JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Auction. Paa egne og Assessorers Vegne. Ved Døden afgangne Jochum Hunderup Skræders efterladte Stervboes tilhørende og forhen beboede Huus paa Nørregade, med hosliggende Bygge=Plads, bliver stillet til offentlig Auction, Løverdagen den 29 hujus førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet; Thi ville Liebhaberne forinden behagelig tage Huusets og dets Tilliggende i Øiesyn, og ermeldte Tid sig paa Auctionen, der holdes i Huuset, indfinde, da AuctionsConditionerne, dennem skal vorde forelæst. Odense den er S. Borring. Junii 1776. Auctions=Directeur i Til Kiøbs. godt Skriver=Blæk faaes her paa Adresse=Contoiret. 2de fuldkomne gode Mølle=Axler 9 Alen lange, har være hugget - for et Aar siden, ere til Kiøbs hos Jørgen Pedersen paa Peirupgaard, samme Gaard med Teglværk er endnu at faae til Kiøbs paa gandske billige Conditioner, og med dette Aars Grøde, og kan tiltrædes strax. Jet bekiendtgiøres herved, at 3de Gaarde i Nyeborg til deels nye, smukke og vel indrettede til Beboelse for en fornemme Familie og til Kiøbmandskab, er under Haanden at faae til Kiøbs, saa og en nye og stor Gaard i Kierteminde, som nærværende Tiid beboes af S. T. Frue Generalinde Scheel, og behager Liebhaberne derom at handle med Kiøbmand Sr. Lars Rasmussen Lange i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Tienestsøgende. En skikkelig Person, som kan skrive, søger Condition, som Tiener, paa en Herregaard eller hos andre, da han tillige kan giøre Tieneste ved en Skriverstue, og herfra Contoiret anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Fundne Sager. J Gaar er paa Faaborg Gade fundet et Sølv=Uhr, samme - Uhr er at faae hos een ved Navn Peder Snedker i Lyndelse, naar den rette Eiermand forend han seer det, forud kan sige dets Kiendetegn og Beskaffenhed, imod en skikkelig Hittelon og hvad Omkostninger der paagaaer ved Oplysningen. Sandholk den 1 Junii 1776. Nøragger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Poderne i Kiøbenhavn for begge Kiøn, Fruentimre og e Mandspersoner, og Værelsers Meublering efter Moden, smukt indbunden = =A., Kandkarter over Danmark, saasom: Generale Kart over Danmark illumineret 2 Mk. 8 s. Grundtegning over Kiøbenh. 28 s. Prospect over dito 24 s. General Kart over Siælland 2 Mk. Special Kart over den Nordre Deel 28 s. dito over den Søndre Deel 28 s. over Bornholm 24 s. Samsøe 20 sk. Møen 20 sk. Laaland og Falster 28 sk. General Kart over Jylland 2 Mk. dito over Aarhuus Stift 28 s. Wiborg Stift 28 s. Aalborg Stift. 28 s. og Riber Stift 2 Mk. Anders Jydes Anmærkninger over 1) Lübeckers Priisskrift om 2 Aarsagerne til høie Kornpriser. 2) Philocosmus, samme Materie angaaende. 3) Priisskrift om Mueligheden og Nytten af en bestandig fastsat Jevnvegt i Kornpriserne. 4) Priisskriftet og hvad der meest opmuntrer til Flittighed, lave eller høie Priiser paa Levnetsmidler. 5) Westenholtz Priisskrift om Bondestandens Folkemængde, for 1 Mk. Teilmanns Betænkninger over Hr. Lütkens og Hr. Clausens Af2 handlinger og Bøndergaardes tienligste Størrelse. 8 s. Horal for Fruentimmer, uddragne af Sal. Professor Gellerts Mk. og andre Sædelæreres Skrifter. 3 Mk. Det guddommelige Liv udi Menneskets Siæl, eller den christelige Religions Natur og Fortreffelighed, tilligemed christelige Tanker til enhver Dag i Maaneden; 2 Mk. 4 s. Een sangviis forfattede Cathechismus med 30 Originale Palmer 10 sk. Passions=Catechismus 18 s. En Traktat om den Sallighed og Herlighed, der, formedelst Troen, er at faae i Christo Jesu den Korsfæstede, tillige med nogle aandelige Palmer og Sange. 