JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Aarhuus. J lilbeFædrelandet. Rhvn, den 4de October. Den berømte Harpe mesterinde Madame Longhi=Møser vil paa Onsdag give en Concert paa det kongl. Theater, hvori man venter, ogsaa at høre nogle af hendes egne Compositioner. Overalt i Jtalien, Frankrig og Tydskland har man beundret hendes udmærkede Virtuositet. Hun er gift i Berlin med den berømte Violinspiller Moser. Til de Prydelser, det kongl. Theater ved Directionens Forsorg har erholdt i de sidste Aar hører, at Portraiter af udmærkede Kunstnere og Kunstnerinder, ophænges i den ogsaa i den sildigere Tid indrettede smagt fulde Foyer. Syv Portraiter pryde allerede Salen, nemlig af 5 Afdøde: Rose, Rossing, Galeotti, Fru Walther og Mad. Preisler, og af to endnu Levende men for Kunsten Tabte: Hr. Jnstructeur, RiddeSchwartz og Madame Rossing. Denne Samling er disse Dage bleven forøget med 2 Portraiter, den endnu levende, men ogsaa for Scenen tabte Kunstnerinde, Jomfru Astrup, og den hedengangne som Kunstne- og fædrelandsk indet Borger lige høit agtede Knudsen. For Yndere af Ohienschlagers tydske Musaa videt sikkert ikke være unteressant at erfare, at en Udgave paa Tydsk af Digterens samlede Værker med det første vil udkomme paa Forlag hos Max i Breslan, og at man kan vente at see den udstyret med al typographisk Pragt og Elegants¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Prof. T. Baden anbefaler Secretair Lund byes Oversættelse af Campens Luciade, og yttrer det Haab (som vist Flere nærer) at de Hædersmænd som have begunstiget dette Foretagende (Excellentserne Møsting og Malling) ville sørge for at Oversætteren i Fremtiden gives Leilighed til at bruge sin Tid til noget Bedre end forrigere Adresseavisen. sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Man taler om et Forslag som er gjort Generalpostdirectionen, hvorefter Brevportoen betydelig skulle nedsættes for Familie-Breve, naar de indleveres Torsdag og Søndag til de Poster som afgaae Løverdag og Tirsdag. De Handlende ville imidlertid ogsaa høste Fordeel heraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Det sidste No. af Politievennen indeholder følgen 1 de Artikel: Til Publikum fra F. Scholten. Det bebreides mig stundom af mine Venner, at jeg har blandet mig i at skrive om offentlige Anliggender, og paatalt Misligheder og slet Forhold. Jeg er vandt til at blive uværdig behandlet; dette er skeet ved mange Leiligheder, endog naar Retten allertydeligst var paa min Side, f. Ex. da jeg paaankede Manglerne ved Frederiks Hospital og Waisenhuuset, da jeg omtalte det Upassende i en vis Clubs overdrevne Ødselhed med fremmede Luxusvarer, og Schweitzer-Conditorernes Antagelse af lutter fremmede Lærredrenge, da jeg paaankede de urimelige Comptoirtider i offentlige Bureaux, o. s. v. lutter Gienstande, som enten allerede have erholdt Forbedring, eller med Føie kunne haabe den. Men naar man nu endog gaaer saavidt, at ville afstride mig den Andeel i disse Forbedringer, som ved min Anke unegte ligen er fremkaldt (hvilket nylig ved en vis Leilighed er skeet), da nødsages jeg til at bringe i Erindring, forsaavidt Frederiks Hospital angaaer, at jeg trods alle Trusler af Vedkommende, paa lovlig Maade beviiste Sandheden af mine offentlige Udsagn, at jeg oplyste hvorlunde Patienterne aldeles ikke fik hvad de kongelige Anordninger havde tilstaaet dem, og at de, endog af underordnede Personer, behandledes paa den meest upassende Maade. Følgen af denne Anke var en af høiere Vedkommende foranstaltet Undersøgelse, og de Jndividers Fjernelse, som fandtes at have Andeel i Mislighederne. Faa Andre havde vel havt Mod