JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Ave. Fra den 8de til 13de Dectider 1794 have Asseurance=Pred) mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Caagne, Ladne. Paa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Livorno = = 10 - dito til Barcellona og Livorno = = 11 - dito til Kiøge og Logron = =- dito til Øster paa Norge, Aarhuus =- St. Croix til Kiøbenhavn .- Flensborg til dito = =- Odense til dito . = = =- Christianssand til dito = = =- dito til Dunkirken = = =- Bordeaux til Christiansand og Christiania .- Bergen til franske Bugt = = =- Molde til Barcellona = =- Genua til Messina og Hamborg = 10 - Livorno til Galipoli og Cronstad = 10 At der har behaget Gud den 10de denne Maaned ved en salig Død at bortkalde min uforglemmelige Kone Melt Cathrine Madsen fød Buus, udi en Alder af 72 Aar 9 Maaneder, det bekiendtgiøres Slegt og Venner, om hvis medlidende Deel agelse i min Sorg jeg holder mig overbeviist uden nogen skriftlig Bevidnelse. Steenlige Kreegaard, den 12te December 1794. Friderich Madsen.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
det behag de Almagten den 20de d. M. at henkalde fra det te jordiske Jammerfulde til de evige Berliger, min elskte Mand Mads Blom, udi sit Alders 78 Aar; hvilket herved arbødigst kundgiøres hans og mine Beslægtede og Venner, om hvis Deeltagelse i denne min Skjæbne jeg giør mig forsikkret uden skriftlig Bevidnelse. Strømsøe, den 28de November 1794. Rachel Biørn sal Bloms.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
J Scheen i Norge, er Handelsmand Diderich von Cappe, a len død den 29de November sidstleden i den Alder 60 1/2 Aar; hvilket bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, og er forsikret om deres Der tagelse for os, som begræde hans Tab, nemlig 7 Børn og mig Christiana E. von Cappelen fød Boyesen.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Til de Herrer Corresponderendes Anmerkning meldes, at hans Boes Forretninger vedvare under Firma: vonCappelenne, med vores Underskrift: Did. von Cappelen. U. F. von Cappelen.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Fra Pressen er udkommen: Mørende og underholdende Historie Brog for den hæderlige Bondestand, uddraget af Campes, res Skrifter. Den indeholder henved 100 forskellige Historier, Saltmanns, Rochows og andre af Tydsklands bedste Folkelærreane sigtende til at udbede Oplysning, alskaffe Overtroe og opmuntre til ædle Gierninger, fortalte paa en jevn og fattelig Maade, saa at denne Bog ikke allene kan tiene til en ædel og fornøielig Tirsfordriv for Bondestanden; men endog meddele den Klogskabsregler og gode Raar i mange Tilfælde i Livet, og saa ledes forbedre dens Smag: at den maatte satte Væmmelse for Kiøbe Huuskers, Selskabsbogen, Tobaks=Discourser, og hvad alt det usle og al Sædelighed nedbrydende Tøi heder, som hidindtil har været dens næsten en ste Morskabsbøger. Bogen er et Alphabet stor, trykt med tydelig, men tæt Stiil, paa godt, stærkt Papiir, og sælges for den villige Priis 3 Mk. paa Trykpapiir. De Herrer Proprietairer, Præster eller andre, som ville befordre den gode Smags Udbredelse blant Almuen, og til den Ende kiøbe 25 Exemplarer, skulle faae dem for 2 Mk. Exemplaret paa Børsen No. 3 hos P. M. Liunge.