JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-08
De i Slagelse Avis for indeværende Aar No. 8, 9 og 10 over de forrige Kroemand Poul Hansen tilhørende Eiendomme i Boeslunde Bye, V ster Flakkeberg Herred, tillyste trende Auctioner, kunne, formedelst indtrufne Forhindringer, ikke afholdes paa de i forbemeldte Nummere, af denne Avis bekiendtgjorte Dage, hvorimod samme ville vorde afholdte saaledes: Første Auction Onsdagen den 5te Marti førstkommende paa Skielskøre Raadstue. Anden Auction, Onsdagen den 19de samme Maaned, sammesteds, og Tredie Auction, Onsdagen den 2den April dette Aar i Poul Hansens Gaard, hver Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket herved i Forbindelse med det som foranført i denne Avis No. 8, 9 og 10 indførte Avertissement, til Efterretning saavel for de Lysthavende som Pantecreditorerne, endvidere bekiendtgiøres. Skielskøre den 5te Februari 1823. Johnsson, Da forrige Gaardmard Christen Jensens Enke Karen Jens Datter af Kundbye, efter Over-Øverighedens Befaling, er erklæret for umyndig, saa anmodes Alle og Enhver som med bemeldte Enke maatte have noget at afgiøre, desangaaende at henvende sig til hendes beskikkede Værge Gaardmand Lars Olsen af Kundbye. Løvenborg den 3die Februar 1823. Torst, beskikket Skifteforvalter. og Overformynder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-08
For en Familie uden for Bondestanden er til førstkommende Maidag 1823 et Landsted med tilliggende Jordlod, der har et Arreal af 20 Tønder Land geometrisk Maal og beliggende i Tjørnelunde Bye, Love Herred, Holbeks Amt, at erholde til Leie. Til Stedet, hvis Bygninger ere vel vedligeholdte, hører en stor Frugt- og Urtehauge, hvori aarlig avles en betydelig Deel Humle. Det Fornødne herom afhandles med Fuldmægtig Justesen i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-08
En Stue paa to Fag til Gaden er at faae tilleie til førstkommende Flyttetid hos Hattemager. C. Lov. En Jomfrue som har at muelig Færdighed i Huusholdningen og Haandarbeide, og som herom har paalidelige Skudsmaal fra de Stæder hun har tjent, søger Condition som Huusjomfrue, paa Lønnen ansees ikke, blot en blid og venskabelig Omgang. Man behager at melde sig hos v. Støcken i Stagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-08
En Sveitzer, Jom er forsynet med gode Attester om sin Duelighed, søger Condition paa en Herregaard til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-08
En Eenspænder Kane samt Bjælder, er at faae tilkiøbs. Bogtrykker Magnus giver Anviisning. En Gaard, beliggende paa en af Byens reeleste Gader, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar Bogtrykker Magnus giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-08
Den paa Smedegade i Slagelse under No. 16 beliggende. Gaard, som beboes af S. T. Hr. Cancellieussessor, Byefoged Gude, kan til næstkommende Paaske Flyttetid erholdes til Leie. Lysthavende ville behage at henvende sig til Hr. Asses for Gude eller til Overlæret Qvistgaard i Slagelse. de i Nærheden af er N. B. En Avlsgade afslands beds Kiøbstæder med circa 150 Tdr. Lands Areal geometrisk Maal, fri Hovedgaardstaxt, som ved Sommerstaldforing og Vexeldrift har naaet en ikke almindelig Culturgrad, samt 24 Huse med Jord, hvoraf forrettes Ugedage og Høstarbeide, kan enten strax eller til 1ste Mai d. A. erholdes tilkiøbs eller tilleie paa fordeelagtige Vilkaar. Avis Expeditionen anviser. tørt og sundt, a 4 Rbdlr. pr. Bøgebrænde, Fave kan erholdes ved Frederikskilde pr. Sorøe. e a 4 Mk. Skieppen, kan er Gode 2 Eblet, holdes paa Frederikskabe ved Scrøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aarg.) Tirsdagen, den 11. Februar 1823. me 12. 19de A. Tirsdagar, den 11. Februar 1822. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Tirsdagen den 28de Januar höitideligholdt Sorøe Academie sin höie Gienopretters, He Majestæt Kongens Födselfest. Allerede om Morgenen fremtraadte Directoren ved Elevernes sædvanlige Lovsang og holdt med dem er til Dagen passende Bön, om Formiddagen Kl. 11 holdt Lector Dr. Philosoph. Estrup paa Skolens Solennitets Sal, i en talrig Forsamling, en Tale, hvori han viste "Grunden til den Forkjærlighed, store Fyrster have havt for Historiens Studium." For og efter Talen blev fölgende Kantate, forfattet af Lector Ingemann, af Eleverne firestemmigen udført: (För Talen.) Gud, Kongers Konge! i din HaandEr Kongers Liv og Slægters Aand: Du vil – et Folk paa Jord udslettes, Dets Aand bortflyer, dets Navn forgjættes; Du vil det – Kroner veires hen Da vinker – Alt er Liv igjen. Gud, Herre, i din Varetægt Stod dine Börn fra Slægt til Slægt: Det Folk, som paa dit Ord vil bygge, Boer under dine Vingers Skygge; Dets Konger salves med din Fred, Velsignes med din Kjærlighed. Du var med Danmarks Folk, o Gud Den Aand, du gav, ei sluktes ud Her fromme Hænder Spiret bære, De reise Templer til din Ære. Her Aandspaulunet, som sank hen, Opløfter sig af Gruus igjen. (Efter Talen.) Tak Priis og Ære være dig, For hvem Cheruber böie sig Du Kongers Konge, Aanders Fader Din Miskundhed os ei forlader: Du Folkets Böuner kom ihu - Din Salvede bevared du. Hold over ham din Almagts HaandVeiled ham med din Viisdoms Aand! Din Fredens Engel ham ledsage Læg Dage, Herre, til hans Dage! Lad Troskab ved hans Throne staae Lad hist ham Livets Krone naae Til denne Høitidelighed vare Honoratiores, af Byen og Omegnen indbudne ved et af Lector Estrup forfattet Program, som handlede om Frankeriges, Danmark og Sverrigs indbyrdes politiske Forholde i Aarene 1663. 1689. Om Aftenen var i Skolens Solennitets Sal foranstaltet et Bal for Eleverne og de Skolebesögende, der bivaanedes saavel af Academiets Lærere og øvrige Embedsmænd, som af de i Byen og Nærheden boende Forældre. Under Yttringer af en almindelig Glæde istemtes Sange for Hs. Majestæt Kongen og det Konge Ege Huus, af hvilke Sange var med særdeles. Hensyn paa Stedet og den fornyede Indretning forfattet af Adjunct Wilster fölgende: Mel. Vi Söemænd gjör ei mange Ord etc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Den vakkre lille Sorøe-Bye Af Bögens Krands omflettes. Af den der gaaer saa vide Rye, Dens Navn skal ei udslettes, Saalænge Holbergs muntre Skjemt Med Fryd hver Dansk opfylder, og Sorgen blier ved Glæden glemt, Som Vittighed fremtryller. Naturen selv saa stille blid Böd Plads for Lærdoms Tempel, og vinked Videlysten hid, Hvor Alt bær Fredens Stempel. Men Skjebnen stansed Vidskabs Ord, Snart stod der kun tilbage En sörgelig Ruin som Spor Af Fortids bedre Dage, Paa Danmarks Stol Kong Fredrik sad, Den Fromme, Faderhulde, Hvem ikhun Landets Held gjör glad, Han vidste det til fulde, At Danmark, skjöndt et lidet Land, Dog kan Beundring vække, Naar Klögt og Kunct ved grönne Strand Hinanden Hænder række. og Harpen klang, hvor Droslen slog Paa Oltids Kæmpehöie, og Lærdom skrev sin vise BogMed skarpt og vaagent Öie, og Meislen i den Danske Haand Stolt hugged Danmarks Ære, Saa Danmark, kjed af Skolebaand, Nu selv skal Lærer være, Hil være da den Drot saa god, Som Kunst og Lærdom skatter, Hil være ham, at Phoenix stod Nu frem af Asken atter Hil være ham, vor glade Fryd skal ham vor Tak frembære; maatte vi som han en Pryd For Fædrelandet være
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Dagens Høitidelighed sluttedes med det eenstemmige Önske, at det ved den bedste Konges Omhu gjenopreiste Academie maatte bære Frugter til Held for Videnskaberne og Fædrenelandet,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Budskab fra Præsidenten for de Force nede Stater. dateret Washington den 3die December 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
