JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
Mariboe, den 29 April. J Følge Skrivelse fra en authoriseret Læge i Nakskov af 29 April d. A.: J. Morges tidlig Kl. 2 blev Gaardmand Jørgen Due paa Veien fra Uttersløv til Nakskov overfalden af 2de Karle, som strax kastede ham paa Jorden, gav ham adskillige Slag og borttog ham 250 Rdlr. Efterat dette skjønne Stykke Arbeide var fuldendt, løsnede de hans Halsklud og slagtede ham. - Denne stakkels Mand blev sendt til det militaire Hospital i Nakskov, hvor han strax besørgedes forbunden m.v. Endnu lever han, thi Røverne stak ikke paa det rigtige Sted, men han har faaet et meget farligt Saar og hans Liv er i Fare. - Foraaret lader som det vil komme og kommer ikke endda. Om Natten og om Dagen hjemsøges vi af en stærk, bidende og igjennemtrængende Kulde. Græsset paa Marken kan af Mangel paa Varme ikke trives, som er saa meget destobeklageligere, da Landmanden paa mange Steder allerede har seet sig nødt til at lade sine Creature slippe løs, som alt for tidligen afæde de svagt fremspirende Straae. Smør er næsten ikke at faae for Penge., 1 Pund koster nu 8 Mk. (Mariboe Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
Odense d. 1 Maji. En Landmand her af Egnen havde alt siden Foraaret 1811 besluttet at slagte en paa hans Gaard tillagt Hoppe, som i dens 6te Aar fandtes at have saa stærk Spat i Bagbenene, at den ei uden Smerte kunde arbeide, og som han hverken vilde overgive til Hestehandlere eller de Plager, Hesten saa ofte maae udstaae. Han bekjendtgjorde sit Forsæt ved passende Leilighed for sine Tyende og Naboer, og gav den indbildte Modbydelighed Tid til at afbruse. Den første April lod han dens Slagtning bekjendtgjøre i Avisen, og den paafølgende 6te Dyret selv ved Trommeslag fremvise i Odense. Den paafølgende 8de falbødes Kjødet paa Torvet for 24, 16, 12 og 8 s. pr. Pd. Hvad der ei solgtes uddeeltes til Naboer og Andre, tildeels ogsaa til den fattige Almue, og han havde den Glæde, at ikke det mindste deraf spildtes, men Alt anvendtes til Føde. Tyendet viste ikke mindste Modvillighed, men samme Raskhed og Velvillie, som ved ethvert andet Slagterie. En fattig Kone var den første, som anvendte det til Suppe af egen Drift, den næste Dag tillavedes det paa mere end 20 Jldsteder der i Sognet. Eieren med sin Familie spiste den med Velbehag. Dagen efter fandt Tyendet den saa velsmagende, at de ei allene spiste den selv, men vare dens ivrigste Anbefalere. Kjødet blev anvendt paa forskjellige Maader til Steeg, Suursteeg og Spegepølse, og fundet af alle lige fortræffeligt. Det er paa ingen Maade at skille hverken i Udseende eller Smag fra Oxekjød, kuns Suppen smager lidt anderledes, men ligesaa godt. Kroppen veiede 23 Lispund, neppe det Halve deraf solgtes i Odense. Af den egentlige Almue spurgte næsten Jngen efter den. Middelstanden viste sig ogsaa her meest fordomsfrie. Fidtet veiede afsmeltet over 2 Lispund. Saaledes nyttedes Huden og Fidtet, og Kjøbet spises i mere end 60 Familier, af et Dyr, som for 20 Aar siden enten var blevet nedgravet ubrugt, eller i en lang Række af Aar overgivet til ubarmhiertige Menneskers Mishandling, den Ene haardere og strængere end den Anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
