JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborger Correspondent.)J Hamborg har Generalgouverneuren, Prindsen, af Eckmühl, bekiendtgjort en Keiserlig Beslutning, som befalet: "For al Jnsurrection, Rebellion og Desertion som indtil den 16de Juli er forefaldet i den 32te Militair-Division, er bevilget en Amnestie; dog ere følgende 28 Personer udelukte derfra: Gries, Er Syndikus i Hamborg; Coth, Ex Senator i Lübeck, Kruckenberg, Er Maire i Lüneborg; v. Lenche, Ex Præsident af Ridder-Akademiet i Lüneborg; von Meding, Ex=Legislateur i Lundborg; v. Marschalk, Ex Maire i Stade; v. Z sterfleth, Ex-Conseiller ved den Keiserlige Overret i Hamborg; von Decken, Ex Conseiller i det Hannoverske, og Proprietair i Stade; v. Hest, Læge i Hamborg; v. Zastrow, Ex Forstinspekteur ved Harburg; v. Kielmansegat, Proprietair ved Lauenburg; Mettlerkamp, Bly tækker i Hamborg; Hanst, Slagter i Hamborg; Gruben, Underpræsekt i Bremmerlehn; v. Decken den ældre, Ex Minister hos Churfyrsten af Hannover; Langrehr, Ex Municipal-Recevrur i Lüneborg; Tesdorphl, Ex-St blofficier i engelsk Tieneste, boende i Barmstedt; v. Zesterfleth, Er-Substitut hos denKriserlige Procuriur i Bermerlehn. v. Jssendori, Ext Dommer i Bremelhn, von Wittsch, DeckenWitzendorff og Sode, Er Substitutet hos de Keiserlige Procureurer i Bremen, Stade, Lübeck og Hamborg; Haupt Ex Advokat i Hamborg; Zimmermann, Læge i Hamborg; Meyer, Er-Foged sammesters; Fr. Perths, Boghandler i Hamborg; v. Chrenstein, Medudgiver af den Hamb. Correspondent. Disse ere erklærede for Fiender af Staten, og forviste det franske Rige. Deres Eiendomme confilqveres. Alle Desecteurer som inden 15de August indfinde sig igien, saae Pardon; men de som ei til den Tid ere vendte tilbage, blive eftersatte og straffede. Fædre og Formyndere ere ansvarlige for deres Børn og Pupiller, som føre Vaaben imod Frankrig, og ikke vende tilbage til den bestemte Tid. Jnden en Maaned maae de betale en Pengemulet, der beløber sig 4 Gange saa meget som deres aarlige Grund Mobilair og Personal Afgifter ere. For Mordere og Tyve, er denne Amnestie ikke gieldende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Man seer nu idelig i Hamborger Korrespondent Jndkaldelse af Konskriberede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Samme Blad har endnu et Dar Ark fulde af Efterretninger om Danzigs Blokade. Man spotter særdeles over Russernes Bulletiner der tale om deres Overlegenhed over alle andre Nationer, endog Preuserne og Østerrigerne, og sige om Kongen af Sverrig, at de kunne føre ham omkring som i et Ledebaand. - Den 24 April havde General Rapp, i det han besigtede sine Forposter, den Ære at fre den russiske Kavalleriegeneral Hertugen af Wüttemberg, som var kommet til Beleiringsarmeen; og fik næste Dag ved fine Spioner at vide, at han havde overtaget Kommandoen. Den 16de skeete et stort Udfald med 1200 Mand Kierne-Jnfanterie, 350 Mand Kavallerie og 8 Kanoner, som kastede Fienden tilbage paa hans hele Linie under et endt frygteligere Hurrocaaben hans; den fiendtlige Kavalleriechef dræbtes af en Kanonkugle. Kanonbaadene paa Wichsel understøttede disse Operationer. - Den 9de Juni gjorde General Rapp et Hovedangreb, da Fienden mindst ventede det. Angrebet understøttedes af ikke mindre end 40 Kanoner. Ved Udmarschen meddeelte General Rapp fine Tropper den erholdte Efterretning om Keiserens glimrende Seire, og under Udraabet fremad, Keiseren leve!" styrtede de løs paa Fienden. Artilleriet anrettede store Ødelæggeller, Fienden tilføiedes betydeligt Tab, og først Kl. 7 trak man sig igien tilbage. Næste Dag kom Efterretningen om den sluttede Vaabenstilstand. Rilsserne lev tilstode det overordent, lige Tab, de havde lidt i forrige Dage Kamp; en Brodersøn af Fyrst Kutusow, en Mand af en af Rigets første Familier, og som først 3 Maaneder iforveien havde giftet sig, var dræbt af en Kanonkugle. Paa fransk Side var Bataillonschefen Dupeat saaret, som siden er død Hertugen af Würtemberg indbød selv General Ropp til en Sammenkomst, og