JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Nordlys kan sees paa enhver Tid af Aaret, skjønt det falder hyppigst førend Høstens og efter Foraarets Jerndogn. Alle de, der have anstillet Forsøg i den Anledning, ere enige om, at den Gjenstand, man seer ved det Syn, maa være meget høit oppe i Luften, hvilket ogsaa fremlyser deraf, at man kan see eet og samme Phænomen paa en stor Deel af Jordens Overflade. Desuden viser Erfaringen, at Nordlyset ikke staaer i nogen bestemt Forbindelse med Veirliget, hvoraf det bliver sandsynligt, at det maa ligge over Luft fredsens Grændser, og ikke kan høre til de egentlige Meteorer. Nordlyset kommer tilsyne trinde omkring Jordens Nordpol. Det fra 16 Febr., 3 og 9 April 1750 blev seet i Sverrig og paa samme Tid af Kalm i Nordamerica, 90 vestligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Grækerne og Romerne skildrede dette Phænomen paa en underlig Maade, naturligviis fordi Grækenland og Jtalien ligge for sydligen til at mander kunde lære at kjende det af Erfaring. Aristoteles skildver mørke Svælg og Jldbjelker af Purpur, lyserød og blodrød Farve, der ligne den mørke Segment og Nordskinnets Lysstraaler, og adskillige rommerske Forsattere tale om en brændende Himmel o. s. v. Herover maa man imidlertid ikke undres, naar man endnu i et offentligt Blad af 14 Febr. 1817 læser: at ikke faa Mennesker i Paris ved hiint Syn sattes i Forlegenhed, og at Folket stimlede hen til Port Royal, for at ske et Phænomen, som det troede, ikke betydede noget. Godt. J Tydskland have Naturkyndige villet antage Nordlys paa en saadan Aarstid for et Tegn til et frugtbart Aar, men denne Gisning, er saameget mere usandsynligt, som Phænomet, der findes. langt over Luftkredsen, som sagt, efter alle Erfaringer, ikke staaer i Forbindelse med Veirliget; deels Mai ran ved 229 Jagttagelser af Nordlys har viist, at det kan indtræffe i hver Maaned af Aaret, skjemt om Vinteren hyppigst i Februar og om Efteraaret i October. Man antager, at dette Phænomen, efter al Sandsynlighed, fremkommer hyppigere eller sjeldnere i visse lange Tidsrum, og stundom endog ganske udebliver. Mairan har i sin Afhandling om Nordlys en Fortegnelse over dem, der have været tilsyne siden det 4de Aarhundrede efter C. F. Det er naturligt, at der maa findes mange betydelige Huller deri, men høist mærkværdigt er det dog, at saadanne Phænomener ikke omtales fra 1465 til 1620, og fra 1681 til 1000, i hvilke Tidsaldere man dog tilkeligen ikke glemte at optegne noget Æventyrligt paa Himlen. J Begyndelsen af det 17de Aarhundrede bleve adskillige Nordlys iagttagne af Gassendi. Fra 1621686, et Tidsrum, der har været saa ualmindelig rigt paa astronomiske Jagttagelser, forekom intet Nordlys. Nogle svage viste sig 1686, men siden begyndte de igjen, efter en Pause af 20 Aar, og fra den Tid af have de været meget hyppige, lige indtil vore Dage. Om den egentlige Aarsag til dette Phænomen ere de Naturkyndige endnu ikke ganske enige. At anføre disses forskjellige Meninger vilde være her for vidtløftigt. Ogsaa ved det nyligen seete Nordlys har man, ligesom forhen lagt Mærke til Magnetens Afvigelse. Celsius og Hjorter gjorde egentligen først en saadan Erfaring, og Winkler har samlet adskillige Jagttagelser af den Natur. Hemmer mærkede ved et Nordlys d. 22 Octbr. 