(Fortsat.) Siden Deres forrige Session er det Forbud, som var lagt paa Handelen imellem de Forenede Stater og imellem de Engelske Colonier i Vestindien og paa det faste Land af Amerika blevet ophævet. Efterat tilstrækkelige Beviser vare erholdte for, at disse Coloniers Havne vare aabnede for de Forenede Staters Skibe ved en Act af det Brittiske Parlament af 24de Juni under de Betingelser, som der vare foreskrevne, saa har jeg holdet det for passende i Overeensstemmelse med Acten af den forrige Session, at erklære ved en Proclamation af 24de August: at de Forenede Staters Havne skulde fra denne Tidspunkt af og indtil Slutningen af Congressens næste Session staae aabne for Storbrittanniske Skibe, som blive brugte til denne Handel med Forbehold af de Jndskrænkninger, som denne Proclamation indeholder. Det er draget i Tvivl om Congresatten kan ligesaafuldt anvendes paa de Engelske Colonier, som ligge paa Amerikas Fastland, som paa de i Vestindien; Men da Parlaments Acten ligeledes aabnet Handelen saavel for den ene, som for den anden; og det indlysende var Congressens Hensigt, som det var de Forenede Staters tydeligt tilkiendegivne, Politik, saa maatte Congressens Act saaledes betragtes, at den aabnede et videre udstrakt Rum for dens Execution, hvorfor jeg har ogsaa fundet det passende at give den denne Fortolkning. – Naar Overeenskomsten med Frankerige har først erholdet en constitutionsmæssig Sanction af Senatet, saa vil en lovlig Bestemmelse udkræves, for at sætte den behørig i Kraft, ligesom for at give den Handel, som er aabnet imellem de Forenede Stater og de Brittiske Colonier den fornødne Gyldighed, der kan være bygget paa retfærdige og passende Betingelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Alle Oplysninger om begge Gienstænde ere i den udøvende Magts Hænder, og skulle til sin Tid blive forelagte. – Den udøvende Magt, som fornemmelig er gaaet ud fra Grundvolden af lige og giensidige Fordele, har ved disse Underhandlinger med andre Magter gjorte sig det til Formaal at modtage enhver af disses Forslag i en liberal Aand i den Formeening, at vort Lands Jnterresser ville blive væsentlig derved befordrede. Denne Fremgange maade er bleven systematisk fulgt med en nøie Opmærsomhed paa det, som vor Lovgivning har til Formaal, ved de sidste Underhandliger med Frankerige og Storbrittannien. Man nærer den Tillid, at ved de Aftaler, som saaledes ere trufne med enhver af disse Magter ville alle Differencer i Henseende til Handel og Skibsfart blive udjevnede og faste Grundvolde blive lagte for livfulde og varige Forhold til ligestor Fordeel for begge Parthier. Hs. Majestæt den Russiske Keisers Voldgifts kiendelse over Fortolkningen af den faste Artikel af den Genser Tractat, som af de Forenede Stater og af Storbrittanien er overladt til hans Afgiørelse, er indkommen. Siden den Tid er en Overeenskomst bleven afsluttet imellem begge Porthier under Hs. Keiserlige Majestæts Mægling om hvorledes denne Artikel skal fuldbyrdes i Overeensstemmelse med denne Afgiørelse. Jeg skal forelægge Senatet denne Overeenskomst for at erholde dets Meening og Samtykke angaaende Ratificationen, og efterat jeg har erholdet denne strax forelægge den for Congressen formedelst de Stipulationer, som kunne udkræve Lovgivningens Afgjørelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Jfølge en Act, som blev udstædet i den forrige Session er en territorial Regiering bleven oprettet i Florida ifølge vort Systems Grundsætninger. Omtalte Act sikkrer Jndvaanerne deres fuldkomne Nydelse af deres Rettigheder og Frieheder og deres Optagelse i Unionen med samme Deeltagelse i Regieringen som de oprindelige Stater, under den Betingelse, som hidindtil har været de andre Territorier foreskrevne. J en Clausel af den 9de Artikel af Tractaten med Spanien ved hvilken dette District er blevet aftraadt til de Forrenede Stater er fastsat: at der skal tilstaaes Godtgiørelse for Skade og Tab i de Tilfælde, hvorom der kan paa lovlig Vei bevises, at de Spanske Officerer og Jndvaanere have i Henseende til deres Anliggender og private Forhold lidt et saadant ved vore Troppers Operationer i Florida. Da der endnu ikke er trufsen nogen Foranstaltning for at sætte denne Stipulation i Kraft, saa vil der blive indstillet til Congressens Overveielse om det ikke vil være passende at forsyne Tribunalet i Pensacola eller et eget dertil specielt indrettet Tribunal med den fornødne Auctorisation.