JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Man taler nu om en meget stor Pensions=Reduction. Pensioner paa 100000 Livres siges at blive reducerede til 36000 Franker; de paa 80000 Livres til 30000 Franker; og saaledes, i Proportion nedad, indtil 2000. De Pensionister, som have under 2000 Livres, og beviisligen trænge til denne Pension, skulle slippe for Afkortning; hvilket paa det nøyeste skal undersøges af en dertil beskikket Kongelig Commission. Blant de overvættes mange og store Pensionister findes paa Listen een, der har faaet Anviisning paa Maaneskinnet imellem Paris og Versailles; hvormed det skal hænge saaledes sammen: Kongen betaler af sin Casse al den Olie, som forbruges til Lygterne paa Landeveien imellem disse to Stæder heele Aaret igiennem; men da Lygterne ikke bleve tændte i Maaneskin, og Forpagterne saaledes ved denne Omstændighed vilde have alt for stor Fordeel, saa maae de hvert Aar afgive en vis Sum til denne Pensionistes Underholdning. Den nye indførende Stempel-Afgivt skal ey allene strække sig til Vexelbreve, og alle Slags Forskrivninger, Qvitteringer &c., men endog til Aviser, Journaler, Kobberstykker og Avertissementer; hvilket endelig maa indbringe store Summer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Pohlsk Grændse, den 7 Maji. Efter Breve fra Cherson er sammesteds incognito ankommen en vis Ogluf Emir, i Selskab med adskillige andre Tyrkiske Officerer, for, som man formoder, at lægge Mærke til alt hvad der foregaaer, imedens Keiser Joseph og Keiserinde Catharina opholde sig der, og omstændeligen melde Divanet i Constantinopel det. Siden disse Herrer ikke ville give sig tilkiende, skal man have besluttet at lade som man ikke veed, at de ere der, især da man giærne under dem at være Øyenvidner til den majestætiske Pragt, der overalt omgiver Crimms Herskerinde, og det stærke Venskab imellem Hende og den Romerske Keyser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
J Kiow har en Deputation af 10 Kirgistiske Tartarer havt Audience hos Keyserinden, under deres saa kaldede Sultans Anførsel. De vare alle iførte nye røde med Sølv besatte Kaftaner, og Sultanen havde, som et Distinctions tegn, en Guldstoffes Vest paa Ved Jndtrædelsen i Audience-Gemakket saae man dem temmelig bestyrtsede. Sultanen, som skulde føre Ordet, holdt det ikke 3 Minuter ud. Han og hans Selskab kyssede derpaa Keiserindens Haand, og de af dem, som ikke havde Mod nok til at udbede sig denne Naade, bleve dertil opmuntrede af den særdeles Mildhed, Hs. Majestæt modtog dem med Deres Ærinde, siger man, skal have været, at frivilligen underkaste sig Russisk Herredømme. – En stor Deel af Keyserindens Hofeqvipage er fra Kiow gaaet over Land til Cherson, for at være der tilstæde i Forveien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Den Neapolitanske Gesandt, deel Gallo, har hos Storsultanen begiert, at de Sicilianske Skibe herefter maatte have Friehed til at besegle det Sorte Hav under deres eget Utrecht, den 10 Maji. Flag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
J Forgaars kom alting her pludselig i Oprør, da man fik den Efterretning, at Regimentet Effern var i Marsch, for at afskiære Communicationen imellem os og Provindsen Holland; til hvilken Ende der mod den hollandske Side skulde trækkes en Cordon. J Gaar hørde man, at der allerede vare komne 180 Mand af bemeldte Regiment til Waart, en liden Miil herfra. Magistraten blev i en Hast forsamlet, og da de nye Raadsherrer allermeest frygtede, at man vilde bemægtige sig Sluusen, og sætte Landet under Vand, saa lode de Borgerskabet spørge, hvem og hvormange af Borgerne der vilde marschere ud imod disse ubudne Giæster. Der meldte sig strax over 1000. Men een af de nye Raadsherrer, van Averhould, holdt for, at 250 Borgere, tilligemed Skarpskyttecorpset og 3 Kanoner, vilde være tilstrækkelig nok. Derved blev det; og under hans Anførsel marscherede de samme Eftermiddag ud. Da de kom Waart paa et Bøsseskud nær, lod van Averhould det Militaire spørge, hvad man havde der at bestille, Svaret var ikke ønskeligt, og Slaget begyndte. Paa Borgernes Side ere 3 Officerer dræbte og mange saarede. Af Soldaterne ere derimod kun 1 Død og 1 Saaret. Disse maatte dog tilsidst trække sig tilbage, og overlade van Averhould Pladsen, hvor han og Med stridende have gjort 3 Faner, 11 Trommer, adskillige Spon tons og Korsgeværer, mange Sabler, Randseler, Grenadeerhuer a. foruden en Officeerhest og Krigscassen til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
