JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Keiseren har udnævnt Fyrsterne Adam Auersperg, Colloredo, Rosenberg, Anton Esterhaz, Greverne Hofkammerpræsident, Choteck, Oberjustitspræsident Clary, Regieringspræsident Sauer, Theaterdirector Ugarte, Dom. Kaunitz, Rotenhavn, Marquis Manfredini, Vicecanzler Baron Krösel, og Rigshofraad von Bartenstein til Riddere af St. Stephans Ordens store Kors.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
J Morgen overleverer den franske Gesandt, Hr. de Noailles, Keyseren den nye franske Constitution og sit nye Creditiv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Brüssel, den 17 October. Den af sin Contrarevolutionsplan bekiendte Greve Maillebois er her ankommet. Saa er her ogsaa for nærværende Tid mange fornemme Franskmænd, som synes at ville oppebie Vinteren. Alle Vertshuuse ere ligeledes fulde af Emigranter, af hvilke de fleste agte sig til Coblenz. Misforstaaelsen imellem Gouvernementet og de Brabantske Stænder, hvilke sidste aldeles ikke ville erkiende det souveraine Brabantske Raad for retmæssigt, kunne nu ikke vare meget længer. Stænderne ere atter i Dag sammenkaldte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Keyseren lader alle i sine Nederlande liggende franske geistlige Godser sequestrere, og har dertil oprettet et særskilt Departement.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Amsterdam, den 18 October. Efter private Beretninger har et til Ostende ankommet Svenske Skib villet bringe de franske Emigranter en Ladning Geværer. Dette maatte efter Feldmarechal von Ben ders Befaling ikke skee, da han havde ladet Skibscapitainen betyde, at de Franskmænd, som opholde sig i Keyserens Stater, ikke behøve Vaaben, siden Militairet tilstrækkeligen skulde sørge for deres Sikkerhed. - Gouvernementet i Brüssel har desuden ladet Cheferne for de franske Emigranter i Nederlandene, Marquis de la Qveille og Hertugen af Uges, paa deres Forespørgsel erklære: "At der paa Keiserlig Grund ikke kunde taales nogen fransk Hværving, ey heller Recrut Transporter, især bevæbnede, at man vilde ansee de uden Pass reysende franske Soldater som Deserteurer; at man videre ikke kunde taale, at de i saadan Mængde til det østerrigske District flygtende franske Officerer enten forsamlede sig i altforstort Antal i Grændsestæderne eller Landsbyerne, og der, med eller uden Vaaben, øvede sig i militaire Evolutioner, eller ved nye Uniformer formerede nye udmærkede Corporationer; og at overhovedet hverken Giæstvenskabets eller Tilflugtens Love maatte overtrædes. De ret ivrige franske Revolutionsvenner troe dog, at alle disse Erklæringer ikke have stort at betyde, og at de ikke ere gjorte for Alvor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Leipzig, den 18 October. Jblandt andre Usandheder, som man har fundet for godt at debitere om Sammenkomsten i Pillnitz, var ogsaa dette en At der forestod Bayern en Omtuskning. Kongen har derfor ved sine Gesandte ladet saavel det Münchener Hof som den hele Bayernske Nation giøre den høytidelige Erklæring: "At Hs. Majestæt med megen Uvillie har fornummet, hvorledes et nyt Rygte om Bayerns Omtuskning, som en Følge af den i Pillnitz imellem Keyseren og Kongen trufne Forening, skal være blevet udspredet i Riget, og hist og her være troet, at Hs. Majestæt herved paa det høytideligste imodsiger dette af Ondskab opdigtede Rygte, da Han aldrig vil afvige fra Forbindtlighederne i Følge Teschner Freden og Fyrste Forbundet; og endelig, at Han er overbeviist om, at saadanne løgnagtige Rygter af sig selv ville bortfalde, saasnart Publicum erfarer, at de Forbindelser, af hvilke man spaaer disse Uroeligheder, netop have den tydske Constitutions Haandhævelse og Omhu for enhver enkelt Rigstands sande Vel til Hovedøyemed og Betingelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Chorn, den 21 October. J denne Uge er alt det, som i dette Foraar af Munition, Bomber, Kugler, Krudt og Artilleriesager, var transporteret fra Graudenz til Neufahrwasser, paa fem Fartøyer bragt tilbage til Grandenz. Saa er og det hidtil ved Neufahrwasser liggende Preussiske Krigskib allerede aftakklet, og Chefen ansat til Loots=Commandeur i Pillau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Kiøbenhavn, den 31 October. J Tallotteriets 513de Trækning i Altona, den 27de October, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
