JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Regensburg, den 10de Octbr. Efterretningen, at Kongen i Frankrig havde antaget den nye Statsforfatning, har her frembragt en stor Forandring i Henseende til de Tanker, som man gjorde sig og nær forestaaende, Fiendtligheder. Man maa nu fortsette Striden, om de Elsasske Anliggender med Ludvig den 16 og ikke med en Forsamling, som man i Tydskland; ikke vilde erkiende for retmæssig. Kunde man troe de omløbende Rygter, var der allerede forlangt Giennemmarsch for 50000 Mand Keiserlige Tropper igjennem Bayern til Rhinstrømmen. Men man veed allerede, hvorvidt man kan troe de Efterretninger, som komme fra Coblentz og andre Steder, og det er høistrimeligt, at den gode Forstaaelse imellem Østerrig og Frankrig vil vedvare. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Fortsættelsen af det indførte i Nr. 33 til 42. Gregorius Nazianzenus siger i hans 3die Oration imod Julian, at Ugudelighed blev ei allene af Hedningene ulastet, men nød endog Altere og Offer. Deres Guder vare ofte ikke engang værd, at kaldes Menneskeer, mindre Guder. Som Guderne og Herrerne vare, saa vare og Tilbederne og Tienerne. Hierapolis blev kaldet en hellig Stad formedelst sit hellige Tempel, som nogle sige Deucalion, andre Semiramis og atter andre Bacchus skal have bygget, og siden herlig istandsat af Dronningen Stratonica. I dette Tempel lode Mænd sig omskiære og saaledes indvie til Præster, bare Qvindeklæder og kaldtes Galli: J Templet stode 2de Priapi eller Phalli. I Choret hvoringen uden den ypperste Præst maatte komme stod Jupiters billede, baaret af Oxer, og Junos baret af Løver. Hun havde i den ene Haand et Zepter og i den anden en Spinderok. J Templet stod og Apollo, som flittig blev besøgt formedelst sine Orakler. Dette billede vendte sig mod den spørgende, naar den gav godt Svar, men vendte sig fra dem, naar det afslog hans Begiering. Ved Templet vare 300 Præster alle i hvide Klæder og bedekkede Hoveder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Prædikanterne paa 19de Søndag efter Høimesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Bekiendtgiørelser. Normedelst Arrest Forvarerens SkiøN. B. 2) desløshed, har een i Fridericia Raadstue arresteret Delinqvent, navnlig Andreas Gustavns Baun, som havde forøvet Tyverie og skrevet falske Vexler, fundet Leilighed til at entledige sig hans Lænker, og at undvige Arresten denne Dags Eftermiddag omtrent Kl. 4. Ved Undvigelsen var han iklædt en grønagtig Frakke et Par sorte Manskiæsters Buxer, hvide uldne Strømper, et Par Skoe og en rund sort Hat paa Hovedet, han er en Nordmand af Fødsel, og har noget af den norske Accent i Udtalen. Han er 25 Aar gammel, har et sort Haar som er sammenbunden i Nakken, er langagtig af Ansigt og fortladen af Hud, han er ongefær 63. Tommer høi, smal af Legeme og ellers vel proportioneret. Ved Undvigelsen havde han medtaget 2de nye Skjorter, Alle og enhver, som denne Delinqvent maatte forekomme, anmodes herved paa Justitiens Vegne, at anholde ham og tilmelde mig det, da han strax skal blive afhentet, og alle paa hans Anholdelse medgaaende Bekostninger erstattet. Fridericia, den 7de October 1791. H. Buhl, Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
en Madspand af Tin med 3 Afsats og en dreielTræeknak oven til, (den underste Skaal mangler et Øre) er bortstiaalen heri Byen; Skulde samme faldbydes, ombedes Vedkommende at anholde og indlevere den paa Adresse=Contoiret imod en billig Douceur, hvilken ogsaa loves dem, som ellers kan give Oplysning om den, tilligemed deres Navns Fortielse og forlanges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Constantinopel, den 8de Septbr. Pesten vedvarer endnu her, og for nogle Dage døde endog nogle Personer deraf i Nærheden af den Hollandske Gesandts Hotel. J Ægypten raser denne Sygdom endnu heftigere, saa at Hovedstaden, sammesteds ere allerede døde 200,000 Menneskeer, Paa Moren have de fleste Jndvaanere, for at undgaae denne Sygdom, begivet sig anden Steds hen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Madrit, den 3die October. Den