Berlingske Tidende, 1798-02-19
J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden, 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Askendes Opholdsted nøiagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Forderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig ; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de er Selveiere eller Fæstebønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staa for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkelig gen nævnes. Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted for saaledes des vissere at kiendes :a. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æske under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa engang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Cap. 3, udmærke sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. a. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rydning. da maae han ved Attester tilstrætteligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskaber ingen lunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Ovelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Drede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskellige Steder, saa anmodes vedkommende ved hver skning hver Gang nøie at beskrive, hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra de skning indsendes, forstaaes. 1. Jfald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m.m., siden vilæske Premie for ny Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvørende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa ville alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørendedskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie Forfaldstid, hvorfor alle de, som vileske Premidenten for Priisskrifter eller for prattiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldtroveralt i Listen bestemte Tid da de eller tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Staden, naar de forbigaaes: dog skal det være disse sildig Udskende forundt næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde eragtes værdige til Belønning. a. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igien til deni Listen fastsatte rette Forfaldstid, paa det Selskabet kan vide. at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. 13. Alle Anmeldelser og Besvaringer, med videre, leveres til Selskabets Secretair, som derfor, om forlanges giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme ligge til Kiøbenhavn frankeres, eller sendes Postfri14, Premie=Estninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 15 Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang. Den som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaacinske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. De til kiendte og offentligen bekiendtgjorte Premier maae være affordrede inden Forløb af 2 Aar, at regne fra Premie=Mødets Datum, ellers hiemfalde de til Selskabets Kasse. 16. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vil baar, som i forrige Lister ere bestemte. 17. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19. Af andre Arbeider leveres Proverne Eieren tilbage om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 20. De skrivtlige Afhandlinger, som vinde den beste Priis. bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed at lade hele Skriftet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tillige med Afhandlingerne af Vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mer end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra en Person indsendes, da med forskiellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvori ved han fra andre adskilles og kiendes. Handles herimod da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 23. Dog maae Priisskrifterne være læsseligen skrevne og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa 24. Da der i Norge ere oprettede adskillige ockonomisk Selskaber, saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premie=Søgende skulle være forpligtede til paa deres Æskninger skriftlig at tilkiendegive, om de hos noget norske Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer corresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ci alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter, angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig : At naar tvende eller flere æske Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder, saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 27. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvex28. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gierne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskaber ikke kan negte sit Bifald. 19. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre. ved Premierne maatte være at mærke. 10. I øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslig Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troe det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtig Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.