JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-31
Denis. Freden har bragt Varepriserne i Engelland, mærkelig til at synke, i Fabrikstæderne er derfor Handelen standset, fordi Kjøberne vente, at de raa Materialier skulle falde endnu mere. – J Overhuset foreslog Lord Grry d. 11te og i Underhuset Hr. Wynne d. 12te en Adresse til Prindsregenten, for at formaae ham til at ophæve de norske Havnes Blocade, men den førstes Forslag blev med en Stemmefleerhed af 81 Stemmer, og den sidste med 229 mod 71 forkastet. Parlamentet har bevilget Hertugen af Wellington og hans Arvinger til Belønning for hans udviste Tjenester 13,000 Pd. aarligen, og bestemt, at til denne aarlige Pensions Ombytning 400,000 Pd. skulde anvendes til at kiøbe Landgodser for Hertugen. De til Lorder udnævnte Generaler, Graham, Hill og Beresford, blev anvist en aarlig Rente af 2000 Pd. - Keiser Franz har tilladt Fyrst Schwarzenberg og hans Efterkommere i lige Linie, at føre det østerrigske lothringske Vaaben i det første Feldt af sit Familievaaben, og forlenet ham og disse med et Herskab i Ungern. Keiseren har ligeledes, befalet, at hans Armee i Frankrig skal i Forening med den østerrigske bære den hvide Cocarde, da han derved vil give Kongen og det franske Folk et Bebiis paa sit Venskab og sin Deeltagelse i Øjeblikkets lykkelige Begivenheder. - Madam Lætitia Buonaparte er tilligemed hendes Broder, Cardinal Feich, reist til Rom. Det hedder at hun skal have en aarlig Jndkomst af 300,000 Fr. - Joseph Buonaparte har leiet Slottet Allemand ved Nolle, hvor han vil tilbringe Sommeren. Ludvig Buonaparte har forlangt Passe til Grätz i Steyermark, i hvis Nabolav han har en liden Eiendom, og derfra vil han reise til Rom. Hjeronymus Buonaparte er ankommen til Schweiz under Navn af Grev v. Brocken. - Kronprindsessen af Sverrig, der for sin Sundheds Skyld, opholder sig i Frankrig, har aflagt et Besøg hos Kongen og den Kgl. Familie. Kong Ludvig har udnævnt Greven af Artois til Generalberst over alle Nationalgarder i Frankrig, alle Medlemmer af det provis. Statsraad saavelsom dr. Ferrand og Cantsleren til Statsministere, Hr. Ambray til Cantsler af Frankrig, Prindsen af Benevent, (Talleyrand) til Statssecretair for de udenlandske Anliggender, Abbe Montesquion til Statssecretair for det Jndre, Gen. Sr. Dupont til Statssecretair for Krigsvæsenet, Bar. Louis til Statssecr. for Financerne, Baron Malouet til Statsseer for Søvæsenet, Hr. Ferrand til Generaldirect, for Posterne, Sr. Beugnot til Generaldirect for Politiet og Hr. Brenger til Generaldirect. for de directe Paalæg. – Det hedder, at Kongen har udnævnt Prinds Eugen til Marschal. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-31
Ministeren Statssecret, har i en Dagsbefaling kundgjort en ny Organisativn af Hæren. Alle Militairpersoner, men især de, der uden Tilladelse, befinde sig i Paris, skulle ufortøvet begive sig til deres Corps, eller ved længere Dvælen ansees som de havde givet Slip paa deres Post. Marsch. Soult og Suchet ere ankomne til Paris. The Courier indeholder endnu adskillige hidtil ubekiendte Puncter af den ny franske Constitution. Kongens Jndkomster ere, foruden hans Private eller Krondomainerne, bestemte til 25 Mill. Fr. hvoraf han selv lønner sine Civil og Militairbetjeninger. Hans Broders Jndkomster ere, hans Privateiendom uberegnet, fastsatte til 1/4 Deel, og hans Nevens til en Sextendedeel af ovennævnte Sum, Conseriptioner er afskaffet; Hærens Størrelse i Krig og Fred bestemmes ved Loven ligesom og Recruteringsmaaden. Det samme gielder om Marinen. Krig kan kun besluttes af det lovgivende Corps og Senatet, paa Kongens Forlangende, men disse Kamres Decret sanctioneres af Kongen Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Nyeste. Silderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Musica Ellevte Aargang. No. 45. