Aalborg Stiftstidende, 1846-09-03
Aalborg, den 3die September. J den Roeskildske Stænderforsamlings Møde den 29de f. M. anmeldte Commissarius, at efter hans Anmodning vilde den Deputerede i Generaltoldkammeret, Grev Sponneck, møde som kgl. Tilforordnet for at overvære Forhandlingerne om Lovudkastet ang. Told- og Consumtionsvæsenet, eftersom de afgivne Committeebetænkninger indeholde saa indgribende Forslag og Commissarius selv er fremmed for de paagjældende Forhold. – J samme Møde forefaldt atter en af de saa meget yndede Godseier=Huusmands-Skjærmydsler. Det lader virkelig til, at Godseierne, eller dog maaskee snarere disses adelige Deel, troe sig ogsaa i Stændernes indre administrative Anliggender at udgjøre en privilegeret eller dog ophøiet Classe. Saaledes havde dennegang Baron Zeuthen, forlangt Ordet for at henvende sig med Beklagelse til Forsamlingen og Bebreidelse til Præsidenten, fordi denne havde tilladt, at der i Læseværelset var henlagt en Klage fra Jndsidder Jørg. Jeppesen i Vallestrup, som deri besværede sig over en ham som daværende Fæster tilføiet formeentlig uretfærdig Behandling paa Hr. Z's afdøde Faders GodsSønnerup, idet han paastod, i 1813 at have fæstet et Huus, men ikke modtaget Fæstebrev, men kun Leiecontract og at han i 1821 blev udsat af Huset og saaledes bedraget for Jndfæstningssum og for de Penge, han havde anvendt paa Ombyggelsen af Huset. Taleren søgte at vise Klageindholdets Umulighed, især paaberaabende sig hans afdøde Faders almindelig anerkjendte Humanitet og Retfærdighed som Gods bestyrer. Han skulde ikke have taget Notits af Klagen hvis den var bleven fremført i et af de Blade, som have gjort sig det til Opgave (!) at vildlede den uoplyste Deel af Landalmuen ved at fremstille i et forhadt Lys det, om hvis Gavnlighed (?) for Almuen de hellere burde oplyse denne (Gud bevares! det havde ogsaa været for meget under Baronværdigheden, at møde hvad der fremsættes i et Blade),men Sagen havde faaet større Betydenhed og Vægt ved af Præsidenten at være kjendt værdig til at bringes til Forsamlingens Kundskab, og han opfordrede derfor Præsidenten til at give ham Oplysning om, hvad der har bevæget (!) ham til at skjænke en Klage fra en ham vistnok ubekjendt Person og som indeholder fornærmelige Beskyldninger imod en afdød, almindelig, og det medrette, saa agtet Mand, saa megen Opmærksomhed." Præsidenten svarede paa det hele Angreb ganske roligen, at Klagen ikke var stilet til Præsidenten, men til Forsamlingen, og at Præsidenten ikke vor dennes Censor. Hr. 3. beklagede ikke at kunne dele denne Mening, da ifølge denne endog rene (!) Skandskriftet" kunde blive fremlagte i Forsamlingens Læseværelse og Kherre. Neergaard tiltraadte ganske Hr. Zs Anskuelse, hvorimod Proc. Christensen erklærede, at Præsidenten vilde forbryde sig imod Alt, hvad han skylder Forsamlingen, naar han tiltog sig en saadan Cenformyndighed og stak Noget tilside af hvad der maatte blive fremlagt til Forsamlingen. Han maatte forøvrigt rette det Spørgsmaal til Hr. Zeuthen, om han ikke havde andre Oplysninger om Klagen at give, end den, at hans Fader efter hans Yd tringer var en redelig og human Mand. Hr. 3. lovede derefter, at øvrige fornødne Oplysninger ikke skulde udeblive hvis han, som han haaber, kan erholde dem hos den daværende Godsforvalter."- Tydskhedens Manie i den schleswigholsteenske Sag synes allerede at ville kjørne sig noget eller dog recurrere til en naturlig Sympathie i Forbundstaten Holsteens Anliggender forsaavidt disse, idetmindste hvad Jndskrænkning at Petitionsretten angaaer, hertil give Anledning. Ogsaa synes man ialtfald paa enkelte Steder, at være kommen til Erkjendelse om det Ufornuftige og Urigtige i de holsteenske Stænders Fremgangsmaade ved, efter at have udført alle de Remonstrationer, den vistnok ikke uden Grund fandt at paa hvilesig, at forlade sin øvrige Virksomhed, saalænge Regjeringen ikke lagde nogen activ Hindring for denne i Veien. Storhertugen af Oldenborg skal ogsaa i sin ved Forbundet nedlagte Protest imod det aabne Brev have betegnet de holsteenske Stænders Fremgangsmaade som beklagelig, hvisaarsag ogsaa "Wes. Tidenden anseer denne Agnat for at have stillet det nationale Synspunct bag det privatretslige. (Man seer heraf, hvilken sværmerisk Jdee de tydske Organer virkelig have havt om Prætendenternes nationale Følelser; Tydskland, faaer man neppe nogensinde bragt ud af den skjønne Drøn hvori en Fyrstes milde Blik, eller Prætendenters Coquetterimed National-Sympathier saa let formaaer at vugge det.) Efter Cölner Tidende skal Forbundsdagspræsidenten, Grev v. Münch Bellinghausen, af Fyrst Metternich have modtaget en Jnstruction i de schleswig-holsteinske Anliggender, der gaaer ud paa, alene at befatte sig med Holsteens Forhold til det tydske Forbund og kun tilstede dette, hvorimod tillige Præsidenten for Forbundets Militaircommission, Generalmajor Grev Nobili, har faaet Anmodning om, med Eftertryk at virke til at det tydske Commando øieblikkelig bliver indført ved det holsteenske Forbundscontingent istedetfor det danske. "Alt Øvrigt derimod, saavel Arvespørgsmaalet i Hertugdømmerne som disses Selvstændighed ligeoverfor de danske Lande, skal forblive udenfor Forbundsdagens Competence og forbeholdes Stormagternes Forhandlinger." "Børsenhalle gientager sin Forsikkring om Amtmand Brockdorffs Entledigelse og Advocat Beselers Suspension og en Regjeringsforholdsregel imod Dr. Lorenzen som Forfatter af den neumünsterske Adresse. Hr. Wøhlk, Meieriforpagter paa Aagaard, har kjøbs Øster-Svenstrup Kro i Hanherred med et Jordtilliggende, hvorpaa kan holdes 10 Køer og 4 Heste, for 3900 Rbd. Sælgeren, Hr. Møller, har atter kjøbt en Gaard i Holm søe for 4000 Rbd.