til, at udsætte sig for Ubehageligheder og Miskjendelse, ved dristig Paatale i dette og lignende Anliggender, efterdi det er et herskende Princip, i slige Tilfælde at give Slip paa sin Ret, og hellere at lide og taale Alt end lægge sig ud med Folk, som det hedder. Vil man ikke i min modsatte Fremgangsmaade erkjende en ufortrøden Stræben efter, at gavne mine Medmennesker, da maa man have tabt al Følelse af Billighed. Jeg er ikke ærgierrig, men det maa dog Enhver tilstaae at være for haardt, først at overstænkes paa Prent med Pøbelsnavs, og paabyrdes skjulte, grundløse Beskyldninger, som man mindst har drømt om, og dernæst at nægtes den simpleste Retfærdighed, at frastrides al Andeel i en Sag, hvor man baade har gjort Begyndelsen og kæmpet til Enden; Eller mon der forlanges endnu yderligere Bestræbelsen, af mig, for at opnaae en saa ringe Ære?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Vor nylig hjemkomne Gesandt i Paris, Hr. Generaladjutant Kammerherre v. Juel med Familie, er passeret over Beltet fra Sjælland til Fyen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Mariboe, 26de Septbr. J disse Dage har en Pige i Grimstrup druknet sig i sin Husbonds Mødding. sted. Paa Gaarden Agerup expederede en anden Qvinde sig selv paa samme afskyelige Maade, og i Stubbekjøbing er et Fruentimmer under Tiltale for Barnefødsel i Dølgsmaal. Mærkeligt er det, at Fruentimmere sigtes som skyldig i en hemmelig Handling, der foregipaa eet offentligt Sted midt iblandt en stor Forsamling, nemlig paa Byens Torv, hvor der holdtes Marked, og hun fra en Vogn solgte Oste. Hun havde imidlertid ikke allene Contenance og Styrke til at skjule det med hende foregaaede, men forrettede endog Dagen derpaa sit vante Arbeide. Formedelst hendes Corpulentses pludselige Aftagen opstod der Mistanke imod hende; hun kom i Forhør, og der bekjendte hun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Guldborgsund mellem Laalland og Falster har et Løb til Gjedser, men som formedelst store Steen og en Sandgrund ikke er seilbar uden for smaae Skibe og i godt Veir, samt for meget vel kjendte Folk. Man fortæller at Dronning Margarethe lod med disse Steen stoppe Løbet for at sikkre Øerne og Sundet for Hanse, stædernes Skibe. Fordelen af fri Seilads af dette Løber længe erkjendt og indseet, og i 1812 eller 13 har Pastor Faber foretaget Undersøgelser og indsendt bemærkninger og Forslag desangaaende til Canaldirectionen, Nu er der med Held begyndt af Nykjøbings Havnecommission paa at istandsætte Løbet, og det med saa heldig Følge, at der er optagen meere end 200 Steen, hvoraf nogle saa store som et halvt Skib, og flere findes nu ikke. Bekostningen heraf skal neppe være 1000 Rd. Nu staaer Opmuddring tilbage, hvortil Muddermaskiner ere tilveiebragte, og man haaber næste Efteraar, at Seiladsen kan begynde. Hvor behageligt for Enhver, der har interesseret sig for dette Nyttige, ikke allene for Laallands og Falsters, men for al Danmarks indenlandske Skibsfart. Ligesom man nu hører, at Dybet kan ventes bragt til 7 a 8 Fod, tør man haabe, at faae fra Nyekjøbings Havnecommission offentlig Underretning om, naar Seiladsen gjennem Sundet kan begynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Aalborg. Silden begynder at komme ind i Liimfjorden. Den kostede den 6te Octbr. 3224 s. Olen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Paa Fiskestaderne ved Nibe og Sebber skal nu efter kgl. befaling Garnene udsættes paa den gamle lovmæssige Maade som i flere Aar har været brugt. Pulsvaadenes Antal formeres stedse. Da disse ansees skadelige for Sildefiskeriet, kunde det vel være nyttigt at nøiagtige Bestemmelser med disse gjøres. At Aal som Pibestilke Millionviis fanges, maa være ubodelig Skade for Aalefiskeriet, og intet Under at det forringes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Paa Kys bliver nu anlagt et stort Teglværk, hvor Tagsteen tillige brændes. Cantatina
