JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Jstedetfor Kjøbmand Brabrand er Kjøbmand H. C. Kroyer valgt til Borgerrepræsentant. (Meddeelt.) Byg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Udenlandske Efterretninger. England. Sagen angaaende en Tilsidesættelse og Krænkelse af Underhusets Privilegier ved Bogtrykker Stockdale er endnu en Gjenstand, der beskjæftiger Underhuset, da hverken Stockdale eller hans Advocat Howard ville give efter, men meget mere have fra deres Fængsler fremsendt nye Klager, deels mod Bogtrykkeren Hansard og deels mod Underhusets Embedsmænd, fordi de voldelig have trængt sig ind i Howards Bolig. Lord John Russel foreslog derefor Huset at fatte den Beslutning, at erklære ethvert Skridt i denne Sag af Sheriffer eller Andre for et Brud paa Husets Privilegier, hvorved han dog bemærkede, at ved disse Andre ikke var underforstaaet Juryen, og denne Beslutning blev og taget af Underhuset, med stor Majoritet, ja Lord Howick androg endog paa skjærpede Forholdsregler. Hvorledes denne Sag vil ende, er unægtelig meget vanskeligt at indsee, da selv de engelske Retslærde ere uenige om, hvo der egentlig tilkommer den afgjørende Dommerstemme. - Hertugen af Wellington har atter havt et Anfald af Apoplexie, og da han endnu ikke er helbredet herfor, og Lord Brougham er bortreist, hersker der en fuldkommen Stilhed i Overhuset. Efter et, formodentlig af Torierne udspredt, Rygte, skal en Ministervexling være paatænkt, efter hvilken Lord Melbourne og Lansdowne ville træde ud af Ministeriet, og til Eftermænd erholde Lord Durham og Brougham. – Om Krigen med China har man ingen senere Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Frankrig. Lovforslaget om Hertugen af Nemours Dotation blev foretagen den 20de dennes og fik i det Hele et Udfald, som vistnok Jngen havde ventet. Allerede tidlig om Morgenen havde en utallig Mængde Mennesker samlet sig, for at høre de mod Kongehuset fjendtlige Discussioner, som man med Bestemthed havde gjort Regning paa, men man blev aldeles skuffet; thi efterat flere af de Deputerede havde fremlagt en stor Mængde Petitioner mod Lovforslaget, og Præsidenten havde opraabt de Talere, der havde ladet sig indskrive som Modstandere, erklærede næsten alle disse, at de frafaldt Ordet, og kun Hr. Couturier holdt en kort Tale, der dog ikke blev hørt formedelst den Larm, man allevegne gjorde, hvorfor og Hr Moreau, der vilde forsvare Forslaget, erklærede, at da han ikke havde hørt den Tale, han skulde bestride, maatte og han tie. Hr. Lafitte tog nu Ordet for at oplyse Kammeret om, at man i Beregningen over Jndtægterne af Domainerne havde begaaet en Feil, idet man nemlig havde beregnet Jndtægterne af en Skov, som han for faa Aar siden havde solgt Kongen for 10 Mill., til 1/2 Deel mindre end hvad den i en lang Række af Aar havde indbragt ham, og da han ved at sælge Skoven havde lovet Kongen 4 pCt. af Kjøbesummen, kunde han, som ærlig Mand, ikke tie til denne Urigtighed, da han var overbeviist om at Skoven endnu stedse maatte yde den af ham opgivne Jndtægt. Denne bemærkning formaaede man ikke at gjendrive, og da Kammeret med Utaalmodighed forlangte at der skulde skrides til Afstemning, fandt denne og Sted ved Kugler, og Resultatet blev da, at af 426 Deputerede stemte 200 for Lovforslaget men 226 mod det, saa at det blev forkastet med 26 Stemmer og Mødet hævet. At mange af de Deputerede, der ellers stemme med Ministrene, denne Gang have benyttet den hemmelige Afstemning for at stemme selvstændigt, er udenfor al