JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Jndenlandske Efterretninger. Festen i Studenterforeningen den 13de ds., til Ære for Thorvaldsen, var saa poetisk tænkt og smagfuldt arrangeret, at dens Udførelse kan ansees for et fuldendt Kunstværk. Om Aftenen Kl. 8 forsamlede Selskabet sig i den af Beegfakler og Voxlys stærk oplyste Have og modtog Thorvaldsen med en Fakkelsang af en Anonym, da han af to Seniorer førtes ud paa Have stuens Altan. Derpaa bød Senioren H. P. Holst Thorvaldsen et Velkommen i Studenterforeningen, som ledsagedes af et mange Gange gientaget Hurra. J den store Læsesal opførtes nu en Concert, som sluttede med en skjøn Sang af Oehlenschlager til en karakteristisk Melodi af Krover. J den store Koncertsal var der dækket til 100 Personer, ved tvende lange Borde, der blandt Andet vare decorerede med 12 thorvaldsenske Statuer en miniature. Efter en af H. C. Andersen forfattet Sang udbragdes med stort bifald Thorvald lens Skaal, under Salut fra en kunstig Kage, der forestillede "Engelsborg i Rom", og som besvaredes fra "Batteriet Trekroner", der i en lille Maalestok fandtes paa det andet Bord. Blandt flere Skaaler, som ellers udbragdes, var ogsaa en for "den Digter, der kappes med Thorvaldsen om at udbrede Danmarks Hæder i fjerne Lande". Den glade og behagelige Stemning, som besjælede Selskabet, naaede Kulminationspunktet ved Slutningssangen af Holst, da, efterat de tre første Vers vare afsjungne, et for Salens Baggrund draget mystisk Tæppe gled tilside, og man i glimrende, fast blændende Belysning faae en pragtfuld, med Statuer, og Søiler smykket Bygning: det vordende Museum, udført af Decorationsmaler Tilly efter Architect Nebelongs Composition. En hellig Begeistring greb Alle, da H. P. Holst derpaa udbragde en Togst for Thorvaldsen og hans Museum". (Kunstbladet.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Hans Majestæt Kongen har paa Cancelliets derom allerunderdanigst nedlagte Forestilling under 29de f.M. allernaadigst tilladt: 1) at Bropenge for de Kreaturer, som passere den vestlige Hovedlandevei fra Holstebro til Ribe, berefter maa bortfalde for Ribe Broes Bedkommende, og 2) at der fra 1ste Januar 1839 af at regne ikke erlægges Brovenge for de Kreaturer, der passere Varde Bro, mod Syd 4 Dage for og mod Nord 4 Dage efter de ved allerhøieste Resolution af 24de Januar d. A. for det Første paa 3 Aar bevilgede Markeder ved Ribe og Foldingbro.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Kjøbenhavns Toldvæsen har, efter Gjæsteretsdom af 18de ds., der læses i Berlg. Td., komplet tabt en Sag imod Fabriquer A. Fibiger. Denne er ikke alene frifunden for Kammeradvocatens Tiltale, men skal ogsaa enten in natura have tilbageleveret 8 for ham anholdte Tdr. fiint Hvedemeel med tilhørende Foustager, eller have sammes Værdi erstattet efter uvillige Mænds Skjøn, med Renter fra 27de April sidstl. Med samme Tillæg af Renter skal Kjøbenhavns Toldinspection betale til Hr. Fibiger Udførsels-Consumtions Godtgjørelse for 32 Tdr. fiint Hvedemeel med 54 Rbd. 72 4/5 s. Repr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
P. v. Westens Jnstitut i Kbhvn, er, ifølge Aalb. Avis, lukket paa Grund af Restancer til Stadens Skolevæsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Antallet paa dem, der iaar have taget examen artium ved Kjøbenhavns Universitet, beløber sig til 172, af hvilke 94 erholdt Karakteren Laudabilis, hvoriblandt 2, nemlig Munch, dimitteret fra Aarhuus Skole, og Tidemand fra Metropolitanskolen bleve indkaldte; af de øvrige 92 vare 75 fra Skolerne, 17 Privatister; Karakteren Haud illandabilis erholdt 76 hvoraf 41 fra Skolerne, 35 Privatister; Karakteren Non contemnendus erholdt 2, begge Privatister. Den juridiske Embeds-Examen begyndte d. 23de Oktbr.; indtil d. 25de havde følgende 3 erholdt Karakteren Laudabilis, næmlig E. Ph. H. Hage, W. J. A. Ussing, F. Ch. Boye, og 1. Cand. theol. F. Jespersen, havde erholdt Hand illland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Aalb. Stiftstidende beretter, at Niels Krabbe Juul, Ritmester og Eskadronschef ved Husarregimentet, er for