Franske Gesandt fik først den 30te i f.M. Andients hos vor Konge, og tilkiendegaarda, at Kongen, hans Herre, havde antaget Constitutionen. Kan man troe det almindelige Rygte, har han ikke faaet noget tilfredsstillende Svar, men være betydet, at man ikke kunde ansee denne Antagelse som frivillig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Den Russiske Gesandt har bekiendtgjort vor Regiering, at hans Hof har tiltrædt den Pilnitzsiske Erklæring. Saa behagelig end denne Tidende maatte være for vort Hoff, der ikke ynder den Franske Revolution, saa troe dog de, som kiende vore Sagers Tilstand, at vort Hof ikke giør noget virkeligt Skridt til at bryde med vor Naboe. Det Laan som Regieringen behøver at giøre, beløber sig ikke til mindre end 40 Millioner Piastre, og man veed endnu ikke med Vished, hvor man faaer dette Laan, Rom, den 8de October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Den 5te i d. M. kom en Coureer hertil, og satte strax sin Reise videre fort til Neapolis. Han overbragte den Efterretning, at Ludvig den 16de har antaget Constitutionen, en Efterretning, som var her slet ikke velkommen. Man byder her tilfals en prægtig Medaille, som har tilhørt Cagliostro, og forestiller hans billede omringet med Brillanter. Man vurderer den paa 1700 Seudi, og der siges, at Hertugen af Braschi vil kjøbe den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Frankfurt, den 22de October. De stærke Udvandringer af Frankerig angives i et offentlig Blad som en Aarsag til Pengenes høie Priis sammesteds. De Udvandrende betale Louisdoren med 30 Livres. De, som have Assignate, bytte samme bort for Guld, Pretiosa, Sølvtøi ja endog for uindfattede Diamanter, hvis Priis paa et halvt Aar er stegen me ger, saavel af denne Aarsag, som formedelst det store Antal, der er bestilt andensteds, saa at Speculanterne allerede vinde 15 til 20 Procent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
De nyeste Private Breve fra Coblentz beske ve endnu stedse Slottet Schønbornslyst som Middelpunktet, om hvilket Mængden af de daglig udvandrende Franske forsamler sig. Greven af Artois modtager enhver med opmuntrende Godhed. Til de Adelige giør han ofte den Complement: at deres Skridt vise, at de ere Adelsmænd, og naar en Borger bliver ham forestillet, pleier han at sige: de fortiener at være en Adelsmand, og er det og - De 3 kongelige Gardes du Corps, som paa Kongens Flugt gjorde Courer=Tieneste, men bleve førte fra Varennes paa Bukken af Kongens Vogn tilbage til Paris, ere især blevne gunstig modtagne i Coblentz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Berlin, den 25de Octbr. Den saakaldte Prindsesse=Styr, som ved enhver Prindsesses Formehling af det regierende kongelige Huus beløber sig til 100000 Rdlr. (altsaa i nærværende Tilfælde formedelst den dobbelte Formehling til 200,000 Rdlr.) og betales af Undersaatterne paa Landet, har Hs. Kongel. Majestet eftergivet, og derved givet et nyt Beviis paa sin Landsfaderlige Mildhed. ble. Leipzig, den 22de October. Messen har her været Middelmaadig. Med indenlandske Tøier og Silkevare har Omsatsen, været meget stor, men desto slettere er det gaaet med andre Artikler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Man bliver nu ogsaa her i Landet opmærksom paa Skrifter af Friheds Venner, efterat for nogle Uger et saadant Skrift, man veed ikke hvorledes, er kommet herind i Landet, og har gjort megen Opsyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Hamburg, den 28de October. Fra en sikker Haand har man erfaret, at Efterretningen om Hertug Ferdinands Død i Brunsvig har været fortidlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Fridericia, den 3die November. J Dag Formiddag passerede Hs. Kongelige Høihed Kronprindsesse Lovise Auguste over det lille Belt fra Snoghøi til Middelfart. Hendes Kongelige Høihed blev af denne Stads ridende Corps modtaget en Miil herfra, og escorteret til Snoghøi, hvor de Herrer Officierer af det her garnisonerende Fyenske Jnfanterie=Regiment aflagde allerunderdanigst Opvartning. Benævnte Regiments Musik geleidede Hendes kongelige Høihed over Beltet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