(Hempels Av.)J Randers Avis No. 34, er fremsat det Ønske: "At Bonden og Agerdyrkeren meer vilde lægge sig efter Hegn for sine Jorder end nu skeer, da dette er den eneste Maade til at frede sin Eftergræsning og nytte de gjorte Forbedringer; et at tale om det Brændsel og Gavntræe de ved Digerne anbragte Plantninger i sin Tid kunde afgire." Hertil kan svares: "Uagtet den danske Regierings gode Love om Hegn og Fred er det dog, iser i de fleste Egne af Jylland, næsten ikke at kjende, at Lovsteder forbyde at ødelægge Andres Korn, Græs og Eiendom. Selv de bedste Diger og plan de Hegn nedrives gjerne først af Mennesker eller og Kreaturene med Magt drives derover. Drenge Kaadhed og tyvagtige Ældre, som nedrive Gjerd sel og Hegn og den Ringeagt man har for den Ting man ei selv har Magen til, er vel den vigtigste Aarsag; Jorddigernes Skrøbelighed er og en vigtig hindring, da de koste meget at sætte, og snart forfalde, især i sandede Egne. Plantninger, som vare det der egentlig i Tiden skulde hegne bedst, ere vanskelige at faae, og naar Drengene, der ødelægge og afbrække det nyplantede, eje lære det, som stræng Pligt, at skaane enhver Næstes Eiendom, er ogsaa denne Bekostning spildt. Et strængere Opsyn og korpørlig Straf, vare vel de bedste Midler herimod; men hvor paatager sig dette Tilsyn nu, da de forhen brugte Markmænd overalt ere afskaffede, Maaskee det hialp, naar de Tilgrændsende overalt paalagdes at erstatte Eierne en slig Skade; thi saa hialp den ene troligere den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
Viborg, d. 25 April. Frosten, blandet med idelig Snee- og Hagel-Byger, vedvarer. Havresæden er derfor kun paa tørre og høitliggende Marker muelig. Koldfeberen raser overalt i alle Landets nordre Egne. J mangt et Huus paa Landet ligge 2 a 4 Syge deraf, ja undertiden flere. Da idet er mere end sædvanlig Koldfeber, og Avlsbruget haardt savner endog et Menneske, var det ønskeligt, om noget Forebygningsmiddel vistes og bekjendtigjordes. Den angriber Gamle og Børn uden Forskjel. (Viborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
Ved offentlig Auction efter afdøde Justitsr. og Politiemester Nielsen er folgt: 1) Gaarden No. 25 i Smallegaden, i Frederiksbergby, med tilliggende Jorder, til Grosserer Hasfeldt for 47,050 Rdlr. 2) Huset i Bredegaden, i Frederiksbergby, med 2de Byggepladse, til Justitsraad og Amtsforvalter Bierg for 10,500 Rdlr. 3) Huset i Smallegaden, i samme By, til Underfoged Grønlunds Enke for 1650 Rdlr. - Underhaanden er solgt: blintholmgaard, under Frederiksberg, til Kystbefalingsmand Knud Weibye for 20,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 22 April. Ved sidste Jagt i St. Germainskoven besøgte Hs. Maj. Cavallerieskolen, holdt Revne over Eleverne, lod dem gjøre adskillige Manøvrer, tilkjendegav dem sin Tilfredshed, og befalede, at en stor Deel af dem skulde fordeles blandt adskillige Cavallerieregimenter, og strax afgaae til Tydskland. J et Decret af 17 Martii om Jndretningen af det gjæstmilde Kloster paa det store Bernhardsbjerg, lægger man især Mærke til følgende Foranstaltninger. De Reisende og alle Passagerer skal altid efter deres Stand og Behov gives Føde, Seng, Huusly, Jld og Lys, saalænge det behøves. De enkelte gjennemreisende Militaire skulle efter deres Grader have den sædvanlige Spise og Herberg. De Geistlige skulle med Domestikers Hielp og efter at have forsynet sig med de nødvendigste Fornødenheder, som