1788 en hurtig og stærk Forandring ved Magnetnaalen. Det synes altsaa vist, at Nordlys staaer i stor Forbindelse med Magnetismen, og Halley's Mening, at det er en magnetisk Udflydelse fra Jordens nordlige Poler, hvilken, ved sin Opstigen, er tæt og synlig, adspreder sig mod Æquator, og derpaa igjen samler sig, for at indtrænge sig i Sydpolen, mangler ikke Sandsynlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 28 Febr. Med sidste Post er, over Engelland, indløben den høist behagelige Efterretning, at 18 til 20 danske Vestindiefarere, alle i Efteraaret afgaaede fra Kjøbenhavn, lykkeligen og vel ere ankomne til St. Croix. Dette var saa meget mere heldigt, som der i denne Maaned har raset saa stærke Stormvinde, der med Grund lode befrygte stor Søskade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Den til den 26 Febr. bestemte Concert paa Hoftheatret, er bleven udsat indtil videre, paa Crund af, at der ikke var afsat flere end 17 Billetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
En fra Engelland og Tydskland hjemkommen Lærer tilbyder sig i Adresseavisen, at undervise i disse 2de Landes Sprog efter en ny Methode, saaledes at de, som bruge Flid og have et godt Begreb, kunne i 3 Maaneder lære at tale, skrive og læse til Fuldkommenhed, hvilket af disse Sprog der vælges."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Mariboe, den 24de Februarii. Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen har i denne Tid visiteret Skolerne i Musse-Herred. - Afvigte Fredag d. 21 d. M. havde vi her i og ved Mariboe et Veir, som med Rette kan kaldes afvexlende. Snart klar Luft og Soelskin, snart Regn, Snee og Hagel, snart Stille, snart Blæst og Storm. Om Aftenen faaes nogle temmelig stærke Lynglimt. Jgaar derimod smilede Foraars-Luften os ret yndigt imøde, med klar Luft og Soelskin, men henimod Natten begyndte det at snee meget stærkt. Jdag regner og stormer det igjen i fuld Maade med Vesten Vind. - Paa 49 til 50 Graders Bredde, imellem de atoriske Øer og Engelland, rasede i afvigte December Maaned et saa grueligt Uveir hele Natten igjennem, med Torden, Lynild og Hagelbyer, som man næsten ikke kunde erindre sig Mage til. - Med hvilken rasende Grusomhed Krigen føres i Sydamerica, beviser følgende Omstændighed, fortalt af en Reisende: "Da Jnsurgenterne havde erobret Laquayra, som var besat af omtrent 1600 Mand spanske Tropper, under Commandanten Oberst Marmol, blev Besætningen opstillet paa et Torv og skudt ind i et Baal, hvor de opbrændte. Efterretningen haves fra bemeldte Oberst Marmols Søn, der i forrige Aar døde paa St. Croix i Vestindien." J forrige Sommer, i Juni Maaned, var der paa St. Croix saa stor en Mangel paa Vand, at en Spand kostede 10 til 15 Styver. Flere Gange mærkedes Jordrystelse, men engang i en temmelig Grad. Orcanen, der aarligen pleier at indtræffe der, var saa voldsom, at man befrygtede, at Husene skulle styrte sammen. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
(Forlangt Jndrykkelse i Aarhuus Avis.) Nu begynder Jylland for Alvor at blive cultiveret. A. la Copenhage bliver i de jydske Kjøbstæder en Dandsebod i hver Gade, og at der gjøres raskere Fremskridt end i selve Hovedstaden, seer man deraf, at man næsten intet kan faae sin Pige til at bestille om Dagen, hvis hun ikke maa dandse om Aftenen, ja de fæste sig bort paa de Vilkaar, at de i det mindste skal have Løverdags, Søndags og Mandagsaften frie. Følgerne deraf ere og umiskjendelige, hver anden Pige man seer, befinder sig i velsignede Omstændigheder, og de Øvrige haabe ikke at blive Stedbørn. Det er derfor et Ordsprog; her er ingen Piger at faae før de have gjort Barsel." – Folkemængden tiltager maaskee under disse Omstændigheder; men Menneskeligheden og Fattigvæsenerne tjene intet derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Aarhuus, d. 25 Febr. Ogsaa her har man i denne Tid levende Oldenborrer og adskillige Træer begynde alt at skyde Knopper. - Agent Meulengrachts Vestindiefarer er lagt ud paa Rheden. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Kjøbenhavns Børs d. 28 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 594, a vista 604. Amsterdam 2 M. 540, a vista - . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 605. - Specier solgtes til 36 1/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79. Norske Sedler 25 a 25 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 4 s. a 10 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Blandede Efterretninger. Den 3die Febr. d. A. er Generallieutenant F. G. Haxthausen, Storkors af Dannebrog, i Naade entlediget med Pension fra samtlige ham anbetroede Embeder. (Norsk Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Ved den Norske Høiesteretsdom af 17de Decbr. f. A. ere Generallieutenant B. D. Staffeldt, Storkors af Dannebrog, og Oberstlieutenant N. C. Hals for deres Forhold i Feldttoget i Aaret 1814, tilfundne, den Første at straffes paa Livet, og den Sidste paa Liv og Ære, hvorhos Deeltagelse i at bestride Sagens Omkostninger blev dem paalagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Hs. Majestæt har under 3die Febr. formildet Dommen derhen, at det i Henseende til de Generallieutenant Staffeldt og Oberstlieutenant Hals idømte Procesomkostninger bør have sit Forblivende, hvorhos Generallieutenant Staffeldt indsættes paa Kongens Naade i Arrest af anden Gad paa Frederiksteens Fæstning, og er under samme Dato Oberstlieutenant N. C. Hals afskediget af Krigstjenesten. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Med den norske Rigstidende No. 15 for d. A. følge to Bilag, hvoraf det ene indeholder en fra Directionen for Norges Bank i Trondhjem, under 6te d. M. kundgjorte Tarif, hvorefter Jndskud til Banken modtages i rede umyntet Sølv, i Myntsorter, som Banken ei bruger, og i umyntet Guld. Det andet bilag indeholder adskillige Oplysninger, som en ubenævnt Jndsender forsikkrer, at have forskaffet sig om den norske Rigsbanks Tilstand. Saavidt han veed, skulle de i hele Landet udstedte Rigsbank=Repræsentativer beløbe sig tilsammen til 32,411,200 Rbdlr. N. V. Naar fra dette Beløb drages den i Bankens Værg værende Beholdning af 4,319,900 Rbdlr., saa bliver den circulerende Seddelmasse 27,091,300 Rbdlr. N. V. Naar i sin Tid indkomme til Rigsbanken: de 2 Mill. som skulle inddrages, ved en almindelig Skat paa Formue og Næring, de Finantserne forskudte 1,600,000, som af de almindelige Skatter skal refunderes Rigsbanken, samt de hos Filialbankerne endnu udestaaende 333,000 (altsaa tilsammen 3,933,000), saa bliver den circulerende Seddelmasse, som af Rigsbanken bliver at inddrage med det Laan, som Norges Bank er befalet at gjøre den til saadant Øiemed, 23, 158,300 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
