JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-02
Paa min Reise til Aarhuus tog jeg ind paa Vosnesgaard for at see denne meget veldyrkede Gaard, hvor Heelbrak og at mergleflittig bruges. Mig synes, det maatte kunne betale sig at benytte en Dampbaad til at slæbe Smakkerne fra Aarhuus til Callundborg; thi da kunne Smakkerne regelmæssigen afgaae, uden Hensyn til Vind og Veir, nu maa man undertiden opholde sig flere Dage, og kan være længe paa Vandet. Fra Callundborg tog jeg det nærliggende Lerchenborg i Øiesyn. Greven driver, for egen Regning, og uden Hoverie, sine Gaarde, og disse ere temmelig store. Lerchenborg har 9 Marker, hver paa 100 Tønder Land; Hedevigslyst ligeledes 9 Marker, omtrent halvt saa store. Arbeidet skeer ved egne Folk og Heste; der pløies med de bekiendte Svingplove med to Heste for, og det uden Skifteheste. Derved spares at holde flere Heste, og et Jordbrug paa 20 Tønder Land drives med 2 Heste. Til Lerchenborg ere Jorderne lerede, til Hedevigslyst ere de leermuldede og muldsandige. Kartoffelavlen er her indført i det Store; Kartoflerne vare hyppede paa langs og paa tvers, og aldeles rene. Skæfferiet, af ægte spansk Race, 1800 i Tallet, græssede paa nogle bankede Jørder ved Stranden, som tilforn havde været Skov. Denne Jord var særdeles vel skikket dertil, og kunde ikke have været bedre benyttet; thi havde man benyttet den til Ungavæg eller Stutterie, havde det ei betalt sig saa vel. Qvægbesætningen paa Gaarden var af eget Tillæg, en god og stor Art. Køerne vare fra Ballum ved Tøndern, sprungne af Tyre fra Frederiksborg, der ere meget lange i Kroppen. Qvæget er mørkerødt, og af det Tillæg stod i Fæhuset opbundet 60 Tillægskalve, faldne i Aar. Greven ønsker denne Art ogsaa indført paa Godset. Bønderne ere hoverifri; de svare i Hovningspenge 48 Rbdlr. Sølv pr. Hovning af en Gaard; men hvilke Penge, under nuværende lave Kornpriser, er nedsat til 48 Rbdlr. i Sedler. Paa Lerchenborg dyrkes Rapsæd i det Store, den stod godt, og man var beskjæftiget med at tærske den. Den afskaarne Raps udbredes paa et Seil og trædes ud af et Par Heste. Paa Sæbyegaard, som Grevens ældste Søn beboer, havde Rapsen, lidt af Orm, maaskee Ørentviste, der havde gjennemboret Skulpen og fortæret en Deel af Froet. Paa den Gaard haves indskrænket Hoveri. Hver Hovningsbonde hoster, efter Forening, tre Lodder, d. c. 3 Tønder Land geom.; ligesaa Høe paa een Tønde Land; udkjører Gjødning efter Markernes Beliggenhed, fra 70 til 90 Læs, kjører 3 til 4 Mile med 20 Tønder, enten Hvede, Rug eller Ærter, men af Byg eller Havre 25 Tønder, og tager halv Læs tilbage, om forlanges, fælder, sauger, kløver og hjemfører een Favn Brænde, og hjemfører 2 Læs Gavntræe eller Gjerdsel. For alt andet Hoverie er han befriet, imod billig Betaling i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-02
Ved Landeveien til Kjøbenhavn ligger den smukke Kro: Skomagerkroen, som hører under Gaarden Aastrup, en stor Gaard med mange Eiendomstiender og den Herlighed, at have 4 Vandmøller. Bønderne til Aastrup ere hoveri fri og betale med Penge. De forrette hver 2 Reiser til Kjøbenhavn og 4 kortere, udkjøre Gjødning i 4 Dage med een Vogn, lukker visse Favne Gierder, hugger og tilfører desuden 12 Læs Gjerdsel til andre Gierder, som Huusmændene ere paalagte at lukke. Den nuværende Besidderinde, Fru Etatsraadinde Koefoed, har bekostet en smuk Jndkjørsel og Vei til Gaarden, samt gjort flere gode Forbedringer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-02
