JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J Mangel af andre Gjenstande stride de engelske Journaler over tvende Begivenheder, der ei have, eller i det mindste ikke burde have nogen politisk Betydning. Ærkebiskop Whatley, Primas af Jrland, har forbudt en Sognepræst i sit Dioces, R. J. Noland, at prædike i tvende irske Grevskaber. Kort i Forvejen havde Biskoppen af Exeter tvunget en Hr. Malkin til at nedlægge et ham overdraget Præstekald. J det første Tilfælde var den suspenderede Præst en Orangist, i det andet var den suspenderende Biskop en Tory. Tory=Bladene angribe altsaa den irske Prælats Forhold, medens den engelske Prælats Handling roses. De Liberale gjøre netopdet Modsatte. Hr. Nolan var forhen Catholik, er nylig gaaet over til den anglikanske Kirke og er, som de fleste Proselytter, en stor Jvrer mod den afsvorne Troesbekjendelse. Midt imellem en catholsk Befolkning optraadte han med fanatiske Prædikener, i hvilke han uden Skaansel gik løs paa den catholske Confession. Da dette hos den virrelige Befolkning lettelig kunde have ført til Bevægelser og Uroligheder, blev det ham forbudt at prædike af Ærkebispen, som tidligere paa mange Maader havde yttret sig over den anglikanske Troeslæres ringe Afvigelser fra den catholske, og hvem Torverne nu betragte som en Beskytter af Catholikkerne. J det andet Tilfælde derimod bestod Hr. Malkins hele Forbrydelse i, at han, kort efter at have tiltraadt sit Kald, nogle Gange besøgte Methodisternes Forsamlinger, til hvilke en stor Deel af hans Menighed hørte, og af denne Grund erklæredes han for afsat fra sit Embede, skjøndt han allerede i fire Aar havde beklædt samme og i en høi Grad vundet sine Sognebørns Kjærlighed, hvilket ogsaa en af 670 Personer undertegnet Petition til Biskoppen af Exeter beviser.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J Anledning af at en Bank i Carlisle har standset med Betaling, melder Courier: "De Herrer Con nels Bank, stiftet 1822 i Carlisle, har standset sine Betalinger. Gjelden er meget indskrænket og Standsningen derfor af ingen Betydning. O'Connel, har i en Forsamling af Trades union i Dublin atter udtalt sig over Overhusets Reform. Jeg vil – sagde han – angive Eder de Midler, jeg ønsker anvendte. Jeg vil lade Kongen vedblive at være den han er (Hørl Hørl) og lad ham udnævne 200 Peerer endnu - dette vilde give en Majoritet, der kunde sætte alle de nødvendige Reform-Forholdsregler igjennem (Hørl Hørl). Peerernes Antal vilde da beløbe sig næsten til 800. Lad England, Jrland og Skotland blive inddeelte i 150 Districter. Bestem en Peer for hvert District, og lad ham vælges paa syv Aar. Lad Hovedet for hver Familie have en Stemme, med den Bestemmelse, at de først Valgte træde ud efter forAars Forløb, og at et nyt Valg da finder Sted. Jeg er Radical i Ordets fuldeste Betydning (Hørl Hørl). Jeg stemmer for Afskaffelsen af den paa Eiendom grundede Valgret; jeg stemmer for en Reform af Overhuset, for en Udvidning af Valgretten, for korte Parlamenter og hemmelig Afstemning (Bifald. Hvi stemmer jeg for dette Fordi jeg er for Folket; fordi Folkets Lykke er mit Maal og min Stræben. Jeg har intet andet Maal for Øje, og understøttede af selve Folket, ville vi med Guds Hielp naae dette Maal. Men hører mig videre. Lader mit Raad fæste dybe Rødder i eders Hjerter, hvis eders nuværende og tilkommende Velfærd er eder kjær. Hvis J ville tilkæmpe eder disse Retfærdighedens og en heldbringende Reforms Forholdsregler, der ville bringe. Fred og Velfærd over vort elskede Fædreland, vogter eder for hemmelige Selskaber ifald). Vogter eder for enhver Jldesindet, der maatte forsøge at forlede eder til hemmelige Forbindelser, griber ham og bringer ham til mig, jeg lover eder, at han skal vorde straffet. Hvis J følge dette Raad og holde med Regjeringen og Lord Mulgrave, da skulle J faae Jrland at see som det bør være, stort, hæderfuldt og frit, Jordens første Blomst, Søens første Ædelsteen.