JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Den 25de Novbr. solgtes paa Kbhvns Børs 1250 Tønder østersøisk Rug, for den Priis 100 Rdlr. og 3 Mark Tønden, nogle gik endogsaa i 108 Rdlr. 1 Mark Tønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Paa Grevskabet Holstrinborg ved Skielskiør er nu ogsaa et Jndustrie-Selskab, der til Beboernes Bedste lader smaae Afhandlinger trykke og uddele, saasom Anviisning for Gaardmænd til deres Jorders Jnddeeling, og Dyrkningsmaade; til Huuslodders hensigtsmæssige Dyrkning; til at opilske Skov paa Gaardmændenes Lodder; til Biers Behandling: til Humlehaugers Anlæg og Plan til Oprettelse af et Jnteressentskab, som forsikrer hinanden en bestemt Deel af forulykkede Hest og Hornqvægs Værd. - Udentvivl en af de virksomste Maader, hvorpaa lignende Selskabet kunde stifte den største Gavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
At Vi ellers i Aar - hedder det i Fyens Stifts Adresse-Avis - skulde opleve saa høitravende Pelser, drømte nok Jngen om, og mindst de Landmænd, som i Fortiden bortaccorderede deres Korn til Handlende for 24 Rd. Rugen, 16 a 18 Rd. Byggen, og 12 Rd. Havren, og endda treede at staae sig godt derved. Men Piben har faaet en anden Lyd, Medens Overflødigheden viser sig i de fyldte Lader og prunkende Kornhasse, begynder Man i mange Borgerhuse at spise Kartofler istedetfor Brød, og skal Vindesygens lede Uhyre saaledes vedblive at spotte alle menneskelige Følelser, da maa min vel sande, at konstlet Dyrtid er en af de værste Landeplager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Kiøbenhavns Kours paa Hamborg d. 27de Novbr. 1800 k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Tallotteriet. J den 845 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 3. 42. 41. 88. 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Udenlandske Krigsefterretninger. (af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Norden. De nyeste Efterretninger fra hine Krigs egne ere fr. Wina af 18de Nybr., og melder følgende: Keise, Napoleon belandt sig endnu den 14de Novbr. i Smolene i ønskeligst Veldefindende. - Den under General schitschagows Kommando værende russiske Armer har maattet adskille sig i to Deele. Den ene under hans egen Kommando, der forfølges af Østerrigerne, trækket sig og Bobrynsk, hvor nye Hindringer vil møde ham da han absolut maa træffe paa General Demblewskys polske Kopas den anden Deel, der kommenderes af en General, Sacken, er bleven indhentet i Egnen af Westanch. hvor han befinder sig i en meget fritisk Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Det sachsiske Corpe under General Regnier trænger, ind paa det, og har allerede frataget det 400 Fanger, foruden endnu at have bibragt dem et Tab al over 1200 Mand. Ogsaa General Wittginsteln trækker sig tilbage for Storarmeens 9de og 10de Korps, hvilke nu igjen have begyndt at agere offensiv - Det er illers meget mærkeligt, at et foretagende der efter Tilsyneladende ikkun blot havde til Hensigt at lade Storarmeen trække i Vinterqvarteer, dog har den følge at den fiendtlige Armers begge Kløre nu ere bragte i den yderste føre. - Den i Tilsit staaende Reservearmeunder General Loison har sat sig i Marschh; og i Willina var der et evindeligt Vimmel af franske og tydske Tropper, som gik til Storarmeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Spanien. Fra denne Krigsskueplads har man adskillige til det franske Krigsministerium indsendte Beretninger over de siden Ophævelsen af Burgos Beleiring der forefaldne Begivenheder, hvoraf følgende er det væsentligste: Ved bemeldte Beleirines Ophævelse have Engellænderne efterladt sig 2 Kanoner og en Haubitse. Det synes, som om det fra Nordarmeen afsendte Hielpekarps, saavelsom Efterretningen om, at General Hill skulde have tabt et Slag ved Tajus, har bevæget Fienden til at sætte sig i Tilbagetog, Paa hiinSide Buenos havdes d. 22 Oct. en Fægtning med den fiendtlige Arriergarde, der tabte endeel Dræbte og Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Festningen Burgos er opbygt af Jord; den har udholdt