JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
J Bestyrelsen for Velgjørenhedsselskabet i Aarhuus, den 22de Februar 1845. H. C. Bursche, Krabberg. Th. Schytte. J. Lyngbye. H. Fouss. J. P. Hammershøi. Nellemann. Den Capital 9000 Rbdlr. søges tillaans i 11te Juni Termin dette Aar til den videre Udbygning af Grenaae Havn, imod Renter og Capital-Afdrag aarlig 6 PC. og Communens Garanti for denne Betaling. Private, offentlige Kasser eller Stiftelser, som maatte have en saadan Capital disponibel, anmodes herved om at laane Havnen samme og derom behagelig underrette Commissionen snarest muligt. Grenaae Havne=Commission, d. 20de Februar 1845. Kruse. Sether. S. M. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Løverdagen den 15de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver i Enkemadame Wellings Fallitbo afholdt en Skiftesamling i Boets Gaard, i hvilken der vil skee Forslag til Ansættelsen af en Curator bonorum i Boet, og nærmere Bestemmelse med Hensyn til Boets Realisation vil blive tagen. Skifteretten i Mariager, den 22de Februar 1845. E. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Licitation. Mandagen den 10de Marts førstkommende, Kl. 10, Formiddag, afholdes efter Overøvrighedens Resolution Licitation over Opførelsen af et Huus i Borum for Jordemoderen i Laddi a District. Conditionerne tilligemed Overslaget ere 8 Dage forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Licitationen afholdes i Borum Kro. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 22de Februar 1845. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Jfølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter Selveiergaardmand Jens Jensen og forhen afdøde Hustrue Kirsten Thygesdatter i Saabye, Yding Sogn, Woer Herred, bliver den Stervboet tilhørende Gaard med tilliggende Eiendomme, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 12te Marts, førstk., hver Gang Onsdagen den 19de Marts og Kl. 10 Formiddag. Onsdagen den 26de Marts De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, den 3die paa Gaarden som sælges. Denne staaer for Hartkorn, ny Matricul, 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., med indkjøbt Konge- og Kirketiende. Dertil hører endvidere: n. Halvparten af en Parcel paa Yding Mark, Hartkorn ny Matricul . . . . 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. b. Anpart af en Parcel paa samme Mark, dito Hartk. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. c. En 10de Part af en Skovlod af dito Hartkorn . . . 4 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. Gaardens Areal er omtrent 50 Tønder Land, god Jord. Af Engho kan avles aarlig 10 a 12 Læs. Skovskifterne til Gaarden afgive Gavntræ og Jldebrændsel mere end til Fornødenhed. Gaarden drives med 2de Heste, og derpaa kan holdes 10 a 12 Qvæghøveder med Tillæg, og 10 a 12 Faar med Yngel. Stuehuset er for faa Aar siden af Nyt opført; de øvrige Længder ere af almindelig Bondebygning. Til Gaarden hører et Huus som er bortfæstet for aarlig Afgift, og Andeel i et andet Huus, hvoraf ogsaa haves en aarlig Afgift. Mergel haves paa Marken, hvis Mergling er paabegyndt. Naar Gaarden ved 3die Auction er bortsolgt, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over dens Jnd- og Udbo, Avlsredskaber og Besætning af Heste, Køer, Faar, samt en Deel aftorsken Rug, Byg og Havre, 16 til 18 Tdr. af hvert Slags. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, d. 22de Bernth. Februar 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Ifølge Reqvisition af Skifteretten i Jndsidder Knud Jørgensen og afdøde Hustrue Bodil Hansdatters fælleds Bo i Horndrup, grundet paa Forlig og Udlæg, og det under Skiftet i bemeldte Stervbo passerede, bliver det Peder Hansen i Hylke Skov tilhørende Huus med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., med Sæd og Avl, saavelsom Konge- og Kirketiende af berørte Hartkorn, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 15de Marts, førstk., hver Gang Løverdagen den 29de Marts, og Kl. 10 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Løverdagen den 12te April De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, den 3die paa Stedet som sælges. