JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
til de Elever, som ere dannede efter den nye Studieplan ved Akademiet og ved den rigoureuse Examensammesteds ere fundne fuldkommen duelige. Jeg bevilger fremdeles, at de saaledes ved Akademiet dannede og derefter graduerede Doctores maae, ved Udøvelsen af deres frie Praxis, have samme Rettigheder, som andre Doctores medicinæ et chirurgiæ ved vore andre Universiteter besidde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Det vil maaskee være interessant at erfare nogle af de, af Altstykker uddragne, vigtigste Grunde, der have bestemt vor Monark til at bifalde den nye Organisation af det medicinsk chirurgiske Josephs=Akademie, især som et særskilt og selvstændigt Læreinstitut. (Fortsættes.) Anmærkning 2). Det medicinsk chirurgiske Josephs Akademie i Wien blev stiftet af Keiser Joseph den 2den, og høitidelig indviet af Akademiets Directeur Ridder von Brambilla 1785. Ene og allene geiserens dybtgrandskende menneske kierlige Aand var Aarsag i at denne medicinskechirurgiske Militair-Stiftelse blev grundet og med Keiserlig Gavmildhed, endog Pragt, iværksat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
J Aaret 1778 under Krigen med Preussen, vare alle Feldthospitaler i den hele østerrigske Armee yderst slet forsynede saavel med Læger, som Chirurger, og hele Sundhedspolitiet saa slet bestyret, at endog enkelte Generaler skulle have havt den frimodige Yttring for Keiseren, at det vilde være bedre at overlade de Syge og Saarede til deres Skjebne. Keiseren fordrede ufortøvet en nøiagtig og frimodig Indberetning om alle Mangler og Savn, der maatte findes, hvad Medicinalvæsenet angik, ved deres respective Regimenter og Corps. En af Generalerne skildrede ei allene med sandfærdige Farver denne slette og beklagelsesværdige Tilstand, men vovede ogsaa at foreslaae Keiseren, at der ufortøvet maatte blive indrettet en Skole, hvori der kunde dannes militaire Læger. Strax bleve de dueligste Lærere i Medicin og Chirurgie beordrede at sammentræde og begynde Underviisningen i et, i en af Wiens Forstæder anviist, Locale: Gumpendorf, som allerede af Keiserinde Maria Theresia havde været indrettet til en Skole for Militair=Læger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Paa samme Tid blev den store pragtfulde Bygning, det nuværende Josephs Akademie, begyndt. Bygningen blev i kort Tid fuldendt, og dens indvendige Lokale blev prydet af denne udødelige Monark, ei allene med et stort og sjeldent Bibliothek, men han skjænkede ogsaa Akademiet den noksom berømte anatomiske Samling af Voxpræparater, forfærdigede af Fontana og Mascagni i Florenz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
J Aaret 1786 befalede Keiseren, at den fuldstændige Underviisning skulde begynde under Benævnelsen: medicinsk chirurgisk Josephs Akademie, hvis Hovedøiemed skulde være ei allene at befordre al Videnskabelighed i Medicinen og Chirurgien i Almindelighed, men i Særdeleshed være bestemt til at danne duelige Militair=Læger. Akademiets Archiv, som jeg saae i den skjønneste Orden ved Siden af Bibliotheket, hvor Keiserens Buste staaer opstillet med en Jnscription: Josephus secundus, hie primus, indeholder mange og hæderlige skriftlige Beviser paa Høiagtelse, som lærde og berømte Mænd fra Udlandet have tilstillet samme. Johan Peter Frank var af den Formening, som han tydelig tilkjendegav, at Akademiets Grundstøtter aldrig vilde kunne rystes, naar det var hvad det skulde være som lærd Stiftelse for Videnskaben og Staten, imedens den redelig opfyldte hvad den som Skole og Lære-Anstalt skulde opfylde. Akademiet har saaledes virket i nogle og 40 Aar. At Stiftelsen i dens sidste Perioder maatte aldeles ophøre at virke, var at beklage, og man maatte trøste sig med, at dog adskillige for Videnskaben og Staten duelige Mænd vare udgangne derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Akademiets nærværende første Direkteur Hofraad Johan Nep. Jsfordinks mærkelige Ord i hans Tale ved Høitideligheden den 6te Novbr. 