JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-08-16
(Ribe Avis.) Aarhuus den 11te August. Ogsaa vores Omegn er bleven hjemsøgt af en stor Ulykke. Den stærke Storm i Løverdags har aftorsket Kornet, især Rugen, paa Markerne heromkring saaledes, at der f. Ex. paa Hasle, Gjellerup, Brabrand, Aarslev o. fl. Marker er Jntet eller kun meget lidet tilbage deraf. Er det saaledes over hele Jylland, da seer det meget sørgeligt ud, thi Beboerne have ikke Brødrug til Livets Ophold. Men muligt Stormen har ikke været lige ødelæggende overalt, og maaskee man alt iforveien have havt Kornet hostet i Sielland og det Slesvig=Holsteenske. Stormen var her saa rædsom at Husene rystede. Ogsaa Haverne have lidt en overordentlig Skade, Træfrugterne ere nedblæste, og mange unge Træer knækkede. Desværre ville vi vistnok ogsaa fra Søen komme til at spørge sørgelige Efterretninger. J samme Stormveir havde flere seet, at den øverste Deel af Frue Kirkes Taarn (der er henved 200 Al. høit, havde bevæget sig frem og tilbage.
Viborger Samler, 1835-08-16
Af et Brev fra Skanderborg Egnen: Stormen i disse Dage har tilintetgjort alt Haab om blidere Udsigter, da vor betydelige Rug-Avi ligger paa Jorden, Bygget er knækket over, og Havren deels brækket, deels afblæst, saa vi her see en kummerlig Fremtid imode." Af et dito fra Frysenborgkanten: "Den frygtelige Orkan, der rasede i Løverdags og Søndags, har anrettet skrækkelige Ødelæggelser paa Kornmarkerne, saa at navnlige Rugsæden, der lovede saa godt allevegne, og som udgjorde Landmandens sikkreste Haab, paa mange Steder kan betragtes som næsten total mislykket." (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1835-08-16
Aalborg, den 9de August. En orkanagtig Storm har raset hos os i et Par Dogn. Den maa have anrettet betydelig Skade paa de modnere Kornsorter.
Viborger Samler, 1835-08-16
Saaledes see vi Rugmarker, som for faa Dage siden endnu vakte de skjønneste Forhaabninger om en ri Afgrøde, nu reise deres Ax lige i Veiret, thi Kornene ere for største Deelen afpidskede. Ligeledes har Bygget lidt betydeligt. Da dette, for denne Aarstid usædvanlige, Veir har raset i en saa lang Udstrækning, er den Skade, det har anrettet, uberegnelig.
Viborger Samler, 1835-08-16
J Stormen Natten til den 8de dennes indstrandede paa Læsøes nordvestre Rev et Kufskib, hjemmehørende i Elsfleth i Oldenburg, ført af Capitain C.M. Kloppenburg. Det kom fra Stettin, ladet med Egetømmer, bestemt til St. Malo. Fartøiet er kantret, Mandskabet med stor Anstrængelse reddet, og Ladningen bliver formodentlig bjerget.
