JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Tirsdagen den 16de April førstkommende, Klokken 10 Formiddag, lader Hr. C. C. Wang paa Raadved Damgaard i Hansted Sogn, formedelst Bortflytning, ved Auction bortsælge Jnd-, Udboe og Besætning, hvoriblandt en Grubekjedel, 2 Kakkelovne, en Deel Sengeklæder, en Deel Værktøi, 4 Heste, 4 Køer, en Kalv, et Sviin, 3 Vogne, Seletøier, Avlsredskaber m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 14de Marts 1844. Efter Reqvisition fra Amtsveipiqveur Poulsen vil der Løverdagen den 20de April førstkommende, Formiddag Klokken 10 slet, her paa Samsøe blive afholdt offentlig Licitation over følgende Mindrelandeveis-Arbeide, som Holbeks Amtsraad har besluttet i indeværende Aar skal udføres ved Landeveiene her paa Øen, nemlig: 1) Transport af 150 Cubikfavne Gruus til den i 1843 anlagte Veistrækning, hvilken Transport er antaget at ville koste. . . . . . 328 a 60. 2) Harpning af 140 1/2 Cubikfavne Gruus til den i 1843 nye anlagte 1/2 Miils Landeveis=Strækning. Dette Arbeide er antaget at ville medtage en Bekostning stor . . . . . 260 28 80 s 500 3 44 s. 3) Jndgrovtning og Planering m.v. af 1712 Favne Vet, der begynder paa Stauns Byes Mark og gaaer til Profil 37. paa Nordbye Hede, og hvortil Fyldingsmaterialet udfordres tilført paa 20 a 30 Favnes Distance, c. 226 Cubikfavne. Til Leering af Veien, udfordres . . . . . . 164 Cubikfavne, Til Gruusning af Veien 158 Cubikfavne. Dette Arbeides Bekostning er antaget at ville udgjøre . . . . . . . . . 1182 a 15 Tilsammen 1771 a 59. Samme Dag afholdes endvidere Licitation over Opførselsen, af en Deel Steenkister paa Biveiene her paa Øen. Licitationsforretningen afholdes i Byen Stauns her paa Samsøe, i Selveiergaardmand Søren Kjerulffs Bolig Overslag og Licitationsconditioner vil, 8 Dage forinden den til Licitationsforretningens Afholdelse bestemte Dag, henligge til Eftersyn hos Amtsveipiqveur Poulsen paa Hovedgaarden Aggersvold, i Holbeks Amt, saavelsom paa mit Contoir i Pillemark Bye her paa Øen, Lysthavende indbydes. Samsøe Birks Contoir, den 18de Marts 1844. Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Licitation over Veiarbeide og Steenkister. Onsdagen den 10de April førstk., Kl. 11 Formiddag, afholdes Licitation paa Herredernes Thingsted paa Horsens Raadhuus: 1. Over Grundforbedrings=Arbeide af 1200 løbende Favne, inddeelt i Parceller, paa Veistykket fra Forten indtil Bygholm i Vest imod Lund By, paa den mindre Landevei imellem Horsens og Viborg. 2. Over Opførelsen af en dobbelt Steenkiste ved Yding Springbakke paa Districtsveien imellem Skanderborg, og Veile, istedetfor den derværende Træbro. 3. Over Opførelsen af en Steenkiste ved Sandvad Kro paa samme Vei. Conditioner og Overslag ere til Eftersyn paa mit Contoir, og fremlægges ved Licitationen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 28de Marts 1844. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Til førstkommende 1ste Juni bliver af Undertegnede oprettet et Præparandeinstitut for de unge Mennesker, der ville underkaste sig Prøveexamen paa Lyngby Seminarium. Jnstitutets Bestemmelse er: at meddele vordende Seminarieelever, saavidt muligt, almindelig Dannelse. Lærestoffet bliver valgt saaledes, at det staaer i saa nøie Forbindelse med den senere Underviisning paa Seminariet, at det kan danne en hensigtssvarende Grundvold; ihvorvel det, efter endt Lærecursus, i sig selv udgjør et heelt. Læretiden er bestemt til eet Aar. Prisen for Underviisning