JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Nye russiske Formelys med Bomuldsvæger, nogle Tønder norsk Kommen, Humle, Fyld, Duun, m. m. faaes for billig Priis, hos Aarhuus d. 21 Dec. 1305. M. Langberg. paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
For nogle Dage siden er 4te sorte Kalkuner kommen ud af min Gaard paa Middelgade, der formodentlig maae være indløbne i en eller anden Gaard her i Byen. For sammes Tilveiebringelse loves en billig Douceur, om forlanges. Peder Schibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Af en Kiøbmandsvogn her fra Byen, er den 6te d. M. imellem Hobroe og Randers, tabt eller bortkommet en stor brogedmalet Æske, forseglet, hvorudi var efterskrevne: En Fruentimmer Reise Straahat med grønne atlasses Baand. 3 fierdedeel Alen nye violet Atias. 4 Alen hvide broderet Silkebaand. En liden violet Blomst. 2 Marker brunfarvet Uldgarn. 1 Mark differente Couleurer Linnedgarn. Et stort Silke Fruentimmer Kastetørklæde, guul og graae med mørkerød og lyseblaae Bord. Et halvt Pund Kaffebønner. 2de hvide Lærredsposer, og et uforseglet Brev med der underlagt 1 Rdlr. Banko, alt til Provstinde Klæstrup i Østeralling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Skulle nogen Retsindig, enten have funden Jndbemeldte, eller i anden Fald kunde, og vilde give nogen Oplysning desangaaende, bedes tienstligst dette tilkiendegivet undertegnede, der takskyldigst betaler paagaaende Omkostninger. Hobroe den 20de Decbr. 1805. Niels Nyegaard. Consumptionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Paa Jsgaards Godt i Randers Amt, Mols Herred Tved Sogn, Eegs Bye døde den 15 Decbr. sidst Gartner og Fæstehuusmand Otto Guldmann uden Livsarvinger; hans Boe blev strax registeret og forseglet. 30te Dagen, d 13 Jan. 1806 aabnes Boen til et lovlig Skiftes Foretagelse, da Arvingerne behagelig ville tage Møde, for at paasee deres Ret, os indkaldes Creditorerne i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel fra Dato. Jsgaard den 18 Decbr. 1805. Marcussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skomagermester Hans Christian, Wormslew her i Byen, indkaldes herved, i Følge Placaten af 26 Octbr. 1792, for os som Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Aarhuus den 20de Decbr. 1805. N. Hvid C. A. Pedersen, Borgermester. Overauditeur, Raadmand og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Creditorerne efter afg. Jens Skaarup af Deiret, som døde den 25 Nov. sidst hos sin Søn, Huusfæster Niels Skaarup i Eeg paa Jsgaards Gods, indkaldes i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til Møde i Stervboen, for at angive og bevise deres Fordring, og meldes til Efterretning saavel for Arvingerne som for Creditorerne, at 30te Dagen efter den Dødes Afgang er den 23de Decbr. førstkommende og 12 Ugers Dagen den 12te Martii 1806. Jsgaard den 18de Decbr. 1805. Marcussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
J Kongsgaard paa Helges Næs, kan til Foraaret faaes 16 a 20 Tønder god Sædebyg hos Hanson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Til Kand Smed i Lystrup er for 10 Dage siden kommen, en liden sort Hest, den er gammel, har Stiærn og Snop. Eieren kan faae den, imod at betale Avertissementet og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Paa Veien fra Veder Præstegaard til Moesgaard blev den 8de December sidst af min Karl fundet en Sæk med malet Rugmeel, formodentlig kommet fra Skovmølle. Eieren kan erholde samme her i Præstegaarden mod dette Avertissements Betaling og en billig Doceur til Karlen. Beder Præstegaard den 16 December 1805. M. Hasle. Hvor et complet Jordegods (med fuld Hoverie) i en af Jyllands gode Egne er at faae til Kiøbs, som som ønske) kan tiltrædes til førstkommende 1ste Mai 1806 mod de favorableste Pengeconditioner, kan enhver Liebhaber blive underrettet om hos Hr. Bogtrykker Lund i Aarhuus; men inden næstkommende Januarii Maaneds Udgang, ønsker Eieren, de Lysthavende vilde melde sig. Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg at sælge min iboende Gaard, beliggende paa det store Torv, Liebhaberne behage at henvende dem jo før jo hellere til Aarhuus den 10de Decbr. 1805. P. M. Levisohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
