JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Ølger Danskes Krønike, af Nis Hansen, med Træsnit. Dr. Reiches Familiebibel, oversat af Jacobsen. - Dahlmanns Danmarks Historie. 1., 2 Bind. - Pistorius's Veiledning til Brændeviinsbrænden, af Dr. Ludersdorff. I. Levering, m. 5 Tavler. - Bibliothek for den nyeste Romanliteratur, et Maanedsskrift. Oct. Maaned 1842. - Roland i Berlin, af Aleris. 6. Bd. - Noveller, udgivne af Carl Bernhard. 2. Opl. 3. Bos. 3. H. - Skitzer, af Forf. til Sødskende børnene. 2. D. - Just's Haandbog, en Læsebog for Almueskoler. 13. Opl. Subscription modtages paa: Rawerts Varelericon, til nedsat Priis 3 Rbd.; Millings geographiske Haandlexicon, 2 Rbd. 48 s. Begge Værker under eet til 5 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Dampskibet Løven, ankommer sidste Gang for iaar fra Kiel til Snoghøi Tirsdagen den 18 October, og retouruerer fra Snoghøi tilbage til Kiel Onsdagen den 19. f. M. Ligeledes afgaaer det for sidste Gang fra Kiel til Korsøer Fredagen den 14de October og retournerer Dagen efter tilbage til Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
J Vestervedsted Kro vil Onsdagen den 19de Octbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10, Licitation blive afholdt over Opførselsen af 9 Fag Skolehuus i Søndrefardrup By Conditionerne manne erfares ved Licitationen, eller forinden hos Undertegnede. Lysthavende indbydes. Søndrefardrup d. 8. Octbr. 1842. And. J. Lindberg. Ove Tostesen. Skoleforstandere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Jfølge vedkommende Dom- og Udlægshavers Begjering bliver det Niels Christian Christensen tilhørende Sted i Nørhede Bye, Lyhne Sogn, Ringkjøbing Amt, dets Bygninger og Jorder af Hartkorn 6 Skpr. 1 Fdkr. enfjerd. Alb. med Anpart Kirke-Korn- og Qvægtiende, Jordernes Avl og Afgrøde, det hjembjergede Jldebrændsel og den ved Stedet værende Gjødning, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 26de October) hver Dags 9de November) Formiddag 23de Dito Kl. 10. de tvende første her paa Contoiret og sidste paa selve Stedet. Skeer antageligt Bud bliver ved 3die Auction tillige bortsolgt, en Deel Besætning, Ind- og Udboe. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Procurator Kruse i Ringkjøbing. – Lysthavende indbydes. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning, eft. Placaten 22. April 1817. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 26. Septbr. 1812. H. Ferslev Lybecker, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Jfølge Skifterettens Foranstaltning blive følgende Kjøbmand B. Møllers Boe tilhørende Eiendomme: a. Gaarden No. 26 paa Veile Byes Nørregade med Gaards- og Haugeplads, saavelsom det dertil ved VeileSøndermarks Udskiftning henlagte Stykke Jord af Areal 19,429 Alen, af Hartkorn Ager og Eng 1 Fdkr. trefjerd. Album. v. Stedet No. 27 paa Veile Byes Nørregade, bestaaende af 4 Fag til Gaden, med tilhørende Gaards- og Haugeplads. overeensstemmende med Pl. 22. April 1817 stillet til trende Auctioner, der afholdes: Torsdagen den 27. October Torsdagen den 10. November Torsdagen den 24. November hver Dags Formiddag Kl. 10, de to første paa Veile Byes Raadstue, den sidste paa den sælgende Eiendom Nr. 26 paa Veile Byes Nørregade. Naar den tredie Auction er afholdt forauctioneres samme Dag og følgende Dage det Boet tilhørende Jndboe og Løsøre samt Handelsvarer. Hvilket herved bekjendtgjøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Byfoged-Contoiret i Veile den 5. October 1842. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27. September 1799 §. 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i den paa Høiesteretsordenen for indeværende Aar under No. 24 Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. anførte Sag, Cand. Juris H. Trojel contra Lands-Over samt Hof- og Stadsretsprocurator Balthazar Christensen som Redacteur af Bladet Fædrelandet, i hvilken under 22 Februar 1841 af den kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret saaledes er kjendt for Ret: De under nærværende Sag paaankede, af Jndstævnte, Candidatus Juris H. Trojelien i Adressecontoirets Efterretninger No. 159 for Fredagen den 10. Juli forrige Aar indrykket Artikel, om og imod Citanten, Procurator Balthazar Christensen, som Redacteur af Bladet Fædrelandet, brugte fornærmelige Udladelser og Beskyldninger, bør døde og magtesløse at være, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv samt være Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og til Citanten denne Processes Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Jndstævnte forelægges herved en Frist af 8 Dage efter denne Doms Afsigelse, inden hvilken han til Retten vil have at indlevere Afskrift paa behørigt stemplet Papir af hans den 30 November forrige Aar fremlagte Jndlæg. er Mandagen den 3die October 1812 inden Høiesteret afsagt saadan Dom: Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Mulcten bestemmes til Et hundrede Rbdlr. Sølv. Til Justitskassen betaler Citanten 5 Rbd. Sølv. Høiesterets Justits=Contoir den 3die October 1842. Hammerich. ch. At min Karet nu er indrettet til 4 Personer, og at den til enhver Tid kan afbenyttes mod den sædvanlige Betaling, tillader jeg mig at bekjendtgjøre. A. Poulsen, i Grønnegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Undertegnede har fra denne Maaneds Begyndelse begyndt at undervise i Dame=Skrædersyning, Linned syning o. s. v. og indbyder derfor dem, som maatte have Lyst til at deeltage i Underviisningen, imod en moderat Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
En ung Pige fra Landet kan erholde Kost og Logi i Huset samt Underviisning, ligeledes paa billige Vilkaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Ribe d. 6. Octbr. 1842. Amalia Klagenberg. Torsdagen den 13. dennes og følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver paa denne Byes Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt: Borde, Stole, Skabe, Speile, Schatoller, Dragkister, en Sopha, en Comode, Stueuhre, hvoraf tvende bornholmske, store og smaa Kister tildeels jernbeslagne, Sengesteder, brugte og ubrugte Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Theetøi, Sølvtøi, Kjøkkentøi af Kobber, Messing og Tin, Træ- og Glasvare, samt Fruentimmer- og Mands=Klæder, med mere, for den største Deel tilhørende Boerne efter afdøde Madam Matzen heraf Byen og Sognepræst A. C. Bruun, i Roager. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir d. 6. Octbr. 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Onsdagen den 12. Octbr. næstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt Auction over circa 200 Tdr. gode Kartoffler. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe den 28. Septbr. 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-10
