JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Auctioner. Torsdagen den 17de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opraabt til absolut og uden flere Auctioner at bortsælges: Gaarden Nr. 2 i Ullerup paa Amager med tilhørende Bygninger og Jorder af Hartkorn 6. Tdr. 3 Skpr. 2 1/3 Alb. der ved Dom er adjudiceret til Hans Majestæt Kongen for resterende Skatter og Afgifter, Auctionen afholdes i den sælgende Eiendom, der er assureret for 1370 Rbd. Sølv, og hvorfor ikkun ved 3die Auction er buden 600 Rbd. Sølv. Auctions-Conditionerne ere tilligemed Vurderingsforretningen til Eftersyn hos Procurator Raasløff, boende i Skovboegaden Nr. 27, 1ste Sal. Kjøbenhavn, den 9de November 1836. Torsdagen den 17de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 1ste Gang opbuden til Bortsalg : Gaarden Nr. 53 paa Hjørnet af Løvstrædet og Kjøbmagergade, tilhørende afgangne Etatsraad og Politie directeur Haagens og senere afdøde Hustrues Dødsboe. Conditionerne ere til Eftersyn paa Procurator Haagens Contoir i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter Birthe Asmusdatter, Enke efter Jens Poulsen af Dragøe, bliver Stervbohuset Nr. 64 i Store Brøndstræde i bemeldte By bestaaende af 4 Fag Bindingsværk med klinede Vægge Fortoug og Brændehuus. opraabt til absolut Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Torsdagen den 8de Decbr. d. A., hver Dags For Torsdagen den 22de f. M., og Torsdagen den 5te Januar 1837, middag Kl. 11. de 2 første Auctioner afholdes paa Birkets Contoir i Strandgaden Nr. 46 paa Christianshavn, hvor de Salget vedkommende Documenter ere til Eftersyn men den 3die Auction Stervboehuset. Dette bekjendtgiøres endvidere i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Panthaverne og alle andre Vedkommende. Amager Birk, den 9de November 1836. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Fredagen den 18de November førstkommende, i Middagsstunden, bliver ved Auction paa Børsen bortsolgt; en af Snedkermester Jacob Peter Liisberg under 29de December 1831 til afg. Brændeviinsbrænder Johannes Bertelsens nu ligeledes afdøde Enke Marie Birgithe Berthelsen udstædt Panteobligation, stor til Rest 4600 Rbd. Sølv, der afbetales med 2000 Rbd. Sølv aarlig, og hvorfor er givet 2den Prioritets Panteret næstefter 1000 Rbd. Sølv i Huset Nr. 438 i Rosengade. Conditionerne og bemeldte Panteobligation ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Fredagen den 25de November førstkommende, om Middagen Kl. 1, bliver ved Auction her paa Børsen opbuden og til den Høistbydende bortsolgt: en af Apotheker Ludvig Mohr til nu afdøde Major og Handelsgartner J. F. W. Mohr under 19de Mai 1830 udstædt og den 24de f. M. tinglæst Obligation for Capital 8,000 Rbd. Sedler, forhvilke er givet Pant udi Debitors i Nykjøbing paa Falster beliggende Gaard, med derudi værende Apothek, Vaser og Vare samt Jnstrumenter, Privilegium, Gaardens Grund og Have. Auctionsconditionerne, saavelsom den originale Panteobligation, Vurderingsforretning samt Attest af Pantebogen, ere forinden til Eftersyn hos Bogholder Rohdstore Kongensgade Nr. 237.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Proclamata. Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Mad. Catharina Elisabeth Kiær, fød Reimer, og forhen afdøde Mand Silke- og Klædekræmmer Christian Olaus Lysgaard eller Lysegaard Kiærs Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 8de November 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret her i Staden, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Handels mand Philip Meyer Levinsohn eller Levissohn og hans nu ligeledes afdøde Enke Lea fød Ballin, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig; der som Executor testamenti behandler Boet, inden saadan Tids Forløb, regnet fra Proclamets sidste Bekjendtgjørelse, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 3die November 1836. W. P. Heymann, Grosserer, boende paa Østergade Nr. 51.