Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-07-01
Portugal. Den Franske store Flode haver sig gandske u-formodendis paa disse Kuster indfunden, som her udi Riget en stor Allarm foraarsagede, at ald Folcket kom udi Gevær. Hvad deris Jntention været haver, udviiser efterfølgende Relation: Relation om den Action, som sig den 17 Junii ved Lagos paa de Portugisiske Kuster, imellem den Kongl. Franske Flode under Marskalck de Tourvilles Commando, og den store Engliske og Hollandske KopffardiFlode, som af en Esqvadre KrigsSkibe, under Vice-Admiral Rooks Commando, tildraget haver: Den 30 May seiglede Vice-Admiral Rook med de Engliske og HollandKrk 2. landske Krigs- og Kopfardi-Skibe fra Spithead ved Portsmuth, hvilcke af den store Orlogs-Flode et temmelig stycke Vey uden for Canalen blef convoyeret. Kort Tid der efter gick de Skibe fra dennem som udi Biscayen skulde indløbe; Den 14 Junii skiltis ogsaa, ved Capo Finis Terræ, de Skibe fra dennem, som til Portugal var destineret, hvilcke af tvende Hollandske Krigs-Skibe blef convoyeret. Den 15 Junii, da Vice-Admiralen befandt sig ved 60 Mil fra Caep St. Vincent, skickede hand en Fregat udi Bayen af Lagos, for at indhente Kundskab hvor den Franske Flode sig befandt, hvilcken dog formedelst stille Veyr icke kunde bortkomme; Samme Dag bekom de nogle Franske Fartøig, hvilckes Folck berettede, at ickun 15 eller 16 Franske sig udi bemelte Bay af Lagos opholte, som formedelst stille Veyr var dreven derhen at indtage frisk Vand. Den 17 om Morgenen fornam Vice-Adm. Rook det anderledis, i det den gandske Flode sig 4 Mile fra hannem præsenterede, (som, uden ald Tvifl, Kundskab om hans Ankomst hafde), som samtlig var under seigl. Vice-Admiralen, som saae Uligheden paa begge sidders Magt, og var for Vinden, gaf Ordre at seigle i Sydvest, paa det de velbeseiglede Skibe, som vare skildte fra hver andre, sig igien kunde samle, og skickede AdvisJagter til de som vare komne for viidt, at giøre deris beste for at komme udi de Spanniske Hafner. Den Hollandske Schout by Nacht Goes, som iligemaade havde fordeelen af Vinden, salverede sig med sine Krigs- og Kopfardi-Skibe ogsaa videre ind udi Søen. Den Franske Admiral skickede 10 Skibe imod de som var under Vinden, som var tvende Hollandske Capitainer, Skryver og von der Poel, med en deel KopfardiSkibe, hvilke samtlige blef omringet, begge Krigskibe sloge sig igiennem, men en deel af Kopfardi-skibene blef borttaget og en deel salverede sig imidlertid forbemelte Capitainer sloges; herpaa følgede endnu 7 Franske Skibe, som kom de forrige til merckelig succurs, og fornemmelig tvende Flag-Officerer, (eller som meenis at have været Msr. de Tourvilles tvende Secunder,) hvilcke lagde sig paa siderne af Capitain Skryver; Slaget var uhindret den store Ulighed paa Skibenes tal, meget heftig og sterck; Capitain von der Poel sloges med lige Ulighed udi nogle Timer, indtil de endelig blef overmandet, at de begge toe maatte give sig. Disse tvende Capitainers overmaade dapre Fegtning kom de andre Engliske og Hollandske som var for Vinden, vel til Pass; Vice-Admiral Rook betiente sig ogsaa samme Leylighed og med fuld Seigl og Nord Nord Vind kom dybere udi Søen, og paa den Maade lyckeligen undkom. Begge de fangne Hollandske Capitainer blef ført til Monsr. de Tourville, hand imodtog dennem ved Fald-Trappen meget venligen, omfavnede Capitain Skryver og leendis ad spurdte hannem om hand var et Menniske niske eller en Dievel, fordi hand aldrig hafde seet eller hørt saadan en Fegtning, tragterede hannem siden med Capitain von der Poel meget høflig og berømmede deris Dapperhed. De Kopfardi-skibe som sig til Ly vilde salvere, maat temmelig herholde, fordi nogle Franske Krigs-Skibe dennem Veyen hafde afskaaren. Den 18 om Eftermiddag, saae mand i