JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Polen. Saavel den russiske Regjering, som Polens Naboer, Østerrig og Preussen behandle de polske Jnsurgenteres Hovedmænd med en Mildhed, som disse udentvivl tildeels have tilkjempet sig ved deres Kjekhed og Standhaftighed. Den russiske Keiser har ikke laant Øre til dem, der tilraadte Proscriptionslisten, men selv casseret den Dom, ifølge hvilken Fyrst Cartoriskys Godser bleve confiskerede. Denne opholder sig for Øieblikket paa sine Godser i Gallizien og har Haab om at blive benaadet af Keiseren. Hvad Preussen angaaer, da lægger denne Magt slet ingen Hindringer iveien for de Polakkers Afreise til Frankrig, som vare tyede ind paa det preussiske Gebeet og af hvilke bestandig flere indtræffe i Paris. Jblandt disse er ogsaa den bekjendte Leievel, en af Hovedmændene for det exalterede Partie i Varschau, om hvem der dog rigtignok siges, at han er undsluppen. De Polakker, der flygtede ind i Østerrig, have hidtil ikke faaet Tilladelse at forlade dette Rige, men de maae opholde sig, hvor de selv finde for godt inden sammes Grændser, og nyde en god Behandling. Med Hensyn til de Beboere af Gallizien, der vare emigrerede for at understytte den polske Sag, har Keiseren af Østerrig udstædt et Decret, hvori der loves dem fuldkommen Pardon, samt Tilbagegivelse af deres Eiendomme, forsaavidt disse maatte være confiskerede til Fordeel for Statskassen, saafremt de inden en Maaned vende tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
J Litthauen giør Russerne sig Umage med at komme til Kundskab om hvem der har taget Deel i Jnsurrectionen og hvormeget. Blandt de, der i saa Henseende ere blevne purificerede, nævnes Grevinde Rønneker, der engang omtaltes som en Furie, men nu er bleven en brav og loyal Damme. De dengang fortalte Grusomheder have rigtig nok fundet Sted paa hendes Godser, men hun blev tvungen til at være overværende ved dem og reddede selv adskillige fra Døden. De rette Ophavsmænd til disse blodige Scener skal have været Stanieviz og hans Bande.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Marineministeren har den 27de forelagt de Deputeredes Kammer et vigtig Lovforslag af følgende Jndhold: Alle frifødte Personer nyde i de franske Colonier uden Hensyn til Farven borgerlige og politiske Rettigheder under de af Lovene foreskrevne Betingelser. De Frigivne nyde strax efter Frigivelsen de borgerlige Rettigheder og 10 Aar efter samme tilstædes dem udøvelsen af de politiske, naar de kunne læse og skrive. Alle ældre imod denne Lov stridende Edicter, a. ophæves.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
J Paris cireulere foruroligende Rygter om Tilstanden i Algier. Man forsikrede, at Beduinerne havde angrebet Staden og nær bemægtiget sig samme ved Overrumpling. Fire af de i det sydlige Frankrig stationerede Linieregimenter have faaet Ordre til at begive sig til Toulon, for der at indskibes til Algier; det stadfæster sig, at Hertugen af Rovige er udnævnt til Overgeneral for samtlige franske Stridskræfter i det algierske Gebeet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
J Anledning af et Forslag fra Regjeringens Side om at bevilge 500000 Franker til Understøttelse af de politiske Flygtninge, bemærkede man ret tydeligt Spændingen imellem Partierne i de Deputeredes Kammer. General-Procureuren, Hr. Joly, modsatte sig dette Forslag, ikke fordi han misundte disse denne Understyttelse, men fordi det var en Æressag for Frankrig at vise dem mere end blot Medlidenhed. Naar man, sagde han, ingen revolutionair Propaganda vil taale i Frankrig, maa man heller ingen contrarevolutionaire taale i Spanien. Af alle de Folk, hos hvilke vor Revolutions elektriske Funke tændte, ere nu kun Ruiner tilbage; disse bør idet mindste synes os hellige. Lad os ære deres Ulykke, kun derved kan vi maaskee bringe det i Forglemmelse, at vi vare dens Ophavsmænd. Skulde da, trods alle Forsikringer om en Fred, som jeg ønsker uden at troe paa den, vor Revolution blive angreben og vi nødte til at forsvare den, saa kunde vi idet mindste vise Nabofolkene Kjernen af deres Patrioter, som et Pant paa vor Forsoning