Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-20
Kiøbenhavns Hun Post-Tidender. Fredagen, den 20 Detober Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Philladelphis den røde August. General Kaagiusko er kommet her. J Gaar Eftermiddags erfoer man, at Skibet Adriana, Captain Lee, var kommet med ham her til Byen. Hr. Heins, Præsident for det herværende saa kaldte Emigrantselskab, et Selskab, der er oprettet til Bedste for de ankommende Udlændinge, for paa alle muelige Maader at være disse til Hielp i denne Verdens Deel, føyede strax Anstalt at modtage denne berømte General, som den russiske Keiser har frie givet. En Baad, der blev roet af 8 Skibscapitainer. gik ud til ovennævnte, skib. Hr. Heins modtog Kobinsko, og ønskede ham i Americanernes Navn Lykke til sin Hiemkomst i et Land, for hvis Friehed han fordum fægtede, og ofte vovede sit Liv, Kostiusko var meget rørt, og varte paa Fransk, jeg anseer America for mit andet Fædreland, og agter mig lykkelig, at jeg er kommen did tilbage i de aar ere endnu saaledes, at han maae sidde paa en Stoel, og ikke kan gaae, man bragde ham paa Stolen i Baaden, og da de gik fra Fartøyet, lød at tredobbelt, Kosziusfoleve som gientoges fra Landet, hvor Tilskuerne talrige stimlede til Da Baaden var kommet til Land, blev Kosziusko, baaret i en Vogn. Det i Mængde forsamlede Folk spændte strax herpaa Hestene fra Vognen, og trak den under bestandig Hurra og Naad Kosiuske leve igiennem Gaderne vil hans Boepæl i den fierde Gade. En Ære, der hidtil endnu ikke er vederfaret nogen Præsident. Af Vognen blev Kosziusko baaret op i Huset, og Tilskuerne gik, bort, da Lægen havde givet dem tilkiende, at Kosgiustolfor det første maatte have Hviler, maa ommanan og at som ophol21. og nem den 26 Som en Contrast anføre vi følgende, hans gamle Vaabenbroder Fanokke angaaende, der af leidenske Avis meddeles under Datum Paris den 4de October). Endelig kan mamebebude, som en Vished, Lafanettes, og hans Ulykkebrødres Frigivelse, den 7de August have de faaet Friheden igien. Man paastaaer, at de have Directorien, og i Særdeleshed et Brev fra Barras til Buonaparte, at takkenfor deres Friehed, og at de følgelig, inden de begive sig til Achen og Span, for at faae deres Helbred i Stand igien, komme til Paris, at bevidne deres Befriers deres Erkjendtlighed. Man lægger til, at Jnden de kom ud af Fængselen, har Keiseren, der var begierlig efter atte sig reen for den Bebreidelse, at have havt Deel i de mod disse Fanger ud vede Gaardheden, sand Marqvis de Chasteller, for af Lafaaette at faae en Erklæring i denne Henseende. Fayette uindertegnedonda følgende Aalacen, Kund ad, 3000. rask og dom pasind nogle afde afleggilgis anFayettes Erklæring, Almintz, den 26de Julii 1797. Det Ærende, som Hr. Marqvien af Chateler overdrageri, synes mig at angaae tre Puncter ; 1) Hs. Majestyt ønsker, at jeg skal forklare den virkelige Tilstand for Forfatning i Ølmütz; jeg er ikke sindet at lade mig med Klagen. du De Omstændigheder, som vedkomme dette, ere blevne udviklede i Breve, der ere tilstillede, eller i det mindste tilsendte den østerrigske Regiering, og som ere blevne afsendte af min Kone, og hvis Hs. Majestæt, efter at have læst disse, ikke gen tilfreds med de befalinger, der ere komne fra Wien i hans Navn, er jeg redebon til at give Marqvis de Chasteller de Oplysninger, Hs. Majestæt kan ønske. 2) Hs. Majestæt Keiseren ønsker at være forsikkret, at jeg strax efter min Løsgivelse vil ufortøvet reise til America. Jeg har ofte givet ham tilkiende, at saa var min Hensigt; men da er beidende Svar i nærværende Omstændigheder vilde synes at forudsætte den Rettighed at æske dette Vilkaar, kan jeg ikke ansee det passeligt at efterkomme denne Begiering. 3) Hs. Majestæt Keiseren gjor mig den Ære at bekiendtgiøre mig: at de Grundsætninger jeg vedkiender mig, ere ufordragelige med den østerrigske Regierings Sikkerhed, og at hans Villie er, at jeg ikke maae komme tilbage i hans Stater, uden hans særdeles Tilladelse. Jeg har Pligter at opfylde, fra hvilke jeg ikke selv kan løse mig. Jeg er ved disse Pligters Baand afhængig af de (americanske) forenede Stater, og frem for alt er jeg afhængig af Frankerig, og jeg kan ingen Forbindelser indgaae, der ikke lade sig foreene med de Rettigheder, mit Land kan udøve over mig. Dette undtaget, kan jeg forsikkre Hr. General, Marqvis af Chasteller, at mit uforanderlige Forsæt er aldrig at sætte min Fod paa nogen Grund, der er under Hs. Majestæts Kongen af Ungern og Bøhmens Herredom. Følgelig forpligter jeg undertegnede mig til Hs. Majestæt Keiser Kongen, aldrig mogen Tid at komme i hans Stater, uden dertil først at have faaet hans særdeles Tilladelse; dog med Forbehold, at denne Forpligtelse ikke bliver stridig mod de Rettigheder, mit Land har over min Person. 1877, og J. H. danske, c. mis von 1000 Constantinopel, den 11te September. Den her for Revolutionen værende venetianske Ambassadeur Fosearini er reist herfra tilbage til sit Fædreland. a Den franske Gesandt Aubert Dubanet har under brykt den her paa nogen Tid udkommende Tidende Mercure Oriental, da den preusiske Gesandt besværede sig over en der indeholder Artikel