Tvivl, og kan vistnok ansees som en Følge af at Lovforslaget var i høi Grad upopulairt, ligesom og den grundige offentlige Discussion, Forslaget har været underkastet, sparede Deputeretkammeret den Uleilighed at indlade sig paa nogen vidtløftig Debatte. Om Ministrene efter dette Udfald ville blive deres Embeder eller resignere, er nu det Spørgsmaal, der beskjæftiger den almindelige Opmærksomhed. Hertugerne af Orleans og Remours vare førend Afstemningen reiste fra Paris. - Hr. Sauve, der har redigeret Moniteuren i Frankrigs meest mindeværdige Perioder, nemlig Consulatet, Keiserdømmet, Restaurationen, de hundrede Dage, under Ludvig XVIII, Carl A og Ludvig Philip, har nu endelig nedlagt denne Bestilling. – Forholdet mellem Marschal Soult og den russiske Gesandt skal, som en Følge af de Oplysninger Bladene have givet om nogle Underhandlinger mellem dem, være i høi Grad spændt, og man taler endog om, at den russiske Gesandt mulig vil faae Ordre til at forlade Paris. Grunden til det Hele skal, efter hvad man almindeligt antager, ene ligge i, at Marschallen ikke med tilbørlig Kraft har tilbageviist nogle Fordringer, som den russiske Gesandt gjorde, og dog senere have roest sig af at have viist denne Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Blandinger. En af de sidste Gange Frederik Vi var i Jylland, og reiste paa Vestkysten, hændte det sig, da Kongen forlod et Vertshuus, at Konen kom løbende ud bagefter ham. Hun havde det inderlige Ønske, at han til en Erindring vilde skrive sit Navn med Kridt paa Bjelken. Kongens Følge vilde ikke lade hende komme frem, men hun trængte igjennem, og trak Kongen i Kjolen. Da han erfarede hendes Begjæring, nikkede han venligt og sagde: Grumme gjerne. Han gik tilbage og skrev paa Bjelken. J Nærheden af Calais i Frankrig skal i forrige Maaned være opdaget en underjordisk Stad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Under et hæftigt Regnskyl var der nemlig skeet et Jordskred, hvorved Jorden aabnede sig og dannede et 45 Alen dybt Hul. Man bandt Stiger sammen, steeg derned og opdagede her ei aleneste smukke Gader og Beboelser, men ogsaa et muret Taarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
En Comitee af Landmaalere med den for sin Duelighed bekjendte John Balley i Spidsen, har nu videnskabeligt undersøgt Landtungen ved Panama og deres Undersøgelser have ledet til det Resultat, at Landtungen virkelig kan lade sig gjennemskjære af en for større Skibe seilbar Canal. Man vil nemlig benytte Floden San Juan, der alt nu er seilbar for Smaaskibe, og letteligen ligeledes kan blive det for Større og derpaa ved Hjælp af NicaraquaSøen grave en Canal til det stille Hav. Omkostningerne anslaaes til 12 Mill. Piaster og Jndtægterne ere, lavt beregnede, anslaaede til 5 Mill. Piaster. Naar man erindrer hvilke betydelige Fordele denne Canal vilde yde Søefarten, kan man ikke andet end ønske, at Planen maa blive realiseret, hvortil der og nu er Udsigt, da de forenede Fristaters Regjering skal have gjort anseelige Tilbud forat fremme Planen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
J Paris har man nu i lang Tid boret paa en artesisk Brønd, og derved allerede kommen til en Dybde af 508 Metres (circa halvottende hundrede Alen (?). Jord-Boret, hvoraf man hertil betjener sig, veier for Tiden 31,000 Pd., og der udfordres i Heste og 12 Mand for at sætte det i Bevægelse. Man haaber endnu bestandig at see Vandet springe frem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Jngen Hovedstad i Verden er saa godt befolket med Enker som Paris. Efter den sidste Tælling fandt man i Hovedstaden selv 53,625, i Departementet 64,082.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
