Viborger Samler, 1844-09-12
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 45de Miøde foretoges fremdeles den endelige Behandling af Sagen om Udkast til en Frdn. ang. Registrene over Skjøde- og Panteprotocollerne. Ved Afstemningen blev Comiteens Jndstilling, til § 2: At naar ved en Eiendoms Deling nye, særlige Eiendomme opstaae, bør hver Parcel eller Deel have et nyt Folium foruden sin særegne Betegnelse; antaget med 39 Stemmer mod 3, – og Comiteens Jndstilling til 5 3: At det bestemmes betræffende Godser, at de nye Matriculs=Rumere ogsaa skulle bruges i Godsernes Jordebøger, og disse nye Nummere indføres, i Pantebogen, og at naar en Fæstegaard eller et Huus siden gaaer over til Arvefæste eller Selveiendom, det da beholder det samme Numer, som det havde i Jordebogen, og enhver Afgang i Jordebogen bliver noteret paa Hovedgaardens Folium, samt at Retsskriveren, naar denne Anordning er udkommen, meddeles fra Amtstuen Extract over hver Eiendoms Matricul Numer og Hartkorn, der betales af Amtsrepartitionsfonden for Landets og af Kæmnercassen for Kjøbstædernes Vedkommende; antaget med 35 Stemmer mod 7. Fremdeles ble Stiftamtmand Rosenørns Amendement: At den i 6 17 foreskrevne fuldstændige Mortification af alle Forhæftelser, der ere ældre end 20 Aar, til Udslettelse af Pantebogen, saaledes at Panteretten bortfalder i ethvert Tilfælde, hvor den kommer i Collision med 3die Mands Ret, maatte skee i alle Jurisdictioner, hvad enten nye Pante-Registere indrettes eller de gamle bibeholdes; antaget med 22 Stemmer mod 20. de Møde, den 2den September 1844. (Aftenmøde). Til foreløbig Behandling blev foretagen Sagen betr. det af Prof Larsen indgivne Andr. fra Prof. Schouw og det af Landsoverretsprocurator Jespersen indgivne Andr. fra Bestyrelsen for Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om at indgaae med Besværing til Hs. Majestæt over det kongl. danske Cancellie Fremgangsmaade ved uden Lov og Dom at supprimere censurfrie Blade. Comiteebetænkningen oplæstes af ProcuratoJespersen som Referent. J det Væsentlige indeholdt Betænkningen og Discussionerne det Samme, som der til forskjellige Tider er offentligt pro og contra skrevet om denne Gjenstand. J 48de og 49de Møde, den 3die Septbr. (Formiddags- og Aftenmøde) blev Sagen ang. Jndførelse af almindelig Værnepligt foretagen til endelig Behandling. De vigtigste Jnd stillinger og Amendements vare følgende: Godseier NyholmsAmendement: At Forsamlingen, idet den for Tiden fraraader nærværende Lovudkast, petitionerer om, at et Udkast til en Anordning om almindelig Værnepligt i Forening med en forandret Militair=Straffelovgivning paa ny maa blive forelagt til Betænkning, og at der i dets Motiver maa blive udhævet allede Grunde og Fordele, der tale saavel for de af Majoriteten, som af Minoriteten omtalte Militair-Organisationsmaader, nemlig Organisationen af 1842, i Forening med den af Majoriteten desidererede Forstærkning og Milits=Indretning, samt tillige de Omkostninger, som hver af disse vil medføre, saaledes at den næste Stænderforsamling kan erklære sig for hvilken af disse, den attraaer indført, hvorfor det og var ønskeligt, at dette Udkast publiceredes forinden Stænderforsamlingens Sammentræden; antaget med 41 Stemmer mod 6. Comiteens Jndstilling til § 14: a) At Mandskabet af Garden tilHest bliver, efter at have udtjent i Linien og Krigsreserven, at ansætte som Underofficerer i Forstærkningen 2 a 3 Aar; antaget med 44 Stemmer mod 3, b) at Mandskabet af Garden til Fods bliver, efter at have udtjent i Linien og Krigsreserven, at ansætte som Underofficerer i Forstærkningen i 4 Aar; antaget med 43 Stemmer mod 4; c) at det Mandskab, som udtages af de andre Vaaben til Underofficerer i Krigsreserven og Forstærkningen, skulle i Forhold til deres længere Garnisonstjeneste have Erstatning derfor ved Afkortning i Tjenestetiden i Forstærkningen med 3 a 4 Aar; antaget eenstemmig med 47 Stemmer. Comiteens Minoritets Jndstilling til § 16: At de, som trække Frilod, øves i Vaaben i deres 23de Aar, og desuden en kort Tid aarlig i de næste 3 Aar, altid om muligt i Nærheden af Hjemmet og paa en beleilig Aarstid, hvorved de mundere og underholde sig selv. Den samme Forpligtelse i enhver Henseende skal paaligge det Mandskab, som ifølge §§ 25, 27, 28, 29 og 32 blive fritagne for Tjeneste i Linien og Krigsreserven, skulde nogen af dette Mandskab, efter som anført at være over, komme til at tjene i Linien, da godtgjøres ham, naar han derefter kommer i Forstærkningen, eet Aar for hver Øvelse, han paa sin egen Bekostning har udført, antaget med 24 Stemmer mod 23. Comiteens Jndstilling ad § 16 og 17: a) Den Værnepligtige, som uden egen Skyld først udskrives i det 24de eller 23de Aar, bør desuagtet udslettes af Rullerne ved 33 Aars Alderen, antaget eenstemmig med 47 Stemmer. b) At Tjenestetiden i Forstærkningen forkortes, forsaavidt Forholdene tillade det; antaget med 46 Stemmer mod 1.