en 35 Dages Beleiring, og hvis den var bleven angrebet med de efter de sædvanlige Regler foreskrevne Midler, havde den maattet overgive sig. Fienden har skudt Bresche med hule Kugler, og ved de Ødelæggelser som Kuglernes Explssion anrettede, kunne be forsøgt 5 Storme. Men Forsvaret har været saa haardnakkent, at en Deel af den forskandsede Leirs Palt fader aldeles ere sønderslaaede af Kuglerne, ikkun Troppernes Bravou maa man tilskrive at denne svage forskandsede Leie ikke borttoges af Fienden, der dog alle rede besandt sig paa Glaciet. - Den 23de kom det atter til Fægtning med den fiendtlige Avantgarde, og aldels har man sat et skiønnere og mere afgiørende Angreb. Det var en strækkelig Masarre, der kosted, Fienden over 300 Mand. Ved en ubegrib lig Fatalitet styrtede den til høir i Linien detascherede DragoneDivision, som kulde understøtte Korpset i stærkes, Krav mod den høire Fløi, og forsvundet, hvis de beyde understøttet det, som havde det engelske Kavaller været tilintetgjort. Tvende Batailloner Engellænder, der havde formeret Qutte, havde været langne, og men forsikrer, at Lord, Wellington, og Prindsen i Oaniens befandt sig i denne Qvarret. Desnagte vedbles Tavalleriet alligevel at slaaes med den sig i F. Strelse, giennembrød begge de fiendtlige Linigjorde stor Deel Fanger, og da det efter le sig sammen, for at vove et nyt Angrid, under gide Fienden det og trek sig tilsomst tilbage. Jgien d. 25de stødte et fransk Lancierkors ved Palercia paa den baarste Deel af en Konvoy, nedhuggedden og toge 400 Mand samt mange Bagagerogn, Ogsaa paa hiin Side af Villamarcir=Fløden, hvorovde franske Tropper havde vadet indtil midt paa Livet kom det til en Fægtning hvori Englænderne atter tødt over 900 Mand. Jfølge den seneste Beretning ste Portugalsormeen paa denne Side og 4 Divisioner, den engelske Armee paa hiin Side af Du ofladen. P. dette sit Tilbagetog, har Fienden sikkert tabt over 70 Mand. Fæstningen Burgos kostede ham ifølge hai gegen Tilstaaelse over 3000 Mand. 6000 Mand. 3 han ligeledes ifølge egne Beretninger tabt i Slaget i Solamank Og til alt dette ikke ubetydelige Ta Opreisning har han ikkun faaet 1600 Mand Forstænning, saa denne Armee er betydelig svækket - Ca ledes vare disse Armeers Stilling i Begyndelsen, Novbr. - Senere vil man have Efterretning om over General Hill tilkiempet alimrende Setter, hvor det omstændeligere forventes. Foruden ovenme haves endnu en Beretning angaaende Kataloniearmet Operationer, der skal blive meddeelt i næste Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
J Wien var nyeligen det Rygte fornyet, at skulde være Underhandlinger i Giære til en alminde Fred. Formodentligen grunder det hele sig paa Omstændighed at den forhenværende østerrigske Gesoni London, er bleven hiemkaldt til et Ærinde, hvor man giør sig saa mangehaande Gisninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Telegraph -Efterretninger. Den 28 Novbr. Kl. 8 1/2 Formiddag sianaler. at fra Refsnæs : en fiindtlig Flaade, bestaaende af 12 Ras skib, 9 Fregatter, 11 Brigger og 17 Coffardieste komme Nord op fra store Best. - Den 29de, Kl. 11 Formiddag, fra Skagen: 2 fiindtlige Brigger ere serede Skagen, gaaende ind af Kattegattet. - J 3die December: en fiindtlig Brig krydser imellem 3 strand og Skagens Pyndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Prædikanterne paa Søndag. Høimisse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bichmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Stadsgaard. Hr. Jahnsen. hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 6 December opføres paa det forenede dramatiske Selskabs Theater her i ByenDe Fire Formyndere, Comedie i 3 Akter af Schroder. Indgangen, hibnes Kl. 4 1/2 og Stykket begynder Kl. 5. Aarhuus, den 4de December 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Med min respective Chefs, Hr Söe-PremierLieutenant, Ridder og Dannebrogsmand FogheTilladelse, ombedes venligst de ærede Herret Værter, som have Indqvarteering af Söefolk, disses paakommende sygdomstilfælde, da uopholdeligen at henvende sig til mig, som deres Læge. . C. T. Almis, Over Skibschirurg, boende paa Vestergade hos S. T. Hr. Justitsraad Gleerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