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
ved Hs. R. H. Prinds Christians Hjemkomst til Sorgenfri i September 1828 af Christian Winther, og Frederik Ruhlau. Cavatina.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
J denne stille Lund, hvor Bøgens Kroner, Trindt om Din Barndoms Leie spredte Fred, Hvor selv i Krattets søde Fugletoner, Boe Tanker, som Din Ungdom kjendes ved, Som hegner om Din Manddoms stolte Dage, Et hjerteligt Velkommen Du modtage! Vel værd est Du, at Sangens Tryllerier, Ol Danmarks Prinds, huusvale huldt Dit Bryst, At Strengens Alfer smaa med Melodier, Omringe Dig, og vække Liv og Lyst; Thi trygt, som Ranken sig om Ulmen flynger, Sig Kunsten til Dit Hjerte kjærligt klynger! Buetto. Den lægger svag og ydmyg ned Sig om de Lænker stærke, Der knytte Dig for Evighed, Til Dan og Danneværke; Men kan den naae Dit Velbehag, Ol da den er ei længer svag Coro. Hæv dig, ol Sang paa straalerige Vinger, Ol Høitidsfryd i Hjertet, viis din Pragt, Giv Tak til Himlen, som os atter bringer, Ham trygt tilbage, skjærmet ved dens Magt. Til Herren løft dig op, du Sangens Svane! Og beed for Ham og Hende, som med Glands Af Dyd og Skjønhed smykker saa hans Bane, At Livet tykkes ham en Foraarsdands. Og Kunstens Genier i Danmark Dale Begeistret J om Fyrsten tale, Med Jubel født hans Vandring J omsvæve: Christian, vor Fader, leve! Ved Hr. Kammerherre, Stiftsbefalingsmand. Ridder de Rosensrus Gravmæle. I Dødninggemakket en Kiste staaer Den mægtige Ege=Kiste Mens Midnatsklokken saa langsomt slaaer, Mit Øje seer Laaget at briste; Fremstiger den blege, men trofaste Ven, Af Graven han stiger og gaaer igjen Til dem, han i Livet mon miste. See, Sorgen lukkede det Øje nys Paa trofaste Ægtemage, hun slumrer paa Leiet, mens Drømmens Gys Omgivet af Liigstuens Dødningelys Fremstillede det billed saa fage. Da triner til Liget den blege Aand, Udstrækker mod Qvinden den trofaste Haand, Mod Qvinden, der bandt ham med Ømhedsbaand, Og Børnen, der blunded i Klage. O Elskte jeg vugges i Himmelglands, Græd ej, see jeg hviler i Glæde, See Engle omskifted med Rosenkrands Det sorte og Dødningeklæde." Og over dem strækker han Haanden ud Jer qvæge i Sorgen, som mig vor Gud! Jeg gaaer til mit himmelske Sæde. Og atter til Graven gaaer Dødningen hen, Paa Kisten de Smaaengle græde, Men Himmelen smillede til Sorgen igjen I Barmen en vemodsfuld Glæde Nu græder paa Kisten kun Engelen død, I Levendes Hjerter en lindrende, sød Husvalende Trøst han mon græde. Saa bragte selv Dyden Dig Himmelens Trøst. Og Døden Dit saarede Hjerte - Du Ædle, Du Gode, hans Liv var Din Lyst, Hans Død var Din blodige Smerte, Men atter Du skuer, ei Livet forsvandt, I Himmelens Glæder kun Lønnen han fandt, Da slukket blev Jordlivets Kjerte, D. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Aarhuus Kirkenyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Døbte i Domkirken: Dreiermester J. C. Liisberg ladet døbe en Søn Carl Magnus Theodor. Fadder, ne: Mad. Munch, Frøken Bocatius, Borgercapt. Hansen i og Holstebroe, Handelsbetjenterne Lind og Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Afskediget Marker Dahl en Søn Frederik Christian Adam, og en Datter Gjertrud Marie Amle. Fod. Mad. Jahnsen, Jfr. Reddelin, Jfr. Carlos, Jfr. J. Schmidt, FuldmægtSchaarup og Klein, Cand. pharm. Lassen. - Slagterspd. P. Frosmann en Søn Johan