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Nytaarsvers for Familier, Forældre, Principaler, Velgiøde rere, Kiærester, Fruer, Frøkener, danske, tydske, engelske og franske, trykte paa Atlask og Taft, indfattede i illuminerede Kobberrammer fra 16 til 40 sk. Stykket, Arket til 6 a 8 s. Paa couleurt Postpapiir, grønt, blaat, guult, rødt a., 27 a 32 Vers paa Arket, 12 a 16 s. Arket. Forældres Nytaarsgave til fromme Børn, indb. med et Kobber, 8 s. Nytaarsgave til Børn af Em. Balling 8 s. Den lystige Nytaarsgave i Sange, faaes hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34. til Morskab for Folk af alle Stænder, af C. Balling, indb. 24 s. Forældre, Besteforældre, Srigerfor ældre, Sødskende, Franske, Tydske, Franske og Engelske Nytaarsønsker for Tanter, Oneler, Snogre, Sygerinder, Kierester, Velgiørere, Officerer a. paa Silke og couleurt Papiir, indfattede i smutte Kobbere, fra 12 til 32 s. Stykket, samt Ønsker i ovenmeldte Sprog, 24 Stykker paa et Art fiint Papiir til 6 s., faaes hos L. Reistrup paa Østergade No. 31. ved Amagerierv.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Jos mig undertegnede ere i Aar blevne færdige alle Sorter Nytaarsønsker af bekiendte og undede Digtere til Familier, Venner og Velyndere, trykte paa forskiellige Sorter Silketøi og indfattede i 16 forskiellige Gorter Dekorationer, der alle udmærke sig saavel ved Nyhed som Smagfuldhed, og hvoraf de fleste ere nye i sit Slags, saasom antike Templer, hvor Dørrene der kan oplukkes, og andre Sorter, der kan lægges sammen som Vrive- og forsendes; de ere alle meget skiønne illummerede efter Kunstens Regler. Prisen er 8 sk. til 32 s. Stykket. Af heele Ark kan bekommes 12 forskellige Sorter med 24 Vers paa hvert Ark 2 6 s., hvoriblandt Nytgaarsønsker for Damer af Hr. M. C. Bruun. Alle disse Art kan ogsaa faaes paa forskellige Sorter fransk coulørt Papir a 10 sk. A. Soldin, Boghandleri Møntergaden 57.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Nytaarsvers for Venner og Vender, Elskere, Kierester Vel Al undere, Velgiørere, alle Slags Familie=Vers til Mødre Fædre, Søstre, Brødre, Tanter, Oneler, ere nu at faae aftrykte paa Silke i meget prægtig illuminerede Kobbere og Tegninger fra 12 s. til 28 s. Stykker; deriblant nogle i Medaillons og andre meget smaa skiønne Jdeer til at lægge i Breve. Versene have forhen ikke været trykte. Nytaarsvers paa Arker, trykte med fiin Sølvstal, 30 Stkr. paa Arket, aftrykte paa fiint koleurt Postpapiir, guult, grønt, blaat og rødt, Arket a 12 s., og paa fiint hvidt Papiir Arket a 8 s., og grovere Stail, 24 Stkr. paa Arket a 6 s., faaes hos Holbeghandler S. Poulsen i Antoniistræde No. 324 og 325. gen beskikkede Actors Hoved beskyldninger mod den suspende2 rede Jnspecteur Meden ved Almindelig Hospital, med nogle Anmærkninger til Publikums Beroeligelse faaes for 4 s. hos Boghandler Tikiøb i Gottersgaden.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
for Norge kan nu afhentes i Christiania hos Boghandler Jet 7de, 8de, 9de og 10de Hefte af Topographisk Journal Diurendahl. 20 a 30000 Rdlr. forlanges strax eller i anstundende Termin i forskjellige Summer mod Pant af Kongl. Obligationer, Actier og antagelig god Caution, hvorom handles med Ratenburg paa Østergade No. 19.