Berlingske Tidende, 1778-10-01
Politisk Arithmetica. Man har temmelig sildig begyndt at bemærke de forskiellige Forhold, der ere imellem et Lands Jndbyggere, i Henseende til Alder, Kiøn, Giftermaale, Fødsler, Døde a., end skiøndt disse Undersøgelser kunde tiene i mange Henseender til Statens Nytte. Vi ville giøre Regnskab for de betydeligste Resultater, som de over denne Materie hidtil gjorte Jagttagelser have givet. Den Antagelse, at Byernes Jndbyggere udgiør af Folkemængden, og de paa Landet de øvrige 3/4, kan ansees som almindeligen nøiagtig, i det mindste for Tydskland. De, som ere over 27 Aar, udgjøre noget mere end den 1/2 Deel af Jndbyggerne; de der ei have opnaaet denne Alder, den anden Deel. De under 13 Aar ere en 1/4 Deel af et Lands hele Folkemængde, og de over 13 Aar de øvrige 3/4 Deele. Paa 1000 Siele kan man regne 175 Giftermaale, og i vel befolkede Lande forudsætter man med Billighed, at af 50 til 54 Personer gifter sig en aarligen. De gifte Mandfolks Antal er til de Voxnes, som 3 til 5 ; og de gifte Fruentimmeres Tal er til den af deres Kiøn, som kunde være det, som 1 til 3. Blandt 51 levende Personer gives der en Enkemand; men blandt et lige Antal Fruentimmer, findes der flere end 3 Enker. Til Erstatning begive 5 Mænd sig i andet Ægteskab imod 4 Enker, som gifte sig igien. Man har fundet, at Enkemænds og Enkers Antal til gifte Personer er i den Forhold som 3 til 14. Fierde Parten af et Lands Beboere ere i Stand til at bære Vaaben. Af 100 Personer, levende i store Stæder, gives der aldrig flere end 20, der i 1 Aar have været een Maaned syge; eller 80, som have været det 15 Dage. Børnenes Forhold, som aarligen fødes i et Land, er til alle dets Beboere som 1 til 26, 27 eller 28. 66 Familier frembringe aarligen ikkun 10 Børn. Den 6 Deel af alle gifte Fruentimmer, eller den 12 Deel af dem, som ere over 13 Aar, eller endeligen den 18 Deel af alle Personer af dette Kiøn, at hvad Alder de ere, bringer hvert Aar et Barn til Verden. Man kan overhovedet ikke regne flere end 4 Børn for ethvert par Ægtefolk, i et heelt Land; og for Stæderne ere det for meget; thi der give 10 Ægteskabe alene 35 Børn. Den største Mængde af Børn fødes i Februar eller Marts, og de, som komme til Verden i de 3 første Maaneder af Aaret, ere ogsaa de sundeste. Der fødes 104 Drenge imod 100 Piger. Men til Erstatning døe der flere Drenge i Barndommen, saa at henimod den mandbare Alders Tid ere begge Kiøns Antal ligge stort. Blandt 65 til 70 Børn føddes ikkun 2 Tvillinger. Af 40 til 42 Mennesker døer aarligen een paa Landet; 1 af 32 i de smaae Stæder; 1 af 28 til 30 i de middelmaadige: og i de store 1 af 24 til 28. For et heelt Land maae man regne, at Døden aarligen borttager omtrent 1 af 32, 34 til 36 Jndbyggere. Men de arme Negrers Skjebne, som man sælger som Slaver i Amerika, er bedrøveligere. Af dem der aarligen den 5 Deel, i det mindste paa Martiniqve. De døende Mandfolks Antal i et Land er til de døende Fruentimmeres som 27 til 25. J Almindelighed har man bemærkt, at naar Fruentimmere have opnaaet en vis Alder, blive de almindeligen ældre end Mandfolkene. Dødelisterne have viist, at blandt 115 døde Personer, findes ikke et Fruentimmer død i Barselseng; og blandt 400 døde skal alene gives et, som er død af Fødselsmerterne. Maanederne Marts, August og September ere de, som bortrive den største Mængde i Tydskland; og i Februarii, November og December gives de færreste Dødsfalde. Blandt 100 døde Børn i et Aar, kan man regne at der findes 3 dødfødde. Dog er heri stor Forskiel, i Henseende til Landene: i Dresden, blandt 16 fødde Børn ere et dødfød i Sverrig allene et blandt 50.