nylig død paa en Udenlandsreise til Badet, som han foretog for at gjenvinde sit Helbred. Han var af den berømte juuletaasingske Slægt og en Broder til den nulevende Stambesidder af Taasinge. Han udmærkede sig i Krigen i 1813 og 1814, og erholdt til Belønning derfor Dannebrogsordenens Guldkors. J 1835. fik han ogsaa Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Han var bekjendt som en duelig Officeer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Hr. Nathanson har i Betl. Tid. leveret en interessant Artikkel angaaende Tallotteriet og der søgt at udvikle, at Roden til det Onde ikke ligger i de smaae Jndsatse (hvad de jydske Stænder have antaget), men tvertimod i de store, hvorfor han formener, "at Regieringen især bør have et vaagent Øie med de store Spillere og søge at forfølge deres Spor; thi landeligen, iblandt de mange Farer, som truer en Stat, hører ogsaa den, naar der i dens Midte skulde findes høit indflydelsesrige Mænd, som ere forfaldne til denne ulykkelige Spillen i Tallotterier."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Fra Svendborg skrives under 23de ds. "Her er foreviist, som vistnok en Sieldenhed, en Sværdfisk, 4 Alen lang, som var fanget i et Silde-Bundgarn ved Thurøe. - Stormen mellem den 11. og 12. d. M. medførte et her høist sjeldent Lavvande, saa at man blandt Andet kunde gaae mellem Fyen og Thurøe, hvor Fartøier paa 4 a 5 Fod dybtgaaende, ellers kunne passere. (Hp. Av) Den fra Hempelske Avis i nærværende Blad (No. 84) i Form af Spørgsmaale meddeelte Efterretning, betræffende nogle Vildttyves Huseren paa et dansk Gods, stadfæstes nu i ovennævnte Tidende af en Hr. Fentz. Godset er Frederichslund, hvis Eier er fraværende. "Mod Ophavsmændene til alt dette Niddingsværk, siger Hr. Fentz, mangle vi juridisk Beviis, og kunne derfor ikke beskylde eller anklage Nogen; men det er mærkeligt, at man aabnede denne Række af Forbrydelser med at skyde ind i Sengen efter Fuldmægtigen kort efter at han havde foranlediget en Krybeskyttes, Anholdelse i Efteraaret 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Fra Horsens skrives under 26de Octbr.: "Vi have i disse Dage tabt et værdigt Medlem af vort Samfund, idet Herren kaldede efter et langt og smertefuldt Sygeleie den af Alle agtede og elskede, retsindede og indsigtsfulde Danneqvinde Fru Consistorialraadinde Ursula Sophie Rosing, født Lasson. (Skanderb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Ledige Embeder. Brande Sognekald i Ribe Stift, 253 Rd. Dette Embede er blandt, dem som allernaadigst er tilstaaet særdeles Lettelse i Skatter. - Maria=Magdalene og Koed Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rd. - Gloslunde og Græshauge Sognekald paa Lolland, 300 Rd. - Hem og Sem Sognekald i Aarhuus Stift, 200 Rd. Dette Embede er blandt dem, som allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Alslev og Hostrup Sognekald i Ribe Stift, 160 Rd. - Mariager Sognekald i Aarhuus Stift, 200 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Befordringer. Den 16de October er Sognepræst for Mariager Menighed under Aarhuus Stift, H. Seerup, beskikket til Sognepræst for Borre Menighed paa Møen; Sognepræst for Gloslunde og Græshauge Menigheder paa Lolland, E. Galthen, til Sognepræst for Fieldsted og Harrendrup Menigheder i Fyen; Sognepræst for Hem og Sem Menigheder under Aarhuus Stift, C. AC. Olsen til Sognepræst for Lime Menighed under Viborg Stift; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Roeskilde, S. H. Jørgensen, til Sognepræst for Dalby og Stubberup Menigheder i Fyen; Cand. theol. J. F. Aagaard til Sognepræst for Hvidberg, Ørum og Lodberg Menigheder i Aalborg Stift. - Den 16de October er constitueret Lærer ved Rønne lærde Skole, Cand. philos. L. S. V. Hasseliis, beskikket til Adjunct ved bemeldte Skole.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 26de Octbr.: Species 200. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 171 a 171 enh. Rbd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Ribe. Vesterhavet har atter aflagt os et af sine frygtelige Besøg. Jgaar Middags reiste sig en orkan agtig Storm af Sydvest, og fra Kl. 2 Eftermiddag til Kl. 10 om Aftenen steg Vandet til en Høide, som vi i de sidste 9 a 10 Aar ikke have seet Mage til Com trent 13 Fod over almindelig Høide. J og udenfor Byen har dette Uveir foraarsaget overordentlig stor Skade. En betydelig Deel Ruglæd er saaledes ødelagt af Vandet, Veie ere gjennembrudte, flere mindre Broer og Rækværkerne af de større ere bortrevne, det nye Veianlæg, der netop nu var fuldkomment op opkastet og Arbeidet standset for iaar, frembyder et sørgeligt Syn. Adskillige af Byens Tage have lidt betydeligt, ligesom man ogsaa fra Landet hører, at Bygningerne der have taget megen Skade ved Stormen. Saavidt vides ere ingen Mennesker omkomne: men flere, der i Aftes ville forsøge paa at kjøre indtil Byen, vare i Livsfare og maatte vende tilbage og søge Nattely paa Landet. Hen paa Natten lagde Stormen sig og Vandet faldt; dog er det endnu idag temmelig høit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Af de iaar fra Ribe lærde Skole dimitterede 6 Kandidater erholdt 5 Hovedkarakteren land, og 1 hand, illand. ved examen artium. Nicoline Koch, fød Hjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Atter her et Kors i disse Blade Ved et yndet, agtet Navn igjen, Kom, min Harve! Du har deelt de glade, Deel de mørke Timer med din Ven! Fordum Du jo hylded Nicoline, Naar i Hallen Sølverstemmen klang; Naar ei Tone blot, men Blik og Mine Tolked skjønt det Ord, som Skialden sang. Dog - hvis for det Skjønne kun Du sværmer, For det Ædle ei, min Harpe, tie! Sangerindens Skygge Du fornærmer; Høi og kold den svæver Dig forbi. O, men veed Du, hvad det er at stride, Gud hengiven, Livets store Strid, Stærk i Haab og Tro, med Taalmod lide, Som en Engel, under Smerten, blid; Kiender Du det høie Kald tilfulde, Som en Moder, som en Hustru lød: Da forstaaer Du hendes Værd, den Hulde! Fatter Taaren, som for hende flød. Da vil Victors Datter fra det Høie Venlig lytte til dit Afskedsqvad, Og med Englerøst et "Amen" føie Til den Bøn, din rørte Sanger bad: "Gyd, o milde Gud, af Trøst en Draabe J det dybe Saar, som Skjebnen slog, Lær de Sørgende paa Dig at haabe, Prise Dig, som gav, og Dig, som tog Med sidste Post manglede 3 Numere af Bladet, Kjøbenhavnsposten. Maanedstidenden for October Maaned vil følge med næste Avis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Ribe Torvepriser den 27de October; Rug pr. Td. 2 Rd. 24 s.; Byg 1 Rd. 32 s.; Havre i Rd. 8 s.; Boghvede 1 Rd. 4 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 18 s.; Byggryn 24 s.; Smør pr. Pd. 4 enh. ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Kone, den kjærlige, trofaste og omhyggelige Hustrue og Moder, Nicoline Marie fød Hjort, den 22de dennes ved Døden berøvedes mig og vore 8 umyndige Børn den niende Dag efter en, som vi meente, lykkelig Forløsning, bekjendtgjøres med navnløs Smerte for deeltagende Venner. Allerup Præstegaard den 25 October 1838. J. P. Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Hvor tvende Skoledisciple kunne faae Kost og Logi strax eller til Paaske anviser Adressekontoiret. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Torsdagen den 15de November næstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Klokken 9, afholdt offentlig Auction hos Strandfoged Jens Madsen paa Huusbye Klit over det den 16de dennes sammesteds indstrandede Barkskib Eden, ført af L. Nielsson, hjemmehørende i Helsingjors, hvor da bortsælges: Skibskroget, paa 148 Læster, saaledes som det staaer paa Stranden, Skibsinventariet, Seil, Tougværk, 14 Stykker Kjættinger, Skibsankere, Ankertouge, en Barkasse, 2 Skibsbaade, en Cabys, Master, Bugspryd, Stænger og meget mere, alt nyt og godt, da Skibet er bygget i sidste Sommer. Desuden bortsælges endeel Vahrer, saasom nogle Stuver en gelsk Klæde, Jsenkram, et nyt Patent Compas, Londonner Porter, Seildug, med mere. Ulborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing den 26de John Finsen. October 1838.