JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
J Tyrol bemærker man paa flere Steder, at Gletscherne betydelig tiltage. En Jsmasse, som trængte sig ud af Suldner Dalen, var fra den 6te Maji til den 30te Juli d. A. skreden 76 Favne frem Schweiz gjør man paa mange Steder samme Bemærkning. Hvor der for en Menneskealder siden endnu var frugtbare Alpesletter, der ere de forrige Græsgange nu bedækkede med evig Jis, og Sneens Grend selinie synes med hvert Aar at rykke længere fra Bjergtoppene ned mod Dalene, J Amtet Leisnig i Sachsen skedte den 19de Juli af Fanatisme et gyseligt Mord det er et sørgeligt Beviis paa, hvorledes Menneskene fra den Jrreligiositet, som – en Virkning af den franske Revolution, i lang Tid har hersket nu forfalde til Overtroe. Under en Haandværkets, Kloos's, Anførsel havde en temmelig talrig Sect dannet sig, der ikke blot efter det gamle Testamentes Viis flagtede Dyr, men og saa paa hedensk Viis Mennesker. Mange Forsøg paa at dræbe Mennesker, endog smaa Bøen, mislykkedes, indtil omsider en fattig Mand, der ikke hørte til denne Sect, paa en i høieste Grad cannibalsk Maade blev et blodigt Offer for denne rædsomme Fangrisme. Hele Omegnen er i den største Uroelighed over denne vidt udbredte Sert.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
J Engelland er opstaaet en nye Sect, som kaldes af nogle the new lights (de nye Oplyste), men som endnu intet egentlig Navn har, Kun een af dens betydeligste Bekjendere har ladet trykke en Prædiken, hvori han erklæret sig selv for en Frafalden (Seceder) af den engelske Kleke, men da Prædikenen selv ikke indeholder nogen af hans Troessætninger, saa maae man gjette sig til, hvori dette Frafald bestaaer, Secten skal bekiende sig til antinomianismus, som den driver til det Yderste, thi den betragtet sig selv som løsnet fra al Lyet hed mod Loven, og har virkeligen intet at gjøre med Syndere. Derfor stiler den ikke sine Prædikener til dem, som andre Geistlige betragte som Syndere. Nogle af dem nægte ogsaa Læren, om Treenighed, og have bekiendt sig til Sabellignismus. Men deres egentlige Religionsgrundsætninger ere endnu ubekiendte. J nogle Dele af Engelland, navnligen i Susser, have de bygget Kirker, men i deres Prædikener kan man ikke spore hvori deres Lære strider mod den engelske Kirke. Sectens Stiftere eller Ledere eie 6–8 rige unge Mænd. En af dem, var nyligen Parlamentslem, og forpligtede sig til at bestemme sin Tid til Prædiken og sin Formue til Kirkebygning. Han har aldrig været Geistlig, og prædiker derfor under Beskyttelse af Act of Toleration, Andre, og deriblandt en umaadelig rig Baronets Søn, have været af geistlig Stand, men givet Slip paa deres Beneficer. Alle, paa den førstnævnte nær, have underkastet sig Omskjærettens eller en nye Daabs Ceremonie. Stifternes Ægtefæller ere alle af høi Rang og heldige i at udbrede deres Troe blandt Qvindekjønnet. Adskillige andre rige Damer af de første Familier ere blevne omvendre af dem, og ere nu ligesaa ivrigen sysselsatte med at udbrede den nye Sect. Den har havt sit Udspring i Susser og Brighton er dens Hovedsæde. Dog har man i andre Dele af det vestlige Engelland kjøbt og bygget Capeller og ansat Præster. J London gives et Par af dens Kirker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
J Leipzig fores nu, ligesom i Kjøbenhavn, lydelig Klage over Sølvmords Hyppighed. Jkke færre end 22 indtraf det i Aaret 1817, et Antal, som man kun eengang i hele det henvundne Aarhundrede havde Mage til, i Aaret 1812 da det taltes 20 Lægges dertil de i Sadens næ meste Omgivelse mistænke eller overbeviste Selvmordere, saa beløber deres Tal sig ialt til over 40. Den ved Nicolaikirke i Leipzig ansatte Archidiaconus, Dr. K. G. Bauer, har i den Anledning holdt en Præken, som nu er udgivet i Trykken, der fører den Titel: "om de fornemste Aarsaget til de nu saa hyppigt indtræffende Selvmord." Han finder disse Aarsager i den almindelig udbredte