JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Fredagen den 24de d. M. blev Hr. Thonnings Præstegaard i Carlebye, i Lollands Nørreherred, reent lagt i Aske med alt Jndboe. Jntet blev reddet, hverken inden eller uden. Samme Dag blev bagt i Præstegaarden ved Foder, formodentlig er ikke den fornødne Forsigtighed bleven iagttaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Odense, d. 28 Juli. Den skrækkelig vedvarende Tørke, som her i Fyen især vedholder i Omegnen af Odense, giver bedrøvelige Udsigter. Kornet modnes for det er fuldgroet; Græsset svinder reent hen, endog Ukrudt visner hen, i Haugerne bliver næsten intet eller dog kun forskrumpede Vexter. Jngen Nulevende kan mindes saadan langvarig Tørke, der foruden den daglige Soel hede, endmere forøges ved den alt udtørrende Storm af Østen. Paa Odense Heed, hvor Græsningen for et Hoved, som fordum var frie efter Grund taxten, iaar koster 12 Rbd., er intet meere at gave, og Vandmangel kommer dertil, saa Melkningen maae blive saare ringe. Denne Tørre er ellers en naturlig Følge af Fortidens langvarige Væde, hvorom længe bebudedes i disse Aviser, og den Dagligen brændende Soel en Følge af den omsider fortyndede Luft efter de foregaaende 7 vaade Aar. Gud forbyde at ikke 7 tørre skulle følge disse, De iaar saa tidlig sig visende Høivande lade formode en tidlig Vinter, og efter Sandsynlighed en streng. Heden har dog kun eengang her, i Skygge, viist 24 Sr. i Middagsstunden, den 24de d. M.; ellers i Almindelighed kun 20, nogle Hr. derover eller derunder. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Aalborg, den 24de Juli. J Mandags Eftermiddags hørtes her en længe vedholdende fiern Torden i Sydvest. Siden erfarede man, at der i Omegnen af Nibe faldt paa samme Tid en usædvanlig stærk Skylregn, og at især en Strækning af Voxlev Sogn hjemsøgtes med et heftigt Skyebrud, hvorved Engene fyldedes med Vand, som bortskyllede en Mængde Høe, Tørv m.v. og gjorde anden Skade. Ved Restrup Mølle skal Vandet have staaet saa høit, at Landeveien, som løber der forbi, ikke uden Fare kunde passeres. Skyebrudet gik for sig, sagde man, med en stærk Susen, som kunde høres langt borte. Paa flere Steder skulle de nye Veie have taget nogen Skade, ved dette Regnskyl, der ogsaa strak sig mod Sønderegnen. - J Tirsdags var Tordenveiret meest østlig og stærkest i Nordost. Jsær skal man i Egnen af Vesterhassing paa samme Tid have havt et svært Haalveir, Haglstykkerne vare ualmindelig store, og de faldt i saadan Mængde, at der endnu næste Dag laae store Hobe af Hagl, som ikke vare bortsmeltede; der medfulgte tillige en saadan Kulde, at Folk frøs, medens Luften andensteds var lummervarm. Et Par Steder slog Lynet ned, uden dog at gjøre Skade. - Fra Ferslev, et Par Mile herfra, er nylig indløben følgende Efterretning, angaaende det senest havte Uveir: "Efterat det i Tirsdags, i det Fjærne havde tordnet meget stærk, trak Uveiret sig pludselig over Ferslev Sogn; Kl. imellem 2 og 3, brød Uveiret, los, Lynild og Torden forenede sig med usædvanlig store Hagl, som anden Dags Middag endnu laae paa flere Steder paa Jorden 1/2 Alen tyk. Da Uveiret efter 1 Times gyselig Rasen, trak bort, saaes de sørgeligste Virkninger deraf. Kuns saare Faa af Sognets Beboere er fri for Skade paa deres Sæd, i Særdeleshed har Ferslev og Nøtten Byer, lidt. Den meget lovende Vaarsæd af Byg, Havre, Ærter, Vikker, er paa flere Steder ødelagt, Kornet afpillet og nedslaget, og seer ud som det var nedtromlet; paa nogle Steder har Rugen ogsaa lidt, og mange Vinduer ere ituslagne. – Efter de ældste Mænds Vidnesbyrd i Sognet, mindes ikke sligt et Uveir. - Manges glade Haab om en velsignet Avl er for endeel forsvunden; med et kummerfuldt Hjerte see de paa Ødelæggelsen, men takket være Forsynet, noget blev dog sparet, og vore Boliger bevaredes." Ferslev, den 23de Juli 1818. - Mørch. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Kjøbenhavns Børs d. 31 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 200. Amsterdam 2 M. 239, a vista . London 2 M. 10 Rbdlr. 52 s. Paris 2 M. - . Spec. 266. Specier solgtes fra 15 Rbmk. 14 s. til 16 Rbmk., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 97, pr. 100; Oblig. 93 1/2. Norske Rigsbank. 21 1/2 Svenske Sedler 70 a 71 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-01
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ubscrotzoseFemtende Aargang. No. 62. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 August 1818. Om Embedsiver. Enhver Jver for det Kald, det er os paalagt, som Pligt, at opfylde, bliver til en Dyd, men den kan let udarte til en Lidenskab, og da ophører den at være det. Jnden Fornuftens og Retfærdighedens Grændser bør den holde sig, naar den skal svare til sin Bestemmelse. J Staten er Embedsiver en høi Dyd. Den lader os glemme vore andre Forhold og Forbindelser, vore personlige Fordele og Nydelser, og byder os, ene at see paa Statens Tarv, som det første og sidste Maal for vore Bestræbelser. Stor og lønnende er ogsaa Prisen for denne Jver. Vore Foresattes bifald og Tilfredshed, vore Medborgeres Høiagtelse og Taknemmelighed, vor egen Samvittigheds lykkelige Fred er den Krands, der venter os ved Enden af den tilbagelagte Bane. Men overskrider Embedsiver Fornuftens og billighedens Grændser, saa frembringer den Virkninger, der blive høist skadelige for dem, som denne utidige Jver nærmest rammer. At opregne her alle de Tilfælde, hvor en saadan Jver kan blive skadelig, vilde blive for vidtløftigt, men nogle kunne vi dog ikke forbigaae. At hige efter sine Foresattes bifald er i enhver Henseende rosværdigt, men at hige derefter, ved smaaltgen at søge og ængsteligen at gribe hver muelig Leilighed til at vinde dette bifald, skulde det end skee paa Humanitetens og den simple Billigheds Bekostning, fortjener upaatvivleligen mere Last end Roes, om end vedkommende Foresatte for Formens og Mistydnings Skyld see sig nødsagede til at bevidne deres Tilfredshed med en saadan Jver. Der gives i enhver Stat Lov og Bestemmelser, der bleve givne i Tider, hvor Omstændighederne gjorde dem nødvendige, eller i det mindste undskyldte dem, men som under forandrede Forhold, hverken kunne eller bør overholdes i deres hele Strænghed. Den Embedmand, der for saadanne Bestemmelsers Overtrædelse, ved enkelte Leiligheder, vilde fordre Nogen straffet eller bidrage til at faae ham straffet, handlede ved overeenstemmende med sin Embedspligt i udstrakt Forstand, men hans Embedsiver var dog ikke deste mindre falsk. Man kunde letteligen falde paa den Formodning, at det ikke var blot Pligtfølelse, men andre Bevæggrunde, der ledte denne hans Jver, og allerede dette maatte have en skadelig Jndflydelse paa hans offentlige Anseelse. Ere vore Foresatte humane Mænd, saa ville de sætte langt større Priis paa den Selvtænkende, der, uden at fornærme Retfærdigheden, tager Tid og Omstændigheder i Betragtning, end den