JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Skrivelse fra den moldauske Grændse, den 14de December. I den senere Tid ere mangehaande Rygter, som dog endnu kunne behøve nærmere Bekræftelse, i Omløb om Tyrkernes Operationer under Storvezieren og Omer=Vrione mod Varna. Det hedder blandt andet, at Tyrkerne igjen pludseligen have ladet sig see i Omegnen af hiin Fæstning, og med stor Heftighed have angrebet de russiske Forposter. General Roth skal imidlertid strax have samlet sine Stridskræfter, og kastet Tyrkerne tilbage efter en meget haardnakket Fægtning, i hvilken endog den nye Storvezir Jged Mehemed Pascha skal være dræbt. Fremtiden vil snart lære os om disse Angivelser indeholde noget sandt Skrivelse fra Donau, den 17de December.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
J Følge authentiske Breve fra den russiske Armee af 25de November (7de December) havde Tyrkerne forsamlet en Magt paa 30,000 Mand ved Aldos; og det syntes at være deres Hensigt, at ville gaae offensivt til Værk, da de pludselig og uden at have gjort noget alvorligt Forsøg, trak sig tilbage fra deres Stilling ved Pravadi mod Ardone og Schumla, saa at Russerne ved Kamtschik bleve skilte fra Tyrkerne. Den større Halvdeel af den russiske Armee staaer i Egnen ved Babadag og Basardshik. Matthins, Hirsovas, Kustendzas og Varnas Fæstningsværker ere udbedrede, og andre til Forsvaret af denne Deel af Bulgarien vigtige Puncter ere forskandsede. Siden November Maaneds Begyndelse har Vinteren indfundet sig med en saadan Strenghed paa den nordlige Side af Balkan, hvor alle Veie allerede forud ved Regn og Oversvømmelser vare blevne utilgjængelige, at Skildvagterne næsten frøs ihiel; og til Slutningen indsaae man, at Mislighederne ved en Ophævelse at Silistrias Beleiring vare ringere, end de, som man udsatte sig for ved længere at fortsætte denne.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Jassi, den 6te December. Generalerne Witt og Sephianow ere i Forgaars afreiste til Bessarabien, for der at overtage Recrut=Transporterne og danne Man venter her Greven af Pahlen og Hr. Daschkov ligesom ogsaa Hr. v. Minciaki, og troer, at der efter disses Herrers Ankomst turde blive foretaget mange Forandringer i dette Lands Bestyrelse.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Der ankomme endnu stedse dagligen Troppe=Afdelinger fra den høire Donaubredde; de blive lagte i Cantoneringer i Fyrstendommets forskjellige Districter.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
J Følge Breve fra Galacz skal der endnu befinde sig paa den høire Donaubredde et russisk Armeecorps paa 30 til 40,000 Mand, (Besætningen i Varna med iberegnet. Disse holde Egnen fra Jsaktschi lige ned til Varna besat, og med dem staaer i Forbindelse den Troppeafdeeling, der som Besætning er detascheret fra Brail til den paa hiin Side liggende Fæstning Matschin. - De samme Breve melde, at et fra Schumla kommende stærkt tyrkisk Cavalleriekorps, med hvilket ogsaa en Deel af Besætningen i Silistria skal have forenet sig, er paa Marschen mod Hirsova.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Ved denne Stad skal staae en betydelig russisk Artilleriepark hvis Bespænding er omkommen af Mangel paa Fourage. Den russiske Bedækning havde hidtil tappert tilbageslaaet ethvert Angreb, hvorved Tyrkerne vilde bemægtige sig disse Kanoner, og man tvivler ikke paa, at alt det Materielle vil blive reddet.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