og trykkende følte Nød, i Sandselighedens føileløse Magt, der bebuder sig ved ubegrændset Nydelses- og Glimresyge, ved et ubesindigt, kun for Øjeblikket beregnet Levnet, og ved tidlig Overpiering og Kraft, udtømmelse, i Mangel paa gjenside, Lillid og Velvillie etc., som flydet af et Selvsot, der gjennemtrænger alle Livsforhold. "Folket er strængest i sin Dom om Præster og Fruentimre. Det fordrer, at hine og disse skulle hellige sig deres Pligter." – Det er en stor Ulykke for de Mennesker, som leve ved Hofferne, at de intet Begreb kunne gjøre sig om had et Folk er. De tilskrive Jntriquen Alt, og Jnriquen formaaer dog aldeles intet over den offentlige Mening, – – "Naar man opmærksomt betragter Menneskenes Skjebne, finder man deri aabenbare Vidnesbyrd om et moralske og religiøst Øjemeed, som de maaskee ikke selv blive var, men som de dog, sig selv ubevidste, stedse maa skride imøde." (Af Frue Stael Holsteins nyeste Værk, sur . . . la revolution &c.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Brudstykke af en mederinsk Forelæsning af en svensk Livmedicus." Den egentlige saakaldte Medicin er en Videnskab om at fortjene Penge ved at formindske dette Livs Plager, og befordre en hastigere Nydelse af det andet Livs Lyksalighed. Den inddeeles i Lægemedicin, Præstemedicin og Qvægmedicin. Den første, som skulde være Kunsten, at befrie for Logemlige Lidelser og opholde Livet, saalænge som dets Bestemmelse vil tillade, hører egentlig ikke herhid. Den er blot en idealsk Drøm, opfunden af upraktiske Hoveder, og har ingen praktisk Nytte. Den anden er en Videnskab, nylig opfunden i den Hensigt at befrie Landet fra den skadelige almindelige Oplysning, hvorom til vor Fordærvelse hastende Tid skriger saa meget derved, at de Medlemmer af Samfundet, som ellers meest skulde bidrage til denne farlige Oplysnings Udbredelse, selv aldeles ikke blive oplyste. Hvilken nødvendig Sag, mine Herrer, er ikke Kroppens Pleie, fremfor Siælens. Jstedetfor at Bønderne fordum undervistes af deres Siælehyrde i Dyd og Gudsfrygt, skal han nu lære dem Rytten af herlige Decocter, at blande Pulvere, lægge Begplaster paa skurvede Hoveder, og med al Behændighed, at anbringe Klysteerpiben paa sit Sted. Den tredie. som er det egentlige Formaal for vore Undersøgelser, er den Kunst at lære Qvægmedicin; ikke som nogle troe, at udøve Medicinen paa Qvæg; thi efter denne Forklaring skulde Præstemedicinen være den Kunst at udøve Medicinen paa Præster, hvilket jeg har brist den ikke er, o. s. v. (Af Polysem, 3 Saml., No. 20.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 19de Aug. Endelig og endelig faldt her i Aftes den saalænge forventede Regn, hvorved Græsset har faaet nyt Liv. Hestemølleren Niels Pedersen i Nakskov havde den 8de dennes, henimod Aften, det Uheld, at af hans Baghuus, 12 Fag, nedstyrtede Taget og alt hvad dertil hørte. Lykkeligviis kom intet Menneske til nogen Skade. Niels Pedersen tilligemed sin Tjenestekarl havde hele Dagen, under det svage Tag, skaaret Brænde; men uden at ohne den overhængende Fare vare de gaaede bort kort for ovenmeldte uheldige Tildragelse, og derved undgik om ikke just under de nedstyrtede Tømmerstykker m.v. at døe, saa dog at blive lemlæstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Natten til den 9de dennes stødte et fra Grønland kommende, i Flensborg hjemmehørende, Brigskib paa Sproge Øster Rev. Endskjøndt saavel Vind som Strømmen var ugunstig bragdes dog Skibet flot om Morgenen den 11de, deels ved det ombord værende Mandskabs Anstrængelser, deels ogsaa ved Hjelp af udsendte Fortøier fra Nyborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Gaardmanden Jens Hansen af Rans i Gaarsleff Sogn har med megen Anstrængelse og egen Livsfare reddet 6 Menneskers Liv paa den saakaldede Lille-Strand, der er en Arm af Veilefjord. (Det nærmere herom læses i Collegialtidenden.