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Undertegnede anbefaler sig med Udsalg og Forfærdigelse af Kasketter, Boas, Muffer, m.m. Chr. Jessen, Bundtmager, boende i Sønderportsgade ved Raadhuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Huder og Skind kjøbes til høieste Priser af Kleisdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Licitation. Efter Reqvisition af Hr. Premierlieutenant v. Kücker, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. vil Onsdagen den 7de November næstkommende om Formiddagen Kl. 11 blive afholdt offentlig Licitation paa Ribe Raadstue, over Opførelsen i næste Aar af en 54 Alen lang Træbroe, tæt norden Ribe Bye, samt Leverancen af de dertil nødvendige Materialier, og ville der finde særskilte Opraab Sted af Leverancen af det nødvendige betydelige Qvantum Egetømmer og Bøgeplanker, samt af Udførelsen af Tømmer-Smede= og Malerarbeidet. Conditioner med Overslag ligge til Eftersyn hos Vei opsynsmand Tronier i Ribe. Lysthavende indbydes at møde. Ribe, den 17de October 1838. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Proclama. Da Creditorernes Concurs over afdøde Peter Bur kalls Efterladenskab i Meilbye er paakiendt, saa blive med Overretsbevilling Alle og Enhver, der have uprotocollerede Fordringer eller Krav paa dette Bo, navnligen paa den dertil hørende paa Tornumgaardsmark beliggende enhalv Eiendomsparcell, ligesom de, der maatte være i Besiddelse af Pant fra bemeldte Peter Burkall, resp. under Straf af Udelukkelse fra Massen, og deres Pantrets Fortabelse, herved opfordrede til, inden 6 Uger fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, at gjøre Anmeldelse herom i Calslund Herreds Actuariat i Rødding, komme frem med de Originaldocumenter, hvorpaa deres Fordringer grunde sig, samt afgive verificerede Afskrifter deraf, og ifald de boe udenfor Frøs og Calslund Herreder opgive Navnet paa en Procurator dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Tillige bekiendtgjøres herved, at ovennævnte Pareel, ligesom ogsaa den til Niels Hansen Karbels Concursmasse hørende Parcel paa Tornumgaardsmark blive offentligen bortsolgte den 7de Decbr. d. A. om Formiddagen Kl. 10 i Hierting Kro under de betingelser, som in termino ville blive oplæste. Calslund Herredsfogde 19 October 1838. Bruhn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg og ved dette Herreds Ret, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Christen Nielsen af Herning Bye og efterlevende Enke Karen Knudsdatter indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herred, den 18de October 1838. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Chocolade. udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications - Handels Damp-Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. L. Frandsen i Ribe, Hr. F. C. Bruun, adr. Hr. Kbm. Edv. Hoffmann i Varde. Hr. P. F. Nyboe i Ringkjöb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-30
Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paa virkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelt tillukkede og ved Damp opvarmede Pander, i et eget dertil indrettet Værelse, der er afsondret fra selve Dampmaskinens Locale, at der paa det Omhyggeligste sörges forat Ingredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Henseende er smagfuldt udstyret,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
Historisk-statistisk Maanedstidende for Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff. Om Fyr paa Jyllands Vestkyst(Af Sandflugtscommissair Grooss.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
De mange Fyr, der oplyse Kattegattets Kyster ere ofte blevne anførte til Beviis paa, at hiin Egn favoriseres frem for vor Vestkyst, paa hvis hele Strækning, fra Skagen til Helgoland, alde les ingen saadanne Jndretninger haves, endskjøndt deres Fornødenhed formenes fyldestgiørende begrundet i den Mængde her stedfindende Strand dinger, ligesom der og, til Styrke for denne Mening, henvises til de lige overfor beliggende en gelske og skotske Kyststrækninger, der, saa at sige ere besaaede med Fyr. Det kan neppe feile, at det almindelige Ønske om Fyr paa Jyllands Vestkyst er aldeles grundet, og man maa derfor glæde sig over, af Viborg Stændertidende af 5te October (2den Række