En Eenspænder Kane med tilhørende Seletøi og Biørneskind m.m. Alt næsten nyt er underhaanden tilkiøbs, nærmere Anviisning giver Addressecontoiret. Fra samme Sted anvises tillige tilkiøbs en bolsteensk Postvogn indrettet efter jydsk Spoer, og som løber paa Jernaxler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Simon Larsen Tvenstrup i Tvenstrup Bye har for 8te Dage siden optaget en sort Koe med et lidet Stykke or af det venstre Øre, og et V klippet paa den venstre Side. Eieren kan faae den, naar han betaler Avertissementet og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Nyelig hiemkomne friske og gode Mallaga Citroner, faaes til meget billige Priser hos Lars Schmidt ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Da Tøihuus Lieutenant Klubien ved Nørre Jyllands Torhuus, i afvigte August Maaned, under hans Ophold i Kiøbenhavn, ved Døden er afgaaet, og hans der efterlatte Effecter af os er taget under lovlig Behandling; saa bliver alle de, som i navnlig Maade, maatte have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, herved indkaldte, inden 12 Uger fra Dato at anmelde saadant for undertegnede Skifteforvaltere. Randers den 6te December 1805. Stadfeldt. Bendixsen, Doctorjuris og Borgemæster. Cancellieraad og Byfoged Zugstøvleskafter, af bedste Bonite, faaes tilkiøbs for villigste Priser hos Jens Bech. Søeholt Mølle i Sønder Herred, som er bekiendt for en at de bedste og betydeligste Møller i Landet, bliver Tirsdagen den 7de Januarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 ved offentlig Auction, som holdes paa Søeholt, bortforpagtet i 7 Aar fra 1 Mai 1806 paa meget gode Conditioner. Mølleværket som har 2de Qværne er for et Aar siden af nye opbygt og med Grubbeværk forsynet. Boepælen er forbedret og forøget saa den nu er passende for en honet Familie. Til Møllen er af Søeholtgaards Marker henlagt over 150 Tdr. Land af Ager og Eng. Med samme følger som Jnventarium; den nedlagte Rugsæd, som er circa 10 Tdr., ligesom og al behøvende Foraars Sædekorn af Byg, Havre og Boghvede. Jtem: Plov og Harve med mere. Saa bliver og al Pløining og Saaening, som bør skee inden 1ste Mai besørget af Eieren saaledes, som Forpagteren forlanger det. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet og kan 8te Dage forud erfares hos Undertegnede. Rugaard den 11te Decbr. 1805. Jngerslew. Til 11te Junii 1806, ere under Ning Herreds geistl. Overformynderie, 50 Rdlr. at bekomme til Laan imod anordningsmæssig Forsikring. Aarhuus den 13de Decbr. 1805. N. K. Bechmann, Provst i Ning Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-21
Da jeg underskrevne agter at ernære mig allene ved min Smedeprofession, saa meddeles Alle og Enhver den Efterretning, at det ikke nytter nogen at henvende sig til mig med deres Hester og øvrige Creaturer at curere, da jeg ikke længere paatager mig det. Rasmus Jensen. Smed i Gieding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Indenlandsk. J det kongelige Landhuusholdningsseskabs Møde den 11te d. M. blev, paa Grund af et ved Professor Begtrup gjort Forslag om at forsøge Aarsgammel eller tørret Rug til Sæd, af Selskabet besluttet, at indbyde danske og norske Landmænd til at meddele deres Erfaringer desangaaende, samt tillige at forskaffe sig Modeller af de i Lifland og Estland brugelige Tørrehuse til Rug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Onsdagen den 18de denne Maaned jordedes Gientofte Menigheds værdige Lærer, den elskelige, fromme Præst H. J. K. Høegh, paa Byens Kirkegaard. Den almindelige Agtelse og Kierlighed, som den Afdødes gavnlige Virksomhed og godmodige Sindelag i levende Live havde tilvundet ham, fulgte ham, ogsaa til hans Grav. Til hans Liisbegiængelse havde fra Hovedstaden og Omegnen, indfundet sig mange Værdige, med hvem den Afdøde havde staaet i Forbindelse, for at ledsage hans for diske Levninger til deres Hvilested. J Liigstuen blev, før Ligets Borttagelse, af Menighedens Skolelærer og nogle af Skolens Børn afsiungen en Sang, hvortil Ordene, vare af H. H. Hr. Slotspræst