Berlingske Tidende, 1796-06-10
Paris, den 26de Maji. Seiren ved Lodi den 10de har man fornemmelig GeneralBerthiers Ædelmodighed at Tatte for. I et foregaaende Krigsraad erklærede han sig gandske imod Foretagende, at gaae over Broen, og viste, at der ikke allene var høyst vanskeligt, men og dersom det slog Feil vilde trætte den hele Armees Undergang med sig. Hans Grunde overtydede, alle de øvrige Generaler, undtagen Buonaparte, som befalede Foretagender, og paatog sig alt Ansvar. Da Colon, nen, som skulde sætte over Broen den følgende Dag var de for et Øieblik, forglemte Berthier, at han havde stemmer imod dette Foretagende, saae kun paa Fædrenelandets Fare, i Fald der ikke lykkedes sprengte først i Spidsen af Colonnen, og afgjorde saaledes Seiren Vore Vaa dens lykkelige Fremgang i Piemontshar man, næst Generat Buonapartes Talenter, og vor Armees Tapperhed, endnu nogle Blomstændigheder at Takke for, hvilke maa itte ere ligegyldige for Historien. Allerede for længe sid havde et stort Antal piemontesiske Misfornøiede samlet i Genua, hvilke førte med deres ligefindede Venner en vi som Corresponden i adskillige Stæder og Fæstninger. D. tiente de Franske til Veivisere. Allevegne, hvorhen kom, opkom indvortes Uroligheder, som gjorde, at me aabnede Portene for de Franske. J Turin selv vilde ette have gaaet bedre, dersom Vaabenstilstanden ikke hunvar bleven sluttet. Borgerskabet var forlængst opbragt me Hoffet som fornemmelig udviste alle Olunstbeviisnimod Adelen. Dertil kom ogsaa Uenigheden mellem C. ral Colli og Beaulien tilligemed de Friheds Grundsælg :ger, som havde fundet Jndgang hos de fremmede Om rer alle Fra Floren har man den Efterretning: man sammesteds var itte uden Frygt for de Franske, uagtder er Fred mellem Frantrige og Toscana. Man er han for, at General Buonaparte vil fordre Hævn for den Petisthed, som man til Gunst for Engelænderne har vist er verno. Fennen i Venedig fordriver nu alle franeEmigrantere fra dets Clebet. En saa kaldet General Pr. veditor skal af den Aarsag være bleven nedsat i Verona. Paven skal allerede her have en Gesandt, for at udvirke Fre med Republiken. Nogle paastaae, at der i Freden me Spanien befindes en hemmelig Artikel, hvorved det er bleven afgiørt, at vi garantere Paven alle hans øvriStater i Jtalien, mod at han frasiger sig Avignon og Benaissen, men andre paastaae, og sandsanlig med mere Grund at dette er falet. Efter Rygtet har vor Regiering for langt af Storhertugen af Tostana, at han ikke herefter ande give den engelske Flaade i Livorno den Understytten. som hidtil. Nogle af vore Blade paastaae endog, at det er bleven forlangt af Storhertugen, at lutte Havnen og Liverne til for Engelænderne. De føie til at den og værende Gouverneur i Liverne, som endnu faaer Pension fra det neapolitanske Hof i hvis Tieneste han forhen blaa Tid har staaet, har nylig tilladt, at Englænderne toge : fransk Kaper under Kanonerne i Livorno. Førend Tilctaten med Toseana blev sluttet havde de Franske have det Proftet at giøre en Copedition til Livorne, for der et borttage de engelske Magasiner & Man troer, siger i af vore Blade, at vig førend 2 Maaneder ere forladt. skulle have Fred med alle Landmagter, og da kun endne faae med Engelland at bestille. Hof De von Basselen. en Emigrant, som kom fra Engelland og nang bleeg gar i Vender, har man fundet et Brev fra den engelske Statsteretair Grenville, hvor han anfører følgende: Da den er meget muligt, at Engeland om en tort Tid træder i ligderhandling med Frantrige, saa maa Royalistvartier i Vender ikke gjøre nogen videre Regning paa Understyttelse fra Engeland; men sørge for sig sow.