JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Til Oporto var, som Overløbere fra Don Migurels Hær, nyligt ankommen nogle Bagere, der havde begiert at blive ansatte ved Feldthageriet; men da man havde Mistanke til dem, examineredes de nøiere, og der skal virkeligt være grundet Formodning om, at disse Mennesker vare afsendte for at forgifte Brødet. En Apotheker var i Ledtog med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Franske Blade fortælle, at Hertugen af Modena ikke meere tilstæder Damer Adgang til Hoffet; thi han har drømt, at han skulde snigmyrdes af et Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
J Paris er en Baron Salge, for at have udstødt Trudsler imod Kongen, hvis Denne ikke betalte ham 300,000 Fr., som Ludvig XVIII og Carl X vare blevne ham skyldige, af Assiseretten dømt til 5 Aars Arbeide i Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Hertugen af Brunsvig har gjennemreist en Deel af Frankrig i Slaaprok, ligesom det Pariser Politi rev ham ud af Sengen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
For at gjendrive overdrevne Rygter og Røverier paa de spanske Landeveie, meddeler Hoftidenden en Tabel, som udviser, at fra 1830 til det andet Halv-Aars Begyndelse 1832, er Posten imellem Bayonne og Madrid, kun i det Hele bleven plyndret to og tyve Gange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Jfølge medical Garette har Choleratilfældene i London nu aftaget til 1/4 Deel imod hvad de vare foren Maaned siden (100 daglig).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
En Mekanicus og Skibsbygmester Hoffmann i Danzig arbeider i denne Tid paa et Skib, som ved Sving= og Fjederkraft skal bevæge sig, lig et Dampskib, frem imod Vind og Veir, og være bestemt til at gaae imellem Danzig og Petersborg. Det skal sættes i Bevægelse ved flere store Hjul, som til Forøgelse af Svingkraften, blive fyldte med Qviksølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Den berømte Baron 3 a ch har nu faaet det beqvemmere. Efter at han over i 50 Aar havde hver Nat skuet op til Himlen og observeret Stjernerne, er han nu kommet Sagen nærmere. Han er død i Paris af Cholera, 80 Aar gammel. Af samme Sygdom døde nylig General Gerard, Chef for den franske Nordarmees Kavallerie, en Brodersøn til Marskallen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Den bekjendte Luftseilerinde, Mademoiselle Garnerin, blev ved sin Nedfart i Warschau hængende med Faldskjærmen ved et Træe, hvorover hun faldt ud af Gondolen og brød den ene Arm. Feltmarsk. Paskewitsch har personlig gjort hende sin Visit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Under Høstmanneuvrene ved Berlin, som nu ere endte, tildrog sig flere Ulykkestilfælde. Saaledes braf Kommandeuren for et Uhlanregiment, Oberst v. Wedel, ved et Fald med Hesten, sit ene Been. Dagen efter sin Ankomst til Helsingborg tog Kong Carl Johan det nu fuldende nye Havneanlæg i Øiesyn, og skrev, efter Anmodning, sit Navn paa Havne dæmningens Hjørnesteen, hvori det siden er bleven udhugget, samt tillod Borgerskabet at lade opreise et Mindemærke paa det Sted, hvor han for 22 Aar siden først traadte iland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Besætningen fra Fregatten Chapmann kom ikke, formedelst nye Sygdomstilfælde, tilCarlskrona, hvor flere mistænkelige Tilfælde vedblive at vise sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Den til Drammen sendte Cand. med. Heiberg har erklæret, "at man (c: Kjøbmænd og Søfarende) der ikke frygter, men meget mere ønsker Choleras Ankomst, for at blive fri for den byrdefulde Qvarantaine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Den franske Ex-Konge Carl X beskrives fra Altona som en høi, mager Mand, med graa krøllede Haar han gaaer endnu rask, men noget bøiet; Ansigtet, med den bourbonske Næse, er smukt og altid smilende; han seer ud som en Mand paa 55 Aar, skjøndt han er 75. Hertugen af Bordeaux er for sin Alder meget lille, lyse blond og meget alvorlig. Polignacs, Exministerens Broder, er en lille smuk Franskmand i Ordets sandeste Betydning. Dampskibet, som har bragt dem til Altona, er det smukkeste