JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Kjøbenhavns Børs den 25de October. Cours. Hamb. 2 M. 631 1/2, a vista 537 1/2. Amsterd. 2 M. 508 2. London 2 M. 20 1/2 Rbdlr. Spec. 530. - Specier solgtes til 32 a 32 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 a 65 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Hamburg, den 18de October. Jdag høitideligholdt vi førstegang Aarsfesten til Erindring om hiin Dag, paa hvilken det største Slag, som Verdenshistorien har at opvise, leveredes, og paa hvilken Tydskland og saa mange andre Egne bleve befriede. Kunne end andre Stæder og Egne i Fædrenelandet have høitideligholdt den med større Glands og Pragt, have de sikkert ikke kunnet gjøre det med hjerteligere Følelser. Festlighederne begyndte med Gudstjeneste i alle Kirkerne, hvorpaa Hs. Excellence, Overfeltherren Grev von Benningsen modtog Lykønskninger af den herværende Øvrighed og mange andre Personer. Vore Medborgeres Glæde yttrede sig paa forskjellige Maader ved Ud hængning af Flag, Egekrandse og Blomstergirlander, ved Gjestebud og selskabelige Sammenkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
J Frimurerlogen beværtedes 90 saarede og lemlæstede Hanseater og Borgergardere. Paa Theatret opførtes det historiske Skuespil. Dentsche Treue. Paa Raadhuset gaves et pragtfuld Bal. Om Aftenen var hele Staden frivillig illumineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Wien, d. 10 Oct. Den Keiserlige F. M. L. Grev Nipperg er i Gaar indtruffen hertil. Hr. en Flassau, Forfatter til det bekiendte Værk: Diplomatie Francaise &c. Historiograph ved Departementet for de udenlandske Anliggender i Paris, ver allerede for nogle Dage siden ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Wien, d. 11 Oct. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen have i Gaar, som Hoftidenden siger, begivet sig til Egnen af Aspern, hvor Hs. Keis. Høihed Erkehertug Carl havde den Ære at vise Allerhøistsamme den Plads, hvor det bekiendte Slag forefaldt den 23de og 22de Mai 1809. Hundrede Canoner, som ere brugte til Krisernes og Kongernes Modtagelse, omgive nu i viis Afstand, den Keiserlige Hofborg. Denne indslutter en lang fiirkantet Plads, hvor, ved de fire Mure i det Jndre, fire Hovedvagter, hver paa 220 Mand, ere opstillede. Den just ikke store Plads er altsaa for nærværende Tid altid besat med 880 Mand paraderende Militair. - Her ved Hoffet forbrændes næsten daglig henved 130 Centner Vox. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Den 9 Oct, prædikede Abbs Werner (Forfatteren til die Weihe der Kraft) for første Gang i Wien for en meget talrig Forsamling. Han er reist derhen for at ansøge om at beholde den Pension, som Storhertugen af Frankfurt havde tilstaaet ham Wien, d. 12 Oct. De fire høie forbundne Magters Ministre fortsætte uafbrudt deres Arbeider, uden at man dog blandt Publicum veed det mindste af sammes Resultater. Saa meget er tydeligt, at Staternes diplomatiske Forholde ved nærværende Underhandlinger ville danne sig til en bestemt Form. Jøvrigt synes en Deel af Publicum at grunde sine Forretninger paa Vildfarelser, i det samme tænker sig Congressen som en Art Nationalforsamling; med hvilken den dog hverken har eller kan have noget tilfælleds. Den egentlige Congres er et engang begyndt endnu, men skal, efterat de foreløbige Forhandlinger have bragt alt til en vis Grad af Modenhed, først aabnes den 1ste Nov., hvorover ogsaa en officiel Declaration daglig forventes i Trykken; man formoder, at Congressen derpaa i kort Tid vil være endt. Da det tydske Riges Aaltagender fordre baade langvarige og mangesidige Forhandlinger, saa blive samme udsatte til et nærmere Forsamlingsmøde, som skal holdes i Frankfurt am Mayn. Dette er ogsaa saa meget mere at ønske, da Grunden dertil er be nyttige Hensigt, at Nationens Anliggender, en skulle anbetroes dens egne Arsendte, med Udelkelse af fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
