JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Aarhuus. Om den udi No. 14 ommeldte Kone i Foerlev, som var funden død, er indkommet følg, nøiagtigere Beretn. J Foerlev Bye, ved Schanderborg er den 9de Febr. sidst, en 80 Aars gammel Aftægts Enke funden død i hendes Seng. Efter nogle Dages Forløb rygtedes det : at i Miesing Bye en halv Miils Vei fra bemeldte te Foerlev var en fattig Husmand, som havde udgivet nogle faa Rigsdalere i klingende Mynt, mod at faae Banco=Sedler igien. Dette opvækkede Mistanke imod ham, da man vidste, at den Afdøde havde en Deel Penge, og der efter hende ikkun fandtes faa. Et Forhør blev i al Stilhed foranstaltet, og holdt over han den 15de Febr. sidst om Natten, i Miesing, hvorunder han da ikke fragaaer, at han jo havde ladet nogle Penge vexle, men foregiver, at have funden samme en Høi, hvor han en Nat saae et Lys brænde, hvilket han gik til, og efter at han da havde kastet sit FyrStaal, og stukket sin Lomme-Kniv i Jorden paa Stedet hvor Lyset brændte, opgravede Pengene om Morgenen derpaa i Høien. Hr. Friderich Tolstrup som Birkedommerens Svagheds Forfald holdte Forhøret, slap ei den mistænkte Huusmand, førend han gik til den rette Bekiendelse som da blev denne: At han havde den 7de Februarii sidst ved Midnats Tiid, listet sig ind i den afdøde Enkes Aftægts Huus, qvalt hende i Sengen med en Pude, og derpaa taget en Deel Penge, af hvilke an havde nedgravet i hans Huus i Miesing, omtrænt 60 Rdr. i Rigsorter og Kroner, som og blev funden, Han blev derefter arresteret og bragt i Schanderborg, Amts Arresthuus, hvor han siden har sagt: at en Huusmands Kone i Foerlev var deeltagende i Mordet; Et Forhør over den Beskyldte blev taget, men hun benægtede Alt, og svarede med en Bestemthed, som fuldkommen gav tilkiende hun var uskyldig, hvilket Arrestanten i et over ham derefter holdt Forhør i hendes Nærværelse tilstod, og foregav, at hans Hensigt med Beskyldningen var at redde Livet. Jndlever. t. agende Post a Kiøbh. skeer Mand. d. 10 Martii Dødsfald. den 23de Januarii døde Christen Niel i sit Alders 103 Aar paa Mattrup, hvor han havde tient de sidste 30 Aar af hans Levetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Efter en langvarig Tærende Syge, har det behaget Gud den 23de sidstleden ved Døden at bortkalde min elskte kiære Søn Niels Foss i sit Alders 18 Aar, som herved for fraværende Paarørende Venner og Bekiendt tere, tilkiendegives af en sørgende Moder. Duegaard den 25de Febr. 1794. A. C. Haffelbach, Enke af Foss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Fra Ballet, som holtes hos Hr. Fischer d. 27 Febr., er mig, til de Fattige indsendt 1 Rdr. 2 Mk. 11 s. For hvilke paa den Fattiges Vegne takkes. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken . Stud. J. Svaneberg. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Prædikanterne paa første Søndag i Faste. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Domkirken. Stud. Kryssing. Stud. H. Cramer, Frue Kirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch, Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Udenlandsk. Engeland. J Anledning af en opfundet Uldkjemmer Machine har nogle Uldkjemmere ved Hr. Bastard indlagt i Parlamentet en Begiering, at den maae afskaffes, da ellers mange 1000 Arbeidere vil derved blive ledige og brødløse. Hr. Pitt tilstod denne Følge, men ansaae Opfindelsen nyttig for det publiqve, der alt bø foredrages privat Jnteresse. Sagen overgaves til en Committee. Fra adskillige Stæders Skibs=Rehdere er indkommet Begiering, at Coffardie=Skibene maae forsynes med tilstrækkelig Convoy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Kongen af Spanien har givet Forsikring, at de Engelske Skibe, som Spanien tager fra Fienden, skal blive tilbagegivne med samme Vilkaar, som det Register Skib St. Jago, som de Engelske har frataget Franske Capere gives tilbage til Spanien. J Dublin er Hamilton Rowan Esg. formedelst oprørisk