med dem og maaske som et Middel til at opvække Sympathier, som vi nu have stødt fra os, og hvis Bistand, fremstod Conseil præsidenten, som begyndte sin Tale saaledes: Som Deputeret har en Generalprocureur -men her afbrødes han af en frygtelig Tummel. Man raabte til Orden" og sagde: i Kammeret gives der ingen Embedsmænd, men kun Deputerede (Perier har nemlig oftere ladet sig forstaae med, at han ikke leed nogen Opposition af Embedsmænd.) Efterat Kammerets Præsident nogenlunde havde bragt Orden tilveie, vedblev Perier: Som Generalprocureur ved Retten i Montpellier maatte Hr. Joly vide, hvor slet et Antal af de spanske Emigranter havde opført sig i Perpignan og af en Skrivelse fra den forrige Politiepræfect Vivien var det klart, at nogle hundrede italienske Flygtninge havde taget Deel i de sidste Uroligheder i Paris. J denne Henseende erklærede Hr. Joly sig uvidende, men hvad hans Pligter som Embedsmand og Deputeret angik, da paastod han vel at have begrebet disse, som Embedsmand var det nemlig hans Pligt at fuldbyrde Lo venne uden at bekymre sig om deres Jndhold, som Deputeret derimod var det hans Pligt at modsætte sig alle de Love, som han i sin Samvittighed fandt stridende mod Landets Ære. Hertil tav Conseilpræsidenten meget viseligt, da det er klart, at enten bør Regieringen nægte sine Embedsmænd Adgang til Kamrene, eller og de bør have Lov til at sige deres Mening. Længere hen fremstod Lafayette for at forsvare baade sig selv og de politiske Flygtninge mod Grev Sebastiani. Han havde troet paa Gyldigheden af Jkke-Jnterventionsprincipet; han havde anseet Julirevolutionen ikke for en blot Protest af Lovenmod en Krænkelse af Chattet, men for en virkelig populair Revolution, der havde forandret Regjeringens Princip i sit Væsen. Hvad mig angaaer, udbrød Perier, da protesterer jeg mod en saadan Fortolkning af Julirevolutionen. Det er det samme, svarede OdillonBarrot, som at protestere mod Historien. Forslaget blev imidlertid antaget med en stor Majoritet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Blandede Efterretninger. Reformens Venner begynde paa flere Steder at yttre deres Mening paa en truende Maade. Saaledes lod en Hr. Rowley i Northhumberland nylig ved et Møde en Fane med sorte Kanter hænge ud af Vinduet. Paa samme var Døden afmalet med Leen i den ene Haand og holdende i den anden 3 blodige Hoveder ved Haarene. Under Fødderne laae en Bispehue og paa Spidsen af en Pæl sad en Stridsøre. Jndskriften paa Fanen var: helliget de 199. Politimesteren fandt dog denne Forestilling alt for sansculottisk og lod Fanen tage ned; der er siden endog bleven anlagt en Criminalproces mod Hr. Rowley, som en Forstyrter, af den offentlige Rolighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Fra Vashingion meldes, at de forenede nordamericanske Staters Jndtægt i Aar er løbet 8 Millioner Dollars over Forventningen og Anslaget. De ser mede Varer og ikke i Skatter, Accise &c., kan man deraf med Sikkerhed slutte sig til den americanske Handels Flor.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
En Hr. Chabrier har overleveret en Afhandling til Videnskabernes Academie i Paris, hvorved der gjøres Forslag af en Methode for Mennesker at flyve, og det i enhver Retning. Hans Apparat bestaaer af uhyre Vinger, hvis Huulheder ere opfyldte med Vandstofgas, og som den Flyvende skal bevæge med sine Arme. Fra Vien skrives under 21de October: "Da Cholerasygen tager betydelig af heri Staden, og Sundheds tilstanden i Almindelighed forbedrer sig, saa vil Hoffet i Løbet af næste Uge forlade Schønbrunn og begive sig til den Keiserlige Hofborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