Brød, Viin o. s. v. følge Passagererne paa deres Afreise og paa første Efterretning, gaae dem imøde, der af Træthed, Storm eller Sneeskrid ere i Fare. De skal have Klæder af ringe Værdie, men, som beskytte mod Kulden, med sig at give til Fattige, og andre, at udlaane i fornødent Tilfælde. De Syge skal bringes i de nærliggende Hospitaler. J hvert Hospital skal føres nøiagtigt Register over Antallet af Passagerer, Maaltider og Natteqvarterer. Domestikerne er ligesaa vel som de Geistlige forbudet at fordre noget af Passagererne for nogen foreskrevet Tieneste. Giver den Reisende frivillig Noget, skal det enten af Giveren eller Modtageren, lægges i Blokken for at anvendes til Hospitalets Udgifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
Fra Sevilla meldes under 17 Martii, at Balleysteros Privatsecretair og 50 af hans Officierer ere gjorte til Fanger i en Fægtning, hvori han blev drevet tilbage lige under Gibraltars Canoner. Slutgardt, d. 18 April. Hr. v. Kraft, russisk Collegieraad og Legationssecretair ved det franske Hof, er den 15de, kommende fra Paris, reist herigjennem til Wien. Grev Rasumowsky, Hs. Maj. Keiseren af Ruslands virkelige Geheimeraad, er d. 16de fra Paris gaaet herigjennem til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
London. (The Courier.) Med særdeles Misfornøielse underrette vi vore Læsere om en ny Omstændighed der beviser, til hvilke Yderligheder et forvildet Folk kan skride, og saaledes forøge de Ulykker, det vilde bortrydde eller lette. Nedenstaaende Skrivelse er denne Morgen kommen til et af de første Huse i City fra Shaffeld, det er skrevet med Blyant, hvortil man vil see Aarsagen i Brevet selv. – "Shaffeld, d. 14 April. Jeg er midt iblandt Urostiftere og Soldater, og ikke uden Frygt, for at see Vinduerne slaaede i Stykker i det Huus, hvor jeg skriver. Mytterne have borttaget og ødelagt de Vaaben, der fandtes i Magazinerne; Levnetsmidlernes Dyrhed er Aarsagen til denne Opstand; jeg slutter ikke mit Brev for at kunne give Dem nærmere Omstændigheder. Kl. 8 om Aftenen. Canonerne ere plantede lige over for mine Vinduer og ladede med Kartescher; Soldaterne ankomme fra alle Sider; man frygter en skrækkelig Nat, dog mindre skrækkelig end Løverdagen, der er Torvedag. Huset er i saadan Forvirring, at jeg hverken kan faae Pen eller Blæk, og at jeg er nødsaget at skrive med Blyant." Dette er de Omstændigheder, der i Morges lidt seent ere blevne bekjendte. J Morges have vi faaet Efterretninger fra Manschester, hvor ingen nye Uroligheder ere forefaldne. - De Romersk Catholske i Engelland have overgivet H. K. H. Prindsregenten en Adresse, der indeholder deres Besværinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
London, d. 16de April. Admiral Durhams Escadre, som var i Færd med at forfølge OrientsEscadren, er d. 13 April kommen tilbage til Plymouth. - Admiral Saumarez har havt adskillige Conferencer med Lord Melville. Han vil ufortøvet afgaae, for at tage Commandoen over Flaaden i Østersøen. - J Forgaars Nat fandt en stærk Matrospresning Sted paa Themsen, der anholdes mange Matroser. Da den 4de Bataill. af 60de Regim. og det 103die Regim, har faaet Ordre at begive sig til Nordamerica, saa beviser dette, at vor Regjering kun har svagt Haab om, at blive forligt med de forenede Stater. - Den fra Jamaica ankommende, Brig, la Flora har