Hos Andreas Michelsen i Ribe er en meget smuk, morkrød Boll af god Race, 3/4 Aar gammel, at faae tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffNo. 118. Onsdagen den 12. October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Blandinger. Blandt Told-Personalet i London er opdaget høist betydelige Bedragerier, der ere af den Beskaffenhed og det Omfang, at de have vakt almindelig Jndignation paa Børsen, og at man fra flere Sider har forlangt Navnene paa de anseete Handelshuse, som paa denne Maade have søgt at berige sig, priisgivne til fortjent Foragt. Disse Bedragerier skulle efter Morning-Herald gaae op i Hundredetusinder, ja de angives endog af Nogle til henved 1 Mill. Pd. St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
De Toldofficianter, der have ladet sig bruge hertil, høre til de saakaldte landing waiters, eller dem som have at paasee Ladningernes Løsning ved de forskjellige Doks og Quais, og Bedrageriet er fornemmelig bevirket ved Varernes falske Jndregistrering. Af disse landing waters gives der 6 forskjellige Klasser, der ere gaaerede fra 160 til 400 Pd. aarlig. Undersøgelserne skulle allerede have varet i nogle Uger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
En londoner Specerthandler ved Navn Peirce har for Politiet angivet er karlistisk Komplot imod Dronning Victorias Liv. Endskjøndt man først troede, at det kun var et Paafund af ham, for at forbedre sin Stilling, maa man dog siden være kommen paa andre Tanker; thi Politiet har nu udsat en Belønning af 100 Pd. for Opdagelsen af den, som Deeltager i det kongemordiske Komplot, af Peirce angivne Person, der skulde have forsøgt at dræbe ham med et Pisiolskud. Det største Dampskib i Verden er Great Britain."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Dampskibet "Great Western" begyndte i Foraaret 1838 sine Farter mellem Bristol og New-York, og har siden, selv under de ugunstigste Forhold, fortsat sine Reiser med en mageløs Hurtighed og Regelmæssighed. Men "Great Western-Kompagniet, har nu bygget et Jerndampskib af en saa uhyre Størrelse og Kraft, at det overgaaer "Great Western" ligesaameget, som dette hidtil har overgaaet Alt, hvad der flyder paa Vandet. Man antager, at Great Britain, vil kunne tilbagelægge 10 til 16 Mile i Timen, alt som Veir og Sø tillade det. Dets Længde foroven er 324 Fod, hvilket næsten er 100 Fod længere, end det længste Linieskib i den engelske Marine; med Undtagelse af Dækkene og Kahytterne er det heelt af Jern. Breden er 51 Fod og Drægtigheden 3200 Tons (1280 danske Kommercelæster, hvilket er meget mere end de to største hidtilværende Dampskibes. Det har fire Dække, tre af Tømmer og det fjerde og nederste, som er bestemt for den egentlige Ladning. af Jern. Det skal have 4 Dampmaskiner, hver paa 250 Hestes Kraft. Det faaer 3 Kiedler, som rumme 200 Tons Vand og hedes fra 24 forskjellige Jldsteder. Der er brugt 1400 Tons Jern til det, foruden den store Masse Tømmer til Dækkene og Kahytterne. Man kan giøre sig et Slags Begreb om dette Kæmpe skib, naar man erfarer, at det foruden den nødvendige Plads til Maskineriet, Passagerer osv., endda rummer 1000 Tons Kul og 1200 Tons Varer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
J et af en vis Ride udgivet Værk om den amerikanske Unions Slavestater finder man følgende sælsomme Beregning: "Siden Negerhandelens Afskaffelse blive paa den africanske Kyst aarlig idetmindste 10,000 fangne Negere koldblodigt myrdede af Seierherrerne. Er det ikke grueligt, at denne Lov siden 1815 skal have kostet 300,000 Mennesker Livet! Ligene af disse Ulykkelige, lagte Side om Side, vilde danne en Linie, der kunde omgive Paris ligesom et Bælte og endda naae til Brest, ja med deres Pandeskaller vilde man langs Pariser-Boulevarderne kunne danne et Alen bredt Trottoire osv. Disse 300,000 Mennesker ere blevne slagtede ligesom Kvæg, fordi de engelske og franske Krydsere hindre Negerskibene i at tage dem ombord og saaledes befrie dem fra Døden, De Ulykkelige have, som Offerlam, maattet række Hovedet frem, hvorpaa et kraftigt Kølleslag henstrakte dem døde i Sandet."