No. 106), at erfare, at Hs. Majestæt er petitioneret om Oprettelsen af et Fyr paa Hansted, holm; men hiint foranførte Raisonnement er ingenlunde anvendeligt i dets Heelhed. Ligesom denne Sag har, i alleregentligst Forstand, sin lyse og sin mørke Side, saaledes har den saavel sit contra som sit pro og kun ved at veie begge kan det Rigtige udfindes. Denne Anskuelse, har foranlediget mig til, ved nedenstaaende Linier at sige min Mening om vort Fyrvæsen, og jeg har troet hertil at finde en yderligere Opfordring i fornævnte Stænderforhandling, med Hensyn til dette Stifts Kyster, hvis Prætentioner paa Fyr ere blevne omhandlede paa en noget usammenhængende Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
Naar der i daglig Tale urgeres over, at Kattegattet er forsynet med saamange Fyr, da tages der neppe vedbørligt Hensyn til, deels det snævre med Grunde besaaede Farvand, deels den saa overordentlig betydelige Seilads i samme. Et Fyr maa derhos, for at stifte den fulde Nytte anbringes paa saadanne Steder, at den Søfarende ved at see det, kan ei blot averteres om hvor han er, men tillige, ved at finde Havn eller ved almindeligviis at være istand til at raade over sin Cours, undgaae de Grunde for hvis Skyld Fyret lyser; thi et Fyr er en Advarset, men hvor Omstændighederne ere saadanne at denne ei med Sandsynlighed kan benyttes, der er den jo til intet eller i det mindste til saare liden Gavn. Denne betingelse for Fyr er tilstede overalt ved Kattegattet, men derimod, som jeg herefter nærmere skal forklare, kun enkelte Steder, paa Jyllands Vestkyst, og der kan altsaa med Hensyn til Nødvendigheden af dem, ingen passende Sammenligning finde Sted mellem disse tvende Kyststrækninger. Men foruden disse Grunde er der endnu et Argument til Fordeel for Kattegattets mange Fyr, og dette indeholdes i det ene Ord: "Øresundstolden". Denne Jndtægts Størrelse og deraf følgende Uundværlighed for Staten, helst under vore nærværende skrøbelige financielle Omstændigheder, er, hvad man med Sandhed kan sige, Gud og Hvermand bekjendt. Men naar vi altsaa ei kunne undvære denne Jntrade, saa maa vi ogsaa gjøre alt, hvad der staaer i vor Magt, for at fortjene den, og dette bestaaer i at sikkre Farten gjennem vore Have til og fra Sundet. Vel kan det i denne Henseende erindres, at vi ligesaavel som andre Nationer lade os betale Fyrpenge af de Skibe, der passere vore Fyr men dette maa netop forstørre vor Forpligtelse til at holde dem, og ligesom den overordentlige Omsorg man i de senere Aar har skienket Fyr oplysningen i Kattegattet, upaatvivleligen maa finde sin nærmeste Grund i Sundtolden, saaledes finder denne Anskuelse ogsaa Hjemmel i den factiske Omstændighed, at vi betale til Sverrig for Dets Fyr i Kattegattet, in Specie, for Kullens Fyr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
Af dette maa, efter hvad jeg formener, følge, at Beklagelserne over Vestkystens Savn af Fyr ikke kunne motiveres i den Omstændighed, at Kattegattet har saa mange af disse. At Storbritanniens Østkyst og de udenfor samme beliggende Grunde overalt er forsynet med Fyr, er unægteligt, men heri kan i og for sig intet Argument ligge for Oprettelsen af lignende Jndretninger hos os, saalænge det ei er godt gjort, at betingelserne iøvrigt ere fælles for begge Kyststrækninger. - Jeg skal derfor nu nærmere undersøge, hvorvidt de passende kunne sammenstilles. Langs Storbritanniens østlige Kyster findes Havn ved Havn og Bye ved Bye; der er det, at Verdens største og flere af dens store Søhandelstæder ligge, og Skibe i tusindeviis passere aarligen disse Kyster og ind og ud af deres Havne. Fyr paa denne Strækning ere desaarsag ei blot hensigtsmæssige, men nødvendige; de tjene til om Natten, ei blot at vise de Søfarende, hvor Landet er, men tillige hvor de trygge Havne findes. Hvad i Særdeleshed angaaer den Mængde af Fyr, der ere anbragte paa og ved den sydligste Deel af denne Kyst, nemlig: fra Foulnæs hvor Landet gjør en stor Udbøining og til selve Strædet, da maa endvidere observeres, at Nordsøen paa dette Sted indknibes til et meget smalt Farvand, der overalt er opfyldt med