JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-20
Selskabet Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-20
Onsdagen den 26de December afholdes et af de for denne Vinter bestemte smaae Baller i Selskabet Polyhymnias Locale, hvori at deeltage indbydes Selskabets Medlemmer, saavelsom dertil efter Lovene berettigede Fremmede. Disse ville behage at henvende dem om Billet, der betales med 1 Rbd. til en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 17de December 1832. Hoskiær. Hasselbalch. Nylig har forladt Pressen: Udvikling. den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Tage Christian Müller, Consistorialraad, Provst for Møensbo og Baarse, Herreder, Sognepræst for Stege Menighed. Andet, af Forfatteren gjennemseete Oplag. Første Oplag har alt i nogen Tid været udsolgt og jævnlig efterspurgt. Det bifald, hvormed samme optoges, lader haabe, at dette nye, af den ærede Forfatter med Opmærksomhed gjennemseete, Oplag ogsaa vil blive kjærkomment for Læsere, som ønske en Ledetraad til at udfinde, hvad der egentlig hører til de christelige Troestærdomme og at tænke over disses Jndhold. De særskilte Afdelinger, hvorunder dette afhandles, ere: 1) Om naturlig og aabenbaret Religion i Almindelighed; 11) Om Christendommens Troværdighed, som Aabenbaring; 111) Om Guds Væsen og Egenskaber; IV) Om Verdens Skabelse, Opholdelse og Bestyrelse; V) Om Menneskets Bestemmelse og dets Afvigelse derfra; VI) Om Menneskeslægtens Forløsning ved Jesus Christus; VII) Om Christendommens Fordringer til de Mennesker, som ville have Nytte af Jesu Forløsning; VIII) Om den christelige Kirke og dens Sacramenter; IX) Om Menneskets Tilstand efter Døden. Skriftet (16 1/4 Ark Octav) faaes for 8 Rbmk. i i Materie og 10 Mk. indbunden hos dHrr. Jessen og Warberg i Aarhuus, Smith i Randers, Dons i Viborg, J. H. Lundt og Rottbøll Sadolin i Aalborg, Fogh i Horsens, Simonsen og Hindberg i Fredericia, hos Fløcke i Ribe og Rosenkilde i Kolding, samt hos Forlæggeren. Odense, den 8de Novbr. 1832. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-20
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmonist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
No. 205. den 21de December. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Aarhuus Stifts - Tidende. Tritter¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Nyheder fra Udlandet. Damborg, 18 Decbr. Et i den Amsterdammer Handelstidende af 15de indført Privatbrev fra Antwerpen af 14de, Middag Kl. 12. indeholder følgende: "Vi ere nærved her at blive døve af den uophørlige Kanontorden. Der bliver kjæmpet med en Haardnakkenhed og Forbittrelse som overgaaer al Beskrivelse. At melde nærmere derom er umuligt, da man i eet og samme Øieblik hører tusinde Slags forvirrende Rygter imellem hverandre. Man vil vide, at Franskmændene have sidste Nat Kl. 2, efter en morderiske Kamp som har kostet dem uhyre mange Folk, erobret Linetten St. Laurent, og taget den hollandske Besætning fangen. Citadellet havde derpaa skudt Lünetten i Ruiner, saa at Franskmændene ingen videre Nytte kunne have deraf. Citadellets egentlige Beleiring maa nu først begynde, og Franskmændene kunne af det overordentlige Tab som den lille ubetydelige Plads har kostet dem, om trent beregne hvor mange Tusinde de endnu maa bringe til Offerbænken førend det kan lykkes dem at sætte en Fol paa Citadellet. Hele Staden er forhauset over Citadellets heeltemodige Forsvar."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Maag, 15de Decbr. Forgiæves vil man i Historien finde Lige til et saa brutalt Bombardement - hedder det i en Jndberetning fra Antwerpner-Citadeller: som det Fjenden udøver mod os her. Endnu kan ingen civiliseret Nation vise Mag dertil, thi den Masse af Granater og Bomber som regner ned paa os, overstiger alt Begreb. Desuagtet er vor Garnison vedvarende besjælet af det største Mod. (Efter en Beregning over de Kugler, Bomber og Granater som hver Dag afskydes mod Citadellet, beløb samme sig fra den 6te til den 7de allene til 2267 Kugler, 1043 Granater og 835 Bomber.) Vort Artillerie gjør rettede. Underværker. Paa mange