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Creditorerne i afgangne Bødker Harms's og efterlevende Hustrues Bo i Flintinge, der er taget under Behandling som fallit, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmeld- og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. By og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 23de October Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Kleinsmedfrimester Hans Peter Estrup eller, som han i Døbeattesten er kaldet Hans Pehrsson af Estildstorp, og efterlevende Enke Anne Margrethe fød Weiss, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsetil her i Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadan Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 2den November 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-11-10
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
me delse sen. Foprilerede og efter re
Berlingske Tidende, 1836-11-11
ertissement. Berlingske politiske dende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 11te ovember. No 269.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Paris, den 1ste November. – Til Minde om Mad. Malibran vil man her snarest muligt foranstalte en musikalsk Højtid. Alle Kunstnere fra de forskjellige Theatre ville medvirke, og Jndkomsterne tilfalde de Fattige.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Tydskland. Fra Stettin, meldes af 2den d. M.: "Den 30te f. M. raste en orkanagtig Storm af N. N. V., saa at Plantagen ved Svinemunde-Havn blev oversvømmet, og Vandet skjød sig næsten op til Bolværkets Høide. Hele Badeanstalten ved Stranden blev ødelagt. Af de fra Havet tilbagevendte og i Svine mundes Nødhavn indløbne Skibe, har kun Skibet Triton", Skipper Gentes, lidt Skade paa Sejo. s. v.; da det gik for Anker i Havnen, brast Ankeret, ligesom Ankerkjæden for Skibet "Lucifer, Capt. M. Ruske, der skal gaae til Africa med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Fra München meddeles Følgende af 31te f. M., Alt, hvad man her kan erfare om Cholera, er lutter Rygter. De Fag, der vide noget Nøiere og Bestemtere derom, enten ville ikke eller tor ikke sige Noget Siden Efteraaret 1831, da Cholera med stærke Skridt rykkede frem mod Bajern, nævne Politi=Anmeldelserne slet ikke den Sygdom, af hvilken Folk ere døde, forikke at udbrede Frygt. Man erfarer kun, at af 24 Angrebne ere de 16 døde af Smitten. Eger vare indtil den 28de f. M. 88 Jndivider angrebne af Cholera, og 28 døde. – J Prag er Cholera næsten ganske ophørt, men desto stærkere raser den paa Landet i Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Man veed nu med Vished, at Hertuginden af Berry ikke vil tage tilbage til Brandeis, hvor hendes undværlige Effecter deels allerede ere solgte paa Auction for Spotpriis, deels endnu afhændes under Haanden.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
J Landsbyen Bassenheim ved Coblenz anrettede en Sværm af ni Ulve om Natten til den 1ste d. M. en stor Ødelæggelse blandt de derværende Faarehjorder. Dagen efter nedlagdes dog tvende af disse graadige Gjæster, og til den 4de d. M., fastsatte manen almindelig Jagt paa de øvrige.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Jfølge Efterretninger fra Coblenz har Opførelsen, af Mad. Birch Pfeiffers bekjendte Drama Klokkeren ved Notre Dame", givet Anledning til tumultuariske Optrin i det derværende Theater; de vare dog uden nogensomhelst politisk Tendents. Det lader meget mere til, at en ilde forstaaet religiøs Jver, der i hiint Stykke vil see en Gudsbespottelse, derved har været med i Spillet. Den Den af sit Fangenskab i Frankfort undslupne Student von Rochow har i en egenhændig Skrivelse tilmeldt Frankforter Politi=Øvrighed sin lykkelige Ankomst til Strasborg.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Justits-Cancelliet i Celle har erkjendt de GottingerStatsfangers Forbrydelse for Oprør og MajestætsForbrydelse.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