Viborger Samler, 1835-08-16
J Aftes (12te August) reiste sig her et Tordenveir, hvis Udbrud dog uden Tvivl, efter de hyppige, stærke Lyn at domme, har været stærkere nogle Mile herfra, da her kun hørtes fjern Torden. Efter indløben privat Meddelelse er Ladegaarden paa Sebberkloster bleven tændt af Lynilden og afbrændt i Aftes omtrent Kl. 11. De nærmere Omstændigheder kjende vi endnu ikke. Tordenveiret skal have varet hele Natten. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1835-08-16
Frederikshavn, den 10de August. Det i forrige Uge og især i sammes sidste Dage stedfindende urolige Veir skal efter Skipper-Relationer have viist sig yderst voldsomt i Nordsøen, og er disse yderligere stadfæstet ved at 2de Skibe i læk og noget beskadiget Tilstand igaar have søgt vor Havn for at istandsættes, nemlig: Skonnerten "the Herald af Belfast, Capt. Andr. Robinson, fra St. Petersborg bestemt til London med en Ladning Hamp og Jern og Galeasen "Ane Frederikke, Capt. C. B. Brandt, af Rostock, 65 Læster, fra Frederiksstad i Norge bestemt til Bordeaux, lastet med Trælast. Ogsaa over Landet har Stormen efterladt sig kjendelige Spor, især ved at have straabrudt den nærmest modne Sæd og ved at have affvedet Græs og Løv. (Aalb. Av.) Den 8de og 9de August 1835. Disse sørgelige Dage ville længe med Veemod mindes af Landmændene paa Nørre-Jyllands Vestkant, Man haabede den 10de August at begynde med Rug høsten, og uagtet deels Nattefrosten i Juni, deels de haarde Vinde i samme Tid havde beskadiget omtrent Deel af Rugen i Blomstringen, saa lovede man sig dog et ret tilfredsstillende Udbytte, ja af Provstie Rugen efter Brak - eller Mergel – endog en rigelig Host. – Bygget var vel formedelst Sæde-Tidens Fugtighed ikke meget lovende, men i det Hele var det dog at ansee for bedre end middelmaadigt, ja i nogle Egne som fra Ringkjøbing syd paa endog tildeels udmærket godt. Boghveden lovede meget godt. Vinterhvede og Vaarhvede ligesaa. – Kartoflerne ligeledes. – Havreen som dyrkedes paa Mose-Jorder var slet; den øvrige Havre ret god.
Viborger Samler, 1835-08-16
Denne sidste Kornsort har lidt ubetydelig, uden hvor den var nær ved at modnes, men dette var faa Steder. – Kartoflerne ere tildeels afsvedne paa Toppen, men dersom man snart faaer Regn og Mildhed, ville de dog give en god Høst, hvis Nattefrosten ikke for tidlig standser deres Væxt. – Bog hveden er tabt. – Af Vinterhveden er 2/3 afslaaet; af Vaarhveden omtrent ligesaameget. Bygget som var i Rødkerne, eller nærmere modent, er deels kjærneslaaet, deels afslaaet, deels knækket paa Straaet, saa at denne Sæd i det Hele er saa mislykket, at man ei tor regne den paa 3 Fold. Det Ladede Byg neppe til 2 Fold.
Viborger Samler, 1835-08-16
Den smaae Danske Sandmarks Rug har holdt sig bedre end Provstie=Rugen; af denne er Jntet tilbage uden hvor den laae i Leie. J Almindelighed kan regnes, at Provstie-Rugen har mistet, og den mindre Rug 1/2 til 1/2 af det Korn der ellers vilde været bjerget i Huus. Mange Steder er det opkomne Raps affveden, og maa harves og besaaes paa Nye. Træer og Buske, saavel i Skovluker som Haver ere haardt medtagne. Og dog kunde lilykken været større, hvis der ikke var falden Regn den 6te og 7de August, og hvis Stormene selv ikke havde medført en saltagtig Dunst, som kastede sig paa Planterne.
