Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
J Tingenes nærværende Tilstand kan man regne paa omtrent 200,000 udvandrende Europæere aarlig som i de forenede Stater søge Tilflugt i deres Nød og Løn for deres Arbeider og Anstrængelser. Disse Nybyggere, i Regelen stærke og modige Mennesker, finde hurtigt Arbeide, og det varer i Almindelighed ikke længe, før de ere Eiere af et Stykke Land, som da skaffer dem Brød i deres Ansigts Sved snart indtage Landsbyer det Terrain, hvor kort til sorn Ulve, Bjørne og andre vilde Dyr huserede. Folkerige Stæder, der ligesom fremtrylles af Jorden; Dampbaade, som beseile Floder og Søer i 1000 Migles Afstand fra Havet, gjennem Landstrækninger, den civiliserede Verden neppe kjender, Manufacturer, som ere bragte did af vindskibelige Europæere, transportable Trykkerier, der udbrede Begreber og Videnskaber og forplante Civilisationen; Missionairer af alle Religioner, fra England, Jtalien, Tyskland, Frankrig og andre Lande, for at prædike Evangeliet, hver efter sin Tro; Emigranter fra Jrland, Frankrig, Mexiko, Columbien, Spanien, Jtalien, kort fra begge Halvkugler, som i politiske Storme have lidt den haarde Dom, at maatte forlade Fødelandet, og nu her ville lære, hvori dette misundelsesværdige Folks Lykke da egentlig bestaaer, - dette er det Skuespil, som Nordamerikas forenede Stater har at frembyde. Efter denne Skildring kaste man endnu Blikket paa Søstæderne. New=York, den 3die Havn i Verden, som aarlig modtager 3000 Skibe, der ere ladede med 4 Verdensdeles Producter; New=Orleans, Oplagsstedet for 100 andre Stæder, der sende den deres Varer af den umaalelige Mississipi, ad hvis Vande Udlandets Producter igjen fordeles blandt hundrede forskjellige Folkestammer; Philladelphia, denne fredelige, noget stive, men gjæstfrie By, omgivet af Lyststeder, skjøn som dens yngre Døttre, med sin fortrin delige Beliggenhed ved den herlige Delaware og den kostelige Schnykill; Baltimore, Charlestown, Boston, udmærkede ved Jndvaanernes Civilisation, ved Han deels Virksomheden, Havnenes Fortrinlighed, de omliggende Stæders Gjæstfrihed, med eet Ord ved den Frimodighed, man kan overlade sig til, ved den Sikskerhed og Frihed, man nyder, uden at kjende til Hindringer af Passe, Soldater eller Politichicaner - disse ere de Omstændigheder, som ikke kunne andet hend erhverve og sikkre Landet en stadig Fremadskriden, i alle Vindskibelighedens Grene og til den rolige Velværen, som ethvert Menneske stræber efter her paa Jorden. Som ethvert Maleri, har ogsaa dette sin Skygge sidde. Man beskylder f. Ex. Amerikanerne for at være grove og uselskabelige, men man tager da ei i Betænkning, af hvad Elementer denne eiendommelige Nation bestaaer. Forfulgte Familier, som søgte deres Frihed og Livets Ophold i Nordamerikas vilde, liisbedækte Skove, maatte underkaste sig tunge og møisommelige Arbeider, bære smertelige Savn og vænne sig til en Knaphed i Levemaade, Ord og Meddelelser, som, ved deres stedse fortsatte Arbeider, blev til den anden Natur. Saadanne vare de nærvætrende Nordamerikaneres Fædre. Senere kom Agerdyrkere og Haandværkere fra Holland, Tyskland og Jrland til, og disse vare for største Deelen arbeidsomme, sparsommelige, stille Mennesker, som udelukkende beskjæftigede sig med at tage vare paa deres Dont. Man maa da vel med Forundring tænke paa, hvorledes saa hurtigt en Washington, Franklin, Jefferson, Adams, Clinton, Madisson, Clay, Lewington, Hamilton, Monro, Jackson, og mange, andre Statsmænd, berømte Skribenter, dybttænkende Lærde, udmærkede Literatorer, Politikere og store Generaler have kunnet fremstaae, som samtlige have hævet deres Fædreland til den høie Grad af Velstand, og Hæder, det har opnaaet. Folket i de forenede Stater er skarpsindigt, sparsommeligt og søger at grunde sin Velstand og Uafhængighed for Fremtiden, en Stræben, der er heel naturlig; foruden at den er nedarvet fra Fader til Søn som en Vane, der er bleven til Natur, lever Sønnen ogsaa, ligesom Faderen, i et Clima, hvori Mennesket er nødt til at arbeide den ene halve Deel af Aaret, for at kunne have Livsophold i den anden, halve Deel, i hvilken han, saa at sige, er bundens til sit Huus og Hjem; han kunde altsaa paa ingen Maade overlade sig til Tilfældet eller stole paa Jordens Frugtbarhed og Vinterens Mildhed, en Tillid, der vilde bekomme ham ilde: Det sydlige Europe og det sydlige Asien have stedse havt de mindst arbeidsomme Beboere, i Spanien er Gallicieren, Catalonieren og Biscayeren bedre Agerdyrker end Andalusieren og Castilianeren; de have desuden en alvorlig Caracteer, der er mindre omgængelig og mindre eftergivende. - De Elementarskoler, hvis Oprettelse og Afbenyttelse Amerikanerne saameget have fremmet, og - nu - fremfor alt, Letheden i Communicationen ville snart bidrage til at formildes Folkets Sæder.