J Anledning af Kronprindsen af Sverrigs Fødselsdag 1817, havde Kongen af Sverrig befalet at anrette et høitideligt Maaltid ved Hoffet, men efter Kronprindsens udtrykkelige Begjering blev denne Høitidelighed indstillet, og den beregnede Bekostning, 3000 Rd. Banco, uddeelt blandt Stockholm meest trængende Jndbyggere, dog efterat de, som ere indlemmede i Stadens Fattig og Forsørgelseshuse, deraf vare blevne vederqvægede paa lige Maade, som forrige Aar i samme Anledning. - Paa Kongens Navnedag, den 28 Jan. samledes om Formiddagen i det Kongelige Slot, Armeens Krigs-Befalingskab, hvilket i Aar, efter Kongens Villie, for første Gang efter 24 Aars Forløb, var befalet at sammentræde. Herved anmærker den norske Rigstidende, at paa Svensk forstaaes ved Krigsbefalet Armeens samtlige Chefer og høiere Officierer, en corps betragtede; og at Hensigten af nærværende Sammenkaldelse var, at raadslaae over og regulere Krigs-PensionsVæsenet og maaskee flere Gienstande, som angaae Armeens oeconomiske Anliggender. - Sammenkomsten beærede Kronprindsen med sin Nærværelse, 23 den aabnedes af Hertugen af Sødermanland, som Kongen har udnævnt til Krigsbefalingsskabets Vice-Ordfører, med en Tale. Ligesaa holdt Feldtmarskalk Grev Stedingk, som Ordfører, en Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Efter Mødets Slutning begav Krigsbefalingsskabet sig, med sin Ordfører i Spidsen, til PillarSalen, for at bevidne Kongen sin Ærbødighed. Efterat have sluttet Ordens=Capitlet, kom H. M. ud i Salen, ledsaget af Kronprindsen. Feldtmarskal Stedingk holdt derpaa en Tale, som besvaredes af Hs. M. Kongen. Ordføreren vendte derpaa, efterat have præsenteret ham alle Krigsbefalingsskabets Medlemmer, tilbage til det nedere Gallerie, og modtog Opvartning af Statsraadet, Embedsmændene og Hofstaten. Da Kronprindsen skulde gaae tilbage til sine Værelser, havde Feldtmarskalkerne Stedingk og Essen indfundet sig i Galleriet, for at præsentere Krigsbefalingsskabet for ham, og Prindsen holdt derpaa en Tale til samme. Kl. 1 var stor Parade paa den indere Slotsgaard, hvorved Hertugen af Sødermanland, førte befalingen. Alle i Hovedstaden værende Tropper, med deres Anførere i Spidsen, defilerede forbi Kongens Vinduer. - Til Dagens Høitidelighed havde Kronprindsen ladet anrette en Fete, hvortil over 300 Personer vare tilsagte. Dronningens øvre Værelser vare ved et i den Anledning anbragt Gallerie forenede med Kronprindsens. Da Majestæterne indtraadte i H. K. H. Værelser blev et Fyrværkerie afbrændt udenfor Slottet, forestillende en Træfning, som endtes med Lystild og det Kgl. Navneciffer, omgivet med en Krands af Evighedsblomster. Senere ud paa Aftenen begave Kongen og Dronningen samt hele Hoffet sig til Dronningens store Spisesahl, hvor en paa de trois dansedes af de første Dansere ved Operaen. Derefter gik Kongen tilbage til sine Værelser, og Dronningen samt D. K. H. forføiede sig til det store Gallerie, hvor der var dækket for omtrent 200 Personer. For de øvrige vare Borde dækkede i nærliggende Værelser. Alle Hovedvagter og Caserner vare illuminerede. Viin og Madvarer blev uddeelte iblandt Stadens Fattige og Garnisonen Soldater bleve tracterede med Viin og Øl, sam erholdt desuden Gratification i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
(Efter den Norske Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Da den unge Dr. Witte nyligen vilde holde en Forelæsning i det juridiske Facultet i Berlin, begyndte nogle og tyve Studerende, der ikke vilde tilstede ham, som et ungt Menneske paa 15 Aar, saadant, at trampe og støie. Da det blev stille igjen begyndte han atter: Lovene. . . . men i det samme trampedes igjen. Universitetets Decanus, Prof. Schmalz, reiste sig, og erklærede, at saadant var fornærmeligt for Facultetet. Det blev derpaa roligt, og Forelæsningen uafbrudt fortsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
