Berlingske Tidende, 1817-05-09
Befordringer. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet. Den 26de April 1817 er Volontair J. P. Schilling allernaadigst beskikket til Fuldmægtig hos de Kongelige Betiente i Vestinden, og forhenværende Bataillons=Commandeur Oberst F. C. M.v. Bülow til Told- og Consumtionscasserer i Assens. Anordning, angaaende Handelsberettigelse, m. v. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At da Vi allernaadigst have fundet fornødent nærmere at bestemme Vilkaarene og Grændserne for Handelsberettigelse, saavel, og fornemmelig, i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, som udenfor samme, tilligemed nogle enkelte andre Handelen vedkommende Gienstande, saa befale Vi i dette Øiemed, som følger: S. 1. Enhver, der vil drive Handel, skal, i Almindelighed, derpaa have vundet Borgerskab. 6. 2. Den Adgang til at vinde Handelsret som Grosserer, uden derpaa at tage Borgerskab, hvilken er givet ved Placaten af 22de Oc cember 1808 §. 1, skal, som følge heraf, i Fremtiden ikke finde Sted, med mindre særdeles Omstændigheder tale for en Undtagelse i saa Henseende, hvilket Vort Danske Cancellie har at bedømme; dog skal den, der saaledes befries for at tage Borgerskab, i alle Tilfælde svare dobbelt Næringsskat mod de egentlige Borgere. s. 3. Det skal være Fremmede tilstædet, uanseet det Bud, som indeholdes i Placaten af 22de December 1808 §. 2, under deres Ophold her i Riget, at slutte Handel med Vore Undersaatter og saadanne Varepartier, hvilke, efter denne Vor Anordning, ere Gienstand, for Handel en gros; dog er det dem ikke tilladt her i Landet at sælge Varer, som de her have tilforhandlet sig. Den Fremmede, som her i Riget driver videre Handel, end den, hvortil han saaledes er berettiget, bør ansees med Straf efter Placaten af 22de Ditember 1808 s. 3. S. 4. De Bestemmelser i Forordningen angaaende Commercen af 4de August 1742, i hvis følge Varer i Almindelig skulle forskrives fra første Haand, skulle være hævede; og det skal herefter være enhver Vedkommende tilladt, at forskrive sine Varer fra det Sted, han finder meest tienligt; dog forsaavidt Toldanordningerne ingen Jndskrænkning i saa Henseende indeholde. F. 5. Det skal herefter udfordres, som en almindelig Egenskab hos den, der vil vinde Borgerskab som Handlende, at han er fuldmyndig. F. 6. Alle active Interessentere i Handelskaber skulle have erhvervet Berettigelse til at drive den Handel der er Selskabets Formaal, og i saa Henseende have vundet Borgerskab. H. 7. Den, som af en Enke gives almindelig Fuldmagt til at styre for hende en Handel, som hun maatte være berettiget at drive, skal i denne Egenskab have vundet Borgerskab, samt forrette alle personlige Tynger, hvorimod Enken selv tilsvarer de reelle Tynger. H. 8. Samme Regel skal følges, naar nogen faaer Tilladelse til at bestyre en Handel for Umyndige, uden selv at være Jnteressent i Handelen. s. 9. Grosserere maae herefter, være sig underhaanden eller ved offentlig Auction, ikkun sælge Varer i saadanne Partier, som Forordningen angaaende Commercen af 4de August 1742 omtaler i den 10de §., dog med følgende Undtagelse : Kornvarer, Malt og Gryn, som de maa sælge i Partier, der ikke ere under 6 Tønder. " Røget og saltet Flesk, Kiød, Smør, Talg og Harpix, som de maa sælge i Partier, der ikke ere under 1 Skpd. Jndigo, Spanskgrønt, Cochinelle og Zinober, Muskat, Muskatenblomme, Cancel og Cardemomme, ikke under 10 Pund. Fiint Klæde, ikke under 1 Stk., Viin, Edike, Brændeviin og Rom, ikke under 1 Oxehoved. §. 10. Den Forpligtelse, som efter Commerce-Forordningen s. 12 paaligger Grossererne at tilbyde Handelslaugene deres Varer, førend de sælges ved offentlig Auction, skal være hævet. s. 11. Enhver, som herefter vil vinde Borgerskab som Gresserer, skal a) med Attest fra Grosserer-Societetet i Kjøbenhavn, eller paa anden Maade for Magistraten godtgiøre, at han enten eier Skibsparter til et Beløb af 30 Commerce=Læster, eller besidder en saadan Formue, at han kan være istand til at stablere en Groshandel; b) have viist et saadant Forhold, at han kan ansees værdig til at vinde saadant Borgerskab, hvorom i Kiøbenhavn Grosserer Societetet bør høres; og c) have gjort det befalede Indskud i Statskassen. §. 12. Ved Grosserer-Societetet i Kiøbenhavn skal forordnes en Committee, der foruden Formand og Ældste, hvilke sidste dog bortfalde, naar de nuværende fratræde, skal bestaae af 12 Medlemmer, hvilke skulle iagttage de Pligter, der paaligge hele Societetet, samt afgive de Betænkninger, Erklæringer og Responsa, som Collegierne, Øvrighederne eller Domstolene maatte fordre, eller som private Personer maatte forlange i dem vedkommende Retssager. Hvorledes denne Committee nu og i Fremtiden skal organiseres, have Vi allernaadigst bestemt ved Reskript til Magistraten i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn. §. 