besaae endeel af hans Tropper, hvoraf han især lagde Mærke til de polske. Russiske Officerer forsikrede, at den preusiske Millits kastede sig lige ned paa Maven, og kunde ikke ved gientagne Stokkeslag bringes til at staae op. Det var under strang Straf forbudt i Russernes Leir at tale om de Franskes Seire; de mange Skinangreb havde man gjort for at øve det unge Mandskab. General Rapp slutter med at melde de Officerer, som fortrinligst have udmærket sig. og med særdeles Roes til Rhinforbundstropperne, hvorefter han beder Keiseren belønne Garnisonen for dens overordentlige Anstrængelser, ved at forsikre den, om sin Tilfredshed. - J et Brev til Prinds Major Generalen af 17de Juni takker General Rapp for den fra Keiseren oversendte store Dekoration af Reunionsorde, nen, og forsikrer, at han har udgydet Glædestaarer ved at modtage Major Generalens Brev, da Berliner Aviser over for 3 Maaneder siden havde fortalt hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Moniteuren siger fremdeles om Sicilien: "De Engelske have brugt alle de Midler, de ere fortrolige med Magt, Voldshandlinger, Forførelser, Kiettegn, og falske Løfter. Kongen, skrækket ved Trudsel og Fryg for en almindelig Oprørsbrand, har forenet sig med de Engelske for at faae Dronningen fra at bruge Modstandsmidler. Hun er nu ført fra Landet (efter nogle Beretninger til Kagliari paa Sardinien) med hendes Søn Prinds Leopold, men Arveprindsen Frantz er blevet i Engellændernes Hænder, som endog i Anledning af denne Forandring have givet et Gallamaaltid; men aldrig er der holdt sørgeligere Gilde." -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
En Familie i Augsburg eier en virket Krave, som har tilhørt Gustav Adolph, Konge af Sverrig. Den er indfattet i Glas og Ramme tilligemed Kongens Billede af Vox. Under Kraven staar følgende paa Tydsk, Denne Krave har Gustavus Adolphus baaret og foræret min Ægtemage Jacobine Lauber, født Augsburgerinde, samt megen Pectiosis, formedelst hun paa samme Tid, da benævnte Konge var i Augsburg, at den skiønneste Jomfru sammesteds. Desformedelst hun af høistbemeldte Majestæt værdigedes, at Samme ofte dandsede med hende paa et Bal; men Aarsagen hvorfor Kongen forærede hende denne Krave, var den, at da Kongen naadigst caresserede hende, vægrede hun sig at Blufærdighed og rev med sine Fingre de Huller, der findes i Kraven." - Hvor deelicat fortæller her ikke den Mand, der siden blev denne tugtige Jomfrurs Ægtefælle, denne Omstændighed og opb varer den for sine Efterkommere tilligemed corpus deliciti, Hvor elskværdig viser sig ikke her Seierherren ved Leipzig paa denne glade Aften, Jkke som en Faun, mod hvem den forfulgte Nymphe beskytter sin Jomfrudom, med Raserie, men som Menneske, der hylder Staden Augsburg største Skiønhed, og bebuder hendes Seier ved gientagne Opfordringer til Dands, og nogle Kiertegn. Men han føler, at selv hans smaa Galanterier fornærme den Skiønnes Ærbarhed, og søger at giøre det godt igien, ved at hellige hende Kraven, for at forplante Minder, om hendes Sædelighed til hendes Efterkommere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
J Skuespilhuset i Commerce faldt nyelig, i det man spillede Richard Løvehierte, Scenens Brædder sammen. Man tænke sig en Hurlumhei, da Skuespillerne, der forestillede Richard, maatte sætte over Sletsmurenes Ruinet, medens Gouverneuren i Stykket, for som ud tier Hofmand at redde sin Beherskerinde, Dronning Margaretha optog Stødet af et nedfaldende Stykke Tømmer. Soufleuren som havde været værst faren ved dette underjordiske Spil, befandt sig lykkeligviis ikke paa sin Post, og til denne nye Deel af deres Rolle, Sku spillerne saa uformodentligen fik at spille, behøvede de da heller ikke hans Hielp. Efterhaanden kom Skuespillerne, bedækkede med Snavs, Saar og sønderrevne Klæder frem af Lahyrinthen; men slap dog alle paa Gouverneuren nær, der fik en let Blessyre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Den Veltheimske Konstnerfamilie har i disse Aftener givet os Aarhusianere