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Paris, den 24de November. Admiral Roussin har nu endt sin Qvarantaine i Marseille og ventes hvert Øjeblik hertil, Courier franenis vil vide, at Regjeringen ved Telegraphen var bleven underrettet om, at Lord Ho wart de Walden og Hr. Vandemeyer havde været nødt til at forlade Lissabon, for at unddrage sig Folkets Raseri. Galignanis Mensienger tilbage viser denne Paastand med Uvillie, og troer at kunne forsikkre, at i det mindste ikke Englands Gesandt havde af Frygt for Folket forladt den portugisiske Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Messager, indeholder Følgende: "Man forsikkrede i Forgaars og i Gaar, at i Følge det slemme, Jndtryk, som Efterretningen om det mislykkede contrarevolutionaire Forsøg i Lissabon havde gjort i London, vilde det engelske Ministerium blive nødt til at indgive sin Afsked. Paa den anden Side vilde man vide, at den franske Regjering havde faaet vigtige Meddelelser fra det brittiske Cabinet. Man forsikkrer, at efter Modtagelsen af disse Efterretninger havde Minister-Conseilet, under Kongens Forsæde, forsamlet sig, for at afhandle Planen til en dobbel Jntervention i Spanien og Portugal, hvilken skulde foretages i Fælledskab af begge Magterne. Det forstaaer sig af sig selv, at vi paa ingen Maade medestaae for disse tvende Efterretningers, især den sidstes, Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Tydskland. En Bekjendtgjørelse fra Storheringen af Oldenborg, udstedt paa Slottet i Oldenborg den 22de November 1836, forkynder, at ved Hertuginde Marie Frederik Amalies Formæling med Kongen af Grækenland (der den 22de f. M. fandt Sted i Oldenborg) skal det i Hertugdømmet Oldenborg og i Arve-Herskabet Jever ved Prindsessens Formælinaf det storhertugelige oldenborgske Huus sædvanlige Prindsesse-Styr, under Forbeholdning af Rettigheden, til samme for Fremtiden, dennegang ikke udskrives.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J denne Anledning har Arve-Herskabet Jever frivilligt ved en Deputation oversendt en værdifuld Foræring, nemlig ser skjønne, brune Heste, der i Marstallen ere blevne beundrede af Mange. – Den ved Formælings-Højtideligheden af Geheime-Kirkeraad, Dr. Bockel holdte Tale, bliver paa allerhøieste Befaling ikke alene udgivet i Trykken, men ogsaa oversat paa Græsk, for at Kongens Undersaatter kunne læse den.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Mod Slutningen af Juni 1835 bestod den israelitiske Menighed i Frankfort a. M. af følgende Medlemmer: 1) aabne Boutiquer, a) i Manufacturer en gros 57, en detail 111, b) i Colonial-, Material- og Peltsvarer, samt Skrivmaterialier, 22; c) i Metal- og Jernvarer, 6; d) i Jnveler, Bijønterie og Uhre, 10; e) i boglige- og Kunstgjenstande, 5, f) i Vine og Landproducter, 6, altsaa i Alt 217. 2) Banquiers og Rentiers, 30. 3) Vexel- og VareSensaler, Penge Vexelerer og Erhververe i Statspapirer, 172. 4) Lotteri=Collecteurer, 49. 5) Lærde og Haandværkere samt paa andre Maade Beskjeftigede: a) Læger, 6, b) Advocater, 7, c) Skole- og Privat-Lærere og Lærerinder, 17, d) Haandværkere, 10; e) paa anden Maade og i andre Forhold beskjeftigede, 189. 