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 28de November dette Aar, indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaer Mercur, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi 6 perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Sogne=Præst Hr. Christopher Berg for Vester=Velling og Schiern Menigheder i Viborg, Stift, Middelsom Herred, dermed i Stervboet inden ovenmelte Tid at fremkomme og samme at beviisliggiøre. Langaae Præstegaard, den 1ste December 1794. S. Rbod, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Da Hans Kongel. Majest. ved Bevilling under 7de den nes, allernaadigst har tilladt mig: at jeg med mine Børn maa hensidde i uskiftet Boe efter min salig Mand Skipper Jørger Larsen Ring paa Thurøe under Biørnemoese Gods ved Svendborg, som paa sin Reyse fra Kiøbenhavn til Danzig i afvigte Augustii=Maaned om Bord paa sit førende Fahrtøy er bortdød, saa bliver herved i disse Aviser, med 6 og 12 Ugers Varsel, indkaldet alle dem, som hos benævnte min sal. Mand maatte have nogen retmæssig Fordring, at de inden foreskrevne Tids Forløb melder sig dermed, enten hos mig selv her paa Thurøe, eller hos min Laugværge Byeskriver Bager i Svendborg, da enhver skal nyde sin Ret efter Loven. Thurøe, den 25de Novbr. 1794. Som Laugværge, Karen Niels Datter, P. Bager. sal. Jørgen Rings Enke.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 14de Novbr. d. A., som den 24de næstefter er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aarog Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre, af hvad Navn nævnes kan, udi afg. Skibs=Capitain Jens Tørsløs Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, for os, som Exsecutores Testammentii, hos mig Grosserer Knud Christensen, boende i Broegaden No. 8 paa Christianshavn, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 6te December 1794. Knud Christensen. M. Rohde.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 5te denne, læst i Hof= og Stads=Retten den 8de samme, indkaldes herved 3de Gange alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre, hvorfra saadant end maatte hidrøre, at melde sig hos mig forinden Aar og Dags Forløb fra Dato, sub pæna præciusi & perpetui silentii. Kiøbenhavn, den 9de Decembr. 1794. Peder Jacosen, Urtekræmmer i Adelgaden No. 273.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
J Følge allernaadigst Bevilling af 28de November, som den 1ste December 1794 er bleven læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som hos Kiøbmand John Dunlop, der er boende paa det Vestindiske Eyland St. Troix maatte formene sig berettiget til nogen Fordring, saavel de id Kongelige Riger og Lande, som udenlands boende, med saadant havende Krav, inden fornævnte Tids Forløv at fremkomme og for bemelte Kiøbmand Dunlop, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 11te December 1794. Paa bemelte Hr. Dunlops Vegne efter Opdrag. M. Kuutzen.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
en Topographiske Journal for Norge er nu næsten foret til D 12 Hefter, som kan ansees for at udgjøre en Aargang. Udgiverne deraf - det Topographiske Selskab - som allene af Nidkierhed for det almindelige Beste, har gjort, og giør sig Umage for at samle, og ved den at udbrede en meere nolagtig og fuldstændig Kundskab om et Land som Norge, om et folk som det No ske - end man hidindtil har havt, agter af samme Grund at fortsætte den, og holde sig forvisset om, at enhver Medborger som ikke med Kulde og Ligegyldighed betragtet sit Födeland, ey allene vil bifalde, men og, saavidt det staaer til ham, fremme deres Formaal og Beslutning. Hvad som hidindtil en kommen for Lyset ved dette Selskabs Bestrædelser, er for lidet til at bestemme Journalens sande Værd, og for meget til at miskiende den. Værket er først begyndt - Faa ere endnu de Materialier som ere indbragte i Forraads Kammeret, og som engang i Tiden skal tienden indsigtsfulde og skarpsindige