J November Maaned er af ind- og udgaaede passeret igiennem det lille Belte 91 Skibe Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Prædikanterne paa 20de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 23de November næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i følge det kongelige Rentekammers Ordre af 25de f. M. foretaget offentlig Licitation paa Fridericie Raadstue over 638 Tønder Rug, som behøves til Land=Etatens Brødbagning, og skal leveres i Fridericia midt i December Maaned, næstkommende; hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning, som anmodes at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Licitations Conditionerne bekiendtgiøres, og hvoriblandt bliver denne: at Rugen opraabes i smaa Qvantiteter, nemlig 10 Tønder afgangen. Fridericia, den 1ste November 1791. lee, H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
hos Mester Skræder Schulz, er en smuk Stue og et tilgrændsende Sovekammer med Adgang til Kiøkken og Hauge, nu strax at faae til Leie, enten paa heelt eller havt Aar Normedelst Arrest=Forvarerens SkiøN. B. 2) desløshed, har een i Fridericia Raadstue arresteret Delinqvent, navnlig Andreas Gustavns Baun, som havde forøvet Tyverie og skrevet falske Vexler, fundet Leilighed til at entledige sig hans Lænker, og at undvige Arresten denne Dags Eftermiddag omtrent Kl. 4. Ved Undvigelsen var han iklædt en grønagtig Frakke et Par sorte Manskiæsters Buxer, hvide uldne Strømper, et Par Skoe og en rund sort Hat paa Hovedet, han er en Nordmand af Fødsel, og har noget af den norske Accent, Udtalen. Han er 25 Aar gammel, har et sort Haar som er sammenbunden i Nakken, er langagtig af Ansigt og fortladen af Hud, han er ongesær 63, Tommer høi, smaal af Legeme og ellers vel proportioneret. Ved Undvigelsen havde han medtaget 2de nye Skjorter, Alle og enhver, som denne Delinqvent maatte forekomme, anmodes herved paa Justitiens Vegne, at anholde ham og tilmelde mig det, da han strax skal blive afhentet, og alle paa hans Anholdelse medgaaende Bekostninger erstattet. Fridericia, den 7de H. Buhl, October 1791. Byefoged. Gen Madspand af Tin med 3 Afsats og en dreietTræeknak oven til, (den underste Skaal mangler et Øre) er bortstiaalen heri Byen. Skulde samme faldbydes, ombedes Vedkommende at anholde og indlevere den paa Adresse=Contoiret imod en billig Douceur, hvilken ogsaa loves dem, som ellers kan give Oplysning om den, tilligemed deres Navns Fortielse om forlanges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-04
De hellige saavelsom profane Oraklers Oprindelse, Natur og Skiebne, beskrevet af N. C. Clausson, SS. Theologis Döstor, Provst i Elboe=Herred og Sognepræst i Fridericia, faaes tilkjøbs herpaa Adresse Contoiret for 1 Mk. 10 s.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
S. 17. J øvrigt skal det fremdeles, under den Straf, som Forordningerne af 1ste Julii 1746. og 23de Martii 1770 F. 7. fastsætte, være forbudet at begiere eller tage Sed til Løn, i Steden for Penge eller Klæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Rom, den 12te October. Man troer her overalt, at den nye Cardinal, hvis Navn ikke blev bekiendtgjort i sidste Consistorium, er den berømte Franske Abbed Mau ry, som saa ivrig har forsvaret Pavens og Geistlighedens Sag i Nationalforsamlingen. Da nu den Tid er forløben, inden hvilken den forrige Cardinal Brienne og øvrige biskopper, som have antaget den nye Franske Constitution, skulde kalde deres Vildfarelser tilbage, saa troer, man at den pavelige Banstraale snart vil ramme, dem, men uden Virkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Brussel, den 26de October. Abbed Maury, som en Tid lang har opholdt sig her, nyder mange Æresbeviisninger, og man siger, at han er paa Veien til at blive Cardinal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Man forsikrer at de flygtede Franske Prindser afsende nu Gesandtere til Rusland, Sverrig, til Churfyrsten af Majntz og flere Steder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