6) Menighedslemmer og Enker uden Beskjeftigelse, der deels leve af deres Penge, deels af deres Slægtningers Understøttelse, 138. 8) Ubeskjeftigede paa Grund af Armod eller Fraværelse, 128. Altsaa bestaaer den hele isralitiske Menighed af 972 Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Den afdøde Carl des Følge i Gort bestaaer af 186 Jndivider. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J en Skrivelse af en Tydsker i Belleville fra October dette Aar hedder det: "Advocaterne Semple og Snyder have i dette Foraar anlagt en Stad ved Kaskasia, sexten Mile syden for Belleville, og kaldt den efter Egnens tidligere indianske Navn, Tomarowa, og omtrent Halvdelen af Bygnings pladsene ere allerede temmelig godt solgte. Semple bliver høist sandsynlig vor næste Senator i de forenede Staters Congres, og Snyder er kommet i de forenede Staters Repræsentanthuus. Begge ville naturligviis paa det kraftigste understøtte det allerede gjorte Forslag, paa de forenede Staters Bekostning ved Dampskibe at gjøre Kaskasia seilbar til enhver Aarstid, da vil Tomarowa vorde en anseelig Stad, Snyder blev eenstemmig understøttet af de Tydske, og har dem fornemlig at takke for sit Valg til Repræsentant. Egnen her fyldes stedse meer og meer med Tydskere, og der gives ogsaa en Mængde penge indbringende Forretninger.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J Texas er der Stilstand, isærdeleshed fordi der i Mexico selv hersker stor Utilfredshed. Man siger, at St. Ana er skudt. Lidenskaben for Texas i de forenede Stater er formindsket; men Frihedens Sag var heller aldrig blandet med en stærkere Tilsætning af Selviskhed og Pengebegjærlighed, end denne ashistorie.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
jøbenhavn, den 5te December. Mandagen den 5te December 1836 anlægges Hofsorg for Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik Carl Emil af Slesvig-Holsteen-Sønderborg-Augustenborgs afdøde Gemalinde, som bæres paa sædvanlig Maade, i 8 Dage, i Forbindelse med den endnu vedvarende Hofsorg.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Hr. Pastor Ridder Bastholm, som i halv toogtyvende Aar har været Redacteur af den Vest sjellandske Avis, vil, da han er underkastet megen legemlig Svaghed, fra Begyndelsen af Aaret 1837 fratræde dette Blads Redaction. Bladet vil imidlertid blive fortsat af Hr. Andersen, Adjunct, ved den lærde Skole i Slagelse. Det vil for Fremtiden udkomme fire Gange ugentlig med et halvt Ark, Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag, for desto lettere og hurtigere at kunne meddele baade inden- og udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J Nr. 322 og 323 af Blatter für literarische Unterhaltung, findes en udførlig Recension over Jens Baggesens poetische Werke in deutscher Sprache udgivne i fem Bind af hans Sønner i Leipzig. Recensentens Hensigt er ikke at gjennemgaae og endnu mindre at bedømme hvert enkelt Digt i Samlingen; men han har villet levere en Characteristik af Digterens Liv og Væsen. Det er at forudsee, at flere Danske ikke ville have Recensentens Anskuelser, men selv disse ville ikke uden Deeltagelighed læse dem. I Ugen fra den 26de November til den 3die December ere her i Staden ægteviede 16 Par, fødte ere 70, hvoraf 28 Drenge og 42 Piger; døde ere 51, hvoraf 14 Mænd, 18 Qvinder, 14 Drenge og 5 Piger. Under ovennævnte 51 Døde ere indbefattede ser, som døde i Fødsels= og Pleie-Stiftelsen og een, som døde i Helliggeistes Hospital. Saaledes ere 19 flere fødte end døde. De angivne 51 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 8 Betændelsesfeber 4, Brystkrampe 2, Brystsyge 3. Drik 3, dødfødte 1, indvortes Svaghed 3, Kirkelsvaghed 1, Krampe 9, Nervefeber 1, Nervesyge 2, Nyefødt 2, Slagflod 3, Strubehoste 1, Svindsot 5, Vattersot 1, uangivne Sygdomme 2.