Mand. der, begaver med Lyst, Tid og Formue, faaer i Sinde at skienke sin samt lige og Efterslægten et Værk, lig den danske Atlas - men Nænd, der fortiene Agt og læder, samle dagligen flere, samle dem for dette Forraaas Kammer, og indsende dem villigen dertil. Ved deres Flid vil de med Tiden Norges Fortrin Kiendes og beundres, Norges Mangler opdages og afhielpes, Nationen vil bedre indsee fine Fordeele og benytte sig at dem, og almindelig Velstand vil blive dens Deel. Statsmand og Krigere, Borgeren og Bonden læse Journalen, og - dens historisk-vergraphiske, dens Politisk conomiske Bidrag til Kundskab om Norge, skal ikke blive uden Nytte for hver især V. er denne Lectar just ikke altid moersom - Ved Forfatternes alt for store Nyagtighed, som ofteforleder dem til vidtløftige Opregnelser og Beskrivelser af Smaaling, saadanne Ting, som enhver Landets Egn har tilfælles med andre, og derfor ere almindeligen bekiendte, kan den endog undertiden blive kiedsommelig. Men den fornuftige Læser vil let sætte sig bort over det, han anseer det som en Fölge af Forfatteren særegne Caver, at iagttage og meddele andre deres Iegttagelser paa, som en Fölge, af deres större eller mindre Beqvemhed at udtrykke deres Tanker paa, og - holder sig blot til det væsentlige, han lægget Mærke til det, som passer sig paa ham og hans Stilling, og giøten Klog Anvendelse deraf. Han læser for at tilfredsstille sin Videlyst, for at lære at kiende Folkets forskiællige Industrie og Virksomhed, Sæder og Skikke, Landets naturlige Fordeele og Mangler - Han beriger sin Forstand med andres Erfaringer, og benytter sig deraf som af sine egne. Paa denne Maade bliver de Journalens Læsning, om ikke moersom - saa dog nyttig og gavnlig, og fra denne Synspunctöines Journalenssande Værd. Men det var egentlig ikke Journalens Værd man vilde giøre opmærksom paa - det var dens Form. Nogle af de Herrer Medlemmer og Sub Kribentere have været af den Formening, at det ver bedre, at de Beskrivelser, som trykkes over en og anden Bye, over et og andet Præstegield, bleve trykte uden at afbrydet, følgelig udgivne i Bind, og at Journalen blot burde indeholde enkelte Afhandlinger, Beskrivelser over enkelte Værker.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Poesier over visse interessante Gienstande og behagelige og eyse lige Egne i Norge - andre have troet, et Journalen gandske skulde ophøre, og alene continuere med saa mange Hefter, som udfordres til at complettere de begyndte Beskrivelser, som Provsten Smiths over Tryssild, Amtmand Sommerfelts over Toten, Kammerherre Ankers over Christiania, Byefoged Walsbergs over Tönsberg, Præsten Rangs over Hitteröens Præstegield, trykkes med alt andet som indkom i en Fierdedeel Bind, enten under Navn af det Topographiske Selskabs Skrifter, eller Topographisk Magazin for Norge - andre derimod have holdt for, at det var best at Journalen vedblev, som den har begyndt Selskabet, som holder det for sin Pligt og Ære i dette Stykke af rette sig efter de flestes Villie, indbyder altsaa herved enhver af fine Medlemmer, indbyder enhver anden, som har subskriberet, og enhver, som i Fremtiden agtet at lubskribere paa det: Arbeider, inden dette Aars Udgang herom at indsende deres bebagelige Formening til Selskabers Formand Hr. Kammerherre, og Stiftamtmand Afokke, eller og til Selskabets Secretair mig Ober Inspecteur Harteig, da Selskaber derfor vil blive dem höi ligen forbunden.