Cadix 14 Skibe, som med fuld Seigl tog deris Løb imod samme Stads Bay, og saasom mand der i Staden endnu intet viste om hvis fore gangen var, ordeelte mand at det var Franske Skibe, men imod Aften saae mand at de var af den Engliske og Hollandske Convoye, og ved ankomsten fick mand i Cadix Kundskab hvad der var passeret. Den 19 om Morgenen er igien til Cadix 20 Skibe af samme Convoy indløben. Nogen Tid der efter ankom endnu fleere; men om Eftermiddagen bekom mand i siune en stor deel Skibe, hvilket var den heele Franske Orlogs-Flode, som forfølgeden forbemelte Skibe. Paul Dyns Skib, som af et Fransk Skib blef efterjaget, kom derover saa nær Klippen, at en hver meente Skibet skulde stødis i stycker, dog kom hand underlig i Bayen. Der den Franske saae at bemelte Skib var hannem undløben, satte sin Kaas paa et Englisk, som maatte løbe imod Landet; det Skib den store Povel, som førte Munition for den Hollandske Esqvadre, blef iligemaade af et Franske forfuldt, og der det saae sig umuelig at kunde komme i Bayen eyheller til Strædet, hvor Franske laae hannem i veyen, løb, 3 Mil fra Cadix, paa Landet, og blef der af 3 Franske beskudt, da Skipperen saae at de søgte at forbrænde hannem, stack hand self Jld i Skibet, og salverede sig med sit Folck paa Landet. Det forommelte Englisk Skib som løb imod Landet, blef ogsaa af de Franske opbrændt. Udi alt kand mand ved 30 Skibe opregne, som blef taget og forbrændt. Mand vil sige at Mar skall de Tourville var for hastig udi sit Anslag, og hafde hand betænkt at legge en deel Skibe for Cadix, kunde hand have opfanget og borttaget alle de som sig derhen salverede. Alle fri Skibe, som Danske, Svenske, &c. haver Mons. de Tourville strax igien frigivet. Jndbyggerne udi Cadix blef saa bange for en Bombardering, at den meste deel tog Flugten. Alle de indløbne Skib satte sig udi Bayen bag Punctualen, hvor Batterier blef opkast, og med Engliske og Hollandske Matroser besæt. Men Monsr. de Tourville tog sig intet videre for, men seiglede igien ad Lagos. Jblant de borttagne og forbrændte Skibe ere ogsaa 4 eller 5 Ham borgiske. Vice-Admiral Rook, som med den øfrige og største deel Skibe hafde taget sin Flugt dybere ind udi Søen, befandt sig den 18 om Morgenen at være tilsammen 54 Krigs- og KopfardiSkibe stærck, og ickun af 5 Franske Skibe, hvilcke af Vinden var forfalden, forfuldt, som sig dog strax imod Landet retirerede, hvorpaa hand holte Krigs Kikke. 3. Krigs-Raad, og blef besluttet at retirere sig til Kingsal, hvor hand ogsaa lyckeligen er ankommen. Paa samme Tilbage-Reyse er Skibet den Aleppiske Kiøbmand kommen til hannem. Fem Engliske Smirna-Fahrer ere til Gibraltar indløben, og andre fleere til St. Lucas og Lisbon. Spanniske Nederlande. Guarnisonen af Charle-Roy hafver Linien ved Gievri forseret, alle Reduter demoleret, og for Contributionens skyld mange Gisseler med sig taget. Et andet stærck Parthi af samme Guarnison, hafver en stoer Convoy, som fra Mons i den Franske Leyer skulde bringis, angrebet: Men saasom Cavalleriet var forhastig og icke Jnfanteriet med sig tog, blef de tilbage slaget, udi hvilken Action intet synderlig passerede, uden at Gouverneuren af Mons GeneralLeutenant Bertillat, blef ihielskudt og en Fransk Obrist fangen. Den 1 Julii blef Hertugen af Virtenberg med sine og andre Tropper indtil 20000 Mænd stærck, fra den store Leyer ved Parck, udkommanderet, om de Franske Linier ved Cortrick at indtage og ruinere, derefter det Franske Flandern i Contribution at sætte, hvilket hand inden 6 Dages forløb lyckeligen ud førdte, og indtil Ryssel avancerede, udi den gandske Expedition hafver hand icke mist 300 Mænd; Den 12 hafver hand Hertugen de la Vallette, som stod ved Pont Tersin, med 8000. Mand bortjaget, og der omkring over ald, sat Landet udi Contribution.