Jyske Efterretninger, 1823-03-24
Fædrelandet. St. Croix, Christiansted, den 31te December 1822. Det blev vor sørgelige Pligt at anmelde Etatsraad C. L. Smidts Død. Han var første Regjeringsraad over de danske Øer i Vestindien, Ridder af Dannebrogen. Han havde opholdt sig i 22 Aar paa St. Croix, og i denne lange Række af Aar erhvervet sig alle Jndvaanernes Kjerlighed ved sin Blidhed, Beskedenhed og ufortrødne Jver i at opfylde alle en Christens Pligter, hvoraf hans Hjerte inderligen var besjælet. Hans Følelser vare nøie forbundne med vore; han hørte til dette Lands Beboere, som et Medlem af en Familie, og han døde med et Hjerte, knust af oprigtig Følelse over dens ulykkelige Tilstand (ist distresses). Vi begræde derfor dybt Tabet af en Ven, saa nøje kjendt med vor saade Forfatning, forbunden med vor Skjebne til Liv og Siel. Hans Minde vil derfor være dyrebart for enhver af St. Croix's Jndvaanere, som en Blomst, der aldrig visner, som ethvert godt Menneske maae føle Behag i at dvæle ved. Han var født i Omegnen af Colding i Danmark og opnaaede en Alder af 61 Aar og 3 Maaneder. J Aaret 1789 blev han Secretair ved den før 1ste Session for Udskrivningen i Danmark, (som var en Følge af Stavnsbaandets Løsning), der udgjorde den meest glimrende Epoche i Kong Christian den Sy ves Regjering. Siden blev han Privatsecretair hos Hs. Hvb. Herr Chr. Colbiørnsen, som var en Prydelse for sit Land, og gjorde sig udødelig ved Forligelsescommissionernes Stiftelse i hele Riget. Den 25 Oc. 1795 blev han givt med Jfr. Christiane Schouboe, som begræder Tabet af sin oprigtige Ven, og blander sine Taarer med 3 Sønners og en Datters, naar den sørgelige Tidende naaer Europa og saarer deres Hjerter ved Tabet af den bedste Fader. Aar 1796 blev den Afdøde beskikke til Birkedommer paa Febr. Aar 1799 Birkeskriver i Kronborg Amt, og i Slutningen af Aaret Skifteforvalter paa denne Øe, hvortil han ankom den 15 Juli 1800. J Aaret 1803 blev han udnævnt til Kammerraad, som et Beviis paa Hs. Majestæts Yndest. Under den brittiske vaarig Besiddelse af denne Øe nød han den meest uindskrænkede Tillid af de brittiske Commandeurer, og forbandt med Skifteforvalterembedet en Embedspost, som Medlem i Laanecommissionen. Da Øerne i Aaret 1812 bleve tilbagegivne, blev han udnævnt til Regjeringsraad, og det følgende Aar ved Hs Majestæts Kroning til Ridder af Dannebrogen. - Han tilbragte saaledes sit Liv i en gavnlig Virksomhed for Øernes Tarv, og udmattet sank han ned i Graven, savnet at sin Konge, begrædt af fine Landsmænd, men inderligere begrædt af denne Ørs Beboere, paa hvis Sind hans Dyder ved det daglige Exempel efterlod et evigt varende Jndtryk. - Hans Liig blev fløttet fra hans Bopæl den 29de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 5. og blev bragt til Kirkegaarden i følgende Procession. Garnisons=Musikken, der spillede en højtidelig Sørgemarsch. Derpaa selve Garnisonen. Marschallerne. Liget i en Vogn, trukket af 2de Heste, og skifteviis baaret af Rytteriets Officerer og Christiansteds Division. Herr Admiral Bardenfleth med Følge Officerer af de forskjellige militaire Corps. Offentlige Embedsmænd og andre Private; det største Liig følge man nogensinde saae paa Øen. Da Liget var nedsænket i Graven, holdt den danske Præst Her Prætorius en Tale, som rørte hvert Hjerte til Taarer over denne sørgeligen høitidelige Afskeed med vor Ven. Minutskud bleve fyrede fra Fortet, og 3 Salver af Jnfanteriet.