Viborger Samler, 1835-08-16
Denne Salt-Dunst er endnu i Aften den 11te Aug. at smage paa Planterne, men var det end mere i Morges i Duggen, uagtet vi her boe omtrent 6 Mile i lige Linie fra Havet. Gud naade os, hvad vil der blive af, hvorfra skulle vi tage vore Udgivter!" saaledes tiltaler mig hver mødende Bonde med sorgfuldt Aasyn. Jeg svarer: Tillid til den alvise og algode Gud, hvis Veie ere usporlige, Sparsomhed med det Lidet vi have, rigtig anvendt Klogskab, og nye utrættelig Virksomhed, dette skal opretholde vort Mod og give os Haab, saa at vi med mindre Kummer overvinde det forestaaende trange Aar. Ogsaa har jeg det Haab, at naar Smerten har sat sig, og den velgjørende Tillid har hævdet sin Jndflydelse, vi da ville finde taaligere hvad nu synes os utaaleligt og uoverkommeligt. Foder have vi i Almindelighed ingen Mangel af, ei heller savne vi Creature. – Een eller nogle tidlig bærende Køer, fodrede med alt Slags Grønsel, især Kartoffel-Top til dette bedærves, siden med Kartoflerne selv, og med den nedsaltede Top, ville give rundelig Melk, og hvor denne haves behøves meget mindre Brød. Kartofler kunne ogsaa meget godt anvendes i Bro det. Jeg har forhen i trange Tider brugt dem 2 Gange i de 26 Aar jeg her har boet. Meget drøie de just ikke, thi Brodet vorder, om jeg saa maa sige, for velsmagende, idet samme længere holder sig frisk og svampet, men det hielper altid Noget. Kartoflerne struppes omhyggeligen og skylles meget rene. Derefter koges de ganske more, mases eller tværes i et Trug, og æltes omhyggelig mellem Rug-Deigen. Til 12 Skpr. Rug har jeg taget 8 Skpr. Kartofler. Hungers Nød er aldeles ikke at befrygte og heller ikke megen Dyr Tid. Mangler endog Noget over Halv-Deelen af det til Føden ellers udfordrende, saa ville vi med Sikkerhed regne saaledes: 1/2 kan undværes ved Sparsomhed, thi i Almindelighed overfylder den simple Jydske Landmand sig med Brod, og Børnene især fyldes fra Morgen til Aften, hvilket kuns er en Vane og slem Uskik. – mindre kan endda afgive rundelig Føde baade for Arbeiderne og Børnene. Det Korn som brændes kan spares. Vel veed jeg det Meste var smaat og svangt, men Brændeviin kan undværes; derved eller som Æqvivalent i Penge kan spares 2.
Viborger Samler, 1835-08-16
Det som kan skaanes ved at have gode tidligbærende Køer vil jeg lavt anslaae til 32. Ved at saae Rugen tidlig, endog i d. M., og til Midten af Septbr. er ikke ubetydeligt sparet og meere end man sædvanlig regner. Sæden vil endda vorde tættere end om man efter Mikkelsdag saaede 1 mere deri. 5 Tdr. Rug saaede i August og først i Septbr. dække Jorden mere end 8 Tdr. saaede Mikkelsdag. Hvor man ikke har Vexel-Drift kan det offaldne Rug i mange Stubber pløies ned med smalle og tynde Furer. Dette blev forsøgt her i August 1819, da Uveir ødelagde min og nogle Naboers Avl. Men denne Nedpløining maa skee saa tidlig, at den affaldne Rug ikke er spiret, thi da er det forgiæves, Pløie-Strimmelerne, som sædvanlig kaldes Furerne, bør være 4 Tom. brede, 2 1/2 Tom. dybe eller tykke og ligge godt op paa hinanden, da vil kuns det komme op som er paa og ved Kanterne, og det øvrige qvæles under Furen. Med Exstirpatoren har jeg ogsaa forsøgt at nedpløie saadant Affald 1819, dog kom det alt for tykt op og gav fiint Straae og smaae Vipper. Dog avlede jeg paa 17 1/2 Td. Land 91 Tdr. Man bearbeider med en 7 Jerns Exstirpator omtrent saa meget som med 3 Plove.
Viborger Samler, 1835-08-16
Vexelbrugeren, hvis Jorder ere i Kraft, kan under saa uheldige Omstændigheder gjerne tillade sig at benytte een Mark til Nedpløining, men han vælge da den som er meest kraftfuld og meest fri for Græs Dog Vexelbrugerne her ere ikke mange, og har Nogen indført dette Agerbrug, saa har han ogsaa Jndsigter nok til at vælge det bedste. Jeg vil selv benytte een Mark paa denne Maade.