En vis Hr. Augeard arbeider her paa et Værk, som til Slutning, skal kaldes de Franske Prindsers Manifest. Han har allerede fordervet, mange Ark Papiir til Correctur; thi daglig ved enhver nye Efterretning stryger han ud, giør Tilsetningerne, eller vorkortelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Nederhinstrømmen, den 26de Octbr. Til Coblentz og Egnen deromkring ankomme endnu daglig mange Franske Flygtninge; men paalidelige Efterretninger melde ogsaa, at mange af dem begynde at faae Øinene op, og indsee, at de have taget Feil i at sette et indbildt Haab til udenlandsk Hielp. Nogle af dem skal selv bekiende, at Enden paa deres Udvandring bliver at have gjort mange ulykkelige, skildt Frankerig ved sine rigeste Jndvaanere, og beriget de tilgrændsende Lande. Denne Modløshed hos Emigranterne maa endnu derved være bleven forøget ved det Afslag, som de skal have faaet af det Darmstadtske Hof paa deres Ansøgning om at overlades Darmstadtske=Tropper og Artillerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Warschau, den 26de October. Sidstafvigte Søndag kom hertil en Coureer. med den vigtige Efterretning, at den Russiske Feldtmarschal Fyrste Potemkin var død den 16de, i d. M. i Moldau af Forraadnelses=Feber. Hans store efterladte Rigdomme, som beregnes af nogle til 30, af andre til 40 Millioner, menes størstedelen at tilfalbe hans Søster=Daatter, som er givt med den Polske Kron=Stor feldtherre Braniki. Foruden andre Godser, efterlader han ogsaa til sine Arvinger i Polen Herskabet Smila, i hvilket der findes over 30,000 Livegne Bønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Prædikanterne paa 21de Søndag efter Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Høimesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Trinitatis. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Bekiendtgiørelser. Æntet kan være rimeligere, end at Adresse Fortegnelsen over Danske og Norske Stats betientere tykkes i Nationens eget Sprog, og udfærdiges i Hovedstaden, hvor de fornemmeste Kongelige Collegier og Stats=Departementer, ere samlede, følgelig de fleste Forandringer, som forefalde i begge Kongerigerne, maae blive før bekiendte, end i Altona, hvorhen de først herfra kunne meldes. Jeg haver altsaa med vedkommende aftalt om, at faae alle til en fuldstændig Adresse=Fortegnelse fornødne Efterretninger, endog med nogle flere Tillæg, end der hidtil fandtes i den Tydske Stats=Calender; og saa til hvert Nytaar at udfærdige denne min Adresse og Statsfortegnelse, at Medborgerne i hele Danmark og Norge, saasnart mueligt med samme kunde forsynes, Prisen skal ei blive meget over 2 Mk. 4 s. Formatet af en LommeBog synes mig at være det beqvemmeste til daglig Brug, da Bogen ikke vil blive tyk for Aaret 1792, faae Kiøberne som Tillæg en fuldstændig Fortegnelse over alle de Proprietairer i Jylland og Fyen, samt den fuldstændigere, 1768 formerede Rangfølge, som hidtil kuns en eneste Gang særskildt er aftrykt. Jeg anmelder derfore denne min nye Adresse og Stats=Fortegnelse i Forveien, at Medborgerne i Danmark og Norge med Sikkerhed kunne vente den til næste Nytaar de s. Kiøbenhavn, den 22de October 1791. en Christ. Gottl. Proft. . . . . Kongel. Universitets Boghandler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
Onsdagen den 23de November næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i følge det kongelige Rentekammers Ordre af 25de f. M. foretaget offentlig Licitation paa Fridericie Raadstue over 638 Tønder Rug, som behøves til Land-Etatens Brødbagning, og skal leveres i Fridericia midt i December Maaned, næstkommende; hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning, som anmodes at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Licitations Conditionerne bekiendtgiøres, og hvoriblandt bliver denne: at Rugen opraabes i smaa Qvantiteter, nemlig 19 Tønder afgangen. Fridericia, den 1ste November 1791. H. Buhl. os Mester Skræder Schulz, er en smuk Stue og et tilgrændsende Sovekammer med Adgang til Kiøkken og Hauge, nu strax at faae til Leie, enten paa heelt eller havt Aar og at D. Normedelst