JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Fridericia d. 31 Martii. Paa grundet Mistanke om den mellem Colding og Fridericia d. 20 October f. A. tabte Postsæks Opdagelse, blev i Gaar Eftermiddag foretaget Jnqvisition i Peter Devansches Huus her i Staden, og i samme funden de med Posten værende 7 til 8000 Rdlr., paa 3 til 400 Rdlr. nær, ei allene forvarede paa adskillige Steder i Huset, men og nogle i forborgne Gjemmer nedlagte. Den egentlige Postsæk med de i samme værende Breve, tilstod han at have fyldt med Steen og Jord og nedsænkt samme i Stads graven. J Morges blev han under Bevogtning fra Arresten ført hen til det foregivne Sted, hvorhan ogsaa rigtig nok selv opfiskede Postsækken, men hverken Breve eller Aviser fandtes deri. Aarsagen til den paa ham faldende Mistanke skal have været, at han validerede med flere Penge end sædvanlig, især med store Sedler m.m. Det var imidlertid en Lykke at det blev opdaget, paa det den ellers for sit brave Forhold bekiendte Karl, som kjørte Posten, kan vorde rikiendt for Mistanken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Helsingøer d. 3 April. Til Berigtigelse af det i sidste Numer af Skilderiet herfra anførte tjener: at den Galease, som af Canonbaaden blev taget, ikke var Dansk men Svensk. Den blev forladt af dens Mandskab inden den af vore Folk blev besat, og man har ombord paa den et fundet andre Kiendetegn paa at den er Svensk end et Svensk Flag og et Document fra et Svensk Toldstæd Norden for Kullen. Den er ikke fuldlastet men dens Last er god. Den har 10 til 12 store Fade extra fine Bourbonske Caffebønner, nogle hele og halve Baller Engelsk Saalelæder, lidet Jndigo noget fiint Engelsk Klæde og noget Stykgods. Man formoder, ikke uden Grund, at det var en Snighandler eller Smugler, da man ikke ansaae det umueligt, at Folkene ligesaavel kunde have landsat Skibet, som selv flygtet i Land, og fordi man ikke ombord har fundet Udklarerings=Sedler. Den blev paa engang besat, saavel af Canonbaadenes Mandskab, som af Caperføreren Lars Pedersen, Raaber. Skjønt han siden forlod Skibet, skal han dog, som man paastaaer, vilde formere sine Pretensioner paa samme, hvorved dog Rettens Betjente rimeligviis ville fortjene mere end han. Jsen har nu forladt vore Kyster, men det er endnu meget koldt med klar Luft og nordlig Vind. Den Brig, som sidst kom paa Grund, er nu igjen flot, men dens Ladning er aldeles havareret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Caperrederiet i Egvaag og Lootshaven har skienket Farsunds Fattigvæsen 1 PC. af alle de Priser, det har gjort. Det halve betaler det til Fattigcommissionen og det andet halve uddeler det selv til de nærmeste og meest Nødlidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Christiansand solgtes d. 7 Martii fra Hr. Consul Jsaachsens Pakhuus et lidet Partie Hvede til 22 Rdlr. Tønden, Holsteensk hvid Havre til 6 Rdlr. og Gryn til 18 Rdlr. Td.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Af en Bekjendtgjørelse fra Fattigcommissionen, i Christiania erfares, at denne Stads veldædige Jndvaanere have subskriberet til 1400 Maaltider Mad ugentlig, som de enten ville give Fattige i deres Huse eller paa anden Maade forskaffe dem. Desuden har Fattigvæsenet foranstaltet en Spise indretning, som ugentlig kan forsyne 6600 Fattige med et godt og sundt Maaltid Mad a 3-4 s. Portionen, hvilken de Fattige enten selv betale med Penge eller faae imod at aflevere en af Fattigvæsenets Jnspecteur udgiven Billet, som nogen