Barom. Varme. 24 October, 28. 4. 8. 28. O. O. V. N. V. Udi afvigte Uge fra den 22de October til den 29de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 40 Par. Fødte Drenge 28 Piger 31. Tilsammen fødte 59. Døde Mænd 16, Qvinder 14, Drenge 22, Piger 17, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brok 1. Brystsyge 6. Feber 3. Forraadnelses Feber 3. Hastig død 2. Hovedpiine 1. Jnflammation 1. Kiighoste 7. Kopper 12. Slag 10. Svindsoet 2. Tænder 2 Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 7. Vattersoet 2. Tilsammen døde 69. Altsaa 10 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-10-31
J Huset No. 300 i Laxegaden er anden Sal paa 4 Fag, med tilhørende Sovekammer og Kiøkken, at bekomme til Beboelse; bemeldte Sal kan, om forlanges, af honette Logeren, de faaes til Leye med eller uden Meubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Kiøbenhavns Aar No. Hannus, stianus, gen. Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Post-Tidender. le le Fredagen, den 1 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. N. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Smirna, den 1 September. Jntet franske Skib maa nu længer tage sin Station her paa Rheden. De maae ikke komme længer end til Søe Castellet, hvorfra de blive forsynede med Vand, men ingen af Besætningen maa gaae i Land. Aarsagen hertil ligger i adskillige Udsvævelser, som de franske Matroser, der ikke længer lade sig styre af deres Officerer, have begaaet hos os. Dette Forbud er endog gjort efter alle her sig opholdende Franskmænds Anmodning. Matroserne paa de franske Coffardieskibe ere ikke et Haar bedre, og foraarsage vor franske Consul megen Fortræd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Constantinopel, den 8 September. Endnu hiemsøges vi her af Pesten, endog i den Hollandske Ambassadeurs Naboelav har den nyeligen bortrykket endeel Mennesker. J Ægypten raser den saa stærkt, at der allerede allene i Hovedstaden er bortdød over 20000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Fra Morea ere de fleste Indbyggere flygtede andenstædshen, for at undgaae denne Landeplage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
J et Brev fra Alexandrien af 26de Julii meldes, at en der fra Cairo ankommen Coureer har bragt den ubehagelige Efterretning, at de to af de rebellerende Beyer, Jbrahim og Murat, have bemægtiget sig bemeldte Hovedstad, og derved ingen Modstand fundet hverken af Pachaen eller af Folket. De havde allerede fuldkommen taget Gouvernementet i Besiddelse. – Denne Tildragelse vil vist ikke være til Skade for Europæernes Handel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Algierernes Commandeur, som var med i det sidste Søeslag, hvilket Tyrkerne tabte, har nu mistet sin Credit, og vil neppe blive Capitain Pacha, hvortil han eengang havde saa stort Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Brevene fra Aleppo melde, at en fra Porten afsendt Gouverneur var der ankommet med 2000 Mand; men at Jndbyggerne have gjort Opstand imod ham, skarmydseret med ham i hele 3 Dage, og nødt ham til at forlade Staden igien og tage Tropperne med sig. - Ogsaa paa St. Jean d'Acre tager Pesten grumt afsted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Madrid, den 3 October. Den nye Postcours, som, siden den franske Revolution, blev indrettet for vore til Jtalien gaaende Courerer, og efter hvilken de ikke længer skulle gaae igiennem Frankerige, men til Søes, er ey allene meget ubehagelig for Handelstanden, men endog for Hoffet, da Brevene undertiden komme mange Dage sildigere end ellers, og