J Dag Morges ankom hertil 70 Mand af Regimentet Byland fra den Hollandske Cordon, med 10 Kanoner; og de bleve strax tagne i Eed af de nye Raadsherrer. Her er ogsaa arresteret En, som man ansaae for Spion. Man kan let forestille sig, hvad Opsigt dette Udfald af Utrechtske Borgere imod et militair Detaschement vil giøre, og hvad et saadant Exempel kan virke hos Ligesindede i andre Stæder, hvor Forblindelsen og Misfornøyelsen er steget ligesaa høyt som her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Haag, den 13 Maji. Siden den 9de har det i Utrecht seet meget bedrøveligt ud. Jblandt Borgerne, som ved Udfaldet imod de Militaire have vildet vise deres Tapperhed, maatte Capitain Visser døe paa Stædet, og begge Bombardererne van Schuppen og van Verk bleve dødelig saarede. Da man ud paa Aftenen fik Efterretning om Bataillen, lode de nye Raadsherrer Allarmtrommen slaae, og skyde SignalSkud, for, som man siden har erfaret, at give General Nyssel af den hollandske Cordon at forstaae, at man var i Knibe. Hele Natten gik med at udsende friske Borgere til Undsætning, og slæbe de blesserede hiem. - Den 10de har General Ryssel, tvertimod Generalstaternes Ordre, sendt de nye Raadsherrer i Utrecht 70 Mand og 12 Kanoner til Hielp. Samme Dag er atter et Partie Borgere udmarscheret, for at forstærke Besætningen paa Waart, siden man hørde, at der kom alt flere og flere Soldater til de omliggende Landsbyer. – Gud allene maa vide, hvad Ende dette vil tage. Den fornuftige Borger, som vil være sin Eed og sin Pligt troe, er allerværst faren. Man maa hvert Øyeblik frygte for Blodbad. Den gamle Constitutions Tilhængere blive offentlig insulterede paa Gaderne, og truet paa Livet. Hvad maae ikke de have paa deres Sanvittighed, som ere Skyld i al denne Ulykke!
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Fra det Brandenburgske, den 15 Maji. J Henseende til de med Jøderne i de Kongelige Preussiske Lande foretagende Forandringer siges følgende for det første at være besluttet: 1) Alle Jødiske Huusfædre, og især de i Kongens Lande handlende Jøder, skulle sværge Hs. Majestæt den sædvanlige Troeskabseed, og saaledes, som Borgere, ikke længer ansees for Fremmede, men for Landets Børn og ved Eed forpligtede Undersaatter. 2) De forhen erlagte Skyts=Penge skulle, ligesom Kopskatten, for Eftertiden være hævede, og Jøderne ikke affordres mere, end enhver anden Undersaat af den borgerlige Stand. 3) Ordet "Jøde skal herefter, naar der ikke tales om hele Nationen eller en heel Calonie af samme, ey meere bruges, hverken ved Rettergang eller ved andre Leyligheder; da det er bekiendt, at den indgroede Fordom troer sig berettiget til at forbinde et forhadt Begreb med dette Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Nederelven, den 18 Maji. J Cherson bliver i denne Tid for et Værelse betalt 1000 Rubler maanedlig i Leye. For dem, hvis Casser ikke tillade denne Beqvemmelighed, ere byggede hele Gader af Brædeskuure, der see ud som Barakker, og give Chersons Forstad Anseelse af en indiansk Landsbye. Man kan heraf slutte sig til Priserne paa det, der er endnu nødvendigere end Huuslye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Kiøbenhavn, den 21 Maji. J Tallotteriets 397de Trækning i Altona, den 16de Maji, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
Barom. S. V. 10 1/4 Varme. 14. Maji. N. N. O.S. O. N. O. N. N. O. Udi afvigte Uge fra den 12te Maji til den 19de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 24 Par. Fødte Drenge 35. Piger 30 Tilsammen fødte 65. Døde Mænd 17. Qvinder 23. Drenge 16. Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Apoplexie 1. Barselseng 3. Blodstyrtning 1. Brystsyge 6. Feber 1. Forraadnelses=Feber 2. Halsyge 2. Hidsig Feber 1. Kopper 3 Nervesyge 2. Slag 17. Trødske 1. Tærende Syge 10. Uangivne Svagheder 7. Vattersot 7. Tilsammen døde 67. Altsaa 2 flere døde end fødte. En Maade paa hvilken Korn-Tienden in Natura best kan hæves og den for Bondestanden skadelige Tælning tilsidst ophæves, af A. C. Faber, Sognepræst for Joenshoved Meenighed i Sielland; er tilkiøbs at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie, som og hos de Herrer Boghandlere Buch paa Nørregade og Hegelund i Færgestrædet, for 6 s. paa Tryk= og 8 s. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-21