Velgjører maatte skienke dem. Commissionen erklærer, at den ved disse og andre Hjelpekilder seer sig istand til at tilfredsstille den Fattiges Trang og bortrydde enhver grundet Aarsag til Betlerie og Lediggang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Løverdags d. 1 April gik endeel Transportskibe under Bedækning af et Engelsk Orlogsskib, to Fregatter og to Brigger igjennem det store Belt. Om Convoyen har bestaaet af de sædvanlige Smuglere, som under falske Papirer ere bestemte til Østersøens Havne, eller om den har skullet afhente de Engelske Varer og øvrige Forraad, som ere oplagte i Carlscrona, vides endnu ikke med Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Postefterretninger. Uveiret vedbliver bestandig at trække sammen; den ene mørke Tordensky taarner sig oven paa den anden; men alligevel synes en Fredssoel, skjønt indhyllet i Taage, dog af og til at smile frem igjennem dette rædselfulde Mørke. Uagtet Erkehertug Ferdinand allerede d. 15 f. M. er ankommen til Cracau, og en Østerrigsk Armee forsamler sig mellem Cracau og Konstie, uagtet den Polske Armee, under disse truende Fiendtligheder, allerede har faaet befaling at tiltræde sin Marsch, for at tage ny Stillinger og agere efter Omstændighederne, uagtet Krigsrustningerne i Gallizien fortsættes, og man i Polen er belavet paa at møde dem, uagtet Franske Tropper vedblive at marschere til Schwaben og adskillige Franske Generaler, hvoriblandt fire Marschaller: Prindsen af Pontecorvo, Hertugerne af Rivoli, Auerstadt og Danzig, allerede ere ankomne til Tydskland, saa smigrer man sig dog endnu med, at Tvistighederne mellem Frankrige og Østerrige, ved Ruslands Mægling, ville blive bilagte. At Rusland bestemt er af samme Tanker som det Franske Hof synes at fremlyse deraf, at Keiseren agtede d. 25. f. M. at reise til Finland, og at hans Opmærksomhed altsaa i dette Øieblik er fortrinlig henvendt paa det nordlige Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Wien selv seer det meget krigersk ud. Enkehertug Carls Feldtequipage er allerede afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Erkehertugen selv vilde reise sidst i forrige Maaned, og Erkehertug Maximilian er allerede afreist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Hertug Albert af Sachsen Teschen har atter tilbudet sig, at levere to Escadroner Ryttere, bevæbnede og i fuld Uniform, til den Ungerske Jnsurrection, 15,000 Metzen Havre og lige saa megen Brødfrugt til Statens Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Franske Blade siges, at der i Engelske Aviser anstilles over Forholdene mellem Østerrige, Frankrige og Engelland følgende Betragtninger: "Det synes, at der i den offentlige Mening i Henseende til Fastlandets Politik, hersker to Feil. Adskillige troe, at Østerrige vil angribe, medens Frankrige blot vil forsvare sig. Fremdeles troe de, at den Spanske Nation vil give Sagen, til Fordeel for Østerrige, en gunstig Vending. Men vi troe, at begge Deele er falsk. Østerrige har anstrængt sine sidste Kræfter, for atter at danne sin Armee, i det denne Stat troede, ligesom vi, at Spaniens Erobring vil udkræve 3 Aar istedet for 3 Maaneder. Heri feilede det Wienske Cabinet ligesaa meget som Londons. Spanien synes nu, ligesom Jtalien og Holland, at være overvunden. Naar dette ikke var Tilfældet, hvorfor skulde da Ministerne siden nogen Tid have viist saa liden Virksomhed i at sende Tropper og Penge til Spanien, Derfor iagttage vore Ministere saa stor Taushed, naar Talen er om