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Betænkninger over Hr. Lübeckers Betragtninger over Aarsagerne til Korn=Mangelen og høie Kornpriser i Danmark, samt om de beste Hielpe=Midler til at forekomme samme, 8 s. Tanker om at indlede og opmuntre Vinskibelighed hos Land= og Kiøbstæd=Almuen ved en høi Forfatter paa Postpapir 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
En fra Pressen nyelig udkommen Beskrivelse over Grønland. = 2 Mk. 8 s. Den rette Betaling for Guds ubetalelige Velgier ninger forestillet i en Prædiken paa Takke= og Bede=Festen den 1ste Deeaf biskop Rottbøll i Wiborg, hæftet 1 Mark. Ankværdig Beskrivelse om det Engelske Partie som lod deres egen 2 Konge Carl Stuart den første halshugge, 2 mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Professor Gellerts Aandelige Oder og Sange paa Dansk oversatte ved Hr. J. E. Heilmann, Sognepræst ved Lunde Meenighed her i Fyen, kan synges og spilles efter de fortreffelige Bachiske Melodier, er 54 i Tallet, faaes for 1 Mk. paa Tryk= og 24 s. paa Postpapiir, og indbunden for 20 sk. - Man har sat Priisen saa ringe, som mueligt, da disse Sange for deres opbyggeligheds Skyld, fortiener at være i enhvers Hierte. Rdl. Mk. s.K. 1. D. Gilblas af Santilene 2 D. Rosensteen om Børne=Sygdomme og sammes Helbredelse T T . Land Apothek Unge Uglenspeil Wilhelmine, eller den rige Kone i America 2 10 Ydmyg Begiering og Underviisning til det store Mænd, som ingen Diævel troer. Underviisning om Børns Opdragelse i alle Stænder. Ernestine, en rørende Historie = 1 . Moral for Fruentimmer Kong Knud den Helliges Historie Horsters Bibelske Historier Opmuntring til Ungdommen, i sær til Confirmanter med det gyldne A. B. C. Disse Bøger kan og faaes indbundne. kan nu igien bekommes forJndbunden. Dortor Wichmands Jordemoderbog Daglig Samtale med Gud i Bønner og Sange ved Brich, Ernesti Prædiken og Børnetugt hæftet = Moralske Betragtninger over Mennesket. Mag. Taubers Taller, Prof. Balles Gudelige Taller. Sammes Afskeeds=Taller A. C. Offenlige Taler og Moralske Af Rd. Mk. s. En Faders Breve til sin Søn handlinger af C. F. Gellert. Carmina, tilskrevet en vis Høi Herre, som forestilles paa Kobberet, da han fik Brev den 17 Jan at komme ind til Kiøbenh. paa Fransk Papir med Kobber Vigneter. 1 Betragtninger over adskillige Punkter af den almindelige og private Lyksalighed, oversat ved Jfr. Charlotta D. Biehl. Commentatio in Verba Jesu Christi Matth. 19, 28, 29. ved biskop Bildsøe. Valerii Herbergeri Passions Timeviiser. = 2 8 Professor Schyttes Staternes indvortes Rdl. Mk. s. Regiering. 1ste Deel. 2den Deel. 3die Deel 4de Deel. Samme Staternes udvortes Regiering. 1ste Deel 2den Deel Dr. Millers Lærebog over den heele Christelige Moral til almindelig Brug,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Prof. Balles Juule og Nye=Aars Prækener = 1 4 dito de fornemste Aarsager til Religionens Foragt Moralske Breve til Hiertets Dannelse 2 Dele 1 1 3 Andet Anhang til Bulls Register over Loven 1 4. La Kons Physique paa Dansk Trykpapiir 1 . . Prof. Pontopidans Prækner - Postpapir 1 2 - Bræger, et Heltedigt, hvor Degnen slaaer alle fine Paaske=Æg i tu Adskilligt paa Vers ved Erland Siversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Den Geistlige Tallekunst, med en Bedømmelse over en af Saurins Taler ved Dr. Bastholm. Sneedorfs samtlige Skrifter 1ste Bind med Prænumcration paa Andet Bind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Skuespil for den Danske Skueplads 1ste Bind, indeholdende Engenie 5 Acter, Den Ærgierrige 5 Acter, De nysgierrige. Fruentimre 3 Acter, Caffehuset 5 Acter, Hubners Geographie paa Dansk 3 Deele. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-21
