JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Fra de Tyrkiske Grændser, den 23de Maji. Den berømte Abdi Bassa, Statholder over Romanien, har, i Følge Efterretninger fra Belgrad, begivet sig paa Marchen med et anseeligt Corps, og man siger, at hans Hensigt er stillet paa Sophia, Hovedstaden i Bulgarien. Han commanderer mere end 7000 Mand, egenmægtig samlede Tropper, og foruden andre Krigsrustninger, fører han ogsaa Kanoner med sig. Uagtet dette, viser han dog Sultanen al tilbørlig Agtelse, og hellig forsikrer, at ville blive ham, som sin retmæssige Herre, stedse troe; kun de fra Constantinopel ham tilstillede befalinger kan han ikke adlyde, da han paastaaer, at de ere Ministrenes, og aldeles imod Storherrens Villie og Vidende. Som Tyrkerne selv fortælle, saa har han ladet adskillige Capudschiv=Baschy eller Kammerherrer, som kom fra Constantinopel med ubehagelige Befalinger, og hvis Ærende ikke angik mindre end hans Hoved, fange med List, og alle henrette. Nogle regne disse Ulykkelige for 15. Saa ofte han ved en saadan Ferman blev underrettet om den ham bestemte Skjebne, sendte han de Store i Constantinopel altid Trudsler. Da han paa sit Tog var ankommen til Philipopoli, en Stad i Romanien, lod han er allene slaae Hovedet af 8 anseelige Tyrker, og mange Øvrig heds=Personer kaste i Lænker, hvilke han tog med sig, men udpressede endog 70 Punge Penge til sine Udgivters Bestridelse. - Saaledes farer han frem paa alle Stæder, hvor han kommer med sine Tropper, hvorfore og Tyrkerne ikke kalde ham andet, end Landeplynderen. Bassaen af Sophia lod han ved en Tartar sige, at hvis han ikke strax forføiede sig bort, og gjorde Plads for ham, skulde han ligeledes blive skilt ved sit Hoved. J et Raad, som denne holdte herom med de Fornemste, faldt alle Stemmerne paa det eneste Middel: at man maatte vige for Overmagten. Disse Efterretninger fra det Tyrkiske Gebet bekræftes endog af bemeldte Abdis's egne Landsmænd. Musselmændene skildre deres nye Storvizier, som en af Gestalt og Hierte hæslig, ernøiet, ugestaltet og hævngiærrig Mand. De sige, at man har søgt, at skaffe den forrigStorvizier og den nu værende Statholder over Belgrad, Selim Bassa, bort fra Sultanen, allene af den Aarsag, fordi de lode Statens fredelige Bestyrelse og adskillige Forbedringer. være sig høist magt paaliggende.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Moldau, den 28de Maji. Krigsrustningerne i de Tyrkiske Stater vedvarer endnu stedse. Den nye Storvizir og hans Kreaturer skulle aldeles ikke have i Sinde, at indgaae Grændsernes Fastsættelse imellem det Ottomanniske Rige og det Østerrigske Huses Stater, saaledes, som Keiseren forlanger det. Den nye Mufti skal selv i Divanet have erklæret, at dette ikke kunde skee, fordi det streed imod de Tyrkiske Love. Visse Personer i Hoved Provindserne i det ganske Rige skulle være beordrede til at tale om intet andet end Krig. Alt dette vil inden kort Tiid udvikle sig. J Tyrkiet skal der paa nærværende Tiid roullere mange Penge, og alle Krigsfornødenheder blive betalte med klingende Mynt. Et Project, som Porten har havt i Henseende til Tartarerne, er ganske mislyktes, hvilket torde gjøre en stor Forandring i den udkastede Plan. J Constantinopel skulle mange fremmede Officerer af adskillige Nationer opholde sig, som man begiægner med al Agtelse.