Spaniens Anliggender. De Herrer Ponsonby og Wheitebread spurgte Hr. Canning, om det var sandt, at man har vægret sig at optage et Corps Engellændere, i Cadix, Han har ikke givet noget tilfredsstillende Svar herpaa. Allerede længe er der sluttet en Alliance mellem Engelland og den øverste Junta, hvoraf Ratificationen endnu ikke er udvexlet, endskjønt der allerede for 14 Dage siden er ankommen en overordentlig Minister fra Spanien. Det er meget at befrygte, at Flaaderne i Cadix og Carthagena vil have samme Skjebne som de i Ferrol, kort, Spanierne synes ingensteds, paa Saragossa nær, at kunne gjøre Bonaparte nogen Modstand. Han er saa meget overbevist herom, at han, istedet for at sende Tropper til Halvøen, er, med flere Generaler, vendt tilbage til Paris. J hvilken Stilling befinder sig Østerrige under disse Omstændigheder mod Frankrige, Den sidste Magt har recruteret sin Armee og stoler paa Spanien. Heri finder det sig skuffet. Men da den eengang har yttret fiendtlige Hensigter, saa har Bonaparte brugt dem som Paaskud til at vælge Forholdsregler. Om Spanien kan nu Talen ikke være mere, eftersom det ikke kan gjøre mere nogen Modstand. Nu er kun Spørgsmaalet, om Østerrige, ganske overladt til sig selv, kan modstaae Frankrige og dets Allierede. Jøvrigt gjør Rusland, som vore Ministre have ægget til den sørgeligste Politik, fælles Sag med Frankrige. Hvo paa Fastlandet kan modstaae disse to Kjømper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
D. 2. M. indmarcherede i Stockholm den Deel af den vestlige Armee, som under Oberstlieut. Adlersparres Commando brød op fra Carlsstad d. 7 sidstleden, og som under Marschen igjennem Ne ricke og Vestmannland var bleven forstærket af flere Tropper. Efter en Rapport fra Gen. Maj. v. Döbeln. er Alandsarmeen tilligemed dens Artillerie og største Delen af dens Magaziner og Effecter ankommen lykkelig over Havet til Sverrig. Tilbagetoget skede d. 17. Af en anden Rapport fra samme, dat. d. 22 s.M., erfares, at den Russiske General en Chef Knorring har tilskrevet ham et Brev, hvori han erklærer, at han strax har ophørt med alle Fiendtligheder og beordret Gen. Koulneff at vende tilbage til Aland med de under hans Commando staaende Tropper. D. 20 blev Grisleham rømmet af Fienden og Oberst Lagerbring afgik f. D. til det Russiske Hovedqvarteer, for at faae Reisepas til Keiser Alexanders nuværende Opholdsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
De nyeste Svenske Aviser indeholde følgende Actstykker til Regjeringsforandringen i Sverrig; 1) Hertug Regentens første Proclamation, dat. Stockholms Slot d. 13 Martii 1809, hvori han erklærer, at han, eftersom Kongen er sat ud af Stand til at bestyre Regjerings=Anliggenderne, har paataget sig indtil videre at være Rigsforstander. 2) Hertugens Jndbydelse til Rigets Stænder, at møde i næstkommende Maji Maaned paa en Rigsdag i Stockholm, dat. d. 14 Martii. 3) Proclamation fra Commandoen over de i Vermeland forlagte Tropper til Folket, dat. Carlsstad d. 7de Martii. 