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Lorsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Junii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Medens hiin Mundkam stod paa, vidste den første Consul at hævne sig paa Engelland langt føleligere, ved at føie militaire Foranstaltninger mo Engellændernes Smughandel i de tydske Grændse departementer, ved Schelde og Maas. Derved blev Handel paa Frankrig meget vanskelig og kost hav; adskillige store Transporter Contrebande bleve tagne, og mange Kjøbmænd bragte til Bettelstaven. Rigstæderne Frankfurt, Nürnberg, Hamborg advaredes, ikke at lade deres Handelshuse tjene til Canaler for engelske hemmelig anvendte Penge. - Medens Engellænderne klagede over voldsom Fremgangsmaade mod deres Skibe og Eiendom, uden at være istand til at kunne faae nogen Skadeserstatning hos den franske Regjering, sendte denne Personer til Storbritanniens og Jrlands vigtigste Søstæder som Handelsagenter og Consuler. Engelland nægtede ikke allene at erkjende dem i denne Egenskab, fordi endnu ingen Handelstractat med Frankrig var sluttet, men kastede endog Mistanke paa den, især da nogle af dem vare af Militair stand. Engelland paastod, at de have havt Befaling at lodde de Havne, hvori de skulde residere, og optage Tegninger deraf. Denne officielle Anke maa ansees for grundet, da den franske Regjering ikke har benægtet den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
J Europa indløb den 24 April den Efterretning, at Engellænderne den 21 Februari virkelig havde rømmet Hollænderne Cap; ogsaa blev Ægypten rømmet den 17 Martii, men Klippen Gores var endnu ikke tilbagegivet Frankrig, og Malta vilde Engellænderne paa ingen Maade rømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Anecdoter om Erkehertuginde Maria Louise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
(Jndsendt.) Da Bonapartes huuslige Forhold og især hans Forhold til Keiserinde Marie Louise er de Fleste kuns lidet bekjendt, troer Jndsenderen, at det ikke vil mishage Læseren, at finde her oversat følgende Anecdoter af det engelske Maanedsskrivt at belle Assemblee for Februar 1812. Den fra Frankrig flygtede General Sarrazin nævnes som Meddeler af disse Brudstykker, hvilke maaskee af denne Aarsag ville tabe en Deel af deres Troværdighed, forsaavidt de ere Bonaparte ugunstige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Keiserinde Maria Louise blev ved sin Ankomst til Compiegne meget overrasket ved, at finde i sine Værelser det samme Huusgeraad, som i de, hvilke hun beboede i Wien. Berthier havde ladet Alt vakke ind og sende derhen med Postvogne. Hanvar nærværende da Marie Louise blev saa behagelig overrasket og modtog hendes Tak for den Opmærksomhed. Hans Svar var, at han alene havde udført Keiserens befaling. " jeg, formodede. det min Herre, sagde Hendes Majestæt til ham, men jeg bør takke Dem for Deres Jver, i saaledes at opfylde min Gemaals ringeste Ønsker."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Berthier havde drevet Bonapartes Gallanteri saavidt, at han havde sendt derhen mange Dyr, hvoriblandt ogsaa var en Kanariefugl, som sang behagelig og var meget afholdt af Marie Louise Vi kunne lettelig forestille os, at Bonaparte, da han første Gang var ene med sin unge Brud, efter nygifte Mænds Skik gjorde hende de heftigste Kjærlighedsforsikkringer. Blandt andre saadanne brugelige Tallemaader sagde han og, at han vilde ansee sig selv for den lykkeligste Mand, dersom han, ved sin Omhu for, at forekomme hendes mindste Ønsker, kunde have den Lykke, at gjøre sig hendes Kjærlighed værdig. Marie Louise svarede, at det ikke vilde blive meget vanskeligt, da hun havde elsket ham før hun saae ham. Uagtet den sød Følelse, med hvilken denne Forsikkring maa have fyldt Bonapartes Bryst, syntes han dog tvivlsom og svarede hende, "Jeg takker Dem for den smiggrende Kompliment, De har den Godhed at gjøre mig, og beder Dem troe, at jeg ikke skal undlade Noget for at fortjene den." - "Jeg siger Dem kun hvad jeg virkelig mener, svarede Marie Louise; jeg er af en Familie, i hvilken Kjærlighed til Hæder er arvelig, og De har faaet saa meget, at min Tilstaaelse ikke kan blive mistænkt Man forsikkrer, at Bonaparte ved disse Ord ikke