London, d. 11 Oct. Tidenden fra Qvedmelder, at General Serentier, fransk Gesandt og de forenede Stater, i Juli Maaned har formælsig med Madame Potterson, Hieronymus Bonapartes første Kone. – Portsmouth og Plymoubliver nu udrustet en Expedition, som bestaaer 3 Linieskibe og adskillige andre Fartøier og 3000 Mand. Adskillige Corps ere allerede indskibet Jndskrænkningen i Udgivterne ved Artillerie Departementet beløber sig allene for GeværenForfærdigelse til 30,000 Pd. St. maanedlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Hs. Maj. Keiseren af Rusland har ladet en Gan af 1000 Pund Sterling tilstille det herværenSelskab af Venner for de trængende Udlænding, Hr. Canning har, som man forsikkrer, afslanden ham tilbudne Gesandtskabspost i Lissabor. Hr. Foster, vor Gesandt i Kjøbenhavn, er i praamed sin Moder, Enkehertuginden af Devonstpaa en kort Tid reist til Paris. – Jfølge Skrivelse fra Cadix have alle Guerillecheferne: klæret sig mod den nuværende Regjering i Spa en. General Ballestros er kaldt tilbage fra Forviisningsted, at sættes i Spidsen for den mi Jnsurgenterne bestemte Armee, men har undslaa sig derfor. – Jforgaars aflagde Prinds Fride af Oranien, ledsaget af den hollandske Gesandt, Besøg i Carlion-House, og tog Arskeed. So man forsikkrer, vil han idag afreise. – J Fredablev fra Admiralitetet givet befaling til, for An blikket at ophøre med Søsoldaternes Frigivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Den 6 Decbr. lader det ostindiske Compagnie vil Auction bortfølge 2 Millioner og 350,000 Pd. Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Frankfurt, d. 17. Oct. Troværdige Efter ninger, som komme fra en god Kilde, forsikkre, Kong Joachim af Neapel i nærværende Øredihar begyndt høist vigtige Underhandlinger med forenede Souverainer paa Kongressen i Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Paris, den 11 Oct. De Herrer Bechacharles, som have trykt og solgt Carnots Menoldget, som man forsikkrer, blevne arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros FaccorEllevte Aargang. No. 87. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solden. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 October 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Bidrag til Dagens Historie. Fortsættelse.) Kort førend Napoleon forlod Jtalien, maatte ligeledes den lille Republik Lucca bede om at faae en Keiserlig fransk Prinds til Regent. Ogsaa denne vigtige Handling udførtes med en Jil, som om det gjeldte Republikens Undergang. Den 4 Juni besluttede de Gamles Raad en Statsforandring, d. 11te stadfæstedes denne Beslutning i det store Raad, den 23de reiste en Deputation med Folkets Ønske til Bologna, og allerede samme Dag, efterat Napoleon i en Tale, havde forestillet den Nøvendigheden af denne Forandring, og lover at give dem en Fyrste, der skulde agte deres Forfatning, forvalte Retfærdigheden med Upartiskhed, kun ære Borgerne efter Fortjenester og Dyder, og gjøre deres Land lykkeligt, blev Luccas nye Constitutions=Statut offentlig kundgjort. Regjeringen blev overdraget til Fyrsten af Piombino, der nu tillige skulde føre Titel af Fyrste af Lucca den skulde efter hans Død tilfalde Prindsesse Elisa efter hendes Afgang deres mandlige Afkom i mandlig Linie, og i Mangel deraf Qvinderne og deres Efterkommere. Jøvrigt samtykkede Keiseren, som den ny Forfatnings Borgen, i at hans Svoger og Søster toge Lucca i Besiddelse, men forbeholdt sig, at ved hvert Fyrsteskifte, samme Borgen skulde fornyes, og at hverken Fyrsten eller Fyrstinden, eller nogen af deres Børn, i Kraft af Keiserens Rettighed over hans Familie, maatte gifte sig uden hans Samtykke. Det var paa denne Maade, Napoleon troede at kunne grundfæste sin nye Keiserslægt ved at forebygge, at fra nu af ingen fremmed, uædel Qvist indpodedes i hans Keiserstamme, ligesom der allerede