JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Det, kongl. Landhuusholdningsselskab har ved saamange Leiligheder lagt en saa levende Jnteresse for Bondestandens Ved for Dagen, dets Formaal er saa nøie knyttet til og betinget af denne Stands Oplysning og Velværen, og Selskabet er i Besiddelse af saa udstrakte Midler til at virke for den her omhandlede Sag, at vi ikke have troet at kunne i dette Anliggende rettere henvende os til nogen Anden end til Præsidiet for dette Selskab, og vi tillade os derfor, herved at anbefale denne vigtige Gjenstand, der ligger os Alle lige meget paa Hjerte, til Selskabets kraftige og formaaende Understøttelse. Roeskilde, den 21de December 1844. Algreen-Ussing, Clausen, Larsen, David, Borgemester i Kjøbenhavn. Dr. og Professor. Prof. jur. Prof. og Raadm. Mynster, Plesner, Knuth, Stenfeldt, Bistop. Provst og Præst. Borgmester i Helsingør. Lehnsbesidder. Sager, Haagen, Harhoff, Justitsraad, Bye og Herredsfoged. dan Vang, Tirecteur. Bang, Knud Sidenius, Cancellir. Byfog og Birkedom. Etatsr. og Bankdir. Kjøbmand. Bjerre, Lund, Neergaard, Wolff, Raben, Godseier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Godseier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Godseier. Capt. og Brygger. Agent Zeuthen, Scavenius, Raben Levetzau, Povelsen, Godsinspecteur ved Codseier. rehnsbesidder. Godseier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Sorø Academi, Moltke, Prætorius, L. Ring. Haastrup, Cancellir og Birkedommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Assessor i Høiesteret. Grosserer. Knudsen, Buchwald, Sehestedt Juul. Brix Etatsr. og Herredsfoged. Capt. og Pro Olivarius. Schroll. Koefoed. Maaløe. Hansen, Duntzfelt, Meinert, O. Thomsen, Crosserer. Redacteur. Raadm. og Grosserer, Grosserer. Schou, Hillerup. Lindegaard, Nye, C. Petersen, Godseier. Procurator. Sognefoged. Kjøbmand. P. Hansen, J. Pedersen, S. Jørgensen, Gaardmand. ognefoged. Gaardmand. Jacob Jensen, Ahlefeldt Laurwigen. P. Jørgensen, Sognefoged. Sognefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Den i Berl. Tid." Tillæg No. 58 anførte Politiretsdom imod P. H. Lorenzen lyder saaledes: J Sagen: den Deputerede Borger og Kjøbmand Peter Hjort Lorenzen mod Directionen for Borgerforeningen, kjender Byen Haderslevs Politiret efter Parternes skriftlige og mundtlige Foredrag, i Betragtning af, at et Antal af meer end 10 Medlemmer af Borgerforeningen beviislig har henvendt sig til de Anklagede, Selskabets Direction, med en skriftlig Opfordring, at andrage paa Klagerens Udelukkelse af Foreningen; men at der i den af de Anklagede til Selskabet rettede Forelæggelse af dette Andragende saa meget mindre kan finde en Æres krænkelse mod Klageren, som de Anklagede, ifølge § 13 af de ogsaa for Klageren dengang gyldige Love for Borgerforeningen af 27de December 1838, som Directeurer vare forpligtede at forelægge Selskabet saadanne Andragender til Afgjørelse; at endelig Tvivlen, om de Anklagede ved denne pligtmæssige Forelæggelse have holdt sig strengt til det, hvad der ifølge Lovene i saa Henseende er at lagt tage eller ei, endskjøndt den vilde have Jndflydelse paa Spørgsmaalet, om Klagerens Udelukkelse af Foreningen er skeet paa lovlig Maade eller ei, dog ikke kan have Jndflydelse paa det foreliggende Spørgsmaal, om der ligger en Æreskrænkelse mod Klageren, i selve Forelæggelsen, for Ret, at Klageren er at afvise med sin ubegrundede Klage og skyldig at betale Terminens Omkostninger med 2 Rd. 40 sk. Cour., samt at erstatte Modpartiet sin Moderklæring indtil 5 Rd. 12 s. Cour. modererede Omkostninger. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Den 1ste de anlægges Hofsorg for afdøde Feldtmarschal, Landgreve Friederich af Hessen, som bæres i 4 Uger. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
