JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Hannover. Følgende Forsøg af Kabinettet paa at gjøre det andet Kammer fuldtalligt har vakt stor Opsigt. Flere Deputerede, hvoriblandt ogsaa Staden, Hannovers tvende, have næmlig siden Kamrenes Aabning opholdt sig i Hannover uden at besøge Forsamlingen. Kabinettet har derfor nedsat en Kommission for at indlede en Undersøgelse mod disse Deputerede. For denne Kommission blev d. 22de Febr. Advokat Dettmold og Dr. Christiani befalede at møde. Begge mødte og bleve spurgte om de endnu ansaae sig for Stænderdeputerede, samt hvorfor de ikke besøgte Forsamlingen. De bleve derpaa betydede, at man destemt ventede, at de herefter indfandt sig i Forsamlingen, ligesom de ogsaa bleve opfordrede til at erklære sig over Spørgsmaalene. Det første besvaredes beggende, og paa det andet svarede de Deputerede blot, at de havde deres Grunde hvorfor de bleve borte fra Forsamlingen. En Afskrift af Protokollen blev dem nægtet. - Flere øst frisiske Deputerede ere efter kort Ophold i Hannover igjen afreiste til deres Hjem, og Andre skulle have det samme ifinde. - J Kronprindsens befindende er i de sidste Dage indtruffen en heldig Forandring, der berettiger til de største Forhaabninger om, at den høie Binde igien vil erholde sit Syn. Prindsen skal i Sommet bruge Badene i Norderney, hvis helbredende Virkning paa Øinsyge er bekjendt, hvorefter man haaber, at den for Stæroperationen heldige Tidspunkt vil være indtruffen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Blandinger. En engelsk Krigsdrig har d. 7de Decbr. opbragt et portugisisk Slaveskib med 214 Slaver; da Skibet afgik fra Kysten beløb Slavernes Antal sig til 500. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Den svenske Digter Nicander er død d. 7de Febr. i en Alder af nogle og fyrgetyve Aar. - Kongen af Bayern er d. 16de Febr. afreist til det sydlige Jtalien. Han vil bruge Badene paa Jschia i Løbet af April; i Begyndelsen af Juli vil han være tilbage i München. - Paa Martinique havde man d. 11te Jan. et frygteligt Jordskjælv, som varede 2 Minutter. En Fjerdedeel af St. Pierre er beskadiget og flere Huse aldeles forstyrrede, nogle Mennesker ere dræbte og andre saarede. J Fort-Royal skulle alle Husene være omstyrtede og 800 Mennesker omkomne. - Fra Galatz mældes, at det af Russerne ved Mundingen af Donau paa Øen St. Georg grundede Establissement vinder mere og mere Betydning. Staden Sulina er allerede afstukken i temmelig stor Udstrækning, og Byggepladserne ere for størstedelen solgte. Denne Stad vil snart, forudsat, at Kanalen mellem Tichernavoda og Kostendsche ikke kommer istand, blive een af det sorte Havs vigtigste Handelspladse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Jndenlandske Efterretninger. Under 7de Febr. har Hans Majestæt Kongen af sin Particulair-Kasse stillet til det kongl. danske Cancellies Disposition en Sum af 1000 Rbd., som en Gave fra Allerhøistsamme og Hs. Maj. Dronningen til de ved den sidste Stormflod Skadelidte i Nørrejylland. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Den Maskerade, som til Fordeel for de Vandlidtvar berammet at gives den 7de Marts paa det kgl. Hoftheater, vil efter Forlydende ikke finde Sted i nævnte Locale, da man, ved at bortrømme Coulisserne, har forefundet det i en saa forfalden Tilstand, at der vilde hengaae en lang Tid med at sætte det i brugbar Stand, og give det et nogenlunde passende Udseende. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Forleden Aften har et ungt Menneske, 17 a 18 Aar gl., der var i Guldsmedlære i Kbhvn., skudt sig; som man siger, skal Grunden have været ulykkelig Kjærlighed. Han havde dertil valgten befærdet Spadserevei, nemlig Buegangen i Christiansborg Slot, og der gik endnu mange Mennesker, da han, uden at lade sig forstyrre, satte sig paa en Bænk i Portalen og skjød sig med en Riffel, ladet med Vand. (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J Archiv for Søevæsenet læses, at de Epauletter som vore Lieutenanter i den kgl Søe-Etat bære, ere aldeles lige med de engelske Hoboisters. "Kan gjerne være – tilføier H. Avis – men saa kunne, hvad den danske Land-Etat angaaer, de vestindiske Lieutenanters Epauletter nok atter paa deres Side vivalisere med en fransk Marskalks.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Fra 1ste Marts til Palmeløndag vil Fruekirke i Kbhvn, ikke kunne benyttes til Gudstjeneste, paa Grund af de med Opnillingen af Christi og de 10 Apostiers Statuer forbundne Arbeider. Helliggeistes Kirke vil i anførte Tid afbenyttes af Frue Menighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Af Aath. Av. erfaret man, at Jfr. Lichtenstein ikke har kunne songe i Vinter, formedelst en stærk Halspine, der fornemmelig skal være en Følge af, at Vedkommende med Magt har villet hæve hendes smukke Mezze-Sopran til høi Sopran, og saaledes har ladet hende indstudere Partier, der aabenbart ikke passede til hendes Stemme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J den "Frisindede" er følgende forlangt indrykket: "Da man saavel læser saameget i norske Blade, som hører omtale af norske Jndfødte: hvilke store Mænd deres Land har frembragt, hvortil føles den bemærkning, "at de vare Norske og ikke Danske." (retsom om det ikke var en lige saa stor Ære at være det Ene som det Andet): saa anmoder en Udlænding, – der saavel har læst om en Otte Rud, Peder Skram, Jver Lykke. Daniel Rantzau, Kong Christian den Fjerde, Magnus Heinesen, Bille, Krabbe, Jessen, Willemoes og alle Helte fra 2den April 1801, som om en Holberg, Adler, hvitfeldt, Tordenskjole, Juul &c., og som nu kjender saavel en Thorvaldsen, Oehlenslager, a., som en Ole Bull, og som er nysgierrig efter at see afveiet, hvad ethvert af disse Lande i saa Henseende har frembragt, – en upartisk, men derhos saakyndig Mand, om at fortælle Publicum, hvilke Søe og Land Helte, Digtere, Kunstnere &c., Danmark siden Norges Forening med samme under Dronning Margaretha indtil Adskillelsen 1814 har frembragt, og i Korthed at fortælle deres Bedrifter, samt i hvilket Lands practiske og theoretiske Skoler de fik deres Dannelse, hvilket, efter hans Mening, mere end Fødepletten, gjør Udslaget, hvad Landsmand de i Verdens Øine skal ansees at være. . - Jdet vi opfylde den udenlandske Jndsenders Ønske, maae vi - bemærker "den Frisindede" for vor Andeel, tilstaae, at vi ikke have hørt nogen saadan Yttring, med hosførede bemærkning, af norske Jndfødte, og hvad Bladene angaaer, og ere norske Aviser vare hertillands, da, som bekjendt, hverken "den Constitutionelle" eller "Morgenbladet" her maa indføres; hvisaarsag vi heller ikke læse dem. - At selv forstandige Normænd ikke kunne billige en saadan Brouten med Landsmandskabet, som den, hvortil Jnds. antyder, har allerede Wessel viist, og Johan Herman, Wessel var, som Gud og Hvermand veed, netop Normand. Vi tilbagekalde i Jndl. Erindring det bekjendte Vers: "Jeg hos kjække