JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-12-02
Dito Dato. No. 354. Bilsted. Procurator Over=Auditeur Peder Roi hans Forfald. senstand Goiske efter Kngelig Befaling, contra Wivet. - tiltalte Hans Mortensens Hustrue Marie og Søn Morten Havn. Under denne Sag bleve disse tiltalte, deels for et have været i Besiddelse af Gods, hvortil de ei have kunne skaffe Hiemmel, deels for mistænkelig Forhold. Ved Boeslunde Landstingsdom af 31 August sidstleden er Hiemtingsdommen stadfæstet og de Tiltalte, foruden det ved Underretten idømte, at udrede de paa deres Forpflegning og Transport medgaaende Omkostninger, og derforuden til Actor og Desensor i denne Sag betale til dem hver for 2de Møder 2 Rdlr. Ved fornævnte Hiemtingsdom at 28 Junii dette Aar ere de tilfundne, hver for sig, at arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Maaneder og een for begge og begge for een, betale de af deres Action flydende Omkostninger, blandt hvilke tilkommer Politiemester udi Reise=Omkostninger og Dietpenge den 14 Januar, den 28 Februar og 1 Marts dette Aar 1 Rdlr. J øvrigt bør de for Actors videre Tiltale frie at være. Hans Mortensen bør for Actors Tiltale frie at være, med videre. Dom: Hans Mortensens Hustrue Marie bør for Ac rørs videre Tiltale i denne Sag frie at være. Morten Hansen ber hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Maaneder; saa bør de og, hver for sig, betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Onsdagen den 7 December. No. 334. Mødte selv. - Procurator Assessor Breds Henrich von Munthe af Morgenstierne efter Kongelig befaling, contra Bilsted. - Arrestantinden Anne Kirstine Larsdati Rosenstand ter.
Berlingske Tidende, 1803-12-02
Forfald. Hun blev tiltalt i denne Sag for Hælerie. Ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 24 October dette Aar er Underrettens Dom stadfæstet; dog saaledes, at Anne Kirstine Larsdatter, med videre, betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved Underretsdommen af 16 September f. A. var hun tilfunden at arbeide en Maaned i Christiania Tugthuus, og dermed for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Dom: Anne Kirstine Larsdatter bør bøde 5 Rdlr. til Christiania Byes Fattige, samt betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1803-12-02
Dito Dato. Bilsted No. 385. Procurator Overanditeur Peder Roi hans Forfald. senstand Golske efter Kongelig Befaling, contra Morgenstierne. - Arrestanten Peder Erichsen Graw. Han er tiltalt i denne Sag for Tyvshælerie. Ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 24 October dette Aar er han tilfunden at hensættes til Arbeide i Aggershuus Fæstning sin Livstid, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Derimod var han ved Hiemtingsdommen af 10 Septbr. s. A. tilfunden, saavidt ham vedkom, at arbeide et Aar i Christiania Tugthuus, samt betale de paa hans Arrest og Varetægt medgaaede Omkostninger, og dermed for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1803-12-02
Rettelse. J forrige Blad, i Sagen No. 46, første Linie, sto ved en Skrivfeil: Wilstrup istedet for Wilsbek.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Torsdagen den 22 December. No. 400. Mødte selv. - Procurator Henrich Dreier efter Kongelig befaling, contra Bilsted - Arrestanten Carl Jacob Ødemann. for Rosenstand. Under denne Sag blev han tiltalt for Tyvs=Hælerie. Ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 14 November dette Aar var han tilfunden at hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 2 Maaneder, samt for sit Vedkommende betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Hvilken Straf han ogsaa er idømt ved Hiemtings=Dommen af 3 October samme Aar.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Dom: Carl Jacob Ødemann bør hensættes til Arbeide Christiania Tugthuus i 2 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Løverdagen den 24 December. No. 401. Mødte selv. - Procurator Peter Doll Wlvet efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Delinquenten Peder Rasmussen Faxøe. for Klingberg. Under denne Sag blev han tiltalt for at have slaget sin Fader, Rasmus Nielsen Faxøe. Ved Siellands Landstings Dom af 26 Octbr. dette Aar er han tilfunden at miste sit Liv, samt at betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Underdommeren har ved Dom af 22 Sptbr. f. A kiendt: at Arrestanten bør have sit Liv forbrudt, hans Hoved afhugges med Øre, og Ligemet begraves i Kirkegaarden uden nogen Ceremonie, med videre.