Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-01
Den danske Tilskuer Nr. 11 med Motto : Vinventore, minor. Det vil paa Dansk omtrent saa meget sige: SeReichards Overmand, og Schirachs Lige, oplyser et fundet Brev, som manglede Konvolut, eller anden Adresse, Meget rimeligt synes det (siger Forfatteren i sit lunefalde Sprog) at det kun har været det danske Udkast til et Brev som een eller anden tienstagtig Haand siden har oversat, eller skuldet oversætte, da adskillige Dato der synes at peget til, at det maa være stillet til en vis Lord, der i det brittisk Overhuus nys ganske ene nedlagde Jndsigelse mod Takke adressen for Fredsnegotiationen; den Grundsætning troe, at Krigen ikke maatte endes, før dens store Maal, den franske Trones Gienreisning, var opnaaet; hvilken høi Herre umuelig kan formodes at forstaae det gemeene danske Sprog, som endog saa mange, der æde dansk Brød, og beklæde danske Embeder, ansee det under deres Værdighed at lære, eller kunde. Af dette Brev, som indeholder saa meget Lærrerigt og er saa trøstende for en vis Folkeklasse, der intet ønsker ivrigere end Roialismens Jgienkomst i Frankerig, (thi den første af de fire store Profeter har jo sagt - hedde det sammesteds - fra først at: Es kann nicht so bleben) vilde vi giøre Vedkommende den Tieneste at fremsætte det Karakteristiske Udtog, mueligt at det tabte Brevs Eier kunde findes i Fyens Provinds: En Feil ved alt hvad hidtil erskeet, har altid været, at hvert Stød er kommet enkelt og for sig, og der har ingen Comhination været i det Hele; og til den Ende er det nu, jeg forslaaer, at der paa een Gang skal virkes en malle, og fra alle Kanter. - Jeg vil giøre Begyndelsen med Buonaparte, da dog de Jldesindedes Øine og Liid især synes at hvile paa ham, hvorvel det er en afgjort Sag, at han ikke arbeider for Republiken, men i egne egen nyttige Hensigter. Allerede inden han slog de 50,000 Østerriger, havde vi ved Dødsfald, Sygdom, og Desertion bragt hans Armee ned til mindre end 25,000 Md.; allene i Fægtningen med Alvinzy sloge vi 12,000 af dem, og da Provera ogsaa skal have værget sig, som en Løve, inden han gav sig - af Krigslist, for ikke at spise fra Garnis, i Mantun, som vi endnu bestandig holde ved sit fulde Antal af 25000 Md., skiønt vi for kort siden, da vi vare bange, den var taget, i en Has slog nogle tusend ihiel - maae der dog ogsaa være faldet et Par tusind Franske. Nu have vi vel prøvet, at lade Alvinzy rykke frem paa ny, og slaae 8000 Franske ihiel ved Bassand; men da det ikke vil gaae an, inden han har faaes de 50000 Ungarer med agende Post, og Damerne, og alle de wienske Lediggængere, og saa de ser Bataill. al Tropper fra Rhinarmeen, som skal staae, medens de nye Tropper, løbe deres Vei, har jeg tænkt, at det var best, at lade de 20,000 Rd. østerrigske Krigsfanger, som han ikke har andre at seende med, end Jtaliener, enten tages bort af de oprørske Jtaliener, eller af de Røvere, vi have gjort saa mægtige paa Grændsen; derpaa i Forening med de misfornøiede Præster rykke frem mod Mantug, foreene sig med Jtaliens der indsluttede Befrier, slaae en 30 til 40,000 ihiel at de halvsnees tusend Franske Buonaparte har tilbage, derpaa tage ham selv til Gavns til Fange, efter at vi først omhyggelig have dræbt alle franske Grenaderer, saa de ikke skal befrie ham; nu de halve gaae til Tyrol, at afhente Graaham, i Triumph., og de andre halve til Rom, for under