var sørget for, at de Qviste, som Tilfældet havde paatvunget den, ved kraftige Midler bleve bortryddede. Saaledes stod nu den ny Keiserskamme plantet i en med Blod gjødet Jord og vædet med Millioners Taarer, i sine fulde Blomster, og udbredte sine Grene fra Rhinens Bredder til Jtaliens smilende Slætter. J dens tykke Løv byggede Undertrykkelsens graadige Rovfugle deres Rede, og i dens Skygge deelte de deres Bytte. - Efter et kort Ophold i Genua drog Keiseren (den 5 Juli) i al Stilhed derfra til Turin, reiste derpaa videre, under Navn af Ministeren for de udenlandske Anliggender, Champagny, og ankom efter en uafbrudt, Reise d. 11 Juli med sin Gemalinde aldeles uventet i Fontainebleau. Han havde i det Hele opholdt sig omtrent 3 Maaneder i Jtalien, som i denne korte Tid var undergaaet flere Forandringer end fordum i hele Aarhundreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-25
Europas forskjellige Stater befandt sig i dette Øieblik i lige saa besynderlige Forhold mod Frankrig, som dette mod dem. Nopoleon havde en eneste Hovedfiende, og denne var Engelland. Ved sin Beliggenhed og ved sin Sømagt istand til at afværge ethvert Angreb, og ved sine uudtømmelige Hielpekilder mægtig nok til at væbne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
andre Stater mod Frankrig, stod Engelland som en uoverstigelig Klippe i Veien for Napoleons Kjæmpefremskridt. Han vidste, at om end hele det faste Land var slaaet og atter slaaet, og Europas vigtigste Stater bragte under fransk Jndflydelse, vilde Engelland, som Havets Behersker, bestandig dog vide at aabne nye Kilder til Krigens Fortsættelse og forenede Hæres Sammenbringelse. Det var altsaa ikke at undres over, at det af ham saakaldte ny Corthago var Hovedformaalet for Napole ens krigerske Bestræbelse og politiske Planer. Han indsaae, at det maatte, om ikke tilintetgjøres, saa dog kues, hvis han og hans Dynastie nogensinde skulde kunne opnaae Fasthed og Varighed. Den engelske Handels Tilintetgjørelse ved engelske Skibes Udelukkelse af Europas vigtigste Havne forekom ham som det Middel, der nærmest kunde lide til dette store Maal. Engelland indsaae derimod paa sin Side, at Frankrig, saaledes udvidende sine Grændser paa saa forskjellige Sider, saaledes truende, efterhaanden at blive den lovgivende Magt paa det faste Land, tidlig eller sildig vilde styrte det. Det maatte derfor anstrænge alle de Kræfter, som dets udbredte Handel i alle fem Verdensdele og begge Jndiernes uhyre Skatte gav det i Hænde, for at fælde denne Kjæmpe. - Kampen imellem disse to Colosser kunde kun afgjøres middelbar; alt hvad Frankrig saae sig istand til at fratage Engelland paa det faste Land, havde det allerede taget; alt hvad Engelland saae sig istand til at fratage Frankrig paa hiin Side Havene, havde det ligeledes allerede taget. Napoleon vedblev paa sin Side, bestandig at holde Engelland ved den truede Landgang i en bekostelig Spænding og fra Ostende til Rochefort lignede hele Kysten en Række af Fæstninger. Den der forsamlede Hær, uophørlig meere forøget med Tropper fra det Jndre af Riget, blev anslaaet til henved to hundrede Tusinde Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Hovedleiren stod ved Boulogne, til hvis Havn saavelsom til Vimmereux og Amblettense idelig ankom smaae Afdelinger af den Flottille, der bedækkede alle Reder fra Texel til Cherbourg. Paa den yderste Rede af Boulogne laae over 200 Canonbaade, og ialt talte man der 1700 Fartøier. Da Skibene og Tropperne end mere havde nærmet sig hinanden Egnen af Boulogne, Vimereur og Ambleteuse, en afreiste Napolson d. 2 Aug. fra Paris og ankom den 3die til Leiren ved Boulogne. Faa Dage derefter fulgte ham: Søministeren Deeres, Krigsministeren Marschal Berthier, som Generalmajor for Kystarmeen, Marschal Soult, som Chef for en trum, Marschal Lannes som Overgeneral for Avangarden, og flere Generaler af Rang og Anseelse Daglig mønstredes Troppedivisioner og indskibede Cavallerie. Flaaden i Texel befandt sig fuldkommen seilfærdig, og havde allerede Marmont og øvrige Anførere for Toget inden Borde. Alle Anstalter syntes føiede og kun Keiserens Vink nødvendigt til at see den hele Flottille gaae paa eenganunder Seil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