Liebenberg. H. H. Hr. Balle, med Haanden lagt paa hans salige Vens Kiste, tolkede sine Følelser over den retskafne Mands Bortgang. Da Liget skulle bortbæres af Sognets Gaardmænd, toge adskillige høie og ædle Mænd, hvoriblandt Ridder Grev Knuth og Kammerherre Bülow, først Haand i med, og bortbare den Afdøde til hans Hvilested, J Kirken, hvor Hr. Pastor Rønne holdt en særdeles rørende og passende Sørgetale, havde nogle musikkyndige Herrer og Damer fra Omegnen, indfundet sig, hvor de fra Orgelet, før og efter Talen, afsang Sørgesange, hvortil Or denne ligeledes vare af Hr. Pastor Liebenberg, og Musikken af den yndre Schal. Nogle unge, hvidklædte Piger, vare ogsaa mødte der, hvilke, medens Liigkisten hvilede paa Baaren, omhængte den med grønne Krandse, og siden fulgte med til Graven, hvor de, efter Netsættelsen, endnu engang bestrøede Kisten med Blomster. Medborgeres Agtelse og gode Menneskers Kierlighed ere en uvis net Krands paa den Retskafnes Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
To Drenge, som gik paa Jsen i Christianshavns Grav, druknede den 16de i en Vaage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Naar man kiender den liden Benyttelse, der endnu paa saamange Steder giøres af Tang maae det fornøie, i Odense Aviser at læse følgende Advarsel. Jordeierne i Bogense har i en Række af mange Aar seet sig fornærmet ved dette: at omkringværende Landbeboere har, uden mindste Tilladelse eller Ret borttaget det af Havet opkastede Tang, uagtet det ofte er blevet dem forbudet; nu da Byens Jorder ere udskiftede og denne Tangs Afhentning paa saa utilladelig en Maade er stor Skade for de paagieldende Jordeiere, formedelst den herskende Ebbe og Flod, saa bekiendtgiøres herved for sidste Gang, at ingen Udenbyes maae bortføre det af Stranden, paa Bogense Grunde, opkastede Tang, undtagen han vil underkaste sig den derfor bestemte Mulkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Den 16de lagde en russisk Kutterbrig ind igiennem Domme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Christiansand den 10de Dec. En engelsk Convoislaade, som laae i Brækkestøe Havn, feirede der Trafalgarseiren, ved Kanonade. Herved var Glæden imidlertid større end Forsigtigheden. Paa et af Skibene var en ung Kiøbmandsøn 18 Aar gammel, som da han ladede en Kanon, og denne for hurtig affyredes, fik Armen knuset og tillige meget mere Skade. Han blev bragt til ChristianSand, hvor Armen er afsadt ved Skuldrev, men der fryg res for hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Slagelse d. 16 Dec. Den 13de Dec. hendte sig heret meget pludselig Dødsfald: Kherre Berregaard, som den Dag i flere Timer havde siddet i Forligelsescommissionen, faldt, da han gik Hiem om Eftermiddagen, pludselig om paa Gaden, toges død op, og var siden ei at bringe til Live. Da hos ham Evne og god Villie til at hielpe vare forenede, savnes han af mange og hans Død beklages almindelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Et svært tremastet engelsk Skib kom forleden fra Østersøen, og giorde Signal for Lods, men da Dragøelodsen, forlangte 1 Guinee, og han Lodsen fra Borde, og seilede uden Lods, men tørnede op paa Saltholmen; da forlod, alle Folkene Skibet, og Styrmanden blev allene ombord; nu kom Dragøerne ombord, og fik 1300 Rdr. for at tage Skibet af Grund, og Lodsen fik nu 5 Guineer for Lodsningen til Kbhvns Rhed, hvor han ankom d. 19de, og fik Bemanding af Dragøerne. Nu skal han formodentlig ind at kølhale Skibet. Saavel for Assurandeurernes, Søefolkets, Redernes og vort eget Lodsvæsens Skyld, maatte det høilig ønskes, at ethvert Skib, især fremmede og dybgaaende, paalagdes at tage Lods, eller ligefuldt betale Lodspenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
J Hovedkirken, paa Alfstadhoug Præstegaard, som er beliggende 35 norske Mile norden for Trondhiem og sluttelig er opkommet efter Foranstaltning af den norske Konge Oluff Trygvason, som 997 reiste om i Nordlan1 ene og der indførte Kristendommen - sees et billede af Træ, malet og forgyldt, som forestiller Sanct Oluf een senere berømt norsk Konge, som altsaa maae have 1 været Helgelands Skytspatron.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
