JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
(*) I Almindelighed pleier Plagiarius ikke at være oprigtig; men i Frankrig er der nu opstaaet en, der er en sand Phoenix i sit Slags. Han suger Kraften af de franske Journaler og udgiver denne Essence i et eget Tidsskrift, som han ligefrem kalder Le Voleur (Tyven. (*) Et loddent Menneske. Medens det sidste brittiske Gesandtskab i Birmanien opholdt sig i Ava, forestilledes det en Mand, der, fra Top til Taa, var bedækket med Haar. Selv i Ansigtet ved Øerne og Næsen var det meget tykt og ikke færre end 8 Tommer langt. Paa Brystet og Skuldrene var dets Længde ikke over 4 til 5 Tommer. Han har aldeles ingen Kindtænder, og er født i Lao eller Schanlandet, ved den øvre Deel af Salum eller Martabanfloden. J Ava har han giftet sig med et smukt Fruentimmer og avlet i dette Ægteskab to Døttre. Den første ligner sin Moder, den anden er, som hendes Fader, bedækket med langt Haar, naar undtages, at det er hvidt eller lyst, og hans derimod brunt eller sort. Jøvrigt ere begge velbyggede og endog smukke. Man har afmalet og beskrevet dem. (*) Hængebroer af Jerniraad. St. Petersburg gives fem saadanne Broer af Jerntraad. To af samme ere bestemte for Kjøretøier og tre for Fodgængere. Den over Fontanka, en Arm af Newa, har en Aabning af 115 Fod mellem Grundpillerne paa begge Sider. Denne Broes sædvanlige Last er 199,710 Pund. Den kostede at bygge 161,260 Rub. Aabningen af Broen over Moika (Neva=Arm) er 107 Fod og den sædvanlige Last 17,970 Pund. (*) Stor Kanon. Paa Torvepladsen i Gent staaer en stor, meget gammel Kanon. Den er 18 Fod i Længde og 10 Fod 10 Tommer, af Omfang. Den bestaaer af sammensmeddede Jernstænger, og veier 33,606 Pund. Allerede 1452 betiente man sig af den ved et Angreb paa Oudenarde. Den kaldes dulle Griete (gale Grete) paa Grund af den overordentlige Allarm, den giør, naar den affyres. Kanonerne i Dardanellernes Slotte ere næsten af samme Form og Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
J Revue encyclopedique for April. 1828,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
(p. 3143) læses en Beretning om lærde og literaire Selskaber i Danmark, underskrevet 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
J Jndledningen hedder det: "Naar en Regjering bestræber sig for at gjøre alt, hvad der staaer i dens Magt, for at udbrede nyttige Kundskaber blandt Samfundets forskjellige Classer, naar den anvender alle nødvendige Midler, for at give hver enkelt af Nationen en Elementarundervisning og alle, som kunne modtage dem, de høieste Kundskaber, endog unge Mennesker, der i de lavere Classer udmærke sig ved Fortrinligheden af deres Forstandsævner, saa undres man ikke over, at see, under en saadan Regjering, et stort Antal Lærde, Videnskabsmænd og almindelige Yndere af hvert Slags Kundskab danne Selskaber, for at understøtte Bestyrelsens Øiemed, for at befordre Videnskabernes Fremskridt og for at bidrage til Borgernes Velstand i Særdeleshed og til Menneskeslægtens, betragtet som en eneste Familie. Saaledes er virkeligen Danmarks nuværende Stilling, beseet fra den menneskelige Aands Kulturs Synspunkt. - Det er allerede et Aarhundrede siden, Regjeringen begyndte omhyggeligen at vaage over de Studier, der have Videnskaberne til Formaal og i en Tid af tre og fyrretyve Aar har den nuværende Souverain, først som Kronprinds, og siden som Konge, gjort alt mueligt til Fordeel for de lavere Classers Underviisning. Hans Ønske at udbrede Oplysning blandt hele Folket, hans standhaftige Jver i den Henseende, hans Urokkelighed i at følge den Bane, der leder til dette Maal, hans Opoffrelser, hans private Arbeider, hans oplyste Veldædighed, have sat Danmark med Hensyn til Almeenunderviisningen, i en langt fordeelagtigere Stilling end de fleste andre Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Hr. Forfatteren har til lærde Selskaber henregnet Konstakademiet, og Kommissionen