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende i Henhold til Plakaten af 22de April 1817. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, d. 22de Bernth. Februar 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Commissions-Forhandlingscontoiret i Aarhuus. a. En i Nærheden af det store Torv beliggende Eiendom paa 7 Fag, med Indkjørsel og Hauge, kan kjøbes billig med en liden Udbetaling og, om ønskes, imod en lempelig aarlig Afbetaling. b. Et paa 9 Fag 2 Etage Sted, nær ved det store Torv og Kjødtorvet, særdeles tjenlig for en Professionist, er at faae paa billige Pengevilkaar. c. 3 Fag eller 5 Fag Huus i Beboelsesstand er at erholde tilkjøbs ved Mindet. d. En ved Mindet smuk og oplivende beliggende Eiendom, hvis fortrinlige Beliggenhed egner sig til forskjellig Næringsbrug, og som med Hensyn til dens Jntrader af Huusleie agtes solgt billig og paa Pengeconditioner, enhver Kjøber vil kunne være tjent med. En paa 10 Fag 2 Etage med Indkjørsel i Nærheden, af en af Byens Porte beliggende Eiendom, passende til flere Næringsbrug, kan kjøbes imod at 2/3 af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, og Resten udbetales efter nærmere Overeenskomst. At det i denne Tidende i den senere Tid til Salg averterede Sted ved Aaen er solgt, skulde jeg ikke undlade at Ludv. Fr. Bloch. bekjendtgjøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
En Landeiendom paa omtrent 112 Tdr. Land, udmærkede Jorder, der kun er beliggende 1/2 Miil fra en af Jyllands største og bedste Kjøbstæder, er at faae i Forpagtning til 1ste April eller 1ste Mai d. A. Man henvender sig i den Anledning personlig eller i frankerede Breve til Commissionair A. Hansen i Aarhuus. S. Levins Industri- og Mode-Magazin er idag blevet forsynet med et udmærket smukt Udvalg hvide franske Broderier, ægte Kniplinger, Bobissetter og Blonder, Fløielsbaand m. m. m. Aarhus, den 25de Februar 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Undertegnedes Frohandel er atter bleven forsynet med friskt og paalideligt Have og Blomsterfrø, weimarsk Levkøifro, dobbelte hollandske Anemoner og Ranunkler m. m., som sælges til de allerbilligste Priser. Desuden anbefaler jeg min store Samling Georginer, Potteplanter og Stander, hvorover trykte Priiscouranter gratis kunne erholdes hos mig. – Aarhuus, den 24de Februar 1845. J. Chr. Jensen. Paa Østerkeilstrup. staaer endeel Slagteqvæg, som ønskes snarest afhændet. En norsk Handelscommis, som for Tiden er engageret ved et Handelshuus i Norge, og er i Besiddelse af gode mercantilske Kundskaber og Forbindelser, attraaer at etablere sig i en af Danmarks større Handelstæder, og søger i den Anledning en Associe, som kan indskyde en Sum af 3 a 4000 28 til Firmaets Fond. Billetter mk. Assorie a 30, indeholdende fornøden Oplysning, bedes indsendt til det Berlingske Contoir i Kjøbenhavn, hvorefter nærmere Underhandling vil blive indledt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Et a to Pigebørn kunne komme i Kost og faae en god Opdragelse, naar de behage at henvende sig til FruMorville, boende ved Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-27
Liebigs chemiske Breve. Heraf er udkommen en Omarbeidelse af Landvæsenscommissair S. Michelsen, der i et fatteligt Sprog især omhandler det for Landmænd og Beterinairer Videværdigste. Prisen er 80 sk. A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
No 36. Februar. den 28. Fredagen privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhun Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Nyheder fra Udlandet. Fra Lausanne (Hovedstaden i Schweizer-Can tonen Waadt) meldes endvidere: "Hvad Storraadet (Regjeringen) ikke formaaede, det formaaede Folket og Militairet. Storraadet havde nemlig, efter 2 Dages Raadslagning, forkastet det fra 32,000 Jndv. indkomne. Andragende og Jesuiternes Bortviisning. Dette gav Anledning til Opstanden; Folket antændte et stort Baal midt inde i Staden, og paa dette Signal strømmede Omegnens Beboere ind i tusindviis; Regjeringen lod Tropperne samle, men de fleste af dem gik over paa Folkets