Viborger Samler, 1835-08-16
Da Høsten især af Rug og Byg er tilendebragt i de fleste Egne af Holsteen, vistnok ogsaa for en Deel paa Øerne og Østkanten af Jylland, som og tildeels har Lye af Skovene, saa vorder der, endogsaa fra vort eget Fædreland, Korn nok at faae tilkjøbs men at det vil vorde dyrere end om saadant Uheld ei var indtruffet, er let at forudsee. De Tyende som have fordret uforholdsmæssig høie Lønninger, de som kuns ville bestille lidet, de som vrage en antagelig god Kost, og ellers lægge Huusbonden mange Hindringer i Veien og foraarsage ham baade Skade og Fortrædeligheder, disse ville maaskee ved slige Aar lære at vorde billigere, mere arbeidsomme, noisommere og meere føielige. Altsaa forsager kuns ikke J Jordens slidsomme Dyrkere i disse Egne; thi da er Alt tabt! "Herren gav sagde vi med det glade Øie hæftet paa vor bærende Mark, "Herren tog sige vi med dyb og billig Veemod, men "Herrens Navn være lovet dermed ville vi opretholde det synkende Mod, være sparsommelige med vort Lidet, og leve i Haabet om det kommende Bedre. – Et endnu haardere Uheld ramte mig den 4de August 1819, da jeg mistede over 300 Tdr. Rug og Byg i mindre end 1/2 Time ved Jis og Hagelslag. Jeg maatte kjøbe Rug til 8 Rbd., Byg til 5 Rbd. pr. Tde., havde 11 smaae Børn at forsørge og ingen Formue men 14000 Rbd. Gjæld paa Gaarden, og dog haver Herren hjulpen, nu er jeg 10 Aar ældre og svagelig, men dog tabte jeg hverken Mod eller Haab; Herren hielper nu som da; hans Navn være lovet, Sindinggaard, den 11te August 1835. S. A. Kjelstrup.
Viborger Samler, 1835-08-16
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 10de August 1835. J Sagen No. 113. Ldsovpkr. Holm som Actor, contra: Ldsovpkr. Bastrup, Defensor for Adam Ludvig Hweidorff. (Der under nærværende Sag er sigtet for Tyverie, Bedragerie og Løsgjængerie.)
Viborger Samler, 1835-08-16
Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Arrestanten bør udstaae den ham idømte Straf i Fængsel. J Salair til Actor for Overretten, Procurator Holm, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. – At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-08-16
Ved Hornum Fleskum Herreders Extraret den 30te April 1835 er af Bye- og Herredsfoged Lynge dømt, saaledes: "Arrestanten Adam Ludvig Sweidorff bør at hensættes paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage og Nætter, samt udrede alle af hans Arrest, Sagens Forfølgning og Dommens Execution lovligen flydende Omkostninger hvorunder i Salair til Actor, Procurator Møller af Aalborg, 3 Rbd. Sølv og til Defensor, Procurator Spreckelsen i Nibe, 2 Rbd. Sølv, samt endvidere til Actor Diætpenge efter Stiftamtets nærmere Bestemmelse. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-08-16
J Sagen No. 66.
Viborger Samler, 1835-08-16
Ldsoppkr. Holm mødte for Thomas Svendsen, af Springborg, contra: Ldsoppktr. Møller mødte for Julius Ballin paa Mølholt.
Viborger Samler, 1835-08-16
(Citanten, Gaardeler Thomas Svendsen, paaanker under nærværende Sag en hos ham den 26de Januar d. A. efter Reqvisition af Jndstævnte, Julius Ballin, foretagen Executionsforretning, hvorved blev givet Udlæg for 33 Rbd. 1 Mk. 10 s. efter Regning, og for 4 Rbd. 5 Mk. 3 s. i Omkostninger.)
Viborger Samler, 1835-08-16
Dom: "Den paaankede Udlægsforretning og derunder afsagte Kiendelse bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 20 Rbd. Solv. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at den under Fogedforretningen fremlagte Regning af 23de Januar 1835 ikke sees at være afskrevenpaa det anordnede stemplede Papiir. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-08-16
Ved den hos Gaardeier Thomas Svendsen i Springborg den 26de Jan. 1835 foretagne Executionsforretning er af Overauditeur Herredsfoged Lange saaledes eragtet: "Hos Thomas Svendsen i Springborg vil i Mangel af Betaling Udlæg være at effectuere for det i den af Julius Ballin fremlagte Regning opførte Beløb efter Fradrag af 10 Rbd. 2 Mk. 7 s., altsaa for Beløb i det Hele 33 Rbd. 1 Mk. 10 s. og denne Forretnings Omkostninger. Enhvers Ret reserveres foroprigt.