J det vestlige District af Over-Canada vare fra Skibsfartens Begyndelse til 10de Septbr. ankomme 15000 Emigranter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Blandede Efterretninger. Fra det Kgl. Danske Cancellie kan ventes offentliggjort Kundskab om den i dette Efteraar i Sielland og Møen samt Lolland og Falster grasserende epidemiske Sygdoms Beskaffenhed og Jndflydelse paa Pupulationen. Begyndelsen er gjort med Sorø Amt. Sygdommen, der i Begyndelsen af August viiste sig som Epidemie, var i Førstningen en billigs theumatisk Feber der hos nogle overgik til Typhus og soporøse Nervesebre, men efterhaanden som Sommervarmen aftog antog Karakteren af en ondartet intermitterende Feber, undertiden forbunden med apoplectiske og vattersottige Tilfælde, men for det meste er Sygen i den senere Tid bleven til en regelmæssig Vexelfeber. De som kom sig, kom dog meget langsomt til Kræfter, og Tilbagefald vare hyppige. Af de Døde har en stor Deel været svagelige Personer især gamle Mænd. Totalbeløbet af de i Sorø Amt (53500 Jndbyggere) Angrebne var 9203, deraf helbredtes 7068 og 1554, (senere 1400) anføres endnu som syge, hvilke næsten alle lide af Koldfeber, hvormed Epidemien synes at ville ende sig; en stor Deel af disse ville vel snart kunne ansees som helbredte. J det Tidsrum, Sygdommen grassere, de i Amtet, døde 1256, men af disse antages blot 706 at være døde af Epidemien. Et ikke lidet Antal en bortrykket inden Lægehielp kom. Totaldeløbet 1256 menes at kunne nedsættes til 1000 og dette fordeelt paa 53500 udgjør omtr. 1 1/3 pCt. Men Sygdommen, har i de forskjellige Egne af Amtet været saa yderst forskjellig i dens Voldsomhed, at Dødeligheden varierede hist og her imellem 1/2 og 3 3/4 pCt. Det antages at Epidemien i Sorø Amt nu kan ansees som ophørt, da de anførte 1400des Febre ikke er sønderlig større, end den har været i de foregaaende Aar. Som Aarsag til virksomme Foranstaltninger som ere trufne og den Nidkjerhed hvormed de ere udførte, at der bleve udsendte et tilstrækkeligt Antal Læger og at Præster og Degne have viist megen Tilsyn ved de Syges Pleie. Endvidere er gjort Jndberetning om Epidemien paa Valløs Stift og Grevskabet Bregentved, som omtr. giver samme Resultat som i Sors Amt. Beretninger for de øvrige Amter og Districter ville nærmete vorde meddeelte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
J Haderslev er der stiftet en Velgiørenhedsfond, for at modvirke Cholerasotten ved at understøtte de Fattige. Bestyrelsen er overdraget Sundheds-Committeen, der fornemmelig giør Anvendelse af samme til Jndkjøb af Lærred og Dynevaar. J Kbhvn. er udkommen: Udsigt over de i de danske Stater trufne Foranstaltninger mod Choleras Jnd trængen og Udbredelse, paa dansk, tydsk, fransk og engelsk. (16 s.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Copulerede i Lisentorp den 4de November: Pastor Lauritz Peter Larsen og Jomfru Petrea Chr. Winther
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Bekjendtgjoreløer. Gartner Jacob Bruusgaard hersteds, er idag Morges Alders 57de Aar; hvilket af Undertegnede, som hans nærmeste Slægtninge her, sørgeligst bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de November 1831. P. Sparre. F. Wenneberg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
De mange ærede Venner og Bekjendte, der i Gaar beviste min salig Fader, Justitsraad Kjellerup, den sidste Ære, ved uindbudne at ledsage ham til sit Ilvilested, aflægger jeg herved min egen og Families hjerteligste Taksigelse. Aalborg, den 8de November 1831. Niels H. Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Paa Auctionen efter Cand. chiurg. Saxdorf bliver tillige et Guld=Uhr solgt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Hos Clemmen Christensen ved Vesteraae faaes gode og store Huusholdningskul, i større og mindre Partier. Oplag af Bundtmagerarbeide i Aalborg. Dette mit Oplag hos Hr. Philipson & Lipmann er nu bleven forsynet med endeel smukke Vinterkasketter af mange nye Facons, ogsaa Jagtkasketter, som ere særdeles beqvemme. Med Pels forede Damestøvler, saavel af Sælskind, Fidtlæder og lakeert Læder, Mands Reise=Støvler og Handsker, Mands Kraver til Frakker og Pelise, Dame Pallantiner og Pelleriner af forskjellige Sorter Skind, de nu moderne Bogs, saavel lange som korte, og moderne Muffer, som nu bruges, Kaabe= og Peltsbesætninger i forskjellige Breder, med flere Sorter Bundtmagerarbeide. Priserne ere særdeles billige, og vil enhver Kjøber overbevise sig derom ved den første Forespørgsel, thi Varerne blive solgte for en bestemt og fast nedsat billig Priis. Ogsaa antager derr. Philipson & Lipmann ethvert Stykke Arbeide, som henhører til denne Profession, og bliver af mig hastig og promte besørget. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