J Schwarzwald laae der allerede den 20de f. M. halvanden Fod højt Snee, og i Freudenstadt havde man den 29de f. M. 30 Kulde. Jkke destomindre fandt man samme Sted endnu den 26de f. M. i en Borgers Have blomstrende Violer og nye Asparges; en Bonde bragde samme Dag modne Jordbær til Torv.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Jtalien. J nogen Tid seer man smaa Udbrud og Flammer, der stige til en betydelig Høide, fra Vesuv. Man venter derfor med det Første en særdeles stærk Eruption.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Den 27de October. – Reisende, der nylig have besøgt Nedre-Jtalien, fortælle, at under deres Ophold i Neapel, fandt i denne Hovedstad flere Fængslinger Sted, der almindeligt tilskreves politiske Grunde.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Blandt de anholdte Jndivider nævner man tvende Advocater og en Læge, der, ifølge Rygtet, havde vedligeholdt Forbindelser med de politiske Flygtninge paa Øen Malta, hvor, som bekjendt, allerede i flere Aar en stor Mængde slige Personer fra alle Europas Egne, men især Jtalienere, opholde sig. – Jøvrigt forsikkre de samme Reisende, at den unge Monark er rigtignok endnu bestandig Gjenstanden for Folkets Andest, men syntes dog, ved Neapolitanernes bekjendte Foranderlighed og Letsindighed, ikke saameget i dette Sindelag at søge nogen Borgen for sin Sikkerhed, men snarere i sine Tropper, især Svejzer-Regimenternes Troskab, og dernæst i en altid færdig Bistand, fra Østerrigs Side, hvilken Magt stedse vaager over Rolighedens Opretholdelse i Halvøens Stater. La Voce della Verita, en Journal i Modena, yttrer Følgende: "De Liberale ere i Bevægelse; de electriseres af Begivenhederne i Spanien og Portugal, og udruge sikkert en eller anden ny Plan til Uorden. Vi haabe imidlertid, at den retmæssige Kong Carl V's Seier, der ikke kan udeblive længe, vil tilintetgjøre alle deres Forhaabninger.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Tyrkiet. Constantinopel, den 11te October. – J de sidste fjorten Dage har Pesten paa en saa foruroligende Maade taget Overhaand her, at Alle svæve i Skræk og Angst. Jfølge officielle Jndberetninger er der paa Stadens Grund siden den 5te October bortrevet, 2,700 Mennesker. Rygtet paastaaer endog, at over 7,000 Personer, af alle Folkeslag, allerede ere døde Hvad der gjør vor Stilling endnu meer foruroligende er den uhyre Vandmangel, der ved en i denne Aarstid usædvanlig Hede er fordærveligere for Mennesker og Qvæg end alt Andet, og som derhos maa formere Pesttilfældene. Man kan ikke gjøre sig noget Begreb om den herskende Nød. Det er bogstaveligt sandt, at de ringere Classer af Jøder, Grækere og Arme niere maae øse Vand af stillestaaende Pole.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
J Bosnien har Cholera huseret skrækkeligt, i Hovedstaden Serajevo har den ved en Befolkning af 70,000 Mennesker bortrevet 5000. Smitten er dog nu i Aftagende.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Fra Brood meldes, at Alt Fidaitsch Paschaer i Lænker ført til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Ægypten. Der fortælles, at i Hambo, ved det røde Havs Kyster, er der i de første Dage af September forefaldet et lignende Tilfælde, som det med Hr. Churchill i Constantinopel. En hannoveransk Rabbiner, som følgelig staaer under brittisk Beskyttelse, ved Navn Bait Helaib, der i Ostindien agtedes meget for sin Lærdom, var nemlig blevet fængslet af de ægyptiske Øvrigheder, da han begav sig til Dschidda, for at indkræve en Gield. Gouverneuren slog ham selv til Jorden med en Stok, da han beraabte sig paa engelsk Beskyttelse, og en Hr. von Wrede, som to sig af den ulykkelige Rabbiner, blev ligeledes arresteret. Han fik imidlertid Lejlighed til at seende en Depesche til Oberst Campbell og til den brittiske Consul i Kairo, der strax udvirkede Ordre til de Fangnes Løsladelse.