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Efterretning for den patriotiske Landmand. Det er almindelig bekiendt, at jeg i 4 Aar har stræbt at giøre Publikum opmærksom paa en Fødrurt for Hornqvæg og Faar, som voxer paa Sandmarker, med hviltet er gjort Forsøg i Aaret 1790, ved at indføre samme i den holsteenske Landhuusholdning Det er Spørgelfrøet, hvis Godhed og Nytte allerede for nogle Aar siden er bleven bekiendtgjort ved det brunsvig lundborgske, Landhuusholdnings=Selskabs Efterretninger, hvoraf det første Bind skal indeholde et kronet Priisskrift af en vis Hr. von Both, mer, dette Frøe angaaende. Jeg har faaet en Qvantitet Frøe af dette Aars Afgrøde, og tilbyder Landmanden det, for dermed at anstille Forsøg til forestaaende Foraar og Sommer. Spørgelfrøets Fædreneland er Holland og Westphalen, det elsker de sletteste Sandegne. Hvilken Glæde for Patrioten, naar efter nogle Aar paa den af Naturen magre Sandgrund ved LandeVeien, hvor nu daarligt Qvæg neppe kan underholde Livet, sees fede Græsgange og mættet Malkeqvæg bære i fulde Yvere den, Løn, hvormed det pleier at betale den Flid, som dets Eiermand anvender paa dets Græsnings Forbedring. Dette Spørgelfrøe giver et Foder, som langt overgaaer Kløveren, og ædes ikke allene begierlig af Køer og Faar, men de første give efter dets Nydelse overflødig Melk. Til at besaae en Strækning Land af 300 Qvadrat Maader udfordres 24 Pund Udsæd, og kan samme med Fordeel saaes fra Begyndelsen af Maji til Slutningen af Julii, det voxer helst paa jevn sandig Grund. Jeg finder kun endnu fornøden at anmærke, at jeg ikke uden for contant Betaling for sender og sælger dette Frøe, enkelte Pund koste 10 og i Qvantiteter 8 s. lybsk, ufrankerte Breve gaae aabnede tilbage, en Nødvendighed, hvortil den i afvigte Foraar gjorte Afsætning opfordrer mig. En trykt Anviisning, til Brug for dem, som om dette Frøes Forplantning ikke have den behørige Kundskab, er hos mig at faae for 2 s. lybsk. Altona, den 1ste Decbr. 1794. G. F. Schoop, boende i Palmaillen.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
NB. Paa mange Steder voxer ogsaa den vilde Jarck, hvis Frøe efter udvortes Anseelse har meget Lighed med Spørgelfrøet, dette udfordrer da altsaa nogen Opmærksomhed, undertiden bliver allerede ogsaa anmeldt Spørgelfrøe fra andre Steder, hvorfor det er nødvendigt, at de som ville erholde det af mig anmeldte Spørgelfrøe, indrette deres Commissioner derefter. Paa Grund af Placaten af 26de October 1792, indkaldes derved med 12 Ugers Varsel, saavel Arvinger som Credie og Debitorer udi Stervboet efter Rytter Mauriz Pedersen her ved det hvisteenske Rytter=Regiment, at møde for os underskrevne Skifte=Commissarier i bemeldte Boe, Mandagen den 2den Mar til 1795, om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi mit RegimentsQvarteermester Simmesens Huus i Hadersleb, hvor da Vedkommende anmodes at medtage de lovbefalede Beviisligheder for deres Arve= og Fordringers Rettigheder. Hadersleb, den 1ste December 1794. Simmesen, Ziegelaar, Regimentsqvarteermester og Auditeur. Cornet. Ved det holsteenske Rytter=Regiment. Da Arvingerne efter den Udenlands afdøde Capit. Røed Olufs, ellers kaldet Schvards, fød paa Vesterland=Fohr, have forlangt, at et Gields=Proclama maatte udstædes i de Berlingske og Altonaiske Tidender til bemeldte Afdødes Creditorer saasom de ikke holdt sig forsikrede om, at ingen Gield heftede paa den Afdødes Efterladenskab. Thi blive alle og enhver, som paa nogen Grund have noget at fordre af den Afdøde, eller skylde noget