Told=Rullen indbund. dyller, eller Hyrde=Samtaler Geners Ewander og Alcima T T 12. Fritænkeren, en Tragvedie Disse Bøger kan og faaes indbundne. Hutheri Catechismuser Dusinet 18 Skilling, i Hundredeviis er 3 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Den - Juni Fortsættelse af Beskrivelsen over Nyborg. (See Nr. 25.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
For den Svenske Feide boede her mange rige Negotianter, som dreve en stor Kiøbmands=Handel, og fast alene forsynede heele Provinzen og andre Steder uden for, med Salt, Viine og alle Slags Vahre, saasom de andre Kiøbstæder ikke kunde holde Priis med dem; det har beløbet sig til en anseelig Summa Penge, som de har kundet bringe, aarlig fra Odense til St. Michels Marked for de Vahre, de der afsatte, og man kan derfor ikke undre over den øvrige Capital og Misforstaaelse som imellem disse og Odense Kiøbmænd om dette Markeds Holdelse var opkommet, men ved Friderich Il. Resolution af 1 Oct. 1650, blev endet. Aarsagen til denne Stadens Flor og Handling i de Tider, var den skiønne Havn og Stedets Beleilighed. Thi foruden det, at her vare de, som da selv holdte Franske= og Spanie Farere, gik og mange fremmede Nationers Skibe, som agtede sig til eller fra Øster=Søen, særdeles Hollandske, igiennem denne Strøm, og hellere betalte Strømtolden her, da den 1560, var bleven først anlagt, end i Øresund, allerhelst da de fandt her paa Stedet suffisante Folk, som de kunde afsætte alle Slags Vahre til, og hvor de med alle Fornødenheder til Skibs= og Handels=Brug kunde vorde forsynede. Paa Raadstuen hænger en Model af een paa de Tider da værende Fregatter med sine Canoner, saadan en anseelig Fregat havde Stam=Faderen til den Lerkiske Familie, Borgemester Peder Nielsen, ladet bygge, og da den var kommet hiem fra Frankrig, og trakterede Kong Christian W. med sit Følge, offererede han Kongen samme med sin heele Armatur, foregivende, at den var for stor til Kiøbmands=Brug, og kunde være Kongen. og Riget nyttigere. - Ved den fatale Svenske Krig 1658. da de Svenske havde Byen inde, blev den frem for andre i Provinzen meget medtaget, Handelen nedlagt, Byens Couffardie= og Færge=Skibe bortførte og ruinerede, og fast alle bemidlede Familier forarmede, saa at Byen ei igien har kundet reist sig, uagtet den af Kong Friderich Il. fik Stabel=Stads Ret til Stadens og Handelens Opkomst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
bemeldte Aar 1658 den 30 Januari gik den Svenske Kong Carl over Jisen med sit Folk 12000 til Hest og Fods fra Jylland til Fyen, og gik paa Land under Føenskov, de søgte saasnart mueligt var, uden synderlig Modstand, lige til Nyborg, efter at de havde plyndret over det heele Land, og sat samme i Brandstyr, de havde Landet inde næsten halvandet Aar, indtil Aar 1659. i Efteraaret, da Danmarks Allierede, nemlig Hollænderne til Søes, de Keiserlige, Brandenborgske og Polske, til Lands, som efter en liden Modstand, gjorde Landgang ved Kierteminde, samlede sig 9000 Mand stærk ved Odense, og besluttede at angribe den Svenske General, Prinzen af Sulzbach, som laae i Nyborg, og