Parti. Da tabte Storraadet Modet og – nedlagde Regjeringen. Folket valgte, som meldt, en ny Regjering, som besidder dets fuldkomne Tillid, og Jesuiterne kunne nu belave sig paa Afmarsch. Det blev ikke til Noget med de preussiske Forhaabninger om en Udvidelse af den raadgivende Provindsialstænder-Jnstitution til Rigsstænder. Den kgl. Bekjendtgjørelse til de sammenkaldte Stænderforsamlinger indeholder slet ikke noget derom. Berlinerne skulle især have følt sig skuffede, og deres Ansigter være blevne betydeligt forlængede, men de trøste sig nu med, at der er kommet Forhindringer iveien, at det kun er en Udsættelse, der er indtraadt, og at hele Rigets store Forventning vil blive opfyldt til næste Landdag (1847). Keiseren af Rusland, der nu er helbredet for sin Guulsot, lider nu haardt af Gigt. Efterretningen om Hertuginden af Nassaus Død havde gjort et meget sørgeligt Jndtryk paa den keiserlige Familie især da hun var død paa samme Dag (28de Januar) som Storfyrstinde Alexandra i f. A. havde celebreret sin Formæling med Prindsen af Hessen. Coureren ankom til Petersborg just som Admiral Greigh skulde bisættes; Storfyrst Michael, den afd. Hertugindes Fader, var alt i Kirken, da Storfyrst-Thronfølgeren, meldte ham det sørgelige Budskab. – J St. Petersborg var Kulden i den sidste Uge stegen til 23 Sr. Oberst Jussus skrives der fra Paris den 17de Februar – har i Forgaars afsvoret Jslammismen og er traadt over til Christendommen. Om nogle Dage vil hans Formæling gaae for sig med Frøken Weyer. Jussuf er kun 36 Aar gammel, og vil nu blive udnævnt til Marechal de Camp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
J Berlin talte man i de sidste Dage næsten ikke om Andet, end følgende tragiske Hofbegivenhed: En ung Dame af Hs. K. H. Prindsesse Carls Hofstat, der boede i det prindselige Palais, havde den 17de Februar om Morgenen, Kl. imellem 5 og 6, styrtet sig ud af Vinduet i hendes Sovekammer, beliggende i anden Etage, saa at hun knuste baade Arme og Been. Naturligviis forsker Publicum efter Aarsagen til et saa overordentligt og hemmelighedsfuldt Optrin; den Ulykkelige selv, en Frøken von M., vedligeholder den største Taushed derom, – kun bad hun dem, som kom hende tilhjælp, for Himlens Skyld ikke at bringe hende tilbage i Palaiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Den 18de de blev afd. Prof. Henrik Steffens begravet, og uagtet et heftigt Sneefog havde dog en saa talrig Mængde af den Hedengangnes mange Venner indfundet sig, at Sørgehuset ikke kunde rumme dem Alle. Jernkorset, som han havde erhvervet sig i Befrielseskrigen 181315, bares paa en Pude foran Kisten, der fulgtes af en uendelig Række Vogne, hvoriblandt bemærkedes baade Kongens og Prindsernes Eqvipager. 300 Studenter fulgte tilfods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Vinterens Strænghed omtales fra alle Kanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Ved Wien var den store Donau tilfrossen, og man havde daglig 10 a 12 R. J Lyon havde man 138, i Rouen 14, og i Havre vare 4 Mennesker ihielfrosne. J Baiern vare flere Personer omkomne af Kulden, der i Regensborg var stegen til 160 R. J Dresden havde man endog havt 18, og Elben var heelt tilfrossen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
J Neustrelitz har der været store Festligheder ved Hoffet i Anledning af Kongen af Preussens og Kronprindsen af Danmarks Nærværelse. Ved en af de til deres Ære foranstaltede Concerter sang den berømte Henriette Sontag, nuværende Grevinde Rossi for første Gang offentligt efter meget lang Tids Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Theodor v. Kobbe, den bekjendte Humorist, er død i Oldenburg den 22de Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Fra Christiania meldes, at Hs. M. Kongen har ved en Armeebefaling af 5te de, naadigst ansat Hs. Kgl. H. Prinds Nicolaus som Jæger ved det norske gevorbne Jægercorps. – Man anslaaer Antallet af de Reisende, der i Anledning af Kongens Ophold i Christiania ere komne dertil, til 15,000. - Digteren Wergeland ligger farligt syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Kjøbenhavn, den 22de