Berlingske Tidende, 1788-02-01
Den 11te Januarii er Kammerraad Johan Frederich, Schvabe beskikket at være Laugmand over Hedemarken og Oplandene; Capellan Hr. Emanuel Lund beskikket at være Sognepræst til Bache Præstegield i Christiansands Stift. Ligeledes er Studiosus Theologi Johan Didrich Detlefsen beskikket til Rector ved Stadskolen i Sønderborg; Candidatus Theologi Berend Jacob Lange til Rector ved Stadskolen i Krempe, og Candidatus Theologi Johan Henrich, Schulz til Diaconus i Neustadt; Friderich Wilhelm Johann Goos beskikket til Tingskriver i Nørre- og Ecken=Herred i Nørborg Amt, og forrige deputerte Borger Jes Jessen i Tøndern til Raadmand sammesteds. Den 18de Januarii er Pastor Christopher Johan Rudolph Christiani i Calebuy, under St. Johannis Kloster i Slesvig, tillige beskikket til Pastor i Moldent i Amtet Gottorff. Samme Dag er Sognepræst Hr. Mathias Carstensen beskikket at være Sognepræst for St. Catharina Menighed i Ribe; Studiosus Lauriz Lyngbye confirmeret at være adjungerende og succederende Sognepræst for Schum og Giver Menigheder i Viborg Stift. Ligeledes er den ved Liv=Regimentet Ryttere som Premier=Major staaende Generaladjutant Rochus Greve til Lynaar bestilt til virkelig Oberstlieutenant ved bemeldte Regiment; Candid. Theol. Christian Detlev Balsløv allernaadigst beskikket til Pastor i Ording i Landskabet Eiderstedt; og Diaconus Johan Henrich Fehsi Neu i Neuenkirken i Landskabet Nordredithmarsken til Pastor i Oldensworth i Landskabet Eiderstedt. Under Dato Christiansbog Slot den 18de Januarii 1788. er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, da Følge Danske Lovs 1ste Bogs 24de Kap. 26 Art. og 5te Bogs 3 Kap. 18 Art., samt Norske Lovs 1ste Bogs 22 Kap. 28 Art. og 5te Bogs 3 Kap. 33 Art. al Afhændelse og Pantsættelse er ugyldig, som er gjort af den, som er arresteret, manet, fældet til Bøder, Nams= eller Jndførsels=Dom er overgaaen, men de erhvervede Attester, Domme, Jndstævninger, med videre, ikke allertider ere noksom bekiendte, saa at andre kunde vide sig for Skade at tage vare; og det ofte skal være hendet, at en med saadan enten Arrest, Dom eller Stevning besøgt Mand skal have pantsat sit Gods, og derved afstedkommet Tvist og Proces imellem sine Creditorer; Saa har Hs. Majestæt til saadan Ulempe at forekomme allernaadigst villet anordnet og befale: Enhver Creditor, som tænker at nyde got af den Ret over sin Debitor og hans Gods, som Danske Lovs 1ste Bogs 24. de Kapitels 26de Artikel, og 5te Bogs 3die Kapitels 18de Artikel, og Norske Lovs 1ste Bogs 22de Kapitels 28de Artikel, og 5te Bogs 3die Kapitels 33te Artikel tillegger ham, skal være pligtig ved samme Debitor Værneting at lade læse enten Conclusionen af den over hannem erhvervede Dom, eller af den hos hannem holdte Arrest=Forretning, skreven paa 24 Skillings Papiir, saavelsom og sin Høyeste=Rets og Ober=Hof=Rets Stevning, da de, førend saadan Tinglysning udstedte Skiøder og Pante=Breve, samt andre Afhændelser svækkes ikke ved de utinglyste, enten Domme eller Arrest=Forretninger, eller Høyeste=Rets og Ober=Hof=Rets Stevninger, naar samme Skiøder og Pantebreve i rette Tide findes tinglyste. Rettens=Betiente bør være forbundne at indføre saadanne Documenter, som Creditor lader tinglyse, for at hindre Debitor fra at kunde disponere over sit Gods, enten i Pante=Protocollen, eller en anden dertil indrettet og anthoriseret Protocol, og derover holde nøiagtig alphabetisk Register, samt for Rigtigheden af de Attester, som herom af dem meddeles, staae til samme Ansvar, som for andre Attester af Pante=Protocollen, i Overeensstemmelse med Forordningen af 7de Febr. Omkostningerne paa saadanne Documenters Tinglysning skal være Halvdelen af hvad der betales for Skiøder og Pante Obligationers Læsning. Ethvert saadant tinglyst Document skal efter Aar og Dags Forløb fra dets Tingslysnings Dato, men en tinglyst Dom fra dens Afsigelses Dato, være ude af sin Kraft til at hindre Debitor fra at raade over sit Gods, og Rettens=Betiente være pligtige, naar den benævnte Tid er forbie, samme at udslette. Men skulle Creditor, naar saadan Tid er udløben enten have maattet følge sin Contra Part igiennem Retterne ved den tinglyste Dom, saa at endelig Dom i den Sag ey ve falden, eller ikke have faaet endelig Dom i Arrest=Sagen eller i de Sager, som ved de tinglyste Høyeste=Rets og Ober Hof=Rets=Stevninger for disse Retter vare indstevnte, de haver han derom betimelig at give skriftlig Jndberetningt den Ret, hvor disse Documenter ere læste, hvorefter de for blive undslettede atter Aar og Dag, da dermed paa samme Made forholdes, som her foran er anført, og staaer det Dibito eller andre Vedkommende frit at lade samme Documenter udslette, naar de med Creditor Qvittering enten paa de ergangne Domme, eller andet hans skriftlige Beviis gotgiør at have tilfredsstillet Creditor.