JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
En brittisk Koureer er paa sin Tilbagereise fra Paris bleven berøvet alle sine Depescher og mishandlet til. De franske saakaldte Frikorpser forøge selv Eiendigheden. Den 19 d. overfaldt slig en Røverbande fra Saarlouis Staden, Merzig, bortslæbte Borgmesteren og flere Gidsler, som de under Mishandlinger udplyndrede, imedens andre huserede i Staden, og ranede Heste og Alt, hvad de kunde slæbe med sig. Flere tydske Stæder have de hjemsøgt paa samme Maade, og truet Trier selv med et Besøg, hvilket Man dog haaber, at de anmarscherende LandværnsRegimenter ville forebygge. Endelig har den vigtige Fæstning Valenciennes kapituleret den 20 d. og ligesaa Conde den følgende Dag. Fra Longby maatte Preusserne trække sig tilbage, da er Troppekorps fra Metz kom Garnisonen til Hielp. Fæstningen Charleville er i Bund og Grund ødelagt, hvilken Ulykke den har sig selv at takke, da Arbeiderne i Vaabenfabrikken, endnu efter Stadens Overgivelse skjød en Over-Officeer af de Allierede. J Mührhausen skal den hvide Fane være nedtaget igjen, da Man lod Staden vide, at Man til sin Tid nok skulde foreskrive den, hvilken Fane den skulde have. J Maubeuges Kapitulation hedder det, at Fæstningen skal blive i Kongen af Preussens Besiddelse saa længe, indtil en retmæssig Regjering i Frankerig afgjør sammes Skjebne. Midt under disse Fjendtligheder raser Borgerkrigen, ogsaa frygtelig og Jakobinerne opbyde Alt, for at udbrede Rebellionen i de Provindser, som de Allierede endnu ikke have besat J Montpellier har Gen. Gille saaledes ladet skyde paa de kongeliesindede Jndvaanere, fordi de dandsede af Glæde over Napoleons Fald, og dræbte ved denne Heltegjerning endeel Fruentimmer. Da flere Royanster fra Lander siden forsamlede sig i Staden, kom han næst Morgen tilbage med Forstærkning, og nu begyndte Bombardementet fra Citadellet og Fusilladen i Staden, hvorved Bonapartisterne beholdt Overhaand, da Borgerne undslog sig for at hielpe Bønderne. Soldaterne forholdt sig siden som i Fjendeland og have tvunget Jndvaanerne til at stikke den treefarvede Fane ud af alle Vinduer og bære samme Kokade. J Bordeaux har General Clauge, ligeledes ladet skyde imellem Jndvaanerne, ford i de vilde tvinge Soldaterne til at bære den hvide Kokarde. For at holde Bonapartisterne ved got Mod, havde han ogsaa ladet udsprede, at Napoleon opholdt sig her inkognito, og ufortsvet vilde stille sig i Spidsen for Loixe-Armeen. J Lille har og været blodige Optrin, hvor Bonapartisternes Huse bleve plyndrede, og 180 Douanere og Andre arretterede efterat de først havde maattet gjøre Afdigt for LudviAVIIldes Buste. J ethvert Tilfælde bliver det derfor en nødvendig Bestemmelse, hvorefter der sig at skulle blive en kombineret Troppemagt af 400,000 Mand i Frankerig, saalænge indtil Regjeringen har vundet fornøden Fasthed og samtlige Krigs-Omkostninger ere inddrevne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
(De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Kjøbenhavns Vexelkours den 23 Juli. Hambor2 M. 623, k. S. 633. Amsterd. 2 M. 595, k. S. 593. London 2 M. 24 1/2 Rbd. Specier 625.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Avertissements. Den betydelige og bekjendte Eilskovske Gaard Nr. 280 i Odense Byes Vestergade, bestaaende af 105 Fag Huus Muur= og Bindingsværk, for det meste 2 Etager, med gode gieldere under den største Deel af Bygningerne; 2 beqvem melige Gaardspladser med got Pompevand i den forreste; en betydelig Hauge med mange fortrinlige Slags gode Frugttræer, bliver efter Vedkommendes Forlangende, Tirsdagen den 5 September førstkommende, Formiddag Kl. 10, ved een eneste Auction, om antageligt Bud skeer, bortsolgt; og kan tiltrædes førstkommende Mikkelsdag Fløttetid efter de paa Auctionsstedet i fornævnte Gaard nærmere bekjendtgjørende