Foretagende dømt til 2 Aars Fængsel og en Pengestraf af 500 Pund. Han maae desuden stille en Caution af 2000 Pund paa 7 Aar og 2 Cautionister der hver borge ligesaameget, at han i samme Tid vil holde sig roelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Frankrig. J National-Convent. den 10de Februar meldtes, at Mairen i Azerable Peter Gravalais var overleveret Revolutions=Tribunalen. Han havde 1792. samlet Subskription til at indkiøbe Korn, som mangle de, men tog for hver Skeffel 30 Sols til egen Fordeel. Borgerne havde han sat i Reqvisition til at pløie hans Land og bygge hans Huus. Mange uskyldige havde han arresteret allene for at faae Løsepenge. Den 11te fremlagde Mangin Fortegnelse over de geistliges og emigreredes Godser, som man har confisqveret og som i den ganske Republik beregnes til 20,000 Millioner Livres, hvoraf 1500 Millioner allerne i Departementet af Paris. De Franske viiste sig og deres Løvte troe. De har nemlig lovet Broderskab og Skyts for alle som afsige deres Lands Constitution og give sig de Franske i Vold. En Begiering af Deputerede fra Mümpelgaard om at indlemmes under Frankrig modtoges meget naadig, tilstodes og besegledes med Broderkys. Det er ellers ikke ubekiendt, at de Franske selv foranstalte, slige Petitioner fra erobrede Provindser. Den 12te viiste Granet Deputeret fra Marseille Stadens Fortienester mod Republiqven og de betydelige Leverancer den havde gjort. Jo større samme ere, jo større er Skaden, som denne og flere Steders Ruin tilfører Republiqven. Det forhadte Navn Sans-Nom tilbagetoges. Delacroix, som var beskyldt, forlangte sit Forhold undersøgt. Sikkerheds Udskuddet befaledes at give Beretning om ham. Barrere berettede Seier over Royalister og Spanier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Den 13de indløb Taksigelser til Conventen fordi de havde afslaaet de allierede Magters Freds Tilbud, hvilket Tilbud var rimeligen en blot Jacobiner-Digt, saavelsom for Slavernes Frigivelse, hvilket ventelig er den sidste Velgierning Conventen troer at kunde bevise dem. Staden Pfalsburg skal herefter kaldes Fort Francois, Det anordnedes og, at Conventens Decreter skal herefter trykkes og omsendes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Under 14de Februarii har Velfærds=Udskuddet givet en rørende Opfordring til at samle Salpeter. Deraf, skriver det, hænger Republiqvens Velfærd, og anskaffes ikke den fornødne Qvantitet inden kort Tid saa er alt forloren, var underskrevet af Carnot. Prieur. Bar rere. Lindet. Couthon. Collot. d'Herbois. BillautVarenne. Robespierre. St. Just. Der siges, at Robespierre jævnlig incognito besøger Fangerne i Temple og at han for nærværende Tid er syg. Communen St. Etienne ved Lyon har lovet Conventen, næste Decadi at guillotinere in Effigie Paven og de 5 Krigførende Fyrster. Blant 11 nyelig Guillotinerede i Paris befandt sig 2 Parykmagere, 2 Bagere, en Garkok og en Dagleier. General Duqvesnoy har berettet Conventen en nye Seir over Rojalisterne i La Vende; af 4000 Rojalister ere 800 blevne paa Pladsen. Til Lorient ere 11 rigt beladne Skibe velbeholdne indløbne fra Jsle de France. Samme Øes Capere siges at have taget Priiser fra Engelænderne for 45 og fra Hollænderne for 18 Millioner Livres. Slagterne ere paa adskillige Steder under Forfølgelse. De skal skaffe Kiød for fastsat Priis og kan ikke. Nogle skal og imod Forbud have slagtet Creature, som ere drægtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Armeerne ere nu færdige til at faldeind i Nederlandene. Den 20de skulde skee et almindeligt Angreb mod de Allierede, og stærke Corps nærme sig til Festninger: ne Valenciennes, Marchiennes og Qvesnoy, som skal indtages. Skjermydslerne ere begyndte og derom kan ventes nærmere Efterretning. J Bordeaux har man frigivet nogle af de arresterede Kiøbmænd dog mod svære Løsepenge, af nogle 100 til 150,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Man har raadslaaet i Klubberne om