bragt den Efterretning, at en Fregat paa 44 Canoner, som tilhører Christoph, er bleven tagen. Den havde 400 Mand Besætning og 300 Mand Landings Tropper ombord. Da den blev tagen, seilede den mod Petion. Det er Fregatten Southampton, der, efter 2 Timers Kamp, har taget den. Den strøg ikke førend den havde mistet alle sine Master. Den havde 350 Mand Døde eller Saarede, næsten lutter Negere, hedder Amathyst og er bleven bragt til Mount=Bay Artikler af den franske Boghandel kunne nu under visse Betingelser udgjøre en Deel af de Skibes Ladning, som ere forundte Licenzer. - Vicekongen af Jtalien er d. 17de April afreist til Paris. - Erkehertugerne Johann og Anton ere den 15de f. M. ankomne til Grätz. - J Storhertugdømmet Frankfurt er fransk Maal og Vægt bleven indført. - Hertugen af Regio samt hans Corps's Divisionseneraler havde d. 26 April den Ære at spise til Middag hos Hs. Majest. Kongen af Preussen i Potsdam. Efter en Jndberetning fra Chefen for Justitsen ere i afvigte Aar af 140,554 Civisprocesser i de preussiske Stater 37,398 blevne forligte, og overhoved 102 616 Processer aldeles tilendebragte. – Fra d. 23de af rykkede den Keiserl. Garde under Hertugen af Jstrien (Bessteres) ind i Dresden. - Fra Burg ved Magdeburg skrives: Siden otte Dage have fremmede Troppers Gjennemmarsch her og i Mockern dagligen vedvaret. Ogsaa Feldtpostamtet og anden Feldthagage er passeret igjennem Burg. Til Potsdam, hvor Kongen, residerer, er ingen Jndqvartering kommen. J Brandenburg, Spandau, Charlottenburg og Berlin anlægges Magaziner af alleSlags Levnetsmidler og selv Slagterqvæg, til Troppernes Forpleining. - Den 17de April gjorde i Ørebro alle 4 Stænder i en stor Deputation deres Opvartning hos Kongen, Dronningen, Kronprindsen og Hertugen af Sødermanland. Hs. K. H. Kronprindsen besvarede Bondestandens Ordførers Tale i det svenske Sprog. - Det Keiserlige franske Jnstitut her udsat en Belønning for det bedste Digt over den ædle Hubert Goffiin og hans Søn, som reddede 71 Arbeideres Liv. - Greven af Gottorf er reist til Frankfurt, hvorfra hon, som det hedder, agter at begive sig til Wien. Ved sin Afreise har han uddeelt adskillige Foræringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-05
(Efter Hamb. Corr. og Alt. Merk.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. som Hos Mact Raa Niende Aargang. No. 38. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 9 Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Jndenlandske Efterretninger. Under 28de April d. A. er igjennem det Kongelige Danske Cancellie udfærdiget en Placat, saa lydende: "Ligesom Hs. Majest. Kongen, ved allerhøieste Resolution af 26de October 1811, bekjendtgjort ved Cancellie=Placat under samme Dato, allernaadigst har befalet: at fra 1ste November 1811 til 30te April d. A., begge inclusive, skulle Bespiisningspengene for samtlige Underofficerer, Spillemænd og Gemene af Kjøbenhavns og Citadellet Frederichshavns Garnisoner forhøies indtil 12 Sk. pr. Mand daglig, og Bespiisningspengene for samtlige Underofficerer, Spillemænd og Gemene, som henhøre til Cronborg, Helsingørs, Corsørs og Nye borgs Garnisoner, forhøies indtil 16 Sk. pr. Mand daglig. Saaledes har Hs. Majest. Kongen, ved allerhøieste Resolution under d. D., endvidere bestemt: at ovennævnte allerhøieste befaling skal være gjeldende indtil 1ste