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Dito Dato. No. 162. Wivet. - Skipper Jens Thorsen, contra Jngen mødte. - Lotsen Gaardmand Jørgen Sørensen, Thunboe. Denne Sags Gienstand er, at Jndstævnte som Lots skal have sat en Brig paa Grund, som tilhørte Citanten. Derom er ved Samsøe Grevskabs Birketings Dom af 13 Maji. 1802 saaledes kiendt: 1) at Gaardmand Jørgen Sorensen, Thunboe fri findes i denne Sag for Skipper Jens Thorsens Tiltale. 2) Den mod Gaardmand Jørgen Sørensen Thun boe i Citantens Indlæg af 1 April nedlagde beskyldning om at have forfattet et falskt Document, bør være død og magtesløs; ligesom og det i denne Anledning mod Skipper Thorsen i Indlæg af 29 April brugte Udtryk mortificeres. 3) Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Dom: Birkedommerens Dom bør ved Magt at stande. Til Justitskassen betaler Jens Thorsen som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
J Henseende til de idømte Omkostninger og Mulcter bør Commissariernes Dom, for saavidt Citanterne angaaer, ved Magt at stande, og bør Christen Aaris og Herman Meelhof, een for begge og begge for een, erstatte Cancellie-Secretair Birkedommer Bagger Actens Beskrivelse med 119 Rd. 12 s. Saa betale de og paa lige Maade i Salarium til Procurator Wivet for Høieste Ret 60 Rd., og til Justitscassen som Tabende hver 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Dito Dato. No. 404. Mødte selv. Procurator Peter Bost Wivet efter Kongelig befaling, contra Dreier. Arrestantinden Helene Pedersdatter. Unger denne Sag blev hun tiltalt for anden Gang begaaet Tyverie. Ved Bergens Stifts Overrets Dom af 14 Novbr. dette Aar er hun tilfunden c. hensættes til Arbeide i Bergens Tugt= og Manufackurhuus i 4 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. stande.
Berlingske Tidende, 1803-12-03
Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Skrivelse fra Constantinopel den 30te October. Porten har i disse Dage endelig faaet officielle og nærmere Efterretninger om Seiervindingerne over Wehabis eller AbdulWechabs Tilhængere. Paschaen af Gedda melder, at han i 26 Trefninger med Oprørerne vel har mistet den største Deel af sine Officerer og Tropper, men at Rebellernes Magt tillige gandske er ødelagt. Den ringe overblevne Rest af denne har taget Flugten og Scheriffen i Mecca har igien tiltraadt sin Post. Den franske Handelscommissair i Catro er af Paschaen bleven modtaget paa en meget udmærket Maade. Han ga ham en Ærevagt, tillod ham at plante to Kanoner uden forsit Hotel og at udhænge den trefarvede Fane. Stridighederne med Beyerne skal være nær ved at blive bilagte.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Porten har udstedt et Firman til Regieringerne i Algier, Tunis og Tripolie, om at respectere det preusiske Flag.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Skrivelse fra Madrid, den 3die November. Den Overeenskomst med den franske Regiering, hvorved Spaniens og Portugals Neutralitet er bleven sikkret, blev fra vort Ministeriums Side afsluttet den 30te f. M. Glæden derover er almindelig. De offentlige Fonds ere allerede stegne betydelig. Endnu veed man ikke bestemt alle Betingelserne; men saa meget er vist, at et Æquivalent i Penge, som udbetales i bestemte Terminer, er kommet istedet for den effective Hielp i Skibe og Tropper.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Skrivelse fra Jtalien den 17de Novbr. Tiden er svanger med vigtige Begivenheder. Coureervexlingen imellem den franske Armee i Neder=Jtalien og Pa tis er meget stærk. Man skal have en Expedition i Sinde, der skal være afgiørende i denne Krig. Den franske Armee i Neapel er 34000 Mand stærk. Den underholdes paa Kongens Bekostning. Det er urigtigt, at den skal være bleven formindsket. Kun de italienske Tropper have forladt den.