Viborger Samler, 1835-08-16
J Sagen No. 133.
Viborger Samler, 1835-08-16
Ldsoppkr. Juul befalet for Snedkerfrimester Carl Nielsen Carlsen af Aalborg, contra: Mødte ikke Oldermanden og Bisidderne for Snedkerlauget i Aalborg. (Citanten, Snedkerfrimester C. N. Carlsen, paaanker under nærværende Sag en inden Aalborg Kjøbstæds Politieret den 24de Marts sidstleden afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af de Jndstævnte paa Snedkerlaugets Vegne i Aalborg, fordi han, ved at lade 2 Laugssvende arbeide paa sit Værksted, foruden paa samme Tid at benytte sin hjemmeværende Stedsons Hjælp, formeentlig skulde have overtraadt sin Næringsrettigheds Grændser.) Dom: "Citanten, Snedker-Frimester Carl Nielsen Carlsen, bør for Tiltale af de Jndstævnte, Oldermanden og Bisidderne for Snedkerlauget i Aalborg paa dette Laugs Vegne, i denne Sag fri at være. J Salarium til Citantens befalede Sagfører ved Overretten, Procurator Juul, betale de Jndstævnte 15 Rbd. Sølv, hvorimod Sagens Omkostninger iøvrigt for begge Retter ophæves. Det Jdømte at udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-08-16
Ved Aalborg Kjøbstæds Politieret den 24de Marts 1835 er af Cancellieraad Byefoged og Birkedommer Wølfferdt dømt saaledes: "Jndklagte, Frisnedkermester Carl Nielsen Carlsen, bor til Snedkerlaugets Kasse at erlægge i Mulct 2 Rbd. Sølv, saa bør han og til Klagerne, Oldermand og Bisiddere for Snedkerlauget heri Byen, Snedkermesterne Cæsar Jørgensen, Ole Mørck og Peder Olesen, at betale denne Sags Omkostninger skadesløs. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1835-08-18
63de Aargang. 1835. No. 103. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 18de August. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-08-18
Udenlandske Efterretninger. Polen. Allg. Seit, indeholder følgende Skrivelse fra Kalisch af 26de Juli. "Allerede i nogle Uger vare ubestemte Rygter i Omløb i vor Egn, at der vel kunde indtræde en Forstyrrelse i den store, til Midten af Septbr. bestemte, Revue. J Almindelighed loe man derover, da alle Anstalter til denne vare i fuld Gang. Betænkeligere Ansigter satte Folk op, da nylig det lognagtige Rygte udbredte sig, at der var udbrudt en Opstand i St. Petersburg, hvori Militairet havde taget Deel. Nu erfarer man, at en Skare af Emissairer fra den parisiske Propaganda har villet indsnige sig i vort Kongerige; de havde underhaanden med den største Forsigtighed forsøgt Hver vinger og udkastet den forbryderske Plan, at skaffe Keiser Nicolaus ud af Verden. Ved denne Leilighed lededes de af det taabelige Haab, at vinde det polske Militair for sig, og under dettes Beskyttelse udfore Forbrydelsen." - En paafølgende Skrivelse sammestedsfra af 27de skildrer den dybe Uvillie, Armeen har følt ved denne Efterretning, og den almindelige Deeltagelse, man nærer for Keiser Nicolaus. - Herpaa hedder det endeligen i en Skrivelse fra Slesien af 30te Juli. "Man har meddeelt vore samtlige Politieofficianter Signalementet over 54 af Pariser-Propaagandens Emissairer. De bestaae af Franskmænd, Polakker og Piemontesere, der reise paa mangeslags forskjellige Pas og intet Ringere skulle have havt i Sinde, end at myrde Keiser Nicolaus under Revuen i Kalisch. Forbittrelsen er almindelig, og selv de, der ellers heldte mere til de Liberales Side, aabne nu Øinene og see med Forfærdelse den Afgrund af Forbrydelser, gjennem hvilken hine Mennesker vilde fore Nationerne til en ny Skikkelse. Pasforordningerne bleve stærkt skjærpede, ja det nægtes i Regelen Enhver, at træde fra vor Provinds over den polske Grændse; kun ved ganske særdeles Legitimation og Beviis for trængende Forretninger bliver det muligt at komme derover. Ogsaa i Landet selv, især fra een Provinds til en anden, maa den Reisende nu have et Pas, og kun i Nærheden og ved notorisk bekjendt Umistænkelighed kan han komme frem uden et Saadant."