J Sagen om den nye Psalmebog har Hs. Maj. under 20de f. M. resolveret: Vi ville allernaadigst have det Os forelagte af 56 Psalmer bestaaende Tillægshefte til den evangelisk christelige Psalmebog, allerhøiest approberet, og efter særskilt at være udgivet i Trykken, autoriseret til Brug i de Menigheder, som maatte ønske at afbenytte det. Da Vi imidlertid, siden Vor Resolution af 25de Juni 1842. afgaves, have bragt i Erfaring, hvilket ogsaa af Vort danske Cancelli er Os foredraget, at flere Geistlige i Vor Hovedstad ere sammentraadte for at samle og udarbeide en ny Kirke=Psalmebog, af hvilket Arbeide de allerede have udgivet Prøver, saa er det ingenlunde Vor allerhøieste Villie, at den herved givne Tilladelse til at benytte et Tillæg til den evangelisk christelige Palmebog skulde gjøre hiint Arbeide overflødigt; men Vi ville meget mere, at det tilkjendegives vedkommende Geistlige, at Vi ville ansee det med allerhøieste Velbehag, at de udføre dette Foretagende, og at Vi, naar dette er skeet paa en fyldestgiørende Maade, ville tage under nærmere allerhøieste Overveielse, hvorledes den udarbeidede Psalmebogs almindelige Udbredelse kan fremmes saaledes at den, efter igjennem den huuslige Andagt at have fundet Jndgang hos Folket, efterhaanden kan indføres til Brug ved den offentlige Gudstjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Den 7de Marts vilde Helsingoranerne aflægge et Gjenbesøg hos deres svenske Gjenboer, idet et Fakkeltog vilde afgaae dertil over Jsen Kl. 6. - Jøvrigt er Jsen, ved det indtraadte Tøveir i Forbindelse med den stærke Strømgang ikke meere sikker for Kjørende, da 4 Kaner tæt ved svensk Kyst i Formiddags ere kjørte i, uden at dog nogen Ulykke derved vides at være afstedkommet; Fodgjængere bevæge sig derimod frem og tilbage ogsaa idag i store (Hels. Av.) Klynger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
J den ved Fregatten "Gesions" Paaseiling ifjor foranledigede Sag har Generalkrigsretten nu afsagt, Dom, ifølge hvilken Chefen, Com. Capt. O. Lütken, er tilkjendt 3 Maaneders Huusarrest, og den Næstcommanderende, Capitainlieutenant Krüger, 3 Maaneders Arrest paa Nyholm. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Fra Helsingør meldes af 3die dennes: Sam færdselen imellem Helsingør og Helsingborg paa Jsen især tilfods har i disse Dage været saa levende, som det nogensinde kan mindes; efter en løselig Tælling af de Ankomne og Afgaaede, var Jisveien alene igaar befærdet af omtrent 2500 Svenske og henved 2000 Danske, altsaa henved 4,500 Mennesker. Denne Jispassage er noget af det Jnteressanteste, der kan fremstille sig for Øiet, naar man fra et noget ophøiet Sted overskuer den lange, bugtede men uafbrudte Række af mørke Skikkelser paa den hvide Jismark lige fra Helsingørs til HelsingborgsHavn. Da Passagen ved det stærke Sneefog i Torsdags Eftermiddags paa flere Steder var bleven temmelig vanskelig ved dyb Snee, lode endeel af Byens Kjøbmænd ved udsendt Mandskab Veien kaste, hvorved denne afgiver en let og behagelig Spadseretour Jgaar Aftes har Jsen langs den alfare Vei slaaet, en Revne, hvilket dog ei skal have gjort den mindre stærk. J Fredags indtraf det Uheld, at, da en Kane passerede over en Vindvaage, hvor Jsen endnu ei var stærk nok, sank Hesten igjennem, men blev ved tililende Hjælp dog reddet. Ved Nakkehoved skal Jsen have skruet sig op i Dynger, der ere høier end selve Fyrtaarnene. - Endog fra Tidsvilde er aabent Vande ikke at øine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Af det interessante og for den danske Literatur vigtige Skrift: "Jens Baggesens Biographi. Udarbeidet efter hans egne Haandskrifter, ved August Baggesen, er 2det Binds 2den Deel udkommet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