AVERTISSEMENT. Fredagen den 25de Maji førstkommende, bliver paa Børsen Middagsstunden ved Auction bortsolgt en Actie i det Kongelige Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie efter de paa Auctionsstædet bekjendtgiørende Conditioner; hvilke Actie er pandtsat, men ikke til Forfaldstiden indløst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Kiøbenhavns No. Aar Aarhuus. huus. muur, Post-Tidender, som Fredagen, den 25 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Semlin, den 26 April. Tyrkerne i Belgrad blive ved at paastaae, at Rebellen Scutari alt for tydelig understøttes i sine Voldsomheder af en vis Europæisk Magt. Hans Tropper, som nu ere omtrent 80000 Mand stærke, have deres ordentlige Cavallerie, Jnfanterie og Artillerie, og ere fuldkommen enropæisk exercerede og disciplinerede, og altsaa saameget desfarligere at møde. Rebellen selv holder den strængeste Orden, giver Folket rigtig og til rette Tid deres Penge og Brød, og han faaer derved dagligen flere og flere Recruter. Han er en Hader af Lediggang og al Pragt, og søger at indprænte sine Muselmænd de samme Egenskaber. Man har altsaa god Grund til at frygte for, at han skal gribe for vidt om sig. Den gemeene Mand i Tyrkiet er stadig i den Troe, at den gamle Storadmiral ikke er længer i Ægypten, ikke heller i Constantinopel, men har hemmelig Ordre at forføye sig til Grændserne af Crimm, hvor han, naar han først kommer der, vil giøre Mirakler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Rom, den 2 Maji. Det er, som bekiendt, en gammel Skik, at Meublerne paa den hellige Faders Gemakker hvert tolvte Aar blive anskaffede af Nyt, og de gamle falde til Deeling imellem Kammerbetientene. For faa Dage siden var denne tolv Aars Termin udløbet; altsaa iagttoge Kammer tienerne paa det nøyeste den gode gamle Sædvane, lode lutter nye Meubler forfærdige, og fik dem sat ind i Gemak kerne i Pavens Fraværelse, uden at han vidste noget deraf. Ved siden at faae Øye paa disse nye og prægtige Sager, faldt det Hs. Hellighed ind at spørge, hvad denne Forandring vilde sige, og hvorfor man til Unytte havde anvendt disse Summer, da de forrige Meubler ikke fattedes det ringeste, Man undskyldte sig med den gamle Skik og Brug, men fik til Svar: Om andre tolv Aar giver jeg vist ikke min Tilladelse dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Lemberg, den 2 Maji. Keiseren giver allerede Klokken 6 om Morgenen Audience til alle og enhver, og han forærede for nogle Dage siden en Bonde, som med god Lykke og paa den beste Maade havde plantet og opelsket 600 Frugttræer, en Guldmedaille, hængende i et rødt Baand, for at bæres ligesom en Orden. Han havde tillige den Ære, at Monarken med egen Haand hang den paa ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Man kan gandske tilforladelig forsikkre, at det Rygte, at en fra Kiow kommende Keyserlig Noblegardist skulde være myrdet af Røvere i Ukraine, er falskt. Der sørges tvertimod for al muelig Sikkerhed og Beqvemmelighed saavel for Reysende fra Kiow hertil, som fra Kiow til Cherson.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Den 6te eller 7de ventes Keyserens Reyse herfra til Cherson at gaae for sig, og det Rygte fra Kiow, at der sammesteds skulde være indtruffet Omstændigheder, som giøre det nødvendigt at opsætte denne Reyse, fortiener ikke at troes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Wien, den 9 Maji. Efter Formodning er Keyseren endnu i Lemberg, hvor Høystsamme skal vente en Coureer fra Kiow, for at underrettes, om det ogsaa lader sig giøre, at komme af denne Vey til Cherson, eller om Touren for slette Veye og andre Aarsager skal forandres. Man giør her anseelige Veddemaale paa, at Keiseren ikke kommer længer, ja man bestemmer endog Dagen, da vi skulle see Ham her igien, uden at have været i Cherson eller talet med Keyserinden. Det var en Hofkudsk Datter, som Keiseren forleden paa sin Spadseregang havde den fortroelige Samtale med. Hun skal, da hun ikke kiendte Monarken, iblandt andet have bedet ham, at hielpe sig Vandspanden paa Hovedet; hvilket Hs. Majestæt da ogsaa med en Smiil har gjort. Morgenen derefter bleve baade hun og hendes Moder kaldet. Moderen fik en maanedlig Pension af 6 Gylden, og Datteren den Formaning: "Lær herefter at tale med mere Agtelse om Hendes Landsfader."