baade Concert, Deklamation, Skuespil og Dands, Alt til almindeligt bifald, og skiøndt det ikke er ret længe siden at vi frydedes ved en Wernikes mesterlige Klaveerspil, maa man dog beundre disse tvende unge Konstnerinders (Jomfruerne Velt heim) sieldne Færdighed. Endnu kunne vi vente os et par dramatiske Forestillinger, hvoraf en til Bedste for Byens Fattige. Herfra agter Familien at besøge Randers, og forhaabentligen vel ogsaa glæde den med dens Talenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Døbte. Den 25de Juli lod Skrædermester PouSchousen døbe en Søn Jens Peter; Fadderne vare: Mad. Galthen og Jfr. Jakobine Bech, Krigskommissair Storm, Kiøbmændene H. Langballe og Hald Den 28de: afdøde Skipper Peter Jversens Enke en Søn Hans Peter; Fadd. Mad. Wilhelm og Jfr. Herz, Kiøbmand H. Bierring, Skipper Poul Loft og Reebslagermester Carl Houberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Copulerede. Den 28de Juli, Reebslagersvend, Anders Jensen og Pigen Ane Lucie Lønge. S. D., Enkemand og Kiøbmand Hr. Anders Michelsen og Enke Mad. M. H. Bredo sød Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Begravne. Den 27 Juli, Matros Søren Jensen Samsings Søn Bærent Balthaser, 3/4 Aar gammel. Den 30te Juli, Pigen Ane Rasmusdatter, 25 Aar gl. (Forlang Beri. Ja mange Folk man ingenlunde fra Giørn og Abe skille kunde hvis til, den Kunst, at nyde brav. for disse Dyr dem Fortrin gav. Man klager da paa saamange Ting, hvor Dønnets Tone har sat sit Stempel; paa Kornougernes sære Spring; paa Champignoner i Plutos Tempel; paa Jsraliter, som iblandt andet vort Guld og Sølv føre ud af Landet; ja selv en Lærer i Gymnastik, faar Snus, for ondt han i Benet fik Men Kiære, tænk eder rigtig om, thi Meget sikkert Man overdriver, og Mange fælde urigtig Dom i Kornpugernes skenne Jver; thi det er usandt som Rygtet løber, at Rugen Nu de paa Moden kiøber og hundred tretti for Tønden gir saa alt uhyre til Vintren bli. *) Og slem Usandhed det ogsaa er at mangen Svamp som kan intet fatte. dagdrive blandt os, og frodig her sig smukt formere som Paddehatte; som kjøbe Uhre og Fedevare, Uld, Hør, og Sæbe, og Kokleare, Tobak, og Huse, at skakke med til hver vindskibelig Mands Fortred. Men tro ei disse, som paastaa: at for mange Jøder ei gavner Stater, men kun bortføre vor liden Skat, og lee af Nochrims og Accums Praten; thi om der nogle af dem mon være saa tænk dog efter I Hiertenskiære, ifald I have lidt sund Forstand: at braadne Kar er i alle Land." Gid Champignoner florere da! og alle Pugere stedse krives! kom Jsraliter kun til og fra derved vor Handel og Kours oplives; i Gymnastikkens den temme Lær kan hvo som vil jeg en Mester være; saaledes troer jeg det soleklar: at Mange blandt os jo feilet har Frands, Knivsmed. Er det sandt - som jeg tvivler paa - kom vi til at give 200 Rdlr. d. C. for en Tønde Rug til Vintren, Stretanker i Anledning af Jødefeiden Barens Forsvar for Jøderne giør intet Udslag imod Thaarups Forerindring og Oversættelsen; thi Hiin taler allene om de kiøbenhavnske Jøder, denne derimod om Jøder paa hele Kloden. Lad nu de kiøbenhavnske Jøder alle være gode - og som Cachel selv tilstaaer ikke er Tilfældet - saa ere Disse dog kuns at ansee som en Draabe i det store Hav, og selv i Forhold til de Jøder der ere i Danmark og Hertugdømmene, en meget ubetydelig Deel. Men er det sandt: at opkjøbe og sammenskrabe Sølv- og Guldpenge til Udførelse, kan være og er en Stat skadelig, saa er det og en beviist Sandhed, at Jøderne i de danske Stater uden for Kiøbenhavn, har paa den Maade sammenskrøbet flere Tønder guld i klingende Myndt siden 1807, og jeg tvivler om Beholdningen. - At Norge har fælleds Skjebne med Danmark, uagtet man der ikke taaler Jøder, er intet Beviis; thi begge disse Riger ere jo forrelatiske, og følgeligen maa deele fælleds Ve og Vel! At foriage denne Nation er vel just ikke nogen politis Nødvendighed; men hvor de ere bosatte og ellers streiser omkring, bør de endnu være en vigtig Gienstand for Politiets nøieste Opmærksomhed. - Og