JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Borger-Directeurer. Den 22de Martii begav GeneralGuieur sig med sin Division til Corporetto. Han traf Fien. den forskandset i Pusero, angreb ham, tog 2 Kanoner og 100 Fanger fra ham, og forfulgte ham. Baspladsen var bedækket med Østerrigere. General Massen er i Tarvis. Jeg har altsaa Aarsag til at haabe, at de 2000 Mand Fiender som General Guieur har drevet foran sig, skulle falde i Hænderne paa General Massenas Division. - General Dugna er Division er i Gaar Aftes den 23de Martii rykket ind i Triest. Billonaparte. Hosfolet var en Fortegnelse af General Berthier over det Effecter og Levnetsmidler, som bleve fundne i Magasinerne Gorg. Disse bestaae af 204 Centner og 680 Fade Meel, 5400 Lagener, 1440 Matratser, 1360 almindelige Dækkener, 300 Straaesætte, 20 hatte, 108 Par Skoe a.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
J Redacteuren for i Dag meldes fra Basel, under 24de Martii, at det seer ud til, at en nye Forbindelse i Tydskland, var i Vært imellem nogle Fyrster. Blandt disse nævner mani Besynderlighed Preussen, Dessen, Calsel. Zienbrykken Chursachsen, Braunsthivrig, Sachsen Wenmar og Sachsen, Gotha, tilligemed Würtemberg og Baaden. - General Moreau er ankommen til Paris, for, som man troer, bestemt at aftale det nye Feldttog ved Rhinen. Han logerer hos Krigsministeren.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Man forsikrer, at General Buonaparte har skrevet til Directoriet, at han holdte det for meget nyttigt, at vor Armee, gik over Rhinen. Lykkes Overgangen, siger han, som jeg holder for muelig, gaaer jeg til Wien, lykkes den ikke, saa have viet Par Batailler at levere, jeg skal vinde dem, og da ogsaa gaae til Wien. - J Redacteuren af 2den April sige, følgende: Man taler paa nogle Dage meget om Fredsforslag, som Keiseren har gjort, vi sige ikke, hvor vidt disse Rygter ere grundede, men vist er det, at de Ordrer, som ere givne til at demolere Mantua, at tilkaste Havnen ved Triest, sandsynlivil nøde Keiseren til, at give os tilkiende, hvad han tænker og hvad han vil giøre.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Basel, den 5te April. Man nævner nu Venedig som det Sted, hvor Freden imed lem Keiseren og Frankrig skal blive underhandlet. Coureer, verlingen fra Venedig igjennem Schweiz til Paris er overorddentlig stærk. Der siges, at Directoriet vil sende GeneralPechegru, der er afreist til Paris, som overordentlig Ambassadeur til Venedig, for der med Buonaparte, Clarke og Grev Leerbach at komme overeens om Fredsbetingelsemme.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Wien, den 5te April. I Gaar har Regieringspræsidenten i Nederøsterrige, GrevSaurau, udstædt følgende Bekiendtgjørelse : "Nærværende Krigs Udbrud, hvis uundgaaelige Følger maatte være saa mange Menneskerslykke, har sadt Hs. Majestæt Keiseren strax ved hans Regierings Tiltrædelse i stor Bekymring Giennemtrængt af Pligt=Følelse og Kierlighed til sit Folk, og bestælet af det Ønske, at udbrede Velstand og Overflødig hed over alle Arvestaterne, har Hs. Majestæt ikke afladt at tænte paa Midler, som havde kunnet giøre Ende paa Krigens Ulykke; men med Vermodighed saae han ethvert Forsøg, at forsvinde frugtesløst, og holdte sig derfor forpligtet til at opbyde bestandig nye Kræfter, for at forsvare sine Stater og troe Undersaattere mod fiendtlige Angreb. Hvert Øieblikombyggelig for sine Undersaatteres Vel, og bekymret for hver entelt og