JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Blandede Efterretninger. Eger ved Drammen, den 4de Marts. Sidste Løverdag den 27de Febr. om Aftenen Kl. 8. saae man her et mærkværdigt Phænomen. Der viste sig nemlig i Luften en meget udstrakt Bue af en Regnbues Brede og med meget stærk Lysning, men ikke af forskjellige Farver; den stod i en Retning fra V. N. V. til O. S. O., og Maanen stod paa samme Tid omtrent i Vest. - Buens Lysning var stærkest paa og imod Midten, men svagere imod Enderne; den forandrede ikke sin Stilling, men dens Skin tabte sig efter omtrent 10 Minuters Forløb. Luften var klar og kold Buen syntes for Øiet at være henved 1 Miil Længde; dens Skin var som et stærkt Nordlys, dog ikke flammende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
J en Afhandling af Doctor Tenzel om Dagenes forskjellige Længde paa forskjellige Steder, ere de fornemste Steder i Europa angivne med Tilføiende af Dagenes største og mindste Varighed. Vi meddele dette her. J Berlin og London, varer den længste Dag 16 1/2 og den korteste 7 1/2 Timer; i Stokholm og Upsalla den længste 183 og den korteste 5 1/2 Timer; i Rom og Constantinopel den længste 16 og den korteste 9 Timer; i Kjøbenhavn den længste 17 1/2 og den korteste 6 1/2 Timer; i Hamburg, Danzig og Stettin den længste 17 og den korteste 7 Timer; i Petersburg, og Tobolsk den længste 19 og den korteste 5 Timer; i Torneaa er den længste 21 1/2 og den korteste 2 1/2 Timer. J Archangel og Nyherrenhut, og paa Kysterne af Grønland har den længste Dag 20 og den korteste 4 Timer. J Vardøehuus er det uafbrudt Dag fra 21 Mai til 22 Juli, og paa Spidsbergen varer den længste Dag 3 1/2 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 208, a vista 211. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 8 Rbd. 72 s. Spec. 212. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 s. Obligationer 7 1/2. Norske Rasbksedler 17 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 52 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ansøgtescherSextende Aargang. No. 24. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Marti 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
De tillade mig, Hr. Udg., at fremsætte her til Prøve en saadan Scene mellem mit Rette Jeg, mit Urette-Jeg og Jndbildningen, som fandt Sted forleden Nat mellem Kl. 23, da jeg ikke kunde falde i Søvn. Mit Urette Jeg (fortrædelig). Betænk Hans Franzen, hvad du dog er bleven til, For fire Aar siden var du en rig Mand og kjørte med dine fire Jsabeller, nu er Du saa fattig som en Kirkerotte, og maa gaae til Fods. - Jndbildningen. Du maa ikke bryde Dig noget om denne Sladder, min Ven. Du behøver kun at tænke Dig det, og Du er den samme som Du altid har været, men med den Forskjel, at Du tilforn selv havde Uleiligheden af Dine Rigdomme, og at nu Andre have dem. Jeg har efterseet Din Casse, og fundet 600,000 Rbd. deri, som jeg nu assurerer Dig mod aabenbare og hemmelige Tyve. Jngen er istand til at franarre eller fralokke Dig dem. Din Gaard, Dit Lyststed, Dit Bohave er kun kommen i nye Forvalteres Hænder. Jngen kan forbyde Dig at betragte Dig som deres Eier. Vel kan du ikke afhænde noget deraf, men Du kan jo tænke Dig altsammen som et Fideicommis - som et Stammegods, Du i egentlig Forstand ikke raader over videre. Hvo kan forbyde Dig at indaande den Luft, der omgiver Dit Lyststed, og den er dog Hovedsagen, thi uden Luft er jo Keiseren af China selv ulykkelig. Hvo kan tvinge Dig til at stoppe Fingrene i Øret, og nægte Dig den Glæde, at høre Lærken slaae i Din Sindroes Bøge, eller Bogfinken qviddre i dens Stikkelsbær buske? Hvo kan formene Dig at fryde Dit Øie ved Synet af den herlige Natur, som forskjønner Dit Lyststed, og ingen Creditor kan gjøre Beslag paa, Frisk Mod, Hans Franzen, Hvad Du har mistet har ingen Værd, og hvad der har Værd kan du ikke miste paa saadan Maade. Tag mig ved Haanden, og jeg skal lede Dig til et Elysium, som alle Sjællands Lyststeder ikke kunne opvise Mage til. Viid, at Skjebnen, i det den fratog Dig Alt, gav Dig Alt. Før kunde Du ikke faae nok, nu har Du mere end nok, fordi Du intet behøver af Alt det, der tilforn var Dig Fornødenhed. - Efterat min Jndbildning havde talet med saa vægtige Grunde, maatte mit Urette Jeg give sig tabt og liste sig bort, hvorpaa jeg faldt i Søvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