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Fra det Toskanske er paa nogen Tid marscheret endeel Tropper, til Nedre=Jtalien. Allerede for længe siden havde det engelske Admiralitet tilsendt Admiral Nelson Ordre at blokere Genuas Havn; men Skidet, som skulde overbringe Ordren, faldt i de Franskes Hænder og derved et Handelen bleven uforstyrret sammesteds indtil nu, da den anden Ordre til Admiral Nelson lykkelig er kommen i hans Hænder. Med en Division af sin Flaade har han strax sat den befalede Blokade i Værk og meget strængt indsluttet Genuas Havn.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Ved de neapolitanske Kyster har atter viist sig en afgiersk Corsar=Eskadre paa 18 Skibe.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Skrivelse fra London den 22dt Novbr. I Dag har Kongen aabnet Pariamentet med følgende Tale: Mylords og Ædle: et Siden Min sidste Nærværelse Parlamentet har det været Mit fornemste Øiemed, at iværksætte med Kraft de Forholdsregler, som Deres Klogskab havde valgt til det forenede Kongeriges Forsvar og Krigens virksomme Fortsættelse. Heri har jeg været understøttet af alle Stænder paa en Maade, som berettiger dem til Fordringer paa Min Tillid og Yndest. De have viist at Fiendens Trulsler ikkun have tient til at ægge deres Fædrelandsfølelse, og at alle andre Betragtninger ere tilsidesatte for en almindelig Lyst til at giøre de Opoftelser og Bestræbelser, som Kongerigets Ære og Sikkerhed kræve i denne vigtige og betænkelige Tidspunkt. Uagtet Min Opmærksomhed især har været henvendt paa den indvortes Sikkerhed, har Jeg benyttet Mig af Leiligheden til at angribe Fiendens Besiddelser uden for Frankerig.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Øerne St. Lucie, Tobago, St. Pierre og Miquelon, og Establissementerne Demerarp og Essequebo have overgivet sig til de britiske Vaaben.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
J Jrland ere Hovedmændene og adskillige Under=Agenter for den nylig skeete oprørske og afskyelige Conspiration brøgte for Retten, og den offentlige Rolighed er ikke videre bleven afbrudt. Jeg har det Haab, at de forvildede Mennesker, som ere afvegne fra deres Lydighed, nu ere overde viste om deres Vildfarelse, og naar de sammenligne de Fordele, der reise sig afen fri Constitutions Beskyttelse, med de Landes Skjebne, som er under den franske Regierings Herredømme, saa ville de oprigtig og med Jver forene sig, for at modstaae ethvert Angreb, der kan blive gjort imod Mit forenede Kongeriges Sikkerhed og Uafhængighed Ædle af Underhuset! Jeg har den fuldkomne Tillid til Deres Almeen=Aand, at De vil bevilge den Udgivts=Etat, som vil blive nødvendig for dette Aars Tieneste. Jndkomsternes bestandige Tilvext kan ikkelandet end opmuntre Dem til at vedblive det antagne System, at bestride Krigens Udgivter med saa liden Forøgelse af den offentlige Gield og Statens offentlige Tyngder som mueligt "Jeg beklager den tunge Byrde, som Mit Folk under nærværende Omstændigheder, uundgaaelig maae underkaste sig :men jeg er overbeviist om at det vil beqvemme sig dertil med det gode Sindelag og det Mod, som saa særdeles udmærket dets Karakteer, i Overbeviisning om den uberegnelige Fordeel, at vedligeholde Kongerigets Værdighed og virksom at værne for dets Sikkerhed. Mylords og Ædle! jeg har sluttet en Convention med Kongen af Sverrig, den Hensigt at bilægge alle de Misforstaaelser, som have reist sig i Anledning af den 11te Artikel af Tractaten 1661. Jeg har befalet, at en Copie af denne Convention skal blive fremlagt for Dem; og Jeg er viis paa, De vil være af den Mening, at dette Arrangement, imedens det vedligeholder vore Søerettigheder, er grundet paa saadanne Grundsætninger af giensidig Fordeel, der ere bedst beregnede paa at vedligeholde og befordre den gode Forstaaelse, som lykkeligviis bestaaer imellem de to Riger.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