J Moldau begynder man at spore Mangel paa Havre og Byg, og man ønsker, saa siges der, at gjøre betydelige Opkjøb af disse Kornsorter i Bukovina. Da alle Magasinerne i Wallakiet ere udtømte, og den russiske Armee endnu er henimod 80,000 Mand stærk, saa skulle kun 30 til 40,000 Mand blive liggende i Vinterqvarteer der, og de øvrige Tropper skulle forlægges deels til Moldau, deels til Bessarabien; men hiint saa medtagne Land vil selv neppe være i Stand til af egne Midler at sørge for disses Underhold, uden at udsættes for en Hungersnød.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Petersborg, den 17de December. Keiseren har hædret Generalieutenant Rüdiger med en GuldÆressabel, hvorpaa staaer : for Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Den 12te begyndte det nye Manufactur-Conseil sine Møder, i Finantzministerens Nærværelse. Denne beraadslagende og corresponderende Forsamling lover meget. Den vil være Jndustriens Organ hos Ministeriet, understøtte det med sin Erfaring, bidrage til nyttige Kundskabers Udbredelse, og sprede et klart Lys over en solid Fabrikindustries sande Væsen; med et Ord den vil tjene til et Middelpunct for oplyste Jndsigter og frugtbringende Almeenaand.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Dr. C. Friedlunder er bleven udnænvt til ordentlig Professor i Cameral=Finanz, og Handels=Videnskaberne ved det keiserlige Universitet i Dorpat.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Vore Aviser indeholde følgende, under Artikelen Tislis den 24de (26de) November: Generalmajor Fyrst Tschawtschawadse har til General Paskewitsch-Erivanski afgivet følgende Beretning: den 24de October (5te November) forenede sig i de fjendtlige Piketters Paasyn to fra Erivan ankomne Compagnier af Jnfanterie-Regimenter Koslov og en Deel af den sarbasiske Halvbataillonen fra Erivanmed det bajagedske Detaschement under Anførsel af Generalmajor Fyrst Tschawtschawadse, der strax skreed til Angreb. Tyrkerne, der vare 5000 Mand stærk med 2 Kanoner, droge ham imøde. Men de fægtede meget modløse og forlode uden et Kanonskud Valpladsen, hvor de efterlode sig 40 Mand Døde og Saarede. Jmidlertid forlagde de deres Leir 5 Verster længer borte fra Byen Kisik=Kai, hvor de havde staaet førend Træfningen, og den 25de October (6te November) trak de ganske bort, deels til Malasgerd, deels til Ardisch. For at paaskynde Fiendens Tilbagetog gjorde Fyrst Tochwatschadwadse en Bevægelse fremad paa Veien til Malasgerd; men da han ingen Fiender saae, vendte han om Natten tilbage til sin Leir ved Parnos. Fjendens Rettrade gjorde det nu muligt for det bajazedske Detaschement at drage i Vinterqvarteer. En af Hovedaarsagerne til Tyrkernes Tilbagetog var den Bevægelse, som et Detaschement fra Kars gjorde, der stod ved Foden af de saganlugiske Bjerge, der adskille Paschalikkerne Kars og Erzenrum. Generalmajor Bergmann, som commanderede denne Afdeling, fik Ordre, at tage sin Retning mod Erzenrum for at understøtte Fyrst Tschawtschawadse i hans Stilling. De Tyrkiske Tropper ved Toprakale, som indsaae, at de ved denne Bevægelse kunde vorde omringede, og som frygtede disse to Detaschementers for eenede Operationer, bestræbte sig for at forhindre Generalmajor Bergmanns Fremrykken, og stødte sammen med ham den 21te October (12te Novbr.) ved Overgangen over Arares. Da Generalen imidlertid fandt store Vanskeligeder ved at passere Floden, og indsaae, at Øiemedet, at lokke Fjenden bort fra Fyrst Tochawtschawadse var opnaaet, holdt han det ikke for nødvendigt, at forfølge sin Vei videre, og begyndte derfor sit Tilbagetog i behørig Orden. Nogle Streispartier af det tyrkiske Rytterie lode sig ved denne Bevægelse forlede til at sætte over Floden, og angribe vore Tropper, men de maatte efter nogle forgiæves Forsøg vende tilbage igjen med et Tab af 30 Mand Døde og Saarede. De tilbage. uschementet vendte den 2den (14de) November veleholden igien London, den 23de December. seile til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Der er i disse Dage gaaet et Rygte, at fire Linieskibe skulle Jmorgen gaaer den første Afdeling af de portugisiske Loyalister, ombord under Gen. Saldanhas Anførsel.