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Hr. Davidson, Forfærdiger af physikalske Jnstrumenter, har i denne Tid, med Directionens Tilladelse, paa den edingborgeglasgower Jernbane anstillet en Række af Forsøg over Anvendelsen af Magnetismen, som bevægende Kraft for Jernbane-Tog Hans Maskine bestod af 6 kraftige Batterier, stærke magnetiske Traade og 3 store Magneter, der vare befæstede ved hver af de to roterende Cylindre, igjennem hvilke Hjul-Axlerne gaae. Saasnart som man nedsænkede Metalpladerne i den med Svovlsyre fyldte Kasse, blev det svære 56 Tons (90 100 Centner) veiende Maskineri strax sat i Bevægelse, og om Samme end ikke steg til nogen rivende Hurtighed, saa af gav den dog allerede tilstrækkeligt Beviis paa denne ny bevægende Krafts Anvendelighed. Et mærkeligt Phænomen herved var ogsaa Størrelsen og Glandsen, af de electriske Funker, som viste sig under Maskinens Arbeiden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Paa Bilderwardeich ved Hamborg afbrændte Natten til den 3 ds. den van der Lindenske Fabrik af chemiske Præparater. Ved tililende Hjælp lykkedes det at forhindre Jldens videre Udbredelse, hvorimod dog et nærliggende Kvantum Tørv, der tilhører Understøttelses Foreningen i Hamborg, blev angrebet og sandsynligviis fortæret af Luerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Jndenlandske Efterretninger. J den Tale, hvormed den Kongl. Kommissarius sluttede den roeskildske Stænderforsamling, hedder det blandt andet: "Men enhver af de raadgivende Forsamlinger, i hvis Virksomhed jeg har havt den Ære at tage Deel, har ogsaa havt Noget, der fremkaldte særegne Betragtninger. Maaskee har netop den Forsamling, som nu om en ganske føre Tid vil være opløst, mere end nogen af de foregaaende havt sit særegne Præg. Det vil sikkert være en Jagttagelse, som har paatrængt sig enhver af os, at de Jnteresser, hvorved de forskjellige Klasser i Samfundet skille sig fra hinanden, dennegang ere traadte frem mod hinanden med større Skarphed end i nogen af de tidligere Forsamlinger. Dette har vistnok stundom virket en Forstemning, som maaskee end ikke i dette Øieblik ganske har tabt sig. Saafremt jeg nu kunde troe, at det var en dybtgaaende og varig Tvedragt imellem de forskjellige Dele af Borgersamfundet, der laae til Grund for hine Kampe, dersom jeg kunde tænke mig, at den Jndretning, der er bestemt til, ved giensidig Overveielse af hvad der kan fremme Landets Velfærd at forene Konge og Folk, og alle Klasser i dette, i en fælles Erkiendelse og eendrægtig Samvirken, skulde blive et Middel til at nære og befæste en usalig Spliid, saa kunde Jntet være længere fra mig, end at ville forbittre disse Afskedens Øieblikke ved en saa uhyggelig Erindring. Men jeg holder mig tvertimod overbeviist om, at de flere i Sagens egen Natur og Udviklingens Gang begrundede, vel og andetstedsfra nærede stridige Forestillinger om vigtige indbyrdes Retsforhold, der her ere traadte frem i en levende Kamp, efterhaanden ville finde deres Udsoning ved det Udbytte, som er kommet frem af disse Kampe." – – "Jeg tør ikke videre forfølge disse Betragtninger og endnu mindre gaae ind paa de flere Retninger, hvori hiin Strid har yttret sig i denne vor Forsamling. Men enhver Formindskelse