Søetouren desuden aldrig kan bestemmes til nogen vis Tid, siden Skibene ofte, endog med føyelig Vind, blive fordrevne til Portmahon og andre Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Den Franske Charge d'Affaires indfandt sig den 28de September i Escurial for at melde Kongen, at Ludvig den Sextende havde antaget den franske Constitution; men han fik ingen Audience førend den 30te, da der skal være ham erklæret: "At man ikke kunde ansee Kongen for at have været frie paa den Tid, da han accepterede Constitutionen. - Dog forsikkrer man, at vor Regiering ingenlunde vil begynde nogen Fiendtlighed imod Frankerige. - Laanet, som giøres for Skatkammerets Regning, skal bestaae af 40 Millioner; men man veed endnu ikke, hvortil denne store Summe skal anvendes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Rom, den 8 October. J Forgaars ankom her en overordentlig Coureer fra Paris, afleverede sin Depeche til den franske Charge d'Affaires Hr. Bernard, og reyste derpaa over Hals og Hoved til Neapolis. Med ham fik man den Efterretning, at den Allerchristeligste Konge ey allene har antaget den nye Constitution, men, geleydet af Dronningen og Dauphin, høytideligen beediget den i den store Sal paa Ridebanen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Kongens her værende Tanter have yttret megen Misfornøyelse derover, og den eneste Trøst, man endnu har, er den Protestation, som Nationalforsamlingens høyre Side har gjort: at Kongen har været tvunget til dette vigtige Skridt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
München, den 14 October. For nogle Dage siden bleve de her værende franske Emigranter kaldte til Prindsen af Conde i Worms. Man formoder, at Prindsen har ladet dem forstaae, at det nu vel var bedst at vende tilbage til deres Fædreneland, siden Kongen havde accepteret Constitutionen. J det ringeste kom disse Herrer meget nedslagne her tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Pohlsk Grændse, den 15 October. Fra Petersburg haves, at sammesteds for nyelig vare ankomne to Courerer fra Stockholm, hvis Depecher have angaaet de franske Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Commercen i Cadix har sendt den Spanske Gesandt i Petersburg endeel Fade af den bedste Mallaga Viin, med Anmodning at lægge den, som et ringe Beviis paa bemeldte Commerces Høyagtelse, for Hs. Keyserl. Majestæts Fødder. Monarkinden har saa naadigen optaget dette, at hun tilstillede sit Toldkammer Ordre om at lade alle Sorter Mallaga Viin, som i næste Aar 1792 maatte indføres til Petersburg, frit passere uden ringeste Afgivt. Denne Told har hidtil aarligen indbragt 10 til 12000 Rubler; og Kiøbmændene i Cadix ville altsaa vist nok ikke forsømme at benytte sig af denne gunstige Periode, men forsyne Rusland med Mallaga Viin for adskillige Aar. - Den Spanske Gesandt har desuden i Hs. Catholske Majestæts Navn gjort Keyserinden en Præsent af tre kostbare spanske Heste. Storfyrsten har ligeledes faaet en kostbar Hest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Greven af St. Priest har ved sin Afreise fra Petersburg faaet af Monarkinden en brillant Ring, som vurderes til 8000 Rubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Stockholm, den 18 October. J Gaar havde Kongen en lang Conference med den Russiske Befuldmægtigede, Greve von Stackelberg, paa Drottningholm; hvorefter der strax blev afsendt adskillige Courerer. Alle de udenlandske Gesandte have ligeledes nyeligen været i Conference med Rigsdrosten, Greve von Wachtmeister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Commissionen, som var nedsat til at giøre Forandringerne i Revisionskammeret, har antaget Kong Carl den Ellevtes Plan fra Aaret 1686.