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Hveden er imorges falden 5 s. pr. Qvarter under Prisen forrige Mandags.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Paris, den 23de December. Her tales bestandigen endnu meget om et alvorligt Angreb paa Algier til næste Foraar Man siger endogsaa, at man i Krigsministeriet er beskjæftiget med en Angrebsplan til Lands. Commanden tiltænker man General Maison, hvis Corps da vil blive forøget ved nye Troppeafsendelser fra Frankrig. J Toulon bygges Bombeskibe af en ganske ny Form, de ere næsten runde. En betydelig Artilleriepark forsamles ogsaa i og omkring Toulon. Marskalstaven er endnu ikke tilsendt General Maison, da Kongen personligen pleier at uddele denne Hædersbeviisning, men efter paalidelige Udsagn skal Generalen have faaet Meddelelse om, at denne Ære er ham tiltænkt.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Moniteuren nævner i denne Tid ofte Baron Pasquiers Navn. Hans Beretning om Landeveiene, hvis Forbedring efter hans Andragende vil koste 198 Millioner Franker, bliver meget rost.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Det har ogsaa behaget Kongen at ophæve hans Fædrene Gods Coulons til et Majorat.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Efterat Erkebiskoppen af Rouen Fyrsten af Croi og ErkebiskopAdministratoren af Lyon Greven af Pins havde underkastet sig den Kongel. Forordning af 14de d. M., feilede endnu kun aatte franske Biskopper; Moniteuren for idag beretter at trende af disse, nemlig Erkebiskoppen af St. Claud, Marseille og Nanchave føiet sig i disse Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Handels-Undersøgnings-Commissionen har endt sine Forhør, angaaende Jernfabricationen, og begynder idag dem, der betreffSukkerhandelen.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Den 24de December. Et af vore Blade fortæller, at General Maison har forlagt sit Hovedquarteer til Linieskibet Conquerant i Navarin=Bugten, hvilket lader befrygte, at Sygdommen iblandt vore Tropper idet mindste ei er aftagen.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Ved Retten i Pau er den 13de dennes blevet læst et Patent, hvorved Baronstittelen og et Majorat paa 117700 Franker Renter, som den afdøde Baron Bernadotte, Kongen af Sverrigs Broder, besad, er overdraget til dennes nu myndige Søn, som aflagde den forskrevne Eed. Efter Forlydende har han valgt den juridiske Bane.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Toulon, den 15de December. I Gaar Middags ankom Ahmed Vei, Oberst, Mustapha og Jacobi (?), Oberstlieutenanter i Jbrahim Paschaes Hær, og forhenværende Commandanter i Modon, Koron og Patras, efter overstaaet Quarantaine hertil Staden. De gjorde strax Søpræfecten og Generalmajoren deres Opvartning, ledsagede af Marineofficeren paa Skibet Loiret, med hvilket de vare komne. Om Aftenen bivaanede de Skuespillet, hvor de droge alles Øine paa sig ved deres prægtige Klæder. De ville afgaae til Marseille, og den oppebie nærmere Efterretninger fra Alexandrien.