havde faaet nogle Tropper, under Grev Otto Steenbuks Commando, fra Sielland sendte til Forstærkning. Den 14 Nov. 1659. rykkede Svensken, ud af Nyborg og stillede sig i Slagtorden under Canonerne af Fæstningen. De Danske med deres Allerede, som allerede vare i Nærværelsen, lode dem ei bieret længe. Af Begyndelsen var Seieren tvivlagtig, thi de Svenske, skiønt noget svagere, havde Nyborg bag Ryggen og saae intet uden Død og Fængsel for sig, om de ei vandt Seier, hvorfore de end og gjorde længere Modstand, end man havde ventet, men maatte omsider med 2000 Mands Tab overlade Valdpladsen, samt 20 Fahner og dobbelt saa mange Standarter, og søgte ind igien i Nyborg. Her truedes de med Hungers Nød, da der var liden Proviant for Haanden. Tillige ventede de at blive angreben ved Bestormelse, hvilken de ei saae sig i Stand til at modstaae. De begierede altsaa at capitulere, men fik ikke andet Vilkaar, end at overgive sig som Fanger paa Discretion. Saaledes blev Landet den Gang skilt ved de fremmede Giester, dog haardt nok medtaget af de allierede Hielpe=Tropper, som baade her og andensteds forbleve i Landet indtil Fredens Slutning. (Der siges, at Kong Carl stod paa Fortressen ved Corsøer, og lagde sine Arme paa Brystverket, og da han hørte Canonerne ved Nyborg i Fyen, skal han have sagt: hør, hvor mine Hunde giøe i Fyen; men da han saae sine Generaler, Prinzen af Sulzbak og Grev Steenbuk komme roende i en Baad, som vare de eneste to der undkom, sagde Kongen, som deraf sluttede sig til Tab, har Fanden taget Gederne kunde han have taget Bukkene med.) - Under Kong Christian VI. og Kong Friderich V. har Byen tiltaget; thi 1727 havde Byen allene 5 Conffardie=Skibe, hvoraf det største kunde føre 500 Tdr. 1759. vare her i alt 19, alle nye, og der ved Staden, bygde, hvoraf nogle gik til Frankrig, Engelland, Grønland, Strædet og Vestindien; mange øde Pladse opbygde, saa at Byen paa en Snees Aar har tiltaget i Bygninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Jndfarten fra Stranden er igiennem Strandporten opbygt 1743, men fra Landsiden igiennem den anseelige Land port opført 1662. Under Kong Christian H. da Voldene først bleve anlagde, er Jndfarten forflyttet hertil, da den forhen gik igiennem den Nordlige Deel af Staden imellem Helle og Sproe Tofte, som var for dem, der tage til Odense og Kierteminde, de fra Svendborg og Faaborg, kiørte ind af Auernakke=Porten, som ved Fæstningens Jstandsættelse under Kong Friderich Hl. blev tillukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Historiske Tildragelser paa Aarets Dage. 22 Junii 1534. Greve Christopher lander i Siælland, 23 - 1683. Søe=Qvæsthuuset i Kiøbenhavn indrettet. 1634. Kong C. T. drager til St. HelenæKilde. 1624. Begyndtes Volden om Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Befordring. Den 13de Junii er Premier Lieutenant Hans Mathias Meyer allernaadigst bestilt til Equipagemester paa Nyeholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Skilderie. Hartman Knaus, en omvandrende Dødningrad, lænker paa intet, uden paa Guld og Sølv, paa Vexler og Pant, paa Jnteresser og Agio; kunne man see hans Tanker, saa vilde man ikke see andet end Tal. Hans hele Hierte, hans Siæl og hans Beenrad hænger ved hans Pengekister, der er hans Gud, der er hans Glæde, derom, taler han, og derom brømmer hann. Har Hr. Knausderfor en Siæl, for han skal tænke paa Penge, Knauser ikke et Menneske. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
