JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-02-02
En Sæk Bankebyggryn, 5 Sække Rugmeel, 13 Sække Boghvedegryn, 17 Sække Bygmee. Et Partie norsk, slensburgs og hollandsk Skrivpapiir. Hvilke Vare tilhøre Hr. Johan Andersens Boe. Betalingen erlægges til Boets Curator Procurator Weidemann i Gothersgaden No. 2, hos hvem specielle Fortegnelser over Varene bekommes. Varene kunne ogsaa nogle Dage førend Auctionen blive Liebhaberne foreviste. Torsdagen den 3de Februarii førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 3die Gang opbuden afgangne Mestermedter Abraham Lindstrøms Stervboes tilhørende og i Aabenraae under No. 240 beliggende Huus; hvil tet Huus i Følge den over samme den 13de d. M. afholdte Vurderingsforretning bestaaer af: Forhuset 3 Fag til Gaden, Grundmuur 4 Etager høi med Spids men til Gaarden Muur, og Bindingsværk 3 Etager høi. En Baghuusbygning at Grundmuur 3 Fag, imod Forhuset 5 Etager høi, men til Baggaarden 4 Etager høi. Jmellem For= og Baghuset et Sidehuus af Muur og Bindingsværk 2 Fag 3 Etager høi, hvori Trappen til Værelserne er anlagt. J Gaarden et Halvtag, Skuur af Tømmer og Bræder Teglhengt, hvori er indrettet et Locum. Et lidet Gaardsrum broelagt og en liden Baggaard. I Værelserne er 7 Stkr. Jern Kakkelovne og til Stedet Brandredskab, og er bemeldte Huses Bygninger i denne Stads Brand. kasse forsikkret for 2900 Rdlr. Vurderingsforretningen og Conditonerne er til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i Huset No. 90 paa Hiørnet af Landemærket og lille Kiøbmagergade. Belmen den 9de Februarii førstkommende bliver her paa Barsen i Middagsstunden ved offentlig Auction 1ste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælge: Fregatikibet Kronprinds Friderich kaldet, drægtig omtrent 460 Commercelæster, med det Inventarium, saaledes som samme er og forestales, hvor det er liggende, hvilket tilligemed Inventarielisten bliver anviist Liebhaberne til Eftersynedlæg Jacobsen. Kiöbenhavn, den 2den Febr. 1792.
Berlingske Tidende, 1798-02-02
Fredagen den 9de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 1ste Gang opbuden til Bortsælgelse Huset No. 93 i Borgergaden, afg. Karen Marie Brems afg. Brændeviinsbrænder Eltiærs Stervboetilhørende: Husets Beskaffenhed erfares af de opslagne Placater, saavelsom af den den 26de Januarii d. A. passerede Vurderingsforretning, der tilligemed Conditionerne er til Efter son hos Boets Curator Procurator Veidemann, boende i Gotbersgaden Nr. 2.
Berlingske Tidende, 1798-02-02
Den 14de Februarii førstkommende skal efter Kongelig høistpriselig Rentekammer Ordre i den Kongl. Stendrup Nør skov ved offentlig Auction bortsælges nogle Hundrede Favne Bøgebrænde. De Lysthavende indfinde sig samme Dag om Morgenen Kl. 9 Slet hos den Kongl. Skovfoged Neumann ved Stendrup Strand, medbringe tilstrækkelig Caution, og forvente at den Høystbydende skeer Til laget efter de paa Auctionsstedet oplæste Conditioner. Haderslef Østerdeels Huusfogdiden 30te Januarii 1798. P. Brealing.