Folkesælskaberne skal vedblive eller ophæves. Nogle har opholdt sig over, at de vil deele Magten med Klubberne og tiltage sig at decidere i Henseende til Contributioner, Arresteringer og videre. Folkesælskabet som kalder sig Pantheons afbrød disse Debatter, og efter at have gjort en stor Tumult, erklærede, ei at ville lade sig ophæve, men paastod at slige Sælskaber efter Conventens Erklæring om Menneske=Rettigheder ei kunde formeenes. Efter Liighedens Grundsætning erklærede og Folke=Selskabet af Wilhelm Tells Section, at deres Selskab stod aaben ei allene for Sectionens Jndvaanere, men og for enhver anden Borger, som der meenes at fleere Selskaber vil efterfølge. At det fri Franske Folk er paa Veien til at blive Fæe, maae sluttes af et Brev, dat. Lausanne den 3 Feb, hvorudi læses følgende: Vigtige Handelsforretninger har nødsaget mig, at opholde mig nogle Uger i Frankrig, der var, om ei et Helvede, dog en Skjersild for mig. Fransoserne vare mig næsten ukiendelige. Jeg fandt Sæder, Tænkemaade og Sprog forandret. Udtryk og Tonen er haard. Talemaader, som før ikkuns hørtes af den nedrigste Gade=Pøbel er nu gjængs og gjev ei allene i Rettergang, og blant Dommerne, men og blant Fruentimmer og i honette Sælskaber. Hvo skulde vel troet, at Frihed og Lighed kunde i saa kort Tid omskabe Nationen, Kuns et Træk af forrige Fransk erfarede jeg, nemlig Letsindighed, som er stor i alle Steder, men størst i Paris. Skuespilhuusene i Paris ere færre end tilforn, og det er naturligt, da den halve Deel af Folkemængden der er hensmeltet, men de, som endnu ere der, har overmaade stort Tilløb. Forresten er det i Paris, som de andre Steder. De Buxeløse triumphere, men de saa gode Menneskeer maae lide og tie, om de ikke vil vente, som Slagte Faar, at komme under Kniven; klippede ere de allerede. Guillotinen arbeider forholdsmæssig efter Folkemængden. J Lyon forstyrrer man alting med saadan Jver, som at Republiqvens Velfærd deraf dependerede. Krigsudrustningerne ere forfærdelige, især udi Paris. Denne Stad, som før var Vellysters Sæde, synes nu forandret til en VaabenSmiddie. Jngen tør fra den Side vente Fred. Vor vede nogen at tale derom, blev det og hans sidste Ord. General Hoche siges at have større Anslag for, han var 1789 gemeen Soldat og skal have opsvinget sig ved sine Talenter til Commandant over Mosel=Armeen, som nu er overcomplet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Sverrig. De Sammensvornes Proces behandles meget hemmelig. Baron Gustav Moritz von Arenfelt har udgivet en Bekiendtgiørelse fra Neapolis den 5te Februarii, hvori han retfærdiggiør sig mod Beskylningen at være impliceret i Sammensværelsen. Det kommer an paa, hvorvidt det Svenske Hof vil kiende samme gyldig. Tilbageholdelsen af adskillige Brev har opdaget adskilliges Sindelaug i Henseende til Hertugens Regentskab. Schrøderheim, Landshøvding i Upsal, er stævnet og har allerede indstillet sig for Hofretten. Man foretager en Forbedring med Bancosædler, hvoraf en Deel ere eftergjorte. Man regner, at flere end 2000 ere gjorte huusvilde ved sidste Jldebrand i Gothenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Konst. Commissionen for Konsterne i Paris har bekiendtgjort hvorledes trykte Papiirer igien kan bereedes til brugeligt Papiir. Omgangen er denne: 1) Det trykkede Papiir hugges smaat og kommes i en Ballie Vand, og efterat det er opblødt omrøres vel, at Liimen kan trækkes ud. Man lader Vandet afløbe, aftrykker Papiiret og lægger det i Hobe. 2) Papiiret kommes derpaa i en Kobberkieddel med Vand som sættes til Jlden, og naar det er vel opløst kommes Potaske efter Fornødenhed og meere Vand derpaa, da man lader det kaage stærk og jevnlig omrører Massen med et Træeroer, Efterat det har kogt et Par Timers Til sees paa Vandets Overflade en sort Hud, som er den ved Potasken afsondrede Bogtrykkersværte, der afskum mes. 3) derefter lægges den rensede Papiirdey i Kurve, hvor den omrøres i reent Vand, der