J den Strid, hvori Vi ere indviklede, skal det stedse, som hidtil, være mit første Ølemed, at fortiene den Tillid, som er forenet med min Værdighed. Forenet med Mit brave og tro Folk i fælleds Sag, er det Min faste Beslutning, ifald Tilfældet skulde indtræffe, at deeltage i dets Daad og det Farer til Vor Constitutions, Vor Religions, Vore Loves og Vor Uafhængigheds Forsvar. Til Mine Flaaders og Armeers Virksomhed og Tapperhed, til Mine troe Undersaatters Jver og undervindelige Aand betroer Jeg min Krones Ære og alle de vigtige Fordele, som ligge i Følgerne af nærværende Kamp. Tilskyndet ved disse Følelser og ydmyg bønfaldende om der guddommelige Forsyns Velsignelser, seer jeg fremad med den faste Overbeviisning, at dersom Fienden, imod al rimelig Forventning, skulde bedrage Mine talrige Flanders og Krydseres Aarvaagenhed og forsøge at udføre sin stolte Trudsel at anfalde vore Kyster, da vil Udfaldet for ham blive Nederlag, Forvirring og Skiendsel; og for Os vil ikke allene den Hæder at have overvundet nærværende critiske Forfatning og ølebliklige Farer, men endog en fast og varig Fordeel af at have grundet Kongerigets Sikkerhed og Uafhængighed ved vor erkiendte Styrke, blive Resultatet af : Vore udviiste kraftfulde Anstrængelser.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Skrivelse fra Bryssel den 23de Novbr. Stædene Düskirchen, t. Omer, Calais og Boulogne communicere nu med hinanden ved en Telegral=Linie, som Borgeren Chappe paa Regieringens Befaling har oprettet, og som endnu skal udvides til Ostende. Derved er udvirket en hurtig Communication fra Mundingen af Schelde indtil Seinens Munding. -
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Skrivelse fra Paris den 23de Norbr. Den første Consul er ankommen dertil fra St. Cloud og agter at residere i Vinter i Palladset i Tuillerierne. J Søndags modtog han de første Autoritetets Lykønskninger i Anledning af hans Hiemkomst. J Forgaars bivaanede han Operaen, hvor han blev modtaget med stort Frydeskrig.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Det stormende Veirlig har forlaget de engelske Skibe fra alle vore Kyster, und aten fra Boulogne, hvor de atter hav viist sig. En Skrivelse fra Bonlogne af 18de melder følgende: "J 21 Timer har man hørt en Kanonade. Engellænderne have villet hindre en ny Division fladsundede Fartøier, som kommer fra Havre, at løbe ind hertil, men vore Batterier have nødt dem til at trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Den første Consul har udnævnt General Haupoult til Cheifor Cavalleriet i Leiren ved St. Omer. - Kystarmeen ved Boulogne er i forrige Uge bleven forstærket med 8000 Mand, for det meste Cavallerie. Desuden ere endnu mange Tropper paa Marschen til Boulogne fra Dunkirchen, Gravelines og andre Stæder.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
J Rochefort udrustes en liden Expedition; et Troppecorps er forsamlet i Egnen deromkring og bestemt til at indskibes.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Tropperne i Nærheden af Brest anslaaer man til 36000 Mand. Hele Frankerigs Landmagt, hvoraf en stor Deel trækkes til Kysterne, at slaaes nu til 600000 Mand. Leiren ved Bayonne faaer endnu Forstærkninger.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
J Forgaars har den første Consul befalet, at det lovgivende Corns skal forsamles den 23de Vore Tidender melde, at vore Ministre i Wien, Petersburg, Berlin, Kiøbenhavn og Stockholm have overleveret Hofferne sammesteds en omstændelig Memolke om Neutraliteten til Søes, og anmodet, at de neutrale Hoffer vilde treffen Forening om de Grundsætninger, der indeholdes i samme, Endnu forsikkre vore Tidender, at en Flønde, bestaaende af 80 Seilere, er løbet ud fra Brest, men Moniteuren taler intet derom.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
En Reisende, som er gaaet fra Engelland den 6te d. M., fortæller følgende i vore Tidender: i Kiøbmændene i Bristonedgrave deres Penge; Krigen har, efter deres egen Tilstaaelse, formin sket deres Handel en Trediedeel. J et Manufactur i Lite sield er Arbeidernes Antal blevet forringet fra 200 til 30. J Birmingham ere alle Forretninger standsede Matrospresningen er allevegne meget stærk, enhver bliver enten Soldat eller Matros Skrivelse fra Haag den 26de Novbr. Man paastaaer nu her, at Landgangs=Expeditionen mod Engelland vil gaae for sig i Midten af December Maaned Efter Krigsministerens Ordre maa ingen Officeer reise bort fra sit Korps og ingen Soldat faae Afskeed efter den 1ste Decbr.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