er bestemt, for hver Elev, til 24 28 aarlig. Logis, Kost, Varme kan erholdes for 60 P. Nærmere Underretning kan søges, helst snarest muligt, hos Ebdrup ved Greenaa, den 19de Februar 1844. P. J. G. Holm, Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Da det vilde være høist ønskeligt, om der herskede større Eenhed og Overeensstemmelse i den Forberedelse, som vordende Seminarieelever erholde, samt om deres Veiledning stedse var betroet til bekjendt dygtige Mænd, saa er det mig en Fornøielse at gjøre opmærksom paa det Forberedelsesinstitut, som Hr. Skolelærer Holm i Ebdrup vil oprette; thi han er mig bekjendt som en kundskibsrig og dygtig Mand i sit Fag, og Jnstitutet vil blive saa nærliggende Seminariet, at jeg vil kunne gjøre mig nøie bekjendt med det, og meddele Bestyreren mine Raad, med Hensyn til dets bedst mulige Jndretning. Dog forstaaer det sig af sig selv, at dets Elever ikke ville erholde nogetsomhelst andet Fortrin ved den hvert Aar her ved Seminariet afholdende Optagelsesexamen, end det, som deres egen Dygtighed kan forskaffe dem, da Seminariet ikke fornemmelig spørger, hvor Nogen er forberedt; men hvorledes han er det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Lyngby, den 10de Marts 1844. Nielsen, Seminarie forstander. Ligeledes glæder det mig at kunne tilføie, at Hr. Skolelærer Holm med fortrinlige Kundskaber forener heldige Lærregaver og utrættelig Lyst til at undervise, saa jeg med Sikkerhed tør anbefale ham, som en Mand, der er udmærket vel skikket til at forberede unge Mennesker til Optagelse paa Skolelærer-Seminariet. Colind Præstegaard, den 20de Marts 1844. N. Høvring, Districtsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Paa den store Exerceerplads her paa Byens Jorder kan i Sommerens Løb nogle Rideheste blive tagne paa Græs i Maanedsviis eller kortere Tid, om forlanges; det bemærkes: at jeg Nat og Dag holder en voxen Karl paa Pladsen til at passe Kreaturerne, saa jeg er ansvarlig for at disse skulle blive godt passet og behandlet. Aarhuus, den 29de Marts 1844. S. Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Af Temothee og Kloverfroe, i nye schlesiske at bohmiske Vare af udmærket Qvalitet, fremvises Prøver paa Undertegnedes Contoir, hvorefter de første 14 Dage a 3 Uger modtages Bestillinger. Horsens, den 28de Marts 1844. L. Hagemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
10,000 heelbrændte Muursteen, af ualmindelig Størrelse og sjelden god Masse, staae til Salg ved Aarhuus Havns søndre Side, og kunne erholdes tilkjøbs, naar man snarest muligt derom henvender A. Hansen, Commissionair. sig til Hollandsk, Schweitzer & Eidammer Oste faaes i gode Vare hos J. A. Prior,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Hvid & guul Vadskesæbe og fiin Hvedestivelse, fra Fabrikken "Cathrinedahl paa Møen, faaes billig hos J. A. Prior, Meieri-Oste, fortrinlig gode, faaes i Partier og mindre Dele billig hos C. A. Rodtwitt. 100 Stkr. Faar og Beder, af fiin spansk Race, kunne erholdes tilkjøbs hos Godsfor valter Lunøe paa Birkelund pr. Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Aarhuus=Paquetten. Anders Sande Ørsted, som hidtil paa Grund af den megen Jis i Farvandet er opholdt, agter at afgaae til Kjøbenhavn Mandagen den 1ste April om Morgenen, ifald Omstændighederne tillade, det. Man behager at henvende sig til Undertegnede. Andr. Chr. Wissing, Vestergade, ved Siden af Svane-Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-03-30