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Sidste Søndags Nat blev her i Staden og i Forstæderne foranstaltet en almindelig Politievisitation. Men den blev ikke holdet hemmelig nok, og ved den Leylighed undgik adskillige Døgenichter og liderlige Fruentimre at paagribes, For at hæmme denne Uskik, som i nogen Tid har grebet for vidt om sig, skal Cavalleriepiqueterne igien patrouillere hver Nat i Forstæderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
J en liden Stad, ikke langt herfra, kom nyelig tre masquerede Røvere ind i en Bagers Huus, skar Hovederne af Bageren og hans Kone, og toge de Penge med sig, som de fandt. En lille Pige, som havde skiult sig i Værelset, aabenbarede Mordet for Øvrigheden, og lagde til, at hende syntes, Barbereren næstved var een af Røverne. Han blev strax grebet, bekiendte Mordet, og udlagde sine Medskyldige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
London, den 11 Maji. Med det, som i Overhuuset skulde foretages angaaende Prindsen af Wallis's occonomiske Forfatning, er det, saavidt man veed, endnu ved det Gamle. Saameget hører man, at Prindsen i Tirsdags har sendt sine Casserere, Obersterne Lyte, Lake og Hulse, med alle Regninger og Beregninger over hans endnu ubetalte Gield til Hr. Pitt, for ved ham at forelægges Hs. Majestæt Kongen, førend Sagen tages i offentlig Overveielse. Ved Hoffet er nyelig holdet et stort Cabinetsraad, formodentlig i samme Anliggende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Efter Kongelig befaling skal en Fregat udrustes for at gaae til Otaheite, og bringe Planter af det indianske Brødfrugttræe derfra til de Vestindiske Øer. Til denne Expedition faaer dette Skib derfor et complet Drivhuus, samt en Gærtner og Botanicus med. Academiets Præsident, Sir Joseph Banks, har gjort dette Forslag, som Kongen paa alle Maader vil understøtte; og Admiralitetschefen, Lord Howe, giør ogsaa sit Bedste til Expeditionens Fremme, og lader Fregatten føre af en retskaffen og erfaren Mand, som har gjort Reysen med den udødelige Capitain Cook.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
J Forgaars har Underhuuset endelig, efter meget hæftige Debatter, besluttet at forelægge Overhuuset den Hastingske Sag, saaledes som den, i den første Klage, forlængesiden er beskrevet. Hr. William Pitt var selv een af dem, der vedtoge den Beslutning; og han erklærede, at han ikke saae noget Ulovligt i at overlevere Overhuuset, Klagen som den var siden Sagen ikke taalte længer Henstand, og saavel Politiken som Landets almindelige Jnteresse gjorde det nødvendigt, til Cxempel for andre, alvorligen at straffe Hr. Hastings for det Onde, han kunde bevises at være Skyld i.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Paris, den 11 Maji. Man taler her stedse om flere nye Reformer. Det hedder ogsaa, at Baron de Breteuil og Marschal de Castries have i Statsraadet talet med megen Varme for Hr. Necker, og bedet Kongen indstændig at kalde ham tilbage; siden han er den eneste, deres Landsmænd have nogen Tillid til Den Engelske Officeer Miller har overleveret Hs. Majestæt den af hans Fader gjorte Plan til et Skib, som, ved en besynderlig mechanisk Indretning, kan i blikstille Veyr reyse 3 til 4 Miil i een Time.