Hjemkomstsang. (Tone: "Vil Du være stærk og fri."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-02
Paa den vide, grønne Jord Dufte Blomster mange; Vandreren fra kolde Nord Trylle Sydens Vange: Men, dog savner han, saa mod, Selv paa Romas Høie, Vaaren, der saa venlig stod For hans Barndoms Øie. Thi, hans Blomst kun trives der, Trods de barske Vinde; Blandt Provences Rosenhær Kan ei den han finde: J dens Væger tindrer mild Svundne Sorgers Taare; Nydte Glæders lyse Jld. Straaler der saa saare. Blomstens Navn Kjærminde er; Hjemmet er dens Have; Barnets Leeg og Mandens Færd Elske Fædres Grave. Mindets Roser drage hjem Mod de elskte Steder: Held Hvo barnligt skuer dem, Og om Mindet freder!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-02
Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 September. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 80 1/2 81. Nationalbank=Obligationer (af Laanet d. 2 Fest 1820) 103 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 129 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 3/4 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Nyeste. Crilderie af Kjøbenhavn. 200 RONOOcTyvende Aargang. No. 71. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 September 1823. Yderligere Giensvar til Forfatteren af nogle Forslag til Pengemangelens Afhielpning i No. 57 og sammes Replik i No. 65 og 66 af Skilderiet. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Min jydske Reise til Kjøbenhavn. (Fortsættelse; see forr. No.)J Roeskilde tog jeg ind i Prindsen, hvor man befinder sig meget vel, det samme skal være Tilfældet paa Postgaarden, det andet Gjæstgiversted i Byen. Jeg besaae Domkirken og der ny Capel, hvorpaa der arbeides. Det er en smuk Rotunde, dens Belysning er god og Gibs arbeidet særdeles skjønt. Fra Kirkegaarden er en yndig Udsigt over Stranden. Frøkenklosteret er en anseelig Bygning; det har en liden Hovedgaardsmark og complet Bøndergods. Ved at gaae forbi en Gartnerbolig saae jeg, at man der kjøbte Stikkelsbær; det var en fjelden god Art, røde og haarede, baade af en større og mindre Slags. Bærrene havde megen Søgning, og flere Læs af samme kjøres i Kurve af Gartneren til Kjøbenhavn, hvor de yndes meget og og betales med 6 Skilling Potten, men udsælges igjen af Sælgekonerne for 3 Stilling Jæglen. Bemeldte Gartner, navnlig Elley, har en særdeles god Frugthave med fiin Frugt, og tillige en god Træskole, man roste hans Træer, hvorpaa han havde god Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Paa den sidste halve Deel af Veien til Kjøbenhavn mødte jeg den ene Bondevogn efter den anden med Kirsebær i Fjerdinger. De vare fra Stevnsherred ved Kjøge. En Fierding Kirsebær solgtes for 7 Mark, og Ugen derpaa for 5 Mark, det er 3 a 4 Skilling Pundet; thi Fjerdingen holder omtrent 26 Pund. Det giver god Jndtægt for Bønderne i den Egn, saaledes at kunne løse 20 Rbdlr. og derover for et Læs Kirsebær, især i disse Tider, da Korn og Fedevarer staae lav Priis. J de Aar, der er mindre af Kirsebær, betales Fjerdingen med 3 a 4 Rbdlr. Ved min Ankomst til Kjøbenhavn vare mine Venner saa gode at indføre mig i tvende Klubber. Naar jeg undtager den Fornøielse, at man i Klubberne kan læse Dagens Blade, finder jeg disse Selskaber kjedsommelige. Ingen taler; de saa, som samles her, more sig med Læsning eller med at spille, Klubberne ere for flere en Hvile plads for Kjedsommelighed. Da