NB. Hr. Chr. H. Nielsen, Kjøbmand i Hjørring, er af mig ligeledes forsynet med ovennævnte Bundtmagerarbeide og sælger samme ligeledes for billig og fast nedsat Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Undertegnede er nylig bleven forsynet med flere Couleurer Calmuk og Coathings, fine og grovere Klæder, gode Vatter, Mands Silkehatte m.m. Jens Ferslew. Heelt og stødt Lumpen-Sukker i større og mindre Partier er at faae for billig Priis hos Kjøbmand J. F. Østengaard. Aalborg, den 7de November 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Proclamata. Jes Lützhøft, Kongelig Majestæts bestalter virkelig Cancellieraad, Byefoged i Thisted og Herredfoged i Hillerslev=Hundborg. Herreder. Adkomst eller Prætension til den af bemeldte Ægtefolk iboede Gaard i Thingstrup Bye med tilhørende Parceller, tilsammen af Hartkorn 6 Tønder 2 Fjerdingkar 1 2/5 Album, hvoraf 3 Skjepper Hartkorn ere af Torp Byes Eiendomme - hvorpaa Adkomstdocumenterne ikke ere i behørig Rigtighed - til at møde inden Hillerslev Hundborg Herreders Ret som holdes paa Raadstuen i Thisted den 3die Tirsdag i Marts Maaned 1833, Formiddag Kl. 10, og da fremkomme med saadan deres Adkomst eller Prætensioner, men i Mangel deraf at høre Rettens Dom hvorved bemeldte Gaard og Parceller tilkjendes Citantinden som Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Udstædes under mit Navn og Segl. Thisted, den 25de October 1831. Lützhøft, (L. S.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
J Limfjorden, omtrent 1/2 Miil østen for Nørresundbye, er funden drivende, uden Folks Medfølge, men fuld af Vand, en stor Lystbaad af norsk Bygning paa Klink, udvendig sortmalet med grøn Gang, indrettet med Lukaser for og agter, afskildret i begge Sider og til een Mast, men uden Roer, Mast eller Jnventarium. Thi indkaldes Eieren deraf med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & silentii, at møde og ligitimere sin Adkomst til bemeldte Baad, overeensstemmende med Anordningerne. Aalborg Stiftamthuus, den 31te October 1831. Castenschjold.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Licitation. Løverdagen den 26de November d. A., Formiddag Kl. 9, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt Licitation paa Thingstedet i Nørre-Sundbye, til Jstandsættelse af endeel Brøstfældigheder ved Østerhassing Kirke i Kjær Herred, anslaaede til 346 Rbd. Conditionerne fremlægges ved Licitationen. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 5te November 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Auctioner. Mandagen den 21de November d. A., Formiddag Kl. 9, bliver hos Hr. B. Brix i Blokhuus afholdt offentlig Auction over: a) 3de Huse, beliggende i Blokhuus. b) Halvdelen af et Dito, beliggende i Kaas Bye, Jetsmark Sogn. c) Noget Løsøre og d) Alstrup Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende for indeværende Aar; det derpaa ved Auction den 2den Dennes gjorte Bud er forkastet. Alt tilhørende afgangne Handelsmand Mogens Brix Boe, af bemeldte Blokhuus. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 5te November 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-10
Mandagen den 14de November førstkommende, Formiddag Kl. 10 og om fornødent gjøres følgende Dage, bortsælges ved offentlig Auction paa Lindenborg endeel Avlsredskaber: Plouge, Harver, Slæder, en Melkevogn, Meieriredskaber, ophugget Hjul- og andet Tømmer, ophugget Bødkertræ, gammelt Tømmer, en Saaemaskine, endeel Malt m. m., hvortil Lysthavende indbydes at give Møde. Vederhæftige og bekiendte Kjøbere erholde 6 Ugers Credit. Lindenborg, den 8de November 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Belgien. - Holland. Fredstractaten er nu bleven antaget af Repræsentanternes Kammer og siden ogsaa af Senatet i Bryssel, og det hedder, at Belgien nu strax vil blive anerkjendt af alle de store Magter uden Hensyn til hvad Holland, vil gjøre. Denne sidste Magt her hidtil vægret sig ved at antage den og anfører som Grunde for sin Vægring 1) at den Deel af Limburg, som er tilstaaet Holland, ikke er tilstrækkelig Erstatning for den Deel af Luxemburg, som skal afstaaes. 