for Oldsagernes Bevaring; hvilket vel ikke er aldeles rigtigt efter Titelen: lærde Selskaber, (Societes) Forf. bruger vel ogsaa et andet Ord: "Samfund(reunions). Konstakademiet kan vist nok, efter Udtrykkene i dets Fundats, kaldes et Konstselskab; men at være et lærd Selskab og Afhandlingens Titel hentyder ene paa Societes savants & lieraires) vil det vist ikke tilegne sig. Nogle Urigtigheder have indsneget sig i Stykket, og tildeel Trykfeil, saasom Barg st. Bang, hin ist. Holm, Walbek ist. Holbek o. fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 August 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. 156 166 1 Rbd. Sedl. 51251 3/4 Rbs. Tegn. 85 3/4 86 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1 - Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved Dito lydende paa r. S. 4 pC. Dito Dito . . . . Asiatiske Comp. Actier 1113 - Sedler. 993,100 Rbd. r. S. 106 - i Banco. 98, 98 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-09
Rettelser. i Sedler. 3 C. nye danske Oblig. 60. - L. Sterl. No. 62 S. 977 L. 3, alle Øine er dette lalle Øine ere i dette; S. 991 L. 20. Besøgere l. Bestyrere. No. 63 S. 996. 28 L. Jsts. Det I. De, 997, 4 L. fra nedJstf. Ladebreve l. Leidebreve; 3 L. franJst. Vindimationer, l. Vidimationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 65. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 August 1828. Svar fra Hastes Recensent. Der var en Tid, da boede her i Norden, en mandig Æt, beredt i Fred paa Krig, Da ingens Slave, ingens Herre vorden Hver Ædelbonde var en Mand for sig Hans Arm var stærk til Svage at beskytte og Kongesønner vorde i hans Hytte. Saaledes omtrent (thi jeg maa citere af hukommelsen) begynder et smukt svensk Digt, som vor brave Professor Nyerup har oversat, og hvor nordisk Kraft i Fortidens Dage skildres med værdige Træk, men hvor jeg ikke mindes, at enten Destilleerkolden eller Brændeviinskjedlen nævnes, som nødvendige Reqvisiter for den nordiske Landmands eller Bondes Kraft og Herlighed. – Øl og Mjød var den nordiske Bondes Drikke i det Old, da han besad Kraft, og Frihed, og først senere blev Brændevinen, hans Trøst i hans dybe Fornedrelse. Der var en Tid, da man troede, at det sommede sig for Videnskabsmænd, at fremsætte deres ulige Meninger i en rolig og værdig Tone, der var fri for Haan og Bitterhed. Man holdt det dengang for en Ære for en Skribent, at han i sine Stridsskrifter viste sig sindig og ædruelig. empora mutata sunt et nos mutati sumus in illig; om derfor Lovene for en human og anstændig Skrivemaade ogsaa ere forandrede, veed jeg ikke; men saa meget er vist, at mange af vore Polemikere synes at have begeistret sig i Brændeviin, som deres egentlige Hippokrene. Blandt dem kan man imidlertid dog ikke henregne den Hr. D., der i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Nr. 58 har værdiget Hr. Justitsraad Haste og mig som hans Recensent saa megen Opmærksomhed; thi det er klart, at blind eller idetmindste kortsynet Jver for Bondestandens Vel og maaskee nogle af vore vindige Projectmageres Jnsinuationer, have forledet den gode Mand til i en Hast at bruge haardere Ord, end han ved nærmere Overveielse vilde have betjent sig af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Da jeg ikke veed, om Hr. Justitsraad Haste finder det Umagen værd at tage til Gjenmæle, vil Undertegnede, (der forresten aldrig har seet Justitsraaden eller haft ringeste personlige Bekjendtskab til ham) da vi dog ere om ikke paa nobile fratrum, dog idetmindste Ulykkesbrødre i Hr. De Unaade, anføre hvad han troer der kan siges til Forsvar først for Justitsraad Haste, og dernæst for mig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Naar Hr. D. antager det for afgjort, at Hastes Recensent har et Horn i Siden paa Bonden, da kan jeg høre det med Rolighed, eftersom jeg er mig bevidst, at der vel neppe er Mange i Landet, der mere stadigt have havt Bondestandens