de, jeg skulde tale med, enten vare bortreiste eller paa deres Landsteder, fik jeg Tid nok tilovers for at see mig om. Agent Holmblads Jordlod udenfor Nørreport fornøiede mig meget. Han dyrker Rapsæd, Senep, Krap, Valmue m.v. Hans Kaps og Senep var radsaaet med en liden Saamastine, som lignede en Trillebør, og Raderne holdtes rene ved en Exstirpator med fem Skuffe jern, 2 foran og 3 bag til, som trækkes af en Mand i Sele gjennem Raderne. Senepen var radsaaet, i en Alens Afstand, den stod fortreffelig og var aldeles reen. Her var vist 20 Tdr. Frø at tærske paa hver Tønde Land. Saavel den brune som gule Senep dyrkes. Valmuen stod ypperlig, ligeledes i Rader, i en Alens Afstand, saaledes, at man kunde gaae mellem Raderne. Hovederne afskares efterhaanden som de modnedes. - Paa Amager saae jeg Løitgaard. Det er en stor Gaard; hver Mark er paa 22 Tdr. Land. Man sagde: Drivten var Vikker til Høe, derefter Rapsæd, saa Hvede. Denne Rapsæd var ikke saa god som i forrige Aar, da der, saavidt jeg erindrer, i det Hele taget avledes 13 Tønder Fro paa Tønde Land. Der af tærskes Raps i Marken paa et af Bræder sammenføiet Gulv. Paa et Overdrev, Eieren har opdyrket, hvor Jorden oventil var sandig, med stærk Leer under, har han ladet Leret opkaste paa en ubekostelig Maade ved Huusmænd, som have gravet en Grøft paa hver Side af Ageren, og af den til begge Sider opkastet Jorden, saa at Overskorpen derved er blevet bedækket med et nyt Jordlag, i hvilket det var Huusmændene tilladt at dyrke Kartofler det første Aar, som Betaling for deres Arbeide. Hermed kunde disse ogsaa være tjente; thi de gravede Grøfterne i deres Fritimer, og naar en Huusmand regnede, at han i 3 Uger havde arbeidet stadigt derved, havde han belagt et saa stort Stykke med Jord, at der paa samme kunde avles henved 50 Tønder Kartofler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Angaaende Inddragelsen af Bankens Sedler kan der Jntet være at indvende, naar det tillodes formuende Corporationer at forsyne Landet med den fornødne Pengecirculation, saaledes som man seer i Engelland og Nordamerica, og Jordgodseiernes Credit styrkes ved Creditforeninger, saaledes som i Preussen. Man vil vel ikke nægte, at formuende Stiftelser, som Universitetet, Sorøe Academie, rige Skoler, Hospitaler og Frøkenklostere kan give sikkert Pant, hver for sig, for en stor Pengesum. Lad os imidlertid antage, at en slig Stiftelse behøver til Bygninger og andet Bry, en given Capital, saa maa den opsige sine udestaaende Capitaler; henvender den sig derimod til Banken og udbeder sig paa sit gode Hypothek den fornødne Pengesum, ikke som Laan; thi da skal Pengene forrentes; men Bankens Sedler med Stempel paa, at de indfries af den Stiftelse og ere Banken uvedkommende; da har Stiftelsen den fornødne Sum uden Renter, og seer sig istand til at opføre sine Bygninger, uden at formindske sin Capital, thi den kan af sit Overskud indfri sin Seddelgield efter Leilighed. Disse Sedler kunne gives den samme Tillid som Bankens og modtages som lovbefalet Betalingsmiddel, eftersom for Sedlernes paalydende Værd er givet Sikkerhed, deponeret i Banken. J ethvert Amt gives enkelte rige Mænd, tillad dem at være Bankører for deres Omegn og at udstede Sedler, saavidt deres Formue tillader, dog uden at være lovbefalede Repræsentativer. Disse mange Bække ville ligeledes bidrage til en tilstrækkelig Pengecirculation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Jndenlandske