Berlingske Tidende, 1798-02-02
Torsdagen den 15de Februarii Kl. 10 bliver udi Lynggaarden ved Bagsværd holdet Auction. a) over bemeldte Lynggaard med tilhørende Jorder under Gladsare, staaende for Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 21 Alb. og b) endeel Jorder under Lyngbye, inddeelt i 28 Lodder, og staaer for Hartkorn 19 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. som i nogle Aar har været brugt til det Kongelige Slæserieforsøg. Conditionerne, hvorefter fornævnte Gaard og Jorder bliver opraabt, samt Hartkornsberegningen og Kortet over Jorderne kan forinden sees hos Landvæsens-Commissair og Forvalter, Bierg i Klædeboderne N. 144 og 145, og Sognefogden Niels Esbensen paa gl. Moesegaard ved Vangede anviser Loddernes Afsætning paa Marken. Tirslagen den 13 Febr. Kl. 11 1/2 bliver udi Admiralitets og Commissariats-Collegio ved Licitation opbuden til Leverance til Holmen i Aar et Partie Fege Berkholter og Planker, samt memel ske Planker, paa de Conditioner, som paa Licitations-Stede vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1798-02-02
Fredagen den 23 Februarii Kl. 11, bliver i Huset No. 8. ved Nyebors holdet Licitation over circa 5000 Tdr. Byg og 1000 Tdr. Rug til den Færøeske Handels Udreedning indeværende Aar. at leveres her i Staden deels i Foraaret og deels tidlig paa Sommeren, som ved Licitationen nærmere skal blive bestemt. J Overeensstemmelse med det Kongelige Rentekammer Skrivelse til mig af 4de November f. A., foranlediget af den suspenderede Amtsforvalter Hr. Landvæsens-Commissair Tha gaars Ansøgning, bliver, i bemelte Hr. Landvæsens-Commis fair Thagaards forhen iboende saakaldede Amtstuegaard i Thisted, Mandagen den 26de Februarii førstkommende og følgende Dage holdet offentlig Auction over Hr. Landvæsens-Commissair Thagaards Løsøre Effecter, bestaaende af omtrent 200 Lod Sølv, Glas, Porcelain- og Steentøi, Kobber, Messing, Linned, Schatoller, Commoder, Borde, Stole, Speile, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, endeel smukke Skilderier, Bøger, Kiøkken- og Bryggerredskab, en Ridehoppe, 3 Køer og 3 Sviin, 1 Kater, 2 Postvogne, 2 Kaner, Gaardsredskab med mere, som her vil blive for vidtløftig at specificere. Thi maatte det behage de Lysthavende at tage Møde til forbemeldte Sted og Dage, om Formiddagen Kl. 10, da Auctionen, stal vorde fremmet. Thisted Amthuus den 16de Januarii 1793. gerslew.
Berlingske Tidende, 1798-02-02
Mandagen den 12te Martii og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9, bliver afg. Conferentsraad Rottbøll ansees lige Bogsamling ved offentlig Auction bortsolgt i Professor Residentsen i store Kannikestrædet No. 33, hvor de trykte Catalogi ere at bekomme mod Erlæggelse af 4 s. til de Fattige. Et Tillæg til Cataloget bliver sammesteds at erholde om 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1798-02-02
andagen den 5te Februarii førstkommende, om Formid Mi dagen Kl. 8, foretages det 45de Kongelige Kiøbenhavnske Classelotteries 1ste Classes Trækning, som sædvanligen offentlig, paa Slottet Rosenborg. Til den Tid kunnerenden hos Collecteurerne bekommes Lodsedler for 1 Rdlr. Stk. Kiøbenhavn den 26de Januarii 1798. Paa Jnspectoratets Vegne. R. Brøgh. nu til førstkommende Maj, kan en honet Mands Person, O faae Kost, Logier, hos brave Folk nærved Sorøe, der eren behagelig Egn. Skulde nogen have Lyst at modtage det, behager de at melde sig i store Larsbjørnsstrædet Nr. 195. hos Juel. (En Mand, det har de fornødne Videnskaber, samt gode Attester, ønskede sig antagen som Forvalter ved et orde Gods, hvor det endog var, men helst i Jylland. Han kan om strax befales tiltræde, eller og til 1ste Maji. Skulde nogen behøve