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Jndenlandske Efterretninger. Uysted, den 3die Novbr. – J Gaar Aftes Kl. mellem 9 og 10 afbrændte Slagter Fiks Huus paa Nysted Kongemark. Manden var fraværende da Ulykken skete og hans Kone og Børn som vare gaaede tilsengs, maatte, for at redde Livet, flygte nogne af Huset. Det afbrændte Udhuus var ikke assureret, lige saa lidt Jndbo og Sæd, som paa Lidet nær gik op i Luerne. Endog Mandens sammensparede Penge gik tabte, saa at den stakkels Familie uden velsindede Medmenneskers Hjelp, er udsat for den største Nød i den kommende Vinter.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
J Torsdags Eftermiddag indkom en Sømand til Nyested, forkommet af Kulde og Strabadser. Han fortalte, at det Fartøi, hvormed han seilede, og som var bestemt til Corsøer fra Lybek med Stykgods, var strandet paa Rødsand, hvor det havde ligget i flere Dage uden at være seet fra Land (?). Skipperen havde, efter Sømandens Udsigende, tilsat Livet. Nærmere Efterretning forventes.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Fra den 16de til den 18de begyndte Vinden at vende sig mod Norden, hvilket ogsaa saaledes vedblev med mange Kastninger til Maanedens Udgang. Vejrglasset steg højt, Luften blev meere reen og klar, Regnen indfandt sig, men sjeldnere; det blev overmaade mildt og behageligt. De kjælnere Træer, som havde lidt af Kulden, guulnedes vel betydeligt, men de øvrige oplivedes og stode i deres Sommerdragt. Naturen var en døende Olding, som for en Tid kommer til Kræfter. – Den 24de udbredte sig en overordentlig stærk Rødme ved Solens Nedgang; dette var den gode Aarstids Afskedshilsen; thi fra den 25de indfandt sig den slemme for Alvor; Storm, Regn, Slud gjorde Dagene ubehagelige, og ved Maanedens Udgang, da Vinden vendte sig til Nordost, laae Sneen tyndt paa Tage og Marker, og Vinduerne vare ved Morgenens Komme overtrukne med Jis og Kreaturene maatte indtages paa Stalden. October i Fjor lignede den i Aar; men havde dog flere skjønne Dage og var mindre kold; den var ikke riig som denne paa mærkværdige Meteorer; men den overgik dog langt dette Aars October i Mærkværdighed ved det ene store beundringsværdige Naturphoenommen, som saa yderst saa af de nu levende Mennesker ville faae at see anden Gang.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Odense, den 4de November. – Natten imellem Tirsdag og Onsdag afbrændtt en Halvgaard og et Huus i det en Miil herfra beliggende Høibye.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Flere herværende Handlende have i kort Tid efter hverandre gjort Opbud. Jsær maa beklages, at derimellem er et Huus, som ved dets Drivtighed havde udstrakte Forbindelser og Vexel-Forretninger. Veiret, der i Gaar var saa smukt, er atter i Dag gaaet over i Regnhjørnet, til Skade for det her afholdte Qvægmarked.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Den 8de November. – Midt under en Skylregn i Løverdags Aftes omtrent Kl. 6 viste sig i Sydvest, en kegleformig lys Støtte paa Firmamentet, som varede over en halv Time, inden den forsvandt. Et lignende Phoenomen bemærkedes i Oldenborg den 15de October og Aftenen mellem Kl. 8 og 9 paa den vestlige Himmel.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Kjøbenhavn, den 11te November. Af de med Posten i Morges Kl. 5 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de Nyheder, de indeholde.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
