Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-06
Over Landmaaleren Hr. Oxley var i Januar 1824 kommen tilbage fra en Kystreise mod Norden, og det havde lykkedes ham at opdage en Flod i Moretonbugten under 28de Grads sydlig Bredde, hvis Lige man hidintil endnu ikke har seet i Nyeholland. (Denne Opdagelse tiener til Beviis paa hvorlet man kan blive fireret, naar man forlader sig paa Authoriteter; thi den berømte Capitain Flinders, som har undersøgt denne hele Kyst, siger Pag. 146 i den Tydske Oversættelse af hans Reise: at det er afgjort, at der imellem den 24de og 30te Grad ikke findes nogen betydelig Flod, og siden den Tid er den eene Flod der opdaget efter den anden, og det synes at den hele østlige Kyst af dette Fastland er temmelig vel forsynet med Floder. Anlæggelsen af Colonier vil saaledes formodentlig blive foretagen langs med denne Kyst; med mindre der, som sagt, er ogsaa gjort en stor Opdagelse paa Nordkysten; den vestlige Kyst af Nyeholland er slet ikke indbydende dertil, naar Positionen ved Svanefloden undtages; men paa den sydlige Kyst af Nyeholland aabne der sig gunstige Udsigter for Culturen, saaledes i Kong Georgs Havn i Lucky Bugten; i de store sydlige Bugter, som engang bare Navnet af Bonaparte og Josephine og paa den heele sydøstlige Kyst. Men det er af en overordentlig Jnterresse at erfare hvorledes dette store og besynderlige Land er indvortes bygget og beskaffent, og det kan ikke blive opklaret førend det lykkes Europæerne at kunne passere tvers igiennem det. Førend man har faaet Kundskab herom er det ikke mueligt at giøre sig en Jdee om hvilken politisk Rolle Nyeholland er bestemt til at spille paa Jordkloden. Men det er neppe at haabe, at dette store geographiske Mørke bliver opklaret i den første Menneskealder. Hr. Oxley kaldte denne Flod Brisbane. Han seilede 50 Engelske Miile op i dens Munding og saae fra et Bierg dens Løb endnu 30 til 40 Mile, længere inde i Landet. Mangel paa Levnetsmidler nødte ham til at opgive den videre Undersøgelse. Ved Mundingen er Floden 3 Mile bred og indtil Stedet hvor Hr. Oxley opgav sin Undersøgelse heelt igiennem 9 Favne dyb, omtrent 10 Mile fra Søen strækker sig dog et Klipperift tvers over fra Floden, som imedens Flodden varer, ligger kun 12 Fod under Vandet. 50 Mile længere inde i Landet steeg Flodden endnu 4 1/2 Fod og tilbagelagte 4 Miil i Timen. Rundt omkring laae en bølgeformig Slette, som besad fortræffeligt Bygnings Tømmer, en frugtbar Jordbund og god Græsvært; men var noget stenet. Floden kommer fra Sydvest i Retnigen fra Macquarie Sumperne, af hvilke den maaskee er en Afleder. Fra det Sted, hvor Hr. Oxley dengang, da han foretog sig den forrige Reise i det Jndre af Landet, tabte Macqvarie-Floden sig af Øiesynet imellem Sivet og til det Sted, hvorhen han er trængt frem paa Brisbane-Floden er 350 Engelske Mile i lige Linie; det omkringliggende Land er ikke underkastet nogen Oversvømmelse. Floden er riig paa Fiske og i Nærheden bleve flere Papagøier skudte af det samme Slags, som fandtes paa Bredderne af Macqvarie Floden. En temmelig stor Flod, som man kaldte Tveed, blev opdaget længere borte bag Warningbierget, hvis Sandbanke danner en fortræflig Havn paa 14 Favnes Dybde. En mindre kaldet Boyne blev opdaget i Curteis-Bugten. Gouverneuren havde ifinde i April Maaned d. A. nøiere at undersøge Brisbanefloden. Hr. Archibald Bell, den yngre, har opdaget en nye Vei til Bathurst over Richmond, af hvilken man paa en langt beqvemmere Maade kommer til de blaae Bierge; det nyelig opløste Veteran Corps bliver etableret langs med den. Postkarether og private Vogne passere regelmæssigt imellem Sidney og Paramatta, imellem den sidste Stad og Liverpool og imellem Paramatta og Vindsor o. s. v. - De indførte Bier forplante sig hurtig og udbrede sig i Skovene. – Olietræerne synes at ville trives. En Deel Nye Zeelandsk Hører bleven indført, som de qvindelige Forbrydere tilberede under Veiledning af to Nye-Beelænderinder, og som de derpaa skulle forarbeide til forskiellige Slags Tøier; denne Artikels Cultur kan meget biedrage til at civilisere Nye Zeelænderne. - Colonien producerer allerede saameget Tobak, som den bruger, hvorfor der ogsaa er lagt 4 Schilling i Jndførselstold paa Pundet af udenlandsk Tobak, men hvorved Tobaksavlen paa Otaheiti