for os Majestæts Øierte dyrebar Undersaats Blod har Keiseren end itte da ophørt at ønske Fred, da hans Vaaden tilkiempede sig de herligste Seiervindinger, og har giver Undertegnede Ordre, at give Publikum den høitideligste Forsiering, at Hs Majestæt paa nye beskjæftiger sig paa det ivrigste med Fredens hastige standbringelse. Men da hans Majestæt ikke kan forsømme, hvad der staaer i en saa nær Forbindelse med det offentlige Vel, og kan forskaffe de samtlige Arvestater, Frugterne af en hastig Fred, saa er Allerhøistsamme ogsaa berettiget til at vente, at ifald Fienden, blindet af en foranderlig Krigslykke, overmodigen afslog enhver Forsoning, eller vedblev at giøre umaadelige og for den østerrigske Nation tryttende Fordringer, enhver troe Undersaat da erindrende sig sin svørne Pligt, skulde anstrænge alle Kræfter, for modfuld igjen at tilsegte sig Freden, og at andver med Over skulde understøtte de Anstalter, som Forsigtighed i yderste Fald giør nødvendig, endog for Residentsstaden selv, samt at de troe Jndvaanere i Wien ikke skulle udvise mindre Mod og Troskab, end deres berømmelige Forfædre, som under Fordinand og Leopold 1ste, seierrigt have fratet paa Wiens Velde, for Religionen, Fyrste, Fædreneland og vre.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Wien, den 4de April 1791. Grev v. Saurau. Ertedertug Joseph er afreist til Ungarn, for at haste med Jnsurectionen, som for det første skal bestaae af 100, Mand i det mindste. - Der er allerede bleven sendt en Con teer til London, som skal bringe den der værende Regiering. Efterretning, om de med Frankrig begyndte Fredsunderhandlinger. - Den Forfatning i hvilken Erkehertug Carls Arme befinder sig, er ikke mindre end beroligende. Han har endnu for faa Tropper, til at kunne sætte en Dæmning imod Krigs strømmen, med hvilke de Franske true at oversvømme Østerrige. Deres Hovedhensigt synes at være, at afskiære Erke hertugens Armee, og betage ham Communicationen med Tyrol og Rhinen; men da Erkehertugen hidindtil bestandig har nærmet sig det Salburgske, saa troer man, at Fiendenitte vil faa Lørte til ommeldte Anslag. Det heder og allerede, at en fiendtlig Colanne har vendt sig mod Croatien for samme steds at opvække Uroligheder, og forplante dem indtil Ungarn, hvilket dog ikke er bleven betræftet. Bestyrtelsen, som her er begyndt, tager daglig til, ligesom de Franske trænge videre frem. For at forsørge vor folkerige Residents i ethvert Tilfælde med Meel og andre Levnetsforne denheder, har man begyndt at anlægge Magasinerne i Universitetsbygningerne og paa andre Steder. Man ønsker derhos for Alting, at de Franske ikke maatte blive Mestere af Donau, da Tilførselen af Levnetsmidler ellers vilde blive meget vanskelig. - Det er i Forslag, at 20 af de her værende Jndvaanere skulle bevæbne sig, og Guldsmed Wirth siges at ville stille sig i deres Spidse. Ogsaa ved wiensk Neustad, i Mie herfra, skal blive oprettet en forskandset Leie at ungarskee og tydske Tropper, hvor man med Behiertighed vil oppebie Fienden. Publikum giver imidlertid sin Længsel efter Fred paa det lydeligste tilkiende.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Frankfurt, den 2de April. Man venter nu, at de Franske snart skulde aabne deres Krigs Operationer ved Nederrhinen. Mangel paa Magaasiner synes hidindtil meest at have opholdt dem. Det keiserlig ge Cavallerie ved Nederrhinen, som nu er brækket og fra sine Cantoneringer, beløber sig til 300 Mand. Den franske Rhin og Mosel: Armee bliver nu ogsaa meget forstærket.