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Lissabon, den 6te December. Jgaar Aftes har Regjeringen i Hast afsendt det 4de Cavallerie=Regiment til Porto, hvorved det Rygte, at Serpa Pintos Guerilla har forenet sig med de øvrige Guerillaer i Minho og Tras-os=Montes, synes at erholde Bekræftelse. Efter det af Regjeringen antagne mildere System befalede Corregidoren i Elvas at løslade 34 frifundne Fanger. Det der liggende 17de Regiment, af Chaves's forhenværende Corps, modsatte sig dette, og Corrigedoren maatte kalde 2de andre Regimenter til Hielp, med hvilke da det 17de Regiment geraadte i en aabenbar Kamp, hvorved omtrent 100 Mand paa begge Sider faldt. Endelig maatte det 17de Regiment nedlægge sine Vaaben, og de Fangne erholdt da deres Frihed. - J Barba skulle derimod 21 af Retten frifundne Fanger være nedsablede af de Kongelige Frivillige.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Den franske Viice-Generalconsul Hr. Blanchet, har tilsendt Visc. Santarem en eftertrykkelig Note, hvori han forlanger en bestemt Erklæring, om de franske Undersaatter og han selv kunne giøre Regning paa at nyde personlig Sikkerhed. Don Migueskal have fundet denne Note fornærmelig, og endogsaa have udstødt Trudsler mod Hr. Blanchet, om hvilke imidlertid denne ikke bryder sig stort,
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Madrid, den 11te December. Grev despannes har oversendt H. M. en Forestilling, hvori han først og fremmest anbefaler Regjeringen at gjenoprette de kongleFrivilliges Korps, og dernæst skildrer hele Ministeriet som Forrædere, der give Liberale, Frimurere, Communeros og Afrancesados Fortrinet ved alle Embeders Besættelse. H. M. meddelede Conseillet denne Anklage; dets Medlemmer bade Kongen om at befale Greven, at godtgjøre sin Paastand ved særskildte Beviser, og Facta. Man troer, at de i dette Punct enige Ministre ville seire over deres Modstander. Man fortæller endogsaa, at Generalcommanden over Catalonien har været tilbudt Generalerne Castannos og Vennegas, som dog begge have afslaaet den. I Dager et Overkrigsraad blevet holdt, man siger i Grev despannes's Anliggende, fordi Ministeriet ønskede, at Kongen i denne Sag vilde høre upartiske og sindige Raadgivere, paa det at den Resolution, som bliver taget, ikke skal faae Udseende af en Ministerial=Kiendelse. Der ere afgaaet to overordentlige Courerer, til Catalonien, men intet er blevet bekjendt om deres DepeschersJndhold. Gen. Heyves, Gouverneuren i Cadix, har ladet flere anseete Jndbyggere fængsle der. Paa den første Efterretning herom ilede General-Capitain Quesada fra Sevilla til Cadix.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Brussel, den 23de December. Det andet Kammers Møde i Gaar aabnedes med Meddelelsen, af et kongeligt Budskab om det saa længe her forventede nye Presse Lovudkast, som skal træde i Stedet for Loven af 1815. Dette Udkast er affattet i 10 Afdelinger. Efter samme skulle Forfattere af Skrivter mod Kongens constitutionelle Authoritet straffes med Fængselsstraf, som ikke tør vare længere end 5 Aar; Forfattere af Skriver hvori opægges til Oprør, skulle belægges med Fængselsstraf, som ikke maa overskride 4 Aar, og desuden med en Pengestraf af det høieste 1000 Gl.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Jndustriel, beretter, at man nu paa Java høster Jndigo, som kke giver den skjønneste Guatimala noget efter, og at man ven ede 25 Kister. Der er imidlertid allerede ankommet 57 Kister, dertil. Paa Java er nu indført Markeder, paa hvilke vore Vare finde en rivende Afsætning. Paa et af disse indfandt sig 300,000 Mennesker, hvoriblandt der ikke vare 200 Europæere.