enhver Stat i Almindelighed bør vel at vogte sig for: at lade Jøder vorde Finanteministere; thi deres Kierlighed for dem sild og deres Folk, og deres særegne Correspondence og Connection, kan nok ikke endnu give nogen af dem saadan Adgang, Tro og Tillid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Berberisserne føre atter mange Landmænd og Bønder svære Klager over. Sørgeligt er det ogsaa, allerede i mange Egne netop hvor der findes Berberisser, at ste Rugen uden Kierne, og dog færdig til at høste. Gid dog Kornpugeriet især med Sæderug maatte kunne standses! at ikke mange Tusinde Tønder deraf til Efteraar skulle vorde udsaaet; aldrig saasnart viste Rusten sig i Aar paa Rugen, førend der blev budet 140 Rdlr. og forlangt 200 Rdlr. for Tønden af Sæderugen. Spørgsmaal. Hvor skal man faae de nu saa hyvpig rullerende Rigsbanksedler vexlede, naar de Kongel. Oppebørseler ikke vil giøre det? Dette ønsker vist mange gierne besvaret. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Bekiendtgiørelser. Förstkommende Onsdag den 4de August, bliver General-Qvartal-Forsamling i Kronprindsens Klub om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, hvortil d. Medlemmer behagelig ville tage Paa Mandag Aften Kl. 7 giver Familien, Velthelm en dramatisk Forestilling. med Pantomme og Dands, paa det forenede dramatiske Selskabs Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Jndholden bliver ved Plakater bekiendtgjort. Billetter a 5 Rbmk. Stykket, faaes hos Snedkermester Blichfeldt paa Broberg No. 334.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Fra S. T. Hr. Byfoged Schumacher er mig leveret 3 Rbmk. 5 1/2 Rbskill., som 2/3 Dele af en Mulkt som en atbeidsmand haver givet for utroe Forhold imod Karetmeger Thomas Borup, endvidere er erlagt i Mulkt af Søren Witting 6 Rbdlr. 4 Mk., for hans urigtige Forhold med at fæste sin Søn til 2de Hosbonder, som Hr. Kaae i Graarmølle haver skienket til lige Deling blandt denne Bye= og Hasle Sogns Fattige. Aarhuus, den 30te Juli 1813. P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Da adskillige for min Hidkomst have eftersourgt mig saa tilkiendegives at jeg nu bliver her i Byen indtil Torsdag, og at der dagligen hos mig kan bekommes alle Sorter Kurvemagerarbeide i mit Logis hos Kiøbmand Schmidt paa Langen. Ferdig, Kurvemager fra Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Min Tienestekarl Therkild Laursen, fik efter Forlangende Løverdagen den 24de dennes Tilladelse at gaa til sit Huus i Røgind Bye, paa Søbygaards Gods, paa Vilkaar at komme igien Mandag Morgen næstefter, med da han endnu ei har indfundet sig, og ei heller er at opspørge i Egnen deromkring, saa efterlyses han herved, og er min tienstlige Begiering til de som maatte antreffham, enten at fore ham her til Teglværket, eller underrette mig om hans Opholdsted, da de paa hans Anholdelse paagaaende Omkostninger og en Douceur og forlanges, skal blive Vedkommende betalte. Han var ved Bortgangen itlædt en gammel kort blaae Trøie, gamli korte blaae Buxer, hvide Uldstrømper og Træskoe paa Fødderne. Frysenborg Teglværk, den 29de Juli 1813. Niels Hansen, Teglbrænder. En ugift Person, som har lært Avl, samt Første væsenet, og nogle Aar opholdt sig i Tydskland, ønsker sig antaget som Bestyrer ved en Gaard til 1ste Novbr. Adressekontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Hos Undertegnede er indlagt til Bortsalg, en sa god som nye dobbelt Telt med Tilbehør, samme er til behagentlig Eftersyn for Lysthavende. J. Simmelkier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Hos Mad. Jørgensen ved Mindet faaes Hvedemeel til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