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Paa Cancelliets allerunderdanigste Jndberetning, har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret, at Selveier Gaardmand Jens Hansen, foruden at tildeeles de ved Placaten af 1ste Juli 1813 bestemte 16 Rbdlr. Sølv for hver af de reddede 6 Personer, tillige for denne Handling skal benaades med Medaillen for ædel Daad i Sølv, med Lilladelse at bære samme paa Brystet i det samme Slags Baand, hvori Hæders Medaillen for dem, som have udmærket sig i Søeslaget den 2den April 1801, bliver baaren. J Anledning af denne allerhøieste Bestemmelse er fra Cancelliets Side under 11te dennes foranstaltet det Fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Den 18de August solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs fra 15 Mk. 12 s. til 15 Mk. 10 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 93 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 22 1/2. Svenske Sedler 70 sk. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Copulerede: Kippinge Præstegaard paa Falster, den 25de Julii 1818. Hr. Cancellieraad Philip Peter Rosen, stand, Birkedommer og Birkeskriver paa Fanøe, og Jomfrue Christiane Dorothea Halse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Bekjendtgjørelser. Formedelst indtrufne Omstændigheder finde vi os beføiede til at bringe i Erindring Jndholden af Placaten af 28de Februari 1816, i hvis Følge Jngen er pligtig af Rigsbanktegn at modtage større Sum i Betaling end 5 Rbdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Nationalbanken i Kjøbenhavn, den 8de August O. Varberg, Klingberg. J. Thomsen. D. Koefoed. Chr. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
At jeg Undertegnede har etableret mig som Farver her i Byen og fortsætter Hr. Achions Farverie, det skulde jeg, til behagelig Efterretning for det ærede Publikum, ikke undlade at bekjendtgjøre. Jeg modtager strax alle Sorter Tøier til Farvning, og holder mig Kjøbenhavns Priser efterretlig; ligesom Enhver kan være forvisset om at erholde ægte Coleurer, samt i enhver Henseende reel Behandling. Ligeledes modtages Tøier til Trykning, samt Klæde og Vadmel til Stampning. Saxkøbing, den 19de August 1818. E. Grandjenn. M. L. At jeg vedbliver at fortsætte Hr. Feilbergs Farverie, og modtager Tøier til Trykning, samt Klæde og Vadmel til Stampning og Farvning, det undlader jeg ikke at bekjendtgjøre. Haabende at de, for hvem jeg hidtil har arbeidet, have været tilfredse, lover jeg de ogsaa herefter skal blive det; thi ikke allene vil mine Arbeids-Priser blive indrettede efter Tidsomstændighederne, men jeg skal tillige expidere Alt paa det nøiagtigste og hurtigste. Mariboe, den 19de August 1818. M. Lund, Farver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Copist Joh. Schyth, boende ved Vestervold No. 67 i Kjøbenhan, anbefaler sig som Commissionair for sine ærede Bekjendte og andre i Falster og Lolland, eller andensteds, som ville betroe ham Udførelsen af deres Sager eller Commissioner i Kjøbenhavn, forsikkrende en nøiagtig og omhyggelig Efterkommelse af Enhvers Ordre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Auctioner. Da intet antagelig Bud skeete paa Hovedgaarden Christiansholm i Lolland ved Nyested beliggende, saa bliver samme igien, Tirsdagen den 22de September om Eftermiddagen Kl. 2, stillet til Bortforpagtning ved Auction paa 9 Aar, efter de Conditioner som have været til Eftersyn paa de forskjellige PostContoirer i Provinserne, og blive fremlagte ved Auctionen. Christiansholm, den 15de August 188. Paa Hr. Greve Rabens Vegne. Frid. Sletting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Da Eieren af Riise Mølle, Mads Jacobsen, er død og hans Boe tagen under Skifterettens Behandling, saa bliver den hans Stervboe tilhørende Veirmølle, Riise Mølle kaldet, med staaende og løbende Redskaber, Vaaninshuus og tilliggende Jordlod af Hartkorn 1 Tde 3 Skpr. 1 Fdkr., som alt er beliggende tæt ved Sandbye Bye, i Lollands Nørre Herred, stillet til offentlig Auction den 18de og 26de August, samt 2den September førstkommende, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner. Auctionerne afholdes i Stedet de bestemte Dage om Formiddagen Kl. 10 Nakskov, den 10de August. 