JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Den 25 Junii faaes her et Skuespil, til hvilket Byens Amaler neppe kunne opvise Magen. Ligesom, det havde sin Oprindelse i den værste Niddingsaand, saaledes var det ogsaa fordærveligt og gyseligt i sine Følger. Hvad Forbryderne i Tugt og Resphuset i de samme Dage for to Aar siden begyndte, kan ansees som et Forspil til dette. Den sorte Plan, der dengang udrugedes i de meest fordærvede Gemytter, qvaltes ikke, nu er den iværksat, skrækkeligen iværksat. Hned i Eftermiddagen gjorde Livsfangerne i Børnehuset Oprør. Rask greb det om sig, Larmen blev frygtelig. Alle Fabrikredskaber søndersligges, Jernstængerne brødes fra Vinduerne, Stene nedkastedes paa Gaden, Vagten trodsede de forenfra; og det varede ikke længe for stærke Luer med rasende Styrke brøde frem paa fler Steder giennem Taget. Nogle bemægtigede sig Nøgler, og rømte, men bleve for endeel paagrebne ved Tømmerpladsen, hvor de vilde svømme over Vandet. Man skiød paa de Forhærdede med Katterscher. Nogle skulle være blevne dræbe, nogle ere indebrændte, nogle undvegne, nogle qvæstede, de Fleste ere borttransporterede til Qvæsthuset, i hvis Gaard de til idag, den 28de have ligget stærkt sluttede under aaben Himmel. Af de Undvegne ere nogle grebne, nogle savnes en nu Paa en stiaalen Hest gallopperede En ud af Vesterport - En skal have kiøvet en Mands Hoved, som vilde gribe ham paa Gammeltorv. En saae man kyn get op til en Lægte at indebrænde. Branden var frygtelig - efter en Times Forløb faldt Taarnet med strækkeligt Bulder ud paa Torvet, hvor det længe efter lage og brændte. Det var et frygteligt Skue, at see hvorledes det, vakiende paa sine Piller, knælede og sand mod Jorden. - Hele Axelstad var i Giæring. Brandtorpset og Militairet var paa sin Post. Dannerkongen selv, der, ligesom han i rolige Øieblikke arbeider med en Villie og Kraft, ham værdig, paa fine Sønners Held, ogsaa er fremmerst der hvor Faren truer, savnedes heller ikke her. Og Faren var ster; thi Jldregnen var stærk. Gnisterne fløi trindt omkring, og havde Luften været mindre stille, vilde Ødelæggelsen være bleven uberegnelig. Allerede om Natten Kl. 2 endtes Branden, efterat Børnehuset var lagt i Aske - En Straalemester blev skudt af en Soldat, som holdt ham for en Fange. Dagen efter blev en vagthavende Soldat ihielslaget af en nedstyttende Bielke. Samme Dag holdtes Standret over Forbryderne. 8 bleve dømte til at halshugges. Den 27de skulde Exekutionen gaae forsig. Menneskevrimlen var uhyre. Schaffettet var op eist 8 Kister stode derhos, Skarpretteren kom: alle Dødsapparaterne vare der. Da indløb Ordre, at Exekut ogen skulde udsættes til næste Dag, fordi, som man siger, Delinpventerne havde tilbudet at ville opdage endnu mere. Idag Morges Kl. 7 1/2 ere 7 af Forbrydernes Hoveder faldne for Bøddelens Øxe. – Saaledes ødelagte en Haandfuld af Menn skeslægtens Afskum en af Landets store Eiendomme, et af Danmarks første Monumenter. Skaden anslaaes til 1/2 Millien, Rigsbankdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Den 28 Junii holdtes i Regentskirken en akade misk Fest, ligesaa høi idelig som sielden, i Anledning at Etatsraad og Prof. Abraham Kalls Jubilæm. Acamiske Borgere afsang et carmen semisæculare af Jnlingens Ære; Etatsraad Engelstoft. besteg Kathedret, og holdt en Tale over hvad der i en velfortient academisk Lærers Alderdom kan kaldes lykkeligt. - - Abraham Kall, de danske Historikeres Ypperste, Universitetets Senior, begyndte for et halvt Aarhundrede siden offentligen at bocere. Efter to Aar i Forveien at have