1824, da Akademiet efter allerhøieste befaling atter blev aabnet som selvstændig Læreanstalt, ville bedst kunne oplyse hvilken Hovedaarsag der forvoldte dets Lukning. Wir schenen uns jedoch nicht, hier offentlich zu bekennen, das in der lesten Zeit die Auswahl excellirender Kopse für die Schule mehr beschrankt war. Wenne auch in wenige Eingelne der Geist höherer Weihe, den die Akademie so gern allen Schulern verliehen hatte, nicht uberging; wenne nicht Alle gleich gedlegen, gleich erkraftiget dies Jnstitut verliesen, so frage ich, welcher Schule ist es noch jegelungen, gleichen Segen auf Alle zu verbreiteen?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
J et i England i Aaret 1823 udkommet Værk: "the Live of Mary, Oven of Scots, by George Chalmers", bliver Marias Uskyldighed i alle de Forbrydelser, man har paabyrdet hende, tydeligen lagt for Dagen. Disse Forbrydelser, lade sig reducere til trende Puncter: Darnleys hendes Gemals - Mord, Giftermaalet med hans Morder, og hendes Forsøg paa, fra sit Fængsel, at undergrave Elisabeths Trone. - Forfatteren godtgiør, at hun er uskyldig i dem alle tre, allerede Biskoppen af York beviste - til sin Tid – at hun ingen Deel havde i Darnleys Mord. Whitaker, Tybler og Goodael viste i nyere Tider, at Brevene fra hende til Bothwell vare opdigtede. Men - hun giftede sig med denne Morder, og blot derfor hviler Mistanken om den skammeligste Letsindighed paa hende. - Ogsaa her optræder Chalmers som hendes seierrige Forsvarer. Hun blev tvungen til Ægteskabet med ham, af hendes eget Statsraad, og hvori just de spillede en Hovedrolle, som havde sammensvoret sig med Bothwell til Darnleys Mord, og havde lovet Bothwell Marie til Løn for hans Andeel heri. At fralægge hende den tredie Beskyldning, kunde mindst falde en saa værdig Kæmper vanskeligt. Hvo gav Elisabeth Ret til at kaste den, af Rebeller fordrevne, til hende flygtende, Dronning i Fængsel? Hvo kunde betage Maria den Ret, at befrie sig af dette Fængsel paa enhver Maade Og hvo har beviist, at hun vilde gjøre det paa hendes Tyranindes Trones og Livs Bekostning; Forfatteren har med utrolig Flid, samlet alle mulige Papirer og Documenter, daværende Aarlamentsakter og samtidige Krøniker, baade for og imod Maria, excerperet dem og forsynet ethvert, til Beviis trængende, Sted, med Excerpter. Maria var virkeligen et Offer for Catholicismens og Protestantismens Kamp paa hiin Øe. Den første maatte bukke under, og hun - dens Støtte – ligeoverfor en livlig Modstanderske, faldt med den som en Martyr inde. Det vilde glæde Os, om denne korte Fremstilling, foruden den Interesse den maa have for dem, som ikke kjende Chalmers Værk, kunde bidrage til, at Schillers Mesterværk: "Maria Stuart, hvis det oftere skulde blive opført paa vor Skueplads, vilde blive nydt med mere Deeltagelse, end da Heltindens Characteer endnu var tvetydig. Ministersentents. Carl Jais, forhen Præst til vor Frue Kirke i München, og nu Præst til Entingen ved Pfortsheim, fortæller i sin Bog: "Noch etwas uber das bekannte Gutachten der Theologischen Facultet zu Landshut, 18207: "Da jeg kom til Premierministeren, von Montgelas, og han indlod sig med mig - Theologen og Præsten til den første Kirke - i en Religionsstrid, hvori han vilde bevise, at den catholske Religion var den sande, fordi den protestantiske kun var 300 Aar gammel, og fordi alle catholske Skikke skreve sig i det ringeste fra det 4de Aarhundrede; saa kom Samtalen paa Colidatet. "Besynderligt, Meget besynderligt, – sagde Exellencen, at de Geistlige ville gifte dem i en Periode, da enhver fornuftig Mand søger at gjøre sig fri for Ægtestandens Aag!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Skrædermester Gudi er, som vi erfare, bleven udnævnt til Ridder af Hans Hellighed Pavens gyldne Milits, saavelsom til den dermed forbundne Værdighed af Palzgreve (equeauræte militie et comes Palatinus).