Steder ere Fjendens Arbeider blevne ødelagte eller forstyrrede. Saaledes havde Fjenden paa den høire Side af Citadellet anlagt Forskandsninger til at dække Angrebet paa St. Laurent, saa og et nyt Breschebatterie, men de bleve saaledes tagne bagfra af Bastionen No. 1, at de bleve aldeles ødelagte. Blandt flere Udfald var et den 10de særdeles heldigt. Ved samme blev 20 Metres af de fjendtlige Happer samt 6 smaae Mørsere gjort ubrugbare og kastede i Søen, Jfølge det skrækkelige Bombardement mod Citadeller ere næsten alle Bygninger over Jorden blevne tilintetgjorte, hvisaarsag den tapre Besætning maa lide mange Savn og Udeqvemmeligheder, men som hver Mand taaler med den største Villighed. Jndtil den 12te om Aftenen havde man der endnu kun 36 Dræbte og 136 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Derimod haves den sørgelige Efterretning, at Schelde flaadens Chef, Admiral Lewe van Advard, er falden i en Kamp med Franskmændene ved Kruisschans. Fra det franske Hovedqvarteer i Berchem. 9de Decbr. Hollænderne forsvare sig haardnakket, og værge sig Skridt for Skridt. Det lille Fort St. Laurent er nu den Punkt hvorom begge Partier kæmpe med Forbittrelse. Øieblikket er nær. Vore Beleiringsværker skride rask fremad. Kuglerne pibe uafladeligt om Ørene paa vore Soldater, som ere uforfærdede. Da nogle af dem uvilkaarligt bukkede sig, sagde Hertugen af Orleans i Gaar til dem: "Vær rolig, mine Venner, Hollænderne skyde for høit, J seer jo, at jeg er større end J, og deres Kugler træffe mig dog ikke. En Bombe slog ned tæt ved Siden af Marskallen, men overstænkede ham blot med Dynd. Hertugen af Nemours var ligeledes saa nærved det Sted, hvor en Kugle slog ind i Brystværnet af et Batterie, at han blev overslaaet med Muld fra Øverst til Nederst; men Prinds Eckmühl var dog endnu nærmere ved at blive skudt, thi idet han, i et af Batterierne, stod og talte med en engelsk Officeer, kom der en hollandsk Kanonskugle og rev ham begge Frakkeskjøderne bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
10de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Siden i Gaar Aftes haves en saa tyk Taage at man ikke kan see halvthundrede Skridt for sig. Dette har været til stor Fordeel for vore Beleiringsarbeider. Da Marskallen befrygter, at St. Laurent er undermineret, har han ladet anlægge en Kontramine. Ogsaa er anlagt 2 nye Batterier, 200 Mettes fra Lünetten, foran den tredie Paralelle. J Nat havde vi 40 Saarede. Jfølge en fangen Hollænders Udsagn er baade Chasses Bopæl og Citadellets Kirke skudt i Brand. Kongen af Belgien har givet Leopoldsordenen til en Soppeur, som, idet han bares forbi ham fra Løbegravene, sagde til ham: "Deres Majestæt. Jeg har mistet Arm og Been for Dem!" Den første fr. Division har sit Hovedqvarteer i Calloo J Morgen tidlig haabe vi at have endt det dristige Værk, hvis Udførelse man næsten skulde ansee for umuligt. Vore Forskandsninger ere nu gandske nær ved et berøre Citadellets Glacis. Jdag forfærdiges der Flydebroer, sammenskaffs Touge, Baadshager &c., Faschigerne kjøres nærmere, Alt tyder paa, at Stormen snart vil gaae for sig. Uagtet Taagen fores der uophørligt fra Citadellers Voldmusketter, og endskjøndt det skeer i Blinde, ere dog paa flere Steder vore Skandsekurve blevne nedskudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Marskallen har befalet, at der skal uddeles Viin iblandt Soldaterne, for at beskytte dem mod Fugtighedens Jndflydelse. Ligeledes, at de Syge skulle transporteres fra Antwerpen til Brüssel, for der at gjøre Plads for de Saarede. Fem Regimenter ere bestemte til det første Stormløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
11te Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Jgaar Aftes Kl. 6 blev Lünetten St. Laurent angreben af vore Tropper. Kampen har vedvaret uafbrudt den hele Nat. Mineuren er nede i sit Huul, og man haaber, at han om 24 Timer kan lade Minen springe. Han har ved en lille skjult Flydebro hængt sig fast ved Lünetten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