taget Magistergaden, holdt han som Decanus Communitatis og Universitetets Bibliothekarius sine første Forelæsninger, i Aaret 1767, for unge Akademikere, hvoraf allerede de Fleste ere hensevne. Han saae, hvad fra kun saae fire Danmarks Konger, og ei er det hans graae Haar alene, der hædre ham, men man kan med Føie sige, at han i sig forener alt hvad der, fordeelt hos Flere, pleier at vække Bundring og Ærefrygt. Med Oldingen Augusti Ord kunde han sort Hører, Yngling, en O sing, som Oldingerne have hørt som Yndling. Det er bekiendt at de alderstegne Langebecher, Suhmer, Lur forpher, efte have søgt Raad hos Ynglingen Kal Neppe har vort Universitæt, siden Johan Grams Død, havt en særdere Professor end han. Fra Ungdommen, af dyrkede han fortrinligen Mathematiken, Philologien og Historien. Først bocerte hen i den græske Litera ur og vandt derved en saadan Navnkun i hed, at selv Udenlandske Philologer ofte tyede til ham Men snart kaldte ham Danmarks Clio og hans Fortienester som Histotiker ligge klart for Nutidens Dine, og ville forevige hans Navn hos Efterverdenen. vække Bundring og Ærefrygt. Med gusti Ord kunde han sort Hører, Yngling, en O sing, som Oldingerne have hørt som Yndling. Det er bekiendt at de alderstegne Langebecher, Suhmer, Lur forpher, efte have søgt Raad hos Ynglingen Kal Neppe har vort Universitæt, siden Johan Grams Død, havt en særdere Professor end han. Fra Ungdommen af dyrkede han fortrinligen Mathematiken, Philologien og Historien. Først bocerte hen i den græske Litera ur og vandt derved en saadan Navnkun i hed, at selv Udenlandske Philologer ofte tyede til ham Men snart kaldte ham Danmarks Clio og hans Fortienester som Histotiker ligge klart for Nutidens Dine, og ville forevige hans Navn hos Efterverdenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
I Dyrehaven hændtes St. Hansdag den Ulykke at endeel Drenge kravlede op i et Træ nærved den af Kunst berideren Price & Comp. oprettede Ridebane, da en af Træets Grene brast, faldt en Mængde af Drengene ned hvoriblandt en fornem Mands Søn, brækkede Kingebenet; og endeel andre fik Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Kours den 28de Junii. - 445 - Specier 28 12 a 28 1/2 Rbmk.; Committees. 97 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 21 1/2 a 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Døde. Tracteur Becker i store Vibenshuus, Proprietair Chr. Tollstrup i Viborg; Apotheker Kirsten i Izehoe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Aarhuus. Ved Landemodet imorgen indsættes tillige Amts provsten for Samsøe og Thune: Hr. Henckel, ved en latinsk Tale af Biskoppen, hvilken Jndsættelse begynder Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Bekiendtgiørelser. Formedelst Steenbroens Omlægning paa endeel af Vestergade, bliver Farten imellem det lille Torv og Porten indtil videre igiennem Skidengyden og Taugen, som herved bekiendtgiøres. Aarhuus den 30te Juni 1817. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
De der endnu ikke have betalt forfaldne Renter til Overformynderiet, være sig til sidstafvigte Juni Termin, eller til forrige Aars Termin, advares samtlige, uopholdeligen at indfinde sig for at betale det Forfaldne, da de ved længere Udeblivelse vil paadrage sig Ubehageligheder. Aarhuus Overformynderie den 1ste Juli 1817. Hver den, der vil overtydes om, at Berberisser virkelig kunne foraarsage Rust paa Rugen, behage, at komme til mig inden 14 Dages Forløb. Hammel ved Frysenborg den 30te Juni 1817. Schøler. Undertegnede lover en Douceur til den eller de som kan give