For at forebygge enhver Jncommodite for Reisende, mig Selv og mit Huus, tiener til behagelig Efterretning og Advarsel: At jeg ikke modtager eller beværter andre uden Reisende og badanne som disse nu og da maatte indbyde til Giest for deres Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Giestgivergaarden i Aarhuus, d. 26de Novbr. Ahrentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
For Egnens Beboere tilkiendegives, at jeg i dette Efteraar holder en af god Race og velskikket Orne. Soelberg, den 27de November 1812. Schmidt. Hvo der önsker fuldstændig Underviisning. al Slags Broderie og Linnedsyening vil paa dressekontoiret blive underrettet om hvorsamme meddeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Skulde der ved en Herregaard, eller i en god Bondeboe, giver en antagelig Smedeplads, da er en duelig Smed, der har alt det behøvende Redskab, villig til at modtage samme, enten strax, eller til 1ste Mai 1813. Manden er gift og bar Familie. Hvo som maatte behøve ham, kan derom ved portofrie Brev., henvende sig med Vilkaarene til PødenohantsKirkelanger i Barret pr. Hørsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
En Examinatus Juris med bedse Karakter ønsker sig en Kondition enten strax eller til 18 Mai 1818 som Skriverkeil hos en Embedsmand. Vet kommende ville behage i henvende sig til Fuldmægtig Mørk hos Hr. Overanditeur Petersen i Aarhuus, som en samme giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
En Gartner, der i Sielland har lære Gartnekun ten, ønsker sig Kondition til førstkommende Mandag, paa en Gaard paa Landet, om hans Darlighedigtiforevises de bedste Vidnesbyrd, hers Opholdsted erfares hos Hr. I Dimbier i Horsens. 699 a 1000 Rigsdaler. ønskes tillaans fra 11te December 1812 til 11te Ju 183 i et forsvarligt Huuspant. Adressekontoiret giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Et meubleret Værelse med Kaiktiovn ønskes tilleie for i Vinter af en enlig Person. Adresse-Contoiret anviser. Joseph Levninpaa Graven, har faaet fra Fridericia god fiin Hvedemeel og Peilegryn, der sælges for billig Priis. Ser Stykker Heste, hvoriblandt de fire ere stærke Arbeidsbester, et toaarings og et Fol samt fire Stykker gamle Køer, bliver ved offentlig Auktion paa Kollerup, Onklagen den 9de December, om Formiddagen Kl. 11 slet, bortsolgt, hvilket herved til Liebhanert-- Efterretning tilkiendegives. Kollerup, den 2den December 1812. Tirsdagen den 15de d. M., om Formiddagen Kl. 11 slet lader jeg ved en eneste Auktion, om antagelig Bud skeer, bortsælge mit iboende Sted, beliggende i Skiden gyden Nr. 132, bestaaende af 6 Fag Gadehuus og 5 Fag Halvtag, fornøden Gaardsrum og Haugeplads, og ingen Felledskab med Vand. Aarhuus, den 4de December 1812. Peder Madsen, Muurmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Efterlysning. Omtrent ved Mitteltsagtid er fra en Drid, Stave mellem Horsens og Snoghøy fort kommen 2de Stude, brændte H. paa venstre ForborHvo der om bemeldte Stude kan give nogen bestemt Oplysning, og vil milde samme til Hr. Kiøbmand H. Teisen i Odense, eller mig Undertegnede, betales Omkostningerne og en passende Douceur. Rosenholm, den 27de November 1818. Jens Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
En mørkerød halvanden Aars gammel Qve, med et Stykke af det venstre Øre, er for en Maanedstil siden bortkommet, for hvis Opdagelse loves en Douceur samt Omkostningernes Erstatning naar det mildes til Estild Sørensen i Aarslev, ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Fra Michel Rasmussen i Skaarup, Fruering Sognede Torsdagen den 19de Novembe, sidst, bortkommen 2de rødheimede Qvier, 2 Aar gammel; den ene havde en hvid Prik over Krydset, den anden en hvid Priover Børen ved Marken; paa dem begge var klippet 8 s. paa venstre Side. Hvo som kan give nogen Oplysning om samme, loves en passende Douceur af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Fra Dysvads