man har seet. Det er 500 Læster drægtigt, og har foruden Skorstenen endnu 3 Master, saa det ligner en Fregat. Ad en Trappe, belagt med Topper, og forsynet med Messinggelænder, kommer man i en Forstue, hvori der rundtomkring er Sovekabinetter, hvert med 4 Senge, Sopha, Stole, Speile o. s. v. J den almindelige Kahyt kan der spise 120 Personer, Væggene ere af Mahognietræe med forgyldte Lister; rundtomkring staae der Mahognie Sophaer. Ved Siden af en smuk Kamin, hvis øverste Kanter ere udførte med Glasmalerie, et et smukt lille Bibliothek med en fortrinligSøekortsamling. Om Aftenen bliver det Hele oplyst ved Lamper og Lys i Sølvstager. Vinduerne ere behængte med røde Silkegardiner. En Mængde smukke Blomster i Potter pryder det Hele. En Trappe dybere kommer man i anden Pladses Kaht, hvori der er anbragt Senge rundt omkring; her falder Lyset ned fra oven igjennem et Vindue, som giver Udsigt i den øverste Kayt. Naar man seer opad, troer man at see ind i en Blomsterhave J dette Vindue er tillige en Speilvæg, som giver alle Gjenstande 50 Gange tilbage. Foran i Skibet befinder sig Kjøkken og Skjænk, Maskinen og Capitainens samt Mandskabets Logis. Dette Skib skal have kostet 500,000 Mk. Be. J de 3 Dage det laae i Altona blev det beseet af over 15000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Aarhuus. Jfølge hertil i Dag indløben Efterretning fra Aalborg er den lærde, af Alle høi tagtede Knud Henneberg, i 47 Aar Præst ved Budolphi Kirke, ved Døden afgaaet, henved 77 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
J Thisted er ogsaa død i disse Dage, Cancellieraad Bye- og Herredsskriver Toft, kun 49 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Jndsendt. Hr. Faber i Frederikshavn har, som man seer, søgt at bevise, at der ingen ægte dansk Hesterace exist rer. Mon han ikke ligesaalet kunde documentere, at der ikke gives noget ægte Dannerfolk mere; thi saa kunde man deraf forklare sig den overhaandtagende al for store Lyst i Danmark til at efterabe Fremmedes baad Ondt og Godt. Jmod det Første vil vore Landsbyer, om ikke alle, saa dog de fleste, sætte ham en Pind, den har vil faae Ondt ved at bryde; og til det Sidste trøster han sig vel ikke. Vilde han derimod godtgjøre, at der fødes mange Heste i Danmark, som ikke ere ægte danske, og at der gives mange Mænd i Danmark, som have dette vort fredsalige Land Liv, Sundhed, Føde, Klæde og mange Lykkegaver at takke, uden alligevel at være besjælet af nogen ægtedansk Tænkemaade saa maaskee han kan være forsynet med tilstrækkelige Argumenter. Jøvrigt være Hr. Faber, eller Hvem det har været, takket for den heldige og træffende Sammenligning, man har gjort, ved at sætte Heste af den engelske Væddeløbraci Ligning med Hr. Dandsedirecteur Bournonville, og vore gammeldanske Heste med Karle, som kunne bære en Td. Rug til det tredie Loft. Jngen Lignelse vilde bedre kunde lede os paa Spor efter det Rigtige i nærværende Hestestrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Paa Horsens Bane i Forgaars indfandt sig nogle af hine Dandsemestere : Lady Elgin, Eclair, og fl. Da Svøbet blev trukket af Lady Elgin, og Hs. Høihed kom til Skue i sin Nøgenhed, brast de tilstedeværende Bønder i høi Latter. Een sagde: "No haar a D. brække mæ aalle sjet faaen et Dyur nære; den uar æt slem aa sæt i en Skaastien, te a røg Flæsk aa. Da denne Røgestang havde gjort et Løb, sagde en Anden: "Ja den løbbe rigtignok lissom en Hjout, hverket en aasse ligne beier end en Heistmen gid at maat baare faaen i ton Daugte at kjø Maag. mæ ligst jen og mien, saa skuld a Dø aa Piin lauten saaen, teen skuld aalle daands mie." Saaledes tænkte jydske Bønder ved denne Leilighed; og jeg - ja jeg tænker, man kan bedre undvære en Bournonville, end en Karl, som tør tage en Td. Rug paa Nakken, skjøndt der er stor Forskjel paa deres Fordringer. Lad Danmark kun prøve paa at producere til Salg en 16000 Dandsemestere - monstro ikke vore sædvanlige Hestekjøbere vilde trække paa Skuldrene og sige: "Nei, nei, lader os faae af dem, som kunne arbeide ved grov Føde – Dandsere behøve vi ikke; thi der vil Andet til end Dands, om man skal komme igjennem Verden som ærlig Mand!"T., den 27de Septbr. 1832. R. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Bekjendtgjørelser. Med Posten i Dag modtog jeg den sørgelige Efterretning, at Gud ved en rolig Død har bortkaldt min elskede Søn, forhenværende Lieutenant Peder Fæster i Kjøbenhavn, efter 10 Dages Sygdom af Nervefeber. i hans Alders 46 Aar. Dette uventede Dødsfald meddeles sørgeligst Familie og Venner. Lyngsbekgaard, den 2den October 1832. M. fl. Lemejers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