Vel for Øie og meere ufortrødent have stræbt at fremme det, forsaavidt mine svage Kræfter, have formaaet. Det træffer sig just, at jeg i det sidste Foraar har faaet en Hilsen fra en af Hovedstadens meget agtede Lærde, der, selv Bondeson, vedbliver at føle varmt for Bondestandens Hæder og Held, og at han har bevidnet sin Glæde, over at jeg betraadte en for længe siden afdød Mands Fodspor, og paa en god Maade arbeidede hvad jeg kunde for Bondesagen. Denne agtede Mands hæderlige Vidnesbyrd er mig den bedste Borgen for, at Hr. D. maa have fældet en overilet Dom, og have misforstaaet mine Ud nyk, naar han har troet, at jeg havde et Horn i Siden til Bonden, og at Bondestandens Velikke var mig ligesaa magtpaaliggende, som ham eller noget andet Menneske i Landet. Naar Hr. D. S. 916 opstiller et heelt Dousin Forfattere imod mig, der ikke have taget i Betænkning, paa det bestemteste at anbefale Frihed til at brænde Brændeviin, som et lærdeles kraftigt Middel til at ophielpe Bonden, og mener, at hine Forfattere, der efter deres Stilling have havt Leilighed til at kjende Bondestanden, maa have kjendt den ligesaavelsom jeg, saa er det ikke min Hensigt at gjøre nogen af de ærede Forfattere deres Kiendskab til Bondestanden stridig. Jeg vil kun bemærke, at man kan staae i særdeles nøie Forhold til Bondestanden, uden ret at lære den at kjende, naar man ingen Jnteresse har derfor, og savner et vist aabent Blik, uden hvilket man hverken formaaer at kjende Bønder, eller andre Mennesker. Saaledes kunde man længere tilbage i Tiden tale med mange Herremænd, inden man traf paa een, der troede det muligt at styre et Gods uden Pidsk, Træhest og sort Hul, og af alle disse var der maaskee dog Jngen, som jo troede at han kjendte Bonden til Punkt og Prikke. Jeg har derfor ikke Grund til at troe, at det i denne Sag er rettere at tælle Stemmer, end at veie Grunde, og just fordi jeg nøie har gjort det sidste, har jeg mindre Lyst end jeg ellers vilde have til det første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Naar Hr. D. kalder det et barok Jndfald at sammenligne Say's Knappenaalefabrik med Brændeviinsbrænderie, og siger, at det passer som en knyttet Næve til et blaat Øie, da har han med disse Kraftudtryk neppe gjendrevet min Paastand, at en almindelig Brændeviinsbrænding saagodtsom i enhver Huusholdning vilde stride mod rigtige Grundsætninger om Arbeidets Deling. Faae vi dog ikke paa Landet af lige god Byg og Humle slettere Øl end de kjøbenhavnske Bryggere levere, fordi som Digteren siger: Den Kunst som alle og enhver vil kunne, Den kan de fleste gjerne meget slet, og at de smaa Brænderier paa Landet af et lige Qvantum Korn levere et mindre og slettere Produkt end de større og bedre indrettede i Kjøbstæderne, lader sig neppe omtvivle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Naar Hr. D. antager efter Pastor Rørdam, at hvad Mennesket ofte og altid gaaer over, og kan nyde saa tidt, det vil og lyster, kedes det snart ved, ja fatter endog tilsidst Modbydelighed derfor, saa har det vel sin Rigtighed i Henseende til Svedsker, Rosiner og andre Slikkerier; men neppe i Henseende til Brændeviin og andre Spirituosa, thi ligesom Mennesket vanskeligere strax finder Behag i disse sidste, saa tiltager Begjærligheden efter dem i en stedse stigende Progression just ved idelig Brug og overdreven Nydelse. Herved maa tillige bemærkes, at om Brænding paa Landet blev tilladt og almindelig, saa vilde dog derved hverken Bonden eller hans Folk komme til saa udelukkende at sysle med Brændeviin, som Brændeviinskarlen i Kjøbstæden nu maa, eller saaledes altid at gaae derover, som Vintappersvenden over Vinen, og der var altsaa ingen Grund til at troe, at uafbrudt Syslen dermed skulde fremkalde Modbydelighed derfor. J Landhuusholdningen vilde der imellem hver Brænding blive saa store Mellemrum, at Begjærligheden fik tilstrækkelig Tid til at vaagne med fornyet