længer kunde skiule sine Følelser; han kastede sig paa Knæ for Keiserinden, som hurtig reiste ham op; de omfavnede hverandre ømt. - Da Bonapartes Lykke ikke vilde have været fuldkommen, dersom dette blev ubekjendt, benyttede han sig af den første Leilighed til at lette sit Hjerte, ved at meddele Begivenheden til Berthier, Duroe og andre Fortrolige, hvilke hver paa sin Side sørgede for, at Fortællingen kom i Omløb og til Publicums Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Efter sin Ankomst til Paris blev Marie Louise besøgt af det gamle Hofs fornemste Tilhængere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Forstaden St. Germains hidtil ubøielige Adel, som standhaftigen havde afslaaet alle Bonapartes Jndbydelser, kunde ikke modstaae Lysten til, at meddele en østerrigsk Erkehertuginde den dybe Sorg, de i disse 15 Aar havde følt over hendes Tantes sørgelige Ende. "Det er forgjeves", svarede Fyrstinden, "vi søge at modsætte os Skjæbnens Bud. Alt for megen Godhed bragte mine ulykkelige Slægtninge paa Skaffottet. Det er muligt min Gemal og jeg kunne have samme Skjæbne, men det er sikkert, at det vil blive af en anden Aarsag. Keiserindens værdige Tone, et dybt Suk, der undslap hende og nogle Taarer, hvilke en saa sørgelig Erindring fremlokkede, gav hele Forsamlingen et høit Begreb om hendes Karakteers Ædelhed, hendes Forstands Rigtighed og hendes Siæls Følsomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Følgende Anecdote, tjener til at vise, at Bonaparte ikke skrækker hele Verden *). Da han besøgte Skibsværfterne i Boulogne gjorde Keiserinden, en Tour i det Jndre af Havnen. Ved Tilbagekomsten saae hun Bonaparte, som stod og ventede paa hende. J det hun forlod Fartøiet gleed hendes Fod og hun vilde have faldet, dersom ikke General Vandamme, der holdt hendes Haand, havde hjulpen hende, ved at slaae Armen om hendes Liv. Bonaparte, som med Jngenieuren stod omtrent 10 Skridt derfra, blev det vaer, han løb derhen og sagde temmelig vredladent: "Hvorledes, Madam forstaaer De endnu ikke, at bruge Deres Fødder rigtig?" Marie Louise saae rolig hen til ham, udenat blive forvirret af denne uventede Tiltale, og sagde spøgende: "Skulde man ikke troe, at De J Man bemærke overalt, at dette er skrevet i Begyndelsen af 1812. Skinner hans Stjerne end rædselfuldt og grumt, da er det ikke længer Andre, men ham selv, den truer. aldrig har gjort et Feiltrin i Deres Liv, ved at høre Dem tale saaledes." Denne Bebreidelse blev gjort i en med Blidhed og Værdighed blandet Tone, som allene kan forskaffes ved Naturens Gunst og Velgiørenheden af en ypperlig Opdragelse. Skjøndt kun lidt vant til Paamindelser følte Bonaparte hvor megen Uret han havde og svarede meget ydmyg: "jeg beder Madam, De vil undskylde min Heftighed og henregne den alene til den, ved Tanken om den Skade, et Fald kunde "Naar det er Til gjøre Dem, opkomne Frygt." fældet, sagde Keiserinden endnu smilende, tilgiver jeg Dem. Giv mig Deres Arm!" Saa megen Ynde tvang Corsicaneren til at trække saaledes paa Smilebaandet, at han viste sine gule Tænder, hvilket, siden hans Udnævnelse til KeiEn ser, sjelden hændtes ham i Boulogne. Maler kunde have leveret os et herligt Malerie, ved at aftage Begges Ansigtstræk i dette Øjeblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Bonaparte er meget styg, men for at faae et rigtigt Begreb om ham, maa man have seet ham ved Siden af Marie Louise, af hvem vi ikke kunne give nogen sandere Beskrivelse, end ved at bemærke, at hun er i Skjønhed og Ynde, hvad Bonaparte er i Plumphed og grove Sæder. Den anførte Begivenhed indtraf i Bologne d. 26de Mai 1810. Uden Garde passerede Bonaparte og Marie Louise, gjennem en uhyre Menneskeklynge, som med Sværmerie raabte: "Længe leve Keiserinden!" men sjelden hørtes Raabet: "Længe leve Keiseren!" Havde han været ene, skulde han nok have vogtet sig for, at gaae ud, uden at have foran og om sig en Sværm af Generaler og Officerer. Han kjender nøie nok de Franskes ædelmodige Karakteer til at være overbeviist om, at Marie Louise er en bedre Sikkerhedsvagt for ham, end alle hans Kyradserer og polske Landsedragere; hvilket beviser, at Ludvig XVI og Marie Antonettes Mord kan allene tillægges nogle faa lave Sjæle, og at den franske Nation er uskyldig i det; Aarhundreders Erfaring bekræfter, at intet Folk overgaaer det Franske i Kjærlighed til sine Fyrster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Indenlandske Efterretninger. Kongelig Placat, som indeholder yderligere Forbud mod Handel og Samqvem med Norge. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade. Konge til Danmark &c. &c., gjøre vitterligt: At uagtet det ved Vor allerhøieste Placat af 11te d. M. er befalet, at ingen Passer maae udstedes for Reisende til Norge paa anden Vei, end igjennem Sverrig, ligesom og at Udførsel af Korn og Levnetsmidler til Norge, samt al anden Handel, Brevvexling og Samqvem herfra med bemeldte Land, den igjennem Sverrig undtagen, skal være forbudet; saa er det dog bragt i Erfaring, at der gives dem, som søge ved alle muelige Midler, deels at underholde Samqvem og Forbindelse med Norge, deels at tilbringe dette Land Korn og Fødemidler, og deels paa utilladelige Veie at begive sig didhen. Vi ville derfor ikke allene have disse Vore Bud paa nye indskjerpede, men befale end videre herved, at Enhver, som herefter befindes at overtræde Vort givne Forbud mod Handel, Brevvexling og Samqvem med Norge, eller at forsøge paa at begive sig fra Vort Rige og Vore Hertugdomme til dette Land paa anden Vei, end igjennem Sverrig, skal ikke allene paa det strængeste vorde anseet og straffet efter fornævnte Vor allerhøieste Placat af 11te d. M. dens 4de §, men endog, naar han befindes at have paa en underfundig Maade søgt at opnaae sin Hensigt, have sit Liv forbrudt. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 28 Maji 1814. Under Vox Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
For Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen er, under 31 Maji d. A., udstedt et Patent af samme Jndhold som ovenstaaende Placat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Til latinskjuridisk Examen have i dette Qvartal 7 Candidater fremstillet sig. De til den skriftlige Prøve fremsatte Spørgsmaal ere følgende: Af Natur= og Romer=Retten. I. An datur jus ecclesiasticum universale, (Gives der en almindelig Kirkeret?) 2. Utrum res in illa accessionis artificialis Specie quge Specificatio vocatur, redit materiae domino, an specificanti, (Hvem tilfalder Tingen ved den Art af den konstige Tilvext, som kaldes Specification, enten Materiens Eier eller den Specificerende?) 3. Quomodo intelliggenda est regula juris publici universalis salus publica suprema lex esto "adeo at veris hujus disciplinge principiis conveniat: (Hvorledes bør man forstaae den efter den almindelige Statsret gjeldende Regel "Almeenvelbør være det borgerlige Selskabs Grundregel!" 4. An bellum punitivum jure gentium convenit? (Er Straf Krig lovlig efter Folkerettens Grundsætninger?)S. Quaratione jure romano haeredes et legata rii corumque jura et obligationes differunt, idemque discrimen an jure patrio obtinet; (Hvilken er efter den Romerske Ret Forskjellen mellem Arvinger og Legatarier, samt disses Rettigheder og Forpligtelser, Kan en lignende Forskiel gjøres efter vore Love?) Høiesterets Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Fredagen den 3 Junii. 87. Over-Auditeur Schack, contra: Borger og Møller August med flere. 120. Advocat Dreier, contra: Jørgen Hansen. 117. Overauditeur Hielm, contra Niels Hartvig og Peter Joseph Ziegler. 116. Overauditeur Schack, cont. Peter Wallesen. 18. Capellan Monrad, c. Elias Pedersen med flere. 57. Sognefoged Nielsen, cont. Præsten Fenger. 105. Kjøbmand Staun, c. Urtekræmmer Høeg 118. Overanditeur Schack, c. Niels Christensen, med flere. 33. Kjøbmand Boyson, cont: Kammeradvocaten. 12. Advocat Dreier, contra: Caspar Henrich Birch. 122. Advocat Treschow, c. Mads Hansen Aland. 107. Kammerjunker og Stiftamtmand Jessen, contra: Capitain v. Hoppe. 114. Grosserer Sally, contra, Kjøbmand Hasse. 88. Overauditeur Hielm, cont. Gaardmand Lars Jacobsen. II. Marie Harboe, contra: Statsraad Scharfenberg. 44. Sognepræst Hr. Boeck, contra: Grev Knuth. 101. Capitain v. Kummeste, c. Frue Kummeste. 106. Overkrigscommissair Dahl, c. Aarhuus Bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 Junii. Cours. Hamb. 2 Maaneder 495, a vista 500, London 2 M. 165. Rbdlr., Spec. 530. - Specier solgtes til 31 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 60 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