Subskription paa Corfaren, for 6 s Qvartalet, S. Warberg. modtages af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
No 58. Tirsdagen den 2. April. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Myheder fra Udlandet. Den portugisiske Jnsurrection varer ved endnu. Anførerne have erklæret, at de ikke tilsigte nogen Omvæltning, men kun forlange Opfyldelse af Dronningens Lofter, og indtil dette skeer, ville de kæmpe til det Yderste. J Combra udbrød nylig en Opstand af Studenterne, der angrebe Municipalgardens Caserne og toge Civilgouverneuren tilfange; men Militairet vandt dog Seiren og dreve Studenterne fra hinanden. Tre Hundrede ere blevne viste bort fra Staden. Regjeringen har nu udstedt en Ordre, hvorefter Enhver som træffes med Vaaben i Hænderne eller yder Oprørerne nogensomhelst Understøttelse, skal transporteres til de portugisiske Besiddelser i de andre Verdensdel og deres Formue konfiskeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Det store Menneskeslagteri i den spanske Regjeringsgeneral Roncalis Leir er (man siger paa Geistlighedens Forestillinger) blevet afløst af en ny Voldsomhed, der forfærder Gemytterne og fremkalder den bittreste Stemning. Generalen har nemlig paalag samtlige Kjøbmænd i Alicante, at udrede Beleiringens Omkostninger; hvo som vægret sig derved, skal betragtes som deelagtig i Jnsurrectionen og stilles for en Krigsret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Den franske Regjering har faaet Efterretning om, at Hertugen af Bordeaux belaver sig paa en ny Excursion mod Frankrig. Den valgte Skueplads er dennegang Schweiz. Men det franske Kabinet har besluttet, at ville optræde derimod med Kraft for at forhindre dette Forehavende. Det har allerede sendt en Note desang. til det østerrigske Hof, og en anden til Regjeringen i Schweiz, hvori denne anmodes om, ikke at tilstede Prætendenten Adgang til dets Gebeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
J Frankrig ere atter døde to berømte Mænd, fra Napoleons Tid, General Pajol (der forleden faldt ned af Slotstrappen og stødte Kaardefæstet indi Siden paa sig), og de Pradt, fordum Napoleons Secretair, 87 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Fra Kaukasus lyde Beretningerne vedvarende ugunstige for Russerne. Af de senest udsendte Regimenter er atter et stort Antal Soldater, navnligen Polakker, deserteret ind imellem Bjergene, hvor de forene sig med Ticherkesserne. Disse understøttes af Englænderne, som tilføre dem Vaaben og Krigsmunition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
J det brittiske Underhuus have Ministrene andraget paa en Rentenedsættelse, hvorover Capitalisterne ere blevne i høieste Grad allarmerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Parlamentsforhandlingerne angaaende Jrland, lægge i denne Tid Beslag paa den engelske Nations Deeltagelse. Det er i Sandhed et eget Skuespil, at see O'Connell, der nys er domfældt som Stats forræder", træde op i de lovgivende Forsamlinger med alle en Folkerepræsentants Rettigheder og Friheder. Overalt, hvor han viser sig, hilses han med stormende Enthusiasme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Den preussiske Regjerings Erklæring, at Preussen ingen Landstænder faaer, men at det skal beholde sine Provindsialstænder, har vakt stor Sensation i Tydsklands constitutionelle Stater. Stormende Optrin finde Sted i det baadenske Kammer. Oppositionen gaaer saavidt, at man ligefrem beskylder Regjeringen for, ved Uretfærdighed