Berlingske Tidende, 1773-01-01
Fra Panai, den meest sydlige Grændsestad af de Sammoriners Stater, tilhører Kysten lige til Cap Comorin, Kongen af Travencore, som nyelig har erobret en lang Strekning Land omkring ved det Hollandske Establissement Cochim. Han beholder en Deel deraf, og det øvrige betaler ham en aarlig Tribut. Jnde i Landet henimod Østen er det omgivet med Bierge; i Nordvest grændser det til Madure, som tilhører Nabob i Carnatie, og til Crambaiture, en Provints, som Hyder virkelig har i Besiddelse, og mod Norden støder det til de Samoriners Land. - Peber voxer fra Goa lige til CapCamorin, og man holder for, at denne Vext er af bedre Bonitet, jo længere man kommer mod Nord fra Anjego af, en Stad, som ligger i det Land Travencore, og det meest sydlige Establissement, som vi have paa denne Kyst. - Tellicheri er vort betydeligste Establissement mod Sønden. En stor Quantitet Peber og Cardemomme, som og noget Sandal Træe, ere Producter fra de 5 Provincer, som ligge ved denne Plads. Compagniet har en Resident i Collieut udi de Samoriners Stater. Hoved=Hensigten deraf er at indkiøbe Bygnings Tømmer. Det har og en Resident i Onore (18) til at indsamle Sandal og Peber. Saasom denne Plads ligger i det Rige Beduure, have vi udi vor sidste Krig med Hyder Aly maattet forlade samme. - Da jeg nu har viist, hvorledes det virkelige Gouvernement er paa den Malebariske Kyst fra Mangalore lige til Panani, er det klart af det, som jeg des angaaende har meldt, at disse samme Stater formedelst deres indbyrdes Uenigheder og af Mangel paa god Disciplin, maa alle give efter for Hyders Magt, saa ofte han finder for got at anfalde samme, eller hielpe sin Allierede Aly Rajah udi hans Erobringer. Dette vil ufeylbarlig skee, med mindre vi forsvare dem imod ham. - J Betragtning altsaa af at disse Lande efter al Formodning ikke længe kan forblive udi deres nu værende Eieres Hænder, synes det mig at være en vigtig Sag at afgiøre, hvad der best skikker sig, enten ved vor Beskyttelse og en beqvem Myndighed at hielpe til at civilisere dem, og lære dem ved Vindskibelighed at forhverve sig Livets Beqvemmeligheder, hvilket vilde berige disse Folk og os tillige, eller at taale, at Hyder, i det han udvider sine Erobringer, gjør dem til Trælle, og ved saaledes at forøge sin Magt, tvinger os til at forlade vore Establissementer; thi det er bag ved disse 5 Provintser at det Land Misour ligger, som Hyder Aly har med Magt frataget dets retmæssige Fyrste. Han har erobret Cambraiture, som grændser til Misour mod Sønden, og lagt dertil Bednure og endeel af den Provints Sounda. Det er fra denne Side af, at Hyder kan lade sin Magt see over Kysten og den Deel, som er under Aly Rajahs Herredømme, som dog læt efter mine Tanker skulle kunde giøres løs fra hans Alliance. Seringapatnam, Hyders Hoved=Stad, ligger inde i Landet henimod 150 Mile fra Mangalore, og det er allene paa Kysterne at han kan og bør attaqueres. - Det Land Misour er meget stort. Det strækker sig lige til Carnatie, og mod Sønden grændser det til det Land Madure. Mod Vesten ere de 5 Proviniser, som skille det fra Kysten Malabar. Mod Nord grændser det til Landet Beduure, og mod Nord=Ost til det Rige Decan, hvor Hyder Aly allerede har nogle Eiendomme (19). Kongen af Travencore kan paa en kort Tid giøre ham Modstand, saafremt han angreb ham; men uden vor Assistance vilde han snart blive undertrykt. - Jeg har nu givet en almindelig Beskrivelse om Kysten Malabar og Hyder Alys Stater. Jeg har viist de tvende mægtigste Staters Situation paa denne Halv Øe, og som ere meest i Stand til at forstyrre dens Rolighed. Dersom vi lade os vor sande Jnteresse være angelegen, skal vi søge at giøre Alliance med een af dem, (18) Onore er et lidet Establissement, som ligger ved Jndløbet af en Flod. Skibe paa 200 til 250 Tønder kan veed høyt Vande løbe ind i Havnen. En liden Øe, men som ligger høyt, er befæstet, og vanskelig at komme til, forsvarer Jndløbet til denne Bay. (19) Han besidder virkelig det vigtige Fort Bengalore. dem, nemlig de Maratter, som