Berlingske Tidende, 1798-07-09
Paris, den 24de Junii. Vor Flaade under Buonaparte har nu været 13 Dage Søen, og endnu er ikke den ringeste officielle Beretning bleven bekiendtgjordt fra samme. Man synes her bestandig mere at troe, at den uden Forbindring kommer til sit Bestemmelsested. - Pouliser holder i det Stykke af hans Journatfor i Gaar en Digtersk pathetisk Tale til Linieskibet Orienspaa hvilket Duonaparte befinder sig : Hvorhen (spørger han) retter Du Linieskib, Dit Løb, Du, som bærer Helten af Vendemitaire og Jtaliens Fredsstifter og Overvinder 3 Et Du landet ved hine steile Klipper, (ved Malta), som nu tilhører et Kløster af 100 Krigere, som fordum forsvarede samme mod i Tyrker, og under en Franskmands Anførsel tvang dem til at ophæve Beleringen. J lang Tid have Ridderne af Malla trodset den ottomanniske Magt; men hvor kan imodstaae vore Soldaters Mod, naar samme blive lede de af Seiervinderen ved Lodig O Skib, hvis Stjæbne er forbundet med Frankrigs Skjæbne, Du skal ikke indskrænke det kab til Erobringen af en ufrugthar og af Sølen forbrændt T., men dringe var hele til hine Egnes Strandbredde, hvorJns fordum havde Tilbedelse og Altere. Da skal Du see Caro. anden, en uhyre Stad, som formedelst dens Beliggenhed kan blive Verdens Stadelplads. Nilen bringer Europas Rigdomme derhen. Jndsens Rigdomme komme paa det rød Hav til Caito og Armemens, Perstens og Syriens Skatte blive sorte derhen ved Caravaner fra Aleppo. Catroskal de faae at for vore Krigere at vandre i sine 4000 Gader, og det befarvede Flag at vale fra sine Synager og Mønter Det røde Hav modtog fordum August Stue, sands sig en Vel til Indien. 120 ramerske Stie, som SamDitlerte, bragte umaadelige Rigdomme til Europa. Daning havde fordum underkastet Indien sit Høredømme, og Da rigt blev overpundet af Alexander. Parianerne bragt, Jnqvisitionen en forskrækkelig og bedrøvenageraring, derden. Det indianske Folk, som efter hinanden har varer en Spine, bald for Præsterne og Erobrene, er af Naturen mildt piansilet, og Glasterit. og Engelanderne skalskyldte Tyranner holde deres elskværdige Folk under det forskrætteligt: Aans Trykkede. O Duonaparte i Du skal sønderbryde dinalvttelige Sanes Lænker, udbrede igien der det Lys, som Pythageras fordum samlede der paa sine Reiser, og opsatte gien Pilvans findrige Muse. Irte ved Vaaben og Bønd somhed skal Du søge at igiensøde de indianske Nationer, langt hellere skal Du fængsle deres forrige Jndbildningsskraft ved Musikens Gnden; vække deres ved et langt Slaverie af træstede Mød ved glectrisk Arier, give disse Galt en alle Regiering og Løve, bortfore Overflødigheden af dette Risdom me til Omtustning, forene dem ved Handel med Frankrig, som skal forskaffe dem en gavnlig Diestand, og bringe hin kostbare Tøier livere Havne, hvis Besiddelse er bleven er Nødvendighed for Europa. Vi skulle itte bring vort Guld til Indien, som nerfarne Regieringer giøre. Denne mali liste Ominskning skulde snart giøre og sattige og de for Jndien Velfærd Laderes føre til disse forsaattleve Nationer Jrin og Sølvatre, lader og tage af dem Englands fædre gelige Kang lader dem blive vore Venner og Dandsforvand øre, og lader dem giengielde disse beskyttende Opofringer med en Fribut, som vil berigt os, uden at giøre dem samt Deres fra Toulon af 14de Junii melde, at Engelandet bare tar ved Taulen taaet, foruden et Advistid, en frant. Stige. Dag er et andet Advisskib ladet ind til Taulen. Mandskabet paa samme har berettet, et engelske Krigskibe trodsede ved Mand. Det Rygte, at denne ide var bleven besat af de Franske, er endnu ikke bleven betræftet. De engelske Krigen, som trydse i Egnen Tonen, skalle har den Hensigt at forbindte den der værende anden Flaade i at løbe ud. Ogsaa ved Cap Ban paa de inneske Koner skan. naale engelske Krigskibe være lette saa Dian man under 16de Junii, et Fregatterne la Krarændte en Dan. tilligemed en Kutter ere lærdige til at lade ud. Deres D. stemmede er itte bekiendt, men landsaa er den til Jrian.