Oplysning og 4 nye Egestolper 6 a 8 Tømmer tyk og 4 1/4 Alen lang; som i de sidste Dage er bortført fra den Nordre Side ved Mindet; stemplet paa Enden med P. L. S. Peder Larsen Schmidt. Den 3die Juli og følgende Dage holdes hos Hr. Justitsraad Gleerup i hans iboende Gaard paa Vestergade en betydelig stor Auction paa nogle Guld Guineer, Hollandske og Danske Ducater, et par Gulduhre, en prægtig Gulddaase med mere, derefter Sølvmedalier og Holsteenske Specier, saavelsom adskilligt Sølvtøy, hvoriblandt er en prægtig nye Theemaschine, Khvns. Prøve, vog 278 Lod, med mere; derefter endeel Theetøi, en stor Mængde Porcellain og Steentøi, siden prægtigt Damaskes og nyt Dreiels Dækketøi, og en stor Deel Hollandske og nye fiine Hørlærreds Lagener, samt stor Deel fuldkomne og gode Sengeklæder, med at skilligt meget mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Mandagen den 14de Juli førstkommende, om Fo middagen Kl. 10 slet, lader Selveiergaardmand A. ders Sørensen i Zen hen Bye og Sogn sin paaboenGaard samm steds stille til offentlig Auction, som hos des paa Gaarden selv, og hvorved denne, om antageligt Bud skeer, bortsælges. Med Gaarden, som stre, kan tiltrædes og hvis Hartkorn er Ager og Eng 5 T. 6 Skp., følger Konge-Korn- og Qvægtienden. K. ketienden er derimod fæstet paa 2de Mænds Leve for aarlig Afgift 4 Mk. pr. Tønde Hartkorn. Den nedlagte Sæd, 6 Td. Rug, 16 Td. Byg, 20 Td. Haure, 3 Td. Blandingskorn, 2 Td. Ærter og noget He frøe, følger i Kiøbet, ligesom og Afgrøden af Høe, hvilket sidste der det ene Aar med det andet omtren kan avles 40 Læs foruden Klever. Paa Eiendommen befindes Mergel, hvorved samt meget kan forbedres. Gaardens Bygninger ere el nye og vel vedligeholdte, ligesom og Stuehuset ligge for en behagelig Udsigt og er indrettet for en Familie udenfor Bondestanden, Kaart haves over Eiendommen, og begge Deele forevises af Eieren. Det bemærke endnu at Gaarden har overflødig Tørveskiær. Hasle a. Herredskontoir den 30te Juni 1817. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Jfølge Reqvisition, grundet paa Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver, Tirsdagen den 22de Juli næst kommende, til absolut Bortsælgelse foretaget offentliAuction over den af Søren Nielsen paaboende Gaard i Hørslevgaarde i Framlev Sogn og Herred, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., med sammes tilliggende Konge-Korn- og Qvæg-Tiende samt den paa Jorden staaende Afgrøde af Høe og Kom saavelsom endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Sengeklæder, Heste og Køer, Avlingsredskaber m. m. Auctionen som holdes i Gaarden selv, tager Begyndelse Kl. 10 Formiddag. Hasle a. Herredscontoir den 1ste Juli 1817. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
Hos P. Raae ved Mindet kan for billig Priis bekommes et Partie Furtømmer af 10 til 34 Fod. Længde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-01
For en Handlende kan hos Undertegnede udi næstOlufsmarked, faaes tilleie, en smuk Stue til Gaden, samt Kost og Logie, alt for billig Betaling. Hans Kold. Et nitid indb. Expl. af: Suhms samlede Skrifter, i Bind, er indsat til Salg for 25 Rbd. paa Adressekontoiret. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
No. 81. Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes : den 4de Julii. Fredagen Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