En Capitain Herapath, der nylig besøgte Cap Coast Castle, kom til Øen Gallings, og blev der indført hos Don Pedro Blanco, den største Slavehandler og Skibsrheder paa Africas Kyst. For faa Aar siden var han en fattig Mand, men besidder nu halvtredie Million Piaster. Medens Capitainen var der, blev et Antal Slaver drevet ud af et Factori for at vadske sig. Denne Leilighed benyttede nogle til at undvige. Strax kom hele Staden i Bevægelse; Slaverne bleve forfulgte og grebne, men dog først efterat to vare sønderrevne af Hunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Under et Uveir Aftenen den 21de Januar ankom en reisende Kjøbmand til en Landsby i Nærheden af Frankfurt a. d. Oder, og udbad sig Natteleie hos Præsten, da han ikke ønskede at blive i Kroen, eftersom han førte 9000 Rigsdaler hos sig i Banknoter, Præsten opfyldte hans Ønske; men efter Aftensmaaltidet bliver den Fremmede syg og døer under skrækkelige Smerter, uden at der tilkaldes nogen Læge. Næste Dag lader Præsten ham jorde og anmelder siden Dødsfaldet for Øvrigheden og for den Afdødes Søn. Denne indfinder sig strax og spørger efter Pengene, og da de ingensteds ere at finde, gjør han Allarm, men endnu for Undersøgelsen indledes, hænger Præsten sig. Nu opgraves Liget, og der viser sig Tegn paa Forgiftelse. Ved en skarp Undersøgelse fandtes omsider Pengene indsyede i Præstekonens Klæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
En Skomager i Manchester forfærdiger et Slags Støvler, der ved en ligesaa simpel som sindrig Jndretning kan lade sig forandre fra den nu almindelige Form til store Jagtstøvler, og derfra efter Behag igjen til de nydeligste Pantofler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
AVERTISSEMENTS. Af Götsches Læsebog Almueskolerne i Danmark, udgivet ved Understøttelse af Fyens Stifts literaire Selskab, er 4de Oplag udkommen, som indeholder: Fortællinger. II. Om det menneskelige Legeme. III. Om den menneskelige Siel IV. Noget om Naturlæren. V. Om Himmellegemerne og Tidens Jnddeeling. VI. Om Jordkloden i Særdeleshed. VII. Om Luften eller Dunstkredsen. VIII. Naturhistorie. IX. Om det borgerlige Selskab. Noget af Menneskeslægtens Historie, især med Hensyn til den christelige Religion. XI.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Nogle vigtige Opfindelser til Menneskenes Nytte. XII.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Beskrivelse over Danmark og tilhørende Lande. XIII. Danmarks Historie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
J Tidsskrift for Almueskolevæsenet 2 Aarg. 3 Hefte, findes adskillige Skolebøger anmeldte og deriblandt Götzsches, hvorom det iblandt Andet hedder: "Bogen er en meget brugbar Læsebog for øverste Klasse i Almueskolerne, idet den gjor Barnet bekjendt med saamange almeennyttige Gjenstande, ja endog i nederste Klasse er den sikkert at foretrække for Willes Læsebog, da den indeholder flere letfattelige Stykker, som egne sig til eursorisk Læsning med Begyndere i Reenlæsning; og for de Skoler, der endnu savne hensigtsmæssige Læsebøger, vil jeg fortrinligen anbefale Götsches.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