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Den, som Terrorist i sin Tid berygtede, 9Zaarige Vadier er ved Døden afgaaet.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Ny. York, den 1ste December. Vi have i denne Uge faaet temmelig nye Efterretninger fra Sydimmerika og Mexiko. Breve fra Brasilien bekræfte Efterretningen om den vigtige Nedsættelse af 9 pCt. for Vare, som udføres fra de forenede Stater. Et Brev af 1ste October melder, at den i Lov snart skal træde i Kraft. Handelsforbindelsen mellem os og Brasilien havde næsten mistet dens hele Vigtighed, siden Hanselstractaten, som Brasilien har afsluttet med England og Frank lig, kun paalægger engelske og franske Vare 15 pCt. Told, me ens vi hidindtil maatte betale 9 pCt. mere, i Alt 24 pCt.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 2den Januar 1829. Coursen for 30te December f. A. blev staaende. - Species solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden RenterBemk. 85 1/2 a 85 1/2. Dito uden Renter i Sedler 87 a 87 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) den Renter i rede Sølv 102 Rbd. Dito i Sedler 106 Rbd. 1 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 Norske Laan til 6 pCt. 106. Dito dito til 4 pCt. 98 a 98 1/2. nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 95 a 95 1/2. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 61 1/2. Norske Speciessedler - Svenske Sedler - Kjøbenhavn, den 3die Januar.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Overpræsident, Borgemestere og Maad i den Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, gjøre vitterligt: at Betalingen for Afholdelsen af Taxations=Forretninger ver faste Eiendomme er fra 1ste i næste Maaned og indtil videre bestemt saale es: at enhver til disse Forretninger udmeldt Mester erholder : naar Torations-Summen er under 1000 Rbd. Sølv, 1 Rbd. i Sal eller 1 Rbd. 3 s. i Seddel og Tegn. naar Summen er fra 1000 til 2,000 Rbd. Sølv, 1 Rbd. 2 Mk. i Sølveller 1 Rbd. 36 s. i Seddel og Tegn. naar Summen er fra 2,000 til 5,000 Rbd. Sølv, 2 Rbd. i Sølv eller 2 Rbd. 6 s. i Sedler og Tegn. naar den er fulde 5,000 til 10,000 Rbd. Sølv, 3 Rbd. i Sølv eller 3 Rbd., 9 s. i Sedler og Tegn. naar den er fulde 10,000 Rbd. Selv og hvor høi den maatte være, 4 Rbd. i Sølv eller 4 Rbd. 12 s. Sedler og Tegn. til hvilken Betaling der altid bliver at erlægge 1 Rbd. i Sølv eller 1 Rbd. 3 s. Seddel og Tegn for hver Mester, naar Forretningerne foretages udenfor Portene. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Kjøbenhavns Raadstue, den 31te December 1828. under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at Taxten for Favnsætterne og Læsserne indtil videre er fastsat saaledes : Til Favnsætterne for hver Favn enkelt Brænde under 5 Qvarteer langt, som de sætte i Favnemaalene, 3 Rbs. i Sølv eller Tegn, og for hver Favn saakaldet dobbelt Brænde, som er 5 Qvarteer langt og derover, 12 Rbs. i Sølv eller Tegn. Til Læsserne for hver Farn enkelt Brænde under 5 Qvarteer langt, som de læsse paa Vognene, 4 Rbs. i Sølv eller Tegn, og for hver Favn, saakaldet dobbelt Brænde, som er 5 Qvarteer langt og derover, 6 Rbs. i Sølv eller Tegn.