I Henhold til mit Avertissement i denne Avis No. 85, og i Anledning af det Skumlerie som Skipper, Huygens fra Antwerpen, eller vel rettere hans Selskabs-Kammerater i Aarhuus, havde tilladt sig over mit Forhold imod ham, maa jeg herved kundgjøre, at Sagen har fra hans Side været indstillet til det Kongelige Danske Cancellie med alle de mørke Farver som man i Aarhuus formaaede at skatere den med, men at høibemeldte Collegium desuagtet ikke har fundet sig foranlediget til ved Resolution at forandre eller nedsætte min Fordring, men overladt Sagen til Domstolene. Dette maa vistnok retfærdiggjøre min Fordring for det første, da Sagen er af det Slags, der sædvanlig afgjøres af Øvrigheden eller Collegiet. Jeg venter kun efter Sagens Anlæg ved Domstolene, hvilket Skipperens Venner i Aarhuus, om de ere hans virkelige Venner, eller de allene af Misundelse imod mig tage sig af ham, snart maae foranstalte, saameget mere som Skipperen kan er holde Beneficium paupertatis. Under en saadan Sag vil det end yderligere kunne afgjøres paa hvis Side Retten er. Jmidlertid tør jeg sige og paastaae at Skipperen Huygens blev behandlet ligesaa billig af mig som af de Vedkommende i Aarhuus. Sagens Udfald skal nærmere blive bekjendtgjort, og har jeg forTiden at tilføie: at det blev gjort mig vanskeligt at anlægge Sag for den Fornærmelse Avertissementet indeholdt, i det Skipperen strax drog sin Vei og Avisudgiren paaskud at en tredie Person havde begiert Jndrykkelsen, o. s. v., ligesom jeg og antager at Sagen bedst i afgjøres i Realiteten saaledes som den nu er begyndt. Grenaae, den 2den October 1832. M. F. Jahnsen, Svensk og Norsk Vice-Consul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Tirsdagen den 9de October d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 lader Avlsmand Christopher Andersen, paa Grund af hans Gaards Salg, ved offentlig Auction bortsælge en Kareth, en Postvogn, en Arbeidsvogn, 2 Kaner med Bjælder, 2 Slæder, en Plov og en Harve, med flere Gaards- og Avlsredskaber, saa og en Kobber Kiedel paa 3 Tdr. Rum, 2 mindre dito, et stort Mæskekar, nogle andre Kar og Ballier, en Rulle, en Bilægger Kakkelovn, 2 Speile, et Stueuhr, flere Borde, m. m. m. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 6te October 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Torsdagen den 11te October førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction i Boet efter JosepGersons Enke, Ester Lewi Marcussen over endeel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder, Gangklæder, Kjøkkentøi, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den October 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg bliver den Jens Rasmussen tilhørende Gaard i Slagballe Bye, Grædstrup Sogn, Thyrsting Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. og Skovskyld 1/2 Alb., efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 10de, dito den 17de) October næstkomm. og Torsdagen den 25de) hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Brædstrup, hvorimo3die Auction afholdes i selve Gaarden. Lysthavende indbydes. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 29de Septbr. 1832. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Min Eiendom i Brabrand, bestaaende af 7 Fag Stuehuus hvori 4 Værelser foruden Kjøkken og Spisekammer, og 7 Fag Udhuus indrettet til Koestald, Brændekammer, Loe og Lade, samt indhegnet have og Gaardsplads, kan underhaanden faaes tilkjøbs; hvorom accorderes med Undertegnede. Niels Munch. Kjøb eller Forpagtning af en Landeiendom, hvorpakan holdes circa 100 Fæehøveder, attraaes til Foraaret 1833. Den Attraaende opgiver Landvæsenskommissair Birkedommer Rasmussen i Aarhuus, naar man enten mundtlig eller i portofrie Breve derom henvender sig til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Stedet No. 468 paa Fiskergade er underhaanden at faae til Kjøbs. Om Vilkaarene accorderes med undertegnede Eier. Aarhuus, den 4de October 1832. Jens Schjellerup. Træskomand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