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Som man hører, forbliver Baron de Escars, som er hidsendt af Greven af Artois, i nogen Tid her i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Den 21de October. Angaaende den med forrige Post ommeldte Conference imellem Monarken og Greve von Stackelberg i hele 3 Timer, kan man i Dag med Vishemelde, at samme i Forgaars er sluttet; da Baron Arnfeld fra vort og Greve von Stackelberg fra det Russiske Hofs Side have undertegnet en imellem begge Hoffer indgaaet Alliancetractat, der sigter til deres fælleds og virksomme Deeltagelse til Fordeel for de franske Emigrante- og det i Frankerige undertrykte Partie, Hoved-Conferencen, anlangende de indgaaende Forbindelsers fuldkomne Berigtigelse, blev holdet to Dage før i Rigsdrostens Greve von Wachtmeisters Huus, hvor han tilligemed Statssecretair Frank, General Taube og Hr. von Hackanson, arbeydede derpaa med Greve von Stackelberg. Det er ikke mueligt, i Dag at kunne med Vished vilde det egentlige Jndhold af bemeldte sluttede Forening. Jmidlertid siger Rygtet, at det Petersburgske Hof skal i et vist Tilfælde, og paa de Pladser udenfor Riget, hvilke Kongen nærmere bestemmer, levere 12000 Mand og 300000 Rubler i Subsidier, saaog at benævnte Hof vil garantere saavel den af Kongen den 3die April 1789 givne nye Constitution som den indvortes og udvortes Rolighed, naar Kongen er borte fra Riget. Den kommende Tid vil give fuld Vished herom. - Den franske General, Greve Esterhazi, er for nærværende Tid i et Ærinde fra de franske Prindser i Petersburg, hvor han den 2den hujus har overleveret Keyserinden den Skrivelse, som begge de Kongelige Brødre sendte Kongen, deres Broder, fra Coblenz. London, den 18 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
J Løverdags kom den Kongel. Familie tilbage til Windsor. Hertugen og Hertuginden af York ventes den 15de November. De reyste fra Hannover til Haag, hvor de opholde sig nogle Dage ved Statholderens Hof, og derefter gaae de ombord paa den smukke Kongel. Jagt, som nu bliver sat i Stand i Deptford, for at gaae til Hellwoetsluis. For det første komme de til at residere i Windsor, indtil der kan blive gjort Anstalt for dem i Hovedstaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
J det store Statsraad, som i Fredags blev holdet af alle Cabinetsministrene, blev gjort Udkast til den Bill, som skal insinueres Parlementet, og hvorefter den for Hertugen oprettede Hofstaat og hans Appanage skulde formeeres fra 12 til 20000 Pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Det Ostindiske Compagnies Actier steeg i disse Dage pludseligen 4 Procent, uden at man fra Jndien havde ringeste Efterretning om nogen nye Seyer. Blot endeel fra Jndien hiemkomne Passagerer have været Aarsag dertil; da de have opkiøbt Actier for anseelige Summer, og siges at have Commission til at kiøbe endnu flere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Statssecretair Greenwille har i vort Hofs Navn tilskrevet Kongen af Frankerige et meget smigrende Brev i Anledning af den nye Constitutions Antagelse. – Rygtet, siger, at Ministeren Montmorin skal blive fransk Ambassadeur i London, og at den nu værende Charge d'Affaires, Hr. Barthelem, er udnævnt til Minister for de udenlandske Affairer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Frankfurt, den 22 October. Man melder fra Coblenz, at man der gandske har opgivet den Speculation, at foretage noget imod Frankerige i dette Aar. Jmidlertid ville de franske Prindser vide, at Rusland, Spanien og Sverrig, ikke erkiende den Kongelige Acceptation for nogen frie Handling; ja at første og sidstnævnte Magt har givet deres i Paris værende Gesandte Ordre at begive sig til Aachen, hvorhen den i Löwen værende Spanske Ambassadeur, Fernan Nunez, ogsaa gaaer, for derfra at aabne Negotiationer, paa hvilke det vil beroe, enten der imod Frankerige skal bruges Magt, eller ikke,