J Begyndelsen kunde min Kone ikke finde sig i Forandringen af vor Formues Omstændigheder, men nu har jeg saaledes vant hende til at betragte Tingene fra deres rette Synspunkt, at vi aldrig havde nydt saa megen huuslig Lyksalighed, som netop nu. Forleden Aften sadde vi sammen ved vor Ret Spægesild og Kartofler, omgiven af vore kjere Smaae. Skjøndt vi boe meget godt, saa regner det dog imellemstunder lidt ned igjennem Loftet. Nogle Draaber faldt paa Fadet, og min Kone begyndte at sukke. Sophie, sagde jeg, glæder Du Dig ikke mere ved at see Himlens Velsignelse, Landmandens Guld, Millioners Velgjører dryppe i store Perler ned paa vort Tinfad, end Golcondas Usselheder i Ringe og Smykker, Ere disse nedfaldende Draabers Lydig ikke kjerere end hine falske Snyltegjæsters Smigrerier ved Dit fordums Taffel, Med Taaret i Øinene faldt min eiegode Kone mig om Halsen, og udraabte halv hulkende: Franz, Du har Ret! Jeg har aldrig været lykkeligere. - En anden Gang, da min Sophie saae en Deel Vogne læsses med Varer uden for vor Gjenboe, Grosserer L's. Gaard, sagde hun bevæget: Franz, kan du huske i gamle Dage – da vi pleiede at - Aa, min Engel, raabte jeg, disse Dage ere til endnu, og det beroer ganske paa os, at tilbagekalde dem. Jeg løb ind i Sideværelset, hvor jeg fra min Velmagtsdage af endnu havde liggende endeel Vexelblanquetter, og skrev i en Hast en Vexel paa 300,000 Mk. Bco. at betale a vist. af Jenisch & Comp. i Hamborg. Nu præsenterede jeg den for min Kone, see min Engel, her er en Vexel paa 300,000 Mk. Bco. Bild Dig nu ind, at jeg virkeligen havde at fordre en saadan Sum Kunde den gjøre os lykkelige, J det samme læste mine Børn deres Fadervor, som jeg, siden jeg har mistet Alt hvad jeg eiede, har paalagt dem at læse efter Bordet, fordi det er saa trøstende, at takke Herren for hver Bid vi nyde, og betragte Alt som kommende fra hans miskundelige Haand, og i det de sagde: "giv os i Dag vort daglige Brød, omfavnede min Kone mig og udraabte grædende: ja vort daglige Brød, Franz, ingen Rigdom, intet af alt det, som den store Verden kalder Lykke! Og "Sindsro og Tilfredshed svarede jeg, da kan Hyren ved Leddet og Bonden i den straatakte Leerhytte prise sig lykkeligere end alle de Rige, hvis sande Lykke finder sin Grav i dets Guld, de i deres Travelhed spinde, ligesom Silkeormen i sit Silkehuus. Hans Franzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
En æret dansk Forfatter har i et forrige Aar udgivet patriotisk Skrivt angivet den danske Stats Folketal alt for lavt. Oeconomisk Correspondent har vel i No. 6 dette Aar, hvad Danmark angaaer, nogenlunde rettet Feilen, dog maa det der anførte Tal tillægges de 3 sidste Aars Tilvext. Der er ikke taget Hensyn til, at ved Folketællingen 1801 ere mange forbigaaede for Extraskattens Skyld. Ved Aarets Udgang 1818, kan man med temmelig Vished antage følgende Folketal: J Danmark omtrent 1,100,000 Schleswig og Holsteen. 680,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Lauenborg. Jsland og Færøerne over. 52,000 Jalt, 1862,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Vil man efter Schlegel (Statistik 2 D.) multiplicere Antallet af de Fødte i et af de sidste Aar med 32, da udkommer for Danmark endnu over 30,000 flere. J de sidste 5 Aar har Folkemængden i Danmark, Schleswig og Holsteen tiltaget henved 100,000, altsaa vil, hvis ingen smitsom Sygdom forøger Dødeligheden, den danske Stat inden 7 Aar tælle i Europa over 2 Mill. Mennesker, og inden 8 a 9 Aar ligesaa mange, som der taltes under det danske og norske Monarkie i Aaret 1769. J. L. T.