Arrest=Forvarerens SkiøN. D. ) desløshed, har een i FridericiæRaadstue arresteret Delinqvent, navnlig Andreas Gustavns Baun, som havde forøvet Tyverie og skrevet falske Vexler, fundet Leilighed til at entledige sig hans Lænker, og at undvige Arresten denne Dags Eftermiddag omtrent Kl. 4. Ved Undvigelsen var han iklædt en grønagtig Frakke et Par sorte Manskiæsters Buxer, hvide uldne Strømper, et Par Skoe og en rund sort Hat paa Hovedet, han er en Nordmand af Fødsel ge har noget af den norske Accent i Udtalen. Han er 25 Aar gammel, har et sort Haar som er sammenbunden i Nakken, er langagtig af Ansigt og fortladen af Hud, han er ongesær 63. Tommer høi, smal af Legeme og ellers vel proportioneret. Ved Undvigelsen havde han medtaget 2de nye Skjorter, Alle og enhver, som denne Delinqvent maatte forekomme, anmodes herved paa Justitiens Vegne, at anholde ham og tilmelde mig det, da han strax skal blive afhentet, og alle paa hans Anholdelse medgaaende Bekostninger erstattet. Fridericia, den 7de October 1791. - H. Buhl, Byefoged. Gan Madspand af Tin med 3 Afsats og en dreietTræeknak oven til, (den underste Skaal mange ler et Øre) er bortstiaalen heri Byen; Skulde samme faldbydes, ombedes Vedkommende at anholde. og indlevere den paa Adresse=Contoiret imod en billig Douceur, hvilken ogsaa loves dem, som ellers kan give Oplysning om den, tilligemed deres Navns Fortielse og forlanges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-11
De hellige saavelsom profane Oraklers Oprin" delse, Natur og Skiebne, beskrevet af N. C. Clausson, SS. Theologi Doctor, Provst i Elboe=Herred og Sognepræst i Fridericia, faaes tilkjøbs herpaa Adresse=Contoiret. for 1 Mk. 10 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
C. 30, Finde Vedkommende sig misfornøiede med Herredsfogdernes og Birkedommernes Kiendelser, kan disse, inden 14 Dage, indklages for Amtmanden, som uden Bekostning for Parterne, afgiør Sagen ved Resolution, hvilken skal giælde, som endelig Dom. Med Procedur, Tilsigelse og Straf for Udeblivelse forholdes i dette Tilfælde, ligesom ved Underretten. F. 31. J de Sager, som afgiøres med Penge og Straf=Bøder, skal Amtmandens Kiendelse, ligesom andre Over=Rets Domme, ei kunne paaankes, med mindre Summen overgaaer 66 Lod Sølv; men er nogen dømt til legemlig Straf, der er høiere end Fængsel paa Vand og Brød, da bør Amtmandens Kiendelse, saafremt den paagieldende dermed erklærer sig utilfreds, indsendes med Acterne, til Vort Danske Cancellie, og deraf foranstaltes indstevnt, som en anden offentlig Sag, til Paakiendelse for Høieste=Ret. J. 32. Endeligen paa det at Amtmændene, efter Embeds Medfør, kunne have det fornødne Over=Opsyn med at Herredsfogderne og Birkedommerne, som Politie=Mestere, lagttage deres Pligter, bør disse hvert 1/4 Aar til Amtmændene indsende Fortegnelser over alle de Sager, som i den Tid, under deres Jurisdiction, staae under Behandling, eller ere tilendebragte, og der, som Amtmanden opdager nogen Forsommelse, der fortiener større Opmærksomhed, end at en Advarsel af ham til vedkommende Betiente kunne ansees tilstrækkelig, til Rettelse, da skal han indberette Sagen til Vort Danske Cancellie. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot, Christiansborg udi Vores Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn den 25de Martii 1791. Under Vor Kongelige Haand og Signet. (L. S.) C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen Reiersen. (L. S.) Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Turin, den 19de October. Formedelst en i syv Dage vedholdende Regn. er Vandet i Floderne heromkring steget til en overordentlig Høide, hvorved Broer ere afrevne, mange Reisende druknede, en stor Mængde Træer løsrevne og ikke mindre Huse ødelagte, saa at den anrettede Skade beregnes til 5 Millioner Lire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Rom, den 22de October. Fra Fuligno har man faaet denne bedrøvelige Efterretning. Den 11te i d. M. henved Kl. 2 om Eftermiddagen følede man sammesteds nogle frygtelige Stød af Jordskielv, hvorved mange Huse ere omstyrtede, og Mennesker og