Februar. - Dansk Folkeblad indeholder en interessant Artikel om "Striden mellem den roeskildske og den holsteenske Stænderforsamling, i hvilken der – efter at de Vanskeligheder ere fremstillede, der frembyde sig for Regjeringen ved at udstede den af den roeskildske Stænderforsamling attraaede Erklæring om Arvefølgen, og ifølge hvilke det under de stedfindende Omstændigheder ingenlunde vil være nogen let Sag at udstede den og kraftigen at gjennemføre den ved at standse de Forberedelser til Borgerkrig, som skee ved i Folket at udbrede falske Forestillinger om den lovmæssige Arvefølge - til Slutning udtales den Overbeviisning, at en kraftig og dygtig Regjering ingenlunde vil være ude af Stand til at overvinde disse Vanskeligheder. Det ere vigtige, det ere afgjørende Øieblikke for Fædrelandets Fremtid; vi afvente, hvad der vil skee. Nægtes kan det ikke, at hver Uge, hver Dag, som hengaaer, uden at den holsteenske Stænderforsamlings Adresse bliver besvaret paa en praktisk Maade, tilføier den Sag, der ved Erklæringen om Arvefølgen skulde fremmes, stor Skade. Sagen er stillet paa Spidsen; det vilde være fordærveligt at udsætte og stille i Bero, thi hvis man lader den holsteenske Adresse virke fort i henved to Aar, hvis man lader de Anskuelser, som den udtaler, bemægtige sig Gemytterne, hvis man ei ved Kjendsgierninger erklærer sig kraftigt og bestemt mod dem, eller hvis man endog skulde søge at indtage en balancerende Stilling, hvis man skulde anstrænge sin Skarpsindighed for at udfinde dunkle, gaadefulde Udtryk, som Enhver kan tolke paa sin Maade, hvis man giver Erklæringen om Arvefølgen Følgesvende i Foranstaltninger og Yttringer, hvorved man, for at dæmpe en muligt aristokratiskebureaukratisk Misfornøielse i Hertugdømmerne, gjør det endnu vanskeligere at gjennemføre Erklæringen, hvis man ei med kraftige Slag tilintetgjør det Parti, der ved den holsteenske Adresse har plantet Kronprætendenternes Banner, da vil der være den største Fare for at en Kronprætendent i den dybeste Fred tilraner sine Efterkommere Halvdelen af det danske Monarki.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Efter at Hs. Majestæts omtalte Resolution, hvorved bestemtes, at den imod Hr. Ploug, i Anledning af Publicationen af Extracten af den slesvigske Forenings Forhandlingsprotocol, af Cancelliet anlagte Pressesag skulde bortfalde, var tilhændekommen Hof og Stadsretten og af samme communiceret den i Sagen beskikkede Actor, Hr. Procur. d'Auchamp, nedlagde denne Sidste, der fuldstændigen havde deduceret Sagen og i samme havt flere Møder, Paastand om at tilkiendes Salair hos det Offentlige. Den saaledes nedlagte Paastand gjorde det til Pligt for Retten at optage Sagen, der ved en nu afsagt Dom er hævet, hvorhos Hr. d'Auchamps Paastand er tagen til Følge, idet der hos det Offentlige er tillagt ham et Salair (Fædrel.) af 10 Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Forleden Dag hændte sig i Løngangene en Begivenhed, som let kunde have taget en sørgelig Ende. En ung Dame standsede her for at tale med en Veninde og bemærkede ikke, at en glødende Svovlstikke, som en Cigarryger havde kastet fra sig, laa for hendes Fødder. Den tog fat i hendes lange nedhængende Kaabe, og Jlden havde allerede forplantet sig et godt Stykke opad, da en Forbigaaende bleve Faren var, som Damerne i Samtalens Hede ikke havde bemærket, og hialp til at faae Jlden slukket. (Flp.)- Baghuset til Hattemager Marks Huus i Pilestrædet er opført af Jern. Det er 5 Etager høit og 6 Fag bredt, construeret af Jernstøber Løwener og Tømmermester Hutmann. Det er, saavidt os bekjendt, det første Huus, som er opført her i Staden af (Brig. Td.) Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Skuespildirecteur Engelhardt i Altona har isinde at komme her til Foraaret med sit Selskab, for at give Forestillinger paa Petolettis Theater. (Flyvep.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