Viborger Samler, 1835-08-18
Frankrig. Det bliver dagligt en større Gaade, til hvilket Parti Fieschis Anstiftere høre. Den almindelige Mening havde stedse meere vænnet sig til at tilregne Legitimisterne, eller rettere nogle Legitimister, Attentatet; man anførte endog specielle Omstændigheder og erklærede det Hele for et Hevnforsøg af Hertuginden af Berri. Denne Mening bestrider Journal de Paris og vil give Republicanerne Skylden. Dette Blad nægter ogsaa den af de liberale Tidender gjorte Paastand, at Fieschi har været anstillet ved Politiet i den Tid, da Hr. Baude var Politiepræfect; dog skal han engang have gjort den Sidstnævnte, det Tilbud, at stille sin Dolk til Politiets Disposition, for at expedere en eller anden Person, hvis Existence Juliregjeringen ugjerne saae, ind i den anden Verden. - Efter Forlydende skal det Huus paa Boulevarden, hvorfra Forbrydelsen blev begaaet, nedrives og paa dette Sted anlægges en Gade, som man vil kalde Helvedestrædet (Passage infernal. – De Deputerede have valgt Medlemmerne af Commissionerne for de nye Lovforslag; næsten alle de Valgte ere ministerielle. Næsten alle Journalerne beskjæftige sig med den nye Presselov som man i Publicum kalder la loi Fesoli og sammenligner med Peyronnets loi Umour. Journal de Paris tilstaaer ligefrem, at man vil dræbe den legitimistiske og liberale Presse. Journ. des Debats tager sig af Lovudkastet, fordi det er constitutionsstridigt, at indblande Kongens Navn, hvor der gives ansvarlige Ministre. De andre Blade mene, at dette er ganske godt; men da maa Kongen ikke notorisk optræde som Minister.
Viborger Samler, 1835-08-18
Ved denne Leilighed tillader Journal des Debats sig bittre Angreb paa Hr. Dupin formedelst hans nyeste Flyveskrivt: "Revolutionen af 1830, dens legale og politiske Characterer." Man slutter heraf, at Hr. Dupin allerede har grebet sit Parti ved den forestaaende Discussion. Den 5te var der stort Selskab hos ham, der for det Meste bestod af Medlemmer af Oppositionen og tiers parts. Selv i Cabinettet skulle tre Ministre paa det Eftertrykkeligste have modsat sig Forslagene, men tilsidst have givet efter for en høiere Jndflydelse. Messager bemærker, at den nye Presselov udtrykkeligen krænker Art. 7 og 69 af Chartet, 1, ved at gjenoprette Censuren med Hensyn til visse Publicationsgjenstande, og 2, dernæst ved at henvise visse Forseelser for Tugtpolitieretterne, uagtet disse høre hjemme for Juryen.
Viborger Samler, 1835-08-18
Storbritannien og Jrland. Municipalreformen udgjør endnu stedse Themaet i Overhuset ligesom Orangelogerne i Underhuuset. Overhuset har nu ansat Committeen til Raadslagning over førstnævnte Bill til den 11te August. J denne Anledning havde Torylorderne den foregaaende Dag en Sammenkomst i Asplen-House. Udfaldet kjender man ikke. Efter Forlydende skal Hertugen af Newcastle have paastaaet dens Forkastelse, men Hertugen af Wellington have været af modsat Mening. Lordmajoren har nu definitivt vægret sig ved at sammenkalde Communeraadet til at raadslaae om en Adresse til Overhuset om Billens Antagelse. – Dampskibet Ligtning, der forlod Plymouth den 27de f. M., har i 96 Timer naaet Lissabon og overbragt den derværende Admiral Depescher. Strax den følgende Dag gik fire mindre Krigskibe under Seil med forseglede Jnstructioner, efter Forlydende bestemte til Nordkysten af Spanien, for af Don Carlos at fordre Erstatning for de, britiske Undersaatter tilføiede, Fornærmelser. Sandsynligviis er Talen her om de engelske Matroser, Jnfanten har ladet skyde.