For at bidrage til at Bogen, der er 256 Siden stor Octav, trykt paa godt stærkt valset Papir, kan anskaffes selv i mindre formuende Skoler, har jeg nedsat Prisen paa samme til 3 Mk. pr. Exempl. i Materie og 4 Mk. indb., en Priis, hvortil ingen brugbar Læsebog af lige Størrelse hidindtil har været at erholde i Danmark. De Herrer Geistlige, som kunde ønske at anskaffe Bogen til deres Skoler, bedes at indsende deres ærede Ordre til nærmeste Boghandler, som da besørger samme udført saa hurtigt som mueligt. Adressecontoirets Boglade i Odense den 21de Febr. 1840. S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Fra Pressen er udkommen: Lærebog i Naturhistorien for Begyndere af F. C. Kielsen, Overlærer. Fjerde Oplag Ved denne nye Udgave har Forfatteren saavel i Jndledningen til hver Dyrklasse som i den specielle Dyrlære stedse jævnført de Nyeres Klassification med den i Lærebogen brugte ældre. J den specielle Plantelære er derved om nogle Planter anført, til hvilke naturlige Familier de henhøre. Da Forsteningerne udbrede saa meget Lys over vor Jordklodes Dannelse, en Forverdens Tilværelse, Bjergarternes relative Alder o. s. v., er der tilføiet Mineralogien et lidet Tillæg om Forsteeninger, der formeentlig kan være saavel nyttigt som interessant. Jøvrigt findes de i de forrige Udgaver bemærkede Feil rettede i denne, ligesom der ere tilføiede deels enkelte nye mærkværdige Naturgjenstande og deels saadanne Notitser, som nyere Opdagelser have givet Anledning til. For endelig at gjøre Bogen i sin nye Form saa brugbar for sin Bestemmelse som muligt, har Hr. Professor Bredsdorph i Sorøe, paa Forfatterens Anmodning, velvillig tilstillet ham ikke blot de bemærkninger, han ved at undervise efter Lærebogen, havde havt Anledning til at gjøre ved den, men desforuden viist ham den Velville at gjennemsee Manuskriptet og tilføie sine bemærkninger, forinden det overleveredes til Trykken. Ligeledes skyldes Hr. Profesor Hauch i Sorøe Tak for de zoologiske Notitser, han paa Anmodning vetvilligen har meddeelt Forfatteren. Skriftet (28 Ark stor i 800) faaes for 1 Rbd. 72 s. Materie og 24 s. mere i godt Velskbind paa de fleste Boglader, i Nykjøbing hos Berggreen, i Nakskov hos Thierry og i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel. Nylig har forladt Pressen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Praktisk Regnebog for Begyndere. Første Afdeling: indeholdende de 4 Specier i ubenævnte og benævnte Tal, samt Reguladetri i hele Tal. Fjerde uforandrede Oplag; og som en Fortsættelse deraf Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Anden Afdeling: indeholdende de 4 Specier i Brok, samt Reguladetri i Brøk, og Huusholdningsopgaver. Af N. C. Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense. Begge Deele tilsammen afgive en fuldstændig Regnebog for Almueskolerne, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet. Den indeholder et betydeligt Antal Exempler i de forskjellige Regningsarter, og Huusholdningseremplerne ere tillige indklædte i Opgaver, som forefalde i det daglige Liv. For at Bogen kan anskaffes selv i mindre formuende Skoler, er Prisen, uagtet bemeldte Tillæg af hele anden Afdeling, dog den samme som forhen, nemlig 2 Mk. pr. Expl. indb. Faciterne til begge Afdelinger leveres ligeledes uden Forhøielse til samme Priis som forhen, 1 Mk. 12 s. pr. Expl. indb. For anden Afdeling af Regnebogen særskilt er Prisen 12 s. indb. og for Faciterne hertil 4 s. pr. Explr. heft