Styrke. Naar Hr. D. S. 917 siger, at Brændeviinsbrænding i de smaa Kjøbstæder nu drives af Kjøbmænd, da er dette kun tildeels sandt; thi i de smaa Kjøbstæder er der mange Brændeviinsbrændere, som ikke ere Kjøbmænd og omvendt. J Nestved har der jo for ikke længe siden været ført en vidtløftig Proces imellem Brændeviinsbrænderne og Kjøbmændene, fordi de første vilde forbyde de sidste at udsælge Brændeviin. Men selv hvor en Kjøbmand brænder Brændeviin, strider dette ikke saa meget mod rigtige Grundsætninger for Arbeidets Deeling, som Hr. D. antager; thi han holder dertil en egen Karl eller en saa kaldet Brændeviinskarl, der forestaaer Brændeviinsværket, og ikke befatter sig med andet; men en saadan Brændeviinskarl kunde enhver Bonde ikke holde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Naar Hr. D. for at afbevise min Paastand, om Brændeviins hyppige Brug paa de Egne, hvor den brændes i Smug, beraaber sig paa en Mands Vidnesbyrd, der ifølge sin Embedstilling nøie kjender dem og har bereist dem, da maa jeg derved bemærke, at slige Reisende, der officielt udsendes for at indhente Efterretninger om en eller anden Egn i Landet, altfor ofte maa see gjennem Andres Briller, undertiden træffe paa Folk, der have Moerskab af at lade de lærde Herrer løbe med Liimstangen og binde dem noget paa Ærmet, og gjerne mindre see Tingene som de virkelig ere, end saaledes som Egnens Folk ønske, at de skulle ansees for at være. Jeg har derfor Grund til at troe, at Hr. D. Rei fende har været ligesaa lidet heldig i at opdage Brændeviinsbrikningens sande Status paa hine Egne, som de Embedsmænd, der reise ud for at opdage Brændeviinskjedler, almindeligviis ere i at finde disse. Af de øvrige af Hr. D. anførte Vidnesbyrd, indeholder det ene en Selvmodsigelse, og de andre have neppe været giordede paa en tilstrækkelig Sammenligning aft, forskjellige Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Hr. D. har ikke kunnet forstaae, at det iet farligt Exempel, naar Loven slutter Fred med sine Overtrædere, just fordi de ere ret vid holdende i Overtrædelsen. Enhver, der har tænkt over Statstyrelsen og over Lovgivningens Jndflydelse paa Folkets Moralitet, vil imidlertid uden Vanskelighed forstaae dette; men til Hr. D. vilde jeg overlade at overbevise dem, som ere dømte i Slaveriet, fordi de have udsolgt Brændeviin paa Landet, om at dem ingen Uret er skeet, naar det blev tilladt ei blot at sælge, men at tilvirke Brændeviin overalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Hr. D. holder af Ustadighed i Lovgivningen, og troer, at fordi Tiderne forandres og vi med dem, maa Lovene ogsaa forandres. Jeg maa ikke nægte, at jeg anseer de Love for de bedste, der kunne gielde til alle Tider, og at jeg troer det mindre gavnligt, at nye Love ideligt gives, end at de gamle nøiagtigt overholdes; men at det virker skadeligt paa den store Mængdes Sædelighed, naar Lovgivningen i elLand ideligt skifter Principer, saa at det, der til ret og tilladt idag, bliver uret og forbudet imod gen, det vil Enhver, som kjender Almuen sikkert indrømme mig. Dette er, hvad jeg har fundet kunde siges til Forsvar for Justitsraad Haste og mig. Jøvrigt er det mig kjært i Hr. D. at finde en varm Forfægter af Bondestandens Hæderlighed, og da jeg ikke troer, at denne Stand har saa mange eller saa mægtige Venner, at disse bør bekrige hinanden indbyrdes, vil jeg slutte med Digterens Der er min Haand, Hans Smed! Jeg er ei længer vred; Giv mig saa din igjen, Og vær som før min Ven! Hastes Recensent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Blandede Efterretninger. Bønnebøger. J Midten af Februar blev Gouverneuren i Staten Kentucky tilsendt 120 Exemplarer af en Bønnebog fra Boston, ethvert forsynet med følgende trykte Anbefaling. Dette Værk har ydet en gammel Mand, i de tungeste Ulykkestilfælde, da Døden berøvede ham en om Ægtefælle og flere Børn, Trøst og Styrke, og derfor beder Jndsenderen om at uddeele disse Bønnebøger iblandt de ved Kummer nedbøiede Familier. Gouverneuren gav en Geistlig et Exemplar, men denne advarede for Uddelelsen, thi de deri indeholdte Bønner vare af sociniansk Jndhold, og Forløserens guddommelige Tilbedelse ikke med et eneste Ord nævnt deri. (Columbus Juli.)