Rigorist, der ene holder sig til Lovens Bogstav, og den døde Form. Saadanne uselvtænkende Maskiner kunne være paa deres Plads, hvor det blot kommer an paa at udføre den fældte Kiendelse, men i hvert andet Tilfælde, er deres Rigorisitet til mere Skade end Gavn. Oprørende bliver deres Jver, naar de høre til det Slags Mennesker, der betragte Lovene som et Spindelvæv, hvor de store Fluer kunne smutte igjennem og de smaa blive hængende - der vise sig nidkiere i Smaating og utilgiveligt forsømmelige i vigtigere Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Til Embedsmænds Classe hører vel egentligen Sagførere ikke, da de ei lønnes af Staten, men imidlertid maa den Jver, de i deres Stilling udvise, som Uskyldighedens og den krænkede Rets Forsvarere, dog henregnes under samme Categorie, og altsaa gielder i den Henseende ogsaa om dem, hvad der i Almindelighed kan siges om hine. Da de skulle leve af at føre Sager for Betaling, saa er det dem ikke altid mueligt at antage lutter retfærdige Sager, og da der sjeldent gives nogen Part, til hvis Forsvar der jo lader sig sige Noget, saa kommer det naturligviis kun an paa deres egen Delicatesse, at udvide dette Nogets Grændser efter eget Tykke. Opmuntre og tilskynde enfoldige og trættekjere Mennesker til Processer, vil aldrig Manden af sand Æresfølelse, allermindst for et usselt Salariums Skyld, men ingen billigtænkende kan tage Sagføreren det ilde op, at han forsvarer enhver Sag med alle de Grunde, han finder dertil. Det er eengang hans Kald, og hans Jver for at udtømme hele sit Forraad af Forsvarsgrunde udgjør hans Embedsiver. Men ogsaa denne kan blive overdreven og falsk, naar han ikke holder sig indenfor Billighedens og Humanitetens Grændser. Har Nogen injurieret en uskyldig Mand, saa er det hans Sagførers Pligt, at opsøge alle de Grunde, der kunne undskylde Jnjurianten, saasom ved dennes Hidsighed a., men vilde han, istedet for at undskylde ham, søge, ved Spidssindighed, Spot eller Malice, imod sin bedre Overbeviisning, at bevise og udvikle, at den Jnjurierede virkeligen var, hvad Jnjurianten vilde gjøre ham til, saa var dette, mildest talt, en falsk Kaldsiver, med mindre det kunde antages, at Sagføreren stod i saa venskabelige Forhold til sin Principal, at Venskab og Taknemmelighed gjorde ham døv for billighedens og Velanstændighedens Stemme; men selv i dette Tilfælde er det dog høist uværdigt at gjøre sig skyldig i Usandhed for at bevise at den, man er en Ven af, ikke har sagt Usandhed. Logn bliver dog Løgn, enten det fremsættes under den ene eller den anden Form, enten den yttres for at undskylde en Ven eller skade en Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Det Kgl. Danske Cancellie har under 30 Juli d. A. bekjendtgjort følgende: "Hans Majestæt Kongen har under 29de d. M. allernaadigst foreskrevet følgende Regler med Hensyn til Beregningen af den ved det Kgl. aabne Brev af 6 April d. A. befalede Qvartals-Cours: 1) QvartalsCoursen skal sættes efter Gjennemsnittet af de 4 sidste, førend dens Sættelse gaaende, Børsdages Cours. 2) Herved blive de Courser, som ere noterede paa 100 Species eller 200 Rbdlr. S.M. mod Rigsbanksedler at lægge til Grund. 3) Qvartals-Coursen skal sættes til saadanne Summer, som gaae op med 12 1/2, og videre Rabat end den, som heraf er en Følge, skal ikke finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