den mægtigste Stat, og som tillige er meest i Stand til at komme os til Hielp mod Hyders Foretagender, som er vor farligste Fiende, og som bør altid være det, saasom han veed, at det er vor Fordeel at svække hans Magt. - Dersom han nogen Tid bliver Mester af Carnatie, vil alle vore Eiendomme paa Kysten af Corommandel staae i Fare, og dersom han i den Fald fandt sig i Stand til, hvilket skulle være høystrimeligt, at bemægtige sig de smaa Stater, omkring sig, skulle vi ligeledes dependere af hans Behag, i Henseende til Producterne paa Kysten Malabar fra Goaligetil Cap Comorin. Havnen Mangalore, og hans Alliance med Aly Rajah, sætter ham i Stand til at modtage et Corps Franske Tropper, og at føre dem langt ind i Misour, saa længe han paa den anden Side har Evne nok til at belønne dem. - For at forekomme denne Ulykke, skulle det være en god StatsKunst, at indsatte igien de rette Rajahs i Sounda og Bednure. Det skulle være en mærkelig retfærdig og tillige fornuftig Gierning; det skulle være et Middel til at forskaffe os HavnerMangalore og forsikre os Landets Handel; det skulle desuden være et smerteligt Stød for Hyder, som skulle skille ham ved al Communicationen med Havet. Det stolte Forhold, som han stedse viser mod os, burde vække os op af vor Søvnagtig hed; thi det er allene ved Helte Gierninger at vi kan befæste Roligheden i Carnatic. - Jeg troer, at det af hvad jeg nu har viist er klart, at Compagniet bør i sær rette sit Hoved Øyemærke paa Kysten Malabar, og søge at erlange en større Strækning i disse Egne, ikke allene til sine Establissementers Forsvar og sin Handels Tiltagelse, men og til sine Eiendommes Sikkerhed paa den vestlige Kyst af denne Halv Øe (Kyster, Coromandel, en Sikkerhed, som ikke kan ret blive i Stand, sat, med mindre der er en Communication imellem vore Tropper paa begge Kysterne; langt fra at jeg vil anprise vidt udstrakte Erobringer, eller en betydelig Formerelse af vore Eyen domme. Mit Forslag gaaer allene ud paa saa Sager, som man læt kan erholde ved Tractater, og som formedelst billige Aarsager skulle blive os accorderede, saasnart vi begierte dem. Saadanne ere først de Godser, som ere anviiste til Slottets og Flodens Vedligeholdelse i Surate, hvilke med en uimodsigelig Ret tilhøre os, saasom vi af Mogol have erholdet dette Forts Gouvernement; dernæst Øerne Basseen, Salset og Caranjar (20). For det Tredie, den Bugt Carwan og den Havn Mangalore, hvorved vi skulle faae fri Jndløb i endeel sydlige Floder. - Det skal ikke være uvedkommende i Henseende til den Sag, som vi nu handle om, at give Afridsning paa Hyder Alys Forhold i nogle Aar, for offentlig at vise, hvor fornødent det er, altid at have et vaaget Øye paa hans Ambition, og fatte nogen mandig Resolution, for at holde hans tilvoxende Magt i Tvang, og hindre hans uretmæssige Erobringer. Vort Forhold har hidindtil i Henseende til ham været saa frygtagtig, at jeg ey skal bruge et haardere Ord, at (20) Caranjar forsvarer Jndløbet til den Flod Penn. vi ingen Ære have indlagt os i Krig, og at vi i Fred have tabt meget af vor Reputation, en Sag, som ikke allene er beskiem mende, men og farlig for vor Sikkerhed. - Hyder Aly er en forvoven og hormodig Herre: Han er en god Soldat og en hurtig Statsmand. Han har lært Krigs=Disciplinen i Europæisk Tieneste. Henimod midt i Aaret 1766 fik man at vide, at han var færdig at indgaae en Alliance med Nizam, for at angribe Carnatie, og han var alt nær ved at faae dette Forehavende fuldført, da de Uroeligheder paa Kysten Malabar, hvorom forhen er talt, kaldte ham tilbage. Han kom i Uenighed med Rajah i Beduure, hvis Stater han havde bemægtiget sig med de Sammoriner og andre smaae Stater, af hvilke han plyndrede nogle og bemægtigede sig andre (21). Det havde da været en beleylig Tid at angribe Hyder, og vi burde have betient os af samme; thi dersom vi paa den Tid havde vendt os mod Mangalore og Seringapatnam, og et Partie af vore Tropper i Madras var seylet omkring det Cap Camorin, for at gaae i Land paa Kysten af Malabar og foreene sig med Tropperne i