Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-11-05
Den østerrigske Jagttagers Beretning fra Zante den 5 Octbr. stemmer i det Væsentlige overeens med ovenmeldte og var det efter samme den 3 Octbr. Man saae den tyrkiske Flaade forandre Coursen og med den engelske Admiral foran seile rolig tilbage til Navarino; men pludselig om Aftenen, medens det engelske Admiralskib med en Fregat fortsatte Farten, saaes den tyrkiske Flaade vende og atter styre til Patras. Herpaa forlod da, ifølge nye Signaler, det engelske Admiralskib Asia den 4 Octbr. atter Zante, hvilket formedelst Modvind først kunde skee Kl. 11 og Formiddagen, og om Aftenen fra Kl. 5 til 9 hørtes paa Zante en levende Kanonild fra Cap Papa Kanten og tykke Røgskyer saaes stige iveiret. Om Foranledningen til denne Kanonade vidste Man intet nærmere; kun havde Man erfaret, at en Deel af den tyrkiske Flaade samme Aften laae for Anker ved Kanapoli (nogle Mile, Syd for Cap Papa) og det syntes at være Sir Codringtons Hensigt, at forhindre den fra at styre til Patras eller Lepanto, hvori Vind og Veir hidtil havde været ham meget gunstig. En anden Skrivelse fra Zante bekræfte ligeledes Foreningen af begge de tyrkiske Afdelinger om Eftermiddagen den 3die, medens Engellænderne endnu befandt sig midt imellem Tyrkerne, og da den tyrkiske Admiral erklærede den engelske, at han havde fast besluttet, efter sin Souverains befaling at fortsætte Farten til Patras, vendte Engellænderne tilbage til Zantes Rhed, hvorfra de om Morgenen den 4de atter fulgte efter den tyrkiske Flaade. Fra den Høi, hvor Telegrafen er opreist, bemærkede Brevskriveren, at Engellænderne gave Jld, men lingen af de tyrkiske Skibe besvarede den Endnu en tredie Skrivelse fra Zante tilføier, at en tyrkisk Flaade=Afdeling paa 60 Seil er indløbet i Bugter ved Patras, medens det var den anden paa 20 Seil som havde hiin Affaire med Engellænderne. Efter ældre Beretninger i italienske Tidender skal de Allieredes Stridskræfter for Navarino ogsaa have været meget svage, da Codrington Dagen efter den sluttede Vaabenstilstand, (altsaa den 26 Septbr.) i Tillid til samme, havde afsendt Linieskibene Genua og Albion samt Fregatterne Cambrian, og Seringapatam til Malta, for ogsaa at udbedres. Om de videre Foretagender paa Søen maa altsaa oppebies nye Efterretninger; men mærkeligt er det, at de engelske Statsfonds, om hvis vedvarende Stigen Breve fra London endnu den 26 Octbr. talte, pludselig ere dadlede en heel Procent den 27de, uden at Man vidste, enten den paniske Skræk paa Børsen skulde tilskrives den franske Fonds Falden ved de Deputeredes Kammers forestaaende Opløsning, eller Rygtet om nye Troppe=Forsendelser til Portugal eller endelig indløbne ubehagelige Tidender fra Konstantinopel. Ved Portens Urokkelighed hidtil bliver Udsigten til at løse. Knuden stedse meere forviklet. Muft i har paa det bestemteste vægret sig for at samtykke i nogen Underhandling med Grækenland, og indtil den 3 Octbr. havde de allierede Hoffers Gesandtere endnu ikke bragt samme et Skridt videre Som den i Florenz udkommende Tidende melder, var den 27 Septbr. afsendt Depescher til Jbrahim, hvorefter Sultanen har fast besluttet, ingen fremmed Mægling, at antage, hvorpaa Jbrahim strax havde beordret to stærke Troppe-Afdelinger til det Jndre af Morea og af sendt en Eskadre med Transportskibe, for at proviantere Patras og tillige opsøge Lord Cochrane. Samme Tidende lader og, dog uden videre Hjemmel, de mæglende Magters Admiraler ophæve Navarinos Blokade, paa Sultanens Trudsel om at tage frygtelige Repressalier paa sine kristelige Undersaatter, da deres Souverainers eneste Formaal gaaer ud paa, at forebygge Blodsudgydelse. Overalt synes Porten ikke ganske at stole paa Jbrahim Pascha, og har paa Grund af hans Lunkenhed siden Missolunghis Jndtagelse tillige befalet at forstærke, Seraskier Redschid Paschas Armee saaledes, at han ufortøvet igjen kan begynde sine Operationer. Ved offentlige Udraabere er bekjendtgjort i Konstantinopel, at Jngen maa tænke (?) eller tale om Politik, og at Enhver, som udspreder Krigsrygter, skal straffes med Bastonnade.