Mark, i Hads Herred, er for omtrent 14 Dage siden bortkommes en Stud, merket paa venstre Lend. For sammes Tilveiebringelse eller Odagelse loves en Douceur af 20 Rdlr. foruden Omkostningernes Erstatning. Aarker, den 25de November 1812. F. Seitz. Siden Onsdagen den 18de Novbr. sidstleden, har jeg savnet en sortebruun Hoppe, 4 a 5 Aar, noget over 9 Qvartert har, paa den vente Bagfods yderste Side, omkring ved Hoven, er en hvid Plet, og paa det venstre Laar er hun beredt B, som dog ikke er kiendelig, undtagen Stedet er vaadt. Enhver som kan give mig nogen Underretning om denne Hoppe, ombedes at meddele mig samme, da jeg betaler alle Omkolninger og en passende Douceur for hendes Tilstæde et Hoberg, pr. Grenaae, den 30te November 1812. Anders Andersen Præst, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
En muneblakket Stud, 3 Aar gl., er bortgaaet omtrent ved Skanderborg Markedstid, hvo det kan give nogen Oplysning om samme, behager imod en Douceur at melde dem hos Gros Sørensen i Ask Astrup Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
fra Undertegnede er bortgaaet en fortstiernet KielKøe, merket paa venstre Side ANA. Anders Nielsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Paa Jegre, Byes Mark, Trandera Sogn, har dette Efteraar opholdt sig 2de store Stude, begge ble brogede af Couleur, med store Hørn; den ene hvi mellem Hornene, og den anden Krummelharnet, ud anden kiendelig Mærke. Disse 2de Stude ere indlagt paa Foder, den en hos Ove Mikkelsen, og de anden hos Søren Rasmussen i bemeldte Jegstru, og kan hos visse erhvides af Eieren mod behørig Ligtimation samt dette Avertissements Betaling og andOmkosningers Erlæggelse, naar Eierne henvende sig inden 14 Dage fra Dato til Undertegnede, da de manglende Fald blive bortsolgte ved offentlig Auktion. Jenstrup, den 24de November 1812. Ove Mikkelsen. Søren Rasmussen. Ogsaa paa Tesen, Byes Mark, Maaslet Soger paa omtrent samme Tid optaget en blikhiemstor Stud, med en hvid Prik paa venstre Lend og i kliver Kors paa den høie hefte, og 4 indfangede Stager paa de venstre Høen, der ligeledes er indtaget paa Foder af Undertegnede, hvor den, ligesom de foranføer kan erholdes af Eieren, naar samme behørig melder i inden 14 Dage fra Dato, imod alle havte Omkostninge Erstatning, da den i manglende Fald bliver bortsolgt og offentlig Auktion. Testrup, den 24de November 1812. Mikkel Fagh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
En fortbroget Kok, 9 Aar gammel, med en Ber paa venstre Side af Halsen, og en paa høie St. af Livet, paa venstre Side er klippet H. Den kiendelige Koe haver fulgt Amaliegaards Hjord, og en Tid af 3 Uger, er nu indtagen paa Forer, og og bedes Eieren det snareste muelig at lade den afhenAmaliegaard, den 27de November 1812. W. Mobr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
J Harlev, Præstegaard er indtaget paa FodeStudekalv. Eieren af samme ville med det første hente den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Den Person, som for meget længe siden laant par Sølvsporet af mig, vilde behage, med det al første at tildagelevere samme, hvis han vil unde offentligen at blive nævnet. Ramisch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Følgende nylig udkomne Skrifte:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Minona, en underholdende Læsebog for unge opper Piger, ved Prof Rabbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-04
Skildringer af Nutids Feltherter, ved J. K. 2det hefte. Mar Helsenstein. Komedie af Kobebne. Bugges daglige Lommebog for 1813. faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Indenlandske Efterretninger. af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Det er mærkeligt, ot medens vor Cours i dette Øitha stor, et man endnu aldrig har betalt en saa høi at staaer paa 1800, er Mangelen paa Banksedler dog disconto som i denne Tid. J Norge synes Pengehangelen ikke at være lige saa stor, i det mindste kunde et formodes deraf, at i Christianssands Avis den 11te ovbr. blev tilbuden tillaans mod tescript mæssig Sikthed 23,500 Rd. af Umyndiges Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