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Pohlen, den 4de Junii. Breve fra Constantinopel melde, at man sammesteds giør saadanne Tilrustninger, som om man vilde begynde en stor Krig til Lands og Vands. En Tyrkisk Eskadre skal seile til Archipelagus, og en anden til det sorte Hav. Landtropperne skulle trække sig imod Donau. Man er bekymret for Sultaneres Sikkerhed, da man veed, at samme er af fredelige Tanker. Rusland er, ihenseende til Crim, udenfor al Frygt da samme er tilstrækkelig bedækket. Det heder og, at en Russisk Flode skal forene sig med den Venetianske i den Middellandske Søe, og paa den Tiid, siger man, skal den imellem begge Magterne sluttede Alliance blive bekiendtgjort. Nagusa skal da og afkaste det Tyrkiske Aag. Dog troer man, at Frankrige ved sin Mægling i Constantinopel skal forekomme, at dette Uveir ikke bryder ud.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Versailles, den 5te Junii. Det er nu ikke mere at tvivle paa, at jo Sagerne imellem Keiseren og Hollænderne, Underhandlingen maae vare længe eller kort, ville blive afgjorte uden Blods Udgydelse. At Sagen angaaende Hertug Ludvig af Brunsvig skal, som nog ke udenlandske Blade melde, have lagt nye Hindringer i Veien for et Forlig, er en blot Opdigtelse. J øvrigt er vor Cabinettes hele Opmærksomhed henvendt paa den meerom meldte Landomtudskning i Tyskland, som ikke skal være noget blot Hiernespind.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Fra de Pohlske Grændser, den 5te Junii. Efter Breve fra Constantinopel har den nye Storvizier siden hans Ankomst havt mange Confere ter med Storherren. De krigerske Tilrustninger, skriver man, vedvare endnu stedse, og det lader som at den høie Port, efter de øvrige Europæiske Magters System, har i Sinde at sætte sig i en Forfatning, som kan giøre den respectablere og bereed i alle paakommende Tilfælder. Den afsatte Storvizier nød ikke den Lykke, at komme til det Statholderskab, hvorhen han blev forviist. Midt underveis blev han indhentet af en Gesandt som efter Storherrens befaling bragte ham det fatale Halsbaand. Hans Hoved blev bragt til Constantinopel, foreviist Sultanen, og derpaa offentlig opsat paa Porten af Serallet. - En bedrøve lig Skjæbne, som Portens øverste Ministre saa ofte ere udsatte for.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Haag, den 7de Junii. Generalstaterne have næsten paa eengang faaet 2de Coureter fra Paris, hvilke have medbragt meget vigtige Depecher, og givet Anledning til adskillige overordentlige Forsamlinger af Generalstaterne. Man siger, at Hovedindholden af samme bestaaer i, aldeles at bevæge Deres Høimægtigheder til at give efter for Omstændighederne, og slutte et Forlig, som stemmede overeens med Keiserens og Kongen af Frankrigs Forlangende, og var nødvendig for Republiken selv. En dette saa, hvorpaa vel ikke er at tvivle, saa kan man forud forsikre, at der vil blive Fred, hvor utilbøielig adskillige af vore Regieringslemmer end ere til at tage fredelige Messurer. Der vilde vist voves for meget vedat føre Krig med Keiseren, og tillige give det Franske Ho Aarsag til Misfornøielse; dog kan endnu intet vist siges herom. Meningerne ere her saa forskiellige, at det vil falde besværligt, at komme til nogen fuld Overeensstemmelse, uden hvilken man dog ikke kan beslutte noget, og dette er just den ubeqvemme ved Constitutionen, hvor et eneste Medlem kan forhale en Beslutning, og hvor alle ere nødvendige til at agere.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Nogle private Breve fra Egnen ved Luxemburg melde, ar 6000 Mand Fransoser have taget Grændserne af bemeldte Stad i Besiddelse, saaledes som det ved et Forlig imellem Keiseren og Kongen af Frankrige var bleven afgjort. Dersom dette Rygte var sandt, saa kunde man let opgive Aarsagen, hvorfore alt Artillerie a. var bleven ført fra Luxemburg til andre Pladser i de Østerrigske Nederlande. Men den hele Efterretning behøver endnu nærmere Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 7de Maji. Natten