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Financeoperationerne ere i Aar faldne lykkeligere. ud end man kunde forudsee i Begyndelsen af Congressens sidste Session. – Skatkammerets Jndtægter i de 3 første Qvartaler af dette Aar have oversteget Summen af 14,745,000 Dollars; Udbetalingerne i samme Tidsrum have udgjort over 12,279,000 D. saa at (med Jndbegrebet af 1,168,592 D. 24. Cts, som vare forblevne i Skatkammeret den sidste 1ste Januar forefandtes den 30te September en Beholdning af en Summa af mere end 4, 128,000 D. – Foruden at alle de Pengesummer, som ere udkrævede til det løbende Aars Udgifter ere blevne bestredne, blev endnu den øvrige Penge-Summa af 80000 D. Actier af Fonds af 1796 indløst. Der anslaaes, at efterat Udgifterne i det løbende Qvartal ere bestredne og efterat to Millioner af de 6 Cpt. Fonds af 1820 ere blevne indløste, ville der dog den 1ste Januar 1823 endnu blive 3 Mill. D. i Skatkammeret. Det løselige Beløb af de Jndtægter som ville indkomme fra den 1ste Januar til den 30te September kan anslaaes til meere end 12,500,000 D. og det som de ville indbringe i det hele Aar vil formodentlig ikke blive under 23 Millioner D.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
En Jndberetning fra Krigssecretairen, som skal blive meddeelt vil forskaffe en tydelig Forestilling om den disponible Magt, som bliver for nærværende Tid holdet i vore militaire Jndretninger, om de Poster, som skulle besættes og om hver Posts Tilstand. Af ligesaadanne Jndberetninger vil man erholde Kundskab om Academiets Tilstand, i Best Point, om den Fremgang der er gjort i at befæste Kysterne og om Nationens Vaabenfabriker og Arsenaler. Positionerne ved den røde Flod og ved St. Mariæ Vandfald ere de eneste nye besatte Poster; man troer, at disse, tilligemed de, som allerede ere besatte i de indvendige Egne af Landet ere hensigtsmæssigt valgte for at beskiærme vore Grændser, alle Stridskræfter, som ikke ere samlede i Garnisonerne paa Kysterne og i Artillerie-Depoterne, ere opstillede paa Grændserne og Organisationen af de forskiellige Corps hvoraf Armeen bestaaer, er af den Natur, at den fornødent Tilfælde kan meget udvides, da Officererne kunne medbringe alle de Kundskaber, som de besidde til de nye Corps, hvorved de saa ville blive anstillede. – Man har ligeledes Aarsag til at være fornøiet med Stabens Organisation. Ved at con entrere alle Greene af den og ved at sørge for at Chefen opholder sig i denne Stad bliver man i Stand til at vedligeholde og udvikke den militaire Aand og at tilveiebringe den største Hurtighed i at golyde de givne Ordrer, forbunden med den største Virksomhed og Besparelse. Samme Dom maae man fælde om det militaire Academie; der er vedligeholdet en god Orden deri; Ungdommen er bleven underviist i alle de Videnskaber, som læres deri med Hensyn til Jnstitutets store Formaal, ogsaa er den bleven vel øvet og disciplineret i de practiske Deele af sit Fag. Man har fundet det vanskeligt tilstrækkeligt at temme den Livfuldhed, som er uadskillerig fra den ung dommelige Alder og at give den en passende Retning. Der blev ofte gjort for tidlige Fordring paa den mandlige Alders Rettigheder, og naar disse Fordringer blive drevne forvidt, saa forhindre de undertiden den Agtelse, som tilkommer en høiere Alder, og der forglemmes derover den Lydighed, som er saa nødvendig i ethvert saadant Jnstitut og ved et Underviisnings og Studie Cursus. Det Maal, som man derfore har