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Befordringer. Under det Slesvig-Holsteen-Lanenborg, ske Cancelli. Den 22de November har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bekræftet Valget af Candidaten i Theologien, Georg Johan Frederik Lude mann til Præst i Seester, Provstiet Pinneberg, og under 29de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt den hidtilværende Herredsfoged i Hvidding og Nordderrangstrup Herreder i Amtet Haderslev, Osvald Andreas Timmermann til Retsskriver i Thyrstrup Herred i samme Amt.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Kjøbenhavn, den 5te December. Af de med Posten i Morges Kl. 4 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de Nyheder, de indeholde. Frankerig. – At Prinds Ludvig Buonapartes Afreise er blevet forsinket, er rigtignok sandt, men alle Gisninger om Anledningen til denne Forhaling have viist sig som falske, og kun det slette Vejr har forhindret Skibet "Andromedas" Afreise.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J et Brev fra Orient af 21de f. M. hedder det: J Dag er Fregatten Andromeda blevet bugseret ud af Havnen ved Hielp af Dampbaaden Tartars.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Da man var kommet ligefor Port-Louis's Citadel, blev Prindsen herfra bragt om Bord. Vor Sø-Præfect, Contre-Admiral Ducrest de Villeneur, havde ligeledes, dog incognito, begivet sig om Bord. Paa Strandbreden vare mange Tilskuere forsamlede, Kl. 5 om Aftenen tabte man Andromeda af Sigte.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Til Toulon er en østerrigsk Fregat ankommes med 84 fra Krakau bortviste Polakker; disse bragdes strax om Bord paa et franske Skib, for at føres til Algier, hvor man taler om, at en ny Fremmed Legion skal dannes.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Fra Strasborg hedder det af 23de November: Undersøgelsen med Hensyn til Complottet af 30te October er nu tilendebragt. De Herrer Rossee, General-Procureur, og Wolbert, Raad ved den kongelige Hof=Ret, ville i Dag eller i Morgen forlade Strasborg. Det er nu ganske vist at Processen, bringes for Neder-Rhinens Assiser, der træde sammen i Strasborg. General-Procureuren og den kongelige Procurator med sin Substitut ved den første Jnstantses Tribunal have allerede overtaget det piinlige Hverv, som Anklagere. Jmidlertid vil denne Sal alene kunne foretages i et overordentligt Møde af Neder-Rhinens Assise=Ret. Ved Undersøgelsen har man ingen nye Medskyldige opdaget, og Alt lader formode, at de offentlige Debatter ville indskrænke sig til de oprindeligt fængslede Personer. - Madame Gordon sidder endnu i Fængsel, hvor hun beboer et lille Værelse; hun beskjeftiger sig den hele Dag med at læse og brodere. Denne Dame bærer sin Ulykke med meget Mod og Resignation; hendes tilfældige Deeltagelse i Oprøret viser sig ogsaa nu i et langt gunstigere Lys. dito.