denne Mand, da behager de at henvende dem til M. Juel i i store Larsbjørnsstrædet No. 195. Splen til 1ste Maji d. A. enten hos et Herskab, som ForvalEn ugift Person, som ser Examinatis Juris, ønsker sig Em ter (da han forstaaer og er opfødt ved Landvæsenet) eller og hos en Kongl. Embedsmand, som Fuldmægtig, om hans Duelighed eller Habilite, saavel som gode moralske Karacteer kande paalideligste Vidnesbyrd forevises, fra hvem han ifør har tient. De vedkommende ville behageligst addressere sig til Hr. Urtekræmmer Hans Jørg. Hansen, boende i Adelgaden No. En meget godhollandsk Veirmølle er underhaanden at faae & til Kiøbs; den er nyelig opbygget, med Kielder under, og Grundmuur 3 til 4 Alen over Jorden, samt tættet med Rør bestaaer af 2de Grubber eller Skielqværne, 2de Meelqværne og forresten meget got indrettet. Ved Møllen er et smukt nye opbygget Stuehuus, med Tegl behængt og indrettet til Beboelse for en honet Familie, hvilket tilligemed Møllen bortsælges. Denne Eiendom er beliggende i en af Provindserne ved en Kiøbstæd, hvorfra Afsætning af Gryn og Meel kan skee til andre Steder. Nærmere Efterretning herom kan faaes i det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93. Recommendationer, ønsker sig Condition som Forvalter vedEn Person der har dansk juridisk Examen og kan forevise bedste et Gods eller Fuldmægtig hos en Justitsbetient til næstkommende 1ste Maji eller 1ste November. Anviisning giver L. C. Schiønning, boende paa Hjørnet af Østergade og Pilestrædet, No. 38 i Kiøbenhavn.i tilhørende strax at faae til Laans hos underskrevne Fattig Imod lovlig Sikkerhed er 200 Rdlr. Slagelse Fattigekasseforstander. C. Hochland. af Fyrre= eller Granebrænde, ville samme behageligst hen Dersom nogen haver Lyst og Leilighed at paatage sig Leverance vende sig til den Kongelige Porcelainfabrike her i Staden, for nærmere at blive underrettet om vedkommende Conditioner.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
de de.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Genua, den 5te Januarii. Ved en Coureer fra Rom ere hertil indløbne Efterretninger, som have sat vore Kiøbmænd i største Frygt og Bævelse. for de mange Millioner, som de have at fordre hos det pavelige Hof. Samme indeholdte det, som har tildraget sig den 28de December i Rom. Med disse Efterretninger er tillige ankommet Ordre til mange af de franske Tropper, som ligge her og i Egnen heromkring, hvilke deels skulde bringes til Corsica, deels marchere til Frankrig, at de ufortøvet skulde brække op. Det heder tillige, at hele Kirkestaten var i Oprør, og at den lille Republik Lucca allerede var demoeratiseret. J vor Stad gaaet det endnu bestandig meget uroligt til; man hører daglig nye Angreb paa Personer og Lønmord endskiønt vort Politie er meget aarvaagent. J disse Dage bleve atter mange Personer, i Besynderlighed Udlændere, arresterte, der vare fordægtige som Rolighedsforstyrrere, og Jldesindede. Politiet har ogsaa truet dem med Dødsstraf, som med Ord eller Handlinger forstyrrede den offentligt Rolighed, eller angreb Eiendom eller Personer.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Erlangen, den 19de Januarii. De Franske ville ogsaa besætte den tydske Hovedfæstning Mannheim med dens Værker. Den 7de d. M. kom franske Officerer til Mannheim med den Opfordring, at overlade denne Plads til franske Tropper, ligesom det var skeet med Maynz. Denne Anmodning blev afviist. En nye Opfordring ankom derpaa med den Erklæring, at der ufortøvemaatte i det mindste 1) overleveres dem Rhin=Skandsen, 2 tillades dem en fransk Vagtpost ved Broen, og 3) indtage en fransk Bataillon i Staden selv. Ogsaa disse Forslag vegrede man sig ved, dog med det Løvte, at sende strax en Coureer, til Munchen til Churfyrsten af Pfalz, for at indhente Forholdsordre.