Frederik. Fadd. Madm. Schibye, Jfr. Andrea, Borgercapt. Evald, Kbmd. Kjersgaard, Handelsb. Grarup. - Matros Offenberg en Søn Niels Henrik Christopher. Fadd. : Pigerne C. Møller, og E. Qvie, Bødker Bærentsen, Styrmændene Ravn og Andersen. - Slagt. O. 3iegler en Datter Jensine. Fadd. Mom. Benstrup, Jfr. Fredberg, Skoem. Gat 1 Skræderm. Rudkjøbing, Smedem. Chr. Petersen. - Tømmerm. J. Dyhr en Søn Niels Peter. Fad. : Pigerne A. Jørgens De og S. Lund, Tømmerm. J. Tendrup, Aftægtsmand P. Jørgensen, Formskjærer Berg. - Søemand P. Sabroe en Datter Christine Fredrikmine. Fadd. Mad. Nielsen og Pigen A. Kyster, Skoem. Wehladsen, Bødker Bærentsen, Skoemagersv. Svendsen. - Lieutn. og Comsumtionsbetjent Muusmann en Datter Hansine Jacobine. Fadd. Mad. Schrøder og Barnets Søster, Kbd. J. Sørensen, Tolb. Starch og Uhrm. Jensen. - Tobaks fabr. Grarup en Datter Lovise Dorothea. Fadd. Mad. Siegumfeldt, Jfr. Kros, Capt. Albrecht, Tobaksfabr. Siegumfeldt og Borum, Handelsb. Grarup. - Afskediget Toldb. Wissing en Søn Henrik Peter Johan Cornelius. Fadd. Mad. Mejer, og Pigen M. Nielsd., Maler Joachim, Muurm. Lund, Hattem. L. Buus. - Baber Bruun, en Søn Niels Peter. Fadd. Mad. Høgh, Jfr. Jensen, Bagermesterne Schøder, Thril, og I. C. Sperling. Smedem. Liis berg en Søn Rasmus. Fadd. Jfr. Jensen, A. Pedersdatter, Garver Green, Bager I. C. Sperling, Kleinsm. N. Jensen. - Skræd. Truelsen en Søn, Hans Peter, Fadd. Mad. Benstrup, Jfr. Bøgh, Skræd. Knudsen, Høker Frydendahl og Skrædersyd. Riis. Kornmaaler J. Hastrup en Datter Ane Marie Bertha Fadd. : Pigerne M. Sode og A. Dyhr, Matros Klinch, Tjenestek. S. Thorsen og R. Rasmussen. - Vognmand A. Hansen en Datter Ane Margrethe. Fadd. Mad. Mejer og Jfr. Vigh, Musikant Petersen, Smedesv. F. Wohlenberg og J. Buch. - Tjenestek. P. Sørensen en Søn, Jacob Peter. Fadd.: Marie Hansen og H. Hansen, Tjenestekarlene J. Jensen, S. Michelsen og D. Sørensen. Skoem. Gath en Datter Marie Cathrine. Fadd. Mad. Funch og Jfr. Lemme, Skoem. Kønche, Maler Bech, Skoemagersv. Funch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
J Fruekirke. Gartner J. F. Frikke enSøn Johan Frederik. Fadd. ; Mad. Knudsen, Elisabeth, Simonsen, Sukkerkogersv. Storring, Glarmestersv. Vendt, Skorsteensfeiersvend Jansen. - Vognmand Chr. Andersen en Datter Caroline Friderikke. Fadd. Mad. Svantemann, Jfr. Wigh, Snedkerm. Bech, Gartner Sjelle, Kleinsmedsv. Schmidt. - Sidsel Laurits d. en Datter Ane Kirstine Vallentin. Fadd.: Pigerne Maria Holdt og Sidsel Maria Tem, Qvarteermester Jøens, Corporalerne Uller lev og Taarnby. - Dagleier Andersen en Datter Maren. Fadd. : Thomas Storrings Kone, Pigen Karen Sørensdatter, Tømmermændene Tendrup, Sønderbjerre og Sjelle. - Skoem. C. Kønche en Datter Kirstine Sophie Frederikke. Fadd.: Jfr. P. Schmidt og C. Røgind, Komd. N. Skouby, Skræderm. Røgind, Dreiermester Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Kammerjunker v. Düring en Datter Jda Vilhelmine Frederike. Fadderne: Frue Baronesse Rosenkrantz, Comtesse Fædder, Greve Fædder Charisius fra Constantinsborg, Baron Rosenkrantz fra Sophiendal, Oberstl. og Kammerjunker d. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Copulerede i Domkirken, Matros Offenberg. og Pigen Cathrine Magrethe Schrøder. - Muursv. Offenberg og Pigen Mette Cathrine Rasmusd. - Tjenestekarl, Peter Sørensen og Pigen Jngeborg Jensd. - Snedkersv. H. P. Tønning og Pigen Christine Jensd. - Muursvend J. Marcussen og Pigen Christine Ahrendt. - Tjenestekarl Jens Espensen og Pigen Mette Pedersd. - Styrmand N. Andersen og Ane Magrete Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Bekjendtgjørelser. Dampskibet Dania. afgaaer Mandagen den 13de Octbr. om Eftermiddagen Kl. 2 fra Kjøbenhavn til Aarhuus, hvorfra det igjen afgaaer den paa følgende Mandag den 20de Octbr. om Middagen Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Jfølge vedragen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Enkemadame Snell, foretages en 4de Auction over Gaarden No. 266 i Borgerporten her i Byen, Tirsdagen den 14de Octbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 8de Octbr. 