De bataviske Troppers Tal, som skulle tage Deel i Expeditionen, er bestemt ved Lodkastning og beløber sig til 9000 Mand, hvoriblandt 1500 Tydske, nemlig to Batailloner Waldecker og to Grenadeer=Compagnier af Regimentet Sachsen Gotha Alle disse Tropper skal ufortøvet marschere til Havnene for den at indskibes. Efter Privatbreve fra Paris har vor Ambassadeur sammesteds tilligemed endeel andre Gesandtere nylig begiver sig til Morsontaine, Fredsmægleren Joseph Banapartes Landsæde.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Fra det gode Haabs Frebierg har man det sørgelige Rygte, at Skibet Zeenymes med et heelt Compagnie Waldecker=Jægers er forulykket. Det var bestemt fra Cap til Zwartercaps Bugten, hvor det ikke var ankommet. Seen deromkring saae man bedækket med Skibsvrag.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Vore Efterretninger fra London gaae til den 15de d. M. J en Londonsk Tidende siges: at det lader som den engelske Regiering har exindret sig, at den berømte Marskal Greven af Sachsen stedse har paastaaet, at Engelland aldrig kan an grives med Haab om et godt Udfald, uden paa Themsen, og at dette er Aarsag til, at denne Flod for nærværende Tid er spærret med 10 svømmende Batterier, hver paa 24 Kanoner og desuden med mange Landbatterier. De londonske Tidender indeholder en Liste paa 30 opbragte hollandske Skibe, som inden 6 Uger skal sælges i Yarmouth.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Alle de Engelske Familier, som i denne Sommer har maattet begive sig bort fra Vliessingen, kunne nu bringe deres der efterladte Skibe samt Gods og Vare til Ziewikzee eller Brouwershaven, for der at nedsætte sig og drive Handel; dog staae de sammesteds under den franske Commandant, General Blondeauls særdeles Opsyn. Dette er offentlig bleven bekiendtgjort af Raadet i Ziwickzee og bemeldte engelske Familier have tillige faaet den Forsikkring, at den franske General Monnet vil i enhver Hensigt saa meget mueligt begunstige dem efter den imellem Frankerig og Batavien gjorte Aftale. En Barkasse fra en i Søen krydsende engelsk Fregat kom i disse Dage ved stærk Taage ind under Batterierne ved Gore og maatte overgive sig. Mandskabet bestaaende af 2 Lieutenanter, 1 Chirurcus, 1 Cadet og 11 Matroser, bleve gjorte til Fanger og i Forgaars indbragte til Rotterdam.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. Vore Tidender indeholde et skiønt Træk af den første Consuls Broder Hieronymus. De engelske Kapere havde reent udflyndret 22 Franske, som sellede fra St. Domingo, og derpaa sendt dem til Jamaica. Der fik de Tilladelse at relse til Nordamerica, hvor de ankom i største Nød. De søgte forgieves Understøttelse hos den franske Agent, som kuns kan understøtte Republikens Embedsmænd, hvorover deres Nød blev saa stor, at de maatte tage Tieneste hos Nordamericanerne som Matroser. Neppe erfarede Herronymus Bonaparte, som dengang opholdt sig i Philladelphia, dette, førend han søgte at hielpe dem. Han betalte den nordamericanske Capitain deres Overfart, afhialp deres største Nød og reddede saaledes 22 nyttige Mennesker fra Undergang. Han havde paalagt den Officier, til hvem har havde anbefalet de Ulykkelige, Taushed, men Officeren taug ikke.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
De Reformeerte i Genf have nylig maattet afstaae Kirken St. Germain til Katholikerne, for det første paa 3 Aar, efter Biskoppen af Chamberys indstændige Begjæring. De Reformeerte have meget nødig underkastet sig denne Afstaaelse og havde i Forveien frivillig tilbudet sig, at ville heller bygge Katholikerne en ny Kirke. Den første Consul har skienket Katholikerne i Genf 5000 Franker til de nødvendigste Reparationer paa Kirken St. Germain.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
National-Jnstitutet har faaet en omstændelig Efterretning om et Phænomen, som indtraf den 8de October ved Apii Provence. Med et Knald, som lignede Torden, faldt under stærk Piben i Luften en Steen af 2 Punds Vægt ned, hvilken aldeles ligner de Stene, der ere faldne ved Aigle og andre Steder.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