1818. Schwensen, Auctions-Directeur. Paa Grund af, at Reservelods Poul Veiløe her af Byen, har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, bliver hans ved denne Byes Strand beliggende Eiendomsted, under Matrikul No. 341, stillet til offentlig Auction paa den Maade, som ved Placaten af 22de April 1817, er befalet, og i Overensstemmelse dermed afholdes 1ste Auction den 20de August 2den Auction den 3die September og 3die Auction den 17de September dette Aar, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner Auctionerne afholdes i Stedet de bestemte Dage om Formiddagen Kl. 10. Nakskou, den 10de August 1818. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Et godt Pianoforto, i Mahognie Kasse, af behagelig Kone, er tilkjøbs for meget billig Priis, Man melder sig i Muurmester Mertins Gaard i Nykiøbing, anden Etage; men for den 21de Sept., da det ellers bliver bortsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-21
Paa Nyekjøbing Apothek kan faaes N. A. nye Kirsebær, Viin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Lollands Falsters Stifts No. 66. 12te Aargang. raarsaprivilegerede. Kongelig Sa Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten som fossendes. den 25de August 1818. Tirsdagen Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emoritus C. C. Bchultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
(Af Vorsenh. og Hamb. Corresp.) Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
London, den 7de August. Der er Udsigt til at vore Troppers Kjækhed, som de udviste under de sidste Fiendtligheder i Jndin fuldkommen vil lønne sig. Man siger at Tropperne i Bomban have bemægtiget sig 200 Kammeler, der tildeels vare belæssede med Penge, som tilhørte Peiswha, og en Prioalskrivelse fra Madras af 26de Februari beretter, at Major Grant Commandant over Kavalleriet i Mysore, har bemægtiget sig Holkars Skatte, hvormed 50 Cammeler vare belæssede, og at Byttet et saa umaaleligt, at Commandonen en Chef, Sir C. Hislops Andeel skal allene beløbe sig til 100,000 Pd. Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Fra Pekin i China meldes under 7de November f.A., at de Franske Missionairer der blive skrækkelig forfulgte, og at over 400 Christne vare fængslede i Hovedstaden, lagte paa Vinebænken og gyselig mishandlede. Man er imidlertio senere bleven menneskelig stemt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
J Mayland er udkommen et meget strængt Censur Edict. den vedvarer her at staae paa 25 a 26 Gender, og derved foraarsages mange smitsomme Sygdomme; men det Rygte at de sorte Faner skulde være udhængte paa Hospitalerne i denne Anledning, er ingenlunde grundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Aleppoi Syrien den 14de Maji. Fra flere Tyrkiske Provindser har man i den sidste Tid høer Klager over, at de derværende katholske Christne maatte lide meget af de Græsk. Efter Tilskyndelse af den Græske Patriarch i Constantinopel udkom en Storbertelig Hatti Sherit (For rdning) som blev Aarsag til de skrækkeligste Optrin Fængslerne bleve opfyldte med Katholiker og er uskyldige Slagtoffer faldt snart som Martyrer for Religionen Nogle vare for svaae til at blive standhaftige ved Synet af Marterredskaberne, og de faldt derfor fra; men den største Deel blev standhaltig. De Formuende ere flygtede til Libanons Bjerge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Den Franske Consul har anvendt al sin Jndflyde, se for de katholske Missionairer, og beraabe sig paa de høitidelige Tractater, ifølge hvilke de uorstyrret skulde kunne udøve deres præstelige Embede. Den Østerrigske Generalconsul, Ridder von Picciotto, har paa det kraftigste benyttet den høie Agtelse, hvori han