13. Enhver, der vinder Borgerskab, som Detailhandler, skal være pligtig til, inden 6 Uger derefter, at have og holde aaben Bod, da Borgerskabsbrevet i modsat Fald skal være ude af Kraft. . 14. Enhver Detailhandler, som ophører at holde aaben Bød, skal enten nedlægge sit Borgerskab, eller erhverve Øvrighedens Tilladelse til en yderligere Fritagelse fra denne Pligts Opfyldelse. Herfra undtages alene det Tilfælde, at Boet er under Concurs Behandling. Dog tilstaaes der de Detailhandlere, som ikke for Tiden holde aaben. Bød i Kiøbenhavn, Frist til strax efter den anordnede Flyttedag i 1818 og paa andre Steder, hvis Tilfældet der maatte gives, til strax efter den første af de der gieldende Flyttedage i 1818, med at anlægge Handelen i aaben Bod. s. 15. Naar flere, der have vundet Borgerskab paa Handel en detail, ville drive saadan Handel i Compagnie, og altsaa ikkun have een Bod, skal det være Pligt for dem, at bekiendtgiøre deres Handelsfirma i de offentlige Tidender, samt at forevise Øvrigheden deres Jnteressentskabs-Contract. H. 16. Ingen Detailhandler maae have Udsalg paa mere end eet Sted. s. 17. J Lighed med hvad der er befalet for Jsenkræmmerlauget i Kiøbenhavn ved dets Artikler af 5te Juni 1807 §. 10, 11 og 12 skal der af Magistraten sammesteds organiseres Examina ved de øvrige Handelslauge i Kiøbenhavn; og ville Vi derhos have fastsat, at den Huusbonde, som er Aarsag i, at hans Dreng ikke have lært, hvad han bør vide og kunne, skal ikke alene betale Omkostningerne paa hans Oplærelse, men endog ansees med Mulct, efter Rettens Bestemmelse, fra 100 til 200 Rbdlr. S. V. S. 18. Jngen maa herefter blive Svend i et Handelslaug, førende han er, i det mindste 18 Aar gammel, og har staaet i Lære, ved Viinhandlerlauget i 7 Aar, og ved de øvrige Lauge i 5 Aar; og ingen maa blive Interessent i et Handelslang, uden at have været Svend i det mindste i 3 Aar, og tient paa Lauget som saadann. Saavel Læreaarene som Svendeaarene, maa først regnes fra den 3 Tid, den Vedkommende er bleven indskreven i Laugsprotocollen som Dreng eller Svende. s. 19. Det Slags Borgerskab, der i Kiøbenhavn hidtil er meddeelt under Navn af Thee- og Porcellainshandel, maa herefter ikke udstædes; saa maa der i Fremtiden ei heller, uden Vor særdeles Tilladelse, udfærdiges nogen Bevilling til Handel med ostindiske, chinesiske og visse vestindiske Varer. Derimod skal Porcellainshandelen i Kiøbenhavn herefter forenes med Pottehandelen; dog skal det vær dem, der saaledes meddeles Borgerskab som Porcellains= og Potte handler, tilladt at falholde Theer, men ingenlunde nogen anden Vare Artikel, som er Gienstand for Urtekramhandelen. J øvrigt skulle de, der ville vinde Borgerskab som Porcellains= og Pottehandlere, godt giøre for Magistraten, at de besidde fornøden Handelskundskab. §. 20. De, der herefter vinde Borgerskab, som Urtekræmmere i Kiøbenhavn, maae ikke handle med de Jsenkramvarer, hvormed Urte kræmmerne efter deres Laugsatikler, nu ere berettigede til at handle saa maa de ei heller handle med fremmede Liqveurer, hvilken Handel, skal være Viinhandlerne alene forbeholden. §. 21. Viinhandlerne i Kiøbenhavn skulle, lige med Urtekræmmerne, være berettigede til at handle med Flasker og Propper. S. 22. Hørkræmmerne skulle, ligemed Urtekræmmerne, være berettigede til at falholde Hørfrøe og Hampefrøe; saa skulle de og være lige berettigede med Jsenkræmmerne til at sælge Staal i Dunker. S. 23. Hvorledes Høkerne i Kiøbenhavn skulle organiseres saaledes, at de have Formænd, og bindes ved visse Regler, derom have Vi under Dags Dato, allernaadigst rescriberet Magistraten i Kiøbenhavn det Fornødne. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 23de April Under Vor Kongelige Haand og Stigl. Frederia R. (L. S.) Kaas. Cold. Monrad. Orsted. Berner. Lassen. Overpra sident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at da Hestemarkedets Holdelse paa Halmtorvet her i Staden ved Vesterport, hvor det hidtil har fundet Sted, er befunden at medføre betydelige Uleiligheder, hvilke kunne forebygges ved at forlægge samme ud af Staden, saa have vi, efter Overeenskomst med Politiedirecteuren og Stadens 32 Mænd, besluttet, at bemeldte Marked herefter fra 15de næste Maaned af at tegne skal holdes ved den saa kaldte Trommesal udenfor Vesterport, paa den Plads, som begrændses af Veien forbie Glacieholm til gamle Kongever og Farimagsveien, af Qvægfoldene ved Trommesalen og Giestgiver Muncks Bygning, samt Vænge. Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes fornødne Efterretning.