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat af 10de d. M. har det behaget Hs. Majest. allernaadigst at befale følgende: 1) Der skal ved enhver Mølle i Danmark, Bornholm undtagen, inden 1 Aars Forløb, anskaffes en i det mindste 14 Lpds. Bismer, til dermed at veie alt Korn og Meel til og fra Møllen, naar Vedkommende det begjære. Denne Bismervægt bliver fra Justeerkammeret i Kjøbenhavn for første Gang overladt Vedkommende mod 12 pCt. Avance, hvilken Moderation dog ikke skal gielde længere end i ovennævnte til Anskaffelsen forundte Frist, ligesom og ikkun een Bismer skal overlades til hver Mølle for denne nedsatte Betaling. - 2 Omkostningerne paa disse Bismeres Anskaffelse bør udredes af den, som driver Møllenæringen, enten han selv er Eier eller ikke. 3) Møllerne skulle være pligtige til at give Møllegjæsterne, naar det paafordres, et Tegn eller en Seddel, der viser Vægten af det leverede Korn. - 4) Den Møller, der ikke er forsynet med den befalede Vægt, eller ikke holder den i brugbar Stand, eller nægter paa Vedkommendes Begjæring at veie Kornet eller Melet til eller fra Møllen, skal derfor bøde til Politiekassen fra 10 til 50 Rbdlr. Sølv, efter Sagens Omstændigheder. – 5) Ethvert Steds Politimester bør, saa ofte fornødent gjøres, og i det mindste een Gang om Aaret, eftersee, om Møllerne ere forsynede med anordnet og behørig vedligeholdt Vægt, ligesom det iøvrigt paaligger ham at vaage over, at Møllegjæsterne ei forurettes. - 6) De Sager, som maatte opstaae i Anledning af foranførte Bestemmelser, blive at behandle politieretsviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har ved Placat af 11 d. M. for Hertugdommene Schleswig og Holsteen kundgjort følgende: "Jfølge Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Resolution af 17de f. M. berigtiges herved en Trykfeil i den tydske Colonne i den 4de §. af Forordningen af 13de Marts 1812, hvor Ordet "Kaufer, findes anført istedetfor Verkaufer", saa at der paa ingen Maade kan gjøres nogen Jndvending mod den Bestemmelse, at Sælgeren, i alle Tilfælde hvor indenlandske Skibe sælges til Fremmede, skal indestaae for Berigtigelsen af den, i hiin Forordning paabudne, Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Den 11te dennes fandt den sørgelige Tildragelse Sted, at 2de gifte og een ugift Fisker af Taarbek druknede i det Baaden kantrede; en fjerde frelstes. De 2de første have efterladt deres fattige, bedrøvede Enker med 9 umyndige Børn. J denne overordentlige Nød var det muligt, at nogen Menneskeven vilde yde overordentlig Hielp, hvilken Stedets Præst og dennes Søn (Studios. Fr. Rønne paa Hjørnet af Viingaardstræde og Reverentsgaden hos Urtekræmmer Hr. Bache) ere villige til at modtage og tilstille Enkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Ved den Kongel. Landsoverret i Viborg er nylig afsagt Dom i to Klubsager fra Aalborg, saaledes at en Beslutning, hvorved et Medlem med 89 imod 18 Stemmer var erkluteret af Klub den Enigheden i Aalborg paa 1 Aar, er ophævet, og Kontractanten, Stadshauptmand Kruuse med øvrige Formænd og Meddirekteurer for bemeldte Klub, paa egne og Selskabets Vegne, for deres i Sagens Behandling udviste lovstridige Forhold, tildømte at bøde 50 Rbd. S. V. til Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsen og lige saa meget i Proces Omkostninger m.v. Parterne ere desuden mulkterede for gjensidig fornærmelige Udladelser og disse mortificerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Mariboe, den 19 Marti. En Snees Æg kan nu kjøbes her i Mariboe for 16 til 22 Rbs. 1 Pd. Smør fra Landet 2 Rbmk.; paa Herregaarden 3 Rbmk., ligeledes betales 1 Pd. gammelt Smør i Mariboe med 3 Rbmk. 1 Pund gammelt eller ungt Koekjød 11 Rbs. 1 Kande godt Øl 12 s. Brændeviin er nu falden i Prisen, saa at 1 Pot nu koster ikkun 2 Mk. 4 s. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Landmanden er nu i fald Beskjeftigelse med at saae Ærter. J denne Tid har Veiret været meget stormende med noget Regn, Snee og Hagel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