De hidtil savnede Bøger af Dions fra Halicarnas om de romerske Oldsager, som Angelo Mag gio har opdaget i det ambrosianske Bibliothek i Mailand, og siden udgivet i Trykken, udfylde den Deel af den romerske Historie, der indbefattedes i de tabte Bøger af Livius (XI til XVI. Dionys levede i Rom i Augustes Guldalder, og skrev sine Tromerske Oldsager, i det græske Sprog. Udrustet med alle de Egenskaber, der udfordres foren Historieskriver, var han en stræng Critiker af sine Forgjængere. Hovedindholdet af hans (her gjenfundne) Bøger er det rige og mægtige VeiisBeleiring og Ødelæggelse ved Camillus; hans øvrige Gierninger og Forviisning; Galliernes Jndfald; Roms Erobring og Opbrændelse, ved hvilken Leilighed Dions giver en fuldstændig Beskrivelse over Gallien; den Tarentinske Krigs Historie; Landesoter, Hungersnød, overordentlig strænge Vintre, romerske Afsendinger til Polemæus, Philladelphus i Ægypten o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Den 19de April d. A. bortsælges ved offentlig Auction i Rostock den berømte Orientalist O. G. Tychsens kostbare Bogsamling. Den Afdøde har i en Række af 50 Aar samlet derpaa med store Bekostninger. Man finder her en fortrinlig Samling rabbinske, orientalske og spanske Bøger, hvoriblandt Værker, som man i Almindelighed kun kjender af Navn. De af Tychsen selv udgivne Bøger ere forsynede med talrige skrevne Anmærkninger. Foruden Haandskrifter findes her en Samling af orientalske Mærkværdigheder, og Sieldenheder, og et rigt Myntcabinet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
J Strasborg lader i denne Tid en Hr. Gries fra Schweiz offentligen see et Barn, paa 9 Maaneder, der har 2 Hoveder, 4 Hænder, 4 Fødder o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
At man i de Tider drak lystigt ved Gjæste bude, sees blandt andet af et Brev fra Frederik den Anden (skrevet 1587) til Christopher Walchendorff, hvori Kongen beder denne at forskaffe Dronningens Skræder, Mester Hans til hans Datters Bryllupskost, to Øxen og en Ame Viin. (N. D. Mag. T. J. S. 149.) En Ame udgjør noget mindre end et Oxehoved. Om man altsaa end antager, at der har været 100 Gjæster til dette Hof skræder Bryllup, saa udgjør det allerede en god Portion for hver Person. Heri hedder det: Jtem haffver jeg oc efter Ethers Nadis Skriffelse bestillet Ethers Nade nogen Win her met i Floden, i thet Ethers Nade haffver hannem behoff, oc ikke ellers. Och ther ibland er ith Faad eller 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Det er naturligt, at jo mere udbredt Handel og Skibsfart hos os bleve, desto lettere blev det ogsaa, at faae alskuns fremmede spirituøse Drikke herind, og at foruden de forskjellige fremmede Ølsorter, hine efterhaanden bleve almindelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Jmidlertid ere Viintappernes Laugsartikler dog ikke ældre end fra 1694, skjønt der allerede den Gang gaves her saakaldte Stads= og BoldhuusKieldere, der havde Privilegium paa at falholde alle Slags Vine, Brændeviin og Øl, og saadan en Stadskjelder maatte ingen andre have i Leie, uden den, der havde lært Fasbinderprofessionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Af de Viinsorter, som i hine Laugsartikler opregnes, sees, at man da allerede havde her, foruden de almindelige Vine, italienske, spanske, Sækker, Fortiniakker og andre hede Vine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Det er en afgjort Sag, at Viin, med alle sine ypperlige Egenskaber, ikke er skikket til nogen daglig Drik. Man beraaber sig i Almindelighed paa Skriftens Ord: "Vinen glæder Menneskets Hjerte, og paa Luthers Erindring, "at hvosom ikke elsker Viin, bliver sit hele