*) Perkins nyopfundne Dampvaaben. Forfærdigelsen af hans Dampmaskine med høit Tryk (Light pressure safety Steam Engine, et, efter hans egen Forsikkring, nu fuldkommen lykkedes ham, og bortfjerner hver Tanke om Fare. Alting er saa nøje beregnet, at intet Nyt kan tilføies. Han er nu sysselsat i London med at forfærdige Dampcanoner og Dampgeværer. Den franske Regjering har erklæret sig villig til alvorligen at prøve det nye System. J Greenvich ere adskillige Forsøg blevne gjorte og endeel af Hertugen af Angouleme affendte Ingenieurer, ligesom og Fyrsten af Polignacs Adjutant, have overværet dem. Deres Beretning er til Fordeel for Perkin. Canonen vil affyre 60 firepundige Blykugler i et Minut med samme Nøiagtighed, som et Gevær og paa et forholdsmæssigt Rum. Ved samme Generator befæstes en Musket. Dette Vaaben, som i eet Minut kan affyre 1000 Kugler, efter Artilleri stens eget Tykke og saalænge han anseer det for nødvendigt, vil endnu desuden yde den Fordeel, at det kan befordres fra en Bastion til den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Pebersvende Bal: Den 13 Februar gave Ungkarlene (Bachelors) deres aarlige store Bal i Staden New-York, over 200 ikke til denne Forening hørende Herrer og over 400 Damer bleve indbudte til den særdeles glimrende Dandsefest. (Columbus Juli.)Et Menneske-Skelet: J Juli 1826. fandt en Hr. Hugh Kurlin, da han omtrent 2 tydske Mile vesten for Paris ved Oldtown Creek (d. c. Gammelstads-Bækken) i Kanion Henry, Staten Tennessee, oppløiede en Høi paa sin Mark, et menneskeligt Skelet 7 Fi 2 Tommer langt, med Knokler, af ganske uholdsmæssig Kæmpestørrelse. Sammes bro laae mod Østen og rundt omkring Hjernen i mærkede man et Jndsnit, som af et skjære Jnstrument. Ved Oldtown Creck ere flere Gra høie (Mounds). Ganske nær ved denne OldtorCreek (en Kildeflod af Ohion, en fra Østen indløbende Arm af Mississippi), ved Hr. Thomas, Mølle ligge Ruinerne af en gammel Jndianst Stad, hvoraf Bækken har sit Navn. (Af sen Tennessean efter Columb. Juli.) Den største Perle: Dr. Fischer, Præsident ved det Medicinske Akademie i Moskau, har udgivet et Værk om Perlefiskeriet i Rusland, i hvilket han beskriver en Perle, som eie af en græsk Kjøbmand, ved Navn Zasima i Moskau, og der maaskee næppe mere har sin Lige Den skal være kommen fra Vestindien og bliver opbevaret i en trefoldig kostbar Æske. Denne uskatterlige Perle veier 27 1/2 Karat, eller næster 3/4. Unze, er fuldkommen sphærisk, af en Glands der overgaaer det stærkest polerede Sølv, er fuldkommen gjennemsigtig og saa glat, at naar man lægger den paa Papir ruller den omkring og Qvægsølv. (Bl. f. I. U. 138.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Man har bemærket, at Gauthiers Skrift om gymnastiske Øvelser for det qvindelige Kjøn, (omtalt i et foregaaende Blad S. 1007) ikke er originalt; men oversat af et engelsk Værk af Capitain Clias. (Morgenbl. Jntell. No. 20).(1) Martignac. Gaye de Martignacden nuværende franske Minister for det Jndre, Medlem af de Deputeredes Kammer, var tidligere Advocat i Bordeaux og i den følgende Tid Generalprokurator i den Kongl. Ret i Limoges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Jndtil 1815 var han i den politiske Verden, aldeles ubekjendt. Man vidste kun i hans nærmeste Omgivelser, at hans Omgang var elskværdig, og at han desuden var en temmelig god Digter. - Paa Grund af hans patriotiske Adfærd i Bordeaux blev han ved Restaurationen, efter de hundrede Dage, i Aaret 1815, udnævnt til Ridder af Æreslegionen. 1821 valgte ham Lot- og Garonne Departementet til sin Deputeret og 1822 nedlagde han sit Embede som General procurator. Han satte sig i de Deputeredes Kammer paa den høire Side, tog ofte Deel i Discussionerne, men altid til Fordeel for de ministerielle Planer, og udmærkede sig ved sin lette, heldige Veltalenhed. Han blev sendt, som Kongens Civilcommissair, til Hertugen af Angouleme i Spanien, og efter sin Tilbagekomst udnævnt til Statsminister. Ved Ordonnancen af 4 Jan. d. A. blev ham omsider overgivet Porteseuillen for det Jndre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