J Engelland føiede man, som billigt, all muelige Anstalter til at afværge en Landgang, hver kun nogenlunde brugbart Skib maatte løbe ud; de Frivillige fik befaling at holde sig færdige, Mantellottaarnene forøgedes; men det engelske Ministerium lod sig ikke skræmme, og med Rette havte det: at Buonaparte kjender de store Naturvanske ligheder, han ved et Landgangsforsøg har at overvinde, og vilde desuden ikke have talet derom, hvis det havde været hans Alvor. Moniteuren, sagde imidlertid i en Anmærkning til en engelsk Avisartikel: "Men det er allerede 2 Aar siden man har gjort Anstalter til en Landgang, og Landgang er endnu ikke iværksat? Den vil iværksættes, naar J ikke slutte Fred. Den vil mueligen skee om 1, maasker om 2, maaskee om 3 Aar, men inden 5 Aar ville vi, der skee hvad der vil, have hævnet eders ved Overmod og Forræderie erhvervede Overlegenhed. Saadanne Spaadoms-Trudsler vare paa den Tid meget almindelige i de officielle franske Blade. Rigtigen spaaede en Londonsk Tidende midt i August, som opmuntrede Britterne til, endnu at have Taalmodighed i 4 til 6 Uger, da der til den Tid vilde ski noget, som vilde afvende hver Landgangsfare. Et gelland befandt sig ogsaa virkelig i en Forfatning, som opfordrede det til at anstrænge alle sine Krater, for at forekomme, ikke saa meget den truende Landgang selv, som de følger, Tilberedelserne de til kunde have. Ved den Søstyrke, Napoleon, havde samlet, kunde der, i Forening med andn. Magter, udrettes meget. J Jrland var det vi heller ikke saa aldeles roligt, uagtet de franske Literretninger om dette Lands store Tilbøielighed til at kaste sig i Frankrigs Armee, upaatvivlelig vare overdrevne. Men med eet opløstes det store Krigsskuespillige fra Ostende til Rochefort ligesom ved en mægtig Tryllekraft. Medens Keiseren fra den 21 til 27. August lod Tropper mønstre og indskibe ved Canalen, kom pludseligen endnu samme Dag befaling, igjen at udskibe Alt, alle Tropperne maatte over Hals og Hoved bryde op. Sytten Dage derefter stode de, 100,000 Mand stærke, allerede ved Overthinen, hvor de, forstærkede ved flere Corps fra det Jndre, deeltes, under Navn af Storarmeen, i 7 Corps, og truede det sydlige Tydskland. Det synes vist, at Bu skabet om en nye, tredie Conlition havde bevæget, eller rettere sagt, tvungen Napoleon til saa hovedkuls at forandre sin saa længe paapønsede Plan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Ministeren Pitt, som det franske Revolutionssystems Beundrere og Yndere længe havde søgt at gjøre forhadt, men som i hele sin Vandel viste, at han meente det oprigtigere med sit Fædreneland, end alle hine forroste Revolutionshelte, indsaae, at den eneste Redning for Engelland var atter at forene Landmagterne mod Frankrig. Kunde han end ikke gjøre nogen stor Regning paa Kampens lykkelige Udfald, under en saa deelt Jnteresse og fuldkommen Mangel paa Eenhed i Krigsplanernes Udførsel, saa var han dog i hvert Tilfælde vis paa a befrie derved de brittiske Øer for enhver Tanke om en truende Landgang. Allerede derved var der unden meget. Høsten kunde ved de Franskes Bortgang fra Kysten i No fuldføres og mange usinde Hænder tilbagegives Fabrikerne. Omstænlighederne begunstigede ogsaa den brittiske Minisus Forehavende. Medens han i April havde luttet et hemmeligt Forbund med Rusland, for nede den bestandig ilsomt handlende Napoleon, som vi have seet, Ligurien med Frankrig, og lagde ny Lønder til den Jld, der ulmede i det russiske og perrigske Cabinet. Ved Liguriens Jndlemmelse i Keiserstaten mistede vel den engelske