En Søe=Officeer, som ved sin Bravpur i adskillige Søeslag var bleven Commandeur paa et Skib, og, saasom han havde mistet det ene Been, brugte han et Træebeen. Udi en Trefning blev dette Træbeen skudt fra ham, saa han faldt om paa Dækket. En Matros, som troede hans Commandeur var bleven blesseret, raabte paa Feltskiæren. Nicht doch, raabte Commandeuren, men kald paa Tømmermanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Odense, den 27 Junii. Om Formiddagen Kl. 10 Slet, behagede det grønne ridende Corps at foretage sig at skyde til Skiven. Til den Ende forsamlede de sig paa Raadhuuset, og derfra paa Odense Torv, hvorfra de marcherede i behørig Uniform, og under Anførsel af deres Cheff, Velædle og Veivise Hr. Raadmand Kurrelbaum, under Panker og Trompeters Lyd, samt anden Jnstrumental Musik, førende Compagniets Estandarte igiennem Byens Gader, ud til Odense store Heed til Skydebanen, for at skyde til en sammesteds oprettet Skive, Hvor de ved Ankomsten blev saluteret med 9 Canon Skud. Og da Compagnict tillige med eendeel høie Officerer og andre Stand Personer, som tilforn af Velædle Hr. Raadmand Kurrekhaum vare inviterede, havde udtaget deres Nummere, begyndtes der at skyde, allerførst for Hans Kongelig Majest, dernæst for Kron= og Arve=Prinzerne, og siden for Hans Excellence Hr. Geheime Raad og Stiftamtmand von bille: Gevinsterne som vare af Sølv, vare følgende, en Sølv=Kaarde. et par Sølv Spører, og et Sølv Gehæng Spænde og Hager, S. T. Hr. Kammer=Raad og Byeskriver Orten, tilfaldt den bedste Gevinst, nemlig Sølv Kaarden, Sr. Jørgen Gundermann Farver Svend tilfaldt den anden Gevinst, nemlig Sølv Sporerne, og Sr. Hans Hunderup, Skræder, tilfaldt den 3die Gevinst, nemlig Sølv Gehæng=Spændet og Hagerne: Efter fuldendte Skydning, marcherede heele Compagniet om Aftenen Kl. 7 i største Orden tilbage til Byen, da de ligeledes ved Af=Marchen. blev saluteret med 9 Canon Skud, hvor de indtog til Hr. Martini Gastgiver, og havde den Ære, at de Høie Officerer og Magistraten forsamlede sig sammesteds, og fornøiede sig med Selskabet, ved et der anrettet Tractament, hvor de under Panker og Trompeters Lyd samt Canoners Løsning, ikke forglemte at drikke Skaaler af en sølv Pocalmed de oprigtigste og inderligste Ønsker for det gandske Kongelig Huuses bestandige Velgaaende: Efter Maaltidet blev aabnet Ball, hvor Selskabet med deres Koner og Døttre, samt endeel andre inviterede honette Jomfruer fornøiede sig med Musik og Dands til om Morgenen Kl. 6. da enhver i Kierlighed og Enighed skiltes fra hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Kiøbenhavn, den 21de Junii. Den 19de Junii ankom her paa Rheden en particulaire Ostindie=Fahrer, udreedet fra Tranquebar, kaldet Prinz Friderich, førendes af Capitain John Clements, og medhaver en Supercargue navnlig Hr. Edward Stevenson, der selv tilligemed Interessenterne er Eyere af Ladningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
J Tirsdags ankom her paa Rheden 2 Keyserlige Russiske, Fregatter fra Middelhavet og 2 Kongel. Franske Fregatter, som med første skal igien afseyle til Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Den 24de Junii. I Dag behagede det de Høikongelige Herskaber at indtage Middags=Maaltid paa Erimittagen, udi Dyrehaugen, og derefter begave sig igien til Fredensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Herzogenhusch, den 16 Jun. Den 11 hujus havde vi her og omkring os et hæftigt Tordenvæir, hvorved faldt saa store Hagel og