Grunde, og at det er disse Refs snævre Kanaler, der afgive Hovedsøcommunicationsveien mellem det nordlige Europa og den hele øvrige Verden. At disse Motiver til Fyrs Oprettelse paa Storbritanniens Østkyst, ikke kunne passende anvendes naar Talen er og Fyr paa Jyllands Vestside, er indlysende. Her findes ingen dybe, sikkre Havne og som Følge deraf, ingen Byer og ingen Søfart. Nyemindegab er vor Thames og Aggerkanal: "the Frith of Forth;" men faae i Tallet ere de Smaaskibe, der krybe ind og ud af disse Render, og for denne Kystfarts Skyld kan man ikke oprette Fyr, saalænge Bekostningerne derved, skulle være grundede i og betingede af den erhvervede forholdsvise Nytte. Men skjøndt det formeentlig saaledes er oplyst, at der til Oprettelsen af Fyr ved Kattegattet og paa Storbritanniens Østkyst, gives flere fyldeste gjørende Grunde, der ei ere anvendelige, naar Spørgsmaalet er og lignende Indretninger paa Vestsiden af Jylland, saa er det derfor ingenlunde afgjort, at disse skulde her være enten overflødige eller endog ei af særdeles Vigtighed. Saafremt Nordsøes Farten i Almindelighed - om hvis Betydelighed der ingen Tvivl kan opkastes - falder eller kan falde i Nærheden af vor Vestkyst, da maa Fyr paa denne Strækning være til nogen Nytte; men den større eller mindre Nytte maa da endnu være afhængig af de locale Eiendommeligheder, nemlig: i hvilken Grad Kysten paa det Sted Fyret sættes, gjør det mueligt for den Søfarende at benytte Varselet, som dette giver; hvilket jeg her foran har udtrykt ved at raade over sin Cours.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
Da Jyllands Vestkyst er blottet for Nødhavne, samt da Vestenvindene ere, saavel de i Nordsøen, herskende, som heftigste, saa holder den fornuftige Sømand sig saa langt borte fra denne Kyst, som han, uden alt for stor Afvigelse i sin directe Courslinie, kan. Som følge heraf er det almindeligt, at Skibene fra og til Kattegattet og Strædet ved Dover, peile Lindesnæs, og deres Cours falder saaledes mellem dette Forbjerg og den engelske Kyst omtrent ud for Yarmouth, hvorved Jylland passeres i en Afstand af 1824 Mile; men ved de hyppige vestlige Storme blive Skibene slagne ud af denne Cours, og vedvarer en saadan Storm flere Dage, da er Driverummet ofte utilstrækkeligt. At Farten fra Kattegattet paa belgien og Holland samt fremdeles ind i Bugten, til Emden, Bremen og Hamburg, maa mere og meere nærme sig, og i sidste Tilfælde falde tæt ved den jydske Vestkyst, er indlysende, og i de mange her stedfindende Stranddinger, ligger iøvrigt et godt Beviis paa, at man færdes tilsøes i Nærheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
Efter forskjellige Ventilationer og flere vexlede Skrivelser imellem Stiftsprovst B. Brorson og Magistraten udkom i Aaret 1768 efterfølgende Skolefundats for Ribe Bye, som vidner og Skolevæsenets Tilstand i hine Dage: Da Skolevæsenet her i Byen, formedelst nogle Forældres Efterladenhed i at holde deres Børn til Skole, ikke hidindtil er kommen i saadan Stand, som i Betragtning af de dertil paa nogen Tid skienkede Legater kunde ventes, og da de derom til Vedkommende gjorte mindelige Advarsler ikke have tilveiebragt den forventede Frugt og Nytte, da endeel Børn, endog af dem, som kunde nyde fri Underviisning, sjelden eller aldrig ere komne i Skole, men opvoxe til Skade for dem selv og det Almindelige i yderlig Vankundighed, saa have vi efter den os, som Skolens Jnspecteurer paaliggende Pligt, og forsaavidt det staaer til os, ved tilstrækkelige Midler at see Forældrenes Efterladenhed i en saa vigtig Sag forebygget, paa Stiftsøvrighedens nærmere Approbation forfattet følgende Skolefundats for Ribe Bye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-01
1. Den Skoleholder Cramer under 15de Octbr. 1761 meddeelte Jnstrux bliver fremdeles for ham en ufravigelig Regel og Rettesnor i hans Embede; og som den anden Skoleholder Jendre Pedersen hidindtil ikke har havt nogen særskilt Jnstrux, saa skal ham en Gjenpart deraf meddeles, forsaavidt ham vedkommer, som han i Henseende til Skoleholdet og Børnenes Underviisning bør holde sig efterrettelig.