Konditioner, hvor Liebhaverne til bemeldte Tid og Sted, behagelig ville møde. - Gaarden ligger i en af de fordeelagtigste Gader i Odense; er beqvem indrettet og rummelig saavel til Beboelse for et stort Herskab, som en betydelig Handel og Avlings Bedrift. Vidtløftigere at beskrive denne betydelige Eiendom vilde være til Overflødighed, da enhver Liebhaver ved at tage samme i Øiesyn vil skjønne dens Værd og Herligheder; som paa Forlangende behageligst anvises af Borger og Brændeviinsbrænder Hr. C. Theisen eller Eieren. af Sæbe=Fabrikken Hr. N. Møller i Odense. Odense den 31 Juli 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Mandagen den 7 Aug. næstkommende bliver ved 2den offentlig Auction, som holdes paa Tingstedet i Middelfart, Formiddag Kl. 10 slet, opraabt til Afhændelse 3 Middelfart Kjøbstæds Fattigvæsen tilhørende og paa Byens Marker beliggende Jordlodder, efter høie Direktions befaling udi Skrivelse af 22de dennes og paa de Konditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Hartmann Sommer, Middelfart den 27 Juli 1815. Auctions-Direkteur, Fredagen den 4 Aug. førstkommende, Formiddag Kl. 10. bliver ved offentlig Auction, hvis antageligt Bud skeer, bortsolgt Rettigheden til Vognmandslauget No. 2 her i Odense med tilliggende Jorder, bestaaende af 2 Lodder i den saakaldte gl. Lokke, paa circa 11 a 12 Tdr. Land og den paa samme staaende Grøde af 5 Tønder Korns Udsæd af Byg og Havre foruder, Eftergræsningen, samt til Lauget hørende 4 Heste og 2 Vogne, med fornødne Reqvisiter. Auctionen forsøges først over enhver enkelt Deel iær og siden det hele samlet under Et: alt som der maatte findes Lysthavere og paa Konditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vil erfares og forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Ullum med hvem imidlertid og forinden den berammede Auction underhaanden kan accorderes. Odense den 31 Juli 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Skipper Jacob Rasmussen agter og 4 a 5 Dage at afseile til Kjøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods, naar Vedkommende melde sig i hans Boepæl No. 472 uden Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Fiint hvidt og guult Havanna=Puddersukker til Syltning samt hvid og bruun velbrygget Ædike, Kaffe, Kandis, Raffinade, Skraa= og Røgtobak, med mere, faaes for billigste Priser i Odense Vestergade Nr. 233 Litr. A. hos Chr. Flk. Dary.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Fredagen den 11 August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Reqvisition af Hr. Stranding skommissionær Lund i Skagen, foretaget offentlig Auction ved Pakhuset i Skagens Vesterbye over 210 1/2 Skpd. reen Petersborger Hamp og circa 19 Skpd. Tælle, henhørende til Ladningen fra det Natten til den 29 November f. A. paa Skagens Ref indstrandede russiske Barkskib Helsingforkaldet, ført af Kapit. Jürgen Fjepkes; kommende fra Petersborg og bestemt til London med Ladning af Hamp og Tælle. Auctionsvilkaarene erfares paa Auctionsstedet. Lysthaverne indbydes til ovenmeldte Tid og Sted. Skagend 3. Juli 1815. D. C. Lund, Auctionsdirektør. Sinding Mølle, hvis Mølleskyld er 6 Tdr. 2 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb., og Jordskyldaf Sindinggaards frie Hovedgaardstaxt 1 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., agter Eieren Hr. Christian Speitzer af afhænde ved offentlig Auction. Denne Eiendom er beliggende 3 Mile Østen Holstebroe, tæt ved Hovedgaarden Sindinggaard i Sinding Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, og dens Beskaffenhed er kortelig følgende: Mølleværket er opført i Aaret 1806, bestaaer af en Rug qværn og en Stubbeqværn, er vel vedligeholdt og drives ved en stærk Strøm af den store Aae der gaaer igjennem Holstebroe, Vand og Søgning kan ikke mangle. Møllens øvrige Bygninger ere for største