J Byens Avis læses følgende: Lysestøberiet i Chriansfeldt maae dog nu have beqvemmet sig til at sælge ses Lys for gamle danske Bancosedler (som de en Tid megtede) : for ikke at lade os Fynhørre sidde reent i størke, thi man seer nu hele Læs indtræffe hertil, og ingen har Guld eller Sølv at betale disse Lys med, lid enhver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Paa Adressekontoiret i Trondhjem kiøbes endnu beindig alle Sorter Lærreds Klude og gives for dem 2 8 s. pr. Marken, og at denne Kludesamling maae de i god Drivt, skiønnes deraf, at alt hvad der udmmer fra Norges Presser trykkes paa norsk Papiir, dens i Danmark næsten alting, lige indtil Efterretgerne om indenlandsk Kunstflid trykkes paa uden sk Papir, hvis Priis ved alle Slags Kunster er op bet til næsten storten Gange saa meget som i Freds r. Tilforn gaves der Kindekoner, der hver Mor opsamlede Klude daa Goderne; men siden den i an Henseender gavnlige Foranstaltning, at Feieskarn maae kaffes paa Gaden, er denne nyttige Jndustrien ophørt, og vore fleste Tienestepiger holde sig for 1 til at gjemme saadanne Kinde. En Følge heraf er, at vore faa og saa langsomme drevne Papiirmøller ikke kunne levere en Hundrededeel af det Trykpapir, som her i Landet forbruges, og næsten lade sig betale ligesaa meget derfor som for hiint Det gaaer endog saavidt, at man nu i Kbhvn, stiælet de store uldne Dækkener bort, der hænge for Logedørrenei Skuespilhuset, for hvis Opdagelse udloves 50 Rdlr. Et andet Steds, i Farvegaden, er en heel Seng bleven bortstiaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
for kort siden læste man i Fyens Avis et Stykke fra en saakaldet erfaren Landmand om det nu saa giængse Thima: Kornpugerie og Vindelyge, i hvilken Anledning nu en Jeremies Aabenmand i samme Avis ogsaa giver sin Mening saalunde tilkiende: "Ved er jeg kun en stakkels Hovbonde, hvis Gaard kun staaer for 7 Tønder Skyld; men skulde jeg operme de mange baade fornemme og gemeene Herrer, der blot i 14 Dage have passeret under min lave Port, for at afhandle min utorskede Sæd, kunde jeg fylde hele Avisen. Først kom Jeppe Aalehoved (en af de fordums Prangere, som gik til Fode; - nu er det anderledes Karle, som kunne eide og kjøre endog med Fire) - han død mig ligefrem 25 Rd. for en Td. Rug og jeg havde min Sæl slaaet til ver Jacob Grinebider ikke komnet ham i Hælene og raabt 28 Rd. Nu fik jeg Øinene op, an vaagnede først min rykke! Efter ham tom Jens Lux, saa Jsak Rottefænger, saa Peer Fab, saa Jørgen Plump, saa Jochum Grip, saa Christen Snegl, saa Mads Ravnekrog, saa Mikkel Fursvinds, saa vor Herres egen Søn og tilsidst vor Herre selv; den Ene undte mig bedre end den Anden, og Enhver lagde noget til saalænge, at jeg da lod mig bevæge og afstod vor Herre alt mit Korn for det Dobbelte, hvad der først blev mig bubet. Og samme Lykke havde alle mine Byemænd. Jkke heller har min erfarne Landmand Ret i at beskylde alle disse ærlige Mænd for Vindesyge. De see alle paa Landets Bedste, og det er den reent, skiære Patriotisme, som driver dem. Norges Nør var alles Løsen, og de giorde mig saa begribeligt, at denne var deres eneste Bevæggrund til at byde og overbyde paa mit Korn, at en Steen maatte bevæges derved. Og haaber jeg, saaledes at have beviist, hvorledes her til Lands ingen Mangel er paa Patrioter, da de myle op af Jorden, og var det langt kiønnere af ham, min gode Landmand, om han afsonede sin Brøde ved at foreslaae fortient Rang for disse Hædersmænd, om ogsaa den Ringeste ikke blev uden slet og ret Kartoffilraad."J Søndags blev i Aalborg et særdeles skiøndt og kunstigt i Elvhenbeen udarbeidet Skib, med Takkellage af flettet Menneskehaar, foreviist paa Byens Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