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Frankfurt, den 20de Januarii. De schwabiske Tidender indeholder nu en Artikel fra Rom i hvilken de der forefaldne Uroeligheder den 28de December Hr. So fortælles paa en meget forskjællig Maade fra den franske Ambassadeur Buonapartes Beretning. Blandt andet siges der, at henved 300 Personer med trefarvede Kokarder havde forsamlet sig for den franske Ambassadeur Buonapartes Palais, og raabt: Frieheden leve, Frankrig og Buonaparte leve, At den almindelige Mand blandt Transtiberianerne vare herpaa løbne til, til hvilke General Duphot havde sagt: nu var det Tid, at rive sig løs fra Præsternes Herredømme, at der var Mangel paa alting i Rom, at Frankrige skulde sende en stor Mængde Levnetsmidler til Rom, og at man, for at forsvare Friheden, maatte gribe til Vaaben; at Transtiberianerne vel havde opsamlet de udkastede Penge, men raabt: Den hellige Religion leve! Paven leve! At den franske General Duphot herpaa havde sat sig i Spidsen af Oprørerne, og havde ladet skyde paa de romerske Soldater, at han var trængt ind paa en subalterne Officeer med sin Sabel, og vilde give ham et Hug over Hovedet, men at denne var kommen ham i Forveien, og havde strakt ham død til Jorden ved et Musketskud a. Men da denne romerske Beretning ikke er officiel, og den faldne franske Generals Navn ikke engang rigtig angives, thi han kaldes Duphour, og der i samme desuden indeholdes adskillige usandsynlige Omstændigheder; saa har man Aarsag til, at tvivle om dens Ægthed, og til at ansee den for en Undskyldning for det, som i Rom er bleven begaaet mod Folkeretten.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Basel, den 22de Januarii. Den Forandring, som man her ventede, er den 19de virkelig paafulgt; da Landfolket, som havde geleidet sine Fordringer med nogle Slotters eller Landfogde Boligers Afbrændelse, har erholdet lige Rettigheder med Borgerne i Basel. Til Tegn paa disses fulde Fortroelighed til Landfolkene blev der foreslaget de sidste, at sende 600 Mand Landtropper til Basel, for, tilligemed Fricompagniet, at bevogte Staden. Der ere ogsaa blevne beordrede Deputerte til Grændserne, for at give de Eidgenossen, som trække sig tilsammen, tilkiende, at da Staden og Landet levede i største Enighed, vare ingen Hielpetropper fornødne. Det hasselske Gesandtskab blev tillige paa det hurtigste kaldet tilbage fra Landdagen i Axau. Den tiefarvede Kokarde, som Landboerne havde valgt, blev ogsaa af Stadens Jndbyggere antaget til Tegn paa Forbindelsen, imellem alle Borgerne. Den 19de nytte Landtropperne ind Man imodtog dem i Staden paa det broderligste. Om Eftermiddagen aflagde den hele borgerlige Besætning følgende Ved til de anordnede Deputerte: 1) Vi sværge at forblive Schweitsere. 2) Frihed og Lighed i borgerlige Rettigheder. 3) Al itte adlyde nogen uden de Commandanter og Officerer, som vi selv eller Landfolkets Deputerte vælge. 4) At sittergiøre Personer og Eiendom, og at holde over Orden.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