(*) Gasskibsfart. J afvigte Aar har man paa Theemsen gjort Forsøg med at anvende Gas til Seiladsen. Det bestaaer i at frembringe, formedelst Surstofgas, en Tomhed i det Jndre af en Cylinder. Prøven gjordes paa en stor Galei med 15 Personer ombord. Maskinens Vægt var 3 Centner og den indtagne Ballast 5 Centner. Desuagtet tilbagelagde Fartøiet i en stærk Strøm, 10 engelske Mile i en Time. Gasset frembragtes ved Vand, opløst af stærk Hede. D. 29 Nov. gjordes et nyt Forsøg med en Gasbaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
(*) Anekdoter. En velhavende Kjøbmand havde spilt Bankerot. Nogen Tid efter mødte en af hans Venner ham, der spurgte ham, hvorledes det gik, Meget godt, svarede han, jeg er nu kommen paa Benene igjen." "Allerede!" svarede den Anden med Forundring; "J det forstaaer sig vedblev hiin, jeg har maattet sælge min Kareth og mine Heste, og maae nu gaae paa mine Been." En rig Kjøbmand havde 2 Sønner; den all ste var Officeer og gjorde megen Gjæld; til yngste var Kjøbmand og tog stedse paa Le istedetfor at passe sine Kontoirforretninger. Løbel," sagde en af Husets Venner til Fade hvad De dog er en lykkelig Mand - hvilke Glæde oplever De ikke af Deres to Sønner. Ja Gud har jeg Glæde!" raabte Løbel, men stor Skade, at min Glæde er forkent, min Søn, der skulde skyde, skriver lutter Ver ler, og den der skulde skrive Vexler, gjør i tet andet end skyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Kjøbenhavns Børs, d. 12 August 1828. Hamburg 2 M.a vista 215. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved Dito lydende paa r. S. 4 pC. Dito Dito . . . Asiatiske Comp. Actier, 156, 1156 Rbd. Sal. 18 52 Rbs. Tegn. 86 Rbd. Sedl. 792, 80 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. – i Sedler. 998100 Rbd. S. 106 – i Banto. 96 96 1/2 r. S. 98,98 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 - L. Stil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 66. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 August 1828. (*) Oeconomiske Meddelelser efter en Reise. (Fortsat.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
J Roeskilde traf jeg en Landmand, som kom fra Lolland og Fyen. Han fortalte, at Sæden staaer godt, især al Vaarsæd. J Lolland havde Vinterkornet, fornemmelig Hveden, lidt noget af Vinterfugtighed, især har Rust været meget almindelig. Rapsen har kun lykkedes paa faa Steder, den har flere Gange været opædt af Jordlopper, og man har været nødt til at saae Hvede i den bortgaaede Raps Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-16
Det ustadige Vejr gjør Rapshøsten besværlig, ligeledes paa mange Steder Høehøsten og Møgtjorselen, samt Mergelkjørselen, og det er vanskeligt at faae Tørven bjerget. Byg og Havre staaer fortreffelig, og den unge Klever vil nu vist alt komme op, thi Raigræsset er alt kommet op. Det fugtige Foraar gav i Lolland en sildig Pløining. J Pløjetiden faldt Tørke med megen Nattefrost, der holdt Kleveren tilbage, og gjorde, at Jorden var temmelig fast og klim vet, hvoraf fulgte, at Bygget kom ulige op Jmidlertid venter man i Lolland en god Høst, naar undtages den Skade Rusten vil gjøre, der endnu ikke kan bestemmes. I Fyen staaer Sæden bedre end i Lolland, de har der faaet Vaarsæden tidlig. I Fyen var Vaarsæden fuldgroet, og ualmindelig god, da den i Lolland først vilde til at skride ud. Grev Reventlow bygger Sommer en Lade af Halm og Leer, der vil blive hensigtsmæssig.