J Vedøe Hovedkirke ved Molde Kiøbstæd, i Romdalien og Trondhiems Stift, sees et fiint og ypperligt 1 Kalerie, forestillende den berømte Thomas Vesten, som den 28de Febr. 1716 blev Lector i Theologien, No. Karius ved Domkapitelet i Trondhiem, og ellers udødelig ved den lærde Hans Hammonds ypperlige nordiske Missions Historie i Nordlandene, Finmarken og TrondHiems Amt, m.v. Kbhvn 1787, 951 Sider i 8 tavo udgivet med en Fortalk af Kammerherre P. F. Suhm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Aarhuus. Til de Fattige er mig tilsendte, ved Jens Chri sens paa Guldsmedgade 1 Rigsdaler, som en Bonde, har givet i Muler for slet Opførsel. Aarhuus, d. 25de Dec. 1809. P. Røygaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Prædikanterne paa Søndagen imellem Juul og Nytaar. Høimasse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Udenlandsk. Tydskland. Et særdeles Tillæg til den Wienske Avis af 6te Decbr. leverer følgende nøiere Dettil over Slaget ved Austerlitz, hvortil man paa fransk Side havde fra den 27de til den 1ste Dec. indledet alt, for at tvinge Russerne til et Slag. Keiser Napoleon og hans Generalstab, med 10 Batailloner Gardere og GeneralOndinots 10 Grenadeer Batailloner, udgjorde Reserpecorpset. Omringet af alle sine Marschaller, ventede Keiser Napoleon med at uddeele de sidste befalinger til Slaget, til Horisonten den 2den var bleven lys. Med den første frembrydende Solstraale, bleve Ordrene uddeelte, og enhver Marschal begav sig i Galop til sit Korps. Marschal Lanne erholdt Commandoen overden venstre Fløi, Marschal Soult over den høire, Marschal Bernadotte over Centrummet og Prinds Murat over Cavalleriet, som han opstillede paa een eeneste Punct. Ubeskrivelig var den franske Armees Glæde, da den saae den russiske Armee nærmede sig dens Forposter, og at giøre en Flankebevægelse for at omgaae den franske høire Fløt. Den franske Armee forblev ubevægelig i sin Stilling, for at lade Fienden komme saa vidt frem at han ikke kunne undkomme. Raabet: Keiseren leve, som gienlød fra den hele Linie, var Signalet til almindelig Slag. J samme Øieblik begyndte Kanonaden paa høire Fløis, yderste Ende, der alt var omgaaet af den russiske Avantgade. Men da denne ganske uformodendes stødte paa Marschal Davousts Korps, som var detascheret for at bevogte Veien mellem Digerne, og Byerne Sakolnitz og Felnitz, giorde den Holt, og Trefningen begyndte strax over den hele Linie. 200 Kanoner, og næsten 200000 Mand, som alle paa en Tid sloges, giorde en skrækfuld Allarm. Det var et sand Kiempeslag. Trefningen havde ikke varet en Time, før Russernes venstre Fløi var ganske afskaaren og den høire Fløi fortrængt til Austerlig. J Austerlitz befandt sig begge Keisernes Hovedqvarteer, der strax maatte lade den russiske keiserlige Garde give Tegn til at bryde op, for om muelig at istanddringe den russiske venstre Fløis Forbindelse med Centrummer. Marschal Bessieres rykkede frem, og den franske keiserlige og russiske keiserlige Garde, kom i Haandemæng, med hinanden. Den russiske Garde blev tilbagetrængt; dens Oberst, Artillerie og Standarter, alt blev tagen. Klokken 1 om Middagen var Seiren afgjort. Det russiske Korps, som var bleven afskaaren og omringet, var bleven sammentrængt imod en Søe Her frembød sig det gyselige Skuespil, at see 20,000 Mennesker, adspredt paa Jsen, hvoraf den største Deel druknede. Paa samme Tid strækkede 2 russiske Colonner, hver paa 4000 Mand, Gevæhr. Denne Seir forskaffede den franske Armee 40 russiske Faner, 120 Kanoner, 12 eller 15 Generaler og en uhyre Mængde Fanger. Generalstaben havde alt fortegnelse paa 20000; 15000 Russer bleve paa Valgpladsen. Det franske Tab angives foreløbig i 800 Døde og 15 til 1600 Saarede. Blandt de franske Saarede befinde sig Generalerne St. Hilaire, Kellermann, Walther, Thiebant, Sebastiani, Campans og Generaladutant Rapp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Keiser Napoleon skal have mistet en Hest, og 2 af hans Adjutanter faldt ved hans Side. Han skal og Dagen før Slaget, den 1ste Decbr., da han forerog sig en Hovedrecognoscering, været