Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-05-09
Nordisk Kirke-Tidende giver udførlig Beretning om et nyt kirkeligt Røre, opkommet i Barrit Sogn, Bjerre Herred, ved Veile, i Anledning af at Præsten Hr. Bottger ville have den evangeliske Psalmebog indført, efterat 147 Stemmer havde erklæret sig for og 31 imod den. Dette havde et saa forargeligt Optrin til Følge, at medens Præsten, Degnen og en Deel af Menigheden Sø dagen den 2den Febr. begyndte at synge de nye Psalmer, sang Modstanderne, der havde faaet Bistand fra Annersognet Vrigsted, de gamle, uden at lade sig forstyrre enten af Præstens Messe eller hans Tiltale fra Chorsdoren. Selv efterat han var gaaet paa Prædikestolen vedbleve de at synge. Efter Prædiken gik det ligedan til. 13 af dem bleve da indklagede til et Forhør, af Hr. Assessor With den 8de Febr. og betydede, at saafremt de fremturede med at synge andre Psalmer end de af Præsten bestemte, ville de blive udviste af Kirken som Fredsforstyrrere, foruden paa lovlig Maade at blive tiltalte. Men det hialp ikke. Næste Søndag gjentoges de samme Seener, indtil Herredsfogden, som var tilstede, paabod Taushed i Kongens Navn. Da han efter Gudstienesten talede til Folkene paa Kirkegaarden, fik dan her et høirøstet Vidnesbyrd af mange Munde, at det var usandt hvad Præsten sagde, at de nogensinde havde ønsket de nye Psalmer." 17 bleve atter indstærnede, og af Politieretten idømt en Mulct af 500 Rbd., saaledes fordeelt imellem dem, at de skulle give fra 5 til 20 Rbd. Hver. Sagen blev nu indanket til Over politie=Dommeren, Hr. Stiftamtmand Hoppe i Veile, hver den endnu henstaaer uafgjort. Men trods Herredsfogdens Trudsel, at ville arrestere alle dem, som næste Søndag fang af Kingos Psalmebog, indfandt de sig i Kirken den 16de Febr. og havde slet ikke i Sinde at opgive deres gamle Psalmer, indtil Præsten traadte frem i Chorsdoren og oplæste en Formaningsskrivelse fra Biskop P. Müller i Aarhuus. Da reiste en stor Mængde Mennesker sig og forlod strax Kirken for Gudstjenestens Beavndelse. Bonderne have derpaa henvendt sig med en Skrivelse først til Kronprinds Frederik og senere baade i mundtlige og skriftlige Andragender til Hs. Majestæt selv og udbedet sig Bistand til deres Rets Haandhævelse. J disse Skrivelser kalde de sig: "Vi undertvungne, (for undertegnede") Beboere at Barrit Menighed." En Ansøgning til Hs. Majestæt er fra 68 Beboere i Bar rit Sogn, en anden af 14de April d. A. fra 71 Beboere i Barrit-Vrigsted Sogn. J den første hedder det, at Præsten udtrykkelig sagde, da han oplæste Biskop Mullers Skrivelse: "at dersom Vi blev ved at sjunge i de Psalmebøger, blev Vi reent rungioneret."J den hempelske Avis læses under "Meddeelt Folgende: At Overtroen paa sine Steder spøger iblandt os, og at Bedrageren deraf veed at bøste Fordele, derom kan følgende Tildragelse overbevise. J denne Maaned kom et omreisende Fruentimmer til Hesselboe i Thistrup Sogn ved Varde, og paa det Sted hvor hun havde Natteleie, havde Beboerne en Søn paa 15 Aar, der havde Slagtilfælde i høi Grad. Bemeldte Fruentimmer indbildte det syge Barns Forældre, at onde Mennesker ber udi vare Skyld, og at hun besad den Klogskab, at kunne for 3 Uger var omme, ikke alene forskaffe det sit Helbred, men ogsaa faae den, der var Skyld i saadan Ulykke, til 3 Gange at erstatte Medicinen, som dertil skulle bruges, hvilke vare følgende: først skulle der anskaffes 1000 Rbd i Sedler, som skulle brændes – dog i Mandens Nærværelse, dernæst skulle leveres nogle nye Klædningsstykker og nogle Fodemidler, af det bedste Huset formaaede, intet Menneske uden Barnets Forældte maatte bore det Mindste herom, thi saa var Alting spildt og til ingen Nytte. Da Manden ikke selv havde Penge af det Slags, og Sedler paa denne Egn ere vanskelig at træffe, saa maatte han ridende jage omkring efter disse. Paa denne Tour kom han ogsaa til Sognefogden J. Møller i Thistrup, og skjøndt det syge Barns Fader holdt det meget hemmeligt, hvorfor han i saadan Hast havde Brug, for saa mange Sedler, saa fattede hiin dog Mistanke til den kloge Kone, som der tilfældigviis blev talt om af en Anden. Bemeldte Sognefoged reiste strax til Hesselboe- og arresterede det omtalte Fruentimmer: ved Mandens Hjemkomst kort efter gjorde han stere Øine, ved at see denne belagt med Arrest, som han troede ret skulde have bragt ham Held og Velsignelse i Huset. Bemeldte Fruentimmer kaldte sig først Cicilia, men senere Sidsel Rølandsdatter; hun skal, efter Fortælling, være velbekjendt i Randersenen, og om hendes Undereurer og Bedragerier, har forhen været tal i de offentlige Tidender. For nærværende Tid hensidder hun i Varde Arrest til Sagens videre Behandling. - T. 29de April 18400. H. Det vil sikkert glæde at erfare, at Dampbads-Entre Prisen i Aalborg nærmer sig sin Realisation, idet den ved sidste Møde valgte Committee, med Actihavernes Approbation, har kjøbt Hr. Handelsbetjent Møllers afbrændte Gaard ved Stranden for ca. 2062 Rbd. samt Overtagelse af Bankhæftelsen, til Beløb af 404 Rbd. Derimod hæve Actiehaverne Assurancesummen for den nedbrændte Deel til ca. 2000 Rbdlrs. Beløb, beholde de tilbageværende Materialier, Kakkelovne oft, samt erholde af Communen, for Pladsens Jndrykning, en Godtgjørelse af 300 Rbdlr. Der vil nu, naar Tegninger og øvrigt Fornødent er indhentet, blive skredet til Opførelse af en en Bygning til Dampbadet, saaledes at dette og øvrig dermed forenede Bade venkelig til Efteraaret ville kunne blive aabnede til Afbenyttelse. Den samlede Actiecapital beløber sig til 3000 Rbd. størstedelen subscriberede i selve Byen; for imidlertid at kunne give Anlæget en saastor Udvidelse som muligt og sætte det i Forbindelse med et Strømbade=Anlæg, som let i Nærheden lader sig anbringe, samt for saa lidet som muligt at succurrere til laant Capital, vilde det være ønskeligt, om Actiecapital endnu maatte erholde endeel Tilskud, saavel af Byens Jndvaanere som af Omegnens og Oplandets velhavende Beboere, der altid beqvemt ville kunne drage Nytten af en saa gavnlig Indretning. Enhver Actie koster 25 Rbd. og vil man angaaende Actietegning bedst henvende sig til et af Committeens Medlemmer, dHerrer J. M. Cohen, Duysen, van Deurs, Thorbrøgger og Clemensen.