imellem Fredag og Løverdag i forrige Uge kom en Coureer fra Paris til Deres Høimægtigheder, hvorpaa samme holdte en overordentlig Forsamling. Dens medbragte Depecher skulle blant andet indeholde et Svar paa vor Forespørsel, om Keiseren, medens vor Ambassade til Wien varede, vilde foretage noget fiendtligt eller sende flere Tropper til sine Nederlande. Samme skal, som man siger, have været efter Deres Høimægtigheders Ønske, nemlig, et tilforladeligt Nei. Man mener derfore, at vor Ambassade skal nu om kort Tiid afreise. Alt hvad man har skrevet om de Keiserl. Troppers Bevægelser i Nederlandene, og udlagt til Forbetydninger paa Krig, skal være ugrundet. Samme bestod kun i Garnisonernes Forandring og Levnetsmidlers Transportering.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Frankfurt, den 7de Junii. Bayerens Borttudskning mod Nederlandene har vundet hos mange Politiker en saadan Grad af Sandsynlighed, at der nu slet ikke meere tvivles paa dens Virkelighed. Man paastaaer nu, at det ikke vil vare ret længe førend Bayern, bliver taget i Besiddelse; at Hs. Keiserlige Majestæt paa sin Tilbagereise fra Jtalien vil tage Veien igiennem Tyrol, som at være i Nærværelse naar denne Besiddelsetagelse gaaer for sig, og at Churfyrsten af Pfals Bayern vil paa samme Tiid, som de endnu bestandig paa Grændserne af Tyrol liggende Croater og det Brentaniske Fricorps skulle rykke ind i Bayern, ankomme fra Spaa til sin nye Residens i Brüssel.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Kiøbenhavn, den 17de Junii. Den 13de Maji er Capellan Hr. Andreas Heide beskikket at være residerende Capellan til Nærøens Præstegield i Tronhiems Stift; Capellan Hr. Joachim Lorents Angel ligesaa at være residerende Pastor for Bøe og Malnæs Menigheder, bemeldte Stift. Den 20de Majier Capellan Hr. Hans Coster beskikket at være Sogn præst for Maglebye Menighed paa Møen; Birkedommer Ulrich Friderich Sønderborg ligesaa at være Byeskriver i Hobroe og Herredsskriver i Onsild, Rinds og Gislum Herreder. Den 27de Maji er StudiosuMichael Overgaard Asmussen confirmeret at være Capellan pro Persona til Borberg og Ryde Menigheder i Riber Stift; Sognepræst Hr. Carl Folcher beskikket at være Sognepræst for Helligsøe og Giettrup Meenigheder i Aalborg Stift; Capellan Hr. Lauriz Fuglsang ligesaa til Hiardemaals Menighed; bemeldte Stift. Den 3die Junii Capellan Hr. Michael, Kiær beskikket at være Slots=Prædikant ved Friderichsborg Slot og Sognepræst i Hillerød; Jørgen Møller bestaltet at være Vice-Raadmand i Roeskilde; Byefoged Johannes Uldahl ligesaa at være Vier=Landsdommer i Fyen og Langeland.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Onsdagen den 15de Junii gav Hr. Jsenkræmmer J. C. Degn sin Skive og Sølv=Premier til Broderskabet i det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde-Selskab, som for beste Skud tilfaldt: Hr. Justitsraad Wilchens den første Premie, en Sukkerbøsse; Hr. Capitain Bøye Junge den anden, en Fiske=Skee, og Hr. Justitsraad Wilchens ligeledes den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Den 11te Junii var Johan Otto Sinding til ExammenPharmacerticum & Chemicum, og erholdt Characteren; Laudabilem.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
J Fyens Stift: Hoveriesbonde Jens Romme i Calløe Bye, Taars Sogn i Lolland, har i Aaret 1782 udsaaet 82 Pd. Klever, men deels har han ikke meldt, hvor mange Læs Høe han derefter har avlet, deels er denne Flid og for gammel til i Aar at komme i Betragtning. Desuden har han i 1784 udsaaet 80 Pd. Kleverfrøe, men da denne Flid er for tidlig anmeldt, saa gives ham Ret til næste Premietid paa nye at indkomme. (Fortsættelsen følger i Tillægget).