Viborger Samler, 1835-08-18
Spanien. Journ. de Paris af 9de August publicerer følgende Telegraphdepesche: "Nye Uroligheder, ikke mindre beklagelige, end de tidligere, ere den 5te d. M. udbrudte i Barcelona. General Bassa, der den 4de var ankommen til Staden i Spidsen for 2000 Mand, blev angreben i Regjeringspalladset selv, styctet ned fra Balconen og slæbt igjennem Gaderne. Hans afsjælede Legeme blev derpaa opbrændt. Civil gouverneurens og Politiets Hoteller bleve voldsomt opbrudte. Tropperne vovede ikke at indblande sig, og Staden fandt sig given til Priis for det største Anarchie, der først endtes ved Jndsættelsen af et nyt Municipalitet." – En paafølgende Depesche beretter, at der om Morgenen den 6te blev slaaet Generalmarsch, og at det endeligen lykkedes Borgermilitairet at faae Overhaand over Anarchisterne. De nye Autoriteter havde grebet energiske Forholdsregler, og man kunde haabe, at det vilde lykkes dem at gjenoprette Orden. Der var ingen Mangel paa Proclamationer. De endte alle med Udraabet: "Leve Jsabella 41." Man har forsøgt at formaae Jndvaanerne til at rykke ud mod Carlisterne i de insurgerte Provindser. General Lauder var den 7de ankommen til Grændsestedet Puicerda¬
Viborger Samler, 1835-08-18
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-08-18
Kjøbenhavn, den 14de August. Da Kammerherre Generalmajor Grev H. Reventkov til Aakier har ansøgt om, formedelst Svagelighed, at entlediges, som af Hans Majestæt valgt Deputeret til Stænderforsamlingen for Jylland, er han den 5te Aug, sidstl. allernaadigst dechargeret, og Justitsraad Fielstrup til Sindinggaard i hans Sted af Hans Majestæt udnævnt til Medlem af bemeldte Forsamling.
Viborger Samler, 1835-08-18
J Forbindelse med, hvad vi forhen have meddeelt angaaende de giensidige Meddelelser og Aftaler og foreløbige Møder, som have fundet Sted imellem flere af de til Stænderforsamlingen i Roeskilde valgte Deputerede, er det os behageligt at kunne bemærke, at ogsaa de Deputerede i Fyens Stift agte at komme sammen i lignende Hensigt. Den for Odense valgte Deputerede, Hr. Cancellieraad Hempel, har nemlig i Overeensstemmelse med et for flere af hans Med deputerede deri Stiftet fælles Ønske, indbudet disse til en foreløbig Forsamling i Odense den 28de ds., for personligen at gjøre sig bekjendte med hverandre og gjensidigen at vexle deres Anskuelser over de Gjenstande, som formodes at ville komme under Om handling ved Stænderforsamlingen. (Khp.)Hr. J. Hage har i "Kjøbenhavnsposten udviklet Begrebet af "Nepotisme," eller: "den urigtige, overdrevne Begunstigelse af Slægt og Venner paa Andres Bekostning, og søgt at gjøre det ret forstaaeligt og indlysende ved Exempler. Forfatteren stiller Repotisme i Classe med Tallotteriet og Gratial systemet; "Alle Trende - siger han - bidrage i den skjønneste Forening til at svække de moralske Baand, som ene kunne holde en Stat sammen." Det sikkreste Middel imod Repotismen og dens skadelige Følger antager Forfatteren at være: "Pressefrihed, Offentlighed i alle Statens Anliggender og den paa begge sig støttende og begge støttende offentlige Menings Magt."