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Fra den keiserlige Armee ved Nederrhinen, gaae nu for det første 6000 Mand til de sydlige østerrigske Provindser, General Werneck commanderer nu ved Nederrhinen, og Genetal Latour ved Overrhinen, begge afhængige af hverandre, dog under Erkehertugens Overcommande.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Privatbreve fra Wien melde, at den kl. Skat er af Forsigtighed bleven indpakket, at mange rige Herskaber have gjort det samme med deres Effecter, og at Slottet i Osen bliver sat i Stand, for i Nødsfald at kunne tiene den Reiserlige Familie til Opholdsted. Der flygtes allerede fra benævnte Residentsstad. Meget Skyds er afgaaet fra Wien til Efte hertugens Armee, som har trukker en Forstærkning af 120000 Mand til sig. Jmidlertid synes det dog at de Franske ikke ville rykke videre frem i Østerrige, førend Afdelingen af Tyroler=Armeen er trængt videre frem. Den 3die April skal det være lykkes den tyrolske Landstorm under Landons Commando, at afslaae et Angreb af de Franske paa Brenner Bierget med stort Forliis, og giøre 500 til Fanger. - Den Reiserlige Statsminister Grev Leerbach, er ved en Coureer bleven beordret fra Tyrol til Venedig. - Fra Cölln meldes, at ogsaa de hollandske Hielpetropper have sat sig i March til Hundsrücken.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Den fra Vender bekiendte sorte Legion, er nu ogsaa brækket op til Rhinen.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Augsburg, den 2de April. Erkehering Carl har ladet besætte det Salsburgiske med nogle 1000 Mand Tropper, for at afværge de Franskes Fremtrængen fra denne Side. - Archiverne og Kostbarhederne, som vare i Jnspruck, ere blevne bragte hertil. Mange keiserlige Tropper passere endnu herigiennem til de sydlige østerrigske Provindser. - J Ulmere nu virkelig keiserlige Jngeneurer ankomne, ved hvilke Michelsbierget og andre Høieomrring denne Stad skulle blive forsynede med Forskandsning ger. De Franske forskandse nu de Poster, som de have besat imellem Bonen og Steringen. Skulde det blive bekræftet, at en Colonne trænger frem mod det Salsburgiske. vilde General Korpens Korps der ved blive truet i Ryggen. -
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Bønderne af Landstormen i Tyrol have begaaet adskillige Udsvævelser, er ikke tilfreds med Crogterne, have taget Geværerne fra mange af samme, og ville ikke lade nogen Jndbygger passere ud af Landet. Man haaber, at Harmonien imellem dem og de Militaire skal blive vedligeholdt.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Burg, den 8de April. J denne Uge ere indfaldne følgende Skibbrud og Strandinger: Et Skib fra Wisbye paa Gottland, laddet med Gran tømmer, Bræder og noget Kalk, bestemt til Flensborg og sort af Skipper Funck, er strandet nær ved og Østen for Fehmern, en Galiase fra Stettin, laddet med Pibestaver, bestemt til London og ført af Skipper Neumann, er med 6 der paa værende Stidsfolk bleven indbragt til Fehmern som et Vrag; et Jagtskib herfra, som kom fra Kieler=Canalen med Brænde og blev ført af Skipper M. Harder, er strandet ved Lütgenbrode, og ved Puttgarder er ankommen en Baad med 4 Søefolk, af hvilke den ene allerede var død, hvilke havde reddet sig fra et Skib, som kom fra Calmar, var laddet med Brænde og Tiære, og forulykket paa den saa kaldte røde Sand.