4) Proclamation fra Hertug Regenten til Sverrigs samtlige Jndvaanere, hvori der indbydes til et Laan mod Statscomptoirs=Obligationer med 1/2 PC. Rente maanedligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Aalborg Avis læses følgende: Consumtionen. For at lette Mangelen af Smaamyndt, har jeg, ved Maleværket, maattet udstæde en betydelig Sum af Beviser til 8 og 16 tz. Stykket; men da disse nu, af vedkommende Modtagere bruges til Udgivter, i alle andre Tilfælde uden for Maleværket, saa Trangen ved Contoiret daglig desuagtet tiltager, og da nogle endog forlange paa Male værk Sedler til 3 og 6 s., at faae en Rigsdalers Seddel byttet eller noteret, saalænge til Rigsdaleren var afskreven, i hvilken lang Tidsløb mange Dispytter opkomme, og megen Tab ved Contoiret foraarsages, saa nødes jeg til, at bekjendtgjøre herved, at enhver medbringer ligesaavel til Maleværket, som til Kjød= og Fisketorvene, de fornødne Smaamyndt til Maleværksedler. Aalborg d. 26 Martii 1809. Winding. Man seer af dette og flere lignende Exempler, at Manglen paa Smaamyndt maa være meget stor i Provindserne. At den er ligesaa i Kjøbenhavn veed enhver. Hvad Privatfolk see sig nødsagede til at gjøre, for at raade Bod paa denne Mangel, maatte Staten meget lettere kunne udføre. En Sum Papirssedler, lydende paa 32 til 8 s., vilde i denne Tid betydeligen kunne afhielpe denne store Trang til Smaamynt, og skulde man befrygte, at dette kunde svække den offentlige Credit, saa kunde der jo oprettes en Privat Bank, hvor enhver kunde faae sit Sølv udmyntet til Smaamynt. Dette gjorde Frederik den Anden under Syvaarskrigen, og befandt sig vel derved. - Den Maade, at lade Privatfolk paa egen Haand udfærdige saadanne Beviser, kan medføre mange Misbrug, og burde maaskee neppe være tilladt. Nicolai Emanuel Thygeson. Ei blot den Tappre bør Navnet af Helt, Som, naar det hans Fædreland gjelder, Med lynende Sværd i blodige FeldtEn Skare af Fiender fælder, Og trodser tifold truende Død, Som Klippen fraadende Bølges Stød. Chor. Og trodser tifold truende &c. Hver redelig Borger, som, troe sit Kald, Vil fremme vort Fædrelands Ære, Skal Harpen prise, Ham synge hver Skiald, Og Pigerne Krandse frembære. Selv Krigeren signer Borger=Daad, Hver mandig Jdræt, hvert Klogskabs-Raad. Chor. Selv Krigeren &c. Saa lyde da venlig i milde Slag Min Harpe i takfulde Tone, Og sige i skjønsomme Nordmænds Lag Til Borgeren Thygesons Kone: Hvo som Thygesen gavner sit LandEr Heltens Broder og Hædersmand. Chor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
Hvo som Thygeson &c.C. Falsen. Sag. den 6te October 1808 i Selskabet for Aggers Sogns Vel At stride og seire naar Fienderne trued, Var Nordmandens Vane fra fjerneste Old; Ei Løfter ham daared, ei Trusler ham kued, Han haanede List og han trodsede Vold. Saa var det, saa er det; selv Fiender tilstod, At Sønnerne arvede Fædrenes Mod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-04
J Kampen for Fædreland, Frihed og Ære Saa gladelig fremstaaer hver Norriges Mand; Men trues kun Landet af væbnede Hære? Dets Frihed allene af rovsyg Tyran? Og vandtes blot Ære, hvor Fiendeblod flød, Naar Tusinde kæmped om Liv og om Død, Hvor Ladhed og Fordom og daarlige Sæder Jndtrænge med Vælde og herske med Bram, Der angribes ogsaa vor Frihed og Hæder; Der trues og Landet med Trældom og Skam Der ogsaa hver Friheds og Fædrelands Søn, Ved mandigt at stride faaer Ære til Løn. Vi, Brødre, som Friheds og Fædrelands Sønner, Mod Ladhed og Fordom os ruste til Strid; Selv mislykket Stræben Bevidstheden lønner, At redelig Gavnelyst kaldte os hid Og vorder end Striden besværlig og lang, Ved Fasthed og Mod vi dog seire engang. Staaer, Brødre, saa kjekt imod Fordommes Vælde, Som hist vore Landsmænd mod Gothernes Hær, O, stræber med Jver den Fiende at fælde, Som dybere saarer end Kugler og Sværd, Fro virke vort Selskab til Samtidens Gavn, Og Eftertid signende nævne dets Navn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Affæren ved Lier den 18 April 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