J Læseverdenens Hænder circulere i denne Tid to Værker af tydske Forfattere: Welp og Boas, som have gjort Reiser i Skandinavien, og i betydeligt Bo lumen samlet deres Reiseiagttagelser. Begge have skrevet med Skjøn og Retfærdighedsfølelse, opfattet uden Hovmod og forud indtagne Meninger, og dømt uden den ellers saa sædvanlige tydske Arrogants i at bedømme dansk, overhovedet nordisk Eiendommelighed og Dannelse. Den ene Forfatter, Boas, er i den Grad inde i vore Forhold, at han ei indskrænker sig til et Overblik over vor Literatur, men gaaer vore Forfattere igjennem Mand for Mand, fortæller deres Levnetsløb, end- ogsaa de mere skjulte Træk i deres Privatliv, i deres Storhed og Svaghed, skildrer deres Talenters Eiendommelighed, opregner alle deres Værker, og gjennemløber dem paa critisk Maade. Hvorledes han var kommen til al denne Viden, forklarede man sig paa den Maade, at han skulde have seet alt Dette gjennem en her levende Skjønaands Briller, og Rygtet betegnede temmelig almindeligt Een og den Samme. J Fædrelandet har H. P. Holst nu fralagt sig enhver Jntimmittet med Boas, at den billigviis kunde lede til slig Forudsætning. - Trangen i denne strænge Vintertid er i Kjøbenhavn saa stor, og Veldædigheden følger i den Grad Skridt med Trangen, at alene Adresseavisen for den 21de indeholdt Gaver af et Beløb til over 700; men uagtet al denne beredvillige Hjælpsomhed vrimle Aviserne alligevel af hjerteskjærende Opraab til Folks Medlidenhed. Dette kunne Omstændighederne forklare; men Jntet kan forklare den Besynderlighed, at end- ogsaa Trangen, der maa være saa nøgen som den vil, skal have sin Mode, sit Modesprog. Af alle de hundrede og atter hundrede Avertissementer, som anraabe om Hjælp, er der ikke eet eneste, der gjør den naturlige Fordring af en Gave, men alle den urimelige Fordring af et Laan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Jgaar var det Rygte almindelig udbredt i Byen, at fire Studenter, med Slæde, Heste og Kudsk, vare gaaede under paa en Tour over Sundet. Det har til al Lykke imidlertid ikke senere stadfæstet sig. - En Mand har derimod af en Kanepidsk faaet sit Øie saaledes læderet, at det neppe kan helbredes, og samme Mand havde kun et eneste at miste, hvilket gjør Ulykken meere end dobbelt saa stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Etatsraad Professor Rafn er af Kongen af Preussen bleven benaadet med den røde Ørns Orden. (*)- Paa Grund af den stærke Frost har Nivellementet paa det for Jernbanen til Klampenborg bestemte Terrain maattet ophøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Den forhen omtalte Person, som bedrog Skrædermester Oltmann for en Klædning, ved at gaae igjennem en Billardstue og saaledes undløbe, er i disse Dage bleven paagreben. Han er Dreiersvend af Profession.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Efter Forlydende vil en Søn af Skuespiller Nielsen om kort Tid debutere i Oehlenschlægers Axel og Walborg i samme Rolle, hvori Faderen for første Gang paa en saa glimrende Maade optraadte for 25 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Man fortæller følgende Begivenhed, der nylig skal have tildraget sig i et af Hovedstadens anseete Huse. En af Døttrene, en ung Pige paa 19 Aar, skulde paa Bal, og var gaaet ind i sit Værelse for at klæde sig paa. Hun blev meget længe borte, og da Moderen ikke kunde begribe hendes Tøven, gik hun ind i hendes Værelse, hvor der mødte hende et strækkeligt Syn. Den unge Pige var segnet om paa en Stol i frygtelige Krampetrækninger, som en Følge af en heftig Snøren, og var Døden nær. Ved at løsne Snørlivet og ved hurtig tilkaldt Lægehjælp kom hun snart til sig selv igien; men det er at befrygte, at hun vil bære Spor af denne sin overdrevne Forfængelighed i hele sit Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
