Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-05-21
to Hjørner havde man opstillet høie Cypresser Kummer, paa hvilke der vare heftede Sedler, meden Paaskrift: at man skulde sætte Napoleons Bill de paa Æresordenens Jnsignier og man skulde ophæve hans Slægtningers Forviisning, saa at hanSøn kunde komme tilbage og i Forening med de Franske hædre hans Faders Minde. Store Folkestimleforsamlede sig og en af dem trak Kl. 10 om Aftenen ned af Gaden Neuve St. Augustin, dand sede om Vendomestøtten, knælede og sang Marseller-Hymnen. Derfra brød den op under de Raab: leve Republiken, leve det souveraine Folk til Concordiapladsen; bilsede paa Vagten i Gaden St. Florentin, med et vive la ligne; men blev adspredt af Nationalgarden foran Financeministerens Hotel. Da atter Hobe af Mennesker samlede sig den næste Morgen, saa bleve de strax adspredte af stærke Detasch men er af Natianal garden og Linietropperne; Krandsene paa Søilen, bleve tagne bort og Vagtposter opstillede omkring den. Samme Dag blev i Vendanges Bourgogne, givet et Middagsmaaltid, hvori 200 Personer toge Deel til Ære for de Republikanere, som vare blevne frikiendte ved Rettergangen. Jblandt andre Toasts blev ogsaa udbragt vive la Republique, med mange Giæster protesterede dog imod dette Scandal. Derpaa dandsede og sang man, og endeel af Selskabet trak under Raabet: vive la Republique, over Boulevards hvorved man sang Carmagnolen, saaledes dreve disse Mennesker omkring til Portene af St. Denis og St. Martin og derfra til Vendome-Pladsen. Den fredelige Folkemængde betragtede med Forbauselse disse Optøier. Mange Personer ere blevne arresterede og mange Vidner ere afhørte. Moniteuren siger: at General Jaqueminot styrtede af Hesten i det han vilde gribe een af Oprørerne. Blandt andre Midler til at skaffe Roe, betiente man sig af Sprøiterne. (Om det forholder sig rigtigt, kan ikke siges, men det fortælles i Engelske Blade: at Politiet sprøitede dygtig Vand paa disse forrykte Mennesker, hvorved deres hele Enthusiasme blev afkiolet og de bleve nødte til at retirere). Mange Boder vare lukkede. Man saae kun faa velklædte Personer i denne Folkestimmel, som meest bestod af Arbeidsfolk og af Drenge. Regieringen vil tage denne Sag alvorligt, i det hele har den ikke gjort meget Jndtryk i Paris og Fonds ere stegne. Overhovedet er den offentlige Tillid kiendeligen voxet i Frankerige siden Regieringen har taget den nærværende fornuftige og kraftfulde Retning. Kongen vil den 15de lade bekiendtgiøre Kammerets Opløsning og Valgcollegierne skulle sammenkaldes til den 20de eller 25de. Man giør sikker Regning paa at det nærværende Ministerium vil erholde en betydelig Majoritet i det nye Kammer. Den store Mønstring over Nationalgarden er bleven udsat til den 15de formedelst det slette Veir. Nogle Dage efter at den er holdet vil Kongen foretage sig, ledsaget af Marskal Soult og Admiral Rigny, en lang Reise i det Jndre af Kongeriget for at undersøge Departementernes Tilstand; Han vil først begive sig til Rouen, Havre og maaskee til Cherbourg. - Der sider for nærværende Tid en stor Giæring Sted i Frankeriges Hovedstad angaaende den nye Dekoration, som Kongen ved en Forordning af 30te April har skiænket de Personer, som fægtede for Friheden i Julii Maaned f. A. J den Anledning have over 1000 Personer holdet en Forsamling i Paris d. 6te Mai, hvorved som man siger Dhrr. Laborde, Lafitte, Odilon Barrot og andre Folk af Anseelse vare tilstæde. Forsamlingen havde ikke noget imod Baandets Beskaffenhed og Farve; men den Beslutning at protestere imod de Ord, som ere anbragte paa Stiernen, at Ordenen er skiænket af Kongen; da han vel har Ret til at uddeele Ordenen med sin Haand, men ikke til at uddeele den i sit eget Navn, hvorved en Nationalbelønning bliver forvandlet til en Kongelig Gunstbeviisning. Ogsaa besluttede Forsamlingen at vægre sig ved at aflægge den Eed, som derved blev affordret, fordi den burde aflægges til Nationen og ikke til Kongen. Denne Beslutning giør nu en stor Opsigt i Paris. Man vil vide i denne Stad at Den Miguel lader foretage en stor Recrutering og vil bringe sin Armee til 40,000 Mand for at modsætte sig de Franske. Ogsaa tales der om at en Fransk og Engelsk Eskadre vil i Forbindelse med hinanden bombardere Lissabon. - Fra London har man ingen Efterretninger af Vigtighed; der berettes at Lordmajoren har anmeldet, at han har modtaget en Skrivelse fra Jndenlandskministeren hvori denne beklager: at Hs. Majestæt ikke kan i denne Saison modtage Dineet i City, som Lordmajoren forklarer af det, at Hs. Majestæt har bemærket Symptomer af Gigten. Valgene ere i fuld Gang og udfalde stedse mere til Reformernes Ønske. Man regner paa at Ministeriet vil erholde en Majoritet af 160 Stemmer i det nye Underguus. Hr. Hunt er paa nye valgt til Repræsentant for Presion; men da han vilde tiltale Folket i Sommersetshire, saa fik han en Ladning Appelsiner i Ansigtet. Den Eskadre som udrustes og som skal commanderes af Admiral Codrington kaldes nu en Evolutions Eskadre. - Den 5te blev Storhertugen af Oldenburg formælet med Prinsesse Cecilia en Søster til Prins Gustav af Vasa; Formælingen blev foretaget i Prinsens Hotel i det Keiserlige Hofs Overværelse.