Normand priser, At han stedse ivrig viser, Han sit Fødeland har kjær, Men, jeg troer, han gjorde ilde, Om han vilde sig indbilde, At der fødes Mennesker Kun i Engeland og der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J Anledning af Jndsamlingerne til de Vandlidte i Jylland bemærker Hell. Av. "Forskjellige ere de Betragtninget, som de private Jndsamlinger i Almindelighed tilbyde. Det synes, som om man paa flere Steder ikke har kunne indsee, hvad det betyder, i faa Timer at berøves, ved en noget sjelden Naturbegivenhed, sit Hjem og sit Bohave, at sættes ud af sin Næringsdrift, at gives til Priis for yderste Nød og Elendighed - man savnede officielle Beretninger, som om de andre vare opdigtede – man udsatte i Uger, hvad der skulde skee i Dage - Mange trak paa Haanden, som ogsaa burde røre Foden. - Men, hvad man imidlertid har meest Aarsag at undres over, er, at der, saavidt bekjendt, ikke spores nogen Deeltagelse i Hertugdømmerne for de ulykkelige Jyder, uagtet vore Følelser, dog ikke forhen vare saaledes, da Ulykken traf vore tydske Brødre. Skulde virkeligen de ulyksalige Stridigheder og Sproget, om Navnet Sønderjyde o. s. v. have virket saaledes paa Gemytterne, at man selv i Nødens Stund glemmer, hvad det ene Menneske, den ene Undersaat skylder den anden, og at man lukker sit Hjerte med et uchristeligt og umenneskeligt: help vourselse? At vort kunstige Bank- og Pengevæsen overstiger selv Andres end Almuens Fatte-Evne, er en almindelig erkjendt Sandhed. Efter en Bekjendtgjørelse fra Nationalbanken af 20. Decbr. 1838 kunne de Eiendomsbesiddere, som førend Nationalbankens Oprettelse have indfriet de 3/4 Dele af Hæftelsen i Jorder og Tiender i Danmark, nu for 3de af disse Sjettedele, for hvis Renter Leqvidationen i Skatterne er ophørt fra 1ste April f. A., ligesom for 2/5 af betalt Afdrag paa Hæftelsen for de 3/4 Dele, gjøre det ved Octroien af 4 Juli 181811 Nr. 2 forbeholdte Valg gieldende: enten de nemlig ville have det Beløb, hvorfor de nu kunne kræve Godtgjørelse, contant tilbagebetalt, eller de vælge derfor at modtage Bankobligationer lydende paa 6 1/2 pCt. Rente, eller og om de for Beløbet ville indtræde som frivillig subskriberende Jnteressenter. – Da denne Bekjendtgjørelse ikke (som den dog vel fortjente!) vides at være skeet i Stiftsaviserne, er den ei heller ændset af mange Landbrugere. Man bør derfor vid Dem Tak, der, som Hr. Blesberg paa Odense Amt skue, ville paatage sig at velede Vedkommende til at undgaae mulig Tab og Besvigelse, ved at bringe deres Mellemværende med Banken i behørig Orden. (H. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Fra Odense skrives: Direktionen for Fyens Stifts Sparekasse har viist et hæderværdigt Exempel, idet den har bestemt et Bidrag af 400 Rbd. r. S. til de Skadelidende ved Stormfloden i Nørrejylland, hvilken Summa udredes af Sparekassens Administrationsfond. Vore jydske Brødre ville vistnok med Taknemmelighed paaskjønne en saa betydelig Gave, der hidrører fra en Indretning, hvis Værd ikke endnu synes af menig Mand at blive betragtet fra et gunstigt Standpunkt, (Hemp. Av.)Hr. Kancellieraad Hempel har afsendt til Dhrr. Amtmænd over Aalborg, Thisted og Ringkjøbing Amtet hver 200 Rbd. og til Amtmanden over Ribe Amt 100 Rbd., med Anmodning, at disse 700 Rbd. snarest muligt maatte foranstaltes uddeelte blandt de meest Trængende af de Vandlidte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Fra Norderdithmarsken skrives