En Skræder har til Hensigt at etablere sig ved Siden af Mlle Charpentiers Modehandel i Vimmelskaftet, og ligeledes anbringe i sit Vindue en Figur, i Form af en Modejunker, der, paaklædt efter den nyeste Mode, dreier sig rundt. Mlle Charpentiers Qvindefigur vil altsaa paa denne Maade faae sig en mandlig Nabo, der imidlertid ikke vil være farlig for den unge Dames Dyd og moralske Vandel. *)– Jfølge et Privatbrev fra London er Lucile Grahn for Tiden engageret ved den derværende italienske Opera som første Dandserinde. (Khvnsp.) Jaften gives af det Guerraske Selskab en Forestilling af Pompeii sidste Dag, eller Vesuvs Udbrud, en Pantomme, hvis Handling foregaaer i Aaret 79 efter Christi Fødsel, altsaa for 1766 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Kulden tiltager. J Gaar Morges var den 13 Grader R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Belt-Efterretninger. Odense, den 24de Febr. Farten over store Belt har i den sidste Deel af den forløbne Uge været ganske spærret, hvorfor tre fra Hamborg ankomne Poster maatte blive liggende i Nyborg; igaar gjordes Forsøg paa at bringe dem over med 4 Jisbaade, som, da Mørket faldt paa, endnu sad i Jsen, Karethposten fra Khvn, naaede i Torsdags kun til Sprog, hvorfra man i Løverdags gjorde et frugtesløst Forsøg paa at bringe den over til Knudshoved, da Jsen var for svag til derpaa at kunne trække Iisbaadene. Jgaar lykkedes det derimod at faae den og Brevposten, som i Løverdags Aftes forlod Kjøbenhavn, herover til Fyen. Derimod var Diligencepostensom i Fredags Aftes afgik fra Khvn., saa uheldig ved Overfarten igaar paa 4 Baade, med samtlige Passagerer, omtr. 20, at komme i Drivt med Jsen imod Langeland, uden at man i Nyborg igaar Aftes i Mørkningen vidste, (Ths. Av.) om den var kommen i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Odense, den 25de Febr. Endnu have vi intet Paalideligt erfaret om de Jisbaades Skjæbne, som man maa befrygte have drevet om i store Belt siden i Søndags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Efter Forlydende skal det ialt være 8 Baade, 4 fra hver Side, som med Passagerer og Mandskab have havt omtrent 70 Personer ombord. J Søndags Aftes i Mørkningen faaes Baadene drivende nede imod Langeland; men igaar kunde man, paa Grund af tyk Luft og Sneefog, ikke opdage Baadene. Man nærer det Haab, at de muligen kunne have naaet Land enten paa Langeland eller paa Sjælland, uden at man paa Grund af Jislaget imellen Øerne har kunnet faae Efterretning derom. Skulde dette Haab ikke snart finde Bekræftelse, da maa man ængstes meget for de Ombordværendes Skjæbne, især i disse saare kolde Nætter. Jblandt Passagererne skulle, efter Forlydende, være flere, henhørende til Hs. K. H. Kronprindsens Hofetat, hvoriblandt dHrr. Kammerherre v. Bülow, Kammerjunker v. Bibow og Justitsraad Lunding, samt et Selskab af østerrigske Musici. Nærmere Underretning imodesees med Engstelse. Den eneste Passageer, der i Søndags gik over fra Sjælland til Fyen med Brevposten, Byfogden i Middelfart, Hr. Kammerjunker Wedel=Heinen, var saa heldig, at naae hurtigt over. (Ths. Av.) Efterskrift, Kl. 6. En Postillon har udsagt, at Baadene, efter to Dages Omdriven, endelig lykkeligen have naaet Sprog, og derfra Fyen. Bekræftelse herpaa (S. Bl.) imodesees.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Dødsfald. Oberst von Lihme, Commandant i Kiel(68 Aar gl.). Advocat Carl Storjohan (38 Aar i Barmstedt. Organist Kretschmer, Pamela Gade, Maria Clausen; Alle i Khvn Første og Jagtjunker, Grev Christian af Ahlefeldt-Laurvig paa Tranekjær paa Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Copulerede. J Slesvig den 14de Februar, Pastor Diechmann og Jomfru Marie Luders.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Samme Dag bleve ogsaa de jordiske Levninger af afdøde Enkefrue Kammerherreinde Annette von Moltke=Rosenkrantz, født Lehnsbaronesse Rosenkrantz, høitideligt bisatte i Domkirken, hvorfra de til Foraaret skulle overbringes til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Ved Tallotteriets 1400 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 76. 27. 68. 51. 79.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Prædikanter paa Midfaste Søndag. Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 pr. Pastor Fonss. Aftensang i Domkirken: Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-28
Bekjendtgjørelser. At Enkemadame R. B. Havemann, født Vinding, efter flere Ugers Sygeleie er afgaaet ved Døden afvigte Nat i sit 82de Aar, bekjendtgjøres herved for hendes fra værende Slægtning og Venner. Veile, den 26de Februar 1845. N. Gylding senforAftenunderholdning. i veldædigt Øiemed.