i stor Fare, da han stødte paa en Bye, hvori der laae Cosakker, der kom i Haandemæng med de Mammelukker som ledsagede ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Et Rygte at General Duroe er død i Wien, er ugrundet. Et Antal franske Saarede, som efter Slaget bleve lagde paa Straae, og om hvilke man antændte Jld, for at opvarme dem, bleve paa en ulykkelige Maade brændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Franskmændene slaae nu 3 Broer over Donauen. Den første slaaes over en Arm af Donauen ved Ausdorf. Den anden for ved Cornenburg og den 3die ved Tuln. Paa det Calenberger Bierg 1 Miil, fra Wien, anlægger Franskmændene Forskandsninger, som ere rette mod Baaden og Neustadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Af den franske Krigsminister Berthier er udstædet 2 Reqvisitioner til Chingen. Efter den ene maae af de Schwabiske Stænder i 3 Terminer betales som Hoved Krigscontribution til Generaloppebørselsmandens Kasse, for den store Armee, 400,000 Franker, Efter den anden bestaaer den maanedlige Contribution i 80,000 Franker, der tog sin Begyndelse første Gang den 6te Dec. og vedvarer saaledes Maanedlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Alle Franskmændenes Foranstaltninger i Rhinegnen ved Frankfurt, gaaer ud paa at sætte den franske Nordarmee i respectabel Stand paa den hollandske Grændse imod Vestphalen, hvor man mener en betydelig fransk Armee vil være samlet inden Aarets Udgang. Den Berliner Tidende af 17de Dec. melder fra Mahren, at der den 6 Dec. er sluttet en Vaabenstilstand i Austerlitz, mellem den østerrigske General Prinds Johan af Lichtenstein og Marschal Berthier, og at samme den 7de er bleven publiceret for begge Armeer. Den lyder paa en ubestemt Tid, og skal bare saa længe til enten Definitivfreden med Øster sig er istanddragt, eller de i Ricolsburg aabnede Underhandlinger i samme Anledning, ere afbrudte, og selv i dette Tilfælde kan Fiendtlighederne ikke begynde førend 14 Dage efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Den 15de Dec. indtraf den østerrigske GeneralStuttenhem med Depescher fra hans Hof til Berlin; den 17de kom fyrst Dokurycky dertil fra Mæhren og Dagen derpaa blev Storfyrst Constantin forventet dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
J hele Sachsen er de preussiske Colonner i stor Bevægelse. Mellem Weymar og Eisenach cantonerer 45000 Mand. De sachsiske Tropper ere rykkede frem til den bohmiske og Bayreuther Grændse. Fra Hanover skrives: Den anden Liniebataillon af den tydske Legion er nu og paa Marschen til Hameln, hvor der alt er ankommen 7 til 18000 Mk. Russer. Man taler om en særdeles Overeenskomst, i Følge hvilken Hameln, for Borgernes Skyld, ikke skal indtages ved Bombardement, men ved Storm, hvis Franskmændene ikke frievillig overgive sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Frankrig. Den 8de Dec. er atter en Deel af Garnisonen i Paris opbrudt til Antverpen. Man paastaaer, at Nordarmeen og kort Tid vil blive bragt til 100,000 Mand, og beregner den Forstærkning, som hidtil er sendt til den store Armee, paa 45000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Vore Blade levere følgende Efterretning som er dat. Mayland den 29de Novbr. over et engelskrussisk Armement der er ankommen til Neapolis. Det er sandt, at en engelsk russisk Flaade paa 12 Krigs- og mange Transportskibe har den 20de November sadt 15000 Mand Tropper i Land i Neapolis. Strax efter deres Landing tog den franske Ambassadeur, Hr. Alquier, det franske Vaaben ned af hans Hotel, forlangte Reisepas og begav sig til Rom. Men førend dette skeede, udkom følgende Kongelige Decret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Da den russiske Flaades Ankomst herpaa Rheden, bar til stor Misfornøielse for Hs. Sicilianske Majestæt, foranlediget det Rygte, at den franske Gesandt har nedtaget sin Souverains Vaaben, og man har udspredt, at de egentlige franske Handlende, samt alle med det franske Rige alierede Nationers Handlende vare bekymrede for deres Eiendommes Sikkerhed i Hs. Majestæts Stater; saa har Høistsamme befalet, at jeg i Hans Navn skal bekiendtgiøre, at hvad Følger denne Begivenhed end maatte have, saa bliver ovennævnte Nationers Eiendomme under Hs. Maj. Garantier og Hs. Maj. tillader deres Handels Fortsættelse i enhver Henseende, ligesaa fuldt som om det franske Gesandtskab og Consulat vari Function. For et undgaae enhver Tvetydighed, erklærer Hs. Majestæt, at denne Garantie kun strækker sig til det faste Land i Hans Kongeriger Neapolis og Sicilien. Ludw. de Medici.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