Delen opbyggede i de senere Aaringer og er i meget god Stand. De tilliggende Jorder, der som meldt er fri Hovedgaardstaxt og altsaa har Tiendefrihed, ere fortrinlig gode og vel dyrkede; den i sidste Efteraar og dette Foraar deri nedlagte Sæd er 4 1/2 Tønder Rug, 3 Tønder, Byg og 12 Tønder havre, foruden Kartofler og Hamp, og den aarlige Eng=Afgrøde er circa 30 Læs got Høe. Der kan ved Møllen paalidelig fores 14 Stkr. FæKreature og 3de Bæster samt nogle Faar. Blandt Møllens Herligheder bør derhos bemærkes, dens fortræffelige og særdeles indbringende Aalefiskerie. Liebhaverne ville behagelig snarest mulig tage Eiendommen i Øiesyn, thi Auctionen over samme bliver afholdt udi Sr. Niels Særkiers Huus i Gjelleruplund Løverdagen den 5 August næstkommende om Middagen Kl. 12 Slet. Konditionerne kan ventes billige i det Hele, og vil i Særdeleshed indeholde: at endeel af Kjøbesummen kan blive staaende i Møllen mod første Prioritet, til en nærmere bestemmende Tid. Møller, Høvriis den 4 Juli 1815. Auctions-Direkteur. 8 a 10 Mand, som maatte være øvede i Kanalgravnin. og Opmuddrings=Arbeide, kan blive antaget til Arbeide ved Odense Kanal, naar Vedkommende strax melder sig hos Undertegnede, boende ved Bassinet. Den 24 Juli 1815. - Schubeler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Den til Løverdagen den 5 August dette Aar bestemte Auction over afdøde Rasmus Madsens Enkes Gaard i Bellinge, bliver indtil videre udsat. Odense den 28 Juli 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Et ugift Fruentimmer ønsker sig antaget hos en honnet Familie. Hun deeltager gjerne i de huuslige Sysler og forlanger ingen Løn, men blot en god Omgang. De, som ville modtage hende, behage at melde saadant i en forseglet Billet med Udskrivt C. L., aflagt paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Som Man forsikrer, ville de allierede Souverainer ikke forlade Frankerig, for de have bivaanet Kongens Kroning i Rheims. Gazette de France anmelder, at i et Minister=Konseil, som blev holdt den 16 f. M., skal være taget en Beslutning af stor Vigtighed, i hvilket Anledning it engelsk Blad ønsker, at denne Beslutning maa have angaaet den bonapartiske Armees Oplysning og en ægte kongelig Armees Organisering, Man venter - siger fremdeles den Londoner Koureer - tree store Retfærdigheds-Handlinger af de allierede Souverainer, uden hvilke deres Undersaatters Blod og Gods vil være spildt til Unytte, nemlig: 1. Bonapartes Afstraffelse, 2. Alte Krigs=Omkostningers Betaling af Frankerig, samt de røvede videnskabelige og Kunstskattes Tilbagegivelse, 3. Det franske Territoriums Formindskelse saaledes, at det i Fremtiden bliver Franzoserne umuligt at udføre deres Planer imod andre Nationers Sikkerhed og Uafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Af en Bekjendtgjørelse fra Statsraad Sack i Aachen seer Man, at den første Transport af de ranere preussiske Kunstsager alt er afgaaet fra Paris den 16 f. M., hvorunder iblandt andet ogsaa er det herlige Petersbillede, som Rubens forærede sin Fødebye Colnn. Det skal saaledes vedblive af den Kjørelinie, som er organiseret lige fra Paris til Rhinen, og Statsraaden opfordrer Enhver, som maatte have Kundskab om noget saadant bortført Klenodie, Reliqvie eller Monuskript, snarest muligt derom at gjøre Anmeldelse. J samme Øiemed er Direktor Schreiber, Professor Rosa og Bibliothekar Juni kaldet fra Wien til Paris. Efterhaanden komme flere Marskaller tilsyne i Thuillerierne. Efter Blüchers befaling er lagt Seqvester paa bekjendte Bonapartisters, saasom Greverne Montalivets og Darus Eiendomme, hvilket efter Forlydende vil strække sig til alle Medlemmer af den bonapartiske Familie, til Opreisning for den Skade, som andre uskyldige Jndvaanere maae lide. Nogle Parisere, som søgde om Afslag i Kontributionen, har Blücher svaret: De kunde spørge Hr. Daru, hvor der vare Penge at faae, da han i Berlin havde viist sig som en Mester i Kontributionsvæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