Festligholdelsen af Slaget ved Hemmingstedt, som skulde have gaaet for sig d. 17de d. M. paa selve Stedet, fandt ikke sted paa Grund af, at der kort for med en Expresse indløb Forbud derimod fra den slesvig-holstenske Regjering paa Gottorff. Jmidlertid forsamlede sig om Aftenen et Selskab af 50 Personer i Landskabshuset i Heide, for i stille Erindring at hellige deres store Forfædre et Bæger og sammenligne det Nærværende med Fortiden. Søndrollerings-Chefen og Overlods for Nørrejyllands District, Commandeur Emanuel Krieger, Ridder af Dannebroge, er paa sin Embedsreise i Skagen, den 21de Febr. om Morgenen, ved et apoplektisk Tilfælde ved Døden afgaaet i sit 62de Aar. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Nylig har Udg. af Aarhuus Stiftsavis faaet Brev fra Stolemager Dessan, dat. St. Esprit a Bayonne d. 5. Febr., hvoraf erfares, at Skibet, som Udvandrerne fra Aarhuus havde været ombord paa, ligger endnu der i ramponeret Tilstand formedelst Hr. Jversens Uenighed med Passagererne. "Vi have faaet Bevilling fra den danske Konge - skriver han - at Skidet maa gjøres istand for hans Regning; men det har endnu lange Udsigter. De af Passagererne, som havde Penge, have fortsat deres Reise til Amerika; de, som ingen have, ere her endnu og ernære sig paa hvad Maade de bedst kunne. En herværende Kjøbmand, Henry Führ, er vor Velgiører. Han forstrækker os med Penge og Fødevarer, ja har endog betalt to Maaneders Huusleie for Grofs, Bødkeren fra Virring, Jens Nielsen og Jens Poulsen, og har ladet en Plan bære omkring hos de Reformeerte og Hjælp til de meest Trængende, for at fremme deres Reise. Uden denne ædelmodige Mands Hjælp vilde vi have været høist ulykkelige. Alting er der skrækkelig dyrt Kjød 24 s. pr. Pd., Flæsk 3 Mk. ov." (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J Thisted Avis læses Følgende fra Hassing-Refs Herredets Contoir: "Agger-Kanal er efter en d. 1ste Febr. d. A. foretagen Pligtning, som et for har kunnet finde Sted, næsten i den samme Tilstand, som før Oversvømmelsen, og vedbliver fremdeles at være seilbar. Kanalen er blevet noget bredere, og Dybden er ved Jndseilingen fra Havet paa Revien i det søndre Løb 7 1/2 og i det nordre 7 Fod, paa Ankerpladsen ved Havet 16 til 18 Fod, paa Mellemgrunden 6 1/2 Fod, paa Ankerpladsen ved Fjorden 15 Fod, paa Fjordgrunden 5 1/2 til 6 Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
D. 21de Febr. om Aftenen blev seet et mærkeligt Luftsyn i Randers, der i en halv Times Tid stod, ligen Regnbue, men af ganske bleg Farve, fra den østlige hen imod den vestlige Horizont, over Himmelbuen, medens der i Nord viste sig rødlige Nordlys, og Maanen saaes omgiven af en almindelig, lys Ring, saadan som antages at bebude Stud. Fra først af, da denne Bue dannede sig, omtr. Kl. 9 1/4, skal den have været ganske gloe od. Kl henimod 10 var Luftsynet, under hvilket Himin havde været stierneklar, forbi. (Rand. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J Linnet Skov, i Vester Amt, blev forleden skudt een af de største og stærkeste Ørne hertillands. Dens Vingefang maalte 7 For og 9 Tom.; fra Næbet til Kiøerne holdt den 3 Fod 3 T., hvert af Laarene 7. Tom., og den længste Svingsjær 23 T. (Dannevirke.) Ved Tallotteriets 1349 Trækning i Altona udkom: No. 19. 35. 74. 69. 30.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Ribe. Tredie Søndag i Fasten prædiker i Domkirken, til Høimesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; til Aftensang Hr. Pastor Müller. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Fierde Onsdag i Fasten prædiker i Domkirken Hr. Pastor de Thurch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Paa førstkommende Søndag og indtil videre begynder Gudstjenesten i begge Kirker Kl. 9.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Skuespil. Til Fordeel for Ribe Byes Huusarme, med særligt Hensyn til de Trængende blandt de Vandlidte, opføres Söndagen den 10. Marts: Je an, Skuespil i 3 Acter, (mellem 2 og 3. Act ligger et Tidsrum af 2 Aar), og Den Gjerriges Datter, Skuespil i 2 Acter. Billetter til Hovedforestillingen a 12 Lsk. og til Generalprøven a 6 Lsk. Stkt. faaes hos S. T. Hr. Kjøbmand Quedens. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 5 og Begyndelsen skeer Kl. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Den danske Hof- og Statscalender for Aaret 1839 er udkommen, og kan i Provindserne erholdes for 3 Rbd. 32 s., naar Bestilling desangaaende skeer paa de resp. Postcontoirer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
J den danske Hof= og Statscalender for 1839 er ved en en Feiltagelse Hr. Grosserer Rentzmann og Hr. Urtekræmmer Øst anførte som borgerlige Raadmænd, istedetfor som tilkomne deputerede Borgere i Kjøbenhavn, hvor ingen borgerlige Raadmænd ere ansatte og om hvis Beskikkelse endnu aldeles intet er bestemt. A. F. Smidt, Udgiver af den danske Statscalender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Nye Bøger, Landkort og Musikalier, som faaes hos Termansen. Hanna, Digt i ti Sange, ved Kjerumgaard. - Stands paralleler af Forf. til "Søskendebørnene." 1 D. - Peder Paars af Holberg udg. ved Boie, 3 Opl. - Jacob Dannefærd, hist Novelle af Rumobr. – Familiebibl., en Tornekrone, 11, 2 Bd. - Bemærkninger ved Lovens fjerde Bog af Statsraad Schjønning. - Haandbog i det danske Tiendevæsen, af Lunn Practisk Anatomie efter Shaw, af Hjaltelin. - Det kgl. Theaters Repertoire Nr. 104 Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. og 5. - Motiveret Udkast til en Creditforening for danske Grundbesiddere, at Bergsøe. - Endeel forskjellige Landkort, af Weiland og Riise, samt Riises og Gliemans Atlas. - Eurvante, stor Opera for 2 Violiner, Viola og Violoncell, af Weber. - 3 Quartetter for Do., af Amon, og 3 Do. for Do., af Krommer. - Overturer af den hvide Dame, den Stumme, Tryllefløiten m. fl. for 2 Violiner, Viola og Violoncell. - Sange af Caprisiosa, udsatte for Guitarre, samt flere Stykker for Pianoforte og Guittarre. - Duetter for 2 Violiner - Udvalgte Dandse for 1 Violin, i H. - Nye Tabeller for Fløite med een og fl Klapper. Nylig har forladt Pressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Ariebog for 1839. udgivet af Andr. K. Kjelosen. 3die Udgave. Den indeholder, efter et skjønsomt Udvalg, et Uddrag, af alle nyeste Ariebøger; - faaes tilkjøbs hos Boghol. Termansen i Ribe, samt i de fleste danske Boghandlinger. – og hvor ingen er, paa Postcontoirerne, for 8 Rbmk. (40 Ls)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Et ungt Menneske af honnet Familie, der regner og skriver godt og har Lyst til at lære Handelen, kan blive anbragt ved samme til anstundende Paaske hos Hans G. Bjerrum i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Ved allerhøieste Resolution af 15de Decbr. f. A. har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt, at der for at lette de Hesteopdrættere i Jylland, der maatte attraae at komme i