Qvæg i stort Antal omkomne. De, som have reddet sig, lide især Mangel paa Levnetsmidler, men ere af de omliggende Egne og især af Cardinal Antonelli blevne understyttede med anseelige Gaver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Paris den 31te October. Urolighederne paa St. Domingo ere nu efter seneste Efterretninger stegne til det høieste, og man frygter for en almindelig Opstand sammesteds. Man troer, at Oprørerne forsynes af Spanierne og Hollænderne med Vaaben. Kongen har derfor strax givet Ordre, at en Escadre af 3 Krigskibe og 3 Fregatter med 6000 Mand Landtropper skal afseile derhen, og man haaber at om 14 Dage, og maaskee før, det halve Mandskab allerede kan afgaae. En Fregat med 400 Mand seiler endog før Escadren derhen. Nogle paastaae dog, at Efterretningerne om disse Uroligheder ere meget overdrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Paa Øen Bourbon skal være Urolighed ligesom paa St. Domingo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Nationalforsamlingen har besluttet: at Kongens ældste Broder, som Thronarvingens nærmeste Forvandte, skal ved en Proclamation opfordres til at vende tilbage til Frankrig inden 2 Maaneders Forløb, i manglende Fald tabte han efter denne Tids Forløb sin Ret til Regentskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Hr. Fayette er overalt paa sin Reise til sine Godser i Anvergne bleven begegnet med store Æresbeviisninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Polske Grændse, den 1ste November. Efterretningen og Fyrste Potemkins Død, var allerede den 23de i f. M. indløben i Petersburg, og Statsministeren Greve, Besborodkoskulle strax derpaa afreise til Jassy for at fortsette Fredsunderhandlingerne med Tyrken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Wien, den 2den November. Sidstafvigti Løverdag om Natten kom en Coureer hertil fra Wallachiet med den førgelige Efterretning og Fyrste Potemkins Død. Benævnte Fyrstes efterladte Formue beregnes til 10 Millioner Rubler i rede Penge, ligesaameget i Edel stene og andre Kostbarheder, samt 30 Millioner i faste Eiendomme. Ved hans Død bleve endnu følgende Omstændigheder meldte. Allerede for2 Maaneder siden havde han været angrebet af en ondartig Feber, og vilde ikke bruge den ringeste Lægedom derimod, lagttog i Mad og Drikke ingen Diæt, og naar man i den Henseende gjorde ham Forestillinger og søgte at overtale ham til at skaane sig meere, svarede han: Jeg veed vist, at jeg ikke kommer op af denne Sygdom; jeg skal døe; al Medicin og al Skaanen, hielper altsaa og tiener til intet. Den 15de i f.M. ommendskiønt han meget stærkt blev angrebet af Smerter i Maven, lod han sig dog stege en Kapun, og spiste den med Begierlighed op; foranstaltede derpaa en Udkiørsel med sin Søster dotter Grevinde Branicki, lod spende for, og befalede at kiøre til Klosteret St. Nicolai, som ligger i Bessarabien. Da han havde kiørt omtrent 4 Mile, lod han tage ind i Natteherberge, havde en temmelig rolig Nat og begav sig den 16de om Morgenen videre paa Veien. Jmidlertid bleve hans Smerter større, han befalede, at Vognen skulde holde, og vilde stige ud, de hans Søsterdatter meget bad ham, hellere at vende tilbage til Jassy, men hvorpaa han svarede hende med Heftighed; Jeg beder Dem, vær mig ikke imod; kan man legge mig en Matratse herhen paa Marken. Det skede, hvad han saa alvorlig befalede; man lagde Matratsen op til et Træe, og han lagde sig saaledes paa samme, at hans Hoved hvilede paa Grevindens Knæe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-11-18
Efter meget korte men følelige Lidelser reiste han sig i en Hast op og sagde: Har jeg ikke sagt Dem, min kjere Søsterdotter, at jeg vilde komme til at døe af denne Sygdom, Nu er Øieblikket forhaanden. Han vendte sig til Siden for at ligge, og sov hen. Førend han kiørte bort fra Natteherberget, det er, henimod 3 Timer førende hans Død, skrev han endnu egenhændig et Brev til Keiserinden, og befalede at besørge det vel. Man veed endnu ikke, om hans afseilede Legeme skal bringes til Cherson eller til Crimm, eller til de Kiowske hellige Stæder.