4) Qvartals-Coursen skal i Fremtiden sættes den 20de Marts for Tidsrummet fra 1ste April til 30te Juni, den 20de Juni for Tidsrummet fra 1ste Juli til 30 Septbr.; den 20de Septbr. for Tidsrummet fra 1ste Octbr. til 31te Decbr., og den 20de Decbr. for Tidsrummet fra 1ste Januar til 31te Marts. Som Følge heraf bliver den Qvartals=Cours, som i Dag sættes, ikkun Regel for August og September Maaneder d. A. 5) Den Committee, som efter foranstaaende Regler sætter Qvartals-Coursen, skal, hver Gang saadan Cours er sat, udarbeide og ved Trykken bekjendtgjøre en Tabel, som viser Coursens Beløb i Rigsbanksedler og Tegn efter de forskjellige Summer."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Ved Placat af 31 Juli d. A. har General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet bekjendtgjort følgende: "Under Dags Dato har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at resolvere: Paa Collegiets allerunderdanigste Forestilling have Vi allernaadigst besluttet, at samtlige under Vort General-Toldkammer- og Commerce Collegii Ressort henhørende og i S. V. ansatte Afgivter, hvad enten de tilflyde Vor Kasse, eller nogensomhelst Commune, skulle fra 1ste August næstkommende ansættes i Sølv, og erlægges enten med Sølv eller med Rigsbank-Repræsentativer efter den Qvartals-Cours, som fastsættes af den af Os allernaadigst anordnede bestandige Committee."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
J de Sølvbetalinger, som, ifølge det Kgl. aabne Brev af 6te April d. A., kunne afgjøres efter Qvartalscoursen, i August og September Maaneder d. A., er Forholdet imellem Sølv og Rigsbank Sedler og Tegn saaledes: Rigsbank=Sedler. og Tegn. Rbdlr. Sølv. 1250 Rbdlr. 5 Mark Til Cancelliet har Vandcommissionen i Kjøbenhavn indsendt dens allerunderdanigste Jndberetning angaaende udførte Arbeider til Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
af Kjøbenhavns Vandvæsen i Aarene 1816 og 1817. - 1.) Pompevandets Udenværker bestaar af a) Tibberups Mose og Aaeløbet derfra; b) Langvadsdam eller Damhuus=Søen; c) Søeborg Søe eller Utterslev Mose; d) Leer= eller Rørsøen; e) Peblinge og Sortedams Søerne. 2.) Springvandets Udenværker begynde med a) Huul eller liden Søe; b) Gjentofte Søe; c) Emdrup Søe. - Tibberups Mose med Aarløbet, som er over een Miil lang, trængte ikke til nogen betydelig Rensning, men blev hjulpet paa den meest hensigtsmæssige Maade; hvorimod Langvadsdam eller Damhuussøen trængte til en Hovedrensning eller Udgravning, som ogsaa begyndtes i Aaret 1816. Vandet blev udtappet først i August Maaned igjennem en ny Trækrende ved den saakaldte Aalekiste Sluse, hvilken Trækrende blev anlagt 15 Tommer dybere end Slusen selv. J bemeldte Aar 1816 blev Udgravningen foretaget paa en Strækning af 1800 Alen fra Aalekistehuset, til hen forbi Damhuset. Ved Forberedelserne i Aaret 1816 lettedes Continuationen af Arbeidet i det følgende Aar saare meget, og Resultatet af begge Aars Arbeide er, at den vigtigste Deel af Søen, fra Aalekistehuset langs med Veien til Damhuset, samt et Stykke forbi samme, der udgjør et Areal af henved 43 Tdr. Land, og tilforn var aldeles opfyldt med Mudder, alle Slags Vand vexter, ja endog 3 til næsten fast Grund sammengroede Holme, hvoraf den ene laae 230 Alen fra Land, og var af en Tønde Lands Størrelse, nu er omdannet til et skjønt, vandholdende Basin; iøvrigt er Aaeløbet fra Damhuussøen til Jndsøerne bleven behørig efterseet, og renset begge Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