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Neustadt, den 10de April. J en stærk Storm den 5te og 6te d. M., ved hvilken Vinden var Nordost, blev et saa kaldet Galiaseskib, laddet med Bræder og Tiære, ikke langt herfra drevet paa Strand. Skibet kom fra Calmar i Sverrig, og skulde med sin Ladning til Lübeck. Efter Skipperens Udsigende er han i det han vilde seile til Travemunde, med Magt bleven kastet ind i denne Havn og uagtet han havde kastet 3 Ankere og faaet en Lods herfra om Bord, blev han dog, da Stormen var bleven saastærk, at Anterne ikke meere kunde holde, sat ved et meget høit, Vand paa Strand. Man tvivler her paa, at dette Skib, Anna Maria kaldet, som er ubeskadiget, kan blive flot igien, uden at blive udlosset.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Helsingøer, den 17de April. Fra den 10de hujus til i Dag ere 150 Skibe passerede igiennem Sunden
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Kiøbenhavn, den 17de April. Fra den 11te til 13de hujus ere udgaaede: Capit. L. S. Hagendefelt til Surinam med Cargaison og Provisioner; Capit. B. C. Koford og M. Bøysen til Lissabon med Hvede, Rug og Fiskevare; Capit. G. Urbans og J. Kornbeck til Middelhavet med dito; Capit. J. H. Lindberg og N. Datromsen, til Grønland med Cargaison og Provisioner; Capit. J. R. Præst og C. Bundesen til Jsland med dito. Bekiendtgiørelse til Efterretning for vedkommende. Jnteressentere i Livrente Socictæterne af Aarene 177 og 1747.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
J Overeensstemmelse med Hans Majestæts allernaadigste Resolution af 24de f. M., som den 28de næstefter ved Placat, offentlig er bekiendtgiørt, blive følgende Jnteressentere i det i Aaret 183, oprettede Livrente Sortætet, som i fulde 3 Aar, og derover have ladet deres Livrenter henstaae uaffordrede i Kassen, saasom : 1. Sammel Rinnier i Topsingen i Schweitz, paa hans Kone Susanne Neuhausens Navn fød i Biel i Schwein, i Februarii 1430, indstreven 13de Classe paa No. 160, og sidste Gang hævet til 14de Junii Termin 18 2 Criminalraad Joachim Wilhelm Blieste i Brieg i Slesten, paa hans Broder David Michael Blientes Ravn, fød i Stargaard i Dag Pommern den 24de Julii 1832 indskreven i 2de Classe lub No. 83 og sidste Gang hævet: til 11de Junii Termin ind.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Postmesterne i Hobroe, Kancellie Secretaire Friderich Gerhardt Vase, paa hans Søn Johann HenricBadenhaupt Bøsses Navn, fød i Hobroe den 19de Julii 1749, indskreven i 1ste Casse kun No. 34, og sidste Gang hævet til 11de Junii Termin 118. eller sammes Arvinger, med Aar og Dags Varsel fra sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne i de Kiøbenhavnske Addresse Contoirs Efterretninger, de Berlingske Tidender og den Altonaer Mereur, under den i Placaten for Udeblivelse over den fastsatte Varsels Tiid bestemte Straf, herved tiende Gange efter hinanden peremtorisk indkaldede, de som endnu maatte være i Live, forsynede med behørige Beviser om deres Tilværelse, og Arvingerne af de ved Døden afgangne, med Beviser og Arvelodernes Dødsdag og deres Arverettighed, inden forbemelte Tilds Forløb enten selv eller ved Fuldmaaat møde for os i General Post Amtet i Kiøbenhavn for at imodtage det som dem efter fremlagte Legitimation, af de indestaaende Livrenter maatte tilkomme Paa lige Maad. og med samme Varsel blive Arvingerne efter undenstaaende afdøde Jnteressentere i Livrente Socictaterne af Aarene 174. og 1757 nemlig: Udi Sorietætet af 1747. Jens Jørgen Berger, fød i Kiøbenhavn den 3de No. 1715, død 3de Julii 1788, til Rest tilgode 8 Rdlr. 6 a. Hans Diderichsen fød i Naschchov den 23de Julii 173. død 3die Sept. 1790 til Rest tilgode . . 4 s.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