England. – "Times angriber heftig General Evans, fordi han har ladet 63, til hans Legion hørende brittiske Undersaatter, dømme til et Aar haard Fængselstraf i Bilbao, ene og alene fordi de, i Overeensstemmelse med deres Contract, ikke havde villet tjene længere end et Aar. Frankerig. – Reppe vare Journalerne blevne enige om, at Jnsurrectionen i Strasborg var en enestaaende Begivenhed, der ej vilde have videre Følger, for Efterretningen indløb til Paris om et nyt Forsøg paa en Militair-Jnsurrection. Paa samme Dag, som Artilleristerne i Strasborg proclamerede Keiser Napolen II., udraabtes Republikken paa et andet Punkt i Frankerig, nemlig i Vandsme, af nogle Husarer under en Underofficeers Anførsel. Begge Forsøg, der lige hurtigt bleve qvalte, synes kun at have det tilfælleds, at de afgive et saare foruroligende Symptom. Et Extra-Nummer af "Moniteuren", meddeelte den 1ste d. M. Begivenhederne i Strasborg, og det ministerielle "Chartes Aftenblad af 2den de M. bekjendtgjør Optrinet i Vendme paa følgende Maade: "Den 30te October er der i Vendomme gjort et Forsøg paa at forlede det der garnisonerende første Husar-Regiment til Jnsurrection. Her de nøjere Omstændigheder: Brigaderen Bruyant befandt sig med fjorten Husarer i Gjæstgiverstedet: "Tete noire.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
J denne Forsamling besluttedes, i Løbet af Natten at lade sidde op, at bemægtige sig Vagterne og Officererne, at arrestere Øvrighedspersonerne og udraabe Republikken. Det hedder, at man derhos skal have besluttet, strax at marschere til Byerne, for at skaffe sig et større Parti. Endnu inden de Sammensvorne skiltes ad, bleve saavel Forsamlingen som dens Beslutninger angivne for Regimentets Oberstlieutenant. Han tilte med at lade Bruyant og dennes Medskyldige fængsles. Da han var bragt til Politikammeret, benyttede Bruyant et ubevogtet Øieblik til at drage en Pstol frem og trykke den af paa en ganske nær ved staaende Qvarteermester. Kuglen gjennemborede ham, og Qvarteermesteren sand død til Jorden. J den derved opstaaede Forvirring, fandt Bruyant Leilighed til at undkomme; han kastede sig ud i Loir-Floden (ikke at forvexle med Loire-Floden), svømmede over den og flygtede derpaa over Stok og Steen. Hans Hovedmedskyldige, Husaren Thierry, er det ligeledes lykkedes at undkomme i den første Forvirring. Kl. 2 om Natten vendte Bruyant imidlertid frivillig tilbage til Casernen og førtes strax i Fængsel. Den kongelige Procureur begav sig med sin Substitut strax hen til ham og anstillede det første Forhør. Han forsøgte ingenlunde at nægte sin rasende Plan og sine daarlige Forhaabninger. Husarerne, der havde været sammen i "Tete noire", og hvis Geværer man fandt ladte, bleve ligeledes arresterede, og Undersøgelsen, fortsattes strax, ogsaa med dem. Mytteriet har ikke strakt sig ud over Casernen; Staden Vendmes Rolighed er heller ikke et Øjeblik blevet forstyrret. Alle Vagtposter forstærkedes strax, og Nationalgarden tilte med, paa Underpræfectens og Municipal=Øvrighedens første Opfordring at træde under Vaaben."
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Efter Temps" skal Grevinde Lipona have bedet Marschallerne Grard og Lobau om at tale hos Kongen for Prinds Ludvig Napoleon; de tvende Marschaller skulle allerede have gjort de passende Skridt i saa Henseende, Bon Sens" fortæller, at Politiet allerede tidligere havde været paa Spor efter Forberedelserne til Prinds Ludvigs Proclamering; det havde derfor i de sidste fire Dage ladet de mange Portraiter, af Prindsen, som hængte i Boutikkerne, borttage og Prindsen selv streng bevogte. Det skal ogsaa gjøre sig Umage for at efterforske de formodede Forbindelser mellem Strasborger og Svejzer-Flygtningerne.