(Af Lübecker Avis.) Portoferrajo, den 7de Mai. Den 3die dennes henimod Kl. 6 om Aftenen landede en engelsk Fregat i vor Havn; man erfarede, at den forrige Keiser Napoleon med endeel Russiske, Engelske og Østerrigske Oficerer af Generalstaben, og 2 franske Generaler, der ledsagede ham, befandt sig paa denne Fregat. En af Officererne kom i Land, og efterat han havde meddeelt Kommandanten den officielle Efterretning, føiedes hele Natten igjennem de nødvendige Anstalter til Modtagelsen. Folket bevidnede sin Glæde; der blev foranstaltet en Jllumination og alle høie Embedsmænd opfordrede at bivaane Jndtogs=Ceremonien. Den anden Dags Morgen Kl. 4 blev under militair Eskorte, en af den forrige Keiser sendt Fane bragt ind i Staden, der plantedes under endeel Artilleriesalvers Torden paa Fortet della Villa. Saasnart Napoleon med sit Følge var steget i Land, hilsedes han fra Fæstningen og Rhedens Forter med 100 Kanonskud, hvilke Fregatten besvarede med 24 Skud. Ved hans Jndtrædelse i Staden vare alle Tropper under Vaaben; han blev der modtaget af adskillige høie Embedsmænd, Geistligheden og et stort Antal Jndbyggere. Efterat Mairen havde holdt en kort Tale, overraktes ham Stadens Nøgler. Herpaa begav Napoled sig i et glimrende Tog, hvortil alle Civil og Militairpersoner, saavelsom Geistligheden stødte, til Kathedralkirken, hvor et høitideligt Tedeum blev afsjunget; dersre gik Toget til Mariepalæet, som midlertidig er bestemt til hans Vaaning, hvor han igjen modtog Opvartning af de fornemste Embedsmænd. Han talte med enhver med den største Munterhed, i det han gjorde endeel Spørgsmaale med Hensyn til Landet og dets Beliggenhed. Ved denne Leilighed bemærker man følgende Steder; "Da jeg har indseet at man ikke førte Krig mod Frankrig, men mod mig, har jeg for denne Stat alt for megen Forkjærlighed til ikke at gjøre Alt, hvad der kunde være den nyttigt. Min Tronafsigelse er ogsaa et lidet Offer, som kan være Frankrig tjenligt, og jeg har bragt det dette Offer i en god Hensigt." Efter en kort Hvile steg han med sit Følge til Hest for at besee Fæstningerne Mari cana, Campo, Capo, Liveri og Rio. Efterat han var kommet tilbage, gav han et kosteligt og stort Taffel. Om Aftenen var hele Staden igjen illumineret. (Selv samme Dag aftakkede Brigadegeneral Dalesme Øens Gouverneur og overlod Regjeringen til Napoleon). Den 5te steg Napoleon igjen til Hest for at tage den 5 Mile herfra beliggende Havn Longone i Øiesyn, med videre. Folkets Tilløb var meget stor, uden at derved Roligheden i ringeste Maade forstyrredes. Man mærker ikke til Napoleon har meget Tyende. Der er vel nogle prægtige Heste og Vogne udskibede. Men man venter endnu flere Sager og et Troppecorps fra de allierede Magter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Jblandt de franske Officerer og Soldater og de allierede Tropper forefalde dagligen Tvekampe i de elysæiske Marker. Det franske Senat, hvis tidligere Føielighed mod Buonaparte man ikke vil tilgive, har mange Stemmer imod sig i Frankrig. En af de stærkeste og kraftigste gienlyder i en af en vis Lefebure forfattet "Adresse til Buonapartes Senat", som læses af alle Franske med stort Bifald. Den indeholder et heelt Synderegister, og er et talende Vidnesbyrd om den i Frankrig gjen indførte Pressefrihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Det hedder, at Hannover skal forøges med Hessen og Brunsvig, og at disse Landes Besiddere, skulle have Skadesløsholdelse paa hiin Side Rhinen. Ved Underhandlingerne i Chatillon