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Den Yndest og Velvillie, hvormed 1ste Afdeling af denne Regnebog overalt er bleven modtaget, idet den i en kort Tid har oplevet 3 betydelige Oplag, lader Forfatteren haabe, at den nu, forøget med 2den Afdeling, vil have vundet i Brugbarhed, og saaledes fremdeles opfylde sin Hensigt. – Saavel Regnebogen som Faciterne erholdes paa de fleste Boglader i Danmark, i Nakskov hos Thierry, i Nykjøbing hos Berggreen, og hos Forlæggeren. S. Hempel. Kort Anviisning. Melk og Flødes fordeelagtigste Behandling til godt Smør, udgivet af Fyens Stifts patriotiske Selskab, faaes for 4 s. heftet hos Thierry i Nakskov og Berggreen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Dampskibet Frederik vi vil, naar Vinteren tillader. det, afgaae förstegang iaar fra Kiel til Kjöbenhavn, Løverdagen den 14de Marts Kl. 7 og paa denne Tour ligesom derefter hver Söndagmorgen anløbe Gaabense og Grönsund for at landsætte Passagerer fra Kiel og for at tage dem ombord, som vælge denne Vei til Hovedstaden, 1ste Plads koster til Kjöbenhavn 5 Rbd.; 2den Plads 3 Rbd. Mand, Kone og Börn nyde Moderation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Dampskibsfartens Comptoir i Kjöbenhavn, Kronprindsessegaden No. 395, den 29 Febr. 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Hos Undertegnede istandsættes Præstekraver og nye syes, til billigste Priser. Saxkjøbing den 21de Febr. 1840. M. C. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-01
Auction. Løverdagen den 7de Martii d. A. Formiddag Kl. 10, lader Garverne A. Bech og F. Møller paa Bechs Bopæl paa Torvet her i Byen ved Auction opbyde til Bortsalg, et Parti Huder, forarbeidede til Saalelæder, Beensaalelæder, Smurt læder, saa og en Deel sorte og brune Kalveskind, Hestelæders Bagparter og Affald, samt Virlæders Skind og garvede Hestehuder. Bekjendte vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Nyekjøbing den 26de Februarii 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Lollands Falsters Tidende. Ve No. 97. Tirsdagen den 5 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Den 1ste August 1840. Af Pastor St. St. Blicher læses under denne Overskrift, i Bladet Dannevirke No. 41, et Program til Festen næstegang paa Himmelbjerget: Første Aften Kanonsalve. Musik, Sang, Maaltid og Glædesild om Natten. Om Morgenen ligesaa, men større Salve(det danske Løsen.) Siden, hvis man kommer saavidt i Aar: Væddelege, Løben, Brydning, Svømning, Skydning (paa fri Haand) m.m. Alt under Tilsyn og Anordning af dertil valgte Dommere og med Uddeling af Hæderstegn. Derefter Maaltid, Dands, Tale og Sang, og Festen ender næste Morgen, dog i omvendt Orden, saa Kanontorden, giengivet i tusindfoldigt Ekko fra Bjerge, Skove og Søer, kunde forkynde Afskedstimen. Nationaldragt er vel et sandseligt, dog just derfor et kraf fuldt Middel til at nære Fædrelandskjærlighed, Brodersind og enigt Sammenhold mellem Borgere, af alle Rigets Provindser. Naar baade Søkrigere, og Landkrigere havde eens Klædedragt, (f. Ex. den gamle danske Kofte - overspændt Frakke, som naaer til Knæerne, og lange vide Buxer) og den af een Farve, (f. Ex. mørkeblaa) da vilde den noksom bekjendte Fremmedhed mellem de Røde og de Blaa af sig selv forsvinde. Naar Alle vare forpligtede til at anskaffe dem den simple Godtkjøbs dragt, vilde aarlig for Staten spares store Summer, som nu hensmelte i kongl. Fabriker og Skrædersaale. Det var et glædeligt Forvarsel, naar paa hiin første Augustfest Alle vare, og det aabenbart uden Aftale, borgerlig klædte. - Og skulde ikke en Krone sættes paa det hele Værk ved at indbyde Ham, der bærer Danmarks. Den Ottende Christian - i Aasyn og Kongesind den Fjerdes Dobbeltgjænger - Ham, der ved sit første Trin paa Danmarks Throne har kundgjort: at han vil slaae