Berlingske Tidende, 1785-09-16
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1785. (See No. 74.) 25. Da Selskabet veed, hvor overmaade nyttig Hør= og Hampeavlen, endog i Hensigt til Fiske=Redskabernes Forfærdigelse, vilde blive for Jsland, ifald denne Avl, hvis Muelighed hidindtil ikkun ved enkelte Forsøg er stadfæstet, kunde blive almindelig enten overalt, eller dog paa endeel Steder der i Landet; saa udsættes for de største og beste Forsøg i Hør= eller Hampeavl udi Jsland følgende Premier: For den største Mængde af Hør eller Hamp, avlet efter Bekjendtgjørelsen af dette i Jsland, 40 Rdlr. For næste Mængde, 30 Rdlr. For næste, 20 Rdlr. For næste, 10 Rdlr. Disse Premier kan æskes inden December Maaneds Udgang 1786. Og da det er en nye Vindskibelighed, som Selskabet herved ønsker at opmuntre og indføre i Jsland, om Klima vil tillade det, saa har det, for at gjøre Samæskning desto almindeligere, ingen bestemt Mængde villet foreskrive, men forbeholder sig derimod, at bedømme de gjorte Forsøg, hvorfor Premie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv, som i Ligning til de andre. Uheglede Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 1 Pund, maae til Selskabet indsendes med paalidelige Attester, der bevidner saavel Hørrens og Hampens Vægt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl. 26. For største Mængde af beste og best bevarede Humle, plantet i Aaret 1782, og avlet 1786, udsættes: En Premie af 40 Rdlr. for ikke mindre end 1 Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispund. En Premie af 10 Rd. for ikke mindre end 4 Lpd. Disse Premier udsættes for Dannemark særskilt for hver følgende Sirkel saaledes 1) For Sjellands Stift. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskilt 3 lige Premier som for Dannemark. Ligeledes udsættes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendom mene Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemeldte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. En tilstrekkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premie=Æskende, og i de mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som æsker første eller anden Premie med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æskes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter December 1786. men fra Norge inden December Maaneds Udgang 1787. J de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1786 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af en og samme Jordbruger: og ønskede Selskabet tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J Fald en saadan tydelig og omstændelig Efterretning med følger, vil det ved Premiens Tildømmelse blive taget i Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar alt for Resten er lige, vil blive paa seet. Selskabet agter at fortsætte disse Premier for Humle i de paafølgende Aaringer. De, som tilforn haver vundet een af de 3 første Premier, kunne ikke oftere æske samme. 27. Ligesom Selskabet allerede har begyndt at opmuntre til Fælledskabets Ophævelse paa Bornholm; saa udsætter det end videre herved 3 Premier af 30, 20 og 10 Rdlr. For de Bønder sammesteds, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse indhegner og efter den beste Plan inddeler, opdyrker og forbedrer deres Jorder. Til disse Forbedringer haver de fremfor de fleste andre Bønder i Dannemark den skjønneste Lejlighed, da deres Gaarde ligger adskilte, og næsten midt paa deres Jorder, Selskabet haver og ladet uddeele saadanne trykte Underviisninger, som heri vil kunne tjene dem til Veiledning. Paalidelige Attester maatte indsendes inden sidste December 1787, og tydeligen forklare Gaardenes Størrelse, Forbedringernes Vigtighed og den deraf høstede Nytte, samt Tiden, hvori samme vare foretagne, hvorved maae merkes, at intet Arbeide, som er forrettet førend 1785, vil vorde taget i Betragtning. 