October næstkommende." en sie, Fadd. Mange have staaet i den Formening, at forrige Aars Sommer (1811) var ligesaa varm, som i Aaret 1756. Jmidlertid forholder det sig dog ikke saaledes; men Heden var i denne Sommer i det mindste 3 Grader større end i Fjor. Sammenhængen dermed beroer paa den urigtige Indretning, som Nollet gav det sande Reaumurske Thermometer, og findes udførligere oplyst i en Afhandling af afdøde Prof. Kratzenstein i Kjøbenhavnske Videnskabers Selskabs Skrivter 10de Bind, hvor der blandt andet forekommer følgende Sted: "J sædvanlig Sommerhede skal det gamle Reaumurske Thermometer i Skygge staae paa den 24de Grad, og den 29de Grad tilkiendegiver allerede en overordentlig Sommerhede, saadan som vi havde den her 1756, da saavel Honningen som Voxet smeltede, og løb ud af Biekuberne, som stode i Solen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Men det nye Thermometer vilde her endnu ikke vise den 26de Grad, altsaa slet ingen overordentlig heed Sommer. ler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Mariboe, den 6te Maji. J afvigte April Maaned vare, efter Jndberetning til Øvrigheden, Priserne følgende paa alle Slags Korn- og Fedevarer: 1 Tde. Hvede 40 Rdlr., 1 Tde. Rug 30 Rdlr., 1 Tde. Byg 22 Rdlr., 1 Tde. Havre 18 Rdlr., 1 Tdr. graae Ærter 28 Rdlr., 1 Tde, hvide dito 28 Rdlr., 1 Tde. Kartofler 8 Rdlr., 1 Pund røget Flesk 4 Mk. 8 s., 1 Pd. fersk dito 3 Mk. 8 s., 1 Pd. Kjød 2 Mk. 8 s., 1 Pd. Smør 7 af 8 Mk., 1 Pd. Ost 2 Mk., 1 Pd. Talg 6 Mk., 1 Slagtenød fra 100 til 150 Rdlr., 1 Faar 14. Rdlr., 1 Sviin fra 30 til 100 Rdlr. (Mariboe Avis.)(Øvre-Tellemarken. - Sætersdalen. - Af utrykte Reisebemærkninger i Aaret 1806, Slutning.)Man benytter ikke det mindste denne Rigdom af Bær, der her voxe, og hvoraf der, ved lidt Tillavning, maatte kunne udføres en Rigdom af Lækkerheder, hvilke Stædernes Jndbyggere, i og udenfor Fædrenelandet, vilde søge til at forskjønne deres Giestebudsborde. Malmanviisning. J. Byglands Præstegield har man ei allene Anviisning til adskillige Malmgange i Fjeldene, men der har og paa nogle da af dem været gjort Undersøgning af Udsendte fra Kongsberg. - Paa Gaarden Hamre paa Vestsiden af Byglandssøen har der været anlagt Arbeid paa en Kobbergang; ligeledes Rosenvoldfieldet i Sandnæs Anner. Ved Bjerget ved Gaarden Strømne i Hyllestad Sogn findes og Anvisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Odense d. 6 Maji. Efterat Cancelliet allerunderdanigst havde foredraget Hs. Majestæt den af Stiftsøvrigheden, i Fyen indsendte Beretning om det frivillige Bidrag, som adskillige af Faaborgs Byes Jndvaanere have sammenskudt til et bedre Lokale for Skolen sammesteds, har det under 2den f. M. allernaadigst behaget Hs. Majestæt at resolvere saaledes: "Vort Cancellie har at tilkiendegive Biskop og Ridder Plum, Cancellieraad Tolstrup, Borgercapitain og Dannebrogsmand Ploug, tilligemed de øvrige af Faaborg Kjøbstæds Jndvaanere, der have sammenskudt til en Skolebygnings Anskaffelse sammesteds, Vort allerhøieste Velbehag med den Nidkierhed og udmærkede ædelmodige Virksomhed, de i denne Sag have lagt for Dagen." Overalt var ingen Tidspunct frydeligere for Skolevæsenet i vore fyenske Kjøbstæder end nærværende, og med Taknemmelighed vil Efterslægten velsigne de velgjørende følger af Hr. Biskoppens dristige Omsorg for sammes Opkomst. Ved