En ung Pige ønsker sig Condition som Stue eller Enepige, paa Lønnen sees ikke saameget som paa en veiledende Omgang i huuslige Gierninger. Den Søgende kan strax tiltræde Conditionen. Det Nærmere erfares hos Fæstemanden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Paa Wosnesgaard pr. Aarhuus er næste 1ste Rovember en Tjeneste ledig for en givt eller ugift Kudsk som kan kjøre saavel 4re som 2 Heste, og er i Besiddelse af gode Anbefalinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Et brillant Orgel anvises i Gaarden No. 928 paa Torvet, tilkjøbs eller tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
En sjelden god, næsten nye 4sædig engelsk Kareth, dourabel i alle Henseender, er for en billig Priis tilkjøbs. Anvises af W. M. Cohen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Priserne paa Seildug, som vi have i Oplag for Hr. Grosserer Ridder Jacob Holm, ere nedsatte 2 1/2 a 3 Rbd. rede Sølv pr. Rulle efter Qvalitet, H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Det hellige Land paa Herrens Tid. En statistiske geographisk Beskrivelse for dannede, men ulærde Bibellæsere, ved Lic. Brammer, Sognepræst i Snedsted, 4 Mk. 8 s. Præsten Hornsyld og de Confirmerede, en Haandbog for Christne. Andet Oplag, 16 Mk. 8 s. heftet, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Efterretninger om geistlige Embeders Jndtægter. Danmark, og de paa samme hvilende Byrder, 2det Hefte, for Aarene 1828 til 1831, samlede ved Catechet Jensen, faaes i Aarhuus hos Boghandler Jessen, for 4 Mk. heftet. De tre kielske Theologers: Eckermann, Franckes og Køsters Responsum i den Visbyske Sag, af Mag. Lindberg, 246, faaes hos J. Jessen. Visebog for Damer og Herrer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
der vil indeholde Danske Folke Orlogs- og SelskabsSange, Drikke Viser samt Sange af de nyeste meest yndede Operaer, Syngestykker og Vaudeviller. Maanedlig udkommer et hefte paa 5 Ark i Octav, smukt trykt og fiin Papir i kouleurt Omslag, og overlades Subskribenterne for 32 s. Subskription modtages af S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
den 9. October. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende Tittererer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Resten af den tyrkiske Armee er nok engang bleven angreben af Ægypterne og aldeles ødelagt. Porten har derfor anmodet Ruslands, Engellands og Frankrigs Regjeringer og at hielpe sig mod dens oprørte Vasal, Mehemed Ali.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Jtalien. Pavehoffet har pludselig befalet, man siger paa en stor Magts Anmodning, at alle Medlemmerne af den Buonapartiske Familie, som havde indfundet sig i Rom, for at lukke Mad. Lætitias, deres Stammemoders Øine, skulde strax forlade denne Stad, - Den neapolitanske Regjering har udsat en Priis af 400 Dukater for Paagribelsen at en vis Munk som har gjort sig skyldig i de groveste Forbrydelser. Han skal have været Hovedstifteren for de oprørske Bevægelser som nylig fandt Sted i Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Portugal. Til Belønning for den Hengivenhed som Munkene vise D. Miguel, har Denne ved et hø tidligt Dekret befalet Jesuit-Ordenens Giennindførelse i Portugal. Den 25de Septbr. var der kommet et engelsk Skib til Falmouth fra Oporto, med en Kon reer og nogle brittiske Familier som ikke havde Mod no til at blive der. Ved deres Seillads derfra, den 21de Septbr. om Morgenen, var der endnu ikke forefaldet noget Afgjørende, men det ventedes hvert Øieblik, da all Forberedelser tydede paa et stort og, som man haabede afgjørende Foretagende. Man sloges endnu baade Na og Dag med den største Forbittrelse, og Fordelen var for det meste paa