medtager at Sortheden, og naar Deigen er fuldkommen hvid, bringes den til Papiirsmøllen og er tienlig til nyt Papiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Bekiendtgiørelse. Eierne af den ved Aarhuus Byes Mindeport beliggende Gaard, hvori Tobaksfabriken Kaarsberg og Compagnie forhen blev dreven, lade samme Gaard, ved offentlig Auction opraabe og absolut bortsælge, næstkommende 8de April om Formiddagen Kl. 10, udi Hr. Christen Møllers Gaard i bemeldte Aarhuus. Gaardens Vaaningshuus bestaaer af 14 Fag til Gaden og 10 Fag Sidebygning. Et Baghuus og et Sidehuus i Gaarden bestaar af 31. Fag; tre Fag i Sidehuset er indrettet til Havestue og Resten til Pakhuuse, Stald og Vognremisse. Disse 55 Fag Huus er to Etager høi af stærk Egebindingsværk med murede Vægge og teglhængt. Videre findes et teglhængt Halvtagshuus og Vedhammer, bestaaaende af 16 Fag, samt 28 Fag Huus, teglhængt og beklæd med Bræder, der nu bruges af det i Byen inqvarterede Regiment som Exerceerhuus. Gaardsrumme er stort og beqvemt, samt forsynet med særdeles godt Brøndvand. Ved Gaarden er en Have, hvorfra haves Udsigt til Søen og Byens Havn, som er nær ved. Gaarden er altsaa, i det Hele, særdeles beqvem for en Handelsmand, saavel i Henseende til Beliggenheden som Jndretningen. Hele Kiøbesummen bliver Kiøberen creditteret til 13de Junii 1795, og en Deel deraf kan blive crediteret længere, om han derved finder sig tient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
J Henseende til de besmittede Stalde maae alle Opstanderne og Bommen renses saa at det yderste Lav med en Baandkniv aftages, Krybbene nedtages og høvles overalt. Ligesaa forholdes med Skiellerummene, Hækker og Stænger, saavidt de befængte Bester har kundet stryge dem derpaa. Dørstolperne, it. Træer og Stolper i Gaarden, som de kan have gnedet sig paa maa afskalles, Væggene i Stalden kalkes, og Steenene, i Spilrummen er det best at ommuure, men i det mindste maae de giøres vel reene med en Skruppelime- og afskures med grovt stridt Sand. Alt Hestetøiet, som har været brugt paa de befængte, saavel Læder, som Reeb skal tilligemed Seele Træerne lægges i Blød 2 Dage og derefter vel aftoes og gnides reent, Vognstangen maae vel skoldes og aftoes i koghedt Vand og de brugte gamle Puder, som brændes eller nedgraves, omvexles med nye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Efter adskillige forgiæves forsøgte Kurer er fortfaret efter denne Forskrivt udi Stiernholms Amt, Bierre Herred, udi Foraarek 1772 og mangfoldige med Skab haardelig befængte Bester lykkeligen curerede, ligesom det samme og siden paa andre Steder med Held er forsøgt, hvor samme Middel nøiagtigen og med Forsig, lighed er bleven brugt. Af den Aarsag bliver sligt til Efterretning og Tieneste for enhver, især Landmænd, som samme i lige Tilfælde kunde være behøvende heri med bekiendtgjort. Aarhuus, den 4de Martii 1794. Jørgen Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Bekiendtgiørelser. Ved Oplaget i Schanderborg (for Aarhuus Stifts Sukker=Raffinaderie) hos Hr. Simesen, kan bekommes udi store og smaae Qvantiteter, af alle Slags raffinerede Sukkere, imod promte Betaling, efter Kiøbenh. Priiser, fra Greve Schimmelmanns Raffinaderie. Canarie a Pd. 41 s. fiin Raffinade 37 s. Melis 33 s. ord, hvid Candis 39 s. lyseguul dito 36 s. lysebrun dito 33 s. hvid Pudersukker 30 sk. lyseguul dito 21 s. og naar der tages paa Gangen 25 Pd. og derover, da godtgiøres i een halv Procento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
