gode Norske Berg=Verkers Forstyrrelse, blive nu, ved denne forermeldte af Hans Kongelige Majestæt confirmerede Plans øyensynlig gode Indretning, og derudi til forsigtig Anvendelse fastsatte sikkre Midler gandske forebygget; og følgelig kan andre deslige Entreprisers onde Skiebne forhen nu ikke være Exempel til nogen Slags Afskrekkelse for Lysthavende at participere udi dette Verk efter benevnte Plan, Planens Hoved=Indhold er saaledes: a) Indskuddet for enhver Part, er ikkun anseet til 10 Rigsdaler, en Gang for alle at betale, P. N. Men derimod haabes, at De som dertil haver Formue antager des fleere Parter ; da Jnddeelingen til mange smaa Parter, eller i adskillige Henseender vil vise sig langt fordeelagtigere til almindelig Nytte, end om Jnddeelingen var skeet med faae store Parter. b) De første Participantere gotgiøres Deres til Verket, fra Anlæggets Begyndelse in Ao. 1759, indtil 8de Maaned Ao. 1767, betalte Indskudder af Beløb 36249 Rigsdaler, 4 Mark 6 Skilling, med tildeelende nye Par Parter 3625. ter, som udgjør det Antal P. N. Renterne af denne anseelige Capital, udi al den Tiid samme har staaed udi Verket, beløber sig over 20000 Rigsdaler, hvorfore Vedkommende ingen Gotgiørelse nyder, men tabes gandske, og følgelig overgives de nye tiltrædende Participantere, derved en betydelig Fordeel og Gevinst. c) Til Verkets Gields Afbetaling eller Udgifter, fra 8de Maaned Ad. 1767, til dette Aars Udgang, vil medgaae 23750 Rigsdaler, Parter 2375. som er Jndskud af Antal P. N. Om Creditorerne for næstbemeldte Tilgodehavende vil modtage nye Parter, er efter Planen overladt til enhvers frie Villie; men haabes dog at de fleeste dertil formaaes, og nogles Løfte er derom allerede givet. d) Til en urørlig staaende Fond, erfordres i det mindste en Capital af 40000 Rigsdaler, Parter 4000. som er Indskud af Antal P. N. Allene Renterne af denne staaende Fond maae bruges til Verkets i Standsettelse. og naar Renterne ikke længere behøves til Verkets Udgifter, da uddeeles saavel Renterne som øvrige Gevinst ved Verket, til Udbytte for Participanterne. Er Parter 10000. Som i det mindste paa forermeldte Maade, maae være antaget af Participantere, forinden det nye Participantskab til Virkelighed ansees at være oprettet. e) Men desuden er inddeelt Parter 10000. P. N. Hvilke Parters Afsettelse er vilkaarlig for saavidt dertil findes Lysthavende, da Indskuddet henlegges til den staaende Fonds Forøgelse; men de Parter som heraf ikke kan vorde afsat, forbliver imidlertid for heele Partielpantskabets Regning. Tilsammen Verkets inddeelte Parter 20000. f) De betalende Indskudde deponeres til Sikkerhed i den Kongelige Casse, eller og paa sikker Maade indsettes i JordeGods; Hvorhos Participanterne som det maatte forlange, og enten i Kiøbenhavn eller Bergen antager 10 til 100 Parter, kan erholde Credit paa Indskuddet af de 3/4 Dele, og de som antager 100 Parter og derover, kan erholde Credit paa Indskudderne af de 3/4 Dele, paa Vilkaar derfore at udgive Obligation med Kuxbrevenes Pantsettelse eller anden Sufficeense og derhos at betale Renter, samt til Afdrag paa HovedSummen 5 pro Cento aarlig. g.) Verkets Hovedbestyrelse skal alletider Pligtmæstig skee ved et Kongelig Berg=Amts Collegium; Hvorfore er ansat til aarlig Belønning 600de Rdlr., samt 4 pro Cento af Verkets Udbytte. Og i øvrigt er udi Planen bestemt behørige Regier og Verkets Huusholdning og Rigtigheds Afleggelse i alle Deele.