J Søeborg Søe eller Utterslev Mose besluttede Commissionen i Sommeren 1816, formedelst det paatænkte Arbeide i Damhuussøen, at holde alt det Vand, som det bestemte Flodemaal tillod, forderved at kunne understøtte Vandbeholdningen i Leersøen, hvilken, istedetfor Damhuussøen, nu maatte forsyne Jndsøerne med Pompevand. Som en Følge heraf kunde i bemeldte Sommer kun liden Tørvtilvirkning finde Sted, og som blev overdraget til Omegnens dertil trængende Huusmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Ved Knippelsbroes Ombygning i 1816 fandtes en beqvem Leilighed at komme til Hovedrenden, som under denne Broe fører Vand til Christianshavn, og da denne Rende befandtes i maadelig Tilstand, blev den, saa langt Broen strækker, lagt af nye. Medens dette Arbeide varede, blev Christianshavns Beboere tilførte Vand igjennem Seildugs Slanger. g) Til Forbedring af Pompevandets Hoved render er i 1816 og 1817 nedlagt 2406 1/2 Alen nyt Rendetræe, hvoraf omtrent 1000 Alen allene ere anvendte til de under Litr. a) og b) ommeldte tvende Hovedarbeider. En stor Mængde smaae Feil paa Renderne ere afhjulpne enten ved Blye rør eller Blyeplader. - 4.) Springvandets Jndenværker. a) Nogle Hanekister have faaet den Reparation, de trængte til. b) Paa Spring vandets 5 Hovedrender er nedlagt ialt 4017 1/2 Alen nyt Nendetræe, desuden ere endeel Blyerør og Plader anvendte til mindre betydelige Manglers Afhielpning. Erfaringen vedbliver saaledes at bekræfte, at der medgaae ulige større Bekostninger til Vedligeholdelsen af Springvandets fremfor Pompevandets Jndenværker. - J Aarene 1814 og 1815 forbrugte Vandvæsenet af nyt Rendetræe, 3837 Alen, i Aarene 1816 og 1817 derimod 6424 Alen, altsaa 2687 Alen mere i de 2 sidste Aar, og Commissionen antager det for rimeligt, at denne Reparation endnu vil vedblive at tiltage i nogle Aar, fordi de gamle Render efterhaanden mere og meere forfalde. - Hs. Majestæt er af Cancelliet blevet foredraget denne Commissionens allerunderdanigste Beretning, og Allerhøistsamme har derpaa ved Resolution af 11te f. M. behaget at tilkjendegive Sin allernaadigste Tilfredshed med Arbeidets gode Fremgang til Forbedring af Kjøbenhavns Vandvæsen i de 2de sidstforløbne Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Efter Collegial-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Reglement for Nationalbanken i Kjøbenhavn. (Fortsættelse; see forr. No.) 2den Afdeling. Om Bankens Udlaan og Disconteringer. §. 9. Banken, som ved Octroyens 22de §. er berettiget til at gjøre Udlaan, tilstaaer dog intet saadant i mindre Summer end eet eller flere hundrede Rigsbankdaler rede Sølv. §. 10. Renten kan den lade sig forud betale for den Tid, paa hvilken den for Laanet udstædte Forskrivning lyder. §. 11. Jntet Udlaan kan skee paa saadanne Ting eller Varer, der ikke som haandfaaet Pant overantvordes Banken i Gjemme eller gives under dens Lukkelse (urørlige Eiendomme, om hvilke handles under §. 15, undtagne) ei heller paa saadanne Ting eller Varer, som, om de end kunne overantvordes Banken, dog ere hastig Bedærvelse, Udlækning eller Jndsvinding undergivne, eller have en usikker Værdie. §. 12. Derimod laaner Banken saa meget, som paa dens Vegne skjønnes og findes forgodt, dog ikke høiere end 1/5, eller efter Omstændighederne 3/4 Dele, af Værdien paa tilstrækkeligt haandfaaet Pant, saasom paa Guld, Sølv og andre Metaller, raae Producter og Fabrik= eller Manufactur-Varer, forsaavidt de ikke i §. 