Liv en Daare men man glemmer her et andet Skriftsted, som siger: "giver den Ulykkelige den stærke Drik, og Viin, den Hjerteængstede, hvoraf tydeligen sees, at selv i de Lande, hvor Druen har sit Hjem, ansaaes Vinen allerede i Oldtiden kun for en Lægedom og en Opmuntringsdrik for den Sørgmodige. Hvad Luther angaaer, du maa man lægge Mærke til, at han, som bekjendt, var af en stærk Legemsconstitution, og at han, som stedse anstrængte sine Aandskræfter, med Rette kunde betragte Viin som en Styrkedrik. Men, i dietetisk Henseende kan hans Erindring, endog taget i bogstavelig Orlyans Viin og Brygn Vyn, som bestillet besynderlige till Ethers Nadis Behoff. Haffver eders Nade kostet thet meste, stor nu mandelige paa thet syste, quia laus probatur in fine &c. - Prælaten maa have været en god Viinkiender, eftersom Kongen overdrog ham dette Hverv. Christian var den Gang nyligen kommet til Regjeringen og omtrent 34 Aar gammel. (Dansk May. T. 2. S. 3.) Forstand, saa meget mindre være af stor Vægt, som han selv kun opnaaede en Alder af 63 Aar. Erfaringen lærer derimod, at de Mennesker, der opnaaede en høi Alder, ikke havde nydt Viin. Selv i de Lande, hvor Vinen voxer, drikkes den kun sædvanligen blandet med Vand, altsaa i en Tilstand, hvor den mere maa betragtes som en Lædskedrik, end en berusende Drik. Det er vist, at Vinen besidder alle en Lægedoms Egenskaber og Kræfter; men en Lægedom er ikke skabt til daglig Nydelse. Hildebrand forsikkeer, at han har kjendt Mennesker, som paa deres gamle Dage fik Vatersot af at have drukket hver Dag Viin, endskjønt de maaskee aldrig havde været beskjænkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
At Apoplexie er saa almindelig blandt de mere formuende Stænder i Kjøbenhavn, maa nok tildeels tilskrives den overdrevne Nydelse af Viin, især af de maadeligere Sorter. Allerede Molesworth, der, i mange Henseender, havde et skarpt Blik, udledte Aarsagen til den endog i hans Tid iblandt de høiere Stænder hyppige Apoplexie af stærke Drikkes umaadelige Nydelse. Mange have den Fordom, at det ikke er skadeligt, at drikke meget Viin til Maden, og forvandle af denne Grund ofte deres Mave, uden Betænkning til et Brygkar, hvori der frembringes en konstig Gjæring. At Vinen forandrer Mavesaften og Galden, og derved svækker Fordøielsen, er bekiendt. Vel gjør man i vore Dage, da denne Drik er saa dyr, af Nødvendighed en Dyd, og lader sig nøie med at drikke mindre deraf, men hvad der her vindes paa den ene Side, tabes igjen paa den anden. Man har eengang vant sig til at drikke den, og ved Gjæstebude skal man have den, for at være Folk lig, som det hedder. Men da her letteligen opstaaer Strid imellem Pungen og Smagen, saa maa den sidste, som det svagere Partie, sædvanligst give sig tabt, og man tager da til Takkemed unge, sure og stundom endog fordærvede Vine, der ikke kunne blive andet end skadelige for Sundheden. Skal Vinen styrke og opmuntre, saa maa den være god, man maa af den ikke drikke hele Flasker, men kun nogle Glasse af Gangen, og det endda ikke dagligen. Saaledes, som den i Almindelighed nydes hos os blandt de mere Formuende, bliver den ved sin stærke Pirring, at et nervestyrkende Middel til et svækkende, der drager Følger efter sig, som vi desværre dagligen see de sørgeligste Exempler paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