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Spanien. Bayonneser-Phare af 22de f. M. melder Følgende med Hensyn til Vilbao: Carlisterne have ikke seet sig istand til at udføre deres paa en saa brammende Maade forkyndte Project, om Morgenen, den 17de atter at begynde Bilbaos Beskydning. Jndtil den 19de om Middagen have de ikke kunnet foretage Noget; Veiret var saa slet, at de ikke kunde fortsætte Anstalterne. En styrtende Regn opløste Batterierne og bortskyllede dem for en Deel. Paaden anden Side var Bilbaos Garnison endnu fuld f. Jver; den 18de gjordes et Udfald, der bragde Forvirring i Belerernes Rækker, Efterat have draget Divisionen Alværet til sig, stod Espartero nu i Spidsen for 16000 Mand, og saae sig omstder stærk nok til at rykke mod den carlistiske General, Villareal, som med femten Batailloner søgte at spærre ham Veien. Man troede derfor, at det den 19de eller 20de vilde komme til en Trefning imellem dem, af hvis Udfald Bilbaos Skjæbne da vel vilde afhænge.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Den spanske Regjering er sluppet for den Forlegenhed, hvori Rodils formodede Beslutning, alvorligt at modsætte sig dens Befalinger, vilde have sat den. Den officielle Gazetal af 18de f. M. melder i saa Henseende: Generallieutenant, Marquis Rodil tilskriver Krigsministeren, at han, efterat befalingen af 6te d. M., hvori han opfordres til at overgive Commandoen over den kongelige Garde, til Marschal de Camp Don Felipe Ribero, som om Aftenen den 12te var kommet i hans Hænder, og om Morgenen den 13de af ham var blevet verificeret, strax havde adlydt denne Opfordring. General Riberos Division marscherede endnu samme Dag fra Fucale-Ovejuna til Esquiel, da den Efterretning var indløbet, at Fjenden rykkede frem mod Palma det Rio. - Brigaderen Don Ramon Narvaez drog den 15de fra Castuera til Berlanga og tænkte at indhente Fjenden i forcerede Dagmarscher. Regjeringen skal iøvrigt have antydet Rodil, at han for sin Person har at begive sig til Toledo. Fra Andalusien erfares af 13de, at Gomez, efterat være rykket frem næsten til Sevilla, havde foretaget en Contra Marsch og begivet sig til Baen, idet han truede begge Provindserne Granada og Estremadura. J Sevilla synes man at have været fattet paa et energisk Forsvar mod Gomez; dette har han formodentlig faaet at vide og fundet sig foranlediget til at vende om. Den saa ofte i Utide anmeldte Efterretning om Dronningens Stadfæstelse i sin Egenskab som Regentinde, er nu officielt anmeldt, og Stadfæstelsen skete i Cortes=Mødet, den 22de f. M.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Fra Bilbao har man intet videre Nyt erfaret. Det stadfæstes, at Cabrera, Qvilez og Segrader have med deres Vander skilt sig fra Gome, og at de nu drage gjennem Mancha til Arragonien.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
- Dampbaaden "Spitfire, der den 18de f. M. forlod Cadix, har medbragt følgende Efterretninger: Man fortalte, at Carlist-Cheferne Gome, og Cabrera stode otte Leguas fra Malaga. Man ventede at de vilde angribe og plyndre denne Stad og derpaa tage deres Vinterqvarteer et eller andet Sted i denne Deel af Spanien. Dampbaadens Fart mellem Cadix og Sevilla er standset, for at hindre Jndvaanerne i at reise bort, hvortil de vare saare tilbøielige. De kongelige engelske Skibe Hercules" (paa 74 Kanoner, Fregatterne Pique" og Magicienne laae parate i Cadix, for i Tilfælde af et Angreb paa denne Stad at kunne yde Bistand. Correspondenten forsikkrer, at de skulde betragtes som staaende under Gouverneurens af Cadix Befaling, hvis Carlisterne forsøgte et Angreb. Magteienne har faaet Ordre til et Krydstog, som man troer, for at passe paa Dan Miguel, hvem man venter hertil.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Tyrkiet. Malta Gajette melder, Capitainen paa et nyligt til Malta indtruffet Handelskib er ved Jndfarten til Dardanellerne af den brittiske Consul blevet advaret om, ikke at nærme sig Capo greco, da en Deel Sørøvere drive deres Uvæsen der.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