28. For den, som seer indsamlet og i Kjøbstaderne afsat eller fra Norge til Dannemark eller fremmede Stæder udført den største Mængde vild Kommen eller Karve, nemlig: 25 Rdlr. eller Selskabets tredie Guld=Medalje for 100 Tønder. 20 Rdlr. eller den første Sølv=Medalje for ikke mindre end 50 Tønder. 100 Rdlr. eller den anden Sølv Medalje for ikke mindre end 30 Tønder. Premie=Æskningen maae geledes med vedbørlige Attester, som bevidner Kommenens Reenhed og melder Priserne, hvortil den ved Afsatsen eller Udførselen, som tillige beviisligen gotgjøres, er udbragt. De indsendes inden 31te December 1785. Den, som vinder den første Premie, kan ikke æske samme oftere, men vel de mindre, paa Vilkaar, at Udførselen altid er større end den Mængde, hvorfor tilforn, er vundet Premie. 29. c. For den Apoteker i begge Rigerne, som beviser at have ladet indsamle den største og betydeligste Mængde af medisinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder, voxne her i Rigerne. For den største og vigtigste Mængde Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For næst største dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Den vil angives og bevidnes, hvilke Sorterne ere, til hvad Mængde de ere samlede, og hvad de for nærværende paa Stedet, hvor de samles, gielder. Dersom det tillige anmeldes, hvor saadanne Rødder og Urter, eller deres Blade og Frøe falder i Mængde, hvorvit de samles sielden eller ikke, vil saadant, naar andre Omstændigheder ere lige, give Vægt til Æskningens Værdie. b. Ydermere udsætter Selskabet til lige Tid disse Premier: For den, som, dertil leied eller ikke, med troværdige Attester bevidner, at have samlet og afsat, eller samlet for at afsættes, de fleste og kostbareste medisinske Urter, deres Blomster, Blade eller Rødder: For den største Mængde, 10 Rdlr. For den næst største, 6 Rdlr. Og for Mængden dernæst, 4 Rdlr. Vedkommende maae, naar Planterne ikke ere til en Læge, Apoteker eller Laborant afsatte, see bevidnet, at de ere vel bevarede. Dersom andre Anmerkninger medfølger og Flidens Sjeldenhed eller Vigtighed i Henseende til et eller andet Slags vare Rødder og Urter, eller i Hensigt til det vanskelige Sted, hvor de ere indsamlede, vil samme ophøje Handlingen og følgelig forøge Premien. De medisinske Urter, som i Dannemark voxer i temmelig Mængde, og som dog tildeels forskrives fra Fremmede, ere f. Ex. følgende: Blomster og Urter af Guld=Blommen. Arnica. Arnica montana. L. Bladene af MeelbærCra Urst. Arbutus uva Urst L. Tusindgylden Blomst. Centaurium minus. Gentiana Centaurium. L. Melilot, Blomst og Urt. Melilorbus. Trisolium officinale. L. Angelik=Rod. Angelica archangelica. L. Kalmus=RodAccorus Calamus. L. Alants=Rod. Inula Helenium. L. Pimpinelle=Rod. Pimpinella Saxifraga. L. Til disse kan endnu føies: Roden af dansk Jngefær. Arum maculatum. L. paa Langeland. Roden af Stor=Skræppe. Bar dana, Arctium lappa. L. Roden af stor Svale=Urt. Chelidoniummajus. L. Roden af stor Jern=Urt. Cichorium intybus. L. Roden af Entian. Gentiana rubra, G. Lu ter. L. i Norge, Roden af Hunde Græs. Radix graminis, Triticum repens. L. Roden af Skræpper, Lapathumacutum, Rumex acutus. L. Roden af Engelsød. Polvpodium vulgare. L. Roden af vild Baldrian. Valeriana officinalis. L. Urten af den plettede Skarntyde, Cicuta, Conium maculatum. L. Urten af Hesterumpe, Equisetum arvense. L. Urten af Huulurt. Fumaria offcinalis. L. Urten af Hestehov. Tussilago farfara. L. Urten af Jordvedbende. Hedera terrestris, Glecomahederces. L. Urten og Blomsterne af den store Katost. Malvasylvestris. L. Urten af Bukkeblade. Trisolium fibrinum, Menyanthes trifoliata. L. Urten af vild Mejran. Origanum vulgare. L. Urten af stor Veibred. Plantage major. L. Urten af Bruuel. Prunella vulgaris. L. Urten af Skordium. Scordium, Teucrium scordium. L. Urten og Blomster af Reinfan. Tanacetum