Gen. Collie Anførsel, medens den pavelige Sqvadron holder Andagtsøvelser, at tage Ferrara og Bologna tilbage. At saa Corsika strax igien vil overgive sit Morianshoved til den engelske Leopard, derom kan ingen Tvivl være; Kongen af Napetræder og over paa vor Side, i Følge en hemmelig Artikel, vi uden baade hans og Direktoriets Vidende har sat i den sidste Fredstraktat; Hertugen af Aosta sørger nok for Kongen af Sardinien, og Gen. Kellermann, som desuden er at vore Folk, skal vi let komme til Rette med ; Venedig have vi alt ganske paa østerrigsk Side, og Genua og Toskana skal heller ikke giøre os meget af det og saa ere vi da færdige med Jtalien. - J Spanien have vi meget længe blandt menige Mand udsaaet franske revolustioniske Grundsætninger, som da nu i Anled. af det, der er skeet mod Inqvisitionen, skal bringes til Udbrud. Almuen skal reise sig en masse, gride Fredsfyrsten, og overlevere ham til den hell. Hermandad, hvorpaa han ført en Sandenito offentlig skal blive brænde paa Torvet i Madrid, hvortil Folket skal bære franske Kokarder, og synge gaira. Regieringen, herved gjort opmærke som paa disse Grundsætningers og den franske Forbindelses Farlighed, skal vende tilbage til sine trofgste Venners Favn, medens Borgerinden Tallien i Parts har 25 forskellige Parykker, og giver glimrende Ballet og Soupeer for at hielpe en spansk Jnfant paa Bourbonernes Trone. Ak det spanske Amerika insurgerer, og giver sig under engelsk Skyts, og at Nordamerika træder til Coalitionen, er alt besørget. Til samme Tid maae man see at oprette, hvad - lande lig uden nogen Brøde, thi vi gjorde ærligen vores - Deres Admiraler nye saa ilde forsømte, og til den Ende fra Dan kirchen, Brest o. fl. Steder, lade udløbe en Flaade med en Landingsarmee, som vi skal holde i behørig Lidenhed, saa længe der af den kan være noget at frygt; men aldrig saasnart have Stormene faaet den sat, og Bridport er kommen i Søen, førend vi skal sænke, og brænde, og tage, og ødelægge tre Gange saa mange Skibe, som der nogensinde er udløbet fra Frankerig, og dræbe mange tusend Msker. flere, end der var paa. - - Paa samme Tid skal vi gjøre Huningens Kapitulation til en betydelig, og let kjøbt Erobring, og blæse saaledes derover i Trampeter, at Murene om det nye Jerichs skulle revne Med Keiseren have vi i øvrigt ikke store andet at skaffe, end at forsyne ham med Penge og Folk, hvilke hegge Dele, saavel det troe Ungarn, som de patrioriske frivillige Bidrag saa rigelig skulle begave ham med, at han aldeles ikke skulde have nogen engelsk Understøttelse nødig hvis ikke Chatams værdige Søn vilde give det beundren de Europa dette nye Beviis paa Britternes Rigdom og Patriotismus; hvorover og tilligemed Nationalvelstanden den indvortes Tilfredshed og Rolighed saaledes skal tiltage, at Forikke skal torde lade sig see paa Gaden uden Politiegeleide, at Thelwall maae lukke sine Forelæsninger, og at Grattans Billede i Grevskabet Londondery skal af Katholikerne blive offentlig brændt. - - Med den nye russ. Keiser have vi ved frygtet endeel Bryderie, men da vi nu have bragt ham paa den Jdee, at skaffe sin anden Søn en Secundogenitur i Polen, kunde vi maaskee ved en god Ven i Altona faae maget det saa, at han - naar Østerrig mod anden nogenlunde Skadesløsholdelse viiste sig villig at give sin ugierne modtagne Deel af Polen tilbage - til Giengield paat og sig at være Europas Fredsmægler, omtrent paa