Efterretninger. Ved en ulykkelig Jldebrand d. 23de f. M. lagdes Sognefoged Lars Jespersens Gaard i Kirkeby, Roagger Sogn, i Aske. Ved denne Leilighed tilsatte 7 Mennesker Livet, nemlig Manden, 2 af Tjenestepigerne, 3 af Naboernes Tjenestepiger og en Smeddedreng, der vare inde i det brændende Huus for at redde, men, da Taget styrtede ned, krøbe ind i Bagerovnen, hvor man, efter lang Søgning, fandt dem qvalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Blandede Efterretninger. Fra Berlin skrives, Holbergs Stundesløse, eet af hans fortræffeligste, endnu hidtil uopnaaete Stykker, er her - rigtig nok af H. v. Zieten, Skuespiller i Leipzig, uforsvarligen og uden Bekjendtskab med den store Digter bestaaret, men, uagtet en mindre slet Fremstilling, end man her er vant til, og under bestandig Leen – altsaa ikke af Kiedsomhed – – – blevet ud trampet. Det samme omtrent er mødt Shakespears "Som J behage, for nogen Tid her, og Holbergs Gert, begge af samme Bearbeider, 1 Hamborg, der, som man seer, har dette Uheld overalt, men som, naar han ikke bedre har behandlet de to sidste end det første, er fortjent. Naar, som man bør haabe, ingen vil søge Grunden til en saadan Skjebne i disse den dramatiske Literaturs classiske Værker, og naar man end indrømmer, at Skylden ligger i Bearbeideren, saa fremlyser det dog som væsentlig Aarsag, og som paafaldende Beviis paa de nuværende Skuespilleres Usselhed, at de aldeles befinde sig i den Umuelighed, at fremstille hine ældre Lystspil, der ikke bliver saa i Øinefaldende hos Sørgespillene, fordi Tragoedien paa et Trin af Middelmaadighed snarere kan blive taalelig end Lystspillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
J Frankrig skal Begjerligheden efter at læse Aviser nu være ligesaa stor som i Engelland. Om Aftenen, naar man har holdt op med at arbeide, danne literariske Selskaber sig under den fri Himmel, hvor man, ved at lade En læse høit op, bøder paa Mangelen af Exemplarer, og hvorved endog de, der ikke kunne selv læse, blive bekiendte med Tidendernes Jndhold. Utallige Læsecabinetter findes paa Boulevarderne, i PalaisRoyal og i de meest besøgte Gader. De ere rigeligen forsynede med Aviser af alle Farver, og fra om Morgenen til om Natten opfyldte med Læselystne. J den indre Forgaard til PalaisRoyal, i Tuilleriernes og Luxembourgs Hauger seer man Folk i Hundredetal siddende i Træernes Skygge, eller spadserende, med Avisbladet i Haanden, hvilket man i de derværende smaa Boder kan faae ombyttet med et andet, i de dybeste Betragtninger. Paa offentlige Spadsereveie møder man samme Syn. Hist jager en elegant Avislæser afsted i en Cabriolet her ligger en smudsig Dreng, udstrakt paa Jorden, og hist sidder en Citronkone, sysselsat paa samme Maade. J alle Caffehuse og Restaurationer, i Palais de justice og paa alle offentlige Steder, og imellem Acterne i Skuespilhuset, læses Aviser. Partierne finde deres Repræsentanter i disse, og hver Fransk gjensinder der sine politiske Anskuelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Mad. Campan fortæller i sine Memoirer, at den 14de Juli 1789 blev hele Frankrig bevæbnet og forvandlet til en Nationalgarde paa en ganske egen Maade. Man havde nemlig paa een og samme Dag, og næsten i een og samme Time, ladet udsprede i hele Riget, at 4000 Røvere rykkede frem mod den eller hiin Stad, eller Landsby, som man vilde bringe under Vaaben, og Opfordringen til Selvforsvar blev ogsaa hørt og fulgt i den fjerneste Vrag. Men blandt alle Steder, hvor denne ny Uniform fremkom, maatte den synes meest besynderlig i Versailles. Alle Kongelige Betjenter af sidste Classe bleve forvandlede til Lieutenanter og Capitainer, og en Dag saae man det hele Kongelige Capel i Messen i krigersk Dragt. En italiensk Sopran sang sin Arie, klædt som Grenadeer-Capitain Men Ludvig XVI. optog dette meget ilde, og befalede sine Betjenter, ikke at lade sig see for ham i et saa slet anbragt Costume.