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Aarhuus, den 11 November. Det herværende danske Skuespillerselskabs Forestillinger, især dets Lystspil, vinde overordentligt Bifald, og tre af sammes fortrinligste Skuespillere, dHrr. Bigum, Vos og Müller junior, have allerede nydt den Udmærkelse at blive fremkaldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Jgaar Aftes saae vi Heibergs anden Vaudeville, Den 28de Januar. Man siger, at Selskabet indstuderer i denne Tid en splinterny Vaudeville, som hedder: Jubelfesten, eller: Fikst du Pæren Zacharias, hvis Handling foregaaer i en af Jyllands Kjøbstæder, og skal være overordentlig vittig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Aalborg, den 12 November. J forrige Uge er hertil fra Vensyssel overført og ved Vesteraa landet 2040 Gæs. Naar hertil lægges, hvad der fra Himmerland er indført igjennem Østerport og Vesterport, samt de forhen opkjøbte og nu slagtede Gæs, kan let skjønnes, at her ingen Mangel var paa Gaasesteg Mortensaften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
En slagtet Gaas kjøbtes ved Færgebroen for 1 til 2 Mark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Blandede Efterretninger. De barmhiertige Søstre i Portau-Prince.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Som bekjendt har denne Hovedhavn paa Øen Haiti ingenlunde noget sundt Klima. Omgivet af moradsige Egne ligger Staden meget dybt, og udsat for de hede Landvinde, saa at der ikke sjelden hersker smittende Febre, ja endog den gule, saavelsom sort Brækning. J mange andre Havne savne de Europæere, der blive syge, al Pleie, Hospitalerne ere der sande Dødshuller, og selv for Penge er Hjelp og Pleie ej erholdelig. J Portau-Prince derimod har fra November 1825 været egne Gardes Malades, (Sygevogtere, som i de offentlige Blade anbefale sig for de Hr. Kapitainer og Kjøbmænd. En saadan Anmeldelse, indført paa fransk og engelsk i Fenille du Commerce, petites affiches & annonces de Portau Prince, af 26de Februari 1826, Haitis Uafhængigheds 23de Aar (ej glemt at anmærkes paa Titlen, lyder saaledes: Damerne Desirke Manegre, Joseph Popote Kanons Enke, Millienne, Fillette Gireau, Heloise Leger, Guichards Enke og Bonne Goupil, Sygeopvartersker (Gardes Malades, Nurses) have den Ære at bekjendtgjøre for de Hr. Kjøbmænd og Skibskapitainer paa denne Stads Rhed, at de have indrettet beqvemme, sunde, for Syges Optagelse egne Værelser. De have bestemt deres Priis saaledes: daglig tre Piastre (Gourds) a 2 Gylden for Skibskapitainer og Officerer, 2 Piastre 50 Centimer for en Matros; Lægebesøg, Sygespise, Medicamenter og Opvartning iberegnet. De der beære disse Damer med deres Tillid staaer derhos Valget af Lægen frit. Deres Addresse er: Mes demoiselles – etc. – Til Slutning anføres, Mademoiselle Popote Kanon taler Engelsk, Tydsk og Spansk. Demoiselle Helvise Leger og Guichards Enke tale Engelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Efter flere paalidelige Vidnesbyrd gives der i Portau-Prince ei noget bedre Tilflugsted, end disse Huse tilbyde hos de benævnte Demoiselles og Enker, hvilke alle ere om ikke ganske sorte, saa dog meget brunlige; og for ethvert Sygdomstilfælde, visse Mala ei undtagne, er det sikkreste at betroe sig dem, thi de vide, liig Middelalderens Ridderfruer, fortræffeligt og langt bedre at hielpe, end de Stadens elendige Medikaster, der lade sig kalde Messieurs les Docteurs. Dertil kommer, at Pleie, Opvartning, Kost, Betjening m.m. hos disse Sygevartersker er saa fortræffelig, at man ingensteds i Port au-Prince finder det bedre, selv for Sunde. Prisen er forholdsmæssig meget billig, da Medicamenter ellers i Stadens to maadelige Apotheker, ere uhyre dyre. Dog hine Damers Hus midler virke bedre end alt hvad Apothekerne levere. Næsten alle de Fremmede der blive syge i Portau-Prince, og ei anbetroe sig til hine Gardes Malades blive Dødens Offere, medens bemeldte Sygevogtersker derimod redde en stor Deel af dem der tye til dem. Honneur aux Gardes malades á Portau Prince.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
(Af Columbus, Nov.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