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Auctions=Retten. Efter foregaaende Seqvestration og Amtet, paa det Kongelige Rentekammers Skrivelse grundede Reqvisition, blive følgende, den Kongelige Kasse for Skatterestancer adjudicerede Steder i Them Sogn, nemlig: 1) Jens Frandsen Lundumskous Gaard i Tømmerbye af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., Skovskyld 1/3 Alb. 2) Niels Jensens Sted sammesteds, nu beboet af Søren Andersen, af Hartkorn 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillede til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Tørsting og Wrads Herreders Tinghuus her i Brædstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Torsdagen den 30te Octbr. næstk., dito den 13de Novbr., dito den 2de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Efterretning for Liebhaverne, som Panthaverne, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret i Brædstrup, d. 25 Sept. 1828. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den paa denne Byes Nørregade, under No. 384 beliggende, hidtil af Gjæstgiver Petersen beboede, og Hr. Stiftamtmand de Thygeson tilhørende Gaard med Bygninger, Gaards= og Haugeplads samt tvende Tofter, stillet til 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 27de Octbr., dito den 10de Novbr., og dito den 24de dito. Hver Dags Formiddag Kl. 11. Den første og anden Auction afholdes paa Byens Raadstue, men den 3die Auction i selve Gaarden, som bestaaer af et Forhuus paa 10 Fag, et Sidehuus paa 13 Fag, et Halvtag paa 13 Fag, et Baghuus paa 14 Fag, Alt 2 Etage EgebinUdgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. dingsværk, og forefindes herforuden 5 Halvtage, et Keglehuus m.m. Samtlige Bygninger ere i Brandkassen forsikkrede for 4,900 Rbd. Sølv; Haugen og Tofterne ere af betydelig Størrelse. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, og ville Conditionerne erfares ved den første Auction. Horsens, den 24de Septbr. 1828. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Gaardmand Jens Jacobsen af Selkjer, bliver den dette Boe tilhørende Gaard, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr., stillet til Bortsalg ved følgende derover paa Grenaae Raadhuus afholdende Auctioner:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Tirsdagen den 4de Novbr. d. A., dito den 18de dito dito, dito den 2den Decbr. dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres for Liebhaverne og tillige overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 for Pantecreditorerne i Eiendommen. Nørre Herreds-Contoir i Grenaae, den 2den October 1828. Aagaard. Thanggaarden paa Gjern Mark i Svostrup, Sogn af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr. og Skovskyld 1 Fkr. 1/5 Alb. med tilhørende Anpart af Sorkild Skov, agtes underhaanden bortsolgt. Gaarden er beliggende ved en Green af Randers Fjord hvori den har Fiskerettighed; har en aarlig Udsæd af 8 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre, 4 Tdr. Boghvede og græsser samt forrer om Vinteren 60 Faar, 4 Køer, og 2 Heste. Bygningerne ere nye og opførte af brændte Muursteen. Liebhavere behage at henvende sig til Gaardens Eier J. S. Michelsen. En god Rulle, som ikke kan løbe ned og er sufisant, er underhaanden at faae tilkjøbs hos Bager Lærche. De Værelser som Mad. Bagger beboer, kan til første Flyttetid faaes tilleie; ligeledes 2 a 3 Værelser, med Kjøkken, samt en meubleret Stue til Gaden paa 3 Fag, for een eller to honette Personer. Fruekirkestræde No. 104.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