staaer hos Porten, til at formere sine Fortjenester af Orientens Katholiker ved Beskyttelse og Bistand i denne trængselfulde Periode, og man haaber ogsaa med Grund, at den christelig milde Russiske Keiser vil give sin Gesandt ved Porten Ordre til at erklære hans Misbilligelse med denne Fremgangs maade af den Græske Geistlighed, hvilken saa meget strider mod den ved det hellige Forbund 1 Europaallerkjendte christelige Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Den 31te Maji. De forfulgte Katholikers Skjæbne hve her pludselig forandret sig paa en næsten utroelig Maade. Paschen har paa een Gang aldeles skiftet Sindelag, og erkjendt det Grusomme og Uretfærdige i at forfølge Katholikerne. Han har derfor offentlig bekjendtgjort, at ingen christelig Religion, ifølge Koranen i de Osmanniske Stater kan tilkomme nogen særskilte Fortrin. Som en Følge heraf ere alle de flygtede Katholiker kaldte tilbage, og have faaet Tilladelse, ubehindret at udøve deres Religion. Adskillige J afvigte Aar – det samme Aar, da den protestantiske Kirke helligholdt sin tredie Jubelsest! – blues en protestantisk Hofraad ikke ved i et trykt Skrivt af foreslaae en protestantisk Have, protestantiske Geistliges Cælibat, Grebigien, Exkommunikationer, og ved saltede Spiser uden Lædskedrik at give forhældede Eyndere en Forsmag paa Helvedes evige Pine!!" Og Alt dette – til Guds Ære! Ham og Konsorter kan man svare med Christi Ord: "J vide ikke, af hvilken Aand J tale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Jndenlandsk. (A Udgiveren.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
J Kjøbenhavns Poluienn No. 137 d. A., har en Professionist i Roeskilde yttret Ønske om, at ligesom i den senere Tid de forskjellige Handels- og Næringsveje i Kjøbenhavn ere satte under Lang og enboets Rettigheder nøie bestemte, dette ogsaa maatte finde Sted i flere Kjøbstæder, hvor Nærindfrieheden synes at overskride alle Grændse. Bemeldte Professionist, tilligemed flere, ønsker inderligen, at en kyndig Mand ville besvare dette Spørgsmaal: Om de saakaldte Kjøbmænd, foruden alle andre Handelsvarer, tillige have uindskrænket Ret til at handle med Arbeide og Frembringelser af de Slags Professioner, hvoraf der i Byen findes nogle som ere boesatte og skattendende Borgere, Findes det da siger Jndsenderen, at disse fra ældre Tider have have denne Ret, saa maae man finde sig deri, ligesom i saameget andet i denne Verden, og bære sit Kors med Kaalmodighed; men i modsat Fald haaber man vist, at den høie Øvrighed, gjort opmærksom herpaa, vil sørge for at uheilede Rettigheder indskrænken og at enhver Mand beholder sin Ret ubeskaaren. Da man ogsaa her i Lollands Falstees Stift erfarer, at Handels, eller Kiøbmænd afsætter, Reebslager. Giørtler Handske moget og Smøde Arbeide med meget meere, synes det passende at Ovenanførte blev taget i Overveiende, og som Følge deraf, Svar meddeelt paa Spørgsmaalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavn, den 21de August. Efter allerunderdanigst Ansøgning fra Geheime Conferenceraad Christian Günther, Greve af Bernstorff, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen, Dannebrogsmand og Starkors af den Ungerske St. Stephans Orden, har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at tilbagekalde ham fra dem ham anbetroede Post som overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det Kongelig Preusiske Hof, og i Naade at afskedige ham af Allerhøistsammes Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Hs. Majestæt har derhos, ifølge Hs. Majestæt Kongen af Preussens Begjæring, og som et Beviis paa det Venskab, der hersker mellem Allerhøistsamme og Hs. Preussiske Majestæt, allernaadigst tilladt Grev Bernstorff at indtræde i denne Monarks Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
