Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Et af de Skrifter, som i denne Tid fortjene at læses med Eftertanke, er Hermes oder uder die Natur der Gesellschaft mit Blicken in die Zukunst, v. Friedrich Buchholz. Til Prøve anføres her hvad Forfatteren siger om Engelland: "Kaste vi endnu det sidste Blik paa Engelland, saa finde vi, at det i mange Henseender er en reen Modsætning af Spanien. Det har selv skabe sig alt sit Værd, men i det det ikke tog nogen Hensyn til den Eiendommelighed, Pengene have som Circulationens Element, er det i dette Værds Skabelse gaaet langt ud over de Skranker, som Selskabets Natur tillader. Formedelst denne første Feil har det siden et Aarhundrede befundet sig i den Nødvendighed, at anvende alle Listens og Magtens Midler, for at afværge alle dens Følger. Dets hele Politik er dets Finanteforanstaltningers paatvungne Værk, og kan aldrig have noget andet Øiemed, end til Trods for alle naturlige Love, at give den skabte Værdie Bestandighed og Varighed, og afværge en stedse forestaaende Omvæltning. Dette er Aarsagen til dets Anmasselse og dets Egensindighed; til dets Stræben efter udelukkende Handel og Enevoldmagt til Søes. Hvad der vil blive Enden paa alt det, Tingens Natur vil overalt seire over Magren; den vil desto eldsigere seire over det Vold, man hidtil har udøvet imod den i Engelland, jo dristigere den Engelske Regjering forfølger sin Plan. En besynderlig Skjebne svæver derved over Engelland, at det maa ødelægge sig ved de samme Midler, som det hidtil har anvendt for at forstørre og befæste sin Magt, thi i det alle Penge maa i Engelland bestandig tabe meer af deres Værd, nærmer den Tidspunct sig alt mere og mere, hvor det aldeles ikke vil frembringe nogen Virkning. Allerede nu see vi, at det kommer til Kort i alle sine Foretagender. Hvad have de Skatte frugtet, som det har anvendt forat bringe de Americanske Colonier under sit fiscal ske Herredømme? Hvor er Udbyttet, Opreisningen for de 9,143,913 Pd. St. aarlige Renter, hvormed denne uretfærdige Krig har bebyrdet dets Financer, De have skabt et frit Folk, hvis fremskridende Magt vil blive en stor Hindring for Engellands Gierrighed og Herskesyge. Hvad have de Guineer frugtet, hvormed det i en Tid af femten Aar har oversvømmet det faste Land af Europa, forat vække Fiender af den Franske Revolution og lønne enhver, der var beredt til at tjene dets uforsonlige Had mod Frankrige og understøtte dets Tilintetgjørelsesplaner, Vel have de gjort en Revolution blodig, der ellers vilde blevet uden Ulykke og Forbrydelser; men hvad er Resultatet af alle de Lidelser, som Engelland, forfølgende sin Plan at beherske Verden, har bragt over hele Europa? Frankrige har triumpherende forladt den frygtelige Crisis, hvori det befandt sig, dets Magt har forøget sig i Forhold til den Modstand, det havde at overvinde; det har hævet sig langt over den Rang det fordum beklædte blandt de europæiske Magter. Og Engelland, Engelland, udenfra truet mere end nogensinde før, er blevet til en Gjenstand for Mistanke hos alle Magter, der, frivillige eller tvungne, have forsaget dets Politik, fordi de ikke kunde undlade at indsee det farlige i samme. Disse vare altsaa de Fordele, som Engelland har høstet af de 144,661,525 Pd. St. der indtil Aaret 1806 ere blevne anvendte for at benytte sig af den franske Revolution til sin Magts For størrelse. Sandt er det, det har selv ved Krigen fundet Midler til at dække de 10, 152,082 Pd. Sterl. hvormed det har bebyrdet sin Handel, men hvor unyttige ere disse Midler, naar Frankrige bringer det saavidt, at Engellands Handel bevæger sig i en bestandig snævrere Kreds, og naar følgelig ikke som hidtil hele Verden kappes om at betale Renterne af den uhyre Statsgield, som Nød og Ærgjerrighed i et Tidsrum af 120 Aar have gjort, Engelland, som formedelst sin Befolkning er bestemt til en Magt af anden Rang, har ved sin Forstand opsvinget sig til en Magt af første Rang; men dog sikkerlig kun for en føie Tid. Grundvolden for dets Storhed er alt for konstig. Engelland vilde opløse det Problem at berige sig for at herske og Men det er Natuat herske for at berige sig. rens Villie at intet Selskab skal give sig en saadan Opgave, og desaarsag vil Engelland bukke under for sine Bestræbelser. 30 Millioner Pd. Sterl. der bruges i Engelland for at tilfredsstille Statscreditorernes Fordringer, udgjør mere end alle Frankriges Jndkomster i Fredstider, og naar til disse 30 Millioner endnu regnes de, som den engelske Regjering endnu behøver til den aarlige Statstjeneste, saa indseer man saa meget lettere, ikke allene Umueligheden i at give en saadan Udgivt Progression, men ogsaa i at give den Varighed. Engelland, som aldrig stolede paa den Magt, Pengene vinde ved Circulationen – Engelland maa takke denne Magt for at dets Finance væsen endnu bestaaer.