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Vacancer, Ourdals residerende Capellanie i Aggershuus Stift, 180 Rdr.; det residerende Capellanie i Callundborg 400 Rdr.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
det andet residerende Capellanie til Domkirken i Bergen og Sognekaldet til Aschøen, 220 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
AVERIISSEMENTS. Oplysninger angaaende Hr. Professor Callisens Skrift: Til mine Medborgere, i Anledning af Regimentsfeldskiær Martinis Brev, ere at faae tilkjøbs hos Brødrene Berling for 6 s., til Beste for de Fattige. Følelser og Tanker ved S. T. Hr. Etatsraad og Borgemester Suhrs Død - af H. B. Schiern - faaes hos Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75 for 4 s. Fpictets Haandbog, forhen udgiven paa Græsk, nu Sefter den græske Udgave paa Dansk oversat og oplyst med Anmærkninger og Forelæsninger over enkelte Steder ved L. Sahl Professor i det græske Sprog ved Academiet, og Conrector ved den latinske Skole. Foran staaer en Jndledning til den Epictetiske Haandbogs Fortolkning og Oversættelse. Man læser i nyeste Efterretninger om lærde Sager No. 3, 1785 i en Reension af min græske Udgave en overdreven Lovtale over den Stoiske Sædelære, som enhver kun lidet Kiender af samme maae studse ved. Selv haver jeg i min academiske Forelæsninger over denne Haandbog hverken hidindtil forklaret den efter denne Lovtales Jdee, ei heller vil min Samvittighed herefter tillade mig det. Men det Anstød, som ved denne Lovtale er bleven lagt mig i Veien, for at kunne ubehindret blive ved at forklare den ligesom hidindtil, maatte jeg endelig, saa vidt det stod til mig, see mig ryddet af Veien igien ved nærværende danske Oversættelse af Haandbogen, og ved de dertil føiede Jndledning, Anmærkninger og 8 paafølgende Forelæsninger over en kelte Steder i Haandbogen og den Stoiske Sædelærer, Grundbegreber, om Godt og Ondt, om Lyksalighed, Dyd Viisdom, vise Mand, Frihed Forsyn, Skiæbne. Den er tilkiøbs hos mig selv for 2 Mk. paa Trykp. og 3 Mk. paa Franskp., og kan deraf ogsaa bekommes indbundne Exemplarer, saavel med, som uden den graske Text. L. Sahl.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Med dette No. udgaaer ingen nyeste Kiøbenhavnske Efterretninger og lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som i det Kongelige Landhuusholdings=Selskab sidstafvigte 4 Maji bleve uddeelte til Erindring af Hans Majestæts Fødselsdag. (See No. 48.)¬
Berlingske Tidende, 1785-06-17
J Aarhuus Stift: 100. Fæstebonden Michel Seyersen, i Haurum Bye, Hornborg Sogn, tilkjendes en Premie af 20 Rdlr., for i 1783 paa 3 Tønder Land at have udsaaet 40 Pd. Klever. See 32, i det Foregaaende. 101. Fæstebonden, Jens Mortensen Bruun i Hornberg Bye og Sogn, Hatting, Herred, tilkjendes en Premie af 12 Rdlr., for i 1783 at have udsaaet 27 Pd. Kleverfrøe paa 18 Skpr. Land, og desuden i samme Aar besaaet 10 Skpr. Land med samme Slags Frøe. 102. Fæstebonden Rasmus Hansen sammesteds, som i 1783 paa 3 Skpr. Land har udsaaet 14 Pd. Kleverfrøe, og derefter at let 6 Læs Høe, tilstaaes en Premie af 8 Rdlr. For de i 1784 paa 10 Skpr. udsaaede 15 Pd. kan han ikke komme i Betragtning førend til næste Premietid, naar han da paa nye melder sig. Desuden har Fæstebonden Mads Nielsen i Bygballe, Calløe Amt, i Aarene 1781 og 82 udsaaet 150 Pd. Kleverfrøe, men uagtet denne Flid er meget roesværdig, saa er den dog allerede 1 til 2 Aar for gammel til at komme i Betragtning. Fæstebonden Jens Mortensen i Flemminge Bye, Hornborg Sogn, har i 1783 besaaer 14 Skpr. Land med Klever, og Fæstebonden Michel Thoersen i Hornborg Bye ligeledes 6 Skpr. Land, men da de er har anmeldt, hvor mange Pund enhver især har udsaaet, saa har de i Følge Listen ikke kundet erholde nogen Premie.