Berlingske Tidende, 1831-05-02
Udenlandske Efterretninger, Der Wahrheitsfreund, et Blad som udkommer i Slet vig, indeholdt nyelig en interessant Afhandling om Oprindelsen, til den danske Statsgjæld, meddeelt, som deri siges, fra en høi Haand. "Naar man klager over, at der aarlig fra Hertugdommene trækkes rede Penge til Danmark, for der at anvendes, saa skulde man dog være saa billig, ikke at forglemme, at det netop er for Holsteens Skyld, at en betydelig Deel af den Danske Statsgjæld er gjort, og at Holsteen følgelig ogsaa er pligtig til at yde sit Bidrag til de aarlige Renters Betaling. Et flygtigt Tilbageblik paa de tre sidste Kongers Regieringsperiode vil tilstrækkelig godtgiøre Rigtigheden af denne Paastand. Kong Christian den Sjette efterlod sig en Gjæld af 2, 600,000 Rdlr. Han anlagde Nyholm, var Flaadens Skaber, byggede Christiansborg og Hirschholm. Han var en god, from, fredelskende Konge; man kaldte ham efter hans Død, Nordens SalomorKong Frederik den Femte afbetalte meget burtigt den ham efter ladte Statsgield, af 2,000,000 Rdlr. Han var tilbedet af alle sine Undersaatter. Han yndede diplomatiske og commercielle Forbindelser, og sagde til den til Gesandt i Constantinopel bestemt Gahler, senere Overpræsident i Altona, da denne forestillede ham at det vilde koste meget: "Aal Vi har Penge nok!" Jndtil 1758 havde Danmark ingen Statsgjæld; men Ruslands daværende Thronfølger, senere Keiser, Peter den Tredie, var Danmarks DødfjendtTrods alle Keiserinde Elisabeths Forestillinger og det franske HofMæglingsforsøg, vilde han dog ei lade sig afholde fra at erobre begge Hertugdømmene, saasnart han blev Keiser. Kong Frede den Femte saae sig derfor nødt til at samle en Hær i Herugdømmerne og udruste en Flaade paa 12 Linieskibe og 6 Fregatter. Hæren rykkede frem i det Mecklenborgske, hvor der allerede stod en Russisk Armee under Batterling; men samme Dag (1762, som Fjendtlighederne skulde begynde med Borttagelsen af det Russiske Magazin i Wagrin, indtraf den Efterretning til Hovedqvarteret, at Peter den Tredie var dethroniseret, og at KeiserindCatharina havde besteget Ruslands Throne. Kongen havde i at den Tid aldeles ingen Skattepaalægge villet tillade; men da Tropperne vare komne tilbage til deres Standqvarterer i Danmark og Norge, og man, efter nøiagtig Undersøgelse af Statsgjælden, havde fundet, at samme beløb sig til 23 Mill., blev Kopskatten paa buden. Kong Frederik den Femte græmmede sig saa heftigen over, at hans Undersaatter nu ikke mere vare saa lykkelige som før, og at det gik tilbage med Statens Velstand, at han blev syg og døde i sin bedste Alder. - Kong Christian den Syvende besteg Thronen med de bedste Forsætter. Han havde taget den faste Beslutning, at gjøre Alt godt igjen, og snarest mulig afbetale Gjælden. Under hans Regjering skeete meget bekostelige dipiommatiske Negociationer og Tractater, i Anledning af den holsteenske storfyrstelige Andeels Tilbytning for Grevskaberne Oldenborg og Delmeenborst. J Forveien var Reguleringen af den gamle hertugelige Gjæld, med Hensyn til den slesvigske, af Danmark erobrede Andeel, gaaet for sig, hvilken Danmark, ifølge Tractaten, overtog Den holsteenske Canal kostede over en Million Rd. Var Statsgielden altsaa indtil Krigen 30 Millioner, saa var den dog gjort ene og allene for Holsteens Skyld. Al den Gjæld, som siden efter blev gjort, var fælleds for hele Staten. Gud være imidlertid lovet, at vore Financer nu, ved vor almeenelskede Konges følgeværdige Oeconomie, igjen ere komne i den bedste Orden og Crediten fuldkommen gjenoprettet. Banken gjør hvert Aar Frem stridt, og om faa Aar vil Bankforhæftelsen kunne ophøre, naar ikke Krig eller andet Uheld indtræffer. Hvad Landskatten angaaer da kan man ansee den forsaavidt den for Tiden hviler paa de adelige Godser, for det samme, som den i Aaret 1696 paalagte Plovskat af 36 Rdlr. J Frederik den Fjerdes Tid blev i Krigstider ofte store Paalæg lagte paa Ploven; ja engang endog 100 Rdlr. Naar man antager, at Pengenes Værdie dengang var langt meer end det Dobbelte imod de daværende Kornpriser, da Havren kostede en halv Rdlr.; lægger man fremdeles Mærke til at hele Skovstrækninger siden den Tid ere blevne omdannede til frugtbare Marker, og Værdien af de tilbageblevne Skove forhøiet; saa synes denne Skat at være intet mindre end trykkende for Landmanden; i Særdeleshed da Halvdelen hidtil aarligen er bleven eftergivet ved Kongens Naade."(Fortsættes.)