J Abraham Møller fød i Taagerup i Lolland den 19de Novbr. 1131, død i December 1790, til Rest til god. . 4 Rdlr. 2 a. Apotheker Werners Hustrue, Bartoline Cathrine Sølling, fød i Mariboe i Lolland den 1ste April 1833. ved 10de Det 1791, til Rest tilgode . 3 Rdlr. 72 s. Udi Societætet af 1757. . Mad. Røde, Ane Christiane Charlotte Rochmont fød i dessen Cassel den 2den Mai 1824, død 19de Febr. fag, til Rest tilgode . 32 Rdlr. 3.2. Wilhelmine Elisabeth Schlettau fød Schjort i Laurvigen den 5te Mai 1141, død 2 Martii 1824 til Re tilgode 3 Rdlr. 34 3. Kammer Junter Baron Adam Christopher von Holstein, fød i Kiøbenhavn 1300, død 31te December 1783, til Rest tilgode 114 Rdlr. Simmen Franten Lund fød Steensgaard i Coldinghuus. Amt den 2den Aug. 120, død 19de Julii 1786, til Rest tiladd. 6 Rdlr. 10 sk. ligeledes herved veremterisk og sub poena præclusi & perpetil silenti indkaldede, til inden Aar og Dag fra denne Jndkaldelses tredie og sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne med behørige Beviser om deres Arveret, selv eller ved Fuldmag, at møde for General Postamtet i Kiøbenhavn, for at imod tage, hvad dem af forommelte Dødsrester maatte tilkomme. For Resten tiener til alle Vedkommendes Efterretning, at med dette inden forbemelte Tilds Forløb affordrede Livrenter, eller Restancer vil vorde forholdet efter Hans Majestars ved Placaten af 27de Martii sidstleden bekiendtgjorte allernaadigste Resolution. General Postamtet, den 13de April 1791. Walterstorff. Schiffmann. Fisker. Lange. Nissen.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
1 April d. A. a. Varme. D. S. O. af gal. d. S. O. So. 15 og og ises. - .V. S. V.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Avnariekamre. Fra den 10de til 3de April 1817 have Asseurane Premierne for al Fare paa neutral. Skibe og Ladningen
Berlingske Tidende, 1797-04-17
ved det Kongelige octroyerede Søe Assurance Compagni i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : classe. delen. Prisen. Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge .- dito til Bergen. - dito til Christianssund Kiel til Kiøbenhavn Rendsborg til dito Walløe Saltværk til dito Amsterdam til dito Sette, Mentona til dito Neapolie til dito St. Croix til dito Flensborg til Øster paa Norge. Sønderborg til Danzig og Tronhiem. Christiansand til Dunde og Retour dito til et Sted i Jrland og Retour Bergen til Stokholm . Nieuendig til Drammen Plomouth til Guernsen og Drammen, Bordeaur til Hamborg og Porsgrund dito til Havre de Grad. Mallaga til Helsingøer Hamborg til Genua og Livorno - dito til St. Thomas . Barcellona til Hamborg - Amsterdam til Livorno.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Natten imellem Skiertorsdag og Langfredag Kl. 3 behagede al det Livets og Dødens Herre at bortkalde fra mig og trende Sønner min inderlig elskede og uforglemmelige Kone Karen Heiberg født Horneman i sit Alders 44de Aar. J 25 Aar. var hun min troe Ledsagerinde igjennem Verden, og som en oprigtig Veninde deelede hun Sorg og Glæde med mig. Enhver, som kiendte den Afdøde, føler mit Tab: men al skrive lig Bevidnelse herom frabeder jeg mig, da den kuns vil forøget min Sorg. Fare, den 14de April 179. Søren Johan Heiberg. Cangfredag, den 14de April sidstleden, traf os Undertegnede et haardt Sted, da Gud til sig bortkaldede, efter nogle Ugers Sygeleie, Bodil Hierne, fød Hansen, i hendet Alders gave Aar. Tabet af denne trofaste Hustrue og bulde Møder, som for os er udødeligt, bekiendtgiøres vemodigst for fraværende Slægt og Venner. Jens Hierne. Claus Cordisen. Billedhugger i Horsens.