2) at Gjelden er slet fordeelt; Belgien bør overtage mere. 3) at de 24 Artikler ikke indeholde tilstrækkelige Garantier for Tractatens Overholdelse fra belgisk Side. Den nu offentlig bekjendtgjorte 50de Conferentsprotocol stadfæster, at den engelske Escadre virkelig er afgaaet til Schelden efter Conferentsens Forlangende og paa Grund af den hollandske Konges Vægring ved at give noget bestemt Svar. Escadren, som bestaaer af 15 Skibe, hvoriblandt 3 Linieskibe, er den 30te Octbr afseilet fra Deal og samme Dag indfandt sig et Dampskib udenfor Schelde for at lodde og eftersee, om Ankerboierne vare paa deres Plads, hvorpaa det løb ind til Vliessingen. Den engelske Escadre har Ordre til at afholde sig fra enhver Fjendtlighed, saalænge der ingen begyndes fra hollandsk Side imod Belgien, men i dette Tilfælde, skal dens Chef træffe de hensigtsmæssigste Midler til at standse disse og hvis disse ikke maatte findes utilstrækkelige, er Conferentsen enig om at gribe til andre og virksommere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Choler af aftager nu betydeligt i Hamborg. Fra 7de til 8de Novbr angrebes 9, ligesaamange helbredtes og kun 2 døde. J Altona var i 6 Dage slet ingen blevne syge; den 7de Novbr. angrebes en meget gammel Mand. Fra andre Steder lyde Beretningerne anderledes: Breslau er den endnu i Tiltagende og i Kronstadt er den ligeledes begyndt atter at tage til. Værst huserer den i Cairo, hvor 9000 Mennesker skal være omkomne i 14 Dage (fra 19de August til 1ste Septbr.) men man bør da heller ikke glemme, at denne store Stad, beboes af Tyrker eller idet mindste af Mahomedanere, hvis Ligegyldighed i saadanne Tilfælde er almindelig bekjendt. Directe Brev fra Breslau (hertil Aalborg) angiver 700 som de Dødes Antal der til den 1ste Dennes, (Staden har henved 79000 Jndbyggere, hvoriblandt J Berlin vare af Cholera indtil 1ste November: Syge, helbr., døde, und. Behandl. Den 2den 28. 10. 11. 113. Den 3die 20. 5. 10. 118. Den 4de 11. 14. 10. 105. Den 5te 21. 20. 17. 89.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Choleraligenes Begravelse i Berlin, som i Førstningen skeete med megen Støi og Politie=Ledsagelse, der opvakte Pøbelens Nysgierrighed og ængstede de Frygtsomme, skeer nu om Natten, fra Kl. 11 Aften til Kl. 5 Morgen. Staden er deelt i 61 Revierer, og ligesaamange Sikkerheds-Commissioner, hver paa 20 Personer, ere oprettede. J enhver Commissions Forsamlingshuus ere Dag og Nat Sygevogtere og Sygevogtersker, Læger o. s. v. tilstede, fremdeles en Kurv til Bortbæring, og en anden Kurv indeholdende Alt indtil den ringeste Smaating og er selv forsynet med Brænde til Theekaagning. Enhver Sygevogter faaer Dag og Nat en Rbd. Courant, desforuden giver Regjeringen Enhver, der i sin Bopæl bidrager til en Sygs Helbredelse, 5 Rd. Ct. i Douceur. Det mangler derfor aldrig paa tjenestvillige Aander. De fleste Anfald af Sygdommen have viist sig midt i Staden. Forsendelser af Varer til det Jndre af Landet ere igjen tilladte, da man ikke holder for at Smitten udbredes ved Varer; dog maa Emballagerne rendses med Chlorkalk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Blandede Efterretninger. J det Mecklenborgske er pludselig fremkommet en saadan Mængde Græshopper, at de paa eengang have bedækket en Strækning Land af 3 Miles Omfang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
J Sverrig stige alle Varer, især Korn, dagligt i Prisen. Man mener, at Landet vil inden Foraaret have en Tilførsel af 500000 Tdr. Korn nødig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Siden dette Aars Begyndelse ere fra Stokholm 158826 Skippund og fra Gothenborg 102659 Skippund Stangjern udførte. Om kort Tid vil Bolivars Historie, efter hans egne Papirer, udkomme i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
