Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Alle andre Borgere af Handel og Næring samt Professioner, der beboe og vedligeholde middelmaadige Gaarde og Vaaninger med Jndkjørsel, hvis Brug er at holde Haandværksvende og Drenge, tillades at holde 2 Køer paa Græsningen, men ingen Heste eller Hopper. 3) Den øvrige Deel af Publicum, som virkelig er indlemmet under Byens Jurisdiction, enten contribuerende eller og i anden Maade Byen i det almindelige tjenlig, som beboe smaae Boder og Vaaninger uden Jndkjørsel, tillades at nyde Græsning for een Koe; dog at ingen under nogen Prætext misbruger den andens Navn. Desuden tilstaaes de Borgere, som ere befalede i Vognmandslauget og upaaklagelig befordre de Reisende, 2 Heste, og Gaardsavlsbrugerne efter Antallet af deres Gaardsavl fra 2 til 6 Heste og ei flere, dog at den som kun driver eet Gaardsavl ingen Heste derpaa tillades at have Hvormange Høveder der ellers billigen kunde tillades dem som ere befalede i Vognmandslauget og dem der drive Avling, saavelsom alle andre Jndvaanere, Høie og Lave, som ere til Publici Nytte, og ikke just i denne Post mentioneret at have (Prætention?) paa Byens beneficerede Græsning, det skulde Directionen ved den aarlige Ligning regulere efter Enhvers Huusholdning." For nu at blive befriede fra at taale denne Græsningsret paa deres Eiendomme, er det at Jordeierne den 10de December 1838 bleve enige med de Græsningsberettigede om, at afstaae til disse en TredieDeel af deres boniterede Jorder, til en fri Afbenyttelse saaledes at disse Jorder, som omtrentligen vil udgjøre en 400 Tdr. Land, kunne anvendes paa den Maade som maatte findes meest indbringende. Dog for at bortrydde enhver Hindring herimod og gjøre Udbyttet sikkrere og større blev endvidere indrømmet, at disse 400 Tdr. Land skulle udlægges i alle 3de Vange nærmest ved Byen. Men foruden denne Forening imellem Jordeierne og de Græsningsberettigede, bleve endvidere disse Sidste imellem sig selv enige om at de circa 400 Tdr. Land, der saaledes gives som Æqvivalent for Græsningen, skulle i 10 Aar drives under en fælles Administration, og Udbyttet tildeles Enhver i Forhold til hans Grundtaxt, saaledes som den nu er eller for Fremtiden bliver, i det de forbeholdt dem, naar denne Tid var udløben, at tage nærmere Bestemmelse om det saaledes skulde vedblive, eller om de muligen vilde have Jorderne fordeelte til Grundene. Og i det Cancelliet ved Resolution af 11te Februar d. A. iøvrigt har approberet de indgaaede Overeenskomster og Beslutninger, saaledes at Udskiftningen skulde begynde, har det alene med Hensyn til denne sidste Punkt, nemlig at Udbyttet skulde fordeles efter Grundtaxten, forbeholdt sig i sin Tid at forestille Samme til allerhøieste Afgjørelse, og derhos paalagt Communalbestyrelsen i den næste Raadstuesamling at forelægge samtlige Græsningsberettigede det Spørgsmaal: "om de ikke maatte foretrække at Udbyttet, saaledes som paa andre Steder har været Tilfældet, indbetales i Kæmnerkassen, Af hvad der saaledes er forhandlet og antaget i Forsamlingen den 10de December 1838, og hvilket har erholdt Collegiets Approbation, maa vist enhver fornuftig og retsindig Borger kunne indsee, at ikke den Forening som er indgaaet imellem Jordeierne og de Græsningsberettigede og ligesaalidt den, der er indgaaet imellem disse indbyrdes, kan rokkes eller tilintetgjøres ved den fra M. Bech og nogle Flere fremkomne Protest eller ved deres Stemmegivning i Forsamlingen den 9de dennes, efter at de her havde gjort sig til Herrer, da en stor Deel af dem, som misbilligede deres Forhold, havde forladt Forsamlingen. Skulde nogen Forandring heri ved Overeenskomst finde Sted, da maatte den være aldeles eenstemmig og godvillig, thi de Rettigheder som Nogen allerede har vundet, kunne ei paa anden Maade blive ham berøvede. Men skulde det virkeligen være tænkeligt at Nogen, der ikke var hildet af Hensyn til egen Fordeel, men følte varmt for sine Medborgeres Vel og som havde nøie overveiet og undersøgt det hele Forhold og opfattet samme, kunde ønske de bestaaende Retsforhold vedligeholdte, da de aabenbart ere til Skade for alle Jndvaanere, isærdeleshed for den mindre Formuende, Vi maae tvivle derom. Det er forhen viist, at Byens Jorder ere givne til Aarhuus Bye, og Kong Hans's Dombrev nævner udtrykkeligen, ogsaa til menige Mand." Vide og Vedtægt inddrømmer ogsaa formeentligen det samme i dens foranførte Bestemmelser. Men nu vil jeg spørge Byens mindre formuende Borgere, jeg vil spørge den mindre formuende meenige Mand, hvilken Fordeel have disse hidindtil havt af Græsningsretten, Jeg vil spørge, hvormange blandt Eder er der ikke, som aldrig have kunnet afbenytte den, deels fordi deres Vaaninger ikke have tilladt det, deels ogsaa fordi deres Formuesforfatning ikke har tilladt dem at anskaffe Køer, Jfølge de Oplysninger som Commiteebetænkningen. Pag. 62 indeholder, har af 188 Haandværkere kun 66, af Vertshuusholdere, Vognmænd, Høkere, Handelsmænd, Træskoemænd og deslige kun 51 af 76, og af Matroser, Haandværksvende, Underofficerer, Dagleiere, fattige Enker, o. s. v. kun 16 af 183 afbenyttet Græsningsretten, altsaa omtrentligen kun Deel af de mindre Grundeiere og knapt 1/2 Deel af de meest Trængende blandt disse. De Øvrige have altsaa ikke havt nogen Fordele af Græsningsretten, hvorimod denne maae ansees at være kommen de mere Formuende tilgode, i det disse derved, at de mindre Formuende eller Trængende ei have benyttet deres Græsningsret, have kunne erholde et større Antal Kreaturer græssede paa de Fattiges Bekostning, eller uden at disse derfor nøde nogen Erstatning.