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Berlin, den 29 October. Med en fra Warschau her ankommen Staffette er indløbet den Efterretning, at Fyrste Potemkin er den 16de hujus død af Forraadnelsesfeber i Jassy.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Kiøbenhavn, den 4 November. J Morgen forventes Hs. Kongel. Høyhed Prindsesse Louisa Augusta med Hs. Durchl. Gemal til Christiansborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Førstkommende Søndag den 6te November holder Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsessen sin Kirkegang. – Mandagen næstefter modtager Hs. Kongel. Høyhed Cour om Eftermiddagen, først af Damerne Kl. 5 Slet, og derefter af Cavallerne Kl. 6 Slet. Samme Aften holdes Apartement i Hs. Majestæt Kongens Gemakker, som vedvarer herefter hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
Under Dato 28de October er fra Kiøbenhavns Raadstue udgaaet følgende Placat: "Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residenstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at som det ved Udstædelsen af Reisepasser, for Vedkommende her i Staden er bemerket, at der, forat betage saavel dem, der skulde søge Pas, som den, der skal udfærdige samme, endeel mødende Tvivlsmaale, kunde i adskillige Tilfælde behøves nærmere Bestemmelser end de, som i de hidindtil udgivne Anordninger, og Placaten af 10de Februarii 1789 indeholdes, saa har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt ved Rescript til os af 11te Martii d. A. at anordne: 1) At de enroullerede Matroser, som efter at have være udskrevne til at tiene paa Floden, enten dimitteres eller permitteres hiem, skulde forsyne sig med formelige Reysepasser, hvilke maa udstædes og meddeles dem af Hvervings-Chefen. 2) At et fra Raadstuen udstædt Pas ikke skal være gieldende længere end 3 Dage, efter at det er meddeelt, men naar den Reysende formedelst lovlig Forhindring ey i den Tid benytter sig af samme, da skal det af Passkriveren ved Paategning uden Betaling fornyes, imod at den Reysende paa nye forskaffer den sædvanlige Rigtighed for sig. 3) At uagtet det hidindtil har været brugeligt, at Hoffets Betiente ere blevne meddeelte Reysepasser af Ober=Hofmarschallen, skulde dog slige Passer for Hofbetienterne for Fremtiden, ligesom andre Reisepasser, udstædes fra Pas=Contoiret. 4)
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-04
At ligesom de i virkelig militair Tieneste staaende Personer erholde Passer fra deres militaire Øvrighed, saaledes maa det og være denne tilladt, at meddele de i Tienesten staaende Officerers Børn og Domestiker Reisepasser, naar disse følge med deres Forældre, Huusbonder, eller de sidstes Koner, samt naar de selv ere Militaire, hvorimod Officerernes Børn og deres Tienestefolk, naar de reyse for sig selv, uden at følge med deres Forældre eller Herskab, skulde, naar de ere civile Personer, forsyne sig med Reysepas fra Pas-Contoiret, hvilket for Underofficerers og Gemeenes Børn skal udstædes gratis. De fra Regimenterne, som ligge i Provindserne, her til Staden permitterede Militaire, maa det være tilladt at reyse tilbage paa de dem herhid meddeelte Passer, saalænge disse ikke ere over et Aar gamle, men i andet Fald skulde de forsynes med nye Passer fra det Regiment, hvorunder de henhøre. 5) At saafremt Skippere eller andre skulde overtræde Placaten af 26de Junii 1765, ved at imodtage Reysende til Udførsel af Landet, der ey med Reisepas behørigen ere forsynede, skal Politiemesteren her i Staden være bemyndiget til i dette Tilfælde at dømme de Skyldige, hvorved Angiveren skal tillægges en Fierdedeel af Bøderne, og de øvrige tre Fierdedele, samt i Tilfælde at der ingen Angiver er, de fulde Bøder tilfalde det almindelige Hospital. 