af Stoffet til denne Strid vil ogsaa gjøre den Strid mildere, hvortil Stof endnu maatte blive tilbage. Og enhver Strid vil med mindre Vanskelighed blive udjevnet, naar et fuldkomnere Overblik over Forholdene og en rigtig Jndsigt i de Grundsætninger, hvorefter samme bør bedømmes, efterhaanden udbredes, og dermed den frie og billige Sands hvorved man tilfulde sætter sig ind i andres Forhold, naar den indbyrdes Mistillid forsvinder, der er en saa stor Hindring for giensidig at forstaae hinanden, lempe sig efter hinanden. Det ligger sandelig ikke i det danske Folks Charakteer, enten paa den ene Side at angribe Rettigheder, som paa en lovlig Maade og ikke uden Vederlag ere erhvervede, eller paa den anden, at sætte sig imod denne Lempning i Forrettighederne, der gjøres fornødne for en tilbørlig Ordning i Retsforholdene. Det er kun Misforstaaelser, der stundom ere traadte i Veien for den billighed og giensidige Erkiendelse, hvorpaa disse Forsamlinger forhen have frembudt skjønne Exempler."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Ved en blid og rolig Død henslumrede den 8. Oct. om Morgenen Weyse. Han opnaaede en Alder af henimod 70 Aar, men bevarede lige til sin sidste Stund sin Aandskraft usvækket og skabte selv i den seneste Tid Arbeider, der vidnede om hans Genialitet, og Gediegenhed som Componist. Nationen vil længe bevare hans Minde gjennem hans herlige Melodier. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
J Kjøbenhavnsposten er fremsat følgende tre Spørgsmaale: Er det sandt, at der ved dette Aars nu tilendebragte Høstmaneuvrer, de første Maneuvrer efter Armeens Reorganisation, er, ligge paa Nippet til almindelig Værnepligts Jndførelse, uddeelt langt flere Slag og Fugtel til Soldaterne, end ved de senest foregaaende Aars Maneuvrer, Er det sandt, at en Officier, under de nu tilendebragte Maneuvrer, har med Sablen hugget en Soldat af 9de Jnfanteribataillon, forrige 2det jydske Regiment, saaledes i Ansigtet, at han styrtede til Jorden og maatte bringes paa Hospitalet, ene fordi Soldaten ei holdt Geværet paa den Facon, Officeren ønskede det, og er det sandt, at denne Officier ikke er draget til Ansvar,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
"Corsarens" uheldige, forrige Redacteur yttrer i Kjøbenhavnsposten" Vrede over den Medynk, han siger, der er ydet ham i Provindserne, idet han paastaaer, at han ingenlunde har været et blindt og villieløst Offer for "Corsaren" skjøndt han ikke anede, at det skulde medføre saa mange Ubehageligheder og Ulemper. Men - tilføier han - ligesom han, ved at paatage sig Ansvaret, kun spurgte sin egen Villie, saaledes skal han med Fasthed bære, hvad Loven beslutter over ham, og hverken Dom eller Fangenskab skal aftvinge hans Mund nogen Beklagelse. (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
J en interessant Reiseberetning af Fr. Sag hedder, det blandt Andet under Overskrift "Kjøbenhavnske Jndtryk, "De danske Damer ere smukke, hjertelige og fortryllende, Over alle de qvindelige Skjønheder, der frygtede jeg for ikke at faae Noget at see af Kjøbenhavn selv. Disse store blaae Øine brænde dybere ind i Hjertet, end en fortøiet Sydlænderindes fortærende Øieglød. Denne Overgang til det Skandinaviske giver de danske Damer en usædvanlig høi Grad af Ynde. Deres Gang er let, deres Væxt høi, enhver Bevægelse henrivende. Flagrer de gjennem Østergade fra Boutik til Boutik, promenere de paa lange Linie, eller ere de udvandrede i Frederiksbergs Parkanlæg, og seer man i disse store blaae Øine, som