De Deputerte fra Landskabet Basel have nu udstedt en Proclamation til Bønderne eller Borgerne paa Landet som de kaldes, da de have erholdt lige Rettigheder med Stadens Jndvaanere i en Proclamation, hvori de formane dem, at forebygge alle Udsvævelser og Skade paa Landet. De opfør dre ogsaa alle Landsbyer, som ikke have Deputerte, at val samme efter Øvrighedens Tilladelse, og seende dem den 22de Januarii til Lichstall, hvor hele Landets Deputer, skulle forsamle sig for at raadslaae videre om Fædrenelandets Vel.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Paris, den 22de Januarii. J Conservateuren (En Journal, som man næst Redateuren anseer for officiel bliver paa det bestemteste anført, at den herværende kongelige preussiske Gesandt har paa det igientagne Rygte, at de Franske havde i Sinde et Jndfald i det Hannoverske, havt Ordre, at ansøge Directoriet om en Erklæring desangaaende. Directoriet, siger Forfatteren af denne Journal vægrede sig ikke ved at give denne Erklæring, ommende skiendt det udviste Forundring derover, at man anmodede derom. En formelig Giendrivelse fra den franske Regiering Side af ovenmeldte Rygte, som udenlands opvakte saa mange Slags Uroligheder, har nu bragt alle Skrigere, som paastode, at de Franske vilde trænge frem til Nedersachsen, til at tie. Republiken, føier denne Journal til, tan ikke frasige sig den Ret, at opsøge allevegnelsin Fiende, hvor den kan træffe ham; men den holder hellig de Conventioner, som binde den, og den veed saaledes at indrette alle sine Forsvare og Angrebsplaner, at de stemme overeens med dens indgaae de Forpligtelser: Man troer her, at en saa bestemt Artikel ikke er bleven trykt uden Directoriets særdeles Anthorisation. Overgeneral Buonaparte er nu reisefærdig, og skal om faa Dage begive sig til Rastadt, for at arbeide paa Freden med det tydske Rige, og siden foretage Expeditionen mod Engeland. Hans Broder, er i Forgaars ankommen hertil fra Rom, mod hvilken Hovedstad General Serrurier er i March, og maaskee nu allere de har besat den. Den her ankomne Grev Cabarrus er ikke bleven antaget af Directoriet som spansk Gesandt, fordi han er en i Bayanne fød Franskmand, og andre politiske Aarsage desuden ere i Veien for hans Erkiendelse. Derimod er den her i nogen Tid privatiserende Baron Stall von Holstein paa nye bleven udnævnt til svensk Ambassadeur ved vor Republik, og den fra Holland tilbagekomne ogsandt Naal tørde maaskee komme til at gaae som fransk Gesandt til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Efter indløbne Beretninger fra Corsten seer det der meget stormende ud. Rebellerne forenede sig under Anførsel a Smigrette og Præster, og marcherede med Dastia. Tropperne, som berygtede Broen ved Hals, nedsaalede de, og deels gjorde dem til Fanger. General Casalta maatte trække sig tilbage til Bastia. De nyeste Efterretninger melde, at Patrioterne ere trukne mod Rebellerne, og have erholdt, om jus fire en afgiørende, saa dog en meget betydelig Seier over dem. Man tvivler nu aldelestere paa, at Rebellerne, førend de Genua indskibede Troppers Ankomst skulle nedlægge Vaabnen.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Mannheim, den 23de Junii. I Dag Formiddag har en fransk Generaladjutant overbragt den her værende Stads og Fæstnings Commando er Depeche, hvori den franske Divisiongeneral Ambert, efter General Harrne Befaling, forlanger at Rigstropperne skulle forlade Rhinskandsen og de dertil hørende Forstandsninger.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Besætningen i disse Forskandsninger er bleven forstærket herfra, og ved Dagersheim og der i Egnen mærker man mange franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Studtaard, den 23de Januar. Oprørestifterne i Schwaben ere gaaede saa vidt i deres afskyelige Frærhed, at de have udstædt efterfølgende Proclamation, som ganske beviser deres oprørske Mand, og hvis allerede gjorte Bekiendtgiørelse er den beste Advarsel for Venner af Orden mod Emisariernes urolige revolutionaire Projecter. Det lyder saaledes: "Frihed og Lighed, allerede længe har det tydske Folk furtet efter sin Frihed, og Stændernes Ulighed var allerede længe en Gienstand for dets Had og Foragt. Det føler sin Værdighed og den Sandhed, at alMagt og Rettighed til at give sig Love, som ere et frit Fol værdige, findes hos det. Det staaer derfor modigen op mod enhver Menneskesælger, som uden at spørge det ad, deelen Stater og Nationer med samme Vilkaarlighed, som de hidindtil have behersket dem. Tydsklands Folk erklærer altsaa hermed, at det aftaster ethvert Slags Aag, og udgjør en uafhængende Fristad. Enhver, der vover at sætte sig imod vor Ret, skal blive straffet som en Fædrenelandsforræder, og ver de Fyrster, der opvække vor Hevn.