Corsaren, 1843-01-13
Almanak. eller Huuskalender for det Aar efter Christi Fødsel 1843, som er det 3die efter Skudaar. "Corsaren" udgav ifjor sin Almanak, og vi see ikke den ringeste Grund, hvorfor vi ikke ogsaa iaar skldue gjøre det. Men, da vi gjerne gaae frem med Tiden, saa have vi været betænkte paa at give den samme betydelige udvidelse, som universitetets Almanak har faaet ved dHrr. Frølunds og Flinchs fortjenstlige Bestræbelser, nemlig med Portraiter af det kongelige Huus, Stamtræ, Huusraad, Vers o. desl. Da vi imidlertid af Erfaring kjende den Fare, der for os er forbunden med billeder, som skulle forestille de høie Personer, idet endog billeder, som ikke skulde forestille dem, ere blevne beslaglagte, saa ere vore Tegninger i denne Retning ikke originale, de ere paa det nøiagtigste aftrykte efter de nævnte Herrers Almanak, ligesom Rubrikerne i denne omhyggeligt ere efterfulgte. Altsaa: Dette skal være Dette skal være Hs. Kl. Kongen. Hds. Kl. Dronningen. Dette skal være Dette Kronprindsen. Kronprindsessen. NB. Kronprindsessens Portrait et lidt uheldigt, idet der fra Øiet udgaaer Noget, der er langtfra at give Ansigtet et fornøiet Udseende. Men vi have ikke dristet os til at forandre Noget i det, der engang har passeret Censuren, skjøndt vi fandt, at det var Synd i for vor smukke Kronprindsesses Ansigt. Dette er: Prinds Ferdinand. Dette: Prindsesse Caroline. Derefter kommer i Frolunds og Flinchs Almanak: Stamtræet. Vi have ikke havt Plads til at optage Stamtræet i dets Heelhed. Jstedetfor de dunkle Skyer, der her findes nederst paa Stammen, skulde Grenen for Tydeligheds Skyld været fortsat til Arveprinds Frederik, som Kongens Fader, og derfra videre. Men, da Enhver dog veed det, er det i Grunden ligegyldigt. – Stamtræet gaaer op i et?. Hiin engelske Officier sagde til Pope, at et Spørgsmaalstegn er en lille næsviis Tingest, der spørger. Af dette Spørgsmaalstegn venter imidlertid det slesvigste Spørgsmaal endeel af sin Løsning. Nu følger i meerbemeldte Almanak en Nytaars-Bøn for Kongen, hvoraf vi passende kunne optage det første Vers: "Tid er til Storværk og Tid til at hvile, Tiden er kostbar og Timerne ile - Siger ei Dagen betydningsfuld det? Timerne ile, og Aaret omskiftet, Trostlos er Hvilen foruden Bedrifter; Men paa Bedrifterne slumres der let!" Nu kommer den egenlige Almanak, som vi dog ikke holde os saa strængt til. Uærværende Aar regnes Efter Verdens Skabelse, beregnet fra det Dieblik, da Vorherre sagde: "Blive Lys!". . . . . . . . . . . . . . netop 5810 Aar Siden Kong Fredrik den Sjette forordnede Provindsialstænderne . . . . . . . . . 12 -  Siden man ansaae dem for utilstrækkelige 12 1/4 -  Siden Jdeen om Stændercomiteerne. . . . 1 -  Siden de vare tidssvarende . . . . . . . 50 -  Siden Statsgjældsafbetalingsselskabet fik det sidste frivillige Bidrag. . . . . . en bedrøvelig lang Tid. Aaret gaaer fra 1ste Januar til 31te December med langsomme og sikkre Fjed, saagar yderst langsomt; dets Bevægelse er den langsomste af alle Bevægelser. Og dog kunne Anderne af "en langsom og sikker Folkebevægelse" ikke holde Skridt med det, saasom det dog stedse gaaer fremad. Aaret bestaaer her i Danmark af 365 Nætter og naturligviis ligesaamange Dage. Tidsmaalingen sleer ved Hoffet efter Soltid, blandt Embedsmændene efter Stjernetid, i Folket efter Middeltid.