Jis=Stykker, som vog treqvart Pund, at alle Markfrugter bleve fordervede. Tillige kom saadan en Orkan, som omkastede de største Træer. Ulykkelige Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Kiøbenhavn. J Fredags den 14 Junii, blev en død Dreng funden i Sorte Søe uden Stadens Vesterport, som var drukned Dagen tilforn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Jldsvaade. Hirschholms Amt. Natten imellem den 5 og 6 Junii er Basebechs Mølle og Huus afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Skive. Den 18 Mai om Natten Kl. 1. opkom en farlig Jldebrand hos en Feldbereder paa Nørregade, hvorved hans Gaard og et næst ved liggende og ham tilhørende Huus, gandske afbrændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Reisende. Odense, den 21 Junii. Commerce=Raad Dames fra Kiøbh. til Fridericia og Hamborg, Lieutenant Schannburg fra og til Nyborg med en Deelinqvent, Ritmester Piper fra Corsøer til Harritzlefgaard, den 22 dito Grev Banditz fra Kiøbh. til Holsteen, den 23 dito Kammerherre Voss fra og til Fridericia, den 24 dito Kammerherre og Commandant Firks og Lieutenant Knoblau begge fra og til Nyborg. Capitain Gruner med Frue fra Jylland til Kiøbh., Major Bardenfleth og Ritmester Piper fra og til Harritzlefgaard, Kiøbmand Rodebertz fra og til Flensborg, den 26 dito Land Jnspecteur Berg fra Kiøbh. til Jylland, den 27 dito Kiøbmand Schrøder fra Kiøbh. til Hamborg, Præsten Hr. Barfoed fra og til Strynøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Dødsfald. I Bergen Mad. Gurie Wønsch, afg. Wilhelm Frederich Jæger, 56 Aar. Sr. Niels Sørensen Hyld, 72 Aar. J Aalborg den 13 huj. Hr. Joh. Joseph von Kaas, Escadron Chef og Second=Major ved det Jydske Regiment Rytterie, 39 Aar. J Wiborg den 8 huj. Helge Thanum, Snedkers Hustru, Maren Haralds Datter 67. J Ærøeskiøbing Karen Henrich Dreises Enke, 103 Aar, var rørig indtil 2 a 3 Uger førend hun døde. Den 10 Junii Cancellieraad og Land=Foged Prehns yngste Søn, Johan Henrich Prehn, 8 Uger. Paa Samsøe Conffardie Capitain Rasmus Munk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
J Christiansands Stift Hr. Christian Andersen Huus, Provst og Sognepræst for Omblie Præstegield, 81 Aar. J Rendsborg Hr. Second=Lieutenant Robert Carl von Bøhmer ved det Schlesvigske Regiment til Fods. J Aarhuus Stift den 1ste Junii Hr. Conrad Ditlev Mondrad, Sognepræst for Wegerslev og Willersøe Meenigheder, 33 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Den 6 huj. Sr. Hans Broust, Sognedegn Førslef og Lendum, over 60 Aar gl. J Sielland Hr. Christian Peder Runge, Sognepræst til Udbye og Ørslev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
J Kiøbenhavn den 17 huj. Mad. Maria Stege, fød Petersen, 29 Aar. Den 18 huj. Ober=Collecteur Sr. Schyttes Kiæreste, fød Mørk, 27 Aar. den 17 huj. Sr. Peder Schrøder, forhen Revisor ved General=Postamtet, 40 Aar. gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Bekiendtgiørelser. T. Fölge det höi Kongelige Rente-Cammer-Collegii Anordning, at de af Hans Majestæt beskikkede, Provinciale Land-Inspecteurer deres Opholdstæd til alles Efterretning skal bekiendtgjöres, bliver herved tilkiendegivet : at, da den udi Fyen og paa Langeland Kongelig anbefalede Land Inspecteur J. N. Berg ei endnu udi en föie Tid kan bestemme, hvor hans bestandige Opholdstæd bliver, saa imidlertid imodtager (S. T.) Hr. Cammer=Raad Orten og Hr. Ahle qvist, begge i Odense, de Anmældelser og Forlangende om alle de Forretninger, som