Hovedet paa sin Formands Søm, og dertil smedde saadanne Nagler, som hverken Tyve indenfra ei heller Røvere udenfra skulle mægte at løsne. Kan saa Planen til Frederiksmindet naae Udførelse, Runestenen fortælle Folkekongens Kongedaad, og Den, der har arvet hans Scepter, ved hans Hæderstøtte modtage sit lykkelige Folks jublende Hylding - da vorder den første August i Sandhed en kongelig Folkefest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Ved Sørgefesten den 16de Januar bestod, ifølge en offentlig Beretning af Sognepræsten Hr. Knudsen - som 40 Aars Embedsmand - Kirkens Prydelse i det lille Allesøe (en Miils Vei fra Odense) i sort Manchester for Prædikestolen, 2 Messing Lysekroner behængt med Flor og Alteret med forstilte Lys i Stagerne med nedhængende Sort. Præsten besteeg med Følelse Prædikestolen, ved Erindringen og de store Velgierninger, han nød under Christian Vil's og Frederik Vi's Regjeringstid, og efter den befalede Text udviklede høisalig Frederiks Fortjeneste som Kronprinds og Konge, da jeg havde været Øievidne til sørgelige Begivenheder. Kirken kunde neppe rumme Tilhørerne, intet Fruentimmer viste sig med røde, men med mørke Baand, og Taarer perlede ned af Fleres Kinder. Ved Udgangen fra Kirken hørtes ikke Tale om verdslige Ting; men Enhver gik for sig nedslaaet, som om de havde fulgt en Fader, Moder, Søster, Broder til Graven. – Efter denne Kirketjeneste, som varede længe, blev af Hr. Capellan Aagaard ligeledes holdt Tjeneste i Anner-Kirken (Næsbyhovedbroby), og Talerens Foredrag lønnedes med fuldt Huus og opbyggelig Andagt; men Høitideligheder savnedes i Kirken af Vedkommende (?). Saavel Hr. Pastor Knudsen som Capellan Aagaard ere senere opfordrede til at udgive deres Prædikener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Beretningen og Emanationen af et kongeligt Reskript til Cancelliet, ifølge hvilket dettes Volonteurer ikke i Fremtiden uden videre skulde kunne rykke op til Cancellister, men at disse Poster skulde opslaaes vacante til fri Concurrence, (hvilken Beretning vi i et foregaaende N have optaget efter Aarhuus Av.) erklæres nu for aldeles ugrundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
En høiagtet Embedsmand er i Søndags Aftes ved Døden afgaaet, nemlig: Cancellieraad B. M. Stolpe, Directeur i det kongelige octroierede Kjøbenhavnske Brandassurancecompagnie for Varer og Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
En dansk katholsk Geistlig har ladet følgende indrykke i den frankfurter katholske Kirketidende", Jeg iler med at underrette Dem og den ugunstige Beslutning som den kongl. danske Regjering har taget angaaende Hs. Naade den apostoliske Vicarius, Hr. Biskop Laurent, og som i disse Dage er tilsendt mig til streng Efterlevelse. Det er mig udtrykkeligt og under Straf forbudt, at træde i nogen directe eller indirecte Forbindelse eller Correspondence med Hr. Laurent, samt tilkjendegivet mig, at enhver geistlig Jurisdiction indenfor Kongerigets Grændser er bleven ham forbudt. Strax efter Kronningen (paa Waldemarsdagen den 28de Juni) ville DD. M. tiltræde en Reise igjennem Rigets Provindser. (F. C.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Den oftomtalte Reduction af den kongelige Stald=Etat skal nu, ifølge kongelig befaling træde i Kraft fra 1ste April. Omtrent en tredie Deel af Hestene i de kongelige Stalde ere bestemte at sælges ved offentlig Auction til Jndtægt for Frederiksborg Stutteri, hvorfra de, som bekjendt, ere komne. (Auctionen, ved hvilken tillige endeel Heste fra Stutteriet skulle sælges, er ifølge offentlig Bekjendtgjørelse berammet til Slutningen af Marts.) Af egentlige Mange-Heste bibeholdes kun et Antal af otte. Foruden de underordnede Staldbebetiente, af hvilke de ældste, som tidligere meldt, alt ere afgaaede med Pension, vil ogsaa Tallet af Etatens øvrige Personale blive ikke ubetydeligt reduceret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