(Corresp.) Kjøbenhavn den 8de Marts. Af Capitain v. Ræders Skrift har man erfaret, i hvilken ussel Tilstand Forsvarsvæsenet i Danmark var i Aaret 1807, og navnlig i hvilken Grad man havde ladet Fæstningsværkerne og Rigets Hovedfæstning, Danmarks Pulsaare, Kjøbenhavn, forfalde. Først efterat Englænderne vare landede, tænkte man paa at sætte Fæstningsværkerne istand, hvortil man havde 7 Jngenieurer. Der er nu forløben snart 38 Aar siden den Tid, og hvorledes seer det nu ud, Omtrent som dengang. Kjøbenhavns Volde blive vel vedligeholdte, hvad der falder ned, bliver istandsat, men det er det Hele; der mangle alle Udenværker, Fjenden kan uden videre rykke lige ind under Fæstningens Kanoner, og vi have af en meget sagkyndig Mand hørt forsikkre, at en Fjende, som vil spendere nogle tusinde Mand, og er forsynet med de fornødne Midler til at komme over Stadsgravene, som ere Fæstningens bedste Værn, vil det være let at tage Kjøbenhavn med Storm, da Volde, som mangle Bedæknings Mure (Revetements=Mure) ikke ere vanskelige at bestige. Det er just ikke beroligende. Med vore øvrige Fæstninger er det omtrent ligedan, Kronborg skal være i bedst Stand, men Fredericia er aldeles forfalden, Fredericia, der dog ansees som Hovednøglen til det danske Continent. Vel har man sagt, at Fredericia beherskes af de omliggende Høider, men man har forsikkret os, at det er ikke Tilfældet, maaskee med Undtagelse af et enkelt Punkt, hvis Jndflydelse paa Fæstningen dog kunde neutraliseres. Nyborg har Jordvolde, ligesom Kjøbenhavn, der holdes nødtørftigt vedlige, men heller ikke meere. Der er kun een Fæstning i Danmark, paa hvis Vedligeholdelse og Forbedring, overeensstemmende med hvad Nutidens Krigskunst fordrer, der anvendes noget Klækkeligt; det er Rendsborg. Men er Rendsborg en dansk Fæstning, Slesvigholstenerne sige Nei. Med deres sædvanlige dristige Bestemthed paastaae de at Rendsborg er en tydsk Forbundsfæstning. Nu kan det vel ikke falde nogen mindre ind end os at indrømme en Paastands Rigtighed, fordi Slesvigholstenerne sige, at det er saa; men Sagen er dog noget tvivlsom. Byen er vel for en Deel bygget paa slesvigsk Grund, men den ligger i Rendsborg Amt, og er altid henregnet til Hertugdømmet Holsteen. Hører den nu virkelig til Holsteen, saa er den ogsaa uomtvistelig en tydsk Forbundsfæstning, og vi maae tilstaae, at det forekommer os besynderligt, at man, inden dette Spørgsmaal er afgjort, anvender mange tusinde Daler aarlig paa en af det tydske Forbunds Grændsefæstninger, medens vore egne Fæstninger egentlig kun ere Papiirs=Fæstninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
J denne Tid, da Jsen har forvandlet Øresundet til en Landevei, seer man mange Svenskere i Kjøbenhavn, der her forsyne sig med alle mulige Fornødenheder, dog især med Colonialvarer, som skulle være langt billigere her end i Sverrig, det vil da vel sige, naar de indsmugles. Vore Handelsmænd staae sig ved Handelen, men det svenske Toldvæsen vilde vist være ilde tjent med, om den Trafik skulde vare længe. Det har været en glædelig Uge denne sidste for Finantserne. Der er besparet en Appanage af omtrent 38,000 Rbd., og vi ere blevne frie for den skammelige marokkanske Tribut, med andre Ord 51,000 Rbd. om Aaret, det er dog tilsammen en Besparelse af omtrent 89,000 Rbd. om Aaret, hvormed Renten af meere end 2 Millioner af vor Statsgjæld kan dækkes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Ligesom den slesvigske Forening, til Slesvigholstenernes store Ærgrelse, har besluttet at indgive en Protest imod den holsteenske Stænderforsamlings Adresse, saaledes erfarer man nu af "Dansk Folkeblad den glædelige Efterretning, at ogsaa Kjøbenhavns Communes Repræsentanter agte at gjøre et lignende Skridt. Der er med 30 Stemmer imod 1 nedsat en Comitee til at udarbeide en Adresse til Hs. Majestæt i Anledning af den holsteenske Stænderforsamlings Yttringer og Arvefølgen og det badenske og brunsvigske Kammers Jndblanding i Danmark indre Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Reisende fra den 5te til den 12te Marts 1845. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jfr. Meyer. Med Personposten. Lieutenant Schults Dhrr. Pontoppidan, C. og S. Møller, Guldstad, Dall og Bagger, Kammerraad Friederichsen; Stiftsphysicus Købke. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Stiftsphysicus Købke. Med Personposten: Komd. Wulf feldt; Lieutenant Schults; Dhrr. Guldstad og Møller. Udenfor Posterne: Grev Knuth med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. J Forbundsforsamlingen fortsættes Discussionen af Jesuitersagen, uden at man endnu kan forudsee det endelige Resultat. Det forsikkres, at det østerrigske Hof har henvendt sig til Paven om, at Jesuiterne frivillig skulde opgive det dem i Lucern tilbudte Engagement og dette vilde vistnok være den simpleste og fredeligste Løsning af Knuden, men det er lidet sandsynligt, at Jesuiterne ville beqvemme sig dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Tydskland. Fra Leipzig meldes, at de sammesteds foretagne Forberedelser til Grundlæggelsen af et tydskecatholsk Kirkesamfund havde foranledige den catholske Geistlighed til at gjøre en Reise til Dresden, for i Forbindelse med denne Stads Geist, lighed at søge en Audients hos Kongen. Hensigten med denne Audients angives ikke udtrykkelig, men maa vel antages at have været en Bøn om at Regjeringen vilde modsætte sig denne Separatisme. Kongen skal dertil have svaret: "At han undrede sig høilig over et sligt Forlangende; de maatte jo vide, at 1/2 af hans Undersaatter vare Protestanter og at han som constitutionel Regent havde lovet at overholde fuldkommen Religionsfrihed; desaarsag vilde han heller ikke lægge nogensomhelst Hindring, i Veien for den omtalte Sag." Med denne Beretning harmonerer det ikke ganske, at det er blever forbudt Bestyrelsen af det i Dresden oprettede Samfund at bekjendtgjøre Møderne i de offentlige Blade, og at aabne deres Sals Galleri for Tilhørere. Som Grunde for dette Forbud anføres: At den af Samfundet anvendte Offentlighed er et Middel til at gjøre Proselyter og derhos krænkende for den romerskecatholske Geistligheds Rettigheder; fremdeles, at Forhandlingerne kun angaae de sammentraadte Medlemmer af Menigheden og endelig: at Menigheden, som saadan, endnu aldeles ikke er erkjendt at Regjeringen og derfor bør lade sig nøie med den Tingenes Gang, som man hidtil har ladet passere J et tydsk Blad læstes for nylig, at Landdagsmarschallen ved de schlesiske Provindsialstænder havde tilkjendegivet de Deputerede, at Kongen og 2 Aar vilde indføre Rigstænder, hvilken Beretning ogsaa er optaget i denne Tidende. Man erfarer nu at det samme Blad (Weser-Tidenden, at Marschallen ikke udtrykkelig brugte Ordet Rigstænder, men derimod Udvidelser af den stænderske Forfatning", og mener Wesertidenden, at der imellem disse tvende Udtryk ikke kan være synderlig Forskjel Spanien. Da Sammensværgelser og Revolter her høre til fast daglige Begivenheder, er det neppe Umagen værdt at anføre, at atter tvende saadanne have fundet Sted, een carlistisk i Burgos og een demokratisk i Biscaia med Forgreninger i Catalonien og Aragonien. De ere begge opdagede og undertrykte af Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Frankrig. Bladet "Constitutionel har gjort den Beregning, at det nærværende Ministerium i de 5 Aar det har bestaaet, stedse er gaaet tilbage i Henseende til Tilhængere. Saaledes havde det i 1841 en Middel=Majoritet af 70 Stemmer, i 1842 af 65, i 1843 af 40 og i 1844 af 37. J de Afstemninger, der i dette Aar har fundet Sted, har Middel=Majoriteten kun været 16, og efter Probabiliteten slutter derfor Constit. at Ministeriet ikke har langt tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