i Følge de derom udgangne Kongelige allernaadigste Forordninger, til Fælledsskabets Ophævelse af Opmaalinger, InddeeUnger og Mage-Skifter, eller og Carters Forfærdigelse over Hoved- og Herregaarde i Hensigt til Markernes eller Lykkernes Forandringer og forbedrende Ind deelinger og Indretninger m. m. maatte behages. - Anmeldelserne skeer til velbemeldte Hr. Cammer=Raad Orten fra Odense. Assens- og Hinsgauls-Amter, de fra Nyborgs- og Tranekiers-Amter til Hr. Ahleqvist, bemeldte Land-Inspecteurs Forandring af Opholdssted udi Fyen skal for dem stædse være bekiendt, saa han igien derfra om de indkomne Anmældelser, og Forlangende kan have Underretning. Jas Arithmetische Problemme, wovon in Nr. 21 dieser hiesigen 2 Zeitungen Erwehung geschehen, bringet (wann in Alpha beth der Druckjehler verbessert wird, da das Vein heissen sol, um Facit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Jøde M. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Proclama. Ja Fæste Huusmanden Søren Madsen i Ørsberg Bye, Kierte Sogn under Assens Amt og Baag Herred udi Fyen, som tilforn har været Rytter ved et Regiment i Jylland, sidstl. 13de April ved Døden er afgangen, og derpaa hans Stervboes tilhørende straxen taget under lovlig Registering og Vurdering, samt derefter ved offentlig Auction bortsolgt og udbragt til Penge 62, Rdlr. 5 Mk. 4 s., hvorimod den allerede anmeldte Gield beløber 183 Rdlr. 3 Mk., og da den Afdøde bemeldte Søren Madsen, har haft Handlinger i Holsten og andre Steder, og altsaa ei vides og fleere Creditorer end de sig anmeldte, kunde have noget med rette at fordre i hans Stervboe; saa bliver dette Dødsfald, efter den nu brugelig Maade, da Stervboen ei formaaer andet Proclama at udstæde, saavel i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, som Odense AdresseContoirs Efterretninger, 3de Gange bekiendtgjort, hvorved alle Stervboens Credi= og Debitorer indkaldes, at anmelde sig hos mig underskrevne paa Erholms Skriverstue, som paa Stedets Hosbonds Vegne, Skiftet har paataget mig at forrette, forinden den i Loven determinerede Tild, de første at angive og legitimere deres Krav saaledes som efter død Mand skee bør, og de sidste for at betale deres Gield, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boens Omstændigheder. Erholm den 10 Junii 1776. D. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Paa Stamhuuset Erholm og Søndergaarde Gods udi Assens Amt, Baag Herred, Kierte Sogn og Ørsberg Bye, er Fæste Huusmanden Rasmus Hansen Slagter, sidstleden 15de Atpril ved Døden afgangen, hvis ringe Efterladenskab straxen er taget under lovlig Behandling med Registering og Vurdering, samt siden ved offentlig Auction bortsolgt og udbragt i Penge til 20 Rdlr. 5 Mk. 12 s., som ikke nær kan gotgiøre Stamhuusets retmæssige Prætentioner; men da den allerede anmeldte Gield og Besvær foruden Skiftets Bekostning beløber sig til 53 Rdlr. 13 s., og Enken er uvidende og fleere end de sig anmeldte Creditorer maatte have noget tilgode i Stervboet, saa bliver alle saadanne udeblevne herved efter den brugelig Maade, siden Stervboen ei formaaer anden Proclama at bekoste, indkaldet at indfinde sig paa Erholms Skriverstue med deres havende Krav, og samme at legitimere, som efter død Mand skee bør, forinden den i Loven befalede Tiid; og om nogen skulle være Stervboen skyldig, de da ligeledes i rette Tiid afbetaler deres Gield, hvorefter enhver kan forvente sig den Ret, som Loven og Boens Omstændigheder D. Møller.