D. Pedros Side. Om Flaaderne vidste man kun saameget, at de endnu begge laae ved Cap St. Vincent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Spanien. Da man i Paris endnu ikke havde faaet nogen senere Telegrafberetning fra Madrid, saa troede at man at torde antage, at Kong Ferdinand levede endnu den 23de Septbr. Privatbreve derfra give dog kun lidet Haab om hans Liv. Allerede den 14de havde han lagt som død, endskjøndt han fik det ene Trækplaster paa efter det andet. Den sidste Bulletin man havde faaet i Paris var af 16de om Aftenen Kl. 10 ½, hvori det hedte, at Hs. Maj. havde siden om Efterm. Kl. 5 to Gange været uden al Bevidsthed. Samme Dags Form. Kl. 11 havde han faaet det sidste Sakramente, og da man havde løftet ham op i Sengen, kunde han neppe aande. Derfor troede man ogsaa almindeligt i Madrid at Kongen virkelig var død; men det var under svær Straf forbudt at tale derom. Hovedstaden var derover i en besynderlig Gjæring. Man troede, at Kongens Død blev holdt skjult indtil man havde faaet arrangeret Alt saaledes som man vilde have det. Det hed almindeligt, at Observationssarmeen var kaldet hjem fra Grændsen, og at General Sarsfeld havde faaet Ordre til at begive sig i Jilmarscher dermed til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Nederlandene. "Krigen - skrives der fra Brussel den 30 Septbr. - holdes her for uundgaaelig, og den offentlige Mening er afgjort for den. De franske Grændser ere stærkt besatte med Tropper, og vores Armee ønsker at maale sig med Hollænderne, vel i hines Paasyn, men uden deres Bistand." Privatbreve fra Düsseldorf melde om meget stærke Rustninger i Preussen, dog med det Tilføiende: at det vil afholde sig fra al Jndblanding i Striden mellem Holland og Bel gjen saalænge som Franskmændene paa deres Side gjøre det samme. – "Det er naturligt berettes fra London under 28 Sept. – at der prøves ethvert muligt Middel for at afværge Krigens Udbrud. J Morgen skal Konferentsen modtage Kongen af Hollands sidste Svar, som man ikke venter sig noget fredeligt af. Han synes at være uforanderlig besluttet paa, at Sagen nu kun skal afgjøres ved Vaabenmagt. Hvad Rusland, Østerrig og Preussen ville foretage sig naar de hollandske Havne blokeres af en engelsk fransk Eskadre, vil gandske og aldeles beroe paa Omstændighederne, saa det nu vil være heel forgiæves at anstille Formodninger derom. Jmidlertid kunne vi dog forsikre saameget, at Østerrig og Preussen ikke ville lægge nogen Hindring iveien for en saadan Blokade, naar alle øvrige Midler slaae feil, men det formaae vi ikke hvad Rusland angaaer." – Jmidlertil sætter sig den franske Nordarmee i saadan Position, at den kan rykke over Grændsen naar det skal være. Man skal Gerards Hovedqvarteer er i Valenciennes. Mellem Brüsset og Paris er indrettet en Stafetlinie, ved hvilken man hver 4 Timer kan faae Efterretninger derimellem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Tydskland. Den Casseler Allgem. Zeitung af 1ste Novbr. indeholder følgende Bekjendtgjørelse fra det churhessiske Geheime, Kabinet: "Da Cholera nu virkelig er udbrudt i Cassel, saa blive de sædvanlig offentlige Audientser i det churhessiske Palais ophævede indtil videre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Fædrelandet. Rhvn. den 6te Octobr. Efter langvarige Forhandlinger, hvorfor endog en Senator fra Lübeck har opholdt sig her i nogen Tid, er det nu ved kgl Resolution bleven besluttet, at Danmark vil lade anlægge en Chaussee mellem Hamborg og Lübeck, over den drivtige lille Bye Oldesloe. Ogsaa bliver der paatænkt, at forbinde Rendsborg med den nyanlagte Kieler Chaussee. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Efter Forlydende skal Hr. Geh. Legationsraad Brøndsted være bleven udnævnt til Directeur for det kgl. Mynt og Medaille=Kabinet. (Khous. M.,At Frydendahl søger sin Afskeed, er ikke Sandhed. Denne Scenens ypperlige Senior har en lille Permission, som man vel kan unde den 66aarige Veteran, de arbeider omkap med de Yngste. Et saadant Tab forbyde Himlen endnu, thi ellers vilde Thalia græde stær tere end Melpomene. Med al Agtelse for vore komiske Kunstnere, hvo har det Genie, den Mangfoldighed, det Lune, det Liv og den Vittighed som vores hæderlige Frydendahl, Frøken Øhlenschlæger, som nu er bleven forlovet med vores talentfulde Skuespiller Phister, skal efter Forlydende betræde Skuepladsen, og man nævner som hendes Debuts: Wilhelmine i Ungdom og Galskab, og Suson i Operaen Figaro's Giftermaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Vi have nu Carlscronas Sundheds=Commissions Bekjendtgjørelse af 21de Septbr. for os, ifølge hvilken de nøiagtigste Undersøgelser, som Commissionen foretog i Byen i Anledning af de løbende Rygter om Cholergens Udbrud sammesteds, have givet det Resultat, at der i Forhold til Jndvaanernes Mængde kun er saare faa Syge, og at af disse de Fleste lide af AlderdomsSvaghed eller af tidligere langvarige Sygdomme, men Jngen af nogensomhelst Smitsot. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Altona, den 4de October. Jmorges Kl. 9 afreiste Hs. M. Kong Carl X samt D. K. H. Hertugerne af Bordeaux og Angouleme herfra, efter 14 Dages Ophold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Reisen gik ad Berlin til, hvortil der nogle Dage iforveien var modtaget kgl. preussiske Passer. Her fortælles, at Ex=Majestæten skulde have sendt en Koureer til Kjøbenhavn for at anmode den kgl. danske Regjering om at maatte slaae sin Bopæl op paa det forhenv. Schimmelmannske Slot i Wandsbeck. Af et Hamborger Handelshuus var der bleven ham udbetalt en Anviisning paa 170,000 Pd. St. For sin Overfart med Dampskibet havde han betalt 1000 Pd. St. Hertuginden af Angouleme og Ex=Marskal Bourmont ventes og saa hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Blandt den Mængde Fremmede som i denne Tid var strømmet hertil for at see den franske Erkongefamilie, kom ogsaa i Forgaars en Herre til Rainvilles og gav sin Hest til Staldkarlen. Kort efter kom en anden ung Herre og raabte: "Staldkarl, min Hest frem!" Da Karlen ikke kjendte hans Hest og ikke vidste hvilken han skulde sadle, lod han Herren vise sig hvilken der var hans Denne syntes bedst om Hamborgerens Hest, satte sig oppaa den og reed bort i susende Galop. Det varede ikke længe, saa kom den bortredne Hests virkelige Eier, men borte var den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Khvns Børs-Cours den 5te Octbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 211. 12 Rbmk. 10 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Befordringer og Afgang. Overauditeur Holm, Herredsfoged i Lysgaard og Hids samt en Deel af Houlberg H. under Viborg Amt, samt Krigsraad og Stiftsrevisor Kjerulff paa Saralyst ved Aarhuus, og Forstraad Sarauw, Forstinspecteur ved Sorøe Academies Skovvæsen, udnævnte til virkelige Justitsraader. Justitsraad Knudsen, Byfoged og Politiemester i Helsingøer, beskikket til Birkedommer og Politiemester i Khous. Amts Rytterdistricts nordre Birk. J Khvns Politieret er 2den Assessor Thomsen beskikket til 1ste Assessor, 3die Assessor Reiersen til 2den; 4de Assessor v. Osten til 3die; og Overauditeur Drewsen til 4de Assessor. Regimentschirurg van Deurs til Districtschirurg i Aalborg District. Landsoverrets Assessor Schønheider til Bye- og Raadstueskriver samt 2den Raadmand i Odense. Justitsraad Nissen, Contoirchef under S. P. Directionen, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget. Overlærer Schaarup til Catechet ved Bremerholms M. i Khvn. Capellan Jespersen til Sognepræst for Uttersløv M. i Lolland. Forhenv. pers. Capellan for Tamdrup M. i Aarh. Stift, J. Stampe, til pers. Capellan for Onsted og Taaning M. i f. St. Capellan hos Amtsprovsten for Riefs m. fl. H. i Thisted Amt, H. Kjær, til Sognepræst for Gudme og Brudager M. i Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-09
Kammerherre Stiftamtmand v. Castenschiold med Tjener, Mad. Rannestad med 4 Børn og Pige, Skovrider Albrecht, Jfr. E. Fritz, Handelsfuldmægtig Bing, Redactene O. Thomsen, Frue Amtsprovstinde Tetens med Tjener, Capitain v. Cramer, Cand. theol. J. A. Oster mann, Strømpehandler Fjelrad, Guldarbeider N. Fuglede, Justitsraad Borgmester Frederichsen, Forvalter Hansen, Cand. theol. Carlsen, Mad. Hemsen med Pige.