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Ved at kundgjøre dette til alle Vedkommendes Efterretning gientages, hvad i Placaten af 12te Mai 1766 er betalet, nemlig : at ingen Skipper eller Andre, som have Brænde at udsælge, enten før, veed, eller efter Brændets Udmaaling, maae understaae sig at give Favnlætterne ringeste Douceur, enten i Brænde, Penge, eller i andre Maader, under hvad Prætært skee kunde, men den Sælgende, som overbevises herimod at have forseet sig, skal betale i Mulkt 2 Rbd., i Sølv, Halvdelen til Angiveren og den anden halve Deel til Politiekassen, hvilken Mulkt Favnsætterne og Læsserne, som af Kiøberne modtage eller begiere noget Stykke Brænde for deres Arbeid eller mere i Betaling, end her er fastsat, ogsaa de trende første Gange skal betale, men fierde Gang afsattes fra deres Bestilling. Endvidere bekiendtgiøres herved, at der for Favnemaalenes Afbenyttelse bliver indtil videre at erlægge 1 1/2 Rbs. i Sølv eller Togn for hver Favn der i samme opsættes, saaledes at herunder er indbegreben Betaling for Favnemaales Opsættelse; hvorimod naar blot Opsættelse finder Sted Betalingen derfor erlægges efter Fr. 5te Mai 1683 Cap. 5, nemlig : 8 s. i Sølv eller Tegn naar Skibet, indehaver 20 enkelte Favne, 12 s. i Sølv eller Tegn naar det har over 20 indtil 40 og 16 s. i Selv eller 16 1/2 s. i Tegn naar Skibet indehaver over 40 Favne. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te December 1823. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Overpræsident, Borgemestere og Maad i den Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, giøre vitterligt: at Betalingen for de Heste, som bruges til Kjørselen ved Liigvognene, bliver, fra den 1ste i næste Maaned af og indtil videre, saaledes at erlægge: at der af hvert Par Heste, som bruges, betales : 1. For de Liig, som udføres herfra Staden, Christianshavn, Vesterbroe i Strækning til Frederiksberg Allee, St. Hans Hospital og Blegdam mene til Assistents=Kirkegaarden udenfor Nørreport: med Liigvognen til 20 Rbd. rede Sølv 3 Mk. 4 s. i Sølv eller 3 Mk. 5 1/2 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 10 Rbd. rede Sølv 2 Mk. 12 s. i Sølv eller 2 Mk. 13 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 3 Rbd. rede Sølv, 2 Mk. 2 s. i Selv eller 2 Mk. 3 s. i Rigsbanktegn. med Liigvegnen til 5 Rbd. rede Sølv 1 Mk. 14 s. i Sølv eller 1 Mk. 14 1 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 2 Rbd. rede Sølv 1 Mk. 10 s. i Sølv eller 1 Mk. 10 1/2 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 1 Rbd. rede Sølv 1 Mk. 10 s. i Sølv eller 1 Mk. 10 1/2 s. i Rigsbanktegn.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
2 For de Liig, som udføres fra Vesterbroe til Skibs= eller Garnisons Assistents=Kirkegaarden udenfor Østerport, fra Staden og Broerne til Frederiksberg=Kirkegaard, fra Vesterbroe paa den anden Side af Frederiksberg Alles Begyndelse, fra Blegdamsveien og Østerbroe indtil lille Videnshuus, til enhver Stadens Kirkegaard, indenfor Voldene og til Frederiksberg Kirkegaard :med Liigvognen til 20 Rbd. rede Sølv 4 Mk. 4 s. i Sølv eller 4 Mk. 6 s. i Rigsbanktegn. med Liigegnen til 10 Rbd. rede Sølv 3 Mk. 4 s. i Sølv eller 3 Mk. 5 1/2 s. i Rigsvanktegn. med Liigeognen til 3 Rbd. rede Sølv 2 Mk. 12 s. i Sølv eller 2 Nr. 13 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 5 Rbd. rede Sølv 2 Mk. 2 s. i Sølv eller 2 Mk. 3 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 2 Rbd. rede Sølv 1 Mk. 10 s. i Sølv eller 1 Mk. 10 1/2 s. i Rigsbanktegn. med Liigvognen til 1 Rbd. rede Sølv 1 Mk. 10 s. i Sølv eller 1, Mk. 10 1/2 s. i Rigsbanktegn. 3. For de Liig, som begraves om Eftermiddagen med Liigvegnen til 20 eller 10 Rbd. rede Sølv, for hvert Par Heste 5 Mk. 6 s. i Sølv eller 33 1/2 Rbs. i Tegn. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Kjøbenhavns Raadstue, den 31te December 1823. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Til førstkommende Paaske kunne 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere bosatte paa Landet, blive modtagne paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kjøbenhavn, for at oplæres til Gjordemødre, imod at betale i Rigsbankpenge Sedler og Tegn, for Underviisningen 46 Rbd. 84 s., og for Kosten daglig 28 s.,der udgjør ialt omtrent 100 Rbd., af hvilke Halvdelen, af dem som selv betaler for sig, erlægges til Jnspecteuren ved Stiftelsen, ved Ankomsten der, og Resten siden, naer de stedes til Exammen. Men for dem, for hvilke Øvrigheden betaler, erlægges det Hele mod den Tid Exammen skal være. Læretiden er ethalvt Aar for dem, der have Nemme og ere flittige, men ellers længer. J den Tid, de er til Oplærelse, skulle de være til Opvartning paa Stiftelsen for de Fødende og de ny førte Børn, samt deeltage i Reengjørelse og andet, de underrettes om at være pligtige.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
De, som paa disse Vilkaar ønske et eller flere Fruentimmer oplærte, eller de, som selv ville betale for sig, maae til under tegnede Direction indgive deres skriftlige Anmodning inden den 15de Marts. J Anmodningen opgives den Anmeldendes Navn, Alder og Opholdsted, samt Mandens Navn og Næringsvei, om hun er givt. Da ikkun de antage til Oslærelse, som ere skikkede til at udøve Gjordemoder Kunsten, og af sædelig Opførsel, maa med Anmodningen følge Attest, om det første fra Stedets Læge, om det sidste fra dets Præst. Af de Anmeldende gives dem Fortrin, der bevise at være fra Districter, som trænge til Gjørvemødre, og tillige indsende Forsikkring om, fra Øvrigheden eller en Jordegodstier, at de, efterat have taget Exammen, skulle erholde et vist District, med fast Løn og andre bestemte Fordeele. De som kunne modtages til Paaske, skulle herom blive underrettede i den den 1ste April, hvori imod de, som til den Tid intet Svar erholde, maae vide, at de ikke ere antagne. De Antagne have at indfinde sig paa Stiftelsen imellem den 20de og 30te April, og inden de igjen forlade Stiftelsen, eller erholde Lærebrev, at erlægge til Jnspecteuren ved Samme, hvad dem tilkommer at betale. Jøvrigt tjener til Efterretning, at der ikke kan tages Hensyn paa andre Anmodninger om til Paaske at antages til Oplærelse, end dem, som indsendes fra undertegnede Dato til 15de Marts, da det ei kan vides, om de, som forhen have indsendt Ansøgninger, vil indgaae de heri bestemte Vilkaar. Og de, som indsendes efter den 15de Marts, maae ansees at komme for sildig.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Fremdeles bemærkes, at de Fruentimmer, som i Overeensstemmelse med Reskriptet af 23de Marts 1787, attraae frit at oplæres og at underholdes i Læretiden, have, efter Kongelig Resolution af 15de November 1805, at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende Stiftamtmænd eller Amtmænd.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Directionen for den Kongelige Førsels= og Pleie, Stiftelse i Kjøbenhavn, den 3die Januar 1829.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2den Jan. 1829. Rug. Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede. Td. 9 Rbd. 1 Mk. - s. a 10 Rbd. 2 Mk. - s. Byg Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk. Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg. Smesen Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1829-01-03
At min elskede Mand, mine endnu levende 10 Børns kiærlige Fader, Chri Al stian Wittusen, i sin Tid Forpagter i Sielland, er død den 20de denne Maaned, om Aftenen Kl. 11 1/2, efter 3 Dages Sygeleie, bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Bræstrup pr. Skanderborg, den 22de December 1823. Arntgoth Magrethe Vittusen, fød Røbye.