vulgare. L.i Urten og Blomster af Exenpriis. Veronica officinalis. L. Blomster af Gaaseurt. Bellis perennis. L. Blomster af Kameelurt. Chamomilla, Matricaria chamomilla. L. Blomster af Kornblomster. Cyanus, Centaurea Cyanus. L. Blomster af Jordhumle. Hypericum perforatum. L. Blomster af Røllike. Millefolium, Achillea millefolium. Blomster af vild Walmue. Papaver erraticum, P. Rhæds. L. Blomster af Hanekam. Primula veris. L. Blomster af HyldSambucus nigra. L. Blomster af Kongelys. VerbasseumThapsus. L. Blomster af Svaleurt. Chelidonium majus L. c. Og da det er Selskabet om at gjøre, at Nellike=Roden, Charyophyllata, Geum Urbanum L., samlet i Mængde saa udsætter Selskabet: Dobbelte Premier for Jndsamlerne af denne Rod i Ligning mod nogen anden Sort, at de som æsker for Nellike=Roden kan vinde lige Premier for halv Mængder mod dem, som æsker for nogen anden Samling af Læge=Urter eller Rødder uden at disse dog derfor tilsidesættes, deres Æskning. Med Æskningen maae tillige følge Attester, at den er samlet i April, Maji eller Junii Maaneder, som de beqvemmeste dertil. Om dens Kiendemerke af dens siolette Marv og Maaden den renses, vaskes og tørres paa, anføres strax under følgende Nummer, hvilken Behandlingsmaade og ved Beviser vil gotgjøres, ligesom en Prøve af ikke mindre end 3 til 4 Lod indsendes. J. Men da enhver og ikke, som indsamler og tilbereder indenlandske Vexter i en betydeliMængde, har Lejlighed til at afsætte dem ved Handelen i det smaae; saa udsætter Selskabet end videre følgende Premier, For den, som inden Aarets Udgang for Selskabet deviisliggjør at have tilforhandlet sig den største Mængde af indenlandske Vexter, deres Blomster, Blade eller Rødder, tilberedte til Medisinal=Brug af den eller dem, som haver indsamlet eller lade indsamle og tilberede samme paa den i Apotekerne bruge lige Maade, og derefter bruger eller afsætter dem igjen enten inden eller udenlands. For den største Mængde heraf, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næst største Mængde dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Disse Premier æskes inden Udgangen af December Maaned 1786. 30. Da Selskabet er bleven overbeviist om, den merkelige Nytte, som Nellike=Roden, Caryophyllata, Geum ur banum. L., gjør i Lægekunsten i Steden for den kostbare Chinabark, hvorfor saa mange Penge udgaaer af Lander, saa udsætter det nu for denne Plantes Avl i Dannemark følgende Premier: For den best, ikke yngere end efter 3 Aars Udsæd eller der henimod, frembragte og vel behandlede, tør rede Rod, ikke mindre end 4 Lispund, 40 Rdlr. For den beste derefter, og i øvrigt af samme Egenskaber, ikke mindre end 3 Lispund, 300 Rdlr. For ikke mindre end 2 Lispund 20 Rdlr. For ikke mindre end 1 Lispund, 10 Rdlr. For ikke mindre end 8 Pund, 5 Rdlr. Til enhver af de fire første Premier føier Selskabet desuden sin tredie Medalje i Sølv. (Fortsættelsen følger). 4) Addresse=Kontorets Efterretninger 1785. No. 101. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgmester i Vor Kiøbstæd Aarhuus, og Niels Hvild, udi Kiøbmand Damel Bøggild at bemelte Aarhuus, hans Raadmand og Byefoged sammesteds, som Skifte=Forvaltere, Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger " og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeenOpbudsboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid sig at have noget at fordre udi bemelte Damel Bøggildshos bemelte Skifte Forvaltere, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var naadigste Bevilling læses for Byetinget og Raadstue=Retten. skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores aller"allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. i meerbemelte Aarhuus, hvorefter de Vedkommende sig "Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residence=Stad Kiøbenhavn, den 5te August 1785. Under Vort Signet, (L. S.