6) At naar der ved skriftlig Begiering giøres Forbud paa en Reysendes Pas formedelst private Gieldsfordringer, da skal saadant Forbud ikke hindre Passets Udstædelse længere end i 3 Dage, i hvilken Tid Forbudet bliver at forfølge ved en Giesteret, paa det at Fremmede eller Reysende ikke skulde udsættes for at lide ufornødent Ophold, ligesom det og staaer den Reysende frit for strax ved Giesteret at lade paatale det skeete Forbud. Og end videre ved Rescript til os af 16de September sidstleden at befale, at de fra begge Militair=Etaterne afskedigede, saavel Officerer som Underofficerer og Gemene, skulde være forbundne til, naar de reyse her fra Staden, at forsyne sig med Passer fra den civile Øvrighed; dog skulle disse meddeles dem uden Betaling, naar de derom melde sig inden 4 Uger efter Afskedens Datum. Hvilke Poster til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. J Tallotteriets 646de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags den 1ste hujus følgende Nummere: Det af Hs. Majestæt Kongen den 14de October sidstleden Allernaadigst approberede Udkast til en Octroy for det Asiatiske Compagnie paa 20 Aar fra den 12te April 1792 af beregnet, tilligemed General-Land-Oeconomie- og Commerce-Collegii Skrivelse til Directionen for Compagniet af 15de ejusdem i den Anledning, er fra nu af trykt at bekomme for Compagniets Interessentere, naar de behage fra Compagniets Bogholder-Contoir samme at lade afhente. -De Bestemmelser og Oplysninger, som Directionen i Henseende til den nye Octroy finder sig beføyet at fastsætte for og forbunden at meddeele til Compagniets Interessentere, kan af disse paa lige Maade behageligst sammesteds afhentes fra i Dag 8te Dage. Christianshavn, den 2den November, 1791. Krichsen. Fix. Skibsted. Cramer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-07
Kiøbenhavns Aar No. an, maal. adskil Post-Tidender, som huus mas Mandagen, den 7 November. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Van Hovsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-07
Rom, den 15 October. Den sidste fra Paris her ankomne Coureer har bragten nye ubehagelig Tidende, nemlig at den franske Nationalforsamling har erklæret de i adskillige Aarhundrede under den Pavelige Stoel værende Provindser Avignon og Venessain for integrerende Deele af det franske Rige, og vil blot om Godtgiørelsen for samme træde i Underhandling med Hs. Hellighed; hvorpaa der dog for nærværende Tid ey er at tænke, da Paven reent ud har erklæret, at han aldeles ikke vil høre den Sag nævne. Det lader, som Hs. Hellighed vil see Tiden an, indtil han faaer erfaret de andre europæiske Magters Beslutning. J øvrigt lader den hellige Fader sig dagligen og offentlig see, og Folket viser lydeligen sin Glæde over hans Restitution. – Fem paa nye af Kongregationen udfærdigede Canonisations Decreter angaae lutter Jtalienere, nemlig 3 Capuzinermunke, en Minorit og en Ronne, hvortil disse Afdødes Menigheder, Ordener og Provindser maa ved Collecter tilveyebringe Bekostningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-07
Paris, den 24 October. Da den Reyse, som Kongen havde foresat sig at giøre til Compiegne, atter har givet Anledning til det Rygte, at Hs. Majestæt vilde forlade Riget, saa har han nu reent ud erklæret, at han ikke førend i næstkommende Maji Maaned vil tænke paa nogen Reyse fra Paris, og at hans Spadseretoure til Vogns og til Hest ey skulle gaae længer end til St. Clond, Vincennes eller Chois. J Gaar har Hoffet, der, som bekiendt, siden Kongens mislykkede Flugt og Tilbageførelse lige til Constitutionens Overlevering og Acceptation, næsten ikke existerede, igien for første Gang lagt Hofsorg an, nemlig for den i Hamborg afdøde Enkehertuginde af Mecklenburg og for Prindsen af Würtemberg, den Russiske Storfyrstindes yngre Broder, som døde i Moldau. Forresten hersker nu ved Hoffet en ubeskrivelig Hemmelighedsfuldhed, ja endog Jacobiner-Spionernes skarpsynede Argusøyne kunne ikke opdage det allerringeste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-07
Kongen kommer den hele Formiddag ikke ud af sine Værelser, holder sig den meeste Tid hos Dronningen, og lader sig blot om Eftermiddagen see af dem, som kunne have noget at forrette hos ham. Meget sielden seer man ham spadsere i Thuillerie=Haugen. Om Aftenen Kl. 10 er det overalt paa Slottet gandske dødt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-07
Hr. Montmorin har, som det hedder, i Dag villet tage sin Afsked. Hans Fiender sige, at han formodentligen vil aflægge Regnskab à la Necker, og reyse ud af Landet.