at have udstroet Mistillidens Sæd blandt Undersaatterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Den norske Regjering har tilstillet Kong Oscar den Første følgende Adresse i Anledning af hans Thronbestigelse: Stormægtigste, naadigste Konge, "Med dyb Smerte have vi modtaget Underretningen om, at det har behaget det guddommelige Forsyn, fra dette Liv at bortkalde Hs. Maj. Kong Carl Johan. Men i denne vor Sorg glemme vi dog ikke Forsynets Velgierninger. Vi ere gjennemtrængte af Taknemmelighed fordi det saa længe for de nordiske Riger bevarede den menneskelige Stifter af deres Forening. Han havde fægtet for Friheden, og han førte Scepteret med Mildhed. Som han selv forkyndte os Freden, var det indtil hans sidste Stund Fredens Oliegreen han holdt i sin Haand. Han har seet, hvor han viste sig iblandt os, talrige Skarer, komme sig jublende imode, og over ham i Graven hviler Velsignelsen. Tillidsfulde see vi Fremtiden for os. Bisætte vort Haab til Deres Majestæt, og dette Haab er stort, fordi det er bygget paa de Egenskaber, hvoraf Deres Maj. er i Besiddelse. Folkets Kjærlighed – den Høisaliges Belønning – være for Deres Majestæt og for enhver hans Efterfølger paa Thronen den første Arvelod, Da skal den forevigede Monark fra Lysets Boliger, som en lykkelig Stamfader, skue ned paa sine Efterkommere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 29de Marts. Der gjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
alle mulige Forberedelser til Thorwaldsens høitidelige Liigbegængelse imorgen. Kunstacademiets Værelser beklædes med Hvidt og Sort. Frue Kirke drapperes ganske sort. Haandværkslaugene have besluttet at ledsage Toget med deres Faner. Begravelsen skal gaae for sig imorgen Middag Kl. 12. Det hele Arrangement derved er overdraget til Architect Bindes bøll, Medailleur Christensen og Prof. Ursin. Sørgehøitiden foregaaer i Landets Cathedral, den af Thorwaldsens Haand saa riigt udstyrede Frue Kirke. Toget skal gaae fra Charlottenborg over Østergade, gjennem Vimmelskaftet, over Nytorv osv. Fra Frue Kirke vil Thorwaldsens Liig senere blive bragt til Holmens Kirke og der foreløbigen bisat i et af Gravcapellerne. Men hele den stille Uge vil det forblive staaende i Frue Kirke, ligesom og alle deri anbragte Sørgedecorationer. De samme ville ogsaa forblive i Kunstacademiet under hele den forestaaende Udstilling, der vil blive aabnet ved en Sørgefest. (Fl. Bl.)- Det af Thorwaldsen under 5te December 1838 oprettede og under 8de næstefter allern. confirmerede Testament og Gavebrev indeholder følgende Paragraph: "Til min Fødeby Kjøbenhavn skjænker jeg alle mig tilhørende Kunstgjenstande, saavel de, der allerede ere her i Hovedstaden, som den langt større Deel deraf, der endnu er i Rom, tilligemed den Tilvæxt, de endvidere indtil min Død maatte erholde, det Hele bestaaende af Statuer og Basrelief fer i Marmor og Gibs, antike Vaser, udskaarne Stene, Paster, Bronzer, Terracotter, Medailler, Malerier, Pragtværker, stukne Kobberplader, løse Kobbere og Lithographier, Haandtegninger, Bøger, og hvilkesomhelst andre antike og moderne Gjenstande, der henhøre til Videnskaberne og de skjønne Kunster. Formeldte min urokkelige og uigienkaldelige Gave er underkastet følgende Betingelser: a) at alle de ovenanførte Gjenstande skulle udgjøre eet eneste og særskilt Museum, der skal bære mit Navn, saaledes at det aldrig skal kunne blandes med hvilkesomhelst andre Samlinger, og følgeligen heller ikke formindskes, deles