J 30 Aar har Grev Christian Bernstorff i de ham betroede vigtigste Stats Embeder udviist en utrættelig Flid, Troskab og udmærket Nidkjærhed i den Kongelige Tjeneste, som Hs. Majestæt Kongen har paaskjønnet. Til ydermere Beviis paa Allerhøistsammes Tilfredshed med Grev Bernstorffs troe Tjeneste har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, ved hans Afskedigelse at skjænke ham en Ring, prydet med Allerhøistsammes Portrait.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
J Aaret 1804 havde Skibscapitain Hap Laurens fra Øen Hooge (i Nærheden af Husum) den Lykke, at føre Kong Ludvig den Attende af Frankrig paa sit Skib fra en Havn i Østersøen til Riga Ved Ankomsten til denne Stad gav Kongen ham et Uhr, et lovede ham at naar han med Tiden maatte erfare, at Hs. Majestæt var vendt tilbage til sit Kongerige, og da melde sig hos ham, skulde han for den mod Kongen udviste Tjeneste erholde en Belønning den Ende gaa Kongen ham et egenhændigt skrevet og med sit Segl forsynet Beviis for dermed i Tiden at kunne legitimere sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Da Skipper Laurens imidlertid havde for Kongens Skyld maattet forandre sin Cours, eftersom det den Gang ikke var hans Hensigt at seise til Riga, og han desuden ved Krigen har lidt betydelige Tab, troede han nu under de nærværende Omstærdighederat torde gjøre Regning paa Kongen af Frankrigs ham tilsagte Naade. Det blev derfor i Følge hans Ønske overdraget det Kongelige Gesandtskab i Paris at bringe denne Sag i Erindring hos Hs. Majestæt Kongen af Frankrig, og denne Monark har nu for den ham af Skibscapitain Laurens viste Tjeneste skienket denne en Sum af 1200 Franks, og desuden benaadet ham med en Decoration af Lillicordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Commerceraad Marstrand har nu begyndt at forfærdige Draisiner af en hensigtsmæssig Jndretning Adskillige ere allerede afsatte, og ikke Faa øve sig nu hjemme at løbe derpaa, thi da de ere et SlageLandskøiter, saa kunne de ikke bruges med Nytte uden foregaaende Øvelse. Frygt for, at Synets Nyhed skal gjøre at for megen Opsigt, synes hidtil at afholde de Fleste fra at gjøre offentlige Forsøg dermed Men en skal jo dog være den første, paa Efterfølgere vil det ikke mangle, og naar man førster bleven lidt vant til Synet, vil man kunne løbe paa sin Dratsine, uden at et eneste Menneske vil læg ge Mærke dertil eller finde noget Paa aldende deri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
J Tydskland skulle Drasinerne allerede være meget almindelige. J Leipzig og flere Stæder løber man ideligen derpaa, og paa Posistationerne findes de til Reisendes Afbetiening. Der betales ordentligen Bompenge deraf. En saadan Løbemaskine kan komme paa 40 til 50 Rbdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Viborg. Snedker Schermer i Rind, der ved Jldebranden blev saa forbrændt, at han siden ikke har kunnet gaae fra sit Hjem, har med Bedrøvelse erfaret, at en Bedrager, af godt Udseende, 64 Com mer høi, klædt i blaa Matrosburke, har i hans Navn, begjært Brandhjelp i Frisenborg Grevskabs Byer. Han skal have havt en falsk Præsteattest for, at være Snedkeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Ved sidste Bartholomæl Marked i Skibe solgtes Hestene for meget godt Kiøb; de allerbedste Heste kostede 200 Rbd. N. V., men gode Arbeidsheste solgtes for 30 til 40 Rbd og Bondeplage for 30 Rbd. Gamle Heste kjøbtes for 12 a 20 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Den 21de August solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 8 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 pr. 100; Ovlig 92. Norske Rigsbanksedler 22 a 22 1/2. Svenske Sedler 70 sk. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-08-25
Bekjendtgjørelser. For Venner og Bekjendte, om hvis Deeltagelse jeg uden Bevidnelse er overbeviist, giver jeg mig den Ære at melde: at min gode Svigermoder, Madame Mejer, som paa et Besøg opholdt sig her, efter korte Lidelser, denne Dags Morgen Kl. 3 slet, forlod dette Jordiske Halsted, den 19de August 1818. Dons.