En engelsk Skonnert var nogle Dage i Forveien blevet anholdt og Capitainen under Forsvaret saaret; imidlertid havde det dog lykkedes Skonnerten at slippe fri.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Efterretninger for Landmænd. Meddeelte ved Gustav Richelsen, Hippologiske Notizer.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Greve v. Holmer har i Nr. 158 af sine Hippologisch Blatter, afgivet en særdeles fordeelagtig Dom om de nyligen i England hertil indkjøbte Fuldblodsheste, og da han med Ret betragtes som den ved lang og udstrakt Erfaring competente Dommer i slige Sager, vil det sikkert glæde Flere at erfare det Nærmere derom, Efter at han der har yttret, den Formodning, at Dhrr. Reisende i England sikkert have gjort en interessant hippo logisk Reise, og hvis indholdsrige bemærkninger han haaber ikke ville blive holdte tilbage for hans Blads Læsere, omtales Hingstene Rubini og Tournament paa følgende Maade: Rubini, denne stærke, udmærkede Hingst, tilhørte Lord Urbringe og har, som bekjendt, i flere Aar bedækket for 12 Guineer i det Kongelige Stutteri i Hamptoncourt. Disse Blade (de hippologiske) have allerede tidligere meddeelt flere højtagtede Hestekjenderes Domme, om Rubini, hvoriblandt nævnes Baron v. Biels, Mr. Apperley so. fl. Udgiveren (Grev Holmer) vil derfor ikke fremhæve sig med at føje sin Mening til saa grundfaste Domme. Hingsten har i England afgivet et særdeles fortrinligt og afholdt Afkom. Ogsaa i Hertugdømmet Holsteen ejer Greve v. Blome-Salzauen fortrinlig eenaarig rød Hoppe, Carina, efter denne Hingst, og af Ophelia v. Manfred. Det er saaledes uden Tvivl, at vente, at denne Acqvisition vil bringe de ønskeligste Resultater for Danmarks Hesteavl.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Om Tournament siger Grev Holmer at denne unge Hingst seer ud til at ville blive en Pryd for dens ædle Blod. Den har indtagende Former og maaler allerede over 16 Haand. Det godt ansatte Hoved udviser meget Blod; Bovene, Ryggen, Lænden og Haleansætningen ere fortræffelige, Underarmene stærke og muskuløse, Styrken, under Knæerne, saavelsom Senerne ere ligeledes Roesværd. Tournament mangler kun den fremskridende Udvikling af dens ædle Partier, da den ved at disse udfyldes, vil blive en Hest af Betydenhed. At denne Hingst har løbet paa Englands Baner, er ikke bekjendt. J samme Nr. af Hippologische Blatter sees der, at Trængslen af fremmede Kjøbere i England vedbliver at være meget stor, og navnlig anlægges der af Amerikanerne saa store Summer, at Priserne for de fortrinligere Heste daglig stige. Russerne og Polakkerne søger fornemmelig at kjøbe Følhopper, ligeledes af Fuldblod.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Hestehandler G. Lichtwald, af Neu-Brandenburg, er nylig kommen til Hamborg fra England med en Transport af tredive Fuldblodsheste. Blandt 8 Fuldblodshingste findes : Defensive, brun Hingst, født 1831, ved Defense og af Sclim mare, dennes Moder Eyrione. Jfølge et medbragt Originalbeviis er denne Hingst betalt med 600 Guineer.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J La Martine's Pilgrims Reise til Orienten fortælles et rørende Beviis paa den Troskab og Hengivenhed, en arabisk Hest har udviist. Forfatteren forsikkrer paa det Bestemteste, at Fortællingen ikke grunder sig paa et Sagn, men er en blandt alle Stammer i Ørkenen bekjendt, og ved de troværdigste Vidnesbyrd bekræftet Kjendsgierning.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