J Henhold til sidst anførte om Jldebranden paa Kjeldberggaard, bliver at tilføle : Baade Laden, og nok et Huus paa 12 Fag til Faarestie, Vognremisse a. afbrændte. J det sidste ovbrændte 27 Faar, 10 Giæs, nogle Ænder og endeel Vognredskab. J Laden brændte 80 Traver Rug, 80 Traver Byg og 16 Lasser Hør, saa at Eieren tabde Underholdningsmidlerne for Mennesker og Kreature. Man troer Jlden ver paaset; thi i Laden havde ingen nylig været og kun Røgteren brugte Røgtobak og var ikke den Gang der. Desuden begyndte Jlden at brænde midt i et Gulv Rug paa den Side af Laden som vendte ud til Marken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
J et par Dage have vi her i Aarhuus havt en temmelig streng Kulde - iøvrigt skiønt Veir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Aarhuus Torvepriser den 5te December. Rug - Byg 28 a 30 Rdlr., Havre 20 a 22 Rdlr., Smør 7 a 8 Mk. Pd., Oste 6 a 7 Rdlr. Lpd., Æg 2 Rdlr. Snesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Over de i Rusland senere forefaldne Begivenheder, anstille nu franske Blade adskillige Betragtninger hvori det blandt andet hedder: "Skiøndt man vel ikke kan bestemme det nye Feldttogs Plan og Øiemed, saa maaman dog bemerke, at Storarmeens Marsch fra Moskau til Smelenet meget mere kan ansees som en Sidebevægelse end en Tilbagegang, da Hovedqvarteret derved en kommet Petersborg 40 Lieues nærmere. J det altsaa Armeen bortfiernede sig fra Morkau, giorde den det første Skridt mod Petersborg. Kun Krigspartiet i Rusland ikke tilintetgiøres uden ved den anden Hovedstads Jndtagelse eller Tilintetgiørelse, og Freden altsaa først bliver at underskelve i Petersborg, saa maatte Armeen koncentrere sig i Egnen af Smøllene for derfra at begynde sine nye Operationer. Fra Moekar kunne man ikke over Ter gaae lige mod Petersbouden at skilles fra Magasinerne og de detascherede Korpser. Nu er Armeen i en stilling, hvori den beherske de 3 Hovedvele til det Jndre af Rusland, enten de saa vil marschere til Petersborg eller til Ukræne. Enhver af Armeens Krigere besiæles af Udholdenhed og Enthusinsme ikke allene ved den Tanke, at de som Seie herrer have giennemmarscheret et Land, hvor man at saae et Jnfald for umueligt; eller af ædel Stolthed, fordi de næsten have naaet Europas Grændser og lød Asiens Folkeslag høre Braget af deres Vaaben: m. formedelst den med Rette ubegrændsede Tillid, som en hver Soldat har til hiint overordentlige Gennie, de sætter de meest uhyre Menneskemasser i Bevægelse som om det kunne være en Brigade der manøverede. Ruserne derimod see kun ikel Bevæggrunde til Sorg Bedrøvelse: Deres Stæder i Aske, deres Territorius krænket, og en seierrig Armee i Begreb med at angriRuslands øvrige Stæder, som ere værd at erobre!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
Fra Spanien leverer Moniteuren endnu en J.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-05
beretning fra den franske Katalonie-Armee, hvor følgende Udtog er det væsenligste: Den 2den Nov lod Fienden sig see med 7-8000 Mand paa Høider, mellem Ametle og Samlus, der er en meget st Stilling; og hvor de Spanske omhyggelig havde i skandset dem. General Expert begyndte Angrebet, for og Fienden hovedkulds ud af fine Forskanesning og fratog ham saaledes efter hinanden som Stilling forsvarede af Jnsurgenternes bedste Tropper, men efter en fortvivlet Modstand toge Flugten, efterladen sig mange Dræbte og Saarede paa Valpladsen. A Poster og Veie vare bedækkede med Blod. No nærmere henimod Samlus modsatte Milans og Ro ras Korpser sig noget længere, men blev af en JæBataillon der kløvrede opad Bierget, angrebet og slepaa Flugten. Det samme Tilfælde var og et andet Si hvor nogle frønske Voltiteurkompagnier klaveede open næsten utillingelig Skrænt mellem Klipperifhvilken Dristighed saaledes forhausede Fienden et Se ufortøvet søgte Flugten. Gajetta Britanaice, der under den engelske Gesandt Jndflydelse udkommer i Palermo, leverer mange for, bare Bekiendelser om Anliggendernes sande Tilstor Spanien. Engellændernes Tab i Salamancaslaget i der angivet til 6000, og de Franskes til 10,000, i et følgende hedder det: Den Efterretning, at 3 Franskmænd have strækket Vaaden, har ikke bekresig. Naar man nu trækker de tra tusinde fra, bels den franske Armees hele Tab sig, efter Fiendens Af de vende til 7000 Mand, hvilket stemmer overeens He ken udbredt sig.