skal Buonaparte omsider have besluttet sig til, at give Slip paa Jtalien, Øen Elba undtagen, og dette skal have givet Anledning til, at denne Øe bestemtes til hans Opholdsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Antallet af de franske Tropper af hvert Slags Vaaben skal i Fremtiden kun udgjøre 220,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Ved Ludvig XVIII Jndtog i Paris stode de allierede Souverainer i Vinduer og saae paa den hele Høitid. Da deres Tropper kom forhi Pavillonen faldt, paa et af Keiser Alexander givet Tegn, alle Laurbærgrenene fra de russiske Soldaters Hatte. Kongen af Preussen gik med begge sine Sønner i Kirken, klædt i en simpel blaa Kjole og hvid Vest uden Ordenstegn. - Nogle Dage efter Jndtoget gjorde 200 Damer Hertuginden af Angouleme deres Opvartning, hvidt klædte og smykkede med lutteLilier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
Postefterretninger. Efter Lübecker Av.) Pariser Blade forsikkre, at Fredstractaten allerede er sluttet, men af visse Gunde ikke vil blive bekjendtgjort førend nogen Tids Forlod. Ogsaa i London har man et Rygte, at Lord Castlereagh allerede i de første Dage af Junii vil ankomme med Fredstractaten i Hovedstaden. Derimod paastaaer et engelsk Blad, at Freds congressen vil blive holdt i London, og Forbundet til Ære for det engelske Folk, der har medvirket saa kraftigen til denne Fred, kaldes Londoner Forbundet. Preussen skal, som det hedder, ikke allene have Provindser af betydeligt Omfang til Skadeserstatning; men tillige store Pengesummer. Man troer endnu bestandig, at Huset Murat vil faae Øen Sardinien for Neapel, men at Kongen af Sardinien vil faae Skadesløsholdelse i Jtalien. Som den sidste nævnes Genua. Kong Fordinand af Sicilien har d. 24de erklæret, at han hverken har givet eller vil give Slip paa sine Fordringer paa Neupel. - Den af de Døvstummes Underviisning saa fortjente Olding, Abbe Gieard, der under den forrige Regjering paa Grund af sin Hengivenhed for Bourbonnerne var faldet i Ungade, er bleven indbudet til Keiser Alexanders Taffel, og Monsteur og Hertugen af Berry idrestillet. J Slottet St. Leu ved Montmorencispiste nylig Keiseren af Rusland med Prinds Engen (fordum Vicekonge), og hans Moder og Søster, (fordum Dronning af Holland) til Middag. Man mærker overalt, at Prinds Engen bevidnes Opmærksomhed saavel af de allierede Fyrster som af den Kgl. franske Familie. – De allierede Troppers Tilbagemarsch fra Frankrig over Basel, Kehl, Frankfurt og Nederlandene vedvarer. - Magdeburg skulde d. 23de f. M.i Følge en Overeenskomst, rømmes af de Franske. Til at modtage Gen. Grev Tauenzien, der skulde rykke ind der d. 25de, havde fire Selskaber af unge Fruentimmer dannet sig, hvoraf det ene, bestaaende af 96 af de anseeligste Borgeres Døttre, skulde, tilligemed et Digt, overlevere en Sølvofferskaal med 8000 Rdlr., der var samlede for saarede og syge Krigere blandt Magdeburgs Qvinder; det andet, bestaaende ligeledes af Borgerdettre, skulde række Gen. Tauenzien ved Porten i en Guldpocal Hædersdrikken, og kaste Laurbær blandt Krigerne; de to andre skulde overlevere en Fane og en Standart. De unge Kjøbmænd byde en smuk Hest med en kostbart broderet Saddel, Handelsbetienterne et Par Guldsporer. Om Aftenen vil Staden illumineres. - D. 21de er Marienberg og Würzburg bleven rømmet af den franske Garnison. Den forrige franske Commandant i Torgau, der hidtil stod under Opsigt er bleven beskyldt for, at have sænket, imod Capitulationen, 6000 Geværer, og man har ført ham til Torgau, for at aflægge Regnskab paa behørigt Sted. Man vil vide, at det er skeet med endnu andre 12000 Geværer, Ogsaa fornyer det Rygte sig, at betydelige Skatte ligge begravede i Torgau. Der skal sendes Commissairer did fra Berlin, for at undersøge Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-04
General Grev Benningsen skulde d. 31 Maji holde sit høitidelige Jndtog i Hamborg, hvis Senat allerede d. 26de igien har paataget sig Regjeringen, og i den Anledning udfledt en Proclamation til Jndbyggerne.