vil lide et omfindtligt Tab. 4 1/2 - Landet bliver hurtigt røddet for Skov og de oprettede Corporationer betale 5 Skiepper Hvede for hver røddet Ager. J Nærheden af Sidney er nyligen anlagt et stort Brændeviinsbrænderie. Alle grove Pottemagerarbeider blive fabrikerede af to Engelske Pottemagere, som finde Leret at være ganske fortræffeligt. Saasnart Seiladsen begynder skulle ikke mindre end 10 Skibe, som for det meeste ere ladte med indenlandske Producter, afgaae til England fra Nye Sydvallis og Van Dimensland. Disse Skibe ere ankomne derfra og have medbragt de ønskeligste og haabefuldeste Efterretninger om denne Colonies fremblomstrende Tilstand. Culturen er i en saadan Tilvæxt, at Regieringen har maattet afslaae meere end 700 Ansøgninger fra Colonister om at erholde Forbrydere til deres Tieneste, fordi den ikke havde flere hvorover den kunde disponere, flere private Personer bestode over 4000 Faar og andet Qvæg i Forhold dertil og dog gives der flere Millioner Tønder Land, hvoraf Regieringen endnu ikke har gjort nogen Anvendelse. Da Storbrittannien saaledes ikke har Forbrydere nok for at faae denne nye Verdensdeel opdyrket; mon det da ikke kunde lykkes de øvrige Europæiske Magter at formaae det til under visse Betingelser at modtage sine Forbrydere, hvormed de ere forlegne).Men vi ville snart faae meget udførlige og interessante Efterretninger og Nyeholland; da der meldes fra London under 16de Julii, at den bekiendte Dr. Sieber, som har udgivet en Beskrivelse over sin Reise til Creta, er den 14de Julii kommen der lykkelig tilbage med alle sine Samlinger fra sin Reise omkring Verden. Hidindtil har ikke nogen enkelt Mand tilendebragt en saa lang Reise i en saa kort Tid med et saa udmærket Held og med saa liden Fare som denne Reisende. Han var kun i 23 Maaneder borte fra Europa, af hvilke han tilbragte 3 Maaneder paa Øen i Mauritius, 7 i Nyeholland og een paa Cap; de øvrige 12 tilbragte han paa Søen, og de vare tilstrækkelige for at tilbagelægge en Vei af 7800 geographiske Mile, (Jordens Omkreds i lige Linie udgiør 5400 Miile). Hans samlede Naturskatte ere saa vigtige og betydelige, at man med Føie kan paastaae, at en saa fuldstændig og riig Samling er endnu aldrig bragt til Europa fra hine Verdensdele, Hr. Sieber forlod Marseille den 20de August 1822 og indskibede sig til Jsle de France, hvor han landede i Enden af December; han opholdt sig der i tre Maaneder, i hvilken Tid han nøiere undersøgte denne Øe, som langt fra ikke er nøie nok bekiendt, og opdagede, foruden en Mængde Planter, som tildeels kun findes paa Øen Bourbon, een af de største Krater i Verden, hvis Giennemsnit udgiør meere end 3000 Toiser og imod hvilken, endskiøndt den er fuldkommen slukket og bedækket med gamle Skove, dog den største af alle hidindtil bekiendte Vulkaner, nemlig Cotopaxi i Mexico, aldeles taber sig, da denne, med fin Krateraabning, kun anslaaes til 600 Toiser ligesom Vesuv igien taber sig imod denne, Vor Reisende, som undersøgte og beskrev den, gav den i Særdeleshed, formedelst den anden MundingsNærliggenhed, Navnene: Vulkanen Humboldt og Krateren Bonplandt. Fra Mauritius eller Jsle de France, hvor han skildte sig fra sin Ven Zeyher, som vendte tilbage til det gode Haabs Forbierg, begav han sig til Nyeholland, som han betraadte den 1ste Juni efter to Maaneders Seilade. Han valgte Staden Sidney til sit Opholdsted, og bereiste først Omegnen, oversteeg derpaa to Gange de blaae Bierge og gjorde Excursioner i alle Retninger i en Afstand af 100 Engelske Mile; derpaa endnu længere langs med Østkysten mod Norden og Sønden og samlede et saa stort Antal af Naturmærkværdigheder at der, efter Jndvaanernes Udsigende, aldrig er blevet tilveiebragt en lignende i Nye-Sydvallis, Jmod Perons Vidnesbyrd, som kun alt formeget beskiæftigede sig med Mollusker og Søedyr og kun kort Tid opholdt sig paa det faste Land, fandt han Nyehollands Dyreverden meget udmærket. Hidindtil kiendte de Europæiske Naturforskere kun faae fiirkødede Dyr i dette Land og iblandt disse kun nogle faae Kænguruh; men Sieber bemærkede paa alle sine Reiser i det Jndre af Nyeholland ikke mindre end 16 forskjellige Arter, hvoraf han var saa heldig at forskaffe sig de 9. Ligesom den sydlige Spidse af Afrika er udmærket ved sine talrige Antilope Arter, saaledes er