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Den 14de Maji. Efter Kongens Befaling og Hr. de Briennes Foranstaltning er Hr. Coster, som under Hr. Necker og de tvende følgende Generalcontrolleurer var første Commis ved Generalcontrollen, men af Hr. de Calonne, strax ved Generalcontrolleurembedets Tiltrædelse, fik sin Afskeed og blev forviist, kaldet tilbage til Paris fra Nancy, hvor han hidtil har opholdt sig. Denne Hr. Coster er af alle kiendt for en meget erfaren Mand, der har det rette Begreb om National-Jndustrien, Handelen, Kunster og Manufacturer, samt de ved Agerdyrkningen mueligste og nyttigste Forbedringer. Man fortæller, at Hr. de Calonne skal have sagt til Hr. Coster, da han afskedigede ham, at han havde hans Cabaler og Jntriguer at takke for, at han ikke allerede for sex Aar siden var blevet Minister. Hertil skal Hr. Coster med sin sædvanlige Aabenhiertighed have svaret: Havde man villet troe mig, saa havde De vist aldrig blevet det, De nu er. Som man fornemmer, saa er Hr. de Brienne virkelig Premierminister, endskiønt han ikke fører Titelen, og de øvrige Statsministre ville komme til at arbeyde med ham. Hans Ven, Baron Breteuil, skal allerede have gjort Begyndelsen. Jmidlertid er det uvist, hvor mange flere der beqvemmer sig dertil. Krigsministeren, Marschal de Segur, som forleden Dag kom til Kongen, for, efter Sædvane, at arbeyde med Hs. Majestæt, skal det være betydet, at han herefter havde at addressere sig til Hr. de Brienne. Marschallen har derpaa sendt Erkebiskoppen sin Porteseuille, men ikke indfundet sig hos ham, og han skal være betænkt paa at begiære sin Afskeed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Haag, den 15 Maji. En troeværdig Cavalier, som i Dag er kommet hertil fra Utrecht, kan ikke noksom beskrive, hvor farligt det sammesteds seer ud. Auxiliarbrødrene ere, over den Seyer, de den 9de fik over Soldaterne, dobbelt saa brutale og uforskammede som forhen, og de prindsligsindede Borgere maa see sig nødte til, med deres Familier, at forlade Huus og Hiem, og give deres Eiendomme til Priis, hvis Sagen ikke i en Hast faaer en anden Vending.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Den 19de Maji. De Utrechske Stater have eftertrykkelig besvaret sig hos Staterne af Holland over den Ordre, Generalstaterne og Statsraadet have givet de Hollandske Militaire til at rykke ind i Provindsen Utrecht, og tilkiendegivet deres grundede Frygt for en overhængende Borgerkrig, hvori de (Staterne af Utrecht), om Ulykken indtræffer, ingen Skyld have. Altsaa holde de det for deres Pligt, endnu eengang at anmode de Hollandske Stater om at kalde deres Tropper jo før jo heller tilbage; da de ikke ville indestaae for Følgerne, om det ikke skeer. Jstedet for at besvare denne Besværing, har man ladet det beroe ved at tilskrive General Ryssel, at erkyndige sig om de Salmske Husarers og Skarpskytters Opførsel, og forbyde dem strængelig at agere offensive imod Utrechterne. Den begyndte liden Krig, som man gjerne kan kalde den, varer desværre endnu ved. Vi have Efterretning om 3 nye Skærmydseler, som i disse Dage ere forefaldne. Den blodigste var ved Nieuwkerk, paa Grændserne af Geldern, imellem en Deel af Bataillonen Ondervater og mere end 200 bevævnede Borgere. Disse vilde ikke vige Pladsen for Soldaterne paa Landeveien; men Soldaterne, som ikke forstode Skierts, gave to Gange Jld paa dem, hvorved 21 Borgere døde, og 39 bleve saarede. Den anden Skærmydsel forefaldt ved Oudewater, imellem et Detaschement Soldater og en Trop Auxiliarbrødre, hvorved ligeledes adskillige af de sidste have maattet bide i Græsset. Den tredie var imellem de Salmske Husarer, og de Thuilske Dragoner. J de patriotiske Blade giøres stort Væsen af det Løvemod, Rhingreven af Salms Husarer have viist i denne Feide; men de glemme at melde, at Dragonerne ligeledes have gjort deres Beste, hvilket sees deraf, at 8 Husarer ere fundne døde paa Valpladsen. Cornetten Hartsink, en Søn af den berømte Admiral af samme Navn, har eene værget sig tappert imod 3 Husarer, og nedlagt den ene af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Utrecht, den 17 Maji. Den 13de hujus recognoscerede Rhingreven af Salm med 30 af sine Husarer næsten lige til Zeist, og fik ved denne Leylighed fat paa 2 Corporaler og 5 Gemene af Regimentet Monster, som han her indbragte. Den 14de ere de Salmske Curasserere ogsaa indrykkede her i Staden, og samme Aften forefaldt igien en Skærmydsel imellem 20 Salmske Husarer med ligesaa mange Jægere og et Detaschement Thuilske Dragoner. Man har her indbragt 2 blesserede Dragoner og 1 død. Denne Omstændighed satte vor Stad paa nye i Bevægelse, og alle Rhingrevens Husarer og Skarpskytter ere nu rykkede ud, for at forekomme flere saadanne Skiærmydseler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