J den sidstmeldte Skrivelse fra Davoust til GeneralLamerque trøster han Armeen med, at ingen vilkaarlige Afsættelser ville finde Sted, men Armeen blive behandlet overeenstemmende med dens (kun desværre tabte.) Ære. Til Sikkerhed for at Regjeringen vil holde Ord(dog vel ikke som Armeen?) er Marskal St. Cyr udnævnt til Krigsminister og Hertugen af Otranto til Politieminister. Vendeerne give Os et rørende Exempel; de have tilbudt at forene sig med Os, for at afværge enhver Deling eller Udstykning af Fædrelandet. Lad Os være Franzoser, det var stedse min første Tanke - og vilde sikkert aldrig være bleven Hr. Davoust formeent, naar han kunde have ladet Andre være hvad de vare i Fred, og ikke sat sin Hæder i at omskabe dem ogsaa til Franzoser, Hvor inficeret hele Landet er af Rebellionsaanden, kan Man slutte deraf, at endnu i de sidste Dage ere rolige Børgere, som bare Lillicordenen, blevne insuterede, ja ved endog myrdede i Paris, hvorfor Man da og har seet sig nødsaget til endeel Hæftelser; ja Frakheden gaaer saa vidt, at Bonapartisterne nu vove at bære en rød Nellike, istedetfor Violen, som et Foreningstegn, og vise sig dermed paa de offentlige Spadseregange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Blandede Efterretninger. Tyrkiet. Først i Juni Maaned ankom ogsaa den bonapartiske Emmissair, Hr. Jaubert, til Konstantinopel, og havde den Uforskammenhed at ombytte det kongelige Vaaden over Indgangen til det franske Gesandtskabshuus i Pera med Napolions Ørn, som Porten igjen maatte med Magt lade nedtage af Janitskarerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Jtalien. Fæstningen Garta holder sig endnu. En Franzos er her Kommandant, og Kanonaden kan høres til Neapel, Schweitz. Ser Batailloner af Brigaden Briel vægrede sig den 8 f. M. for at marschere, og gjorde Mytterie imod deres Officerer. Hele Brigaden er siden bleven opløst, og de Skyldige skulle eftertrykkelig straffes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Østerrig. Madame Murat skal ogsaa have gjort Forsøg paa at undkomme fra Triest til Søes, og bevogtes derfor nu strængere end tilforn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Tydskland. Raadet i Hamborg har formanet Borgerne og Jndvaanerne til at tage vel imod de forventede danske Hjelpetropper, og mindes den venlige Modt gelse og Hielp de fordrevne Hamborgere i Aarene 1813 og 14 sandt i de danske Stater. Hvo som i Ord eller Gjerning handler herimod, kan vente at blive straffet efter Lovens hele Strænghed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Offentlige Blade begynde nu igjen at snakke om Jesuiternes Jndførelse i flere vestlige Lande. - Hvorfor skulde ikke ogsaa den ene Ulykke trække den anden Haanden
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Kavalierer og Damer, som have været i Professionen, erholde Plads i nogle af Slottets Værelser i 3die og 4de Etage, for at see Fyrværkeriet. De, som have erholdt Billetter som Tilskuere enten i Kirken eller paa Altanen, indlades paa disse billetter paa Øen lige for Slottet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Det af Molbech nylig udgivne Skrivt: Fragmenten af en Dagbog, skreven paa en Reise i Danmark 1813, har ogsaa endeel interes ne Efterretninger om Fyen, som Forf. besøgte i den nævnte Sommer. Han giver dette vort Land et prægtigt Vidnesbyrd, især for dets Jndbyggeres Flid og Gjæstfrihed, og ejentager i den Anledning den gamle Digter Schesteds Ord, som for henved halvandet hundrede Aar siden sang i sin gammeldags Ær i hed saaledes om denne Provinds, Man er, i hvor Man gjæster ind, Hos Alle og hver velkommen:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