til ham, eller ogsaa have Pandter i Hænde fra ham, af mig p. t. Stifteforvalter citer og indkaldte, at de, neml. de Jndenlandske inden 6, men de Udenlandske under Beskikkelse af Procuratores ad Acta in loco inden 12 Uger fra denne Publications Dato, hos mig angive deres Fordringer og Gields Poster respre sup pæna dupli, forevise alle de originale Documenter hvorpaa samme grunde sig, og efterlade Afskrifter ved Professions=Protocollen, tillige advares de, som inden den bestemte Tid ikke melde sig, at de ikke videre blive hørte, men en evig Stiltienhed bliver dem paalagt. Givet i Pastoratet i St. Laurentii paa Vesterland=Fohr, den 17de November 1794. C. Christiansen, første Præst her og p. t. Skifteforvalter i ovenmeldte Stervboe.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Et Eiendomsstæd, Sophienlund kaldet, en halv Fierdendeel Miil fra Kiøbstæden Weile, er underhaanden at faae tilkiøbs, og kan tiltrædes til 1ste Maji 1795. Til samme er Ager og Eng, samt Skov, der staaer for Hartkorn 1 Tdr. 1 Album, Skoven er af god Bonitet og indeholder en Deel store Ege Marken er for det meste indhegnet med et for varlig Steendige; den er og besaaet med megen Kløver, paa Stedet holdes for nærværende Tid 2 Heste og 4 Køer. Boepælen er beqvem for en conditioneret Familie, Bygningerne som ere forsikrede i Brandkassen for 1500 Rdlr., bestaaer af et en Etage Vaaningshuus 14 Fag langt, Teglhængt, det indeholder 2 Stuer, 5 Kamre, Kiøkken og Spisekammer foruden en Qvist og rummelige Kieldere, har en Pompe med godt Vand under Huset ved Kiøkkene; med Huset kan følge 4 Jern Kakkelovne, hvoraf en Etagie med Opsats, af Sidebygningerne som ere Straaetækkede have 24 Fag i Længden, de indeholde foruden Folke=Værelserne, Bryggerhuus, hvorved atter en Pompe med godt Vand, Stalderum til 8 Heste, Vogn=Remisse med videre. En nu er ved Stedet en Frugthauge med gamle Træer, en Kiøkkenhauge, og endnu en for nogle Aar siden med nyt Plankeværk indhegnet Haveplads, hvori omtrent 100 Stkr. unge Frugttræer af de beste Sorter, hvoraf en stor Deel frugtbærende, ved denne Have er bygget et Havehuus af 3 Fag Ege Bindingsværk og Teglhængt. Noget af Kiøbe=Summen kan blive staaende i Stedet, om hvilket som alt andet nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren paa Stedet eller i Kiøbenhavn hos Krigsraad Reimer paa Gammel Torv Nr. 283.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Ved Skifteslutning efter Fæstegaardmand Niels Christensen i Rebild, paa Torstedlunds Gods, i Aalborg Amt, hans afgangne Hustrue Karen Christensdatter, er hendes Arvinger, nemlig: 1) en Søster Maren Christensdatter, afgangne Jens Sørensens Enke i Meilbye, 2) en Broder Thomas Christensen. ibidem, som er død, hans 3 Børn, en Søn Christen Thomasen, er bortrømt, en Datter Anne Thomasdatter, er og borte, og menes at opholde sig i Hadersleb, en Datter Johanne Thomasdatter, gift med Vognmand Anders Poulsen i Aalborg; 3) en afdød Søster Kirsten Christensdatter, har været gift med nu afgangne Laurs Christensen i bemeldte Meilbye, hendes 3 Børn, en Søn Christen Christensen, er bortrømt, en Søn af samme Navn, værende i Meilbye, en Datter Anne Christensdatter, hvis Opholdsted ikke vides; 4) en Søster Johanne Christensdatter, er og død, har været gift med nu afgangne Niels, Skoemager i meerbemeldte Meilbye, hendes Datter Mette Niels datter, som siges at være gift med en Mand Vineentz Andersen, men hvor de opholde dem vides ikke, bleven tillagt i Arv 25 Rdlr. hvilke ere blevne deelte blandt samtlige den Afdødes Arvinger efter Loven; bemeldte Arvinger indkaldes des Aaarsage at møde her, jo før jo hellere, for at modtage deres Arvelodder, og derfor at give vedbørlige Affalde. Torstedlund pr. Hobroe, den 24de November 1794. K. Theil.