Bombay, skulle de have kunne i 5 Dage, efterat de vare stegne i Land ved Mangalore, gaae lige ind til Hyders Hoved=Stad. Og hvad Nizam angaaer, da skulle den mindste Skygge af en Armee have kundet bragt ham til at begiere Fred, dersom man ved nogen Diversion havde andensteds overfaldet Hyder. Kundskab om Hyders Gemyts=Beskaffenhed burde have lært vore Gouverneurer, at Magt og Tapperhed allene kunde standset hans hovmodige Hensigter. Men til Skade, vare vore Jndianske Statsmænd da anderledes findede, og deres Plan var allene at forhale Tiden, handle og lade Sagen hvile hen. Vi forbleve udi Madras i denne uvirksomme Tilstand indtil midt i Aaret 1766, da vi mærkede, at Hyder, efterat have gjort Fred med heele Landet omkring sig, var færdig til at forene sig med Nizam, for at gaae ind i Carnatic. En Krig var da uundgaaelig, og saadan var Virkningen af den Forhaling, man havde brugt, og af det, at man havde forsømt at benytte sig af den beleylige Tid, at Fienden fandt sig i Stand til at udvælge sin Tid, og give os et saa meget dybere Saar. - J Begyndelsen af 1768 indtog et Corps af Armeen, som kom fra Bombay, Mangalore, men man forlod den næsten lige saa snart som man havde indtaget den, og imidlertid indsaae Hyder meget vel, hvor vigtigt dette Tab var, saa at, saasnart han havde erfaret samme, gik han strax tilbage. (21) Aly Rajab tilskyndede Hyder at udplyndre de Sameriner, og andre, ved at give ham Haab om at finde der store Skatter. Da han fandt sig bedragen i dette Haab, truede han Alv Rajah med at ombringe ham, dersom han ikke skaffede ham Penge. Til Lykke bemægtigede Alt Raad sig 2 Chaloupper, som kom fra de Samormers Land med en Ladning Pagoder, som disse Jndianer vilde deponere hos Europæerne, og ved dette Middel undgik Aly Rajab den Fare, som truede ham. tilbage fra Bengalere (22), for at faae denne Plads igien, endskiønt Armeen fra Madras var paa samme Tid paa Marschen for at angribe den nysmeldte vigtige Fæstning. NizamsTropper bleve i en Hast adspredte af General Schmidt; men Hyder gik samme Vey tilbage igien, saasnart han igien havde faaet Mangalore, hvorpaa han gik ind i Carnatic. - Den rette Maade at angribe Hyders Stater paa, havde været at drage Krigen mod den vestlige Kyst af Halv-Øen (Kysten Malabar). Veien dertil var aaben; viskulle have kundet trænge midt ind i Landet, og inden kort Tid beleyret Hoved=Staden, efterat have erobret Mangalore. J Steden for denne Plan, har man heller villet attaquere ham fra Kysten Coromandel, hvilket var aldeles ugiørligt. Denne Hovedseyl har foraarsaget besværlige Marscher og umaadelige Bekostninger. Generalen var underkastet Jrettesættelse af de Deputerede ved Armeen, og disse Deputerede, (saavidt jeg derom fra en temmelig sikker Haand er underrettet) vare paa samme Tid Entre. preneurer for Levnetsmidlers Leverance. Man klagede over at mangle Penge og Provision, og Generalen fandt sig ey i Stand til at trænge ind i Hyders Land giennem saa stor Strækning af udyrkede Jorder og Mængde af Skove, og tvert over saa dybe Floder, som fandtes paa Veyen. - Udi al denne Tid var det umueligt at bringe vore Fiender til at holde en Trefning, da de imidlertid formedelst deres talrige Cavallerie ødelagde Landet; Manufacturerne bleve ruinerede, og Carnatioganske lagt øde; og imidlertid trak man fra Bengalen en overmaade stor Summe, som i det mindste beløb sig til 5 a 600000 Pd. Sterl. til denne Krigs Omkostninger; en Summa, som langt overgik Revenuerne af Madras. - Uagtet al denne Skade, var Hyder dog saa langt fra at erober Carnatie, som da han begyndte derpaa; hans Tropper bleve meget svækkede, og Resten af hans Armee blev af vor General saaledes bragt i Knibe, at den ikke kunde retirere, uden at levere en Bataille; thi Nizam holdt sig ganske stille (23). Udi disse vanskelige Omstændigheder brugte Hyder, som kiender vort CompagnieBetienteres Sindelav, og veed, at deres publique og particuliere Fordeele ere nøye forenede med Carnaties Skjæbne den Snildhed, at opvække Frygt hos dem, og bringe dem til at standse med deres Armees