De Neapolitanske Tropper skal, efter de Pariser Blade, have forenet sig med Russerne og Engelænderne, og erholdt en russiske General Laschy til Chef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Under 20de Novbr. har Vicekongen i Jtalien oprettet en Reserveleir mellem Bolona og Modena, som bestaaer af Nationaltropper af Kongeriget Jtalien og Staterne Parma, Placenza og Guastalla og skal commanderes af Krigsministeren, General PinoEfter Breve fra den italienske Armee, har General St. Cyr nu, formelig blokeret Staden Venedig. Et lidet østerrigsk Korps befandt sig endnu i Forskandsningen af Chiozza, men Staden Venedig selv er rømmet af Østerrigerne, og man troer at Franskmændene snart blive Mestere af den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Engeland. Den 6te Decbr. blev i det Kongl. Geheimeraad besluttet, at Parlamentet, som skulle sammentræde den 7de Jan., bliver udsadt til d. 21 Jan. De Kongelige Fregatter, Fiora, Leopard og Resistance have erholdt befaling, ufortøvet at afseile til de hollandske Kyster, da man har Efterretning, at de franske Fregatter: Livre og Furieuse, som hidtil har lagt ved Vliesingen ere gangne i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Værdien af de i forrige Maaned fra Jndien og China til England hiemkomne Skibe, bliver efter den sikkerste Angivelse, anslaaet til 14 en halv Million Pund Sterling eller 348 Millioner Franker, hvilket er den største Skat, som endnu nogensinde paa eengang er ankommen fra Ostindien til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Blandede Efterretninger. Samtalen efter Slaget mellem den tydske Keiser Frands og Keiser Napoleon, skal have været holdt i en Mølle i Nærheden af Brünn og varet i 2de Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
De østerrigske Krigsfanger i Frankrig erholder daglig : en Capitain 30 Sous, en Lieutenant 20 og en Gemeen 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Den bekiendte General Lafanette beskieftiger sig i sin landlige Rettrade, med at udarbeide historiske Memeirer, af hvilke man med Ret kan vente, at de, ligesom Baillys efterladte Memoirer, vil udbrede meget Lys over mange mørke Ting i den franske Revolutions første Aaringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
En Skrivelse fra Philladelphia af 10 October klager meget over den Americanske Koffardiefarts Usikkerhed, med det Tillæg, at den gode Forstaaelse med England ikke vil kunde bestaae hvis Coffardie fartens Forstyrrelse skulle vedvare, da man i Philadelphia paa Sukker og Caffe ikke kunde erholde lavere Assecurance end 10 Procento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Anekdoter. Om General Suwarofs Særheder haves mange Anecdoter; mindre bekiendt er den, at han ogsaa var Versemager. Efter den blodige Jndtagelse af Jsmael skrev han sin Rapport til Potemkin i disse Riim: Slava Bogn i Vam, Jsmail vigt, i mittam. P. D. Lovet være Herren og J. Jsmael tog, der er vi Sikkert den synderligste Rapport i sit Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-12-25
Efter den Fred, hvorved Sverrig afsted et Stykke af Finland til Rusland, da Stokholm illumineredes, saaes i en vis Etage kun et eneste Lys og denne Transparent: Som Freden er Saa liusas herPaa Dansk, Saasom Freden er Saa oplyses herman indstevnede denne Jllaminateur som en Spotter, da man paastod, at Ordet Som var en Præposttion, og at Transparenten altsaa gjorde Jlluminationen til en Sammenlignings Gienstand med Freden. Jlluminateuren derimod forsikkrede at Ordet Som af ham var brugt som en Conjunction, og at Oplysningen altsaa kun var en følge af Freden. Til Ære for Retten friekiendte den Manden.