En Attestatus ønsker sig antaget, enten som Jnformator eller og til at afistere en Præst i at prædike, Anviisning giver Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Mandagen den 24de Martii nestkommende om Formiddagen Klokken 9 slet og paafølgende Dage, bliver udi afgangne Johan Joseph Wentzels Stervboe i Aarhuus holdet offentlig Auction over hans efterladte betydelige Varelag, som bestaaer i alle Slags Galanterie, Glas, Specerie, Jssen og Alenkram Vahre, alt paa de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, hvorved de som kiøbe for 1000 Rdr. og derover, kan vente længere Henstand med Betaling gen end sædvanligt er ved Auctioner. De trykte Catalog ere at bekomme hos Hr. Kiøbmand Borreschmidt i Aalborg, Hr. Peder Abel i Randers, Hr. Kammerraad Behr i Greenaae, Hr. Byefoged Fellum i Ebeltoft, Hr. Randrup, i Wiborg, Hr. Postmæster Skallemose i Horsens, Hr. Byefoged Tolstrup i Skanderborg, Hr. Byefoged Lange i Weile, paa Post-Contoirerne i Odense og Callundborg, og hos undertegnede Skifte=Commissarier. Aarhuus den 25de Februarii 1794. N. Hvid. H. P. Jngerslev
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
J Hospitalet udi Linaae Sogn, Silkeborg Amt er for kort Tid siden ved Døden afgaaet: 1) Peder Knudsen, der havde tvende Gange været gift, og af første Ægteskab havt 2 Sønner Knud og Niels, hvilke begge ere bortrømte og vides ei hvor ere, af sidste Ægteskab med den efterlevende Enke: en Søn Jens i Hof sens, en dito Christen, i Kiers=Mølle, en Datter Anne tienende i Hasle, en dito Kirsten Marie i Hospitalet. 2) Niels Christensens Hustrue Anne Christensdatter, der af første Ægteskab med afdøde Anders Brøger skal have efterladt sig følgende Børn: en Søn Christen, i Aarhuus en dito Laurs i Horsens, en Datter Anne Marie i Aarhuus en dito Abelone, gift i Aarhuus, Mandens Navn vide ikke; Skifterne efter disse tvende Afdøde foretages i Linaae, Hospital Mandagen den 28de April næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvilket herved i Stiftets Tidender bekiendtgiøres til Efterretning for de myndige Arvinger og Umyndiges Formyndere, om de derved finder fornøden at møde eller møde lade, da det formodes at disse 2de fattige Skifter samme Dag og uden længere Henstand, kunde sluttes. Granballegaard, den 20de Februar 1794. Paa Skifteforvalteren (S. T.)Hr. Fischers Vegne, Christen Bach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Hos mig er at bekomme som Oplags=Commissionair alle paa Engelsholm fabriqverende Papiirssorter, bestaaende af : Fiin Nodepapiir = = 24 Mk. Riiset. Fiin Skriverpapiir No. 1. = 16 Mk. Propatria = 14 Mk. Fiinstribet Postpapiir = 13 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Middel No. 2 = = 11 Mk. Blaaelig og hvid Concept No. 3, 9 Mk. De øvrige Sorter ere graae og hvid Maculatur, brugelig til Jndsvøbning for Kram=Handlende. Aarhuus, den 21de Februarii 1794. Paul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Følgende Bøger anvises til Kiøbs herfra Contoiret. Samling af adskillige nyttige Materier, 3 Deele, 1 Rdr. Theologen, 1ste og 2det Hæfte, 4 Mk. Julius Cæsar & Sallustias, 1 Rdr. 2 Mk. Zenophontis memorab. Soeratis af Sahl 4 Mk. Middags Posten, 12 Num. 3 Mk. Romerske Antiqviteter, 2 Tommer = 5 Mk. Tordenskjolds Liv og Levnet, ved Rothe 1 Rdr. 2 Mk. Christian 4des Historie ved N. Slange, = 4 Rdr. Ligesom tilforn, er alle Slags friske og gode Hauge, frøer samt Blomsterfrøer at bekomme til billigste Priis tillige en Deel Frugttræer af forskjellige Sorter samt Valnødtræer hos Gartner og Frøehandler S. Thuboe heri Aarhuus ved Munkeport, som sig hos alle og enhver paa det beste recommenderer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Her paa Adresse=Contoiret faaes følgende tilkjøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bogen 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Lægsmænds Sedler a Bog, 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Indenlandsk. Kiøbenhavn, den 4de Martii. Man kan endnu ikke beregne Tabet af de ved den ulykkelige Jldebrand omkomne Mennesker. Det befrygtes dog at være betydeligt formedelst de mange Familier som paa Slottet havde Boepæl, saameget mere da en stor Deel af dem der boede i øverste Etage, hvor Jlden var, ikke vidste det førend Røgen spærrede dem inde med eet, saa de ikke kunde finde Udgangen, og de som fandt den kunde dog ikke holde det ud indtil de kunde