En engelsk Brig, Monark, som var taget, fordi den havde forsøgt at bryde Buenos=Ayres Blokaden, er lykkeligen undsluppet og ankommet til Liverpool. Efterat den af Priisretten i Montevideo var bleven prisdømt, skikkede man ombord paa den en Priiscapitain og 25 Mand, blandt hvilke 7 Soldater, for at den saaledes skulde bringes til Rio Janeiro. Den engelske Capitain Hr. Mondell, Skibskokken, og en tredie Englænder lode man blive ombord paa Briggen. Hr. Mondell havde, førend Afreisen, vidst at faae nogle Vaaben skjulte under sin Seng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Omtrent 200 engelske Mile fra Rio lykkedes det de tre Englændere ved Overraskelse at bemægtige sig den brasiliske Capitain og Vagten paa Dækket. De øvrige Brasilier, som vare nede i Skibet, bleve derefter enkelte opkaldte, og af Capitain Mondell grebne og overgivne de to andre Englændere. Disse sammenbandt deres Arme, og bandt dem paa Fordækket. Efterat dette var passeret udsatte man den lille Schaluppe, og nedlod de fangne Brasilier i samme. Paa den sidste af dem løste man Hænderne, og Capitain Mondell tilkastede ham en Kniv og et Compas; og nu bleve fulde Seil satte til. To Brasilier, blandt hvilke en Officeer, vare frivilligen blevne ombord paa Briggen Monark, og saaledes med samme komne til England. (Columbus. Nov.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
I det polytechniske Selskab for Kongeriget Bayern blev i Mødet d. 16 Aug. d. A. af den Kongl. botaniske Haves Overgartner Hr. Seitzmeddelt en interessant Beretning, hvorefter det var lykkedes ham ved megen Omsorg at naturalisere en endnu sielden i Europa levende Jnd sekt Art, den for Farve-Tilberedelse saa vigtige Cochenille, i Drivhuus i den kongl. botaniske Have. Ved omhyggelig Pleie og ved fortsat Studium over dette lidet Dyrs Levemaade var det lykkedes ham ikke allene at bevare nogle ham fra den storhertugelige Have i Weimar tilkomne Exemplarer; men endog at see sine Bestræbelser, belønnede, ved at dette Jnsekt havde hidtil talrigt formeret sig. Dette hældige Forsøg er saa meget mærkeligere, da selv Forplantningen af dette Jnsekt fra dets Fædreneland Mexiko til de øvrige Dele af Amerika kun efter mange overvundne Vanskeligheder er bleven mulig. Endnu den Dag i Dag finder man den tamme eller MesteckCochenillen kun i deres Plantager eller Haver i Amerika, der befatte sig med denne Avl. Selskabets Centralforvaltnings Commission, som med hæderlig Omtale bekjendtgjorde disse Hr. Over gartner Seitz's Bestræbelser indbyder tillige Naturkyndige til at tage de allerede temmeligen talrige levende Cochenille-Jnsekter i Øiesyn i Havens Drivhuus. (Af Kunst. u. Gewerbe-Blatt. 1826 No. 34, i hvilket Blad man og læser om de forhen gjorte Forsøg paa Cochenille-Jnsettens Forplantning til Europa, Linne's Glæde ved 1750 at modtage af Rolander, da denne hjemkom fra Surinam, en Cactus cochenelliser, med levende Cocheniller og hans Sorg over at de uddøde &c. J bemelte Blade, Aargangen 1824. No. 52, læses og en Afhandling om Historien af Cochenillens Opdagelse, dens Indførelse i Handelen til Europa m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Anecdoter. ( En Lærer bankede Eleverne for en liden Forseelse, saaledes, at han blev træt af at fortsætte Behandlingen længere, hvorpaa han holdt inde og spurgte: har Du nu nord, Ak ja, svarede Eleven Naturen er tilfreds med mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
En spansk Konge pleiede hver Dag at spille Hombre med Overhofmesterinden og Skriftefaderen, hvorved Etiketten var saaledes: Kongen sad i en Lenestol, Overhofmesterinden paa et Tabouret og Skriftefaderen knælede paa en Pude paa Gulvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Kjøbenhavns Børs, den 17 November 1826. Hamburg 2 M.a vista 226. Species 21 Specier solgtes til 13 Rbmk. 14 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 158, - Rbd. Sal. Svenske Sedler. 49, 20 Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . 78, 78 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 116 3 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 90 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/2 - i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco. Asiatiske Actier..... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/4 59 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Jnformation i det italienske Sprog tilbydes af en indfødt Jtaliener, som besidder Øvelse i at undervise og taler det danske, tydske og franske Sprog. Hvo som maatte ønske hans Veiledning, ville behage at opgive Navn og Bopæl i en forseglet Billet, mærket Jtalien, hvilken bedes aflagt hos Hr. Conditor Pedrin paa Gammeltorv Nr. 89. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. har og maa man Treogtyvende Aargang. No. 98. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 November 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Det medicinsk chirurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see forr No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
VI. Det Keiserlig Kongelige medicinsk chirurgiske Josephs Akademie i Wien. Tildeels uddraget af et Brev, fra S. i W.... Wenn der Saame des Guten unfructbar bleibt, so mus man ivn for oft wieder strenen, bis er gedetht. Martin Luther. Følgende ere de vigtigste Grunde(tildeels allerede fremsatte i Aaret 1799, af J.P. Frank, der bestemte en ny Organisation af det medicinsk chirurgiske Josephs-Akademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Af Resultaterne i de indløbne Priisskrifter om en forbedret ny Organisation af Josephs Akademiet, fandt man, at en stor Mængde, Feil og Mangler vare opdagede ved dette Akademie og det militaire Sanitetsvæsen, saa at endog den offentlige Stemme derover var bleven lydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Paa en Consultation, hvor der ere forsamlede Flere, kunde vel passende anvendes Martial's Skjemtevers: Langueham; sed tu comitatus protinus ad meVenisti, centum Simmache, discipulis. Centum me tetigere manus aquilone gelatæNon habuisebrem, Simmache, nunchabeo. Byg Til førstnævnte Øiemed er der under 26. Febr. 1826 efter allerhøieste Befaling af det akademiske Collegium udstedt følgende Bekjendtgjørelse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Bekjendtgjørelse. angaaende Antagelsen af Elever ved det k. k. medicinske chirurgiske Josephs-Akademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Ifølge Høie Krigsraads Skrivelse af 10 Januar 1826 har Hs. Majestæt ved allerhøieste Beslutning af 22 Nov. f. A. behaget at bevilge Optagelsen af saadanne Jndivider af Civilstanden til det baarige Studiecursus ved det k. k. medicinsk chirurgiske Josephs=Akademie, som ere istand til at ernære sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
De Studerende, som ville gjøre Brug af denne allerhøieste Naade, blive ifølge denne allerhøieste Beslutning herved indbudne til at ansøge skriftlig eller mundtlig om at antages til det 6 aarige Studiecursus, hvilket hvert Aar begynder med Novbr. hos den k. k. Overfeldtlæge og Directeur for det k. k. medicinskechirurgiske Josephs Akademie Hr. Hofraad Jsfordink, dog i det seneste til Slutningen af hvert Aars Junii. De allerhøist tilstaaede Fordele for disse Elever ved det k. k. Josephs=Akademie ere følgende: 1.) 5 Aars Underviisning i Medicin. og Chirurgie ganske uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
2.) Ansættelse som k. k. Feldtlæger i Armeen med Løfte om i Fremtiden at rykke op i de ledig blivende Regiments- og Stabslæge-Pladser, naar de Studerende have erhvervet sig Doctorværdigheden i Medicin og Chirurgie. 3.) Lige Ret med de ved det k. k. Arvelandes Universitet graduerede Doctores i Medicin og Chirurgie, med Hensyn til Udøvelsen af medicinsk og chirurgisk Praxis. Betingelserne ved Antagelsen til dette Studiecursus ere: a.) Den Ansøgende maa være en Jndfødt, og med legale Vidnesbyrd godtgjøre sit ved en indenlandsk Læreanstalt offentlige, forskriftsmæssige og fuldstændigen absolveerte philosophiske Studium, og i enhver Gjenstand af dette Studiumvære af første Klasse. b.) De maa være af en sund Legemsconstitution og ei være beladte med noget physisk Bræk, hvilket hindrer dem i Jver for Videnskab og Konst, og i Udøvelsen af deres Kaldspligter, i Tjenesten. c.) De maa ei være over 25 Aar gamle, og maae derfor med legale Døbeattester bevise deres Fødselsaar, ogsaa medbringe troværdige Vidnesbyrd angaaende deres sædelige Opførsel indtil nærværende Tid. d.) De maa forpligte sig ved en skriftlig Revers, efter endt Lærecursus at forblive fulde 8. Aar i den k. k. Feldtlæge=Tjeneste, uden Haab om nogen Afskedigelse. Wien, d. 26de Februar 1826. v. Zimmermann, k. k. Raad, og bestandig Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