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Gaardmand Niels Nielsen i forbemeldte Reistrup Bye tilstaaes en Belønning af 6 Rdlr. for at have plantet 202 Stkr. Piletræer og 111. Gaardmand Anders Jensen sammesteds, ligesaa en Belønning af 4 Rdlr. for Plantning af 153 Stkr. Pile. J Fyns Stift: 112. Huusmand Hans Jensen i Holmdrup Bye, Skaarup Sogn, Sunds Herred, Nyborg Amt, tilkjendes den for Fyn udsatte største Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for i Foraaret 1781 at have plantet 614 Stykker Piletræer, som alle voxer got. 113. Huusmand Jens Ullemose sammesteds tilkjendes den næste Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr., for i 1781 at have plantet 472 Stykker Piletræer. See No. 55. 114. Fæstebonden Jens Romme til Windemosegaard, i Taars Sogn paa Lolland, som i Aaret 1781 har plantet 220 Pile, foruden 112 Stykker i 1784, tilstaaes herfor en Belønning af 8 Rdlr. Desuden har Hoveriebonden, Hans Tønnesen i Halskov Bye, Horbeløv Sogn paa Falster, fra 1779 til 1782 plantet 481 Piletræer, men da Plantningen for det meste er for gammel, og Attesterne desuden ikke vare verificerede, saa har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie. Fæstebonden Niels Andersen i Skaarup, Nyborg Amt, har anmeldt 379 Træer plantet fra 1770 til 1784, men det meste af denne Plantning har ikke heller den Alder, som den bør have for denne Gang at vinde Premie. Fæstebonden Lars Hansen sammesteds har plantet 174 Pile, hvoraf 162 i 1781, men er i Ligning mod andre for lidet til Belønning. Hoveriebonden Claus Rasmussen i Halskov Bye, Horbeløv Sogn, paa Falster, har fra 1780 til 1782 plantet 210 Træer, men hans Attest mangler Verification. J Jylland; 115. Huusmand Peder Johansen i Sønderkongerslev Bre og Sogn, Aalborghuus Amt, Viborg Stift, tilkjendes en Premie af den første Sølvmedalje, eller 20 Rdlr., for 310 Scipile, plantede 1781, og alle i god Grøde. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Udi allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests mig underskrevne allernaadigst forundte Bevilling, lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Haus Nicolay Philipsen, af Vor Kiøbstæd Odense i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Fyenske almindelige Aviser, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter hans afgangne Sviger Fader, forrige Kiøbmand og Beendreier i bemelte Odense Peter Diderich Worm, at indfinde sig hos hannem inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Byetinget og Raadstue=Retten i bemelte Odense; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 20de Mai 1785. Under Vort Signet. (L. S. (R. A. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Kiøbmand Hans Nicolay Philipsen af Odense, Bevilling af maae i Aviserne lade indkalde hans afgangne Sviger Faders, forrige Kiøbmand i bemelte Odense Peter Diderich Worms Creditorer. Bliver herved alle de, som maatte formeene at have nogen Krav, Prætension eller Fordring, af hvad Navn endog nævnes kan, til min afgangne Sviger=Fader sal. Peter Diderich Worm eller hans Stervboe, om, som ikke formodes, flere end allerede er mig bekiendt, maatte vilde anmelde noget, indkaldede inden de i Loven fastsatte Tider og med Aar og Dags Varsel, at møde hos mig undertegnede i min Gaard her i Odense, for deres Fordringer behørig at anmelde og i fornøden Fald beviisliggjøre, da enhver skal vederfares Ret og Betaling efter deres Kravs Beskaffenhed og Lovens Medfør, skulle nogen derimod udeblive med deres Fordringers Anmeldelse indtil bemelte Tiders Forløb, maae de selv tilregne dem at deres Fordringer ikke blive antagne. Odense, den 8de Junii 1785. Hans Nicolay Philipsen, boende udi Overgade i Odense.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling lydende saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Niels Hansen, Møller, Provst i Liunge Cronborg Herred og Sogne=Præst, for Bloustrød og Lillerød Menigheder i Vort Land Sielland.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