Besiddelse af Halvblodsbeskelere, Adgangen hertil, maatte for den Kall. Kasses Regning indkjøbes 6 fortrinlige Halvblodshinaster, ser, efter at have været opstaldede paa et passende Sted, maatte tilbydes til Salg for Jndkjøbssummen saaledes, at ved dennes Berigtigelse tilstaaes vederhæftige Kjøbere passende Henstand, eller, saafremt et Actieselskab skulde danne sig for at anskaffe en saadan Hingst, den Kongelige Kasse, om fornødent gjøres, tager Actier i samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Tvende af disse Hingster har den kongelige Direction for Stutterievæsenet og Beterinairskolen alt foranstaltet indkjøbte, nemlig: 1) Belluno (ved Fuldblodshingsten Incubne; Moderen, ved Basil af en ikke documenteret Fuldblods hoppe) lysebruun, 4 Aar gammel og 10 Qvart. 3 Tommer høi. Jndkjøbspriis: 1280 Rbd. r. S. 2) Young Incubus (ved Fuldblodshingsten Incubus, at en Alsinger Landhoppe fortebrun med noget hvidt indvendig paa venstre Baglod, 4 Aar gammel og 10 Qvarteer 3 Tommer høi. Jndkjøbspriis: 800 Rbd. r. S. hvilke fra 1ste Marts d. A. af ville kunne tages i Øiesyn i Aarhuus, hvor de indtil videre opstaldes. Aarhuus, den 15de Febr. 1839. Flindt. (Med dette No. følger Tillæg).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 118. Fredagen den 1ste Marts 1839.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Jndenlandske Efterretninger Et Ægtepar, Manden 77, Konen 87 Aar gl., vare Aftægts- eller Undentags-Folk hos en Mand, det boede i Kronborgs District. Denne Sidste henvendte sig flere Gange til en Karl paa 18 Aar, med Anmodning om at mishandle" de Gamle, hvorfor han lovede ham 10 Rbd., samt raadede ham til at opbryde den Gamles Kiste og tage hans Penge. Jøvrigt sagde han ikke ligefrem til Karlen, at han skulde slaae de Gamle ihiel, ligesom han endog paalagde ham at slaae Konen mindre end Manden; "men hans Mening var dog, efter hvad han har tilstaaet, at de efter Mishandlingerne ikke kunde leve længe, og at han som Følge af Overfaldet senere vilde blive dem qvit." Karlen indvilgede tilsidst. Gierningen aftaltes til Natten imellem 10de og 11te April 1838, paa hvilken Tid Manden for at vælte Mistanken fra sig, reiste til Kjøbenhavn. Konen i Huset, der var Meddederske, skulde sætte Brændeviin og Brød ud i Stalden, hvor Karlen kunde finde det, naar han der indfandt sig om Natten. Han kom der, forsynet efter Aftale med en Jern-Røddestang, og fortærede Brændevinen og Brødet. Han gik da hen til Aftægtsfolkenes Værelse, slog Vindue, ind og steg ind i Værelset, samt, da den Gamle var sprunget ud af Sengen, tilføiede denne flere Slag med Røddestangen, uden at han veed hvor han traf, indtil denne styrtede om paa Gulvet; hvorefter han ligeledes gav Konen, der lad opreist i Sengen, et Slag Derpaa forlod han Stedet, uden at bryde Kisten eller bemægtige sig noget af de Gamles Eiendele, gi ud igjennem Vinduet og hjem. Dagen efter mødt han sin Medskyldige i Hirschholm, paa Hjemreisen, og fik af ham 2 Rbd., hvilket var Alt, hvad han af denne har faaet. Morgenen derefter fandtes de Gamle liggende i deres Blod. Manden døde 2 Dage derpaa, og blandt de Beskadigelser, han havde faaet, var et Saar i Hovedet, og flere Ribbeen vare brudte. Saa tet i Hovedet fandtes absolut dræbende, og Læssionerne i Brystet relativt dødelige. Konen, der fandtes tilføiet nogle Saar i Ansigtet, er under Sagens Behandling bleven helbredet. - Ved Dom baade i Underretten og Overretten er saavel Gierningsmanden, som den, der havde kjøbt ham dertil, dømte til Døden, og sidstnævntes Kone til Forbedringshuusarbeide i 1 Aar. (Dan.