De i flere Egne herskende Uroligheder, der for størstedelen hidrøre fra den store Mangel blandt de lavere Folkeklasser, yttrede sig ogsaa nyligen nogle Steder i de Danske Kontonnements og foranledigede en til Ordens Haandthævelse afsendt Kommandos Jnsultering. Men Prinds Frederik tog paa Stedet saadanne Forholdsregler at de Urolige er saasnart igien ville vove sligt. Vel klagede de franske Øvrigheder over Indgreb i deres Authoritet &c.; imidlertid har Hertugen af Wellington fuldkommen billiget de tagne Forholdsregler og saadant skriftlig tilkiendegivet Prindsen, hvis Strænghed virkede saameget mere, da den kom Franskmændenne, der hidtil kun havde havt Leilighed til i Prindsen at agte et Exempel paa Godhed, saa aldeles uventet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Engelland. Waterloobroens Jndvielse sidstl. 18de Juni, gik forsig uden ringeste Uorden, uagtet den uhyre Menneskemængde som var samlet paa en Punkt. 202 Kanonskud bleve affyrede til Erindring om Seiren ved Water lod og Belle Alliance. Wellington, Prindsregenten, og Hertugen af York, ledsaget af deres Generalstab, gik tilfod over Broen og betalte den første Told ved Toldbroen. De erobrede franske Faner vajede paa Broen, omgivne af brittiske Flag. Waterloobroen er et af de skiønneste Mindemærker af den nyere Bygningskunst, dens Længde er 2890 Fod. - Man forsikker, at Regieringen endnu vil giøre et Laan af 15 Mill. Pd. St. - Tre Fregatter skulle ufortøvet afgaae til Sydamerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Sydamerika. Fra New-Orleans har man Efterretning om, at Vicekongen af Mexiko har erklæret sig uafhængig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Den republikanske General Martin ver med 10,000 Mand brudt op med Peru. Snart ventede man Portugisernes Tilbagetog fra Montevider. - Da Pethien har ladet et amerikansk Skib kondemmere, saa har den amerikanske Konsul pludseligen forladt Port-au Prince. - J Pernambucco ere alle Adelstitler afskaffede. I dets Flag befinder sig en Regnbue med en Stierne over. Da en anden Provinds skal have forenet sig med denne, saa ere nu to Stierner i Flaget. Jnsurgenterne organiserede en regulair Armee, paa 1500 og en Milits paa 14000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Barbareskerne. Jfølge sikre Efterretninger skal alt hvad som i den senere Tid har været fortalt om den algierske Deye Grusomheder, være aldeles ugrundet. Han skal være altfor meget beskieftiget med Krigen imod Tunis og med en Revolution som er udbrudt i Bona, til at kunne indlade sig i andre Fiendtligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Sverrig. Rigs- og Feldtmarskal Grev v. Essen er udnævnt til Generalbefalingsmand i Skaane. - General Sparre, Chef for Gennievæsenet, giør for Tiden en Reise forat undersøge alle Rigets Fæstningsværker. Ogsaa ere endeel Officierer afgaaede til Skaane for at tilendebringe Rekognoseringsskottenes Opmaaling. - Storfyrst Nicolai Paulowitsch er Kantsler ved Universitetet i Aboe. - J Gothenborg havde man 25 Gr. Varme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Fædrelandet. Den kongl. Commission som strax blev nedsat for 5 at dømme Hovedmændene for Mytteriet i Tugthuset, bestod af Hr. Statsraad Kierulff, Asessor i Høiesteret; Hr. Asessor Danchell. Justitiarius i Khvns Politieret; Hr. Landsoverrets=Asessor Lange og Hr. Auditeur Gyldenfeldt. Af 16 som dømtes fra Livet, beet naadede Hs. M. de 9, dog maatte ogsaa disse med ud paa Pladsen for at skue deres Staldbrødres velfortiente Løn. Den sidste som halshuggedes blev Krop ren lagt paa Steile og Hovedet fæstet paa en Stage. Sammenlænkede i Parviis vare de førte til Retterstedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Khvn. d. 30te Juli. J Torsdags og Fredags strømmede en stor Deel af Kiøbenhavns Indbyggere udtil Christianshavn, for at see deels det ved Ryggesløses Ondskab afbrændte Straffehuus, deels de til Sø qvæsthuset henbragte Fanger. For Menneskegrandskeren var det et ikke uinteressant Syn, at betragte her en Samling af flere end 300 Forbrydere, af de meest forskellige Characterer, hvoriblandt Adskillige endog fra fierne Lande, i hvis Ansigter man læste Lidenskaberne. i deres forskielligste Nuancer. 