Hs. Hs. Nærværelse anden Gang i Bogense blev saaledes i en Samling af Borgerskabet ved hans Opmuntring, samt Hr. Byefoged Friis's berømmelige Medvirken og videre Omsorg med at gaae til de ikke tilstædeværende Jndvaanere, tilveiebragt en frivillig Subskription, der beløb sig i alt til 3181 Rdlr., hvortil af alle Jndvaanerne blev bidraget efter deres Evne. Dog fortjener især at bemærkes, at allene af Hr. Kjøbmand Christian Fahnøe blev givet den betydelige Sum af 1700 Rdlr., og af Hr. Kjøbmand og Kirkeværger Jørgensen, 400 Rd. Derpaa blev strax ved Biskoppens Nærværelse sluttet Kjøb om en hensigtsmæssig Bygning til 2de rummelige Skoleværelser og udkastet Plan til den forrige Skoles Indretning til Bopæl for 2de Lærere. En Søndagsskole er ogsaa tillige bleven oprettet der i Byen, som hidtil har svaret til Hensigten. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Odense, den 5 Maji. Coldings aarvaagne Borgermester og Byefoged, Hr. Cancellieraad Westengaard, bekjendtgjør endvidere i Aviserne, at foruden de 120 fra Landets Blodsugere confiskerede Fjerdinger Smør, som den 2den huj. solgtes ved Auction, endnu 23 Fjerdinger vare opdagede og indbragte, foruden endda det, som var paa de Vogne, der smuttede bort, hvilket nærmere erfares af følgende, Hr. Cancellieraadens Avertissement, af 29de April: Efterat en Transport Smør paa flere Vogne var den 22de dennes og paafølgende Nat bleven anholdt, og Dagen derefter dømt confiskabel formedelst dermed forøvet Forprang, var det imidlertid lykkedes nogle Vogne om Natten at undgaae Anholdelsen i Raadevad, hvorfra de flygtede ud paa Marken, og i de omliggende Moser og Grøfter afkastede deres Last, hvoraf adskilligt siden er opdaget og fundet, samt deraf for mig anmeldt følgende: nemlig af Politibetjenterne i Colding 19 Fjerdinger Smør, som de d. 23de dennes fandt nedsænkede i en dyb Tørvegrav paa Raadevad Mose, og af Borger Jep Mathiesen i Colding 4 Fjerdinger Smør, som han d. 26de næstefter fandt i en dyb Vandgrøft, paa Markerne omkring Raadevad; hvilke 23 Fjerdinger, Smør ere hertil indbragte og foranstaltede bortsolgte ved offentlig Auction, saasom de vare hastig Bedærvelse underkastede. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Vedkommende, ifald nogen skulle finde sig foranlediget til at legitimere sin Eiendomsret til det fundne Smør, hvorom da lovlig Paatale maa skee forinden 6 Uger fra Dato, i hvis Mangel dermed omgaaes efter Anordningerne og de oplyste Omstændigheder." Gid de allevegne maatte blive saaledes oppassede, saa kunne menig Mand dog igjen vente at faae Smør til Brødet, der tørt spist endda er dyrt nok! Slig utilladelig Smørforprang maa have Sted i flere Provindser, ellers kunde denne Artikel umuelig være i saa uhørt Priis, som den nu er overalt, og som enkelte Velgierninger til de Fattige, langtfra kunne erstatte det Mængden maae lide. (Jvers. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Udenlandske Efterretninger. Pisa d. 30 Martii. Natten imellem d. 21de og 22de d. M. har man i Rom følt et stærkt Jordskielv; det var snarere bølgeagtig end paa hinanden følgende Sted. Dets største Vedvaren hed var 7 a 8 Minuter. En paa Spidsen af Observatoriet staaende Støtte har i den nederste Deel bøiet sig fra Vesten til Østen, som viser, at Rystelsen har været i denne Direction. To Secund uhre, som der vare fastgjorte i Muren, stod i Øieblikket stille, og Tiden, som de angive, viser, at Stødet har været Kl. 3 1/2. Et Kar for at vise Uddunstningen, og som var en Kubus paa 3 Tommer, og var fastgjort, udkastede alt Vandet, som det indeholdt. Da Stødet skeete, var Himmelen klar og Luften rolig. Kl. 4 1/2 mærkedes et andet, men mindre føleligt. - - Nogle fra Marseille og Livorno udrustede Capere have til Tunis og Tripolis indbragt adskillige Priser, hvoriblandt en Engelsk med 40,000 Piastre ombord. (Handelstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Philladelphia d. 27 Jan. Vinteren indfandt sig i Aar tidligere end sædvanligt, paa nogle Steder har man endog bemærket en høiere Grad af Kulde, end i de sidste 20 Aar har været følt, og desuden er en svær Mængde Snee falden. Seiladsen paa Delaware=Floden har, formedelst Driviis, været meget usikker for den sidste Maaned, og, for noget mere end en Uge, aldeles afbrudt og vor Havn tillukt, men nu er Veiret igjen mildere, og man haaber Skibsfarten snart vil blive fri. Den for næsten en Maaned uafbrudt herskende Nordvestind har hindret alle fra Europa kommende Skide at anløbe nogen Havn, der gives dem, som for nogle og tredive Dage her befinder sig paa Kysten og jevnligen i Sigte af Land, uden at have været istand til at komme ind, Mandskabet paa saadanne Skibe lide naturligviis utroligt, deels af Frost og deels af Mangel paa Proviant; mangfoldige Skibe ere aldeles forulykkede. Handelen her i denne Havn ligger formedelst ovennævnte Aarsager saille. Mange Skibe fra Newyork, Boston, og Baltimore ere i de sidste tre Maaneder afgaaede fra franske Havne, og de derfra erholdte Retour=Ladninger have afgivet en betydelig Fordeel, uagtet Assurancen, man her forlanger, er uhyre stor. - Den 21de dennes meddeelte Finantsministeren Repræsentanternes Huus sin aarlige Rapport over den samtlige Udførsel fra Staterne i Aaret, endende med 30te Sept. 1811. Værdien af Varene, hvis Oprindelse var indenlandsk eller americansk, ansættes til 45,294,043 Dl., og de af fremmed Vext eller Oprindelse ansættes til 16,022,790 Dl., udgjørende i alt 61,316,833 Dl. De Artikler, som vare af indenlandsk Oprindelse eller Frembringelse, ordnes saaledes: Frembringelse af Søen 1,413,000 Dl., af Skoven 5,286,000 Dl., af Agerdyrkning 35,556,000 Dl. Manufacturer 2,376,000 Dl., Uvist 663,000 Dl., tilsammen 45,294,000 Dl. De udførtes til følgende Lande, til de nordiske Magter 3,055,833 Dl., til Storbritannien 20,308,211 Dl., til Spanien og Portugal 18,266,466 Dl., til Frankrige og Jtalien 1,194,275 Dl., andre uangivne Bestemmelser 2,469,258 Dl., tilsammen 45,294,043 Dl. Efter f. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-09
Da man nyligen i et Slot i Canton Argau grov efter en dyb Kilde opdagede man en Hulle med en Liigkiste, hvori laae Beenradet af en Ridder, der fra Top til Taa var klædt i Harnisk. J den ene Haand holdt han en Dolk og i den anden Grebet af et blottet Sværd. Ved hans Fødder laae en tyrkisk Sabel og et Kors, hvoraf man slutter, at det har været en fra Korstogene tilbagevendt Ridder. - Den franske Keiser har benaadet 46 sachsiske Militairpersoner, som i Feldttoget 1809 ere blevne saaledes saarede, at et Been eller en Arm maatte afsættes dem, hver med en aarlig Pension af 500 Fr., som tilfalde deres mandlige Afkom efter Førstefødselens Ret.