J Løverdags bleve tvende unge Knøse transporterede til Arresten i Nakskov fra Feiøe, som indviklede i de samense Optøier, der fandt Sted paa bemeldte De, i Anledning af Reformationsfesten. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Odense, d. 10 Marts. Her i Odense kunde forleden Aften nogle Reisende letteligen været qvalte, ifald de allerede havde sovet, da de for tidligen havde lukket Kakkelovnsspjældet inden Kul Jlden var ret udbrændt, men slap med Jldebefindende, som da snart forgik, da de tyede til fri Luft, og Kakkelovnen igjen gaves Træk. - Man lærer deraf, hvor farligt det er at sove i Varmen, og naar dette endeligen skal være, bør manda aldrig lukke Spjældet. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Nyborg. Et engelsk Brigskib, Livingstone, kaldet, ført af Skipper R. May, 74 Commercelæster drægtig, ladet med Steenkul, kommende fra Newcastle og bestemt til Kiel, klarerede i Nyborg, den 14 d., og afseilede derfra samme Dag uden Lods, men stødte paa Vresens nordvestlige Grund, hvorfra Skibet, efter at endeel af Lasten var udlosset i mindre Fartøier, igien blev flodt, uden at have taget nogen mærkelig Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Aalborg, d. 15de Marts. Hr. Capelmester Dipos Jnstrumental-Concert, som han i Fredagsaftes gav paa Kjøbmændenes Compagniehuus her, var, som man ventede det, ikke mindre skjøn, end den foregaaende. Ved det Fortrin, Gammel Aalborg har, i at besidde en Musik, som har tilvunden sig et udeelt bifald, vilde det udentvivl stemme overeens med Manges Ønsker, om den, ved Leilighed af nuværende, saakaldte Fastetid, maatte optage igjen en lige saa gammel som ærværdig og høitidelig Religions=Skik, ved at opføre en Passions-Concert i en af Byens Kirker, med Accompagnement af Orgellet. – Efter Forlydende, skal i Fredags en Jldløs have funden Sted paa Hovedgaarden Birkelse i Kiær Herred, hvorved de 2de Fløie af Borgergaarden skulle være blevne et Offer for Luerne. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Odense, d. 19 Marts. Den 17 d. indtraf Hs. Durchl. Prindsen af Hessen Philipsthal med Gemalinde, Hs. Høihed Prindsesse Juliane Sophie, i ønskeligste Velgaaende her til Odense. De høie Reisende vare samme Dags Middag Kl. 1 afseilede fra Korsøer og ankom Kl. 5 Eftermiddag til Nyborg, hvor de modtoges af Gouvernøren Hs. Høihed Prinds Christian. Samtlige Borgerkorpser paraderede ved de høifyrstelige Personers Ankomst her til Odense, og Gaderne, hvorigjennem Toget gik til Slottet, vare illuminerede. De høie Herskaber beærede i Aftes den Forestilling, som blev givet for fuldt Huus af det dramatiske Selskab, til Bedste for de Fattige, med deres Nærværelse. – Sprøitehuset paa det Hjørne af Raadstuen, som vender mod Flakhaugen, indrettes i denne Tid til Arrester, for at kunne rumme Bankoseddelmagerne, hvis Antal stedse forøges. Det er mærkeligt, at mange af dem ei engang kunne stave rigtig, men allene have mekanisk eftergjort Sedlerne, hvorfor Man ogsaa støder paa ellers meget skuffende Sedler med ortografiske Sprog bommerter i Almuens Mundart, som: "Halvtredsendstyve Kjøban havn, &c. Det vilde udentvivl ikke have været uden Nytte, om vore Rigsbanksedler ligesom de gamle Kourantsedler havde ved en Paategning erindret om Straffen, for deres Eftergjørelse, da Almuesmanden deels af denne Udeladelse let kunde falde paa den Tanke, at Lovbestemmelsen var sat ud af Kraft, og mueligt Haanden komme til at skjælve paa den Forvovne, i det Øieblik han nedskrev sin egen Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Kjøbenhavns Brevpost ankom, formedelst det haarde Veir i Onsdags Eftermiddag, først hertil Odense i Gaar Formiddag. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Viborg, d. 17 Marts. J Gaar Aftes fandt een af de Tyve, som i Februar Maaned stial i Nørbek, Leilighed til at undvige herfra. Det var netop ham som havde gjort Jndbrudet og som ved Paagribelsen forsvarte sig saa drabelig med den lange Kniv. - Det er et ungt Menneske af godmodigt Udseende, født i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
Blandede Efterretninger. Vaarsildesiskeriet vedvarer endnu nogle Mile nordlig fra Stavanger, og man antager, at der i Aar ere saltede 4050,000 Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
J det nyeste Stykke af de Schlesiske Provindsialblade anbefales den saakaldte "arnautiske Hvede, til Dyrkelse paa følgende Maade: Den Hvede, der voxer ved Odessa i Krim, under det Navn Arnaut og hvoraf hvert Pud (40 Pd.) koster der en Rubel mere end den almindelige Hvede, har følgende Fortrin for Vinterhveden: Skjæppen, er 8 Pd. tungere og leverer derfor ogsaa mere Meel. Hr. Elsner (i Overarnsdorf ved Strelen. i Schlesien) som allerede i adskillige Aar har dyrket den, forsikkrer, at den aldrig har havt Brand, og at den, ved lige Qvantitet af Udsæd og Jordbundens lige Bearbeidelse, yder en rigelig Høst, aldrig har havt under 8 Rader, og at den ogsaa er fortrinlig skikket for de lette Jorder, hvor ingen Vinterhvede lykkes. J afvigte Aar har han avlet den paa en Ager, som har vexlet og paa mange Steder har over 50 pCt. Sand, men desuagtet stod overalt lige godt. Straaet ædes af Faarene med større Begjerlighed, end det af Vinterhvede. Udsæd af denne Hvede sælger Hr. Elsner for 5 Rd. preuss. (Skjøndt denne Anbefaling mueligen kunde være lidt overdreven, saa var det dog Umagen værd at gjøre Forsøg dermed hertillands.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
J Fjor har den preussiske Geheimeraad Hermbstadt udgivet adskillige gode Raad for Landmænd og Fabrikantere; blant disse er en saare vigtig Opdagelse for Dem, der dyrke Kartofler – nemlig den Konst "at frembringe Sættekartofler af det saaede Frøe det første Aar. Forhen antog man 3 Aar at behøves, forinden Frøkartofler bleve fuldbaarne. Hermstadt derimod lærer saaledes "Frøet af gode modne Kartoffelædle faaes i Foraaret paa et got gravet og gjødet Bed. Naar Planterne ere saa store som Kaalplanter, tages de op og udplantes i got gjødet Jord 1/2 Alen til 3 Qvarteer imellen hver, som naar man sætter Kaal. Man faaer da til Efteraaret 12 a 20, ja, undertiden 50 Stykker efter een af de smaae Kartofler, der ere omtrent ligesaa store, som om man havde lagt gamle Kartofler. Gjemmer man Frøet 1 eller 2 a 3 Aar, er det bedre end det aargamle. J April saaes Frøet; sidst i Maji plantes de ud. Nogle Uger efter Udplantningen maae de hyppes og behandles som andre Kartofler. Paa denne Maade slipper man for den, ofte besværlige, Gjemmen eller Kjøben af Sættekartofler. Og ved at saae dem, faaer man altid en bedre og mere velsmagende og mere rigbærende Sort, end om man lagde de gamle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