Operationer, og give ham et Leyde Brev, at komme til Murene af Madras, og omsider fik han dem til at underskrive en Tractat, som ligge saa lidet kan bestaae med vor Ære, som den er stridig mod vore Fordeele. Denne Tractat blev underskrevet den 3die April 1769, og endskiønt de 3 fornemste Præsidentskaber eller Engelske Raad i Jndien ey staae under hinanden, fandt dog Raadet i Madras for got, at slutte Tractaten i Gouverneurens og Raadets Navn i Bombay, ligesom i sit eget Navn, uden nogen Tid at have raadført sig med samme, hvilket det dog havde burdet, (22) Bengalore er en Grændse=Fæstning, som tilhører Hyder, Aly, og ligger paa Grændserne af Decan, nær ved Carnatic(23) Efterat har var bleven slaget i een eller to Batailler, gjorde han Fred, og vendte tilbage til sit Land. og det saa meget desmere, da det ikkun meget lidet var nuderrettet om dette Establissements Fordeele og Connexion, over hvilket Raadet i Madras ikke har det mindste at sige. De forbandt sig ved denne Tractat at hielpe Hyder, i Fald han blev overfalden, uden at forbeholde sig Ret til at dømme om hans Sags Retfærdighed, og uden at overveye, at vi ved saa blinden Føyelighed staae Fare for bestandig at blive indviklede i fremmede Tvistigheder. Vi have og tilladt, at Hyder har unddraget fra vor Krigsmagts Protection i Madras de overblevne af Chanda=Seibs Familie (24), en gammel Fiende af Mahomed Aly, og hvilken han nu er i Stand til at sætte som en Rival mod den virkelige Nabob i Carnatie, saasnart han finder Leylighed dertil. Carnatie begynder nu at reyse sig igien op af sin ødelagte og svækkede Tilstand (25). Men dette Lander formodenligviis i Fare for at blive anfaldet og udplyndret af Hyder, saasnart han faaer Leylighed dertil, og han finder for got at udføre sine Desseins. - Hyder var ikke saasnart sluppet ud af den Fare, hvori han befandt sig, ved at giøre Fred under Murene af Madras, at han jo strax havde en Tvistighed med Maratterne, saasom Mada=Row forlangte af ham den Fierde Part af Jntraderne af Misour og Bednure (26), som disse Lande pleyede at betale til ham, tilligemed Besiddelsen af den Fæstning Bengalore. - Hyder blev dreven tilbage med Forliis udi 2 eller 3 Skiermydsler, som han havde med Maratterne, som virkelig udi Styrke ikke allene ere hans Lige, men og overgaae ham, og som altid vil blive ham overlegen, med mindre de derudi skulle hindres ved nogle Jndfald mod Norden af deres Land. - For at forekomme al Alliance imellem Betientere i Bombay og Mada=Row, sendte Hyder mod Slutningen af Aaret 1769 en Vackeel eller Gesandt til dette Gouvernement, for at begiere, at disse Betientere ville udnævne nogle Deputerede af Stand og Habilitet, som kunde begive sig til ham, med Fuldmagt, at indrette og bestemme alt, hvad som angik vor Handling med hans Land, paa den Fod, og efter de Conditioner, som stemmede overeens med Tractaten i Madras, lovende, at løsgive nogle Fanger, som i May 1768 vare tagne ved Tilbage=Erobringen af Mangalore og Onore, og som siden den Tid havde siddet udi Fængsel. - J Steden for at deputere et Medlem af Raadet, sendte Gouverneuren i Bombay tvende unge Betientere af Compagniet, som man ingen Fuldmagt kunde betroe. Hyder løsgav Fangerne, men behandlede disse 2 Deputerede med Foragt; han lod dem følge med sig fra eet Sted til et andet, indtil han kom til sin Hoved=Stad, og han lod dem endda vente mange Dage, førend han vilde give dem Audience. (Forts. følger.)(24) Hyder har for nyelig giftet sin Søn med et Fruentimmer af denne Familie. (25) Ved vor Gouverneurs bestandige Omsorg paa denne Kyst, var Handelen paa Carnatie henimod Aaret 1766. det er, fyrend Krigen, i en langt mere blomstrende Tilstand, end den t lang Tid forhen havde været. (26) Disse Jntrader beløde sig til over 50 Laes. 11 Bagere. 2 Barberere. Bildthuggere. Blyetækk. 3/4 Bogbinder. 5 Bræn6 Broe. 8 Bund 9 Bødker. 101 Dreye. 11 Dugme12 Fellere. 13 Færgemænd, 14 Garvere. 15 Giørtler. 16 Glarmester, 17 Grov= og 18 Guldsmed. 19 Handskemag, 2 Hattemagere. 21 Hjulmænd, 22 Hørkræmmere 23 Jien= og Urt mere