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Paa Agent Gyldendals Forlag udgives en dansk Oversætrelse af G. Freiers Leben und Thaaren den Fretberrution modtages til Junii Maaneds Udgang saavel i Agent Guinctius Hermeran von Flamming, hvorpaa SubskripGyldendals Boghandling her som hos hans Commissionairer i Norge og Provindserne. Skriftet er overmaade underholdende og lærerigt, da det stedse skildrer Mennesket som rer fornemmelig over Adelstolthed, Phystognomietegn, den det er, uden at overdrive dets Dyder eller Læder, fattrift: stolske og kantiske Philosophie m.m. Prisen skal blive saa billig for Subskribenterne som muligt. dens første Oprindelse indtil nærværende Tid ved D. den norske militaire mathematiske Skoles Historie fra nia, er i Commission tilkiøbs hos Anent Gyldendal i Kla Hegermann, Kapitain og Dificeer ved Skolen i Christiareboderne No. 9 for 6 s. indhefter 8 s. mere. r. Pastor Fallesen lovede Publikum i Fortalen til hans Magazin for Religionslærere at ville oversætte Dr. Ang. germ. Niemeyers Handbuch for christliche Religionslebrer, 2 Theile, som en til nærværende Tid særdeles nyttig Bog ; dette Lofte har han ikke for andre Arbeiders Skold selv kunne opfylde :men alligevel bliver Oversættelsen ved en anden med mueligste Fuldkommenhed besørget. Begge Dele ere og allerede for et Aar siden givne under Pressen og kunne nu ventes færdige i Junit Maand. Man har tøvet saalænge med den danske Udgave forat benytte Forfatterens Tillæg til hans nye og forbedrede Udgave. De, som ønske at eie denne fortræffelige Bog, og imidlertid ville tegne sig hos mig eller mine Commissionairer i Norge og Provindserne, erholde et Exemplar af begge Dele i stor Octav format paa Trykp. for 1 Rdlr. 32 s. (som er omtrent det halve af Octainatens Priis ) og paa Skrivp. 1 Rdlr. 64 s., hvilken Priis siden bliver for andre Kiøbere forholet. Et Forslag giøres her mig paa en 6te Deel af samme Forfatters Bibelske Characterimed tillige dem, som for nogle Aar siden have prænummereret hos stik, hvilken han lovede at udgive, over Jesu Characteer, og som have betalt 28 s. i Forskud, ifald de nu ønske at cie denne Niemeyers Haandbog, at de da ville aflevere Prænumerations sedlen og modtage Godtgiørelse derfor i Betalingen, naar samme fra Trykken bliver færdig, eftersom vi nu i saa lang Tid forgiæves have ventet paa Opfyldelsen af Forfatterens Løfte; men de, som maaskee ikke unde denne Betalingsmaade, ombedes at ville jo før jo hellere indsende Prænumerationssedlen til mig, som da strax tilbagebetaler det modtagne Forskud. Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Fra Pressen er udkommen: Andet Oplag af Doctor Hocks Kund V skab om alle Slags veneriske Tilfælde og deres fortrinligste Lægemidler, som sælges heftet for 28 s. paa Børsen Nr. 3. P. Linnge.