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Spanien. - En Depesche fra Bayonne af 1ste d. M. lyder saaledes: "Cortes har erklæret Dronning Marie Christine for Regentinde under hendes Datters Mindreaarighed." Forslaget hertil fremsattes strax i det første Cortes-Møde. – J Mødet den 27de f. M. vakte især Herr Mendizavals Beretning over hans Forvaltning stor Jnteresse. Han meddeelte, at Regjeringen rigtignok havde forstørret Hæren til 200,000 Mand Jnfanteri og 12,000 Mand Cavalleri, men at Landet, uagtet de derved bevirkede uhyre Udgivter, dog kun behøvede en kort Rolighed for atter at sætte sine Finantser paa en ligesaa heldig Fod, som noget andet Folkeslag i Europa. Derpaa oplæste han et Skrivt angaaende den af Finants-Agenten Dourou, den 17de f. M.i London offentliggjorte Bekjendtgjørelse og Converteringen af den udenrigske Gields fællige Renter til Anviisninger paa Cubas Told-Departement. Af dette Skrivt, seer man, at Regjeringen oprindeligt har havt den Plan, i Udlandet at creere Skatkammerbeviser til Beløb af tre Millioner Dollarer, for dermed at dække de fællige Renter, der ved Toldens Erlæggelse paa Cuba skulle modtages i Betaling, samt at denne Sum, forrentet med 5 pCt. om Aaret, skulde tilbagebetales i tre Aar. Paa Grund af de senere uheldige Krigstilfælde ansaae man ikke Jværksættelsen, af denne Plan for mulig, og man saae sig nødt til at nedsætte de tre Millioner Dollarer til een Million.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
En Coureer blev sendt til London og Paris med denne nye Plan. Svejz. – J Landdagens Møde den 29de f. M. antoges Udkastet til et Svar paa Hertugen af Montebellos Note af 27de Septbr., forfattet af Monnard og af Commissionens Majoritet; de Herrer Ticharners og Maillardoz's Svarudkast i Anledning af samme Note, bleve oplæste.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Den engelske Gesandt i Bern skal nylig have gjort Forstedets Præsident den fortrolige Meddelelse, at hans Regjering ikke kunde blande sig i de mellem Svejz og Frankerig herskende Tvistigheder, men at samme Regjering iøvrigt nærede det levende Ønske at Eedsforbundet snart igjen maatte sætte sig i et venskabeligt Forhold til hiin Magt.
Berlingske Tidende, 1836-11-11
Blandt de to forskjellige Dampplove, der bleve satte i Bevægelse for at forevises Forsamlingen, og som begge vakte almindelig Beundring, lagde man dog Mærke især til den ene, der er doppeltvirkende og er forsynet med to Skjærer, der i en Flade sidde ved Siden af hinanden, saaledes at den ved Enden af hver Ager eller Gang, uden at tabe Tid til at vende om, begynder at pløie en ny Fure. Fuldkommenheden i Plovens Mekanismus, den Kraft hvormed Skjærene overskar og gik igjennem det Væv af Rødder, hvormed slige Mosestrækninger ere opfyldte, Bredden og Dybden af den lagde Plovfure, Anvendelsen af et nyt og beundringsværdigt Trækmiddel, alt dette overraskede de Tilstædeværende. Hurtigheden, hvormed Ploven bevægede sig, var 2 1/2 engelske Miil i Timen, hvorved den lagde Plovstrimler af 18 Tommers Brede og 9 Tommers Dybde, fuldkommen vendte. Hver Fure paa 220 Yards (circa 330 danske Alen) blev fuldendt i mindre end 3 Minutter, saa at denne Maskine med 2 Plove i 12 Timer om brak 10 Acres Marskland eller circa 7 1/2 Tde. Land dansk. Dampmaskinen er en Locomotivmaskine, og da Plovene under Bevægelsen udgaaer til hver Side i rette Vinkler, som et Par Armee fra Maskinen, og altsaa ikke trækkes efter denne, saa behøver Maskinen kun at flytte sig Breden af en Fure, nemlig 18 Tommer fremad, medens begge Plove gjennemiler en Fjerding Miil engelsk. Maskinen bevæger sig følgelig 11 Aards, i den Tid Plovene tilbagelægger 5 1/2 eng. Miil, eller pløier en Arre Land, der udgjør omtrent 1/4 Tde. Land dansk. Det er ved denne sindrige Anvendelse af Kraften at Dampploven udmærker sig og hvorpaa Dampens Benyttelse til Markarbeider især beroer, thi skulde Maskinen bevæge sig fremad med samme Hurtighed og tilbagelægge den samme Vei som Plovene, da vilde den største Deel af Kraften gaae tabt til at trække Vognen, saa at der blev kun lidet tilbage for Pløiningen.