Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-14
(Corresp.) Kjøbenhavn den 9de Juli. Hr. Hansen, forhen Regnskabsfører paa Kyholm, vel bekjendt for Provindsernes Beboere som Statsgjeldsafbetalingens ivrige Apostel, agter at foretage en ny Reise om i Landet for at prædike Korstog mod hiin Danmark arrigste Fjende, eller med andre Ord, han agter at reise om for at opmuntre de Svage, vi ville ikke sige i Troen, men i Gierningen, og for at faae Provinds-Comiteerorganiserede. Nu vil det vise sig, om Folk ville være ligesaa villige til at lukke Pungen op, som de have været til at lukke Munden op; thi paa store Løfter og paa skriftlige Erkjendelser af det Fortjenstlige i hans Virksomhed, og det Ønskelige i, at Statsgjelden kunde blive afbetalt, a., skal det ikke have manglet ham. Efter hvad der er os meddeelt fra en Kilde, som vi tør ansee for paalidelig, skal der i det Hele være tegnet mellem 1200 og 1300 Rbd., deels i aarlige Bidrag og deels i Bidrag eengang for Alle. Det høieste aarlige Bidrag er 25 Rbd. og det laveste 1 Rbd.; de fleste ere 2 Rbd. om Aaret. Naa, Herre Gud, Smuler ere ogsaa Brød, men det er jo rigtignok langt fra de 100,000 Rbd., som man har regnet paa. Noget Mere, end de omtalte 1200 Rbd. vil man imidlertid kunne gjøre Regning paa, da endnu kun saare saa høiere Statsembedsmænd skulle have tegnet sig, og disse jo, saa at sige ex officio, ere forpligtede dertil, ja det er mærkeligt nok, at ikke engang en vis vel bekjendt, og høit anseet Statsmand, der har interesseret sig meget, i det mindste tilsyneladende, for Selskabet, endnu skal have tegnet sig for noget bestemt Bidrag. J Provindserne gjør man imidlertid Regning paa stærkt Tilløb, der ere Folk mere patriotiske, der ere de endnu ikke ganske fordærvede af de fordømte liberale Blade, der gjøre alt muligt for at skade den gode Sag, som ikke engang finder den skyldige Understøttelse af "Dagen", kun den vakkre 898 i Adresseavisen, eller hvad den brave Mand ellers hedder, er ufortrøden, for ikke at tale om Hr. Hansen, og den Guds Mand, Mag. Lindberg, der skal have givet Selskabet en Anviisning paa 5 Rbd. om Aaret af sit Honorar for Bibeloversættelsen. Vi have i sin Tid meddeelt, at Birkedommer, Dr. juris Normann blev indkaldt for 2det Vidnekammer ved den herværende Landsoverret af Cand. pharm. B. Kamphøvener og forhenværende Landsoverretsprocurator Kamphøvener for formeentlig verbale og reelle Jnjurier mod Førstnævnte, og at Dr. Normann begjærte Sagen afviist, da han meente, at det var en Øvrighedshandling. Retten tog imidlertid ikke denne Afviisning til Følge, da den antog, at en Politimester maa kunne kaldes til Ansvar for de Handlinger, der ikke nødvendigviis staae i Forbindelse med hans Embedsvirksomhed som saadan. J denne Sag er ved Landsoverrets-Dom af 4de Juli fældet følgende Dom: "Jndklagede Landsoverretsassessor a. Normann bør for Klagernes, Cand. pharm. B. Kamphøvener og Landsoverretsprocurator Kamphøveners Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør de Tiltalte En for Begge og Begge for Een betale Indklagede Processens Omkostninger med 4 Rbd. 90 s. Klagerne havde nemlig paastaaet Jndklagede idømt en passende Straf og Sagens Omkostninger for, da første Klager B. Kamphøvener, indfandt sig paa Jndklagedes Contoir med en Protest mod, at en ustævnt Mand blev beskikket til Curatar for Proc. Kamphøveners mindreaarige Søn, at have yttret, at det var en Uforskammethed at komme med et saadant Andragende, og derhos befalet ham at pakke sig, samt omsider stødt ham ud af Døren. Jndklagede har indrømmet, med Hensyn til fornævnte Skrivelse, at have yttret, at den indholdt en uforskammet Sigtelse mod en Mand i en agtet Embedstilling, men nægtet at have brugt Ordet uforskammet i nogen anden Forbindelse, eller at have anvendt større physisk Magt end fornøden, for at bringe ham ud af Contoiret, da han efter gjentagen Anmodning ikke vilde gaae.