En fattig Daglønner i Liverpool er der tilfaldet en meget betydelig Arv, der bestaaer af en halv Million Pund Sterl. i rede Penge, og faste Eiendomme til 8000 Pund aarlige Jndkomster. Mindedigt over Dannebrogsmanden Sivert Aarflot, Leensmand for Voldens Skibrede paa Søndmøer i Bergens Stift, som døde i Aaret 1817. (Den som patriotisk Landmand hæderligen bekiendte Sivert Knudsen Aarflot var født 1759 paa Søndmør af Bønderfolk. J Anledning af hans Confirmation blev han kjendt og lagt Mærke til af Claus Frimann, som da var Capellan, og Sognepræsten H. Strøm. 1778 fik han, efter Strøms Anbefaling, et Skoleholder embede, hvis aarlige Løn var 9 Rd., Han forlod derpaa denne Syssel, og nedsatte sig paa sit Fødested, som nu var Odelsjord og som han derfor dyrkede med utrættelig Jver. 1798 blev han Lehnsmand for Voldens Skibsrede, hvorpaa han kjøbte Gaarden Egset, og blev 1809 Dannebrogsmand. Paa sin Gaard havde han et lidet Bogtrykkerie. Han har udgivet adskillige Landboskrifter. Claus Frimann, som med efterfølgende skjønne Digt har hædret hans Minde, er Norges ældste Skiald, og nu henved 74 Aar gammel.) Paa Møre sad saa gjæv en Mand Jeg tør med Sandhed sige: Blandt Hædersmænd i Landbostand, Du finder faa hans Lige. Nei, – troe mig, – skjøndt kun slet og reDet Bondegaardsnavn klinger, Af hver en Buske ei saa let En Sivert Aarslot springer. Kun, hvor Du seer i unge Bryst Det Liv, den Jld, den Lue, Den Drift, den Kraft, det Mod, den Lyst At granske og at skue, Kun der Du finder det, Du vil, Kun der Du hilser Manden, Kun der Dig møder Æmnet til En Aareflot den anden. Men trænge dybt og skue vidt, Udfordrer Flid og Møie; Og endnu nytter det kun lidt, Vil Lykken ikke føie. Naturen er en aaben Bog, Den taler til os Alle; Men mangen Gang et fremmed Sprog, Og tidt saa mørk en Tale. Du troer at see Alverdnen heel J Nattens Stierne Vrimmel, Og seer dog kun en Tusinddeel Af hiin den skabte Himmel. At Draaben er det klare Vand, Ei kan Du Andet dømme; Men dog et Hav den være kan, Hvor tusind Smaadyr svømme. En Evne hos os ligger skjult, Kun Hjælp og Lys den kræver; Veiledning givet, Lyset fulgt, Den Grad for Grad os hæver. Vel den, der tidlig nød det Held, At trofast Leder finde Paa Flidens Vei til Viisdoms Væld, Hvor Lysets Straaler rinde; Men Klippens Søn i ringe Kaar Kun sjelden frem man kalder; Paa ham, det er et Særsyn, naar En Kunskabstraale falder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
J mangt et mødigt Øieblik Min Sivert, har Du sukket: At Kundskabstørsten, som Du fik, Kun draabeviis blev slukket. Thi randt den Tanke Dig i Barm, Og glad Du Tanken favned: Den Videlyst at række Arm, Som Lys og Leder savned. En liden Skat (paa Landet stor) Du samler Dig af Skrifter, Og for den Egn, hvori Du boer, Saa var en Ting Du stifter: (a) Skue her min lille Helligdom, "Min aandelige Have, Kom, Voldens Mand, besøg den kom Modtag den som min Gave. Saa viet ind alt staaer den der, Og daglig man den søger, Og mangen Ædling fjern og nær Den kostelig forøger. Utrættet nu med runde Haand Du Kundskabslys uddeler, Og bedre Smag og bedre Aand. Den hele Kreds besjeler. Paa Tavlebord Du lægger frem Saa mangt et Jordens Rige, Du taler om de Folk i dem, Og deres gamle Krige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-23
J Laan nu flyver Bog for Bog, Som de var himmelsendte: Paa Alskens Ting man bliver klog Foruden Skillings Rente. Hvor glade see de yngre Børn J tegnet Forestilling, At Himlen selv har og sin Bjørn, Sin Vædder, Tyr og Tvilling. Den voxne Ungdom bliver viis Paa Stjerner og Planter, (a) Han oprerter et frit Laanebibliothek for Voldens Præstegield, som ved hans Død var opvoxet til 650 Bind. Og dem, der drage Svands og Riis: De truende Kometer. Selv Manden med de hvide Haar, Ham glider Stunden bedre, Nu han af Snorro høre faaer Om hine Oldtidsfædre, Og om saa mangen blodig Dag Paa hans det gamle Møre; Den Sværdeklang, det Vaabenbrag Paany han synes høre. Min Landbomand har dobbelt Trang Til Nyt i Feidens Dage; At Rygtet da gaaer Sneglegang, Saa tidt man hører Klage. Den Mangel for at hjælpe af, Hvo skulde drømt om Dette?) En litterarisk Telegraph (b) Du søger at oprette.