Handel en vel Kyst, men den satte ogsaa Østerrige i Skræk, hidittrede paa ny Rusland og bragte Liv i Conlicionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Det var den 11te April, at der sluttedes en meerttractat (Tresty of ancert) mellem Storbritannien og Rusland. Gjenstanden for samme var, at tilbagegive Europa den Fred, Uafhængighed og Lykke, det ved den franske Regjerings grændseløse Ærgjerrighed, og ved den uforholdsmæssige Grad af Jndflydelse, den stræbte at tilrane sig, havde tabte. Tractatens Hovedbestemmelser vare, at ved de en opæiske Magters Forning 500,000 Mand, foruden Engellands Hielpetropper, skulde sammenbringes, for derved at faae de Franske til at rømme Hannover og det øvrige Nordtydskland, giengive den bataviske og helveriske Republik deres Uafhængighed, gjenindsætte Kongen af Sardinien til Regent af Piemont, med en Forøgelse af hans Gebeet, betrygge Neapel for Fremtiden, fordrive de franske Tropper bort fra Jtalien, og endelig til ved bringe en saadan Tingenes Orden i Europas Tilstand, at det værnedes mod tilkommende Aurpationer. J Subsidier skulde Engelland betale aarligen 1,250,000 Pd. St. for 100,000 Mand. Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Jndenlandske Efterretninger. Collegialtidenden leverer nu den fornyede kun dats for det Kongl. Akademie for de skjønne Kunster i Kjøbenhavn. Med Hensyn til dets dobbelte Øiemed, som deels skal være at danne Kunstnere i Tegning, Malerie, Billedhuggerie, Architectur, Kobberstikning, Medailleurkunsten og andre dertil nærmest grændsende Kunstrene, deels at vaage over den gode Smag i forbemeldte Kunster, at den, rodfæstet ved Akademiet, kan derfra videre udbrede sig, især til de Værksteder, hvis Arbeider kunne, ved Tegning og Kunstsmag vinde fremad til meer Fuldkommenhed, er Akademiet at ansee som Kunstskole og Kunstselskab. J sidste Henseende har det tvende Klasser af Medlemmer, ordentlige og overordentlige. De ordentlige Medlemmer skulle alle være Artister, som selv atbeide i Kunsterne, eller og Videnskabsmænd, der give Underviisning ved Akademiet i de Videnskaber, som, med Hensyn til Kunsterne, der læres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Til overordentlige eller Æresmedlemmer kunne ogsaa optages Elskere og Kiendere af de skjønne Kunster og andre værdige Mænd, som paa een eller anden Maade mærkeligen bidrage til disse kunsters Fremme. Til ordentlige Medlemmer maae antages saa mange, som Akademiet anseer duelige og værdige. De kunne være indenlandske eller udenlandske. Ligeledes kunne Æresmedlemmerne være indenlandske eller udenlandske, og deres Antal ubestemt. Blandt de ordentlige Medlemmer, som ere Artister, vælges de Professorer, som forstaae Akademiets Kunstskoler. J Kunsterne skul være 7 Professorer, af hvilke 6 Historiemalere iler Billedhuggere eller andre Kunstnere, som have Kundskaber og Færdigheder i at stille og at tegne efter den levende Model, og 2 Architecter. Fremdeles skal Akademiet have 3 Professorer i Videnskaber, nemlig: 1 i Mathematiken, 1 i Anatomie, I i Historie og Mythologie. Akademiets Embedsmænd ere en Præses, som Kongen selv udnævnet, næstefter Præses en Direkteur, som vælges for 3 Aar iblandt de 7 Professorer i Kunsterne, en Sekretair, som vælges iblandt Akademiets Medlen mer eller udenfor, en Kasserer, som vælges paa Aar, og en Bibliothekar. De ordentlige Mod holdes paa en Bestemt Dag i hveranden Uge overordentlige, naar Sagerne fordre det, og Direktøren dem tilsiger. Aarligen d. 31 Marts, Stifterens Fødselsdag, skal Akademiet holde et høitideligt offentligt Møde, i hvilket Præmiemedaillerne af Præses uddeles og en Forklaring oplæses om det vigtigste, som ved Akademiet er foregaaet og virket i det forbigangne Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Udtog af en Skrivelse fra Flensborg af 22 Octobr. 