Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-25
Udenlandske Nyheder. Frankrig. En uheldig Skjebne synes stadigen at svæve over Parisernes Festligheder, saa at Glæden stedse tillige bliver forenet med sørgelige Begivenheder. Saa var det ved Marie Antoinettes Formæling, ved Napoleons Keiserkronning og saaledes har det atter været ved Hertugen af Orleans Formæling, og det er kun at beklage, at det denne Gang er Parisernes egen utaalmodige Aand, der har fremkaldt Ulykken. En militair Fest, En Fremstilling af Bestormelsen af Citadellet ved Antwerpen, havde nemlig samlet 200,000 Mennesker paa Marsmarken, og som en Følge af Politiets og Militairets hensigtsmæssige Foranstaltninger, endtes det egentlige Skuespil ogsaa uden at nogen Ulykke indtraf, men da den uhyre Menneskemasse skulde forlade Skuepladsen, skeete dette med en saadan Jilfærdighed, at Mængden blev sammenpresset ved Udgangene, og Flere bleve deels trykkede ihiel, og deels kastede omkuld og nedtraadte. Gitterportene ved Gaden St. Dominique og ved Militairskolen, vare i Særdeleshed de Steder, hvor Trængselen, var stærkest. Endnu veed man ikke med Bestemthed hvormange der ere omkomne, men man frygter for at Antallet ikke er ubetydeligt; thi i det nærliggende Militair=Hospital er alene indbragt 24 Døde og 22 Saarede, hvoraf man kun har Haab om at 2 kunne leve. J de omliggende Privathuse ere imidlertid flere optagne, og ved det ommeldte Hospital har der alt været Efterspørgsel og 300 Personer, der endnu savnes af deres Familier og Bekjendtere. Af de Dræbte hører Fleertallet til den arbeidende Klasse, og af Mandfolkene ere de fleste unge, hvorimod Fruentimmerne, med Undtagelse af 2, alle vare aldrende. J enkelte Deele af Pari har det Rygte udbredt sig, at flere ved denne Lei Søndagen den 25de Juni 1837. lighed have søgt at bane sig Vei ved Knivstik, men da man endnu ikke har funden Nogen, der paa denne Maade er omkommen, synes dette Rygte at være aldeles ugrundet. Municipalitetet i Paris har eenstemmig erklæret, paa det Kraftigste at ville understøtte alle dem, der ved denne Leilighed ere komne til Skade, ligesom det og vedtog, at de bestemte Festligheder ikke skulle afbrydes ved denne ulykkelige Begivenhed; men da Hertugen af Orleans erklærede, at saavel han som Hertuginden tog en altfor stor Deel i den skeete Ulykke til at de nu kunne deeltage i Fester, ere disse blevne udsatte indtil videre, og de indkjøbte Levnetsmidler fordeelte blandt Hospitalerne. Det er naturligt, at denne Hertugens Vægring har vundet almindeligt Bifald. – Mellem General Bugeaud og AbdelKader har en meget interessant Sammenkomst fundet Sted. Fredsbetingelserne, der bleve aftalte mellem dem, gaae ud paa, at Abdel Kader tilstaaes Titel af Sultan under Frankrigs Overherredømme, men er fritaget for at svare nogen Tribut, hvorimod han i eet Aar skal levere nogle Levnetsmidler og Fourage til den franske Armee. Franskmændene rømme Tiemecen og maae ikke deres Besiddelser ved Algier strække sig længere end 7 Lieues mod Østen og 11 mod Vesten. Det antages imidlertid, at Bugeaud ved disse Betingelser har overskredet sin Fuldmagt. - Journalerne begynde atter at opfordre Kammeret til at udarbeide en ny Valglov. Østerrig. Keiseren af Rusland har sendt Keiseren her en Jndbydelse til at overvære de store Cavallerie=Maneuvrer ved Odessa, hvor 45,000 Mand Cavallerie vil blive samlet, men da han ikke har kunnet modtage Jndbydelsen, har han overdraget sin Onkel, Erkehertug Johann, at tage derhen paa sine Vegne. Ligeledes have alle Officerer, der have Lyst og Evne til at reise derhen, erholdt den dertil fornødne Tilladelse.