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
De Forbud, som de franske Biskopper igjen udstede i Frankrig angaaende Fasten, Messelæsningen paa hele Linien af Armeen, Kaarders Indvielse, minder om andre Bigotterier ved Ludvig XVdes Hof. Saaledes fortæller Mad. Campan i Maria Antoinettes Privatlevnet, at een af Prindsesserne saae i Fasten en Vandfugl serveres, som hun gjerne havde smagt noget af, men Tvivlen, om den var en i Fasten tilladt Ret, eller ei, pinte hende. Biskoppen, der spiste med, blev adspurgt. Med en vigtig Mine fældte han den Kiendelse, at Fuglen turde nydes, naar Soucen efter et Qvarteer Forløb var stiv. Dette blev Tilfældet, og nu spiste Prindsessen uden Betænkning deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-06
Kjøbenhavns Børs, d. 5 September. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 80 a 80 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Ved 1820) 103 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 129 1/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 3/4 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000 oc Tyvende Aargang. No. 72. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 September 1823. Yderligere Gjensvar til Forfatteren af nogle Forslag til Pengemangelens Afhielpning i No. 57 og sammes Replik i No. 65 og 66 af Skilderiet. (Slutning; see forr. No.)Der er intet Spørgsmaal om, at Regjeringen allerede længe førend Aaret 1818 havde søgt at forbedre Sedlernes Cours, dersom det havde været gjørligt. Men Kraftanstrængelsen havde i Forveien været for stor. Der maatte indtræffe saa lykkelige Conjuncturer, som den stærke Kornudførsel 1817 og 1818, for, i Forening med det i Hamborg aabnede Bancolaan, at kunne virke med Eftertryk, til Fordeel for Coursen. At den forbedrede sig saa hastigen, og gik omtrent i en Tid af et Aar endog ned til Pari, var rigtignok til Ødelæggelse for Mange, men det var Noget, som ingen menneskelig Visdom kunde forhindre. Det er ligesaa vanskeligt at standse Coursens Fart i dens Forbedring, som i dens Forværrelse. Den samme Frygt og Speculationsaand, der fremmer saa voldsomt Forværrelsen, virker i samme Grad til Forbedringen, naar Tidsomstændighederne ere den gunstige. Erfaringen viste ogsaa, at der i Aaret 1819 af Speculanter blev tabt ligesaa meget ved Coursens Opgang fra 212 til 250, som vundet ved dens Nedgang fra 250 til 212. Jeg kommer nu til Forfatterens Forslag at nedsætte Renterne af de Kgl. Obligationer, af hvis Udførelse han venter sig saa stort Gavn for Staten. Da lignende Forslag allerede ere gjorte tilforn, saa er det nødvendigt, at drøfte det her udførligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Hvad Forslaget om Jndulten for Debitorerne angaaer, da henholder jeg mig til det, jeg allerede har sagt, og finder intet videre fornødent at tilføje.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