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
London, den 26de Januarii. Admiral Thompson, som forrige Uge var udløbet med 9 Linieskibe for at krydse ved de franske Kyster, er den 22de bleven nødt til af Modvind, at gaae til Anters paa Rheden ved St. Helens, og har endnu ikke i Gaar kunne løbe ud. FraPidmouthi støde endnu 5 Linieskibe til ham, og Lord Bridport følger i disse Dage efter med 14 Skibe, saa at vi altsaa skulle have 22 Linieskibe for Brest, hvor den franske Flaade ligeledes skal være i seilfærdig Stand. Ved de hollandske Kyster skal for det første en Flaade af 5 Linieskibe krydse, hvilke samle sig i Varmauth. Til den lille Øe St. Marcon gaae Fregatter med Munition og Skyds, og til Stilli derne ligeledes Munitionsforstærkninger. Paa St. Marvereenaf Spille Derne, bliver det gamle gang Tid forsømte Ca delle sat i Stand igien. J nogle Dage har man ogsaa paa staaer, at Regleringen har Efterretning om, at man fra fransk Side vil søge at erobre Derne Jersen og Dinernsen, førend man forsøger Landgang paa Engeland, hvorfor de skulle blive satte i en dobbelt Forsvarstand. Den fangne franske Officeer Bergeret, som forsvarede sit Skib tappert, førend han overgav Sir Enard Pelew det, er bleven sendt fra Dover til Calais og Parie, for at bidringe det franske Directorium et bedre Begreb om Fangernes Behandling i Engeland, og tillige aftale en regelmæssigere Maade at ud verie paa.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
J den Tale, med hvilken Vicekongen af Jrland den 15de aabnede det nye irlandske Parlement i Dublin, siger han om dette Lands indvortes Forfatning: "At Subordination og Erhvervelsestid var igien ved de følede Anstalter oprettet i den nordlige Deel af Jrland; men at derimod i de sydlige Districter bleve af Anførerne for de Misfornøiede gjorte med alt for megen Fremgang Oprørsforsøg, i det de havde sat i Beværgelse Emissarier og Circulairer, for at fornye religiense Forbittrelser, og forlede de nedre Folkeclasser til Plyndringer og de graveste Udsvævelser. De af Tropperne understyttede Co vil Øvrigheder havde endnu itte gandske kunne standse dette Onde, da Oprørerne løde intet uforsøgt, for at opmunFolket til Revolution, udføre en systematisk Mordplan, og standse Justitiens Løb paa det forvoveneste. Dette og Vicekongens officielle Beskrivelse over Landets indvortes Tilstand, hvor Arresteringer og Landsforræderie Processer endnu vedvarer. - Da der paa det gode Haabs Forbier er stor Mangel paa Jldebrændsel, saa skulle alle derhen og til Indien bestemte Skibe medtage i Stedet for Baglas, Steenkul.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Maynz, den 26de Januarii. I dette Øieblik kom her den Efterretning, at efternMannheim tilligemed Rhinskandsen, uagtet mange Opfordringer, ikke vilde overgive sig til de Franske, var man nød til at indtage Rhinskadsen med Storm, og derpaa at true Mannheim, at ifald den ikke overgav sig, vilde man bombardere den, hvorpaa de Franske i Dag Morges virkelig ere rytte ind i Mannheim.