J Ubberud, 1 Miil fra Odense, lever en gammel Sergeant, ved Navn Albrecht, som er henved 120 Aar, man seer ham endnu jevnlig i fuld Uniform at marschere hertil Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Hans Majestæts allernaadigste Reskript af 19de Febr. angaaende Kroningen lyder efter Collegialtidenden saaledes:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Vi ville alle allernaadigst have Vort Danske Cancellie tilkjendegivet til egen Efterretning og til Bekjendtgjørelse for alle Vedkommende, at Vi, til Opfyldelse af Kongelovens Bud i dens 18de Artikel, have bestemt Vor og Vor allerhøiestelskede kjære Gemalinde, Hs. Majestæt Dronningens Kronningshøitid og Salvingsact til at afholdes den 28de Juni d. A., og at samme skal foregaae i Frederiksborg Slotskirke. Ledsaget af et talrigt Følge og baaret af theologiske Studerende og Candidater, blev den nidkjære, aldrig trættede Kjæmper for Sandheden, den høitagtede Stiftsprovst Clausen i Løverdags bisat i Frue Kirke, for derfra at føres til Assistentskirkegaard. J Liighuset udtalte Pastor Smidt sin egen og Medpræsters Tak til den Hedengangne, og i Kirken skildrede Sønnen, Prof. Clausen, med Sandhed og Varme Faderens daadrige Liv og fremstillede med Klarhed den rette Maade, hvorpaa dette maa bedømmes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Den 21de f. M. høitideligholdt de i Kjøbenhavn værende Frimurerloger, Zorobabel til Nord stiernen og Friederich zur gekronten Hoffnung, en Sørgefest til Erindring og høisalig Kong Frederik VI. Festen var smuk og imponerende arrangeret; den store Logesal var betrukken med Sort, og midt i Salen stod paa en Katafalk en Sarcophag, paa Væggene vare det danske Vaabens Skjoldmærker anbragte, Alt i en stærk og velvalgt Belysning. Sørgetalerne bleve holdte af den hammerførende Mester, Marine-Capitain Turen, og begge Logetalerne, Dhrr. Pastorer Visbye og Prof. Brorson. Før og efter Talerne blev afsjungen en smuk Cantate, forfattet af Pastor Visby og sat Musik af Berggreen. Festen bivaanedes af en særdeles talrig Forsamling af Ordensbrødre, blandt hvilke man bemærkede Hs. Durchl. Landgreve Wilhelm af Hessen-Cassel og Deres Exell. Repræsentanterne for England og Sverrig, Dhrr. Wynn og Friherre Lagerheim. (Meddeelt.)At Officererne, blandt alle fastgagerede Embedsmænd, ere ringest aflagte, er noksom bekjendt, og ligesaa, at Avancementet skjøndt rigtignok for det meste ligesaa slet i Civil-Etaten – gaaer yderst langsomt. Det er derfor og billigt, at Regjeringen søger at raade lidt Bod paa den Forskjellighed, hvormed den lunefulde Lykke uddeler sine Gaver, og det er i saa Henseende glædeligt, at Bre Kongen har tildeelt Second-Ritmester Moltke af jydske Reg. lette Dragoner, og Elberg af Prinds Ferdinands Reg. lette Dragoner Escadronschefs Gage og Cantonnementstillæg, Stabscapitainerne Baron Pechlin af 1ste jydske Jnf. Reg. og Styrup af 2det Livregiment Compagniechefs Gage, og Cantonnements-Tillæg, samt charact. Secondritmester Schmidt af holst. Lansener-Regiment Secondritmesters Gage og charact. Capitain Henckel af 1ste jydske Jnf. Reg. Stabscapitains Gage. (Meddeelt.)¬