En af Sverrigs heldigste Digtere, Stjernstolpe, Expeditionssekretair ved Krigsministeriet, er nylig død. I det Jndre af Aftica, der maa være riig paa mange os ubekjendte Vidundere, har man nylig opdaget et organisk Væsen, der synes at danne Overgangen fra Planter til Dyreriget. Det har Formen af en plettet Slange. Det slæber sig hen af Jorden og istedetfor Hovedet har det en klokkeformig Blomst, paa hvis Grund er en sliimagtig flydende Masse. Fluer og andre Jnsecter, der lokkes af denne Honning, flyve ind i Blomsten, men holdes fast af sammes Klæbrig hed. Strax lukker Blomsten sig, og bliver saalænge saft. Denne Planteslange har en Hud, der ligner Blade, er hvid og blød i Kjødet og istedetfor Been har den Brusk. De Jndfødte fortære denne Skabning som en Lækkerbidsken.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Kjøbenhavn. Den 4de November solgtes ved 4de Auction for 16110 Rbd. rede Sølv Bryggergaarden Nr. 288 paa Toldbodveien, tilhørende afgangne Commerce-Jntendant J. F. Hages og Enkefrues fælleds Bo, der i Brandkassen er forsikkret for 33600 Rbd. Sølv og til Auctions-Efterretning vurderet til 22000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Den bekjendte tydske Nytaarsgave "Urania" for Aaret 1832 er prydet med vor Ochlenschlagers Portrait. Det omtales i fremmede Blade, som meget lignende, og Forlæggeren, Hr. Brockhaus i Leipzig, har besørget særskildte Aftryk af dette Portrait i stor Qvart, hvorpaa Prisen er 8 Groschen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Kjøbenhavns Havnepriser, den 5te November. Holsteensk Hvede 9 Rbd. - Mk. - s. - 9 Rbd. 5 Mk. - s. Sjellandsk Hvede 8 Rbd. 1 Mk. - s. - 8 Rbd. 3 Mk. - s. Lollandsk Hvede. 7 Rbd. - Mk. - s. a 8 Rbd. 2 Mk. 2 s. Dansk Rug..... 5 Rbd. 2 Mk. 4 s. - 5 Rbd. 4 Mk. - s. Østersøisk Rug. 6 Rbd. 1 Mk. - s. - 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg 2radet, Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. - 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg bradet, Td., 3 Rbd. 5 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Havre.......... 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter. ..... 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. - 5 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Smør, 68 Rbd. - Mk. - s. - 72 Rbd. - Mk. - s. Fynesk Smør. 56 Rbd. - Mk. - s. - 64 Rbd. - Mk. - s. Sjællandsk Smør 56 Rbd. - Mk. - s. - 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. 3 Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 212. Kjøbenhavn, den 8de November. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 152 R. i S. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 a 45 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 8888 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 8383 1/2 i Banco. Nations-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 103 i Banco. 4 pC. Dito Dito 98 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 99 1/2 a 100 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 62 1/263 L. Sterling. Hamborg, den 8de November. Bourdeaux 187 3/4. Petersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 7., k. S. 13 Mk. 81. Cadix 45 1/8. Lissabon 43. Amsterdam k. S. 34, 85 2 M. 35, 5. Madrid 45 1/2. Kjøbenhavn 216. Spr. 1 Avance. Disconto 4 1/2 pC.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-12
Maribo. 39 Concurrenter, indfandt sig med Svingploveved den den 29de September ved Engestofte afholdte Præmiepløining. 63 havde meldt sig; men 24 udebleve formedelst Sygdom. Af de Mødte medbragtes en barlive og en americansk Plov, samt tre Plove af Hr. Winstrups Opfindelse. De øvrige Plove som vare af Landets egne Fabricata, stode dog ikke tilbage for de ovenanførte i Brugbarhed. Præmierne vare 40 Rbd., 30 Rbd., 25 Rbd., 20 Rbd., 15 Rbd. og 10 Rbd. Jorden var haard og ubeqvem at pløie, hvorfor det var en Fornøielse at see saa mange gode Pløie mænd samlede, der Alle pløiede den første Omgang, efter Stokke, hvorved Agerne bleve afsatte paa 8 Alens Bredde og 190 Alens Længde. Siden holdt Alle en god Linie og dannede en god jevn Bund i Furen. De smalleste Pløiestrimler, den bedste Strygning og den mindste Diferentz af Halvagrenes Bredde var Reglen for de, efter Landhuusholdnings-Selskabets Bestemmelse, til at bedømme Pløiningen, udnævnte 3 Mænd af Bondestanden.