eller forandres under nogetsomhelst Paaskud eller af nogensomhelst Aarsag. b) at Staden Kjøbenhavn skal lade indrette et passende, særskilt og for Jldsvaade sikkert Locale for dette Museum. J de følgende Paragrapher fastsatte den Afdøde derhos, at Renterne af de Fideicommis-Capitaler, som han allerede tidligere havde oprettet for sin Adoptivdatter, Fru Kammerherreinde Paulsen og dennes Børn, og sikkret disse ved Deposita i Nationalbanken og Overformynderiet, i sin Tid, efter deres og Descendenters dødelige Afgang, skulle tilfalde Museet. Ved den under 25de Januar 1843 oprettede, under 16de Februar f. A. allernaadigst confirmerede Codicil bestemte den Afdøde dernæst efterat det for hans Arbeider og de øvrige ham tilhørende Kunstgjenstande bestemte Museum ved de af den oprindelige Comitee for dets Oprettelse indsamlede Bidrag af over 60,000 og ved hans kjære Fødestads betydelige Tilskud var opført paa en til hans Ønsker svarende Maade, at Alt, hvad han ved sin Død maatte efterlade sig, uden derom at have fastsat nogen speciel Bestemmelse, skulde tilfalde Museet. (Brig. Td.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
J Thorwaldsens oprindelige Testament vare Maleren Küchler, den danske Kunstagent Bravo og en romersk Advocat Nicci nævnte som Testaments executorer for hans Boes romerske Anliggender; men dette maa antages at være bortfaldet ved det senere Codicil, hvorved Conferentsraad Collin, Justitsraad Thiele, Professorerne Schouw, Clausen og Bissen, (istedetfor de tvende Førstnævnte og Professor Freund) med udstrakt Fuldmagt ere indsatte som Executorer, tilligemed et Medlem af Magistraten, som i et afholdt Møde dertil har udnævnt sin Chef, Overpræsident Kjerulff. Disse have nu, til at tage alle Thorwaldsens Kunstsager i Rom under Bevaring og arrangere hvad dermed staaer i Forbindelse, befuldmægtiget den danske Consul i Livorno, Hr. Dalgas, en Mand, der med sin offentlige Charakteer forener Kraft og levende Jnteresse for Sagen, ligesom man, da han ikke er nøie bekjendt med alle Forholdene i Rom, har adjungeret ham Hr. Bravo. Til at bringe Thorvaldsens Pengesager i Rigtighed er dennes Ven, den würtembergske Consul, Hr. Kolb, befuldmægtiget, og denne Deel af Affairerne kunde vistnok ikke betroes til meere kyndige og virksomme Hænder. Til curator bonorum er Cand. juris Breck valgt. (Aftenbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Ved den over Thorwaldsens Liig i Tirsdags foretagne Obduction fandtes Følgende: Hjernen var i det Hele taget sund; Hjertet noget forstørret, og Klapperne fra Hjertet til den store Pulsaare (Aorta, fortyndede og paa flere Steder gjennembrudte. Hjertets Hovedpulsaare (Arteria coronaria) paa enkelte Steder forbenet, og en sygelig (atheromatos) Masse udtraadt i dens Huulhed. Den store Pulsaare (Aorta) paa flere Steder forbenet og dens indvendige Hinde hist og her gjennembrudt af de afsatte Beenlameller. Den nederste Deel af høire Lunge forandret til en blød, miltlignende Masse. Mellem den tilsvarende (nederste, yderste) Deel af samme Lunges Lungesæk- og den nedenunder værende Deel af Mellemgulvet, fandtes en lukket Sæk af en lille Haands Størrelse indeholdende endeel halvindtørret og af Forbeninger omgiven purulent Masse. Underlivets Organer vare i det Hele taget sunde. En rigelig Fedtafsætning beklædte de fleste indvendige Organer, navnligen ogsaa Hjertet og Hjerteposen. Fontanellerne paa Benene saaes tørre; Saaret paa høire Skinnebeen omgivet af forhærdet Cellevæv. Døden synes altsaa at være udgaaet fra Brystet, navnligen fra Hjertet, hvis organiske Sygdomme ofte medføre en, som i dette Tilfælde, pludselig Standsning af Livet. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Overlæge Jacobsen har i Fædrelandet, aflagt et offentligt Regnskab for sine Handlinger som Thorwaldsens Læge. "Jeg har fra Begyndelsen af siger han - været mig Vigtigheden og Betydningen at det mig anbetroede Hverv klarligen bevidst, jeg har følt, at jeg ikke alene skyldte mig selv Regnskab for dette, men at jeg ogsaa kunde sættes i den Nødvendighed at fremlægge mine Handlinger i denne Henseende for et større Publicum, og jeg skal saameget hellere gjøre dette, som jeg nærer den faste Fortrøstning, at mine Landsmænd ikke blot ville beroliges for den sørgelige Tanke, at Thorwaldsens Død skulde have været en Følge af høist betænkelige Bovestykker af hans Læge, men at de ogsaa ville lade mig vederfares Retfærdighed." De factiske Omstændigheder, som have fundet Sted i og ved Overlæge Jacobsens Forhold til Thorwaldsen, ere, ifølge hans Beretning, følgende: "Jkke paanødt af nogen Anden, men ifølge Patientens egen udtrykkelige Anmodning, tog Overlæge Jacobsen i Januar 1840 Thorwaldsens Been under sin Behandling; men allerede et Par Maaneder efter foranledigedes han ved en Yttring af Etatsraad Bang: at han selv endnu, som forhen, var Th's. Læge, til at trække sig tilbage. J forrige Aars December Maaned, da Th's. Sygelighed havde vakt almindelig Bekymring, modtog Hr. Jacobsen af Hs. Maj. Dronningen det Hverv, nærmere at erkyndige sig om hans befindende, ved hvilken Leilighed Patienten atter selv anmodede Hr. J. om at tage det syge Been under Behandling, hvilket ogsaa skeete, efter at Th. derom havde confereret med Etatsraad Bang. J Erkjendelsen af at maatte undgaae ethvert heftigere Jndgreb i Organismens mere universelle Liden, indskrænkede han sig til at normere Patientens diætetiske Forhold, og anvendte den Behandling, som Locallidelsen nødvendigviis fordrede. Efter 3 Ugers Forløb var Betændelsen og Suppurationen lykkeligt hævet. Hvad Fontanellen angaaer, da har Th. i flere Aar havt en saadan paa hvert Been. Den paa det sunde Been blev under Behandlingen af Betændelsen gjort større, medens den paa det syge Been, der under Behandlingen ikke kunde vedligeholdes, strax blev fornyet, saasnart Beenskaden, var helbredet; begge Fontaneller holdtes derpaa i stadig Suppuration indtil Th's. Død. Efter denne, som det synes, aldeles fyldestgiørende Beretning opfordres Statsraad Bang til at erklære sig angaaende Fædrelandets Yttringer i denne Henseende; en saadan Erklæring vilde vistnok udøve en beroligende Jndflydelse paa den offentlige Mening. Til Slutning takkes Fædrelandet, fordi det ved offentligen at fremføre, hvad der ellers i Mørket vilde have sneget sig omkring, har givet Anledning til at yde Sandheden en i nærværende Tilfælde væsentlig Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst formildet den Homsopathen H. C. Lund ved Høiesteretsdom af 11te Januar d. A. ikiendte Straf af 2 Aars Forbedringshuusarbeide til en Mulct af 100 8 til Khvns Fattigvæsen, hvilken Mulct i Mangel af Betaling bliver at afsone med simpelt Fængsel i 4 Uger. (Brig. Td.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
J Tirsdags havde den kgl. svenske Overkammerjunker Grev Stedingk Audients hos Hs. M. Kongen, for at frembringe den officielle Anmeldelse af Kong Carl Johans Død og Kong Oscars Thronbestigelse. (B. Td.) Den nye Toldtarif, med de Stænderne forelagte Tillæg og Forandringer til Forordn. 1ste Mai 1838, udkommer i disse Dage fra Pressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