at opnaae, er at holde denne Hede i Tømme ved en forstandig Jndretning og at lede heele den ungdommelige Siæls Kraft hen paa Erhvervelsen af nyttige Kundskaber, at holde den inden for Skrankerne af en billig Subordination og med det samme at lede den til de rigtigste Forestillinger; dette Formaal synes virkelig at være opnaaet i dette Jnstitut til en stor Nytte for Unionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Det militaire Academielægger i videnskabelig Henseende den Grundvold, hvorpaa det militaire Jnstitut er bygget: det leverer for nærværende Tid efter de behørige Prøvelser og ifølge den academiske Stabs Jndberetning mange vel og lærte unge Mennesker til at udfylde de Pladser, som blive ledige i de forskiellige Armeekorps, imedens andre, som trække sig tilbage til det private Liv, bringe Kundskaber, med sig derhen, som efter de Rettigheder, som ere forbeholdne de forskiellige Stater til at udnævne Officerer og øve Militsen vil selv lætte dem istand til at opfylde det store Formaal af den Mogt, som er overdraget dem af Congressen ved at aabne demen større Livlighed til at treffe deres Valg, hvilket omtalte Formaal gaaer ud paa at sørge for Milisens Organisation, Bevæbning og Øvelse, saaledes, vil ved en giensidig Virkning og Overeenskomst af begge Regieringer i at udøve een Magt, som er deelt imellem dem (en Eienstand, som man stedse maae have for Øinene) Opnaaelsen af et stort Resultat, hvoraf vore Friheder ere afhængige ufeilbarligen blive sikkret. Jeg maae tilføie, at jo mindre talrige vore regulatte Tropper ere desto meere maae vi søge at bringe saa vid, Omstændighederne tillade det Militsens Underviisning og Disciplin til den høieste Spidse, da den er det store Hielpemiddel hvorpaa vi maae giøre Regning (Fortsættes).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Krigsseener i Æthiovien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
(Af Minerva 4de Bind 1822.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Allerede i flere Aar har man i Europa havt Kundskab om et Krigstog, som en Søn af Paschaen af Ægypten foretager sig til Rubien, deels for at bekæmpe Levningerne af Mammelukerne, som havde nedsat sig der, efter Katastrophen i Cairo, og deels for at gjøre sig alle Landene ved Overnien skatskyldige. Om Virkningerne af dette Foretagende har man endnu ikke faaet nogen detailleret Efterretning, endskiøndt der som bekiendt vare flere Europærre i Armeens Følge. Vi have nu i et nyt Reiseværk (Waddington's visit to some parts of Ethiopia, London 1822) fundet nogle Notizer og denne Krigsskueplads, som vi, foreløbigen, indtil udførligere Efterretninger indkomme, ville meddeele vore Læsere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
J den Hensigt at kunne komme op af Nilen indtil Dongola og maaskee endog til Sennaar holdt Hr. Waddington og hans Kammerat Hr. Hanbury, det for raadeligt, at slutte sig til Jsmael Paschas (Søn af Mahomed Ali, Pascha af Ægyten) Tog imod Mammelukerne og Scheygias Araberne. Jfølge deraf brøde de den 11te November 1820 og fra Waddy Haffa til den anden Cataract, med Anbefalingsbreve fra Aagen for Cataracterne, til Abdine Kaschef Jsmals Underbefalingsmand, som skulde forskaffe ham Midler til at forsyne sig med Levnetsmidler og andre Fornødenheder. De bleve ledsagne af en Tolk, to Maltesiske Betientere og af en Negerflave, som vilde til sin Herre i Paschaens Leier. Da de efter en fom Dags Marsch vare ankomne til Sukket, vare de næsten blevne nødte til at ombytte Kammelerne, som deres Ven Aggen havde givet dem med, med Æsker, naar Hr. Hanbuen, som havde antaget Titelen af en Læge hos Paschaen, ikke havde forstaaet at bruge Tvangsmidler. De kom op af Nilen til Diebelel Berkel- og El Bellal, og befandt sig nu paa en Deel af den Æthlopiske Jordbund, som endnu ingen Nyerhavde betraadt. Den 21de November vare de nærved den store Akabet ved