En Fyenbo har et herligt Sind, Det har jeg selv fornomment. Forfatteren omtaler med behagelig Erindring den høitidelige Gudstjeneste, han bivaanede i St. Knuds Kirke Landemodesdagen den 30 Juni 1813 (da Hr. Amtsprovst Saxtorph prædikede), ved hvilken paa een Gang 8 unge Mænd, ordineredes til Præster i Stiftet. Om Provindsens Videnskabelighed udlader han sig saaledes: Udsigterne for Videnskabeligheds og Litteraturens Opblomstring i Fyen ere heller ikke slette. Denne Provinds har et patriotisk Selskab. den har havt det Fortrin, at eie et Par med Jnteresse for Litteraturen begavede Bogtrykkere; Odense Kathedralskole, hvorfra saa mange af Danmarks Lærde ere udgangne, blomstrer trivelig. - Om Stiftsbibliotheket siger han med Rette: Det har altid forekommet mig urimeligt og skadeligt. at alle Kilder og Jndretninger til Videnskabelighed, alle Bogsamlinger og Lærdomskatte skulle opdynes i Hovedstaden eller i een Provinds. Fyen, der er ligesom Danmarks Middelland og de danske Provindsers Entrum, bør heller ikke i videnskabelig Kultur staae tilbage for Sjelland, som det for en stor Deel har hævet sig over i Agerbrug, Havedyrkning, og andre Grene af den ørkonomiske Kultur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
- J en Note dolerer Forfatteren over, at Kong Hanses Monument i Graabrødre Kirke behandledes saa skjødesløst, at det beskadigedes da det skulde flyttes til St. Knuds Kirke. Saaledes, siger han, er da nu ogsaa det vigtigste, det eneste overblevne af Graabrødrekirkens Gravminder fordærvet, og Kong Hans Gravsteen, der i 300 Aar sad heel i Klosterkirkens Muur, vil herefter sidde revnet i Domkirkens, som et talende Vidne om den vandaliske Ødelæggelse, der i det 19de Aarhundrede ramte Odense Graabrødre Kirke og dens Kongegrave. Den Beskrivelse, der ellers i bemeldte Bog giørere over vore fyenske Bøndervigers Dragt, ville disse neppe vedkjende sig; men maa nok være Følge af en Hukommelses cl. nu : Dr. minde. sorten - hedder det - ere klædte omtrent som de sjellandske, kun uden de røde strikkede Nattrøier, som denne Provinds ikke kjender, og uden Liin, men alle med flettede Straahatte, uden hvilken Man neppe om Sommeren møder nogen fyensk Bondepige uden for Huset: - Røde strikkede Nattrøier kjender just hver en syensk Bondepige og Straahatte ere endnu høist jeldne imod de malede Soelhatte af Karduuspapir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie. Den 18 Juli er Kancellieraad C. Hedegaard efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Birkedommer ved Skjern Birk og Exam. Juris L. Ostenfeldt beskikket til Prokurator ved Underretterne i Aarhuus Stift. - Under Rentekammeret: Den 15 Juli er forhenværende Landfoged i Jsland og Byefoged i Reiklavig sammesteds, Justitsraad R. Frydensberg, udnævnt til Amtsforvalter for Kallundborg Amtstue Distrikt. - Under General-Toldkammeret: Den 1 Juli er Oberstlieutenant og Postmester, samt Ridder af Dannebrogen, Bruhn, beskikket til Toldkasserer i Aalborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Vacance: Under det danske Kancellie: Byefoged-Embedet i Nexøe samt Herredsfoged Embedet i Sønder-Herred paa Bornholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Beltpassage fra den 23 til 30 Juli 1815. Fra Fyen til Sielland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Det fyenske Livrente=Societet. Onsdagen den 9 afstkammende om Eftermiddagen Kl. 3 holdes den sædvanlig aarlige Generalforsamling for det fyenske Livrente=Societet paa Odense Raadstue. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Et ungt Menneske, der i et par Aar er øvet hos en Embedsmand i Regning og Skrivning, ønsker sig til 1 November en Kondition, enten hos en Justits=Betjent, eller Forvalter; de, som maatte behøve ham, ville henvende sig til Degnen Thuge i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