(Et Tillæg til den norske Budstikke i 1808, hvor det hører hjemme mellem Jndfaldet paa Midtskougen og Affæren i Holand). Hist drages til Værge det blinkende Sværd, Ved Lier staaer Helten saa freidig og faaer, Hans hærdede Arm svinger Kampens Spær Til Forsvar mod Gothens fremrykkende Hær, Som stolt, overlegen mod Glommen fremdrager. Kun Vellyd for Helten er Vaabnenes Larm, Udfoldede Banner med Vellyst han skuer, Thi ej brænder Baunen paa Fieldet saa varm Som Fædrenes Mod udi Normandens Barm, Det voxer end meer med den Fare, som truer. Nu Skjoldene klinge, Kanonen ej tier, Alt stander vor Helt i den blodige Kamp, Med Løvemod stride de Normænd ved Lier, Valkyrien mangen til Valhal indvier, Mens Valpladsen rædsomt omhylles af Damp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
J Nætter og Dage er Hvile de finge, Standhaftigt og tappert Nors Helte dog slaae, Dog hvasse Kværnbider saa vældig de svinge, At trendefold stærkere Fiende de tvinge Med Tab og med Harme tilbage at gaae. Paa ny overvældet *), i ordnede Fjed Sig Normanden hæderfuld trækker tilbage *) Cfr. Falsens Budstikke, No. 5 og 6, p. 17 og 18. *) Efterat Fienden, stankeret paa alle Sider, havde trukken sig noget tilbage, begyndte igjen 1 Time Til Vinger, til Glommens den modsatte Bred; Vel seired ei Helten, men mandig han stred Mod talrige Fiender i møjfulde Dage. C. H. Tregder. derefter en levende og hidsig Fægtning, som varede i 3 Timer; Fiendens Tab var øiensynligen betydeligt, Døde og Blesserede laae om hinanden i Plainen. Nu sprængte ei allene det fiendtlige Kavalleri til, men og de fiendtlige Riffelskyttere paa en Distance, som blot Kanonerne kunde række, men ingenlunde vore glatte Geværer, og da vore Tropper i flere Dage og Nætter ei havde været af Klæderne, foruden de øieblikkelige Afkræftelser og Tab af Døde og Saarede, blev Retraiten befalet, for igjen at gaae over Glommen under Kongsvinger. Ved en saa ulige Styrke mod en udhvilet Fiende, forsynet med Kavalleri og anført af den fiendtlige General selv – efter flere Dages Fægtning - og endelig 4 Timers vedholdende Kamp maatte ogsaa vore Tropper ved denne Leilighed nødvendig lide et ikke ubetydeligt Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
J Anledning af Politievennen No. 570 1 April 1809, dens 2de meget interessante Stykker, Pag. 10,04148, om den afbrændte Hollænderbyes Gjenopbyggelse paa Amager, vover undertegnede at meddele efterfølgende lidet Bidrag: 2) J Henseende til Forstyttelsen af Gaarde og Huse, for Jldebrands Farligheds Skyld, da, som denne Bye har sine Jorder til begge Sider, kunne dens Hovedgade udvides i Bredde, og dens Bygninger forlægges saaledes, at imellem hver blev nogle hundrede Alen. Hvo som vil give sig den Uleilighed, at besee det saakaldte ny Bierbye i Holbeks Amt, vil finde, at denne Plan er under alle Omstændigheder den bedste den fik sin Skikkelse af da værende Eiere, Hs. Exc. Geheimeraad Numsen. Om jeg mindes ret, bleve 8 a 10 Bøndergaarde udflyttede fra Bierbye, for at give sammes Beboere saavel som Hovedgaarden et mere passende Agerbrug, og udført saaledes: En Strækning af Byens Udjorder, bleve opmaalt boniterede, efter det som Bønderne fratraadte, en Hovedgade i en ligeLinie blev afstukken af 50 Alens Bredde, og Bygningerne satte paa begge Sider, jeg troer 500 Alen fra hverandre, alle med Forhusene eller Stuelængderne til Gaden, og hver Udflytter fik sin Andeel Jord, hver til sin Side, og denne