Malmesburys, Grundvold, og naar da vi ved vore gode Venner i Frankerig, der forsætlig forlænge Krigens Elendighed, for derved des fastere at hefte Gemytterne til Roialiamen, skaffe ham Afslag, skal vi nok gjøre ham saa vred, at han uden Subsidiet tilskikker Koalitionen de 65,000 Russer, hans høisal. Moder, for billige Subsidter vilde have leiet Engelland; ligesom ved alt til et godt Forvarsel have lovet Rhinarmeen en russisk Prinds; og meene vi da nok, at vi ved samme gode Leiligh. kunde paa nye bringe Kongen af Preussen tilbage til Kaalitionen, for at sætte sin kjære Svaget paa Hollands Trone, hvilket heller ikke vil have mindste Vanskelighed, da vi have faaet de saakaldede Modererede ell. Fæderalister, ligesom Chichypartier i Frankerig, til aabenbare, og Unitarerne, eller de heftige Patrioter, ligesom Frankerigs Bug og Bierg, til hemmelige Roialister. - - Ruslands og Preussens Tiltrædelse til Conditionen skal da ikke blot i Tyrkiet frembringe, en ministerial=Forandring - siden den sidste ikke var ganske saa god for vog Sag, som vi havde lovet - og hvorved Aubert Dubøyet skal blive kastet i de syv Taarne, den franske Avis confiskeret, og Ordet Citoyen formelig bandlyst af det tyrkiske Sprog; men tillige skulle Danmark og Sverrig, blive opmærksomme paa deres sande Fordeel, afbryde at Forstaaelse med Frankerig, og haardelig forfølge og straffe alle de Skribentere, der paa nogen Maade befindes franske findede, og der saa ofte have lagt Anstødstene i Veien for vore priisværdige Bestræbelser, ja givet os Skam til Tak. Naar nu hermed forbindes andre vigtige Planer, om hvilke det endnu er for tidligt at tale, og naar dette skeer i Valg forsamlingernes afgiørende Øieblik, vil det ikke blot bidrage til, at Valgene falde paa saadanne, der, ikke som de gamle og erklærede Roialister, vi med saa megen Bram til den ny Trediedeel fik sidste Gang valgte, ville svige vore Forhaabninger; men det vil endog nødvendig bringe Tingene i Frankerig til den saa længe forjettede Explosion. Alting er rede, der behøves kun et Vink fra Deres Herlighed, og Deskal ufortøvet see det altsammen iværksat - i samtlige vore Journaler, Aviser og Blade. Maaskee vil Deres Herlighed indvende, at det der al længe, og uden Virkning er skeet; men Operationen har hidtil, som jeg i Indgangen erindrede, kun været partial man maae nu falde over dem en masse, fra alle PeripheriensPuncter sætte centripetal Kraften i Bevægelse; og at dette kunde skee, vil det være nødvendigt, at vi faae Løsenet paa engang, hvilket beqvemmest lod sig giøre om Deres Herlighevilde meddeele de fire store Profeter i Altona, Leipzig, Gotha og Wien, Signalet paa engang; og da det er begribeligt, at De ikke gjerne vilde lade Deres Haand eller Navn blive blandet deri, vilde det være nok, at De blot sendte dem hver en Afskrift af dette Brev, samt til Jnsegl paa Deres naadigste Samtykke, en passelig Vexel, eller Pengesum, Bijon, eller anden Foræring; som jeg da og, for med dem at kunde virke i Forening, og for at være overtydet om dette Brevs rigtige Modtagelse, skulde udbede mig en lignende Recipisse (NB. danske Bankosedler af engelsk Fabrik frabedes). Mallet Dupan, samt et Par paalidelige Korrespondenter i Paris, med hvem vi det fornødne, og nu brugelige nouvellistiske Vexelrytterie kunne organisere, vil Deres Herlighed vel selv vide at finde. Jeg er, Sire! Deres Herligheds ydmygste og lydigste Tiener. Jacobus Jnventor.