11 ere undtagne, og iøvrigt paa alle saadanne Sikkerheder, og mod saadanne Forskrivninger, som de, der bestyre Bankens Laan, kunne og ville, efter det Ansvar, hvori de staae til Banken, ansee og antage som fuldkommeligen betryggende for Laanet og dets ufeilbare Tilbagebetaling. §. 13. J Valget af Varer, hvorpaa laanes, maae dog stedse, naar Sikkerheden er lige, de indenlandske, til Vindskibelighedens Fremme, foretrækkes for dem, som udenlands ere frembragte eller tilvirkede; og iblandt de indenlandske skal Banken især have Opmarksomhed paa vel rensede og tørrede Kornvarer. §. 14. Paa Varer, som ere udenfor Banken. laaner den ikke, med mindre Varerne ere assurerede mod Jldsvaade, samt Policen derhos overleveres Banken. §. 15. Det er Banken tilladt at gjøre directe Laan paa faste Eiendomme, naar nærmere Bestemmelser til Betryggelse for Laanets promte Betaling til Forfaldstiden, efter Bankens derom gjørende allerunderdanigste Forslag, kunde træffes, §. 16. Enhver Debitor til Banken er berettiget til ganske eller tildeels at indfrie sit Laan, før den i Forskrivningen bestemte Tid, dog kan i saa Fald ikke paastaaes nogen Godtgjørelse for de forud betalte Renter. §. 17. J Henseende til Discontering af Vexler og Vexelobligationer har Directionen at rette sig efter de i Octroyens 24de §. foreskrevne Regler, og skal Banken fra Tid til anden sætte og offentlig bekjendtgjøre en ordentlig Disconto-Cours. §. 18. Directionens Beslutninger angaaende Begjæringer om Laan eller Disconteringer, afgives mundtlig. Jngen som erholder Afslag, skal være berettiget til at spørge om Grunden dertil. De Summer, som Banken udlaaner, udbetales først Dagen efter at Resolutionen er passeret. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Mariboe, d. 27 Juli. Jdag holdtes den aarlige Stutteriebesigtigelse her i Mariboe, i Overværelse af Hr. Kammerraad og Byfoged Møller, paa H. V. Hr. Stiftamtmandens Vegne, og Hr. Etatsraad Professor Wiborg. Jens Møs i Hunsebye vandt den 1ste Priisbelønning og Jens Knudsen, fra Øen Lang den anden. 3 Hopper bleve indebrændte. Den Hingst, som førstmeldte fremstillede, var saa skjøn, som den var støbt i en Form. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Mariboe, den 30de Juli. Høebjergningen er nu fuldendt. Formedelst det alt for gode Veir kom det særdeles godt i Huus. En næsten utaalelig Hede har hjemsøgt os en Tid lang. Fra Morgenstunden til Aftens Ende blæser det ene Menneske af det andet. Regnen, som vi saa høiligen trænger til, udebliver. Rughøsten er allerede begyndt; men med Ærterne, Hveden og Havren seer det høist maadeligt ud. Disse Kornsorter har formedelst Heden lidt betydelig Skade paa de fleste Steder. Efter en Landmands Udsagn vil dette Aar, i Henseende til Vaarkornet her i Lolland, blive saa slet, som man ikke i de sidste 20 Aar kan mindes. Græsset bortvisner, og som en Følge heraf tager Melk og Smør meer af. Et Læs Høe koster 6 a 7 Rbd., 1 Læs Tørv 2 Rbd. 1 Mk., 1 Pund Kirsebær, eller Kyssebær, som de hist og her kaldes i den Lollandske Mundart, 1 Mk., 1 Pd. Ribs 8 s. og 1 Pund Smør 1 Mk. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Formedelst Heden begynder Galdeagtige Febere at yttre sig. - J Nakskov tage Banqueurerne 18 Mk. for en Specie, som Bønderne kjøbe til at betale deres Skatter med. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Ved Nyekjøbings-Fjorden har Grevskabet Christiansholms Eier staaendes over 3000 Favne Brænde, som kan leveres frit i Skibet for 10 til 6 Rbdlr. Favnen efter Træets Bonitet. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Odense, d. 31 Juli. J disse Dage er her Sognepræsten til St. Hans Kirke, Provst Pram, ved Døden afgaaet efter nogle Ugers Svagelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Dette Dødsfald var som uventet, saa beklageligt, ei blot for en efterladt talrig Familie, men ogsaa for Byen, og, Man kan sige, for Fædrenelandet, som i ham tabte en oplyst, sindig og virksom Embedsmand. Med en lys Forstand og ualmindelige Jndsigter forbandt han moden dømmekraft, Nidkjærhed og ufortrøden Villie til at fremme hvad han erkiendte for det Rette og Gode. Saaledes havde Udgiveren i flere offentlige Forhold, hvori han i Række af Aar stod og virkede fælleds med den Afdøde, Leilighed at kjende ham. Det Anførte er derfor ingen Lovtale, hvortil han nu mindst trænger; men alene Udbruddet af en levende Følelse ved Savnet for det Almindelige, - et fortjent sanddru Vidnesbyrd, som skyldes Mandens Eftermæle. - S. H. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Ribe. Den 31 Juli jordedes Biskop V.C. Hjort. En overmaade stor Liigskare, saavel af Byens Jndvaanere som af Omegnens Geistlige, bivaanede med Veemod denne Sørgefest. J Domkirken, hvorigjennem Processionen gik, tolkede Hs. H. Hr. Stifts- og Amtsprost Dr. Koefoed i en hjertelig Tale den almene Stemme ved denne Hædersmands alt for tidlige Død. Tolv sortklædte Damer nedlagde derpaa en Egekrands paa Kisten, bestrøede den med Blomster og begave sig med Følget til Kirkegaarden, hvor den Hensovedes Støvnedsænkedes i Gravens tause Gjemme. Paa Pladen fandtes følgende Linier: denne Sarcophag bevares de jordiske Levninger: Victor Christian Hjort, Biskop over Ribe Stift,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Ridder af Dannebroge, fød den 13de October 1765, død den 26 Julii 1818. Templet var Manden et faderligt Hjem, dets Hæder han søgte; Hjemmet et Tempel ham var helliget faderlig Pligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Aalborg, d. 29 Juli. Endnu holder det varme Veirligt ved uafbrudt. Thermometret staaer bestandigt over 20 Grader i Middagsstunden og vexler af med 21, 22, 23 indtil 24 Grader, som er det høieste, det endnu har staaet, hvilket indtraf Løverdagen den 18 Juli, som hidindtil var denne Sommers varmeste Dag. Græsset begynder at mindskes og svies bort paa Markerne, Kornet modnes for tidlig og Jorden trænger til en qvægende Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 August. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 254. Amsterdam 2 M. - , a vista . . London 2 M. Paris 2 M. - . Spec. 266. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 6 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 1/2 pr. 100; Oblig. 92 3/2 a 93. Norske Rigsbanks. 21 a 22. Svenske Sedler 68 a 70 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-04
Blandede Efterretninger. Den Norske Orlogsbrig Lolland, under Commando af Capitain Rasch, er paa det Krydstogt, den i indeværende Sommer foretager til Øvelse for de Kongelige Søe=Cadetter og Underofficierer, beordret at indtræffe ved Trondhjem til den Tid Hans Majestæts Kronningshøitidelighed der foregaaer. Lignende Ordres ere givne den Svenske Orlogs=Corvette Svalen, commanderet af Major Rundquist, og Orlogsbrig Delphin, commanderet af Major Blomstedt, paa det Krydstogt i Nordsøen, de ligeledes til Øvelse for Cadetter og Underofficerer foretage.