17 til 18 af de Mistænkeligste laae sammenbundne parpiis, og da ingen af dem vidste, om han ikke vilde blive dømt fra Livet, saa var Spændingen i deres Physiognomie meget mærkelig, især hver Gang Porten aabnede sig. Een iblandt dem ved Navn Jonas Nielsen ikke ældre end 16 Aar, havde tilforn arbeidet som Dreng paa Holmen og udstaaet adskillige Gange Straf. Allerede i Fredags var Alting færdigt til Henrettelsen, paa Grønningen bag ved Qvæsthuset, men denne fandt først Sted næste Dags Morgen Kl. 7, efterat Hr. Pastor Fenger havde beredt de til Aflivelse dømte syv groveste Forbrydere, til Døden. De bleve, afklædte indtil Beltestædet, opstillede i een Række, og een efter den anden halshuggede med Øxe. Hele Ex kutionen varede ikke længer end 7 Minuter. Den berygtede Ole Vovthalsblev, som den Skyldigste, sidst henrettet, og hans Krop lagt paa Steile, ligesom hans Hoved sat paa en Stage. Uagtet han i Livet førte et saa forvovent Tilnavn, viste han i sin sidste Time dog saamegen Forsagthed, at han ligesom samlede hen til Blokken Han talte nogle Ord til de andre Fanger, som maatte være Vidne til Henrettelsen, og bad dem, at speile sig i hans Exempel. Jhvorvel Henrettelsen skeete saa tidligen, havde en Mængde Tilskuere dog indfundet sig. - Saaledes er Samfundet nu befriet for 7 af de vær 1ste Ryggesløse, der vare saa farlige for dets Sikkerhed. Jøvrigt kan det tiene nogenlunde til Trøst, at Straff huset ikke tæller noget større Antal Fanger nu end i Aaret 1812, nemlig noget over 500. Ved den seneste humane Anordning, at de Forbrydelser, der ellers straffedes med Arbeide i Forbedringshuset indtil 6 Maaneder, nu afsones med Fængsel paa Vand og Brød, vil hiint Antal efterhaanden meget formindske sig. - Af de ved Tumulten an slupne Fanger favnes nu kun 3, i nemlig: Kagstrøgen Rasphuuslivsfange Jens Friderichsen Foland, 25 Aar gammel, fød i Aarhuus, Snedker af Profession 61 3/4 Tommer høi; kagstrøgen og brændemærket Risphuustivsfange Hans Larsen Stokkebech 27 Aar gammel, fød i Svendborg Sørmand, 63 3/4 Tommer høi, og kagstrøgen Risphuusfandte, Rasmus Jensen Olsen, 26 Aar gammel, fød i Kon Søemand, 61 3/4 Tommer høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
27de Junii. - En stor Menneskevrimmel var Gaaraftes tilstimlet, deels for at see Børnehusets før gelige Ruiner, deels for at beskue et smukt Fruentimmer, der i hendes yngre Aar skal have været en bekiendt udmærket Skiønhed. Hun lod sig see indenfor Jernstængerne af det Stykke Bygning ud til Dronningensgade som blev ufortæret af Luerne. Dette Fruentimmer, engang frelst og løst af sit Fængsel, nu dømt til Livsfange, sidder og skal sidde der formedelst de misundelige Øirkast hun har kastet til Næstens Eiendom. Nysgiettigheden at see hende var saa stor, at der Dagen efter blev befalet, at ingen der maatte findes stillestaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Den Fregat, der skulde bringe den russiske General Grev Stroganoff til Madera, er nu vendt om igien til Kronstadt, da Greven er død i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Tre Vestindiefarere ankom i disse Dage paa Khvns Rhed. Capt. Kopperholdt, Petersen og Kofoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
