Norske Intelligenssedler, 1793-05-29
Alexander Monro, Anatommen William Cullen, den practiske Lægekunst, uden Løn Daniel Rutherford, Botaniquen Francis Home, Materia medica, uden Løn. Jo Joseph Black, Chymien, uden Løn James Gregorp, Lægekunstens Theorie, uden Løn. Alexander Hammilton, Jordemoderkunsten, uden Løn. John Walker, Naturhistorien D. Steward, den moralske Philosophie Hugh Blair, Retoriquen og de skiønne Videnskaber. Andrew Dalnel det Grædske Sprog. . . . . . John Hill, Humaniora . . . . . . . . . . John Robinson, Physiquen . . . . . . . . John Playfair, Mathematiquen. Robert Blair, den practiske Astronomie . . . John Bruce, Logica Altsaa er Professorernes heele Løn. Pd. 1412. eller omtrent Rd. 8500. Mange holde Forelæsninger gratis som Adjuncti, for at opnaae den faldende Løn ved Vacancer. J Glasgow og Aberdeen foredrages ikke Videnskaberne saa speciel, men meere in Man maatte Genere, hvorved Lærernes Antal bliver færre og Udgivten mindre. troe at 8000 Rd. Aarlig kunde bestride Professorernes Løn, Bibliothequets og Bygningernes Vedligeholdelse, for et Norsk Universitet, og endda levne noget til Stipendier; Altsaa fordres en Capital af 200000 Rd. Bibliotheque har man til en Begyndelse i den Deichmanske Stiftelse, og jeg tør paastaae, at det, ved at forvandles til Universitetets, naaer en utroelig Tilvæxt ved Donationer. Jeg kjender en Videnskabers Mand, en Mand, som ingen Lyksalighed sætter ved Siden af den at gavne sit Fædreland, som har stor Formue, ingen Børn, og en dyrket Forstand; med samme Opofrelse af Livets Behageligheder han vil omskabe, Elændiges Kaar og giøre dem til glade og nyttige Mennisker i nette Boeliger og dyrkede Egne ved hans Gavmildhed, - med samme Ædelmodighed vil han og udbrede Oplysning for de kommende Slægter, ved at understøtte Norges Universitet; og hans herlige Exempel vil vidstnok have Efterfølgere. Stædet, hvor Universitet skal anlægges, er ligegyldigt; men i Stad maa det være. Mindst maa man tænke paa at gjøre Anlægget højt oppe i Landet, langt fra Havet, hvor Levnetsmidlerne blive dyre, Afkrogen dysser Kappe-Lysten imellem de Lærde i Søvn, og hverken Bygninger eller andre Indretninger ere till. Tønsberg eller Christiania ere nok de rette Stæder, eller maaskee Trondhjem; thi fra Niden oprandt Videnskabernes Morgen-Røde hos os, da Gunerus, Schiønning og Suhm hvilke Navne, udbredte, lig Nordlyset, sit Skin over den mørke Horizont. Lad ikkun ikkun Monarkens Vink krone Patriotens Ønske; Sted og Fond finder man nok, Finance-Planer, der ofte knække alle Anlæg i Norge, maa her ikke frygtes for ved Hindringer fra Kiøbenhavns Universitet, saa længe de nædle Fridric, Norges Ven, Tænke- og Trykke-Frihedens Forsvarer, Menniske-Rettighedernes Haandhæver i at bryde Negrens afskyelige Lænker, Han som skiænkte Cimbren frie og glade Dage, og Normand Brødet uden Monopolio. - Saa længe Han - den mageløse Han - styrer Tvillingrigets Rer. Kiøbenhavns Universitet, siger jeg, har ingen Ret til at opløfte Røsten imod dette Norges Anlæg. Længe nok have vi seet vore Sniller ligge i Dvale, fordi Forældrene grue for at sende den Unge til Bredden af den Afgrund, hvor Oplysning skulde hæntes, og derfor afholdte de lykkeligste Natur-Gaver fra Studeringer. Længe nok have vi seet den Unge, efter et langt og kostbart Academisk Løb, at betræde den hværvede Krigers Bane, da Svælget opslugte den sidste Moder=Penge til den vildfarende Yngling i Hovedstadens Labyrinther. Hører et Øjeblik, hvad Danners lærde Mænd skrive - den ubesvarte og vittig Riegels paa sit raske Sprog til Procantzler Jansen; den dybsindige Philosophe Tyge Rothe, i Anledning af Kronprindsens Reise til Norge, og da bortfalder det Kiøbenhavnske Universitets Fordring paa Magt-Sprog, da ophøre Pyrthonisternes Jndvendinger, og den fiine Grandskers opkastede Tvivl. Riegels skriver, blant andet, pag. 3, i sine Spørgsmaal og Tvivl, i Anledning af Beskrivelsen over Kiøbenhavns Universitets Midler og Jndkomster, Kiøbenhavn 1787, til Procantzler Jansen. Deres Høiærværdighed smertes vidst ofte over, saa sielden i den lærde Verden, helst for de seenere Tiider, at finde Universitetets Producter omtalte. Enn Borger udenlands i den lærde Verden, der ikke vidste det af Historien, skulde knap falde paa, at der var Universitet i Danmark. Tag Suhms og Müllers Arbeider bort, Stænkene ere ubetydelige, som i den lærde Verden vidne om Videnskaber hos os. Og til hvem skal den Danske Nation holde sig for denne Forhaanelse, siden den haver gjordt, for at fremme Videnskaber, meere end nogen anden: den haver skienket disse en heel Provinds af 4000 Tdr. Hartkorn, 135 Tiender, 387647 Rd. Courant, foruden mange offentlige Bygninger og Anstalter - og endda omtales den danske Nation ikke i den lærde Verden. Og Tyge Rothe i Bogen: Om nogle Dannemark og Norges Fordringer til hiin unden. Khavn 1788 pag. 15. o. s. v. Dersom Herren (Kronprindsen) vil lade Norske Mænd tale for sig om Rigets høje Skole, Universitetet, da kan han faae meget at høre, der er hans Opmerksomhed værdigt. Man vil sige ham, at Monarken hidtil bød hver Fader i Nør