J Anledning af endeel Uordener som franske Soldater, have begaaet i Omegnen af Hovedqvarteret, har General St. Cyr=Ruques givet en meget stræng Dagsbefaling om Agtelse for Personer, Eiendom, &c. Marskal Gerard er syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Antwerpen, 11te Decbr. Uagtet General Chasses Trudsler fyres der endnu bestandigt fra Fortet Montebello, og alligevel har han endnu ikke foretaget noget fjendtligt mod Staden. Derimod ere en Mængde Kugler og Bomber faldne her i Gaderne fra de franske Befriere selv, hvorved flere Mennesker ere blevne dræbte og saarede. Man har derfor ladet dem anmode om at sigte bedre. De franske Minen, rer, som nu, uagtet de hollandske Skarpskytters Geværild, arbeide under Citadellets Glacis, bære skudfrie Curasser og Hjelme. De Franske have sprængt en Sluse imellem Citadellet og Stadsgravene, hvorved de kunne aflede Vandet herfra, men ved Oversvømmelse kan det dog ikke forhindres. Omegnen seer meget sørgelig ud, ikke et Træe, ikke en Busk er at see. Allene i Berchem logere eller bivouaqvere over 14000 Md. og 1900 Officerer. Voldmusketternes Kugler pibe over Landeveien dertil, over 800 Metres bort. Ogsaa Kongen har været i Fare. Ti Skridt fra ham faldt 2 fjendtlige Granater. De franske Soldater knurre over Antwerpens Neutralitet, og at 90 Mørsere der skulle staae ubrugte. En fangen hollandsk Corporal blev ført til Gerard, og af Marskallen udspurgt og Fæstningens Tilstand &c. Men Corporalen vilde ikke svare derpaa. Man skjænkede et Glas Viin for ham, og opfordrede ham til at drikke Franskmændenes Skaal, men han tog sit Glas og raabte: "Paa Fader Vilhelm og min Generals Sundhed!" Marskallen klappede ham paa Skulderen og bevidnede ham sin Agtelse. - Sebastianis Vedetter sees rundtom paa Digerne. (Hvor betydelig den flanderske Oversvømmelse maa være, faaer man et Begreb om naar man hører, at 3 hollandske Dampskibe, der laae under Citadellet, men foruroligedes der af de franske Bomber, ved Tete de Flandre ere seilede gjennem Digebruddet ind i de oversvømmede Poldere. J de Citadellet nærmest liggende Gader af Antwerpen faldt der ofte Stumper af franske Bomber, som vare sprungne i Luften, og hvorved adskillige Personer vare blevne beskadigede. Den bekjendte uhyre store Mørser fra Lüttich er opstillet mod Citadellet. Alle tilte hen for at see dette Monstrum, hvortil man endnu kun havde 8 Bomber. Det uhyre store hollandske Flag, som endnu vajer fra Citadellet, har i sin hvide Stribe den Jndskrivt, med uhyre store Bogstaver: Je maintiendrai (Jeg skal nok forsvare mig). Den franske Reservearmee staaer tæt opstillet ved de hollandske Grændser, og flere franske Tropper rykke bestandig ind i Belgien. Den hollandske Hær staaer endnu ubevægelig. Det preussiske Observationskorps ligeledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Frankrige. Omsider have de franske Soldater - hedder det i Pariserbladet National: affyret det første Kanonskud mod den hellige Alliantse. Det er ikke Fuldbyrdelsen af den latterlige Tractat af 15 Novbr. som de begyndte Operationer skulle lede til; nei, de skyde den første Bresche i de forhadte Tractater fra 1815, som man med Rette har kaldet en over Frankrig afsagt Fordømmelses-Dom. Med Kanonskud begynder vor Hær under Antwerpens Mure at revidere denne uretfærdige. Dom. Vore Soldaters Jver er beundringsværdig. Man vilde krænke dem haardt ved at sige, at de kun befinde sig der som Londonner=Konferentsens Gensd'armer. For Frankrig allene mene de at kjæmpe; for Frankrig allene bære de med Glæde de utallige Besværligheder, et Felttog i en saadan Aarstid fører med sig, o. s. v. Samme Blad fortæller, at Kong Ludvig Philip nylig havde sagt til Marskal Clauzel, der siges at skulle kommandere den halve Deel af Nordarmeen, hvortil alt Kavalleriet hører: "Jeg stoler paa Dem, Hr. Marskal, hvis der skulde byde sig Leilighed til at udfolde den trefarvede Fane paa en Valplads." Rustningerne i Frankrig vedblive. Ved den sardiniske Grændse sammendrages er Korps paa 30,000 Md. Gorgeaud har faaet Ordre at gaae til Nordarmeen med en ny Artilleriedivision. Over hele Frankrig er befalet en Hverving af Frivillige. Spanien. Jfølge Privatbreve fra Madrid skal Bladet