De nye Raadsherrer have paabudet en almindelig Jndqvartering. De tage heri, som ellers i andre Ting, Sagen meget alvorlig. De, der før have havt Auxiliarborgere i Qvarteer, blive forskaanede, men de, som før have nægtet at modtage dem, faae nu Huusene fulde. Disse samme nye fuldkommen despotiske Raadsherrer have ogsaa ladet de forhen i Amersford forsamlede Statslemmers, saa- og de afsatte Raadsherrers, Huuse opbrække, for at fylde dem med Auxiliarborgere. De, som endnu ere her tilbage af bemeldte Statslemmers Familier, faae ikke Tilladelse til at komme ud af Staden, da Raadet anseer dem for sine aabenbare Fiender. – For Resten er i Dag alting roeligt. Det hele Monsterske Regiment og en Deel af den Hollandske Dragon-Garde, samt noget Artillerie, ligger i Zeist. Regimentet Erbprinz cantonnerer ved Langbroeck. De hollandske Batailloner Grenier ere endnu i Waart, og sætte sig der i god Forsvarstand. Dag ere hertil ankomne mange Auxiliarborgere fra Haarden, Woerden og Zaandam.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
J Forgaars bleve de ved Waart den 9de hujus ihielskudte Martyrer, Patriot van Vischer og Kanonereren van de Verk, med Ceremonie begravne, og fulgte af de nye Raadsherrer og adskillige andre fornemme Patrioter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Fra det Brandenborgske, den 19 Maji. Der siges, at Frederik den Andens Statue skal støbes i Metal, og opreises paa Gens d'Armes=Pladsen i Berlin, hvor Comediehuuset staaer, som af denne Aarsag skal nedbrydes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Altona, den 21 Maji. Efter et med sidste hollandske Post indløbet troeværdigt Particulair-Brev, er der i Amsterdam aabnet et OranieSocietet, under Titel: "For den gamle Constitution. Dette Selskab skal finde saa overmaade stort bifald, at der fra den 8de til den 13de hujus have henved 20000 Personer ladet sig tegne som Jnteressentere. Mærkeligt er det, at iblant disse findes over 6000 Borgere, som tillige skriftlig have forbundet sig til, i paakommende Tilfælde at gribe til Vaaben imod Patrioterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Kiøbenhavn, den 25 Maji. Førstkommende Søndag den 27de Maji bliver anlagt Hofsorg for Fyrstinden af Nassau-Weilburg, som bæres i 10 Dage. Cavallererne bære sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spender, 6 Dage sorte og 4 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 6 Dage sorte og hvide Baand, og 4 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
Den 11te Maji d. A. er Kammerherre, Peder Friderich Suhm, beskikket til at være Kongelig Historiographus. Provst og Sognepræst, Hr. Peder Heiberg Fabritius, beskikket til Sognepræst for Størens Præstegield i Tronhiems Stift. Sognepræst, Hr. Johan Tobias Hersleb, beskikket til Sognepræst for Ørelands Præstegield i samme Stift. Capellan pro Persona, Hr. Peder Tønder Feldt man, beskikket til Sognepræst for Holtaalens Præstegield i bemeldte Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-25
J Tallotteriets 509de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Numere: Godt Maculatur=Papiir kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Kiøbenhavns at No. Aar. huus. Latinsk, muur, Post-Tidender. raad hu Mandagen, den 28 Maji. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.