I Classelotteriets 4de Classes Trækn. er udk. følgende høie Gevinster: No. 22668, 8000 Rbd. hos Gles; No. 22630, 3000 Rbd. hos Gleis; No. 8377, 1000 Rbd. hos Jacobsen; No. 14747, 1000 Rbd. hos Glahn i Sorøe; No. 3776, 5000 Rbd, hos Jfr. Bie; No. 22657, 2000 Rbd. hos Greise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Ved Høiesteretsdom er Secondlieutn. af siell. Jægerkorps, M. H. v. Schmidt, dømt til, inden ofte Uger fra Dommens Forkyndelse under en Mulct af 5 Rbd. S. V. for hver Dag han sidder samme overhørig, at ægte Cancellieraad og Postmester Joynes Datter i Nyborg, Jfr. Anne Dorothea Johne, som han under Ægteskabsløfte har besvangret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Odense. Hs. Høihed vor tilbedede Prindsesse Caroline Amalias Førselsfest høitideligholdtes ved Hoffet d. 28de Junii. Om Aftenen Kl. 7 modtog Hs. Høihed Lykønskninger, af samtlige Byens Embedsmænd og Honoratiores med deres Fruer, samt af flere Fremmede, som i denne Anledning havde indfundet sig. Derefter var Bal og Souper. Søndag Aften den 29de Junii var Slotshaven illumineret og stod aaben for alle velkrældte Personet af begge Kiøn. Det skiønneste Veir begunstigede denne Fest som under Dands og Munterhed vedvarede til næste Dags Morgen. Den ophøiede Fyrstine, som ledsaget at Høisammes ædle Gemal flere Gange viste sig for den forsamlede Mængde, hilsedes med velmeente og gientage Fryderaab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Svendborg beæredes sidstl. 16de Juni af Hs. H. Prinds Christians høie Nærværelse. Udenfor Byen, modtoges Hs H. under en Blomsterbue af 32 Ung møer, hvidklæde med grønne Krandse paa Hovedet og om Livet, i Haanden Kurve med Blomster. Form af en Papirs ulle omvunden med en Krands af Forgiæt mig ei blev Hs. H. ov trakt af den yngste Pige paa høire Side et Digt forfattet af Hr. David Meyer, og af den yngste Pige paa venstre Side en Krands af Vintergrønt og Evighedsblomster. HelVeien gjennem Byen lige til Byfogdens Gaard bestrøede de med Blomster. Borgervæbningen paraderede. Ved Byfogdens Gaard modtoges Hs. H. af Byens Embedsmænd, og spiste med dem til Middag. Om Aftenen modtoges Hs. H. i Skuespilhuset med Hurraraab og Trompetklang. Da Dækket gik op, forestillede Theatret en Skov, i hvis Baggrund saaes en Pramide, med Ordene: Held for C. F., hvorefter fremsagdes en Prolog ligeledes af Hr. D. Meyer. Størstedelen af Byen var illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
I Odense havdes den 23de Juni 23 Gr. Varme; den 24de 21 Sr. Samme Aften saaes i S. V. ide delig stærk Lynen der flagrede som Løbeild. Den 25de slog Lynilden ned flere Steder ved Odense og dræbte etsteds en Huusmands eneste Koe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Fra Lolland berettes, hvorlunde nogle graa Orme med guult Hoved iaar der har opædt en stor Deel af Ærte=Udsæden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
J Viborg Snapsting var megen Pengemangel, og en overmaade stor Mængde af Skyldnere kunde ikke reede for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Kours den 1ste Julii - 450 - Specier 28 12 Rbmk.; Commitees. 98 pr. 100; Oblig. 81. Norske, Sedler 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Ved den 1105 Trækning i Kiøbenhavn er udkommen følgende Nummere: 80. 54. 51. 31. 84.