atter have vende sig. Bermudes, den nye Premierminister, har begyndt sine Functioner, men allerede hedder det, at Kongen fortryder, hvad han har tilladt Dronningen, o. s. v. Overhovedet - tilføier Beretningen: veed man ikke, hvad man tør vente sig, hverken af Nutiden eller Fremtiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Portugal. Fra Lissabon meldes, at D. Miguel er i Braga bleven modtaget med saa ubeskrivelig Jubel at der paa een eneste Dag stædtes over 100,000 Personer til Haandkys (men det er ikke førstegang man kysse Riset). J Vizen havde han, ligeledes paa een Dag, ladet 6 Personer henrette for politiske Forbrydelser. Hans Tropper vedblive med at bombardere Oporto. Jtalien. Nu erfares, hvorfor at den franske Regjering ikke har villet rømme Ancona. Der forsikres fra Strassborg, at den, hvis det skulde blive Krig, er bestemt til en vigtig Vaabenplads, og at der allerede er bragt Vaaben dertil for en Armee paa 60000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Tydskland. Den 6te Decbr. afreiste den 17aarige Konge af Grækenland fra München til Neapel, hvorfra han gaaer tilsøes til Grækenland. Et Par Dage iforveien havde Dr. Kurz i Augsburg maattet gjøre høitidelig Afhigt for Kongens billede, og derpaa vandre paa Fæstningen Wilsburg. J Würtsburg er en Bogtrykker Linck bleven arresteret for Majestætsforbrydelse. Sammesteds har været Optøier i Anledning af nogle Tvangsmidler mod Slagterne. – Anledningen til Spectaklerne i Eutin var den, at den talrige Klasse af Jnderster (Dagleiere paa Landet uden Grundeiendom) troede sig for haardt trykkede ved Afgifter. Da nu 4 af dem i en Landsby vare udpantede for Skoleskat, der beløb sig til 6 Skilling for hver, og for egenmægtig at have sat sig i Besiddelse af det Udpantede, vare dømte til flere Ugers Fængsel, saa stormede 4000 Md. ind til Byen for at befrie dem, og da Soldater kommanderedes ud, rev Bønderne Gadestenene op og saarede baade Embedsmænd og Soldater. De slog Vinduerne ind hos Regjeringspræsidenten o. fl., men ved Slottet blev der givet Fyr paa dem, og da Bønderne mærkede det blev Alvor, løb de ud af Byen igjen, og hver hjem igien til Sit. Nu er Staden, ifølge den entinske Regjerings Beslutning, besat af en Afdeling danske Dragoner fra Pløen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Fædrelandet. Rhvn, den 18de Decbr. Hr. Conferentsraad Dr. juris Ørsted, Generalprocureur og Deputeret i det kgl. danske Cancellie, er udtraadt af den henske Spare kasses Bestyrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Paa Løverdag, siger man, skal Mad. Phistendebutere som Fanchon i Syngestykket af samme Navn; og om kort Tid Hr. Prinzlau i Comedien: den forladte Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
J Forgaars fandtes i Kallebostrand et druknet ungt Fruentimmer, iført en sort Silkepels. Rygtet siger, at det var en Choristinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
En meget elegant Person kom for nogen Tid siden hertil, logerede sig ind hos Knirsch, og førte et brillant Liv. Endeligen blev han attraperet for Tyverie, som han havde begaaet i adskillige Boutikker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Ved Døden ere afgaaede: forhenv. Theater Garderobemester Jbsen, og Jnspecteur Bendz ved Fødselstiftelsen, begge To Mænd imellem 70 og 80 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
En Auditeur herfra Hovedstaden er beordret til Horsens, for sammesteds at fungere ved der Slesvigske Curasserrregiment, imens sammes Auditeur, Hr. Overauditeur Petersen, opholder sig i Odense, for at optage Forhører over det Fyenske Dragonregiments Officerer og Corporaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Student Harmsen, der forhen holdt Prædikener i den tydske Skoles Lokale paa Christianshavn, siges nu at holde Taler i sin egen Bolig, i Kronprindsessegade. Med Kornvare er det for Øieblikket meget stille, og Priserne i Partier ere meget nominelle. Der viser sig ikke Kjøbelyst for nogen Kornart til de seneste Priser, og da ogsaa Sælgerne holde sig tilbage, saa gjøres altsaa intet. - Fra Skibene sælges her til: Hvede 5 Rbd. 6 