J Vestergade No. 260 er got Riismeel at bekomme til billig Plis. S. Thieme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
Da Slaven Jens Olsen Brønlund, 27 Aar gammel, 59 Tommer høi, blaae af Øine, bruune Haar, stærk og velbygget, har fundet Leilighed til at bortgaae for Justits Underofficeer Andreas Holmareen, under hvis Opsigt han var paa Fæstningsarbeide, saa bekjendtgjøres saadant herved med Anmodning til Alle og Enhver, som denne Forbryder maatte forekomme, ham at anholde, og derom give Undertegnede Underrretning, da alle Omkostninger skal tilligemed den sædvanlige Doucer blive betalt. - Nyborg den 12 Juli 1815. Efter Ordre Kyhnel, Kapitain=Vagtmester. Nachevølle Gaard og Gods bliver, da Budet den 19 d. M. ikke er antaget, stillet til en 4de Auction, for aab solut at bortsælges, hvilken Auction holdes hos Gjæstgiver Jeppesen i Faaborg den 12 August førstkommende om Formiddagen Kl. 10. H. F. de Scheel, Nachebølle den 21 Juli 1815. Curator bonorum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-01
En Fuldmægtigplads ved et Postkontoir i en af de sjællandske Provindser paa Routen bliver bedig til 1 November næstkommende og kan erholdes af et i Postfaget øvet Suder, jekt der kan fremvise paalidelige Beviser paa Duelighed og 3 god moralsk Karakteer. Den Attraaende vilde indsende En meldelsen, samt opgive Vilkaarene i portofrie Breve til Oden Post-Kontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Bonaparte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Den 24de om Aftenen fik Man i London Efterretning ved Telegrasen, at Linieskibet Billerophon var indløbet til Torbay; men den fangne Bonaparte med Følge forbliver rindtil videre ombord, og al Kommunikation med Landet er paa det strængeste forbudet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Kapitain Sortorius fra Fregatten Slanen var forud afsendt af Kapt. Maitland med Depescher om Bonapartes Overgivelse, til Lord Melville, som denne lod tilstille Lord Liverpool, hvorpaa strax blev holdt et Kabinetsraad, hvis tagne Beslutning Man endnu ikke veed. Det hedder imidlertid, et Kapitain Maitland har faaet befaling at seile fra Torbay til Plymeuth, og at Bonaparte skalbringes. til den lille Ør St. Heleng i det store Octon, hvorfra det i det mindste ikke vil blive ham saa let et undflye som fra Elba. Et Pariser Rygte siger derimod, at han sin Livstid skal bevogtes i Engelland af fire Kommissairer fra de allierede Magter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Efter Kapitain Maitiends Depescher bestaaer Bonapartes Følge af over 40 Personer, hvoriblandt ere Bertrand, Sevary, Lallemand, Gorgau og endeel Damer. Man har ogsaa tilladt hom et bringe Vogne og Heste ombord; dog hedder det, blev hens uforskammede Begjæring om at maatte tillige indskibe 40 Kavallerister afslaaet. Af bemeldte Følge befandt Hr. Gorgau sig paa Fregatten Slaney med et Brev fra Bonaparte til Prindsregenten; men fik ikke heller Tilladelse at komme i Land. Brevet, som blev modtaget, lyder saaledes: Kongelig Høihed! Uesat for de Pertier, som dele mit Fædreland og for Europas store Magters Fjentskab, har jeg endt min politiske Løbebane, og kommer som Themistoskes, for at overgive mig til det brittiske Folks Gjæstfrihed. Jeg reklamerer Lovenes (?) B skyttelse af deres Kongl. Hothed, og overgiver mig til den mægtigste, bestandigste og høimodigste af mine Fjender. Rochefort 13 Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Napoleon. (Grækeren Themistokkes, med hvem Bonaparte her sup gjende sammenligner sig, blev forsaget af sine egne Landsmænd, efteret han havde reddet Athen imod Berres, og flyttede derpaa til dennes Søn Art rerres, i som modtog ham meget venskabelig og anviste ham treerige Stæder til hans Underholdning. Bonaparte skulde ved aldrig vente, et Man vil gjøre det samme imod ham.)