De samme Klager, man hører nu over Pengemangel, førtes allerede i Aaret 1815, skjønt med større Grund, efterdi Seddelmassen, uagtet den den Gang endnu beløb sig til henved 36 Millioner, efter Børscoursen, neppe forestillede 6 Millioner Specier, uagtet Bevægelsen i alt Slags Handel, især Speculationshandel, den Gang var saa stor, at man betalte 20 til 25 pC. i Disconto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Hvad der, efter min Formening, i de sidste Aar har saa meget standset Næringsveiene, var ikke Pengemangel eller Mangel paa Repræsentativer, men, foruden det allerede forhen Anførte, ganske andre Omstændigheder, som jeg her forteligen vil vise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
J Aaret 1817 stod Coursen endnu 51996. Den i Aaret 1816 begyndte, for Landet saa heldige, Kornudførsel havde trykket den efterhaanden saa meget ned, at den i 1818 kun stod i 303 Ved det i Aaret 1819 aabnede Banklaan i Hamborg gik den ned til pari, men kun for en saare kort Tid, thi allerede i Slutningen af samme Aar var den gaaet op igien til 310, og vilde upaatvivleligen gaaet høiere, dersom ikke en kraftig Dæmning var blevet sat derfor. Allerede i Aaret 1810 hedte det i Statstidenden; paa en Tid, da det er notorisk, at Enhver, hvad enten han boer 100 Skridt eller 100 Mile fra Børsen, reducerer dagligen sit danske Courant, til Species eller Banco; da enhver, fra Embedsmanden til Skomagerdrengen, fra Huusmoderen til Tjenestepigen, ideligen og indtil Ækkelhed fører de Ord i Munden: "En Rigsdaler Courant, er kun værd 24 s. eller 20 sk., alt efter Dagens Cours, og denne Tid havde endnu ikke forandret sig 1819, uagtet man allerede havde havt Fred i fem Aar, og Coursen kun varierede mellem 250 og 310, Brøvl om Cours og Pengevæsen var end lige levende. Hvilken retsindig Borger ønskede ikke at see en Ende paa en saadan uophørlig Ræsonneren om noget af det Helligste, et Land eier, dets Pengevæsen, en Ræsonneren, der var saa høist ødelæggende i sine Følger for hele Landet? Det i Februar 1820 aabnede Banklaan gjorde virkeligen, om ikke aldeles, saa dog for en stor Deel, Ende herpaa. Men ligesom ethvert Lægemiddel, der skal virke radical paa hele Organisationen, sædvanligen medfører en Svækkelse, der i andre Henseender avler næsten en ny Sygdom istedet for den, som ryddes af Veien, saaledes maatte ogsaa den hastige Inddragelse af 6 Millioner Sedler eller henved 1 Deel af hele den circulerende Seddelmasse, virke voldsomt paa alle Næringsveie, og hastigen maatte det skee, i længere Tidsfrist end 4 Maaneder kunde Laanet ikke optages, naar det ei skulde stifte alt for stor Forlegenhed ved Frigjørelsen af Capitaler, der stode i faste Eiendomme eller anden Hypothek, og tvertimod den tilsigtede Hensigt, kun at inddrage de for Øieblikket ledige Capitaler, der tildeels kunde virke til Skade for Sedlernes Cours. Men da disse Obligationer nu betales 3 1/2 pC. over deres Værd i Sølv, saa forestille de over 7 1/2 Mill. i Sedler, og have saaledes forøget Massen med 1 1/2 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Da alle disse Betragtninger ere skrevne efter bedste Overbeviisning og modneste Eftertanke, uden fjerneste Hensyn til noget mueligt Privatforhold, saa blive de det Sidste, jeg svarer i denne Sag, hvad der end iøvrigt maatte blive skrevet eller sagt imod mine her fremsatte Meninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Min jydske Reise til Kjøbenhavn. (Slutning; see forr. No.) Klagerne over Handelens og Næringsveienes, Standsning ville ophøre af sig selv, naar man