En Araber havde i Ørkenen med sin Stamme, angrebet en Caravane fra Damascus og med Held gjort den til Bytte. Retop vare Araberne beskjæftigede med at sammenpakke den rige Fangst, da det fra Paschaen af Acre Caravanen imødeskikkede Rytteri indtraf, overfaldt de glædedrukne Røvere, dræbte Mængden og toget Resten til Fange. Disse bleve bundne med Strikker og bragte til Acree, som en Foræring til Paschaen. Abon el Masseh, Helten i denne Fortælling, havde i den høire Arm faaet et Skud; men da Saaret ikke var et dødeligt, bandt Tyrkerne ham paa en Kameel, og toge hans Hest med sig.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Om Aftenen for Dagen, som Jndtoget i Aere skulde holdes, lerede Krigerne sig med Fangerne ved Bjerget Saffhadt. Den saarede Arabers Been vare bundne sammen med Læderremme, og i denne Tilstand blev han henlagt i Nærheden af den Plads, hvor Tyrkerne sov. Smørterne i Saaret lode ham ikke finde Ro og da han blandt de øvrige Heste, der efter Sædvane, i Ørkenen fastgjøres ved Pæle i Nærheden af Teltene, hørte sin Hest vrinske, fremkom hos ham det imodstaaelige Ønske endnu engang at see sit Livs troeste Staldbroder. Med stor Anstrængelse krøb han paa Hænder og Knæ hen til Stedet, og paa Arabernes Maade talede han til sin Hest om, hvorledes hans dyrebare Kone og Børn nu ikke længer med egne Hænder kunde med Kameelmelk og Bog fodre den troe Ven, som derimod vilde blive indespærret i en Agas eller Paschas snevre Rum, hvorledes den nu ikke længer vilde med sin Herre flyve som Storminden gjennem Arabiens Ørkner, eller svømme gjennem Jordans oplivende Flod. Under slige Udbrud havde Abon el Masseh med sine Tænder gjennemgnavet det Baand af Gjedehaar, hvormed Hestene fastbindes om Benene, og hans Yndling var nu fri. Det troe og kloge Dyr saae sin Herre, bunden ved Hænder og Been, og Jnstinctet lærte da Hesten, hvad intet Sprog vilde have gjort den forstaaelig. Den bøiede sit Hoved mod Jorden, tog med Tænderne fat i sin Herres Læderbelte, løftede ham op, og saaledes ilede den i udstrakt Gallop med sin Byrde fra Fangenskabet, og naaede lykkelig sin Herres Telt, hvor den lagde Beviset for sin Troskab ned for den sørgende Kones og Børnenes Fødder – men som en Følge af Anstrængelsen var det tro Dyr faa Øjeblikke derefter død.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Paul Clifford, Skuespil; og Kunstnerliv, Vaudeville.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
J Morgen Aften: Klerkevænget, Syngestykke i tre Acter af E. de Planard, med Musik af Herold, oversat af Hr. Skuespiller Overskou, Dandsen componeret af Hr. Balletmester Bournonville. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. Paa Onsdag: Sparekassen; og Bødkeren. (Logerne tilfalde Mandags Abonnenterne.) Paa Torsdag: Qvækeren og Dandserinden; og Balletten Sylphiden. Paa Fredag: Coliche (første Gang); og De to Dage. Paa Løverdag: Emilie Galotti.
Berlingske Tidende, 1836-12-05
Reisende. Hidkomne den 1ste December: Handelsagent Vogelsang fra Aalborg, Consul Ellad, Secretair Petersen, Grosserer Stub, Generaladjutant Grev Wachtmeister fra Helsingøer, Muurmester Nielsen fra Jylland, Slagtermester Strauch, Landmand, Schumacher fra Aarhuus, Organist Malling. Forvalter Møller, fra Nysted, Handskemagermester Holmgreen fra Helsingborg.