De Værelser hos M. Beckscher bag Klosteret er endnu at faae til Leie til Michaeli Flyttetid. Saar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-09
Paa Søndag gives sidste Gang Musik i Salonnen for i Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-10
Aar 1828. No. 159. Se Fredagen. den 10de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst privilegerede. Aarhuus. Olisbildtidt. cessens Nyheder fra Adlandet. Cyrkerigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-10
Endnu den 13de Septbr. havde Russerne ikke forladt deres Stilling ved Schumla, men det hedte almindeligt, at de vilde trække sig tilbage til Jenibazar, hvorhen Bagaaen og Hospitalerne alt vare bragte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-10
Tyrkernes Antal i og ved Schumla anslaaes nu, selv af Russerne, for circa 100,00 Mand. Der ymtes i om, at Russerne ville gjøre en stor Landgang ved Bur gas, for at kunne nærme sig Constantinopel langs med Søekanten, hvor de bestandig kunne faa Tilførsel og Hielp af Flaaden. Alle Efterretninger mene, at det snart maa komme til et afgjørende Slag ved Schumakanten. J Paris havde man det Rygte, at en almindelig Storm paa Varna var mislykket for Russerne, men ingen fæstede Liid til denne Efterretning. J Wallakiet var man atter sat i Skræk ved nogle tusinde Tyrker, som fra Ststow vare gaaede over til Simmitza paa den venstre Donaubredde, hvor de opkaste Forskandsninger. Det er Alt hvad man fra christelig Side har dennegang fra Krigsskuepladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-10
Dardanellernes Blokade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-10-10
Alt i flere Dage var i London det Rygte i Omløb, at den russiske Regjering havde officielt tilkjendegivet den engelske, at Dardanellerne vilde blive blokerede af en russisk Flaade. Dette Rygte vandt daglig meere Konsistence. En Kabinetsforsamling fulgte paa den anden, og Publikum var spændt paa Regjeringens Beslutning, der, som det synes, ikke er falden ud til nogen af Partiernes Forventning. Den 1ste Octbr. var der opslaaet paa Lloyds, at Regjeringen havde rigtignok faaet Anmeldelse fra Keiseren af Rusland om, at han vil blokere Dardanellerne, men at denne Blokade vil indskrænke sig til at forhindre de Skibe at løbe i ind til Constantinopel som ere ladte med Krigs Contrebande. Til denne Meddelelse gjør Avisen the Courier følgende bemærkning : "Vi have ikke indvilliget denne Blokade. Vor Regjering er kun bleven tilkjendegivet Keiseren af Ruslands Hensigt, og har bekjendtgjort den igjen paa Børsen. Hs. Maj. Keiseren har frivillig givet Slip paa at være krigførende Magt i Middelhavet, derfor indgik vi Tractaten. Vil Keiseren derimod træde op som krigførende Magt i bemeldte Hav, saa træde vi naturligviis tilbage, thi saa er Tractaten brudt." - Og Ministerialavisen Times forsikrer, at Engelland aldrig vil samtykke i denne Forholdsregel, som afvigende fra 6te Juliitractaten. (Mon ikke det skulde staae i Forbindelse hermed, at den engelske Regjering har sendt Ordre til alle de paa Maltha og de joniske Øer værende engelske Tropper, at de skulle holde sig parate til paa første Vink at kunne indskibe sig, ligesom og at i Plymouth Alt skal holdes i Beredskab for ufortøvet at kunne udruste 9 Linieskibe &c.) Franskmændene paa Morea.