1814. - Den i vor Egn saa længe savnede Regn er dog endnu indtruffen til rette Tid, og Landmanden har nu seet sig istand til at saae sit Vinterkorn, hvilket formedelst Jordens Tørke var umueligt tidligere. - Smør, Kjød og nogle andre af Landets Frembringelser stige i Prisen. Nogle af disse Artikler gaae til Sverrig og andre Stæder. Endeel Skibe, som herfra afgaae til Vestindien, maae ligeledes forsynes med Proviant. Til næstkommende Foraar ville disse Skibe bringe os en stor Mængde Colonialvare, hvorved man da bør haabe, at disse mærkeligen ville komme til at falde og Speculanten erved mueligen blive skuffet i sine Speculationer. – For nogle Maaneder siden har en Slags smitsom Blodgang yttret sig paa nogle Steder i Hertugdømmet Holsteen og bortreven, saavidt man veed, over to hundrede Personer. De fornødne Foranstaltninger ere og strax blevne trufne til at standse Sygdommens videre Udbredelse, og man kan ogsaa med Sikkerhed stole paa at de ikke have forfeilet deres Virkning, da man siden den Tid ikke her har hørt noget videre foruroligende om denne Sygdom. - Jeg ønskede gjerne at vide om et Brev fra Kjøbenhavn til Flensborg ikke kunde frankeres længere end til Hadersleben, da man dog herfra kan frankere et saadant Brev directe til Hovedstaden. En saadan gjensidig Indretning vilde vist være langt beqvemmere baade for Afsenderen og Modtageren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
J Onsdags opførtes til Fordeel for Jnstructur F. Schwarz, Ridder af Dannebrogen, paa det Kongel. Theater: Landsbye Theatret, Skuespil i 3 Acter, hvori Hr. Schwarz spillede Master Mists eller Directeurens Rolle. Da Stykket var tilende fremtraadte denne Skuepladsens Nestor og holdt en kort, syndig og rørende Tale til Tilskuerne, som blev besvaret med et tre Gange gientaget enthusiastisk Bifaldsraad. Med en Beskedenhed, den altid udmærker den sande Konstner, sagde han: at han føler, at han ikke er mere hvad han har været, men at han vil prise sig lykkelig om denne Aftens Spil vil minde den saa hæderværdige Forsamling om, hvad den gamle Schwarz engang i en kraftfuld Alder har været. Konsten har sin Barndom, sin Ungdom, sin Mandom og sin Alderdom. Med Glæde kan Anmeld, her tilføie, at det danske Publicum aldrig vil glemme hvad denne Thalias og Melpomenes Yndling paa sin næsten halvhundredaarige Vandring *) paa Konstens Bane har bidraget til Scenens Forherligelse og Konstsmagens Forædling, og er end den seeniske Konstners Værk transitorisk og kan man end sige om ham, at hans Ypperligheder jordes med hans Støv medens hans Svagheder overleve ham, saa er det dog vist, at den Konstner, der, saaledes som vor Schwarz, i levende Live har forplantet sine Talenter paa yngre Konstbrødre, altid i disse vil beholde et levende Vidnesbyrd om sit Værd i en taknemmelig Efterverdens Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
J den Jversenske Avis læses følgende under Overskrift: "Forlangt Jndrykkelse." Ligesom man har seet det Spørgsmaal besvaret ved Aviserne om hvem der er Frøken, ønskes ogsaa, at nogen Saakyndig vilde paatage sig, grundet paa Rangforordningen, bestemt at besvare os det Spørgsmaal: Hvem tilkommer Prædicatet af Deres Naade, Tilforn troede man, at denne Benævnelse allene tilkom de Damer, hvis Mænd vare, ifølge deres Rang, berettigede til at kjøre med Topper; men nu misbruges dette Prædicat saaledes i Fleng, at man har endt ved at sige om Naaden er Navneværdie eller virkelig Geheelt, naar man i Selskab befinder sig iblandt idel Naadige efter forskjellig Gehalt, der dog kun ere istand til at vise Naade imod enkelte af deres Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
J Thisted har Hr. Philip Levin anlagt en Læderfabrik, hvorfra alle Sorter garvet Lædder og allunte og gule stampede Faareskind udsælges. Eieren af Hovedgaarden Hvidstedgaard ved Hiøring, Hr. Møller, agter at afhænde samme underhaanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Ogsaa i Aarhuus følges nu Schweizerost.