ophæver alle de Lovbud, der trykke dem. Tillader man Kjøbmændene paa ethvert Sted at forene sig om at betale Kongen det, Tolden hidtil har indbragt, efter et Middelaar, og at erlægge noget vist aarlig til fratrædende Embedsmænd og Betjente ved Toldstedet, saaledes, at disse intet Tab lide, dernæst, at Consumptions intraderne lignes paa Byens Jndvaanere ved Stedets Eligerede, vil Handel og borgerlig Næring florere. Bortfjerner man endvidere Alt, som gjør det vanskeligt at etablere sig, det være Laugstvang eller andre Onera, vil Enhver bedste vide at benytte Stedets Localitet til sin egen Fordeel. Hvorfor har Hamborg Handel, medens Amsterdam derimod taber sin Er det ikke fordi sværere Byrder hvile paa Handelen og Omsætningen i Amsterdam end i Hamborg, Skulde Kjøbenhavn ikke have en lige saa fordeelagtig Beliggenhed for Handelen som Hamborg, End- og den Tvang, som synes meest velgjørende, er skabelig. Hos hvilken Bager i Kjøbenhavn kan man erholde et Stykke godt Rugbrød? Det fin Meel frasigtes til Suurbrød, og det Tilbageblevne tilsættes med Kliid. Derfor har de Flestes Rugbrød ingen Smag, kun liden Næring, og er strax tørt. Tillader man Folk fra Landet at indføre Rugbrød til Salg, vil godt Brød kunne faaes. Prisen paa Kjød er det Dobbelte imod paa Landet; tillades fri Jndførsel for Alle og Enhver, og at udsælge Kjødet i Smaavægt, ville Priserne være lavere paa denne Fornødenhed. Det Samme gielder om Brændeviin. Den Tvang, der hviler paa Livets Fornødenheder, gjør det dyrt at leve i Hovedstaden, da man dog der burde kunne leve lige saa billigt, som i de smaa Kjøbstæder, paa Huusleien nær. Det Samme gielder og Befordringsvæsenet. Den satte Taxt for Milen kan være passende i Kjøbenhavn, hvor Vognmanden maa kjøbe Alt og Levestedet er dyrere; men at den samme Vognmandstaxt skal gielde for de mindre Kjøbstæder, er upassende: thi i disse ere alle Livets Fornødenheder, samt Fourage o. s. v. kun halvt saa dyre. Deraf følger, at naar man i de smaa Kjøbstæder underhaanden leier en Vognmand til at gjøre Reiser, har man Befordringen for den halve Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Blandede Efterretninger. Allerede i Aaret 1727 gaves i Spanien en Troesarmee. Dens Bestemmelse var at frarive de engelske Kjettere Gibraltar. Ogsaa lode Spanierne den Gang deres Vaaben indvie; Grev Las Torres og hans Stab trak igjennem Madrids Kirker, og befalede, at der skulde læses adskillige Tusinde Messer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Ridder de Mamorca har paa en lille Øe i Nærheden af Sardinien fundet en Mængde Vaaben af Bronze. De bestaae af en Blanding af Tin og Kobber, i det de fire Dele af det sidste ere forenede med det første. Han troer, de ere fra en Tid, da Rom endnu ikke var bygt. Dronning Marie Antoinettes Pyntesyge, fortæller Mad. Campan, fandt saa megen Efterligning, at Damernes Hovedpynt voxte i Veiret, som Taarne. Jngen Loge, ingen Kareet blev høi nok, for saadanne Udværter. Man maatte enten bukke sig ned, eller putte Hovedet ud af Karetvinduet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-09-09
Kongen af Haity har, paa den Dag, han blev døbt, givet den Lov, at Enhver, der overbevises om Bagvaskelse, med egen Haand skal anlægge en Vei eller Canal af 1 Mils Længde. Maaden hvorpaa, og Retningen, hvori det skal skee, bestemmes af Regjeringen. - Bled den samme Lov gjeldende i Europa, saa vilde Forbindelsen til Lands og Vands overalt snart komme istand.