Rbd. Rug 3 Rbd. 40 s. - 4 Rbd. Byg, 2rad. 2 Rbd. 32-48 s. Dito brad. 2 Rbd. 1632 s. Havre 1 Rbd. 80 s-2 Rbd. (H. T.) Odense, 17de Decbr. Dr. Rudersdorff, Directeur ved den Hamborger Opera, vil paa sin Gjennemreise give en Concert her næstk. Onsdag Aften. Middelfare, den 18de Decbr. Sidstafvigte Søndag døde her Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Stabell. Han efterlader sig Enke og 12 uforsørgede Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Khvns Børs-Cours den 14de Decbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 212 Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Ved den 1374 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 61. 64. 28. 1. 42.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Aarhuus. Det Müllerske Skuespillerselskabs Forestillinger vedblive at være stærkt besøgte. J Onsdags blev dHr. Müller og Hougaard fremkaldte for deres udmærkede Spil i Vennernes Fest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Adjunct Fønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Bekjendtgjørelser. Cheatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Søndag Aften opføres: Ægtestandescenen. Comedie i 1 Act. Og : Den afbrudte Reise. Lystspit i 3 Acter. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Efter Begjæring af Fuldmægtig Hert; paa Vedkommendes Vegne, bliver: Torsdagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdt Auction, og om nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsolgt Stedet No. 447 paa denne Byes Faskergade, der bestaaer af 6 Fag een Etage Muur- og Bindingsværks Forhuus med Qvist, 4 Fag Halvtag, samt den til Stedet hørende Gaardsplads, Hauge og Brønd. Auctionen afholdes i Stedet. Aarhuus, den 17de Decbr. 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Ved den ordinaire Samling i Amtsprovst Ples ners Boe af Ørsted, som afholdes her paa Contoiret, Tirsdagen den 8de n. M., vil blandt andet blive fremlagt til Creditorernes Bedømmelse Opgjørelsen med Eftermanden om Naadensaaret, samt for Brøstfælden ved Præstegaarden m.v., i hvilken Anledning alle Vedkommende indvarsles at møde, for at afgive deres Eklæring. De Udeblivende ansees at samtykke udi de Beslutninger, som tages. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 11te December 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Det bekjendtgjøres herved, at i Henhold til det Kongl. danske Cancellies Placat af 15de Novbr. d. A., vil den under nedenstaaende Firma udkommende Tidende, som i en Række af Aar har ført Titelen "Den Danske Statstidende" med dette Aars Udgang aflægge denne Titel, og derpaa fremdeles blive fortsat fra Nytaar 1833 under Titel af: "den til Forsendelse med de Kongl. Brevposter priviligerede Berlingske politiske og Avertissements-Tidende." Bladet vil iøvrigt som forhen udkomme 6 Gange ugentlig uden nogen Forandring i Henseende til Jndhold og Bestemmeise. Kjøbenhavn, den 17de Decbr. 1832. Brødrene Berling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
God Humle faaes hos Chr. Alb. Büuger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Haraldskjærs Skjærknive faaes til Fabrikprisen, Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Moderne Kjøbenhavnske Kakkelovne, Jern-Gryder, Kasseroller, Komfurgryder, Mortere, faaes hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Store spanske Viindruer, nye Citroner, deslige Svedsker, Rosiner og Figener, samt nylig hjemkomne friske Urtekramvarer af fortrinlig Godhed, sælges til billige Priser af A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Heglet Hør og Hamp faaes billig hos A. W. Selgaard. Dame-Krøller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Et fuldstændigt Assortiment Haar- og Silke Krøller er hos Undertegnede atter arriveret, ligesom og et Parthie smukke mørke Kiole-Sirtser, til de billigste Priser. Vitus Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Atter er jeg bleven forsynet med ægte fiin blaa og grøn Kalmuk, hvis Flonel, Hampelærreder, couleurte Silke Mands-Halstørklæder, hvide Jaconets Tørklæder, Lenong, Dame-Skoe, m. m. m. Jsaac Davidsen, paa Kanikkegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Rhinske Møllestene. Vores Oplag af Møllestene er i disse Dage bleven forsynet med alle Dimentioner af udmærket Godhed. Vi anbefale os til dHrr. Møllere, som maatte være behøvende. Fredericia, den 14de November 1832. Bruun & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Jagten Anne Cathrine, beliggende i Horsens Havn, drægtig 10 Commercelæster, med Takkelage, Redskab og Jnventarium, anvises til Salg af Procurator Horn. Jagten, der er af stærk Bygning, er almindelig bekjendt som en god Seiler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Stedet No. 185 i Horsens paa Hjørnet af Badstuegaden og Aaen, der beboes af Skipper Jens Andersen, og bestaaer af et Forhuus til Gaden, paa 8 Fag, et Tverhuus 4 Fag, og 8 Fag Halvtag, tilligemed Gaardsrum og Haveplads, er underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne ere vel vedligeholdte og assurerede for 930 Rbd. Sølv. Man henvender sig desangaaende til Procurator Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Fra Nytaar af udkommer "Raketten" udgivet af M. Winther, to Gange ugentlig, uden forhøiet Priis for Abonnenterne. Subskription modtages hos Jessen og Warberg. Qvartalet koster 9 Mk. Plan af Antwerpen med Citadel, 3 Mk. Nordens Mythologie af Grundtvig, 26 Mk. Aarets tolv Maaneder, tegnede med Blæk og Pen af Andersen, 5 Mk. Molbechs Forelæsninger, 2den Deel, 11 Mk. Lidet om Danmarks Krigsmagt ved Krigsraad Juel, 28 s. Uddrag af de i Planen for det Kongelige Landcadet Corps, 24 s. m. m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stilstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Barguns No Fredagen den 21de December 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Med Hensyn til min Dom over de til Væddekjørselen fremstillede Heste maa jeg gjentage, at der i Aar iblandt disse fandtes ikke faa gode Heste. Det er mig endog bekjendt, at den mindst gode af de 4 Hopper, Hr. Heiberg i Aalborg, fremstillede til denne Prøve, siden den Tid er bleven solgt for 115 Rbd. Derimod har jeg intetsteds omtalt Hr. Fabers Paastand, at der blandt de i Aarene 1831 og 1832 fremstillede Heste neppe vare 6 af bestemt Alder; dog kan jeg ikke andet end tvivle herpaa, thi deres Alder var i Forveien blevet undersøgt af en dertil udnævnt Commission, der dog vel maa have forstaaet sig paa, at bedømme Hestens Alder. Desuden har jeg, ved ikkun at undersøge Alderen hos fire af samtlige i Aar paa Væddekjørselsbanen concurrerende Heste, fundet, at disse idetmindste alle tilsammen havde den bestemte Alder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Naar Hr. Faber, 1. c. Pag. 142, siger med udmærket Skrivt, at der i Aar ingen Hingst fremstilledes til Væddekjørsel, kan man gjøre Krav paa, at hans Relation maa være rigtig, hvilket derimod ikke er Tilfældet. Denne Uefterrettelighed maa endog ubetinget svække hans øvrige Relationers Maadelighed. Det havde været hans Pligt at forvisse sig derom, førend han tillod sig at underkaste Sagen en critisk Undersøgelse, og fælde en bestemt Dom derover. Hans Fraværelse kan ved denne Feiltagelse ligesaalidet tjene til Undskyldning, som den i de offentlige Blade meddeelte Beretning. J disse ere de fremstillede Hestes Kjøn, paa faa Undtagelser nær, endog slet ikke blevet omtalt, og de kunne derfor ligesaa godt have været Hingster og Hopper, som Valakker. Saaledes er i Aarhuus Stiftstidende for d. A. Nr. 106, Kjønnet, ikkun angivet hos et eneste Par af samtlige de Heste, som i Aar fremstilledes til denne Prøve. Samme Bebreidelse træffer Hr. Faber, naar han meddeler, at den saakaldte Væddelkjørselscommittee i Aarene 1831 og 1832 allene har givet Præmier til Hingster, der ere faldne efter Halvblodshingste og en fremmed Hingst af ubekjendt Stamme;" thi den allerede forhen omtalte, i Aar ved Dyrskuet i Viborg med første Præmie belønnede Onsild Hingst er af ægte jydsk Race, og afgiver, ligesom dens Fader, et godt Mønster herpaa. De Grunde der af mig ere blevne anførte for Opkomsten af Hesteavlen i Jylland, kan jeg ikke frafalde, med mindre de giendrives ved bestemte statistiske Kjendsgierninger.