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Frankfurt, den 27de Januarii. Efter overeensstemmende Beretninger kom det i Gaar Morges til en heftig Fegtning imellem Rigstropperne, som stode i Rhin=Skandsen ved Mannheim og de Franske, som vilde tage den i Besiddelse. Da de Første gjorde en heftieModstand, bleve mange 100 Mand paa begge Sider deels dræbte, deels saarede. De Franske sloge dog til Slutning Rigstropperne tilbage, og toge Rhin=Skandsen i Besiddelse, Man vil endog forsikre, at da de Tydske ikke hurtig nok kunde bringe Rhinbroen bort, have de Franske trængt efter den paa den anden Side, og ganske indsluttet Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Kiøbenhavn, den 5te Februarii. Under 17de Januarii 1790 har det allernaadigst behage Os. Kongel. Majestæt at udnævne den hidtilværende Lærer, ved Sprindet Academiet, Peter Friedrich Deichmann, til Jnspecteur ved Classe Lotteriet.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Svar paa det Jndsendte fra Hillerød. (See No. 4 af denne Tidende d. A.) Jntet Svar er ogsaa undertiden et Svar. Itte just for rin, men for nogle Andres Skyld svarer jeg altsaa, som følger:
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Med Fornøielse har jeg, ligesom min Formand der først, efter eget Tilbud, paatog sig Fredags=Katerisationen, fortsat denne Øvelse saa langt ud paa Aaret, som der indfandt sig Børn eller kunde ventes Børn af den Alder og Kundskab, at den med Nytte kunde offentlig anstilles, det er mestendeels indtil her i November eller December, alt efter Omstændighederne. Aarsagen, hvorfor Katekisationen da blev udsat, er altsaa denne, der er ligesaa gieldende, som simpel: at man ei kan katetisere med Jngen. Finder Hr. A. ikke denne Grund antagelig, saa sige han mig, hvilke Tvangsmidler her kunde eller burde anvendes, Skulde jeg maaskee strengt befale Skoleholderen, at tvinge en Flok at Skolebørnene, paa 4 til 8 Aar, at staae i en Kirke saa kold som denne er og maae være, og udsætte sig for at tabe Helbreden, medens de bedre kunde have brugt Tiden i Skolen, Man erindre, hvilke Børn her tales om, og den, der har er Hierte, og tillige skiønner, at Katekisationen er for de Unges. men ikke disse for Katechisationens Skyld, vil ikke anbefalhiint strenge Bud. - Dersom her gives Vinkel Skolelærere, er dette aldeles imod min Villie og Ønske. Meget langt er det fra, at jeg nogensinde vilde understøtte dem. For mig ere imidlertid ingen saadanne Uberettigede ordentlig angivne. Behager maaskee Hr. A. at føre mig paa Sporet efter dem og vise mig, hvem jeg bør forfølge? – Slotsklokkernes Ringning ordnes i ingen Maade af mig eller nogen af de øvrige her ved Stedet. Vi maae, hvor besværligt det end er rette os efter Klokken. - Ringningens Uordentlighed maae forresten beroe paa Slots=Uhrets uordentlige Gang, og dertil ligger Aarsagen maaskee tildeels i Uhrets Jndretning. Spørgeren behage at søge Svarene angaaende Ringeriet hos andre end Stedets Geistlige, dersom han har Lyst at besvære andre. J øvrigt er det mig ubekiendt, at nogen Ringning er afskaffet. Hvor jeg boer, kan jeg neppe i blant 100 Gange høre Slotsklotten. - Ønsker Hr. A. ellers i gode Hensigter i at kiende Katekisationens hele Historie, og at vide, hvorvidt nogen Forpligtelse i denne Henseende maatte paaligge mig, med mere andet denne Sag og Skolevæsenet angaaende, da giøre han, hvad han, efter min Følelse, hellere skulde have gjort end taget sin Tilflugt til Avis=Skriveriet, da komme han, som ærlig Mand, til mig og opgive sine Spørgsmaale, Jeg skal da meget gjerne, som ærlig Mand, igien, saavidt jeg formaaer, og saavidt han kan fordre det, give ham fyldestgiørende Svar. Men vil han hellere være ubekiendt, en jeg lige glad, og skal aldrig bekymre mig om at opdage hans Navn. Frideriksborg, den 31 Januar 1793. J. Jensen Slots= og Sognepræst.