J Petersborg havde man i forrige Maaned i 3 Uger en vedvarende Kulde af 2325 Grader America. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Buenos=Ayres griber Opstanden mod Rosas mere og meere og sig. Den hele nordlige Deel af Republikken har erklæret sig imod ham, og ligeledes Regjeringen i Paraguay. Hans Modstander, GeneralPaz, staaer i Spidsen for 10,000 Mand. Der tales om en venskabelig Jntervention fra Englands Side, og dens Hensigt maa i saa Fald vel være at understøtte Rosas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Fra Mexico meldes, at St. Anna har tilbudt at capitulere med de Tropper, han endnu har til overs, som ikke ere mange. Modpartiets Anførere have viist sig meget langsomme til at forfølge ham efter hans sidste Nederlag. Man formoder derfor en hemmelig Convention, hvilken dog neppe vil vinde Bifald hos Nationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Beltpassage. Overfarten mellem Sjælland og Falster er af den Beskaffenhed, at man endnu kjører og gaaer over Jsen, omendskjøndt der flere Steder er slaaet Revner i Jsen. Arnkiel. Gaabense den 12te Marts 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
AVERTISSEMENTS. Mit Hjertes varmeste Tak bedes de ærede Herrer modtage, som fulgte min kjære Søsters jordiske Levninger til deres sidste Hvilested, som ogsaa Hr. Pastor Hansen for den ved Graven holdte skjönne Tale. Augusta Christensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
En skikkelig Dreng af honette Forældre, kan strax eller i dette Foraar, blive antaget i Uhrmager lære hos Nakskov den 9de Marts 1845. A. A. Jensen, Uhrmager. P. Chr. Deichmann & Comps. PatentFarvevarer, som hidtil have været at erholde hos Hr. J. Kramer, erholdes nu til Fabrikkens bestemte Priser hos Nykjøbing paa Falster i Marts 1845. C. Barlon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Nykjøbing. Stearin- og Margarin=Lys, samt stemplede Spillekort faaes igjen hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Friske Appelsiner og Citroner, faaes hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Hos Kjøbmand P. Bay i Rudkjøbing kan faaes: 10 Qv. rhinske Møllesteen 16 Tom. tyk til 110 Rbd. – til 90 Rbd. og andre Størrelser, samt engelske Skalsteen i Forhold. – Stenene kan modtages i Rudkjøbing eller Spodsbjerg, og dersom Handel skeer førend Fartens Aabning, leveres de, for nævnte Betaling, frit til Nakskov Bro.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Gode flamske Sild a 6 sk. Stykket, faaes hos G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
Nogle ledige Oxhoveder kan faaes tilkjøbs. En Parcel, circa 6 Tdr. Land fortrinlig god Jord, med derpaa opført Huus, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Man henvender sig til Skolelærer Jacobsen i Gundslev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
5. Jfølge Andragende fra Sogneforstanderskabet for Maibølle Sogn bevilgedes dettes Fattigvæsen 10 Rbd. af Amtsfattigkassen, som et Bidrag til Skolelærer Bre dahls Enkes og hendes Datters Forsørgelse for indeværende Aar. 6. Ligeledes bevilgedes, efter Andragende fra Sogneforstanderskabet for Fuglse og Krønge Sogne, at Amtsfattigkassen maa bære Halvdelen af de Udgifter, som ere forbundne med at anbringe en der i Communen værende Dreng i Jnstitutet for forsømte Børns Opdragelse paa Holsteinsminde. 7. Formanden gjorde Raadet bekjendt med, at Hans Larsen i Utterslev, efterat hans Andragende om Tilladelse til at udbetale en Sognets Fattigvæsen tilhørende Capital paa 250 Rbd., som ifølge P. Raa hauges Enkes Testament er perpetueret i hans Eiendom, af det var afslaaet, havde henvendt sig til Cancelliet angaaende den samme Gjenstand, og at dette Collegium derefter under 24de December f. A. havde tilkjendegivet, at det Ansøgte ikke kunde bevilges. 8. Endvidere meddeelte Formanden, at han, efter at de paa Bidstrupgaards Hospital i Cuur indlagte Afsindige, Anders Hansen af Veileby og Rasmus Pedersen Sløsse af Maibølle vare blevne erklærede for uhelbredelige, havde foranstaltet dem anbragte i den med Præst Amts Sygehuus forenede Daareanstalt, samt at den Første senere var afgaaet ved Døden, saa at der, da hans Forsørgelse hidtil var bestridt af hans egne Midler, ikke i denne Henseende bliver Spørgsmaal om nogen Udgift for det Offentlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