ved det k. k. medicinsk chirurgiske Josephs-Akademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Den theoretiske Underviisning i alle Dele saavel af Medicinen som Chirurgien absolveres fuldstændigen i det bestemte Lærecursus. En trykt Catalog udkommer derfor ved sædvanlig Tid ligesom ved vore Høiskoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Det medicinskehirurgiske Klinikum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
ved Akademiet vil vist opnaae det tilsigtede Øiemed. 1.) Localet er tilstrækkelig rummeligt, saa at saavel de Syge, som de Elever, der tilstedes Adgang til klinisk Veiledning og Øvelser, mangle ikke den tilstrækkelige Plads. 2) Er der sørget for at der indlægges stedse det fornødne Antal Syge af enhver Alder og ethvert Kjøn. 3.) Og stedse med et uindskrænket Udvalg af de forskjelligste, saavel acute som croniske, Sygdomme. 4.) Har man den moralske Vished, at den foreskrevne Cuurmethode, Diæt, Pleie o. s. v. nøiagtig bliver fulgt. 5.) Ligeledes har man sørget for, at de i samme Klinikum helbredte Patienter kunne iagttages en rum Tid saavel Reconvalescerende, som aldeles Reconvalescentere. 6.) Er der et passende og med alt Fornødent velindrettet Locale til at kunne foretage pathologiske Obduktioner, Undersøgelse af pathologiske Gjenstande og Opbevarelse af samme. Eleverne have altsaa her Leilighed til at uddanne dem til duelige Medico Chirurger, *) Hvad afdøde F. L. Bang virkede ved at lede saavel Læger som Chirurger ved Sygesengen i det ham saa kjære Frederiks Hospital har vor høifortjente Dr. Med. Rahlff meget sandt og træffende anført i sin Landatio memoriam beati F. L. Bangii commendans og findes der efter fuldendt Lærecursus, nogle iblandt dem med særdeles Anlæg til at kunne blive heldige Operateurer, er det ogsaa allernaadigst bevilget at træde ind som Elev i den cirurgisk praktiske til Fuldkommenhed Uddannelses Skole. Denne saa fortræffelige Leilighed have vi ene og allene at takke vor menneskekierlige Monarks Naade. Han har selv overbeviist sig om Nødvendighededen af duelige Operateurer, især i Feldten, og meddeler jeg her den af Keiseren under 9de Februar 1807, Wiener Universitetet allerhøist tilstillede Haandskrivelse, saaledes lydende: Jeg har fundet mig bevæget til, at lade nogle unge Chirurger, som ingen Formue have, men som ere flittige og opføre sig vel, danne til gode Operateurer, under den herværende Professor Kernes private Underviisning, og bevilger enhver naadigst ex camerali, som Directeuren for det medicinske Studium, Hofraad Stifft, udvælger og tilmelder Cancelliet, saa længe Underviisningen varer, et aarligt Bidrag af 300 Gylden til deres Underholdning i de sædvanlige Qvartals-Terminer imod gyldig Qvittering af Professor Kern, un etc. Hafniæ 1822. pag. 37. Ilud idemNosocomium, qvod Defunctum ut perfugium omnium ægrotantium apernisse jam dixi mus, subejusmoderaminea ductuschola evasit, in qua major pars medicorum, quisuæartisexercitio patriom nune volde juvant, hujus ducisac moderstoris disciplina, præceptisac monitis fingebatur. Qvæ res Nosocomio non minori laudi frit, quam iis, quos Noster ad medier partes idoneos feeit, emolumento. der den Betingelse, at de forpligte sig til, forden af Staten erholdte Dannelse, i Fremtiden at forblive i mine Arvestater, og der udøve deres Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-21
Cancelliet vil meddele Hoskammeret denne min Beslutning, for at den kan blive efterlevet.