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Den for Mord paa sin Kone arresterede Skomager J. P. Clausen i Veile har tilstaaet, at da han om Eftermiddagen den 2den Januar var ene hjemme med sin Kone, kom de, der begge vare i beskienket Tilstand, Klammer med hinanden, under hvilket han gav hende et Slag eller en "Lussing, hvorved hun faldt omkuld imellem nogle Stene af Kakkelovnen, som Clausen om Formiddagen havde nedrevet. Døren til Gaden stod aaben, og da en lille Pige, som i det Samme kom forbi, blev staaende, for at see dette Optrin, lukkede Clausen Gadedøren. Jfølge denne Piges Forklaring havde hun hørt, at Clausens Kone udskjeldte Manden, og at denne til Giengield igjen sparkede Konen, hvilket Sidste Jnqvisiten dog ikke vil vedgaae. Noget efter at Gadedøren var lukket og medens Konen endnu stedse blev liggende paa Gulvet, bankede der Nogen paa Døren. For nu at forebygge, at man skulde komme til Kundskab om det Forefaldne, og da Konen vedblev at skjelde ham ud, bukkede han sig ned over hende, som laae paa Gulvet ved hans høire Side, og holdt hende med sin venstre Haand over Struben for at hindre hende i at skrige eller give Lyd fra sig. Saaledes holdt han hende ved Gulvet, indtil Den, der havde været ved Døren, var gaaet, hvorpaa han slap hende. Han troede ikke, hun var død, da det rallede i hendes Hals. Da han derpaa løftede hende iveiret, gled hans ene Haand fra hende, hvorved hun med Hovedetfaldt ned paa Kanten af Værkstedbordet, og var det formodentlig herved hun fik det ikke ubetydelige Saar, som ved Obduktionsforretningen befandtes paa Hovedet under Hudbedækningen. Han lagde hende derpaa i Sengen, i den modstræbende Stilling, hvori man fandt hende der om Aftenen. Jnqvisiten benægter imidlertid paa det Bestem reste, at det havde været hans Hensigt at qvæle eller paa anden Maade at aflive hende, end ikke da han greb hende i Struben, hvilket varede i 34 Minutter. Efterat have lagt Liget i Sengen, befandt han sig omtrent et Qvarteerstid alene, hvori han af og til gik hen til hende, for at see, om hans Kone ogsaa virkelig var død, og da slog hans Gierning ham saaledes, at han fra sin beskienkede Tilstand med eet blev ædru. Han har endvidere erklæret, at han nu inderlig angret hvad der er skeet, og at han om Natten i Søvne ikke har havt Ro for sin Kone, der i det Gode bod ham om at tilstaae Sandheden. - Jnqvisitens Paastand, at det ikke havde været hans Hensigt at dræbe Konen, vil neppe findes antagelig, da det ved Vidner skal være godtgjort, at han for kort Tid siden en Aften havde været 3 Gange ifærd med at qvæle hende, saa hun maatte kalde paa Hielp, og at de Tillende havde seet hende blodig og med Spor af Negle paa Halsen. (V. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-03-01
Ribe. Døbt i Domkirken den 6te Januar, Muurmester Jacob C. Tarps Datter Christiane Henriette Tarp. Fadd.: Skomagermester L. Poulsens Hust., Pigen M. S. Tarp. Kleinsmedmester A. Andersen og Skræddersvend N. P. Forup. J Cathrine Kirke s. D. Johanne Marie Lunds uægte Datter Johansine Laurentine Thim Marcussen. Fadd.: Slagter A. Brestrups Hust., Barnets Moder og Dagl. Chr. Lund. D. 27de: Bleegmand Hans O. Puggaards Søn Niels Mortensen Hansen. Fadd. Skolel. C. Mortensens Hust. fra Hunderup, Pigen K. Mortensen, fra Tjerreborg, Vognmd. L. Clemmensen og Ungt. E. Thygesen fra Hunderup.