Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-18
Saavel de ostindiske som de engelske Blade yttre megen Misfornøielse over den nylig stedfundne Erobring af Scinde, som de erklære for uretfærdig og for skadelig og uklog, da den vil forøge de ostindiske Finantsers betydelige Underballance. Det vil nemlig blive nødvendigt at underholde en Hær paa 10,000 Mand i dette Land, for at holde det i Lydighed, og hertil samt til Bestyrelsen vil medgaae over 1 Million Pd. St., medens Jndtægterne ikkun anslaaes til lidet over 400,000 Pd. Jndusfloden er aabnet for alle Nationers Skibe. J China viser Hadet mod Englænderne sig ved mange Leiligheder, fornemmelig i Canton, hvis Kjøbmænd, have lidt et stort Tab derved, at de andre Handelspladse ere aabnede for engelske Skibe. - Engelske Blade omtale for Alvor den kæmpemæssige Plan at bygge en Tunnel under Kanalen fra England til Frankrig. Hvor eventyrlig denne Plan end synes, forsikkre de dog, at duelige Jngenieurer anslaae Udgivterne ved et saadant Foretagende kun til 5 Gange saameget som Themse-Tunnelen har kostet, og ikke frygte saadanne Vanskeligheder, som her vare at overvinde. Neppe var Jernbanen fra Paris til Orleans indviet, førend man ligeledes indviede Jernbanen til Rouen, som paabegyndtes den 1ste Mai 1841 og blev færdig den 1ste Mai 1843, altsaa i to Aar, en Strækning af 18 geographiske Mile. Man vil kunne bedømme Vigtigheden af de med denne Bane forbundne Kunstarbeider, naar man erfarer, at Længden af de fire til Banen hørende Tunneler næsten ungjør 1 1/2 Miil, at man har maattet bygge fire Broer over Seinen foruden de meget talrige Broer over og under Landeveiene. Samtlige Udgifter have beløbet sig til 38 Millioner Fr. Afgangspunktet ligger 120 Fod over Havspeilet; i Skoven ved Saint Germain hæver Banen sig til 128 Fod over dette og derfra sænker den sig ned til Rouen der ligger 30 Fod over samme. Denne Bane fører forøvrigt ligesom den, der gaaer til Orleans, gjennem en Deel af Frankrig, der ikke alene er rig paa skjønne Egne, men ogsaa paa historiske Mindemærker; Bygningsarbeider fra nyere Tider afvexle med ærværdige Levninger fra Fortiden og overalt træffer man paa Spor fra Philip Augusts, Vilhelm Erobrers, Frants den 1stes og Henrik den 4des Tider. Den Jngenieur, som har forestaaet denne Jernbane, er en Englænder ved Navn Locke, hvem Hertugen af Nemours efter sin Ankomst til Rouen, overrakte Æreslegionens Kors. Blandt det Optog af Militaire, Haandværkere og Arbeidere, som defilerede forbi Prindsen i Rouen, udmærkede et Compagnie engelske Arbeidere sig ved deres rolige Holdning og det sindrige Valg af Emblemer, hvormed de havde smykket deres Faner. Efterat Hertugen havde drukket en Skaal for Staden Rouen, yttrede han ved Festmaaltidet: Øieblikket var kommet de den store Flod, der paa en saa glimrende Maade forbinder Rouen med Paris og Oceanet ikke længere kunde tilfredsstille hiin Stad. Byens og Departementets stedse tiltagende Rigdom, Jndustri og Virksomhed behøvede en hurtigere Befordring, som nu er fuldendt. Rouen liger nu udenfor Parises Porte ligsom den snart vil ligge ved Havets Bred. Tiden har seiret over Rummet. Lader os ønske denne Stad tillykke med, at den er en af de første, der nyder en saa stor Velgierning og som den fortjente. Ære være dem som forskaffede den den, Vi ville tømme, et Glas paa det velfortjente heldige Udfald af deres Bestræbelser!" Samtlige Tilstedeværende yttrede det meest levende Bifald ved disse Ord.