Colonie blev nu kaldet ny Bierbye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Denne skjønne Forandring skedte ved sædvanlig Kongelig Understøttelse for Udflyttere, men især ved en ædelmodig Jorddrots og Menneskevens Bidrag dertil. Kunne saadant skee for de ulykkelige skadelidte Amagere, var det vel. b) J Henseende til Gaardes og Huses Opbyggelse er det høilig at ønske, at en anden Bygningsmaade, end den sædvanlige brændbare, blev valgt. Amager Land eier Steene nok, og maaskee for mange til Jordens bedste Dyrkning. De paa nogle Steder i Tydskland brugelige Kampesteens Huse, ere de sikkreste og varigste. Her til Lands ere de sjeldnere; jeg kjender ikkun et her i Sielland, som er den forrige Schæfergaard ved Lyngbye, og et i Stege paa Møen, af to Etagers Høide, tilhørende Kjøbmand Hr. Christopher Hage, hvilket han bruger som Pakhuus. Det bedste og for Sparreværket letteste Tagværk er det saakaldte Svenske Steenpapir, som er uforbrændeligt, og dernæst kommer den røde eller og glasserede Tegl, men denne sidste fordyrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Den Jtalienske Pisa eller Jordstampning til Bygninger er og fortreffelig, naar det rette Forhold af Jord og Leer dertil tages. Her til Lands ere endnu kun faa. At danne dem i passelige Qvadersteens Figur, synes mig bedre om for Tør ringens og Brugens Skyld som Muursteen, end den at sammensætte det hele Huus ved det 3 a 4 Alen lange Maskinerie. En Franskmand, Contereau, har givet tydelig og forstaaelig Efterretning om det Hele, saaledes som Brug er i de sydlige Lande, og hvoraf man anmelder Huse, 200 Aar gamle. Denne lille Bog, oversat paa Dansk, koster i Bogladen, om jeg mindes ret, ikkun en Mark. Til Haugehegn og for Espaille er det og fortræffeligt, naar det for oven dækkes med Tagsteen. Ellers synes mig, at da Amager Land til alle Sider er omgivet af Havet, at man der ikke noksom betjener sig af Strandtang til Markgjerder. Paa Møens Land er det derimod mere brugeligt, og man har dem fra umindelig Tid og Ælde, da de ere ugjennemtrængelige for Creaturer, ogsaa er jeg af den Mening, at Amager Lands Jordbunds Beskaffenhed, kunne modtage af fornemmelig alle Sorter Naaletræer, saasom Fyr og Gran, men ogsaa af den hastigvoxende Poppel, Bæveresp og flere Slags; Ahorntræet holder sig ogsaa godt for aabne Vinde. Nu ikkun mit sidste Ønske for de ulykkelige Jndvaanere i Hollænderbyen, dette nemlig: at de for offentlig Regning understøttedes med duelige Professionister, som vare Mestere, enhver i sit Fag, og det jo før jo heller, paa det at den forestaaende Sommer kunne opvise den bedste Plan til Redning fra deres vist nok haarde og meget ublide Kaar, overladende iøvrigt, om og hvorvidt foranstaaende mine Tanker, som ærligen her hensatte, maatte afbetjenes. Kjøbenhavn, den 7de Martii 1809. Jens With, Kammerraad, og forhenværende Amtsforvalter i 21 Aar i Holbeks Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
(Jndsendt.) Det saa kaldte kongelige norske Videnskabers Selskab har ved sin Vicepræses, Bispen Hr. Dr. Peter Olivarius Bugge, ladet i Trondhjem mer Avisen, den 7de Febr. d. A. indrykke et Regnskab over de indkomne Bidrag til Premier og deres Anvendelse i Aaret 1808. Deraf sees, at af Hs. Høihed Prinds Christian ere skienkede 150 Rdlr., af Konferentsraad Anker 50 Rdlr., af Trondhjem og dens Omegn 239 Rdlr., i alt 439 Rdlr. Heraf ere 97 Rdlr. uddeelte til Premier, og 342 Rdl. tilovers, som tages til Jndtægt for indeværende Af en Vicepræses, der er saa