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimsse: Hs. H. Hr. Pastor Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse Hr. Prof. Dr. Larsen; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken, Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Døde. A. W. S. Moltke, Lieutn. ved K. Livkorps. i Aalborg; Frøken Fabritius de Tengnagel, Frue Oberst 1 inde A. v. Hein, kgl. Pensionist Hirschfeldt, Studios. Stadthagen, alle i Kavn; Mad. Mathiasen paa Frederiksberg, Fuldmægtig Matzen i Helsingøer, Sognepræst Pontoppidan til Ræhr, Hansted og Wixøe M.; Mad. Ludvigsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Bekiendtgiørelser. Søndagen d. 6te Julii næstk Kl. 11 afholdes den særvanlige offentlige Examen i Aarhuus Søndagsskole. Adgangen hertil staaer aaben for enhver Sko sens Velynder som vil beære den med sin Nærværelse. Aarhuus d. 4de Julii 1817. H. H. Blache, p. t. Skolens Forstander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Løverdagen d. 5te Julii førstk. om Eftermiddagen Kl. 1 bliver udi Hads, Ning=Herreders Tingstue saa Aarhuus Raadhuus, foretaget offentlig Licitation over fornævnte Herreders forlige Tinghuus ved Odder, ders R paration, bestaaende fornemmelig i Muur Tømmer- og Glarmester Arbeide. Alt efter de paa Auctionsstedet nærmere kundgiørende Conditioner. Thi vilde de Lysthavende behage fornævnte Tid og Sted at møde. Hads-Ring-Herreders Contoir i Aarhuus d. 19de Juni 1817. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Forstk. Mandag d. 7de Julii bliver i Størring, Skole, om Formiddagen Kl. 8 foretaget Licitation over det nødvendige Muur- og Tømmerarbeide med Jndlægning af Loft, Gulv, Borde og Bænke. Det at mærkes at Materialierne leveres. Storring Skolekommission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Onsdagen den 16de Juli førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver hos Giestgiver Schou i Weile foretaget offentlig Auction, og om nogenlunde antagelig Bud skeer bortsolgt: Kieldkiær Hovedgaard, beliggende i Weile Amt, Torrild Herred, Bræsten Sogn, tilhørende afdøde Frue Brigaderinde v. Hallings Stervboe &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Gaarden, som udmærker sig ved en smuk Beliggenhed omtrent 1 1/2 Miil fra Weile Kiøbstæd, har Hartkorn 12 Td. 1 Skp. 2 Alb. og Skovskyld 1 Td. 1 Skp. 1 Fdk. Hovedgaardstaxt, Mølleskyld 3 Td. 1 Skp. 2 Fdk. og Bøndergods 2 Td. 2 Skp. 1 1/3 3/2 Alb. Skovene: ere taxerede for 3500 Favne storslagen Træe, paa Marken befindes en god Tørvejord. I Gaardens Mark kan saaes det en: Aar med det andet 30 Td. Rug, 24 a 30 Td. Byg, 70 Td. Havre og 16 a 20 Td. Boghvede, samt avles 180 a 200 Læs Enghøe PaaMarken er en Kalkmergelgrav paa omtrent 8 Td. Land. Bygningerne paa Gaarden ere alle gode og af sidste Eier særdeles sat i god Stand, og i Stuehuset, som er teglhængt og af Brandmuur, ere alle Værelserne gibsede, betrukne og malede, i Kiøkkenet er Pomp med godt Kildevand, de øvrige af Gaardens Bygninger ere indrettede til Lade, Heste og Kostald, samt Vegnremisser. Nogle Hundrede Alen fra Gaarden ligger en Mølle, Linnemølle kaldet, som drives under Gaarden, der uden hører til Gaarden 8 Huse, hvoraf de 6 forrette Ugedage til Gaarden paa deres egen Kost. Det anmærkes endnu, at Gaardens Mark er rundtom indhegnet, deels med levende Hegn, og deels med Gierdet Gaarden med sine Eiendomme kan daglig tages af Liebhaverne i Øiesyn og blive dem foreviist af Forvalteren paa Gaarden. Blandt Auctionsconditionerne, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, er denne: at Gaarden kan tiltrædes strax efter Auctionen, og intet af Kiøbesummen behøves betalt forinden 11te Juni Termin 1818. Will, den 27de Mai 1817. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-07-04
Hovedgaarden Katholm,