Nyeholland det ved sine talrige Kængurubs, og han formoder, at der gives i det mindste 30 forskiellige Arter. Han medbringer desuden fire forskiellige Arter flyvende Egerne, Flagermusen, den piggede Myrebiørn, den askegraae Træeræv, Moskusvæselen, Løvbiørnen, Opossummet med den ringede Hale, i alt Huder af 34 forskiellige Arter fiirføddede Dyr paa det bedste conserverede, foruden den Nyehollandske Casuar, sorte Svaner, den prægtige Menura eller Paafuglefassanen og en Mængde andre høist sieldne Fugle; i det Hele omtrent 200 Artet i 2000 Exemplarer; desuden Jn sekter, Ampbiber, Conchylier o. s. v., Vaaben, Huusgeraad og Klædningsstykker, som have tilhørt Nyehollændere og Nye Zeelændere, især meget interressant fra Otaheiti og Tongatabu, som Skibe derfra have bragt med sig. Hr. Siebers Plantesamling er dog den anseeligste; den bestaaer af hundrede store Pakker, som indeholde dobbelt saamange Exemplare, som de han tilforn medbragte fra sin toaarige Reise til Kreta, Ægypten og Palæsting; men han kom ogsaa til Nyeholland i den bedste Tid paa Aaret. 4 Landet er meget beqvemt at bereise; thi vel vedligeholdte Landeveie giennemkrydse Nye=Sydvallis og man finder med Hensyn til Levemaaden og Beqvemmelighed ingen Forskiel paa dette Land og paa England. Der ankomme bestandig frie Colonister, som erholde de deporterede Forbrydere til Hielp for at opdyrke Jorderne, hvorved Culturen tager til med hurtige Skridt. Vor Reisende foelod Nyeholland, den 13de Januar 1824 paa Skibet Bervick og passerede Cooksstrædet, hvor han fik Øie paa Vulkanen, Egmont, som er 14000 Fod høi, hvilken langt overgaaer saavel ved sin absolute Høide som ved sin imponerende Størrelse den bekiendte Pic paa Teneriffa. Han passerede Nadir eller Fodpunktet for Berlin og Prag i Begyndelsen af Februar, efter en lykkelig Seilads igiennem det stille Ocean (han maae saaledes have forandret sin Cours) omseilede Skibet i den varmeste Maaned paa den sydlige Halvkugle af Cap Horn under en bestandig Taage og omfindtlig Kulde og gik for Anker den 8de April i Bugten foran Capstaden paa det gode Haabs Forbierg, her besteeg han Taffelbierget og gjorde i Selskab med Naturkyndige Excursioner til Constantia og den falske Bugt; endelig gik Skibet for Anker i Themsen den 14de Juli efter en lykkelig Seilads af 10 Uger. Huset Baring besørger Afsendelsen af hans Samling over Hamborg til hans Fødebye; den opvakte saamegen Jnterresse hos Englænderne, at Personer af Anseelse giorde ham høimodige Tilbud for at ordne der sine Skatte. Han roser den ædle Modtagelse han fandt hos Britterne i Colonierne; han erholdt af Gouverneuren paa Mauritius Tovnsend Farquhar en Anbefalingsskrivelse for hele Øen, og han kan ikke nok rose den venskabelige Maade, hvorpaa han blev modtaget af de Franske Colonister. Da Nyeholland er en Forbryder Colonie, saa fandt han det nødvengigt at lade sine Samlinger bevogte af en militairisk Vagt, naar han var fraværende. Da han afreiste anbefalede Gouverneuren General Thomas Brisbane ham til Capitain Robert Jefferns særdeles Omsorg, som ogsaa gjorde alt for at giøre ham Tilbagereisen, behagelig. Hans Ven Hr. Hilsenberg opholder sig endnu bestandig paa Madagascar hos den seierrige Konge der Radama Mantsage (Englændernes Ven og Negerslaveriets Fiende) og bereiser de forskiellige Dale paa denne berømte Øe, for at udarbeide en Lærebog over de Madagaskiske Dialecter og tillige for at fortsætte sine botaniske Undersøgelser; ved hvilke Foretagender han nyder Britternes Understøttelse; dog vil han søge saa snart som muelig at forlade denne Øe, som er saa usund i sine lave Egne og vende tilbage til Europa. Hr. Sieber vil ordne sine Samlinger i Prag, tilbyde Museet der sine fra Cap medbragte zoologiske Samlinger og han vil lade sin Reise omkring Verden trykke saa hurtigt som mueligt, da han er overbeviist om, at den vil langt mere interressere Læserne end hans Reise til Creta, og langt mere tilfredsstille den tænkende Psycholog. Hans Opdagelser og Vandskræk ere blevne udvidede og bekræftede paa en interressant Maade paa den sydlige Halvkugle (men det er et Spørgsmaal om ikke denne formeentlige Opdagelse er Vind; thi man maatte synes, at en retskaffen Mand kunde ikke saalænge tilbageholde Bekiendtgiørelsen af et Middel mod et saa stort Onde for hans Medmennesker).