komme ned, men faldt om i Gangene og paa Trapperne, og bleve der liggende. Nogle Medlidende bandt Tørklæder om Næse og Mund, vovede sig op, for at redde saa mange de kunde, bragte og en Deel ned halv døde, der deels kom til rette i den friske Luft, deels bragtes paa Hospitalet. Disse Medlidende forsikkrede, at næsten hverandet Skridt de gjorde i Gangen, traadde de paa Mennesker som vare qvalte. Alle Slottets Sprøiter med nogle og 30 Staldkarle, samt 5 af Byens Sprøiter og deres Mandskab skal være blevne et Offer for Jlden. Man har funden en Garder uden Hoved, og en Garderstøvle med et Been i Jnventariiskriveren Norup er og funden qvalt i Røgen, Har nogle, som ved slige Leiligheder skeer, indfundet sig for at giøre Bytte, saa fandt man og her mange retskafne og uegennyttige, hvoriblant en Matros, der reddede et Menneske paa een af Slots=Trapperne, men vilde ei mogttage det Uhr, som den ræddede tilbød ham. I Almindelighed saae man iblant Folket en om og oprigtig Kierlighed for det Kongelige Huus. Enhver gik med Glæde i Jlden af Hengivenhed for de Kongelige Personer, skiønt mange bleve et Offer for deres Hengivenhed. Da det brændte i Riddersalen vovede en Deel Tømmermænd med een af deres Officerer sig derind, toge en Deel mindre Lysekroner ned, thi de store kunde ikke naaes, bragte de svære Sølvkeridoner med en Deel kostbare Malerier ud, udhuggede 6 store Speil rammer og bærgede Glassen heele og holdne. Paa samme Tid brændte Taarnet, som just stod over Riddersahlen, og da det var faldefærdigt, advaredes de at flygte ud af Sahlen, men ingen Overtalelse, eller Faren, de saae for Øine, kunde formaae dem til at forlade deres Arbeide, indtil Taarnet faldt, slog igiennem og 15 af disse Velvillige fandt der deres Død. Blandt andre Hielpemidler til Redning brugtes og Gaardiner, som man sammenbandt og derved hidsede sig fra Vinduerne ned af Muuren, og naar de ei naaede længer lod man sig falde, hvilket lykkedes een, som faldt paa Altanen, men en Kiøbmand Hundewadt, der paa samme Maade vilde redde sig, knusede ved Faldet sin Knæeskal og kunde derfor ei hielpe sig ned fra Altanen ved det Toug, som man havde langet op til dem. En Tømmermand fra Holmen entrede sig op i Touget, uagtet den betydelige Høide, kastede den Qvæstede paa Nakken og holdende ham ved sine Klæder i Tænderne bragte ham lykkelig ned ved Hielp af Touget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
H. M. Kongen skal have kiøbt Greve Moltkes Palais med Meublement for 45000 Rdr. og meenes Selv at indtage der. H. K. H. Arveprindsen er reist til Sorgenfrie. H. M. Enkedronningen reiser med første til Fredensborg. Det af Tømmermænd og Matroser, gjordte Tilbud har Hans Majestæt ikke modtaget, men vil, at de skal beholde den dem tiltænkte Douceur saavelsom det sædvanlige Tillæg af 2 Skilling daglig, der beløber aarlig 11 a 12000 Rdr. H. K. H. Kronprindsen har takket dem for deres Velvillighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Der skal efter Sigende udrustes 14 Rangskibe og 8 Fregatter af Danmark og ligesaa mange Svenske, for ved fælleds Magt at forsvare Neutraliteten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Aarhuus. Den 7de Febr. afseglede Skipper Chr. Soede herfra til Kallundborg indehavende nogle faae Passagerer og for Hr. Hestehandler Wulff 34 Heste. Samme Dag ankom Skipper J. Thurøe hertil fra Kallundborg. Schagen. Først i Febr. Maaned saae man øster herfra i Kattegat en tyk Røg at opstige, man formodede et Skib var i Brand og blev bestyrket deri ved nogle Dage derefter at see en Deel forbrændt Skibsvrag drive om i Søen, hvoraf en forbrændt Topmast drev heri Land, ligesom og seenere en Foustagie Rom. Det er endnu ubekiendt hvad det har været for et Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Prædikanterne i Fasten. Domkirken. Hospitalskirken. Paa Mandag. Hr. Müller. Onsdag. Hr. Müller. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-08
Torsdag) Hr. Bechmann.