J Begyndelsen af Jan. Maaned d. A. udbrød i Asminderød, Frederiksborg Amt, en Typhussmitte, der i kort Tid udbredte sig til flere Byer, navnlig til Langstrup, Daglykke, Søholm og Sletten. Rygterne have imidlertid gjort Smittesygen til en langt voldsommere Art, end den har været. Af 120 Angrebne er der hidtil kun død 14; derimod ere 63 helbredede og 43 ere endnu under Lægebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Provindsial-Beretninger. J Kiel gaaer i denne Tid det Rygte, der allerede for nogen Tid siden ogsaa omtaltes i de danske Blade, at der i Løbet af indeværende Aar vil blive sammendraget en stor Leir paa Sjælland, hvortil ogsaa endeel af de i Holsteen liggende Tropper ville blive did kaldte. (K. C.)J Jtzehoe var den 23de Marts en Militairhøitidelighed. De af Senatet i Hamborg det 2det Dragonregiment tilstillede Jldebrandsmedailler bleve ved Paraden uddeelte til alle de Officierer, Underofficierer og Dragoner, som havde gjort Tjeneste ved bemeldte Leilighed. Regimentet skal have faaet 231 af disse Medailler, der ere støbte af de nedbrændte Kirkers Kobbertag, og skulle bæres i et rødt- og hvidstribet Baand. Paa Grund af de mange Tyverier, som af en Tyvebande ere begaaede i Sognene Bjert og Stenderup, i Haderslev Amt, har Hs. Majestæt Kongen, efter Andragende fra Amthuuset, udnævnt en Commission til Sagens Undersøgelse. Samme bestaaer af Herredsfogderne Thomsen og Petersen samt Overrets=Auscultant Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Khvns Børs-Cours den 29de Marts. Hamborg, 2 M.a vista 198 1/2. Species 200. 4 PC. kgl. Obl. 101 a 101 1/2 Nationalb. Obl. (af Laanet. 4de Febr. 1820). - 4 pC. uopsigelige Rigsbank=Oblig. Nationalbank=Actier 122.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Skibs-Efterretninger. Jfølge de sidste Efterretninger fra Helsingøer var en Deel af Farvandet opfyldt med Spædiis imellem den ældre Driviis, drivende nordefter. Derimod var det temmelig aabent østligere opad Hveen til. Udenfor Kronborg var der ligeledes aabent Vand, undtagen langs med Landet vesterpaa. N. for Kronborg faaes, opkrydsende Seilere. Det egentlige Farvander seilbart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Befordringer og Afgang. Under 22de de har Hs. M. i Naade og med Pension entlediget Sognepræst for Brøndbyvester og Brøndbyster M. i Sjælland J.C. Svitzer, samt Sognepræst for Thustrup og Haldagerlille M. i Sjælland C. C. Stabell. Volonteur i det kgl. Rentekammer L. Raben allern. besk. til Huusfoged i de 4 gamle Herreder i Flensborg Amt, Cancellist B. Knudsen til Geheime-Gouvernementssecretair ved Statholderskabet for Hertugd. Slesvig og Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Landeiendoms-Salg. Hofjægermester Føns har i disse Dage solgt sin skjønne Eiendom: Søbysegaard(2 Mile fra Odense) til Commandeur Falsen for 300000 Rbd. (Fyenske Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Fallitter. Silke- og Klædehandler Chr. Larsen har den 26de Marts overgivet sit Bo til Skifterettens Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-02
Dødsfald. Jnstrumentmager Liebert (33 Aar), Jfr. Mathilda Thorbjørnsen (16 Aar, Hanna Beha (28 Aar), Jomfru S. M. Kirketerp (56 Aar); Alle i Khvn. Handelsfactor Johannes Gjørup (45 Aar) paa Island. FruKrigsraadinde Jpsen i Kjerteminde.