Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Et Menneske, som skjæler for sex Mark Værdie, kommer i Forbedringshuset, men den, der dagligen fraskjæler en eller anden af sine Medborgere adskillige af de Arbeidstider, som hans hele Existance beroer paa, han kan ustraffet fremture i sin Forbrydelse. Dersom man vilde beregne, hvor mange Timer en eneste Dagdriver i en Tid af 20 Aar fraskjæler sine arbeidsomme Medmennesker, og man, efterat have ladet Tyvekosterne vurdere af uvillige Mænd, vilde lade Tyven straffe, var det end halvt saa mildt som hver anden Tyv, saa var til Aars Fæstningsarbeide den allerlemfældigste Straf. Der gives og et Slags Tyve, som man kunde kalde Forstandstyve, ikke fordi de altid have Forstand, men fordi de uden Betænkning skjæle. andres Tænkeiendomme. De rane andres. Jdeer og Erfaringer, og udgive dem for deres egne. Dette Slags Tydes Antal er Legio. Nationaltyve er et Slags Tyve, som frarane hele Nationer deres medfødte Rettigheder, deels ved at udbrede og befordre Nationalhad og Nationalfordomme, deels ved at skille hele Folkeslag ved Fornuftens frie Brug og ved at fremme alt, hvad der kan undertrykke Oplysningen og nedsænke Folket igjen i Fortidens Barbarie. Bogtyve høre egentligen til Forstands tyvenes Classe. Bogtyvene have ikke allene Tilladelse til ustraffede at stiæle, men de kunne ogsaa sælge deres Tyvekoster offentligen ja endog gjøre Fordring paa Hæder, Belønninger og offentlig Berømmelse for dem. Hvor mangen en saakaldt Autor er der ikke, som aldrig i sit Liv har havt en eeneste Tanke, der var hans egen, og endda er saa uforskammet at være indbildst af sit Autorskab, Rolighedstyve ere saadanne Tyde, fore For felv at glimre, berøve deres Medmennesker deres Sindsrolighed. Til dette Slags Tyve høre især saadanne Mennesker, som nedrive, hvad de ikke kunne opbygge, og som berøve menig Mand sin Støtte, uden at give ham en anden istedet. Endelig er der og et elskværdigt Slags Tyve, som aldeles ikke bør sættes i Classe med de her opregnede, jeg mener de qvindelige Hjertetyve; – om dem vilde selv de nyere Tiders Caligula have sagt: at de for Actors Tiltale denne Sag bør fri at være! Der gives ingen Ting i Verden, som man med mere Redebonhed lader sig fraskjæle end sit Hjerte, ja, man, lukker endog gjerne Øinen, naar man seer Tyven komme. nyt Slags Svig Der hønses nu dagligen paa saa mange Slags Bedragerier, at der næsten kunde behøves et eget Blad, som advarede Publicum derfor, Man kan heller ikke finde det saa underlige paa en Tid, da saa mange Mennesker lægge Vind paa at drive dissens Handel og Vandel, for at fritages for at arbeide med deres Hænder. Saaledes gives der i Kjøbenhavn i denne Tid en Kone, som har valgt sig en ganske egen Jndustriegteen, og om hvilken man med Sandhed kan sige, enhver er Top i sin Næring, hun skiæler ikke hemmelig, men aabenbar. Denne Kone gaaer omkring og sælger Blomstertyver for en meget billig Priis. Hun foregiver, at hun har dem i Commission for en Gartner uden for Porten. Men disse Troer ere midt i deres fulde Flor, deels med, deels uden Rod, tagne opaf Jorden og satte i en Potte, og naar de have staaet en halv Dag, gaae de ud. Hun søger i Almindelighed, at komme saa hastig som mueligt ind til Byen, paa det Træerne kunne være friske af Udseende, medens hun sælger dem. Forleden Dag solgte hun et deligt Rosentræ. for 9 Mk.; Kiøberen yttrede nogen Formodning om, at det nyligen var sat i Potten, men hun fik de 9 Mk. lokket fra ham, ved saa græsseligen at sværge paa Fanden og hans hele Hof, at han, dersom han ellers skjøtter om en saadan Skabning, sikkert allerede har hende i sine Kiøer. Skjændige er det, at dette Qvindemenneske franarrer Folk deres Penge, men en endnu større Skjændighed er det, at Haugeeiere og Gartnere ville saaledes for en ubetydelig Fordeels Skyld ødelægge de skjønneste Blomstertræer og gaae saadanne Bedragere til Haande. Enhver veed, at f. Ex. et Rosentræ, som omsættes, naar det staaer i Flor, strax gaaer ud, og man maa altsaa forudsætte, at en saadan Haugerier er Medvider, Bedrageriet. Saaledes maa stundom det skjønneste Træ, som er bestemt til at pryde en Hauge, midt i sin Flor slænges paa Gaden, fordi det er faldet i en egennyttig og nedrige findet Eiers Hænder.