Kasma el Elba, eller Vandmundigens Giennemfart, som Forfatteren beskriver saaledes: Ved Jndgangen til høire Side staae to uhyre store Klipper, ligesaa regelmæssigt dannede, som om de vare udhuggede med Konst, de understøtte hinanden uden at staae i Forbindelse med de øvrige Klipper; de erindrede mig om, at jeg i en gammel Muur paa Jlhaka, og saa saae saadanne Støfter i en hængende Stilling, jeg maatte sige, ligesom ved en magisk Konst, men som sikkert vare 500 Gange mindre. Da vi kom til Jndgangen, som aabner sig paa den meest imponerede Maade, havde vi andre Klippe støtter for os, som ikke vare mindre forunderlige end de, som laae bag ved os. Som det var et Underværk, rørte os denne Egn, som paa en saa eiendommelig Maade var præget af Skaberens Haand, og vi troede at gaae under det Allerbelligste i et Tempel, som Guddommen havde opført og indviet til sin Tieneste. Efterat vi havde tilbagelagt en Miil, kom vi forbi en Steen i hvilken der var en Skikkelse af en Kriger og et Kors, ligesom det skulde betegne en fristelig Grav. Noget efter kom vi til en liden Slette af opløst Granit. Vi saae en uhyre Mængde lysfarvede Fiirbeen, som Araberne kaldte Drager; de ere giftige, løbe meget hurtigt, og nære sig af Biller. Vi fandt Spor af Ulve, Gazeller, Agerhøns og nogne Menneskefødder. Assouan (ved den mellemste Deel af Nilen) og Waldy-Haffa fremvise Jntet, som i Størrelse og meere afvexlende Prospecter kan være at sammenligne med Akabet og Kasmaal Elbo.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-11
Den 28de Novbr. kom de Reisende forbi Gammel Dongola, denne fordums Hovedstad for et mægtigt christeligt Rige, af hvilken der nu intet andet sees end Ruiner. Den 2den Decbr. nærmede de sig Jsmael Paschas Armee, og Forfatteren vedbliver nu saaledes: Vi have i Dog kun tilbagelagt 4 1/2 Miil i nordvestlig Retning. Floden, som er en Miil bred, var meget lav, og i det mindste i en Afstand af 60 Favne fra Bredden trak Matroserne Fartøiet, traskende i Vandet. Bredden, ved hvilken man lagde sig fast Natten over, var godt dyrket med Durra (et Slags Mais) men man faae ingen Hvede. Dongolerne have sagt os, at Abdin Kaschef havde lovet dem alle muelige Slags Frøe fra Ægypten. J de øde Huse trøstede Soldaterne sig ved Beboernes Fraværelse med nogle Gedder og Faar, som endnu forefandtes og som de bemægtigede sig. Om Eftermiddagen hørte man en stærk Kanonade, som bevægede den gamle Commandant til at opstille alle sine Soldater i to Linier, ikke for at mønstre dem eller for at visitere deres Geværer, men for at lade dem bede; den meest Devote, eller den som havde den stærkeste Lunge, udtalte Formularerne: De øvrige bukkede og knælede med ligesaa megen Regelmæssighed, som et Europæisk Regiment iagttager ved sine Evolutioner. Jmidlertid stegte vor Ven, Albaneseren, et Faar, som han havde stiaalet. – Den 3die December saae vi Flaaden bedækket med svømmende Brudstykker af Træer og Rør, som var et laust Forbud paa et Slag, hvis Udgang vi endnu ikkekiendte. og som kunde have betydelige Følger for os. Vor Direction gik mod O. S. O. Paa venstre Side saae vi en Øe paa omtrent 3/4 Miil med nogle Palmer, nær ved Bredden svømmede en død Kammeel. Vi seilede paa nye en Miil længere mod Østen, og faae flere Flokke Ægyptiske Agerhøns flyve over Floden Aldrig har jeg følt en saadan Hede hverken i Sicilien eller i Grækenland eller i Ægypten. Om Aftenen forkyndte os nogle Vandringsmænd, som giorde en Valfartsreise til Mekka: at Jsmael Pascha havde tilfægtet sig en Seier over de Scheygis, de vare komne igiennem begge Armeer; skaanede, som Helgene, eller sandsynlig som Fattige fortsatte de fredelig deres Reise under Krigens Allarm og Skræk. Efterretningen, som de meddeelte, oplivede og glædte vore Krigere meget. Een troede at bemærke Ryttere paa den anden Flodbred, som søgte at skiule sig; det var Bønder og en gammel Kone paa Ester.