som Skifte=Forvalter efter forrige Sogne=Dean for Birkerød Menighed i bemelte Sielland, afg. Jver Hassel, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, alletnaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, "Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde saavel Arvinegerne, som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Jver Hassel, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Provst Møller, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav og Arve=Ret: og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ugesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Re" sidence=Stad Kiøbenhavn, den 13de Mai 1785. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Provst Hr. Niels Hansen Møller, som Skifte Forvalter efter forrige Sogne=Degu for Bircherød Menighed i Sielland, afg. Jver Hassel, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde bemelte Jver Haffels Arvinger og Creditorer. Allerunderdanigst fremlagt og læst udi Siellandsfars Lands tinge Ret Onsdagen den 25de Mai 1785. Neergaard. Brink Seidelin. Galschiott. Kraft. Saa og protocolleret ved Wederkinch. Allerunderdanigst læst og protocolleret i Retten paa Hirsch, holms Amts Birketing Mandagen den 6te Junii 1785. Lottrup. Fyhn. Jndkaldes herved, inden den i Loven fastsatte Tid, forrige SogneDegn for Bircherøds Menighed i Liunge Cronborg Herred, afg. Jver Hassels Arvinger med deres fodre Værger, og hans Creditorer med deres Beviser, at anmelde sig hos mig undertegnede, for at beviisliggjøre deres Krav og Arve Rettighed. Bloustrød, den 7de Junii 1785. N. H. Møller.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Eieren af Lustrupholm lader bekiendtgiøre: At Mandagen den 4de Julii, Kl. 10 Slet og Formiddagen, bliver holdet Auction i Riberhuus Birketings Huus over endeel ham tilhørende Bøndergaarde og Huuse i Øster= og Vener Wested og Synder Farup, hvortil Liebhaberne inviteres at indfinde sig bemelte Tid og Sted, da der erholdes flere end denne eneste Auction, om antageligt Bud skeer. Jordebogen og Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Raadmand Simonsen i Ribe eller hos Eieren, Capitain Mylford.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
et Vestindiske Handels Selskabs Caffe=Priser ere for nærværende Tid. ordinaire Pundet 25 Sk. middel Sort = 26 - fineste Sort = 27 - Caffe i Skaller 18 - og Java Caffe 28 - For contant Betaling gotgiøres 2 pro Cento Rabat.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Løverdagen den 18de Junii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver afdøde Muursvend Andreas Wolgaards og forhen afdøde Hustrues Huus No. 276. i Peder Madsens Gang T RE DJ E og sidste Gang stillet til offentlig Auction og til den Høystbydende bortsolgt; Huset til Gaden bestaaer af 4 Fag 3 Etager høyt af Grundmuur med gebrokken Tag og tvende Taqvinduer; til Gaarden er første Etage grundmuret og de øvrige 2de Muur og Bindingsværk, og er Jordkielder under endeel af Huset; Baghuset er 4 Fag 3 Etager høyt med gebrokken Tag, Muur og Bindingsværk, et Sidehuus Muur og Bindingsværk af samme Høyde som Baghuset, hver Etage et Kammer; overalt i Værelserne er 8 Bielægger lovne og en Vindovn, og følger 6 Messing=Knappe til den ene Bielægger; Gaarden er broelagt og derudi et dobbelt Locum at Tømmer og Bræder; til Stedet er fornøden Brand=Redskab og er det asseureret i Brand=Cassen for 1500 Rdlr. Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Procurator Carl Schrøder i Compagniestræde Nr. 44.
Berlingske Tidende, 1785-06-17
Løverdagen den 18de Junii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver afdøde Muursvend AndreaWolgaards og forhen afdøde Hustrues Huus No. 278 i Pistol, strædet i Peder Madsens Gang T RE D J E og sidste Gang stillet til offentlig Auction og til den Høystbydende bortsolgt; Huset til Gaden er af Grundmuur, og bestaaer af 3 Fag 3 Etager hop med Vinkeltag og 2de Tagvinduer, men til Gaarden Muur og Bindingsværk, har en igiennemgaaende Forstue i det ene Fag og er første Etage panelet i Stuen; i Gaarden er en Trappegang to Løb med udskaaren Gelænderværk, i Huset er 3 Bielæggerovne; Gaarden er broelagt, og er Huset asseureret i Brand=Cassen, for 900 Rdlr. Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Procurator Carl Schrøder i Compagniestrædet Nr. 44.