MøbelmagasinStedse har det været min Hensigt at anlægge bei Aarhuus et Møbelmagasin, hvilket jeg har den Æ at bekiendtgiøre for dem som maatte behøve Meubler, at samme aabnes førstkommende Fredag den 30te Juli. Det bestaaer af forskiellige Sorter Møbler, saavel af Mahon, som andre Træsorter, som Divaner, Stole, Divanborde, Syeborde, Speile m. m., samme Møbel magasin skal for Eftertiden ei allene vedligeholdes, med saavidt muligt forbedres. - Rygtet har sagt mig, at adskillige af mine Mirundere skulde have udbredt det Rygte, at mine Mødler bleve forfærdigede af upaalidelige Materialier, men saavel enhver af de som allerede har som de der for Eftertiden maatte bekomme af mine Mobler, er jeg forsikrat om, vi sige det Modsatte. F. Bech, Snedkermester, boende i Skidengyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Hof= og Statskalender for 1813 er nu igien at faae, tilligemed hvad øvrigt nye Litteratur som er udkommet. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
En stærk Stads Vogn med messingbeslagen Hestes er underhaanden at faae tilkiøbs. Anviisning give Guldsmed Steubtus, boendes paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Da Sted i Møllestenen No. 89, som forhen har være beboet af Madame Storm er at faae til Leie til førstkommende Mikkelsdag, de Lysthavende vilde da behagelige henvende dem til Undertegnede. Aarhuus, den 30te Juli 1813. T. sal Wad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
En Gaard, frie Hovedgaardstaxt, hos paa kan gasse og forres 40 til 50 Færhoveder, tilbydes til Forpagtning til næstkommende 1ste Maj at antræde, paa 6 eller fler Aar. Liebhavere bedes at melde dem forinden Michaels dag d. A., det nærmere erfares i denne Blads Expedition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-31
Auktion. Afdøde Enke, Mad. Maren Grarup, født Nielsen, og forhen afdøde Mand, Borger og TobaksfabrikPeder Andersen Grarup, deres her i Byen paa Middelgaden beliggende Gaard, bestaaende af 9 FaTo Etage til Gaden, med tilliggende Side= og Baghuus samt de til Fabriken hørende Redskaber og Jnventarium vorder stillet til offentlig Auktion, 1ste Gang den 19de anden Gang den 13de, og 3die samt sidste Gang det 17de August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. slet, da samme, om antagelig Bud skeer, vorder bortsolgt. Til Gaarden, som kan tiltrædes saasnart Meubel=Auktionen er afholdt, er stor Gaards- og Hauge plada, samt fersk Pompevand. Naar Gaarden med Fabrikredskaber samt Jnventarium er bortsolgt, sælge omtrent 5000 Pund Blatylands Tobekeblade. Konditionerne erfares paa Auktionsstedet. Aarhuus, den 26de Juli 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborger Correspondent.) Officielt har man nu, at der i Neumark virkeligen er bleven undertegnet en Konvention til Vaabenstilstandens Forlængelse indtil Midten af August Maaned. Denne forlængelse skal være bleven skredt paa det østerrigske Keiserhofs Forlangende, hvis Hensigter siden Preusens Forening med Rusland bestandigen har gaaet ud paa at tilv i bringe Roe og Ligevægt i Europa og at fremlede en Fred, hvis Varighed kunne være sikret i sig selv. Give Gud, at Udfaldet maae svare til Millioners Trang og Ønske!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Kronprindsen af Sverrig overtager Overbefalingen af alle de allierede Tropper, som fra Nederelben af skulde operere, med Indbegreb en og af det blowske Armeekorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Betydelige franske og italienske Troppikolonner, trække i nærværende Tid giennem Tyro, for giennem Kongeriget Bøyern at begive sig til deres Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
J Augsburg forventedes dagligen et stærkt neapolitansk Troppekorps som ligeledes marscherer til Storat, meen. Fra Beford, i Departementet Overrhin meldes, at der sammesteds oprettes en Leir af 30,000 Konskriberede. Jfølge Efterretninger fra Jtalien kamperer den sig der samlende Observationssarmee mellem Piave= og Etsch-Floderne, og forstærkes dagligen med nye Regimenter. Vicekongens Hovedqvarteer, var ifølge de seneste Efterretninger i Verona. - Det bayerske Korps ved Nymphenburg er komplet, og staaer bereede til paa første Vink at marschere fremod. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Den franske Keiserinde-Regentinde agter at begive sig til Mainz og sammesteds opholde sig otte Dage i Haab om at see H. M. Keiseren. - Fyrstinden af Eck mahl er afreist til hendes Gemal i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Svenskerne have lagt Embargo paa alle de i Rosidte Havn sig befindende Skibe. - J Schwerin forventedes daglig en Afdeling af den russisk tydske Legion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Paa Curhaven gjorde Engellænderne med en Flotille bestaaende af en Fregat, 4 Brigger og 9 Kanoneerschalupper, Aftenen den 8de Juli et Angredsforsøg, men som atter faldt ud til deres Skam. Efter en 3 Timers Kugel-Kartæsk- og Haubitsregn, maatte de ilde tiireedte, trække sig tilbage, uden at have faaet sat en eneste Mand i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Den franske Flaade er den 7de Juli løbet ud fra Viiesingen. Den forenede engelske russisk Eskadre rykkede frem. Hiin trak sig derimod snart igten tilbage til Thornton, og hvis Fløden ikke var steget saa havde det sikkert kommet til en alvorlig Fegtning. Den franske Flaade ved Viirtingen er 14 Linieskibe, 5 Fregatter og 30 Brigger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Om Engellændernes sidstmeldte Landing paa de Jllyriske Kyster, har man nu følgende Efterretning: "En anseet Kiøbmand i Fiume var, for at være bleven overbeviist om at have tilført de engelske Skibe Levnetsmidler, bleven sængslet og dømt til hele sin Eiendoms Tab. Det te erfore Engellænderne, landede den 3die Juli i Egnen, af Flume med nogle tusinde Mand, overrumplede den svagt besatte Stad, og tvang Kommandanten til den fængflede Kiøbmands Frigivelse, saavelsom og til Udlevering af al Acrarialforraad, som de tilligemed Kiøbmanden og dennes hele Familie førte ombord, og derpaa igien gik i Sørn. Over lignende Besøg er man nu i stor Frygt overalt paa de Jllyriske og Dalmatiske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Den amerikanske Fregat Chiseapeaka er efter en morderisk Fagtning bleven tagen i Vandene ved Boston, af den engelske Fregat Shannon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Blandede Efterretninger. (Af ovennævnte Blade.)J den Londoner Mynt præges der for Tiden Guineer, som ere mindre men tykkere end de sædvanlige. 50,000 deraf skal være afsendt som Subsidier til Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Hertugen af Cumberland indtraf den 17de Juli til Berlin. Ogsaa den svenske Gesandt Baron Taube var ankommen dertil, derimod var den engelske Minister ved det svenske Hof=Thornton, afreist derfra til Stralsund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
Lord Walpole er afgaaet til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
J Bayern er udkommet et Kongelig Edikt angaaende de jødiske Troesbekienderes Forhold og borgerlige Rettigheder. Ifølge dette skulle alle Jøderne antage bestemte Familienovne og føre samme i enhver af deres Forretninger. Enhver Jndvandring og Nedsættelse i Kongeriget af fremmede Jøder er aldeles forbuden. Jødesamliernes Antal skulle paa de Steder hvor de for Tiden befinde sig, ikke formeres, men derimod efterhaands fordeeles til andre Steder, hvis det skulde være for stort. For at aflede Jøderne fra deres hidtil førte ligge saa utilstrækkelige som almeenskabelige Erhvervsmaader, og aabne dem enhver tilladelig og med deres nærværende Tilstand overeensstemmende Erhvervskilde, blive samme under visse betingelser tilladt alle borgerlige Nærings grine; derimod skal den nuværende Skakkerhandel efter hands, dog snarest mueligt, aldeles afskaffet. Alle Jøde=Korporationer i Kongeriget vorde opløste; Jøderne udgjøre ikke længere nogen egen Menighed, men slutter sig i Menighedsanliggender an til Stedets kristelige Beboere. De skulle nyde fuldkommen Religionsfrihed, og kunde der hvor i det gives 50 Familier, danne en egen kirkelige Menighed; men Rabbinerne maa pro det aa beskikke af Øvrigheden. - o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-03
En Lybecker Kaper har ved Femmerne ligefor Øinene, af et Svensk Linieskib og en Engelsk Brig, bemægtiget sig tvende Mecklenborgske Skibe.