stoer en Aar. Ynder af gavnrig Offentlighed, kan det neppe feile, at jo det danske og norske Publikum og sikkert engang bliver ligeledes saa lykkelig, at underrettes om Anvendelsen af saavel afdøde Justitsraad Christopher Hammers som Secretær Povelsens Selskabet skienkede Legater, samt om de Bøger, som ere indkiøbte for de af afg. Skibs kaptein Dahl skienkede 500 Rdlr. og de af den bekiendte Oldgransker, den ædle og rige kgl. svenske Hof-Jntendant Thams til Byger forærede Pengesummer, o. a. fl. - Hvilken Ære for Selskabets gavnlige og almeennyttige Virksomhed, og hvilken ikke mindre kraftig Opmuntring for en ædel Fremtids skiønsomme Patrioter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Ved Femmersund ligge nu nogle Engelske Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Man formoder at det er de samme, som for kort Tid siden gik igiennem Beltet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Man paastaaer, at der i Sverrig paa ny er lagt Embargo paa alle Engelske Skibe og Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Trykfeil i forrige Numer: Side 811. Lin 8. lille Hjerte læs, lille Hjerne. - S. 816. L. 11 og 20. Qvetræe læs: Æretræe, Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
De seneste Efterretninger fra Paris ere af 27 Martii. Efter disse er det endnu uvist, hvad Tid Keiseren vil afreise, men imidlertid ere alle Anstalterne dertil allerede føiede. Man siger at Keiserinden vil, ligesom i Feldttogene 1806 og 1807, for at være Krigsskuepladsen og hendes høie Gemal nærmere, opholde sig ved Rhinen, og man bestemmer Palladset i Strasborg til hendes Bopæl. – Man har lagt Mærke til, at ved den sidste diplomatiske Audience og Hofterele var hverken Grev Metternich eller nogen anden Østerriger, tilstede. Dagligen afreise herfra Generaler og andre til Armeen hørende Embedsmænd til Tydsk land. Men man sporer dog ikke nogen Jilfærdighed og slutter deraf, at Øieblikket for Fiendtlighedernes Udbrydelse endnu ikke er saa ganske nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Fra Spanien ventes endnu Marchallerne, Hertugen, af Jstrien og Montebello. Den første er allerede d. 21de reist igjennem Bayonne. - Ved Hoffet i Warschau føies Anstalter til at afreise d. 26de til Dresden. - Marchal Lesevre er brudt op til Lands hut, og det lader til, at han vil faae Commandoen over den Forpostkjæde, der for det første vilblive opstillet langs med Jser. - J Slottet i München føies Anstalter til høie Personers Optagelse. Man troer at adskillige Konger og Førster af Rhinforbundet ville indfinde sig der ved Keiser Napoleons Ankomst. - De frie Yttringer, som Franske Blade tillade sig mod Østerrige og som tildeels endog optages i Moniteuren, vidne i det mindste om, at der er større Udsigt til Krig end Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-08
Journal de Soir (Aften Journalen, der meest udmærker sig i den Henseende, paastaaer, at mange Russiske Tropper fra de sydlige Russiske Provindser have begivet sig paa Marchen og synes bestemte til at forstærke den Russiske Armee i Moldan, eller at danne et Armeecorps paa de østlige Grændser, af Gallizien; at Krigen med Porten ansees for vis; at der skal herske Misforstaaelse mellem det Østerrigske og Russiske Hof, og at der tales om en ministeriel Erklæring fra det første til det sidste at Østerrige har sendt Grev Wallmoden til det Russiske Hovedqvarteer i Jass, for at spørge om Aarsagen til de Russiske Troppers betydelige Bevægelser paa de Østerrigske Grændser.