15 Skibe fra Nordamerica med alle Slags Colonialprodukter ere i kort Tid ankomne til Bordeaux, hvilket har havt en mærkelig Jndflydelse paa Priserne sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Fra det Hannoverske komme endnu bestandig endeel skiønne Heste, som især ere bestemte for Consulargarden.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
I dette Aars National=Almanak bliver anført 72 reformette Kirker i Frankerig med deres Lærere.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Østerrig. Nylig indtraf det ubehagelige Tilfælde, at Keiseren og Kelserinden i Anledning af et Besøg hos Hertug, Albert, saae sammes Schweizer i det Øieblik han havde lukket Døren op for dem, rørt af et Slag at styrte død ned for dem. Lykkeligviis har dette ikke ubehagelige Følger for Keiserinden, som just er i velsignede Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Keiseren og Erkehertug Carl fornøier sig i denne Tid med Jagtpartier, i hvilken Anledning den første har uddeelt betydelige Foræringer. J Egnen ved Koschan var Harerne i saadan Mængde, at Keiseren allene nedlagde nogle og halvtredsindstyve Stykker.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
J denne Tid tildrog sig følgende sørgelige Historie. En vis Kammertiener, Galan hos Enken Mad. Ascher, forhen Medlem af det wienske National-Theater, erfoer, at hun uden ham var gaaet paa Maskerade, strax gik han maskerer efter hende og fandt, at hun talede fortrolig med et ungt Menneske. Næste Morgen gik han hiem til hende, skiød hende der i Sengen og siden sig selv med en Pistol.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Ved den tiltagende Handel i Triester sammesteds bliven oprettet et nyt Assurance=Compagnie under det Firma: Scrittorio di Sicurta. Dets Oprettelse er bleven bekiendtgjort de fornemste Handelshuse i Jtalien og Tydskland. J Venedig er Organisationen af en Banco=Administration bleven anordnet.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Efter Privatbreve fra Triest har det derværende Handel huus Cassati gjort en meget betydelig Fallit, hvorved endeel mienske Handelshuse især lide.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Hofraad Wiebeking har udkastet en Plan til at udvide Harden i Triest saaledes, at den skal kunne rumme 800 Skibe. Planen vil maaskee i næste Foraar blive sat i Værk.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Tydskland. Ved Schinderhannes's og Medskyldiges Henrettelse i Mainz vare Vinduer, Gader og Volde fulde af Mennesker. Forbryderne sad paa 5 Vogne i Selskab med Katholske og protestantiske Geistlige. Rundt om herskede Stilhed. Schinderhannes besteeg først Skafottet med fuld kommen Fatning. Hans Spring fra Vognen var rask, opmærksom betragtede han alle Mordmaskinens Dele, beste den derpaa og sagde med lydelig Stemme. Jeg døer med Rette, men til af mine Kammerater miste uskyldig Livet, Dette er mit sidste Ord. Dette grundede sig paa hans ofte yttrede Mening, at ingen uden Mordere kunde straffes paa Livet. Hans Rolighed og Fatning opvakte med Rette Beundring. Man saae intet Træk af Vildhed eller Brutalitet i hans Ansigt. Førend Schinderhannes blev ført til Retter pladsen besøgte en Geistlig af hans Religion ham endnu en Gang. Han modtog ham med de Ord: De vil bringe mig Trøst, bring den til mine Medskyldige; de have den meere nødig Jeg er bereed paa alting. Paa Veien til Retterpladsen fortalte han den samme Geistlige, hvorledes han var bragt til denne Levemaade, som nu endte sig saa sørgelig for ham.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har i Carlsruhe holdt et overordentligt Ordenskapitel og deri udnævnt Margarer Ludvig af Baden til Ridder af Seraphiner=Ordenen.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Spanien. Capitainen paa den hollandske Corvette Daphne er tilligemed 7 Mand af Equipagen død af Epidemien i Mallaga. Stillingen der er skrækkelig. Jngen tør nærme sig den ulykkelige Bye, og dersom der ikke snart giøres Anstalter til at skaffe Levnetsmidler, truer Hungeren med sine Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1803-12-05
Jtalien. Princesse Mathlide, en Søster til den afdøde Hertug af Moden er den 14de November død i ugivt Stand, en Alder af 75 Aar.