9. Tvende Skrivelser fra Cancelliet af 12te December f. A. og 10de Januar d. A. fremlagdes, ifølge hvilke Collegiet har qvitteret Nykjøbing og Maribo Amtstuedistricters Fattigkasse=Regnskaber for Aaret 1843, mod at de Amtstuerne tilstillede Udsættelser, behørigen besvarede og berigtigede, fremlægges ved de næste Regnskaber. 10. Radsted Hospitals Regnskab for Aaret 1844 fremlagdes tilligemed Regnskabsprotocollen, som forsynedes med Paategning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
11. Ved Circulaire af 16de Januar d. A. har Cancelliet, paa Grund af, at flere SkolelærerhjælpekasseRegnskaber for Aaret 1843 temmelig seent ere indkomne, nogle endog først med forrige Aars Slutning, anmodet om, at der maa blive truffet Foranstaltning til, at disse Regnskaber i Fremtiden kunne vorde betimelig indsendte. Det bemærkedes i denne Anledning, at ingen Forsinkelse i denne Henseende har fundet Sted her i Amtet, idet Regnskaberne, efter at være gjennemgaaede af Amtsraadet, ere indsendte til Collegiet under 9de Mai f. A. og ikke tidligere kunde være fremmede. 12. Med Hensyn til det tidligere omhandlede. Spørgsmaal angaaende Udredelsen af Omkostningerne ved den i Fyen anholdte sindssvage Hans Jørgen Bøtters Forsørgelse havde Cancelliet ved Skrivelse af 21de Januar d. A., efter at have indhentet Erklæring fra Assens Amtsraad, meddeelt, at skjøndt det maa erkjendes, at nogen billighed kunde tale for, at bemeldte Amtstuedistrict deeltog i de nævnte Omkostninger, har det dog ikke fundet tilstrækkelig Anledning til, imod Amtsraadets Protest, at paalægge Districtet dette, hvorfor disse Omkostninger, da den Paagjældendes Jnde spærring nærmest maa betragtes som en Forsørgelses foranstaltning, maae paaligge Hillested Sogn, medens Cancelliet dog ikke vil have noget imod, at Halvdelen af disse udredes af Maribo Amts Repartitionsfond, ligesom det ogsaa iøvrigt overlades Amtsraadet, hvorvidt det maatte finde Anledning til at komme Sognet yderligere til Hjælp af Amtsfattigkassen. Formanden meddeelte derhos, at han havde tilskrevet Fyens Stiftamt om at opgive de Omkostninger, som hidtil have været forbundne med den Paagjældendes Ophold i Odense Daareanstalt, samt hvorvidt han fremdeles maatte kunne beholde sin Plads der, saalænge han er sindsforvirret. Amtsraadet indvilgede i, at de halve Omkostninger udredes af Amtsrepartitionsfonden, og forbeholdt sig, paa Andragende fra Hillested Sogn, nærmere at afgjøre, hvilken Understøttelse der kan tilstaaes det af Amts fattigkassen til at bære den anden Halvdeel. 13. Formanden underrettede Amtsraadet om, at han, paa Grund af Placaten af 9de Januar d. A., ifølge hvilken de saakaldte Herredskassepenge, som overeensstemmende med Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet af 5te Juli 1803 § 47 a tilfalde Amtsfattigkasserne, skulle ophøre ved indeværende Aars Udgang, mod et fast Vederlag, der udregnes efter Herredskassepengenes Gjennemsnitsbeløb i de sidste 5 Aar før 1ste Januar 1845 og af Amtsraadet skal fordeles paa Sogne districterne i Forhold til deres Hartkorn, foreløbig havde erholdt Oplysning fra Amtstuerne og Herredskassepengenes Beløb, og at Repartition over Vederlaget for samme vil blive forelagt i næste Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
25. I Henhold til Amtsraadets Beslutning i forrige Møde var nu indkommet nærmere specielt Forslag til Jstandsættelsen af en Veistrækning i Græshauge Sogn ved Hjælp af de tilgrændsende Sogne; men da dette var modtaget saa til digt, at Amtsraadets Medlemmer ikke havde havt Leilighed tilat gjøre sig tilstrækkelig bekjendte dermed, vedtoges det at udsætte Sagen til næste Møde og imidlertid stille Forslaget i Circulation blandt Medlemmerne paa sædvanlig Maade. 26. Efterat Amtsraadet havde modtaget et Overslag over Omkostningerne ved den af Arrestforvareren ved Falsters Birks Arrester attraaede Jndretning af et Værelse, hvor han kan drive Væverprofessionen, hvilke Omkostninger ere anslaaede til et Beløb af 75 Rbd. 2 Mk., bevilgedes det, at bemeldte Arbeide maa udføres efter forudgaaet Licitation, og det overdroges Formanden efter Omstændighederne at approbere det laveste Bud.