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstræde faaes : Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, heftet 12 s. Ottende Hefte af Huuslægen ved Doktørerne Buchan, Sprengel og Tøde, har forladt Pressen, og indeholder : Om Mayens Betændelse; om Kolik, om Nyrebetændelse; om Leverens Betændelse; om Diarhee, om Brækninger; om Urinlod, om Blodstyrtninger; om Næsebloden, om Hæmorholder i om Blodgang, om Høyrdvine, om Tandvine, om og de foregaaende hefter for 1 Rdlr. 60 s. paa Børsen Nr. 3. Drevine, om Manevine. Det sælges heftet for 28 s., ligesom P. Liunge. telse; Betingelser ved vore Forlystelser, om de skulle fortiene beholder. Fragment at en Reisebeskrivelse, tredie FortsætGrie og nede for Marts og April 1797 er udkommen og in al Hr. S. J. G. Sveistrup, Tvende Skildringer af en Mand Navn at kunde Glæder, al Hr. Haste; Silketørklæder, Jylle at Hr. M. C. Bruun, Carl Oglers Reise igiennem Sverrig og Forlatteren : Til Danmark og Norges Theologer," af Hr. Ophold i Stokholm, af Hr. Dr. Pdin Wolff; En Episte til Pastor Fallesen; Breve til Justus af Hr. Haste; Poester af Hr. M. C. Bruun, at Hr. Haste, al C. H. Hr. Lieutnant Heber, pladsen, Nekrologie, literaire Optegnelser. Aargangen Hr. Pastor Fiorth, sk. Hr. Auditeur P. M. Trøiel; - Skue koster 3 Rdlr., som betales qvartaltter med 4 Mk. 8 s. imod Ovitering. Aargangen for 1796 kan og faaes for 3 Rdlr. S. Poulsen, Holboghandler, i Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
Gjeder Jensen eller Anviisning til en fornuftig Børne=Opdragelse, en Bag for Menigmand af C. G. Saltmann, oversat og ledsaget med nogle Anmerkninger af F. Hogb Guldberg, faaes bestandig hos Undertegnede for 4 Mk. 8 s. paa Trykr. og 6 Mk. a 3 paa Skrivp., indb. 16 s. mere. - De, som tage 20 Expl. og derover til Addelig blant Almuen, faae den endnu bestandig for halv Bogladepriis. Dog maae jeg bede, at de Herrer i Norge og Provindserne enten vilde henvende sig lig til mig eller og lade medfølge en skriftlig Attest, som deres Commissionairer kan forevise, da man, som enhver let indseer, ikke kan overlade Bogen for halv Priis, undtagen til dem, der virken vil uddele den. J oprigt gjor man bedstrat indsende Pengene. directe til min Boghandling, da jeg er villig til at besørge enhver fine Exemplarer tilsendte. A Sølvin, Boghandler, i Møntergaden Nr. 57. et forlænge det menneskelige Liv, har forladt Pressen, Hindet Hefte af Doct. Huselands ypperlige Bog: Konst at og sælges ligesom det første Hefte for 208 paa Børsen Nøg. lange. Bredie og sidste Portion af Middel mod Hopoconorie har nu forladt Pressen, og indeholder 15 Anerhører, lostige, skiemtsomme, vittige Jndfald og Svar, hvorvet rungerne kunde rostes og Mellemaalvet sættes i Bevægelse til Fordøielsens Befordring. Den sælges heftet for 36, alle efter indbundne i eet Bind, som til sammen indeholder 186 Aneragter og Historier, 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-04-17
P. Linng, paa Børsen No. 3. e) de fornemmeste Ting, som have hensigt til det i en værebog Fra Pressen er udkommen: 1) Underviisning om Mennesket og i Jena; over sat og tildeels forandret af M. Hallager, Skolelæfor Kiøbstæd og Landsboeskolerne af J. H. Bolgt, Prof. Mald, rer. Bogen er i og et halvt Ark, og indeholder følgende: 1) om det menneskelige Legeme; 3) Menneskets Siel; 1 Menneskets Duelighed og Færdigheder; 4) det menneskelige Selskab; 3) de ufornuftige Dør i 6) Planterne; 7) Mineralierne; 3) Maalekonsten; 9) Natursonerne. Under Materierne er paa hver Side tilført korte Spørgsmaale, til at igiennemgaae paa en catechetisk Maade; og til Værkstykkernes Oplysning i Gro paa Børsen No. 3 for 24 s. paa Trykpapiir og 366 paa Stumetrien er tilføiet et Kobber med oplysende Flaurer. Den sælges papur; indbunden 3 a 16 s. mere. J. H. Schubørde.