saa ærligt og aabent ere rettede paa os, da kunde man fristes til at styrte for deres Fødder og erklære dem evig Kjærlighed. Kjøbenhavnerinderne ere Nordens skjønneste Damer. Det trænger sig frem af deres hele Væsen, hvad man ellers betydeligt savner hos Nordens Qvinder; det aandelige Element, og selv i hine Stænder, hvor den aandelige Dannelse ikke har kunnet komme til Blomstren, udtaler sig her af Qvinden en inderlig Længsel efter Aand, efter en høiere Livsindvielse, saaledes som Natviolen længes efter Maanens Straaler og i Stilhed vender sit Bæger imod den." (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Den berømte Sanger Rubin tager efter Jndbydelse fra England til Rusland og har anmodet vor Landsmandinde Jomf. Østergaard at gjøre Reisen, med sig og Kone. De gaae over Holland og Berlin og agte paa Tilbagereisen at gjæste Kjøbenhavn, som saaledes har Haab om at faae denne udmærkede Sanger at høre. (Da.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Under 7. Sept. har Hs. Maj allernaadigst tilladt Nestved Kjøbstads Communalbestyrelse at optage den forhenværende Chef for det sjællandske Landseneerregiment, nu Commandeur for den første Cavalleribrigade, Generalmajor v. Høegh Guldberg som Æresborger i Byen. (C. T.) Lyngen har nu ogsaa leveret en Beretning om den Fest, som "Schleswigholsteinerne sidstleden feirede i Aabenraa. Et Medlem drak en Skaal paa Schleswigholsteins"Jndlemmelse i den tydske Toldforening. Dette er det eneste Virkelige – siger Lyna som vi have erfaret; alle de øvrige Yttringer have været hule Fraser og ikke værd at gjøre nogen Blæst over. (Dvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Fra Øen Fehmern lyde de ynkeligste Klager over dette Aars Høst, som saagodtsom skal være mislykket. Paa mange Steder, især nordpaa, har Bonden ikke engang avlet Udsæden. Som Grund til denne Øens Ulykke anfører man den totale Mangel paa Afledningsgrovter, som et saa tungjordet og fladt Land nødvendig maa kræve. Man indseer nu ogsaa dette for endeel og begynder hist og her at udskifte de fælles Græsmarker og indhegne Jorderne. Saalænge samtlige Sogne - hedder det – imidlertid ikke gjøre dette og sørge tillige for de nødvendige Grøvter til Vandets Afledning, saalænge vil man leve i Frygt for lignende Misvæxt. Frem for Alt ville imidlertid en stor Hovedkanal blive nødvendig, som gjennemskar hele Øen, og at man anmodede Regjeringen om Bistand til sammes hurtige Anlæg (Dok.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Udnævnelser. Under 5 de har Hs. Maj. allern, udnævnt Justitsraad H. P. H. Hansen, R. af D., til Etatsraad med Rang i 3die Klasse Nr. 9 efter Rangforordningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
- Under f. D. har Hs. Maj. allern, beskikket. Sognepræst for Høiberg og Elsborg Menigheder i Aarhuus Stift, H. Fangel, til Sognepræst for Orbølle Menighed paa Als; Cand. Theol. F. W. Trojel til personel Capellan paa eget An- og Tilsvar hos Sognepræsten for Sjørring og Taarsted Menigheder i Aalborg Stift, J. Fabricius; Cand. Theol. P. M. Gorgius til personel Capellan paa eget An= og Tilsvar hos Sognepræsten for Uggilt og Taars Menigheder i Aalborg, Stift, A. Høeg; Cand. Theol. A. J. Meldal til personel Capellan hos Sognepræsten for Ormslev og Koldt Menigheder i Aarhuus Stift, Provst J. H. Stabell. – Under f. D. har Hs. Maj. allern. beskikket: Cancellist ved Generalproenreurforretningerne, Auditeur af Armeen F. C. Dahlstrom, til tillige at være Cancellist i Cancelliet; Eraminatus Juris N. Toft til Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift, samt i Aars og Sleth Herreder, forsaavidt samme ligge under Viborg Stift, med Forpligtelse til fremdeles at ansees boende ved Thingstedet i Vester-Han-Herred. – Under 6de, har Hs. Maj. allern. beskikket: Auditeur af Armeen og Volontair under det kgl. danske Cancelli, F. C. J. H. Liebe, og Kmikr. samt Cancellist under bemeldte Cancelli, M. Rosenørn, til Medhjælpere hos Secretairerne ved den forestaaende Forsamling af Nørrejyllands Provindsialstænder; Auditeur af Armeen samt Cancellist under Cancelliet, F. C. F. Dahlstrøm, til Secretair hos den kgl. Commissarius ved fornævnte Provindsialstænderforsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Ledigt Embede. Et Copist-Embede i Underfogdens Contoir og et Fuldmægtig-Embede i den kgl. Landsover- samt Hof= og Stadsrets Skifte= og Brevskrivercontoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Efterretning om et ledigt geistligt Embede: Smidstrup og Skjærup Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 560 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af begge Sognes 440 Tdr. Hartkorn, denne oppebæres af 380 Tdr. Hartkorn efter confirmeret Tiendeforening med 50 Tdr. Rug, 120 Tdr. Byg, 130 Tdr. Havre, af de øvrige 60 Tdr. Hartkorn har den udgjort 8 Tdr. Rug, 13 Tdr. Byg og 16 enh. Td. Havre. 2) Af Annergaarden, som er solgt, haves en aarlig Afgift af 32 Tdr. Byg, alle 3 Tiender nemlig 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg og 5 Tdr. Havre, og 18 Rbd. som Renter af Kjøbesummen, 450 Rbd. 3) Smaaredsel 440 Pd. Ost. 4) Offer og Accidentser c. 350 Rbd. 5) Præstegaarden, som for Tiden er bortforpagtet, staaer for Ager og Engs Hartkorn 6 Tdr. 5 Skpr. og Skovskyld 2 Alb. med omtrent 100 Tdr. Land gode Jorder. Foruden Skatter og Expenser udredes 20 Rbd. aarlig til Ribe Hospital. Rytterhest holdes. Den afdøde Præst havde en Capellan, som ei er befordret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Handelsefterretninger. Hamborg d. 6. Octbr.: Hvede er paa Grund af den ringe Omsætning atter dalet 5 Rd. pr. Læst. Af Rug bliver endnu Jntet tilført men desuagtet have de lave Hvedepriser ogsaa bevirket lavere Priis for denne Kornsort. - Hvede 3 Rd. 16 ls. a 4 Rd. 36 s.; Rug 3 Rd. 16 ls. a 3 Rd. 44 s.; Byg 2 Rd. 20 ls. a 3 Rd.; Havre 2 Rd. a 2 Rd. 24 ls.; Flæsk, pr. Fad a 186 Pd., 37 a 43 Mk.; Oxekjød pr. Fad, 40 a 41 Mk.; røget Flæsk er udsolgt til 5 a 5 enhalv ls. pr. Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Jfølge de fra London indløbne Efterretninger var Smør handelen der ikke synderlig levende, og for fineste Vare kunde kun opnaaes 98 a 108 S. Ogsaa i Hamborg var Handelen, paa Grund af Landmændenes overdrevne Priser, kun ringe. Fineste Holstensk Smør kostede 43 a 15 Rd.; Haderslevsk 32 a 36 Rd.; Øster=Jydsk 29 a 32 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Ribe Torvepriser d. 8. Octbr. Rug pr. Td. 4 Rd. - s.; Byg 2 Rd. - s.; Havre 1 Rd. 211, Boghvede-Rd. - s.; Byggryn pr. Skp. 32 s.; Smør pr. Pd. 6 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-12
Bekjendtgjørelser. Det er en Trang for mit rørte Hjerte her offentlig at takke Stiftshospitalets høie Foresatte og Stiftets høieste Øvrighed, for den humane Omsorg, de Alle personligen have beviist mod mig ringe Mand under min høist ulykkelige Sindsygdom, fornemmelig bør jeg nævne Hr. Justitsraad, Stiftsphysicus Randrup, ligesom Hr. Pastor Skow, Hr. Cancelliraad, Herredsfoged Brasen med Flere – dem Gud lønne! Anders Andersen, af Øster-Gammelby i Visby Sogn.