J de Gamles forskjellige Afbildninger af Bacchus finde vi den betydningsfuldeste Fremstilling af Vinens gode og slette Egenskaber. De afbildede ham som en glad Yngling, fordi Vinen, nydt til Maade, gjør Mennesket muntert og fornøiet, som en nøgen Mand, fordi Viin og Drukkenskab røbe alle Hemmeligheder; med et stort Skjæg og frygteligt Ansigt, fordi den, drukket umaadeligen, gjør Mennesket grusomt og vildt; som en skaldet Mand, fordi den for Tiden gjør Folk gamle, med Horn, fordi den gjør Drankeren dristig og harmfuld; paa en Vogn, fordi den giør, at Hovedet løber rundt paa den Berusede; med Tiger og lignende Udyr, fordi Vinen der gjør Mennesket til saadanne, med en Stav, fordi de der nyde Vinen umaadeligen, fortjene deres Straf, med en paa et Æsel ridende Silen, fordi Vinens Misbrug, gjør at Folk ryste paa deres Hænder og andre Lemmer, og i deres Forstandsforretninge, blive saa langsomme og dumme som Æslet. Saaledes har man allerede i de ældste Tider, selv i Gudelæren søgt at gjøre Folket opmærksomt paa de skadelige Virkninger af Druesaftens umaadelige Nydelse. Skjøndt man ikke mere nu, som hos Grækerne og Romerne, tilbeder Bacthuus som en virkelig Gud, vedblive dog alle Drikkevisemagere endnu at lovprise ham, og neppe gives der en Klubsang, hvori han jo pindarisk besynges. Denne evige Opmuntring til at drikke og Anprisning af Drukkenskab virker maaskee skadeligere paa Sundheden og Sædeligheden, end man i Almindelighed troer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Med den aftagende Velstand er Vinens Misbrug dog blevet noget sieldnere hos os, og det er i det Høieste kun blandt de mere Formuende, altsaa mindre talrige, Stænder, hvor de skadelige Virkninger af denne Drik ere at befrygte. Langt mere almindelig og dagligen om sig gribende er den Sjel, Legem og Velstand ødelæggende Gift, som Konsten veed at uddrage af Naturens herligste Gave, Kornet, under Navn af Brændeviin og Aguavit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Det var, som man paastaaer, Araberne, der allerførst destillerede Brændeviin, de tilberedte det af Viin, hvilket ogsaa sees af Navnet. Men de brugte det som Medicin, og af dem lærte igjen Europæerne dets Brug. Det blev i Begyndelsen, betragtet og i Apothekerne tilberedt som et Slags Arcanum, og derfra dets Navn Aqua vit, Gau de vie (Livsvand. Arnold fra Villonova opdagede først dets Tilberedelse, men det solgtes længe som en Medicin i Apothekerne, førend man fik ordentlige Brændeviinsbrændere og Skjænkere, Man ansaae dets lægende Kraft for saa stor, at Anton della Scamparia udraabte, da han havde naaet sit 80de Aar, o Aqua vitæ per te jam mihi vita annis vigint, duobus prorogata fult, Fra Jtalien, hvorfra man har faaet Aqua toffano, fik man saaledes og Aqua vite. Allerede for henved hundrede Aar siden indsaae man i Preussen, den store Skade af Brændeviins Misbrug, og Kongen lod derfor udgaae en Forordning, hvori det blev Potsdams Jndbyggere, under stor Straf forbudet at indføre, og endnu langt mindre at brænde Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
J Danmark synes Brændeviin endnu ikke at have været almindeligt indført i den første Halvdeel af det 17de Aarhundrede, thi i Forordningen af 24 Decbr. 1648 om Skydsfærd tales under §. 9 om altid at være færdig at tractere den Fremmede med Mad, Øl u.", men Brændeviin, nævnes her ikke. Først i Forord. af 4de Jan. 1689 tales om Brændeviinshattes Afskafselse paa Landet. At Brændeviinsmændenes Laugsartikler ikke ere ældre end fra 27 Oct. 1741 viser tydeligt, at denne Drik først sildigt her blev almindelig blandt de lavere Folkeclasser. (Fortsættes.) Aal Om Fremstillelsen af Blinde paa Skuepladsen. (Jndsends fra Landet.)