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Underskrevne Christian Carl Hvas, som af Øvrigheden, beskikket Værge for Niels Thomsen Breining i Gauerslund Bye, Coldinghuus Amt, indkalder herved med 6 og 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som maatte have noget lovligt Krav til bemelte Niels Thomsen Breining, dermed at fremkomme, og saadant for mig beviisliggiøre, inden bemelte Tids Forlag, da enhver lovlig Fordring skal blive betalt udi Snapstings=Terminen, 1795, men hvem som ikke melder sig inden den foreskrevne Tid, maae tilskrive sig selv Tabet af deres fortiede Fordringer. Andkiær pr. Weyle i Coldinghuus Amt, den 28de November. C. C. Hvass.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Da Farre Mølle i Give Sogn, Coldinghuus Amt ikke blev solgt ved Auctionen i Gaar den 1ste December, saa vorder den 2den Gang stillet til Auction Mandagen den 22de indeværende Maaned, og om den da ikke heller vorder solgt til 3die og sidste Auction Mandagen den 29de i samme Maaned, Auctionerne holdes i Møllen og begynder og Formiddagen Kl. 11. Weile, den 2den December 1794. Lange, Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Endskiønt jeg ikke formoder, at min sal. Mand Mathias Winge, forhen Stads=Capitain, Guldsmed og Herbergerer heri Byen skulle have efterladt sig nogen mig uvitterlig Gield, saa dog for at betrygge mig i Fremtiden, indkaldes herved alle de, som maatte formene at have nogen lovlig Fordring efter ham, at anmelde samme inden den i Loven bestemte Tid, enten til min Laugværge Hr. Provst Schiøtz, Sognepræst for Veyle og Hornstrup Meenigheder eller til mig selv. Veyle, den 2den December 1794. Som Laugværge, Marie sal. Winges. Schiøtz.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
Da min udi Nyborg eiende og iboende Gaard med 7 Leye, vaaninger og Baraqve, ikke er bleven solgt ved den over samme den 14de November haa holdte Auction, saa bekiendtgiøres herved, at bemeldte Eiendomme endnu kan erholdes tilkiøbs eller til Leye. De Lysthavende vilde behage at henvende sig til mig selv, eller Hr. Capitain og Tolder Bang, eller Hr. Kiøbmand Rasmus Møller her i Nyborg, som dertil fra have Commission. Nyborg, den 6te December 1794. Walterstorff.
Berlingske Tidende, 1794-12-15
det Asiatiske Compagnies Directeurer finde fornødent herved Det bekiendtgiøre. 1) At der med det til 11te December d. A. bestemte Udbytte Udbetaling fra nu af skeer Begyndelse. 2) At Udbyttet alle Sögnedage (Løverdagen undtagen) i den sædvanlige Contoir-Tid kan afhentes i Casserer Contoiret. 3) At intet Udbytte betales til Actie Eyerne forinden de have indleveret Bogholderens Interims-Beviser forde gamle detiebreve, eller behørig omvexlet disse mod nye Actier. 4) At de 113 gamle Actiers Eyere, som endnu ikke, alle Directionens Anmodninger uagtet, have afleveret deres Actier, fornemlig bedes, at lade sig dette Avertissement tiene til Efterretning. 5) Endelig bringes i Frindring, at Fyeren af Action Nr. 1410, lydende paa Ihændehaveren, ey endnu, uagtet alle hiutil skeete peremtoriske Indkaldelser, har erklæret at vedbliv som Interessent efter den nye Octroy af 21de Martii 1792. Christianshavn, den 17de November 1794. Skibsted. Cramer. Fix.