JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Udenlandske Efterretninger. Pisa d. 9 Jan. Det i Neapel nylig oprettede Handelskammer er ved Slutningen af forrige Aar bleven høitidelig indsat. Det bestaar af de meest accrediterede Kjøbmænd. Jblandt disse sidste befinder sig ogsaa den forrige Danske Consul Hr. Christian Heigelin, der efter Kong Joachim Napoleons udtrykkelige befaling er bleven opfordret til at beklæde denne Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-14
Den Franske Keiser er d. 23 Januarii kommen tilbage til Paris. Han afreiste fra Bayonne, d. 16de og har altsaa i en Tid af syv Dage tilbagelagt denne lange Vei. Ogsaa Statssecretairen og Hertugen af Friaul (Duroc) er kommen tilbage til Frankriges Hovedstad. Spanien er paa nogle Smaadele nær undertvunget, og Keiserens Nærværelse er ikke mere nødvendig der. Sarragossar), Hovedstaden i Arragonien, beleires og skal med det første angribes. De Beleirede have vel gjort nogle Udfald, men er stedse blevne drevne tilbage med Tab. Den 28 Januarii havde Staden endnu ikke overgivet sig, men man tvivlede ikke mere om, at den snart vilde gjøre det. Den omringes af en betydelig Magt og beskydes af et talrigt Artillerie. General St. Cyr marcherer med en frygtelig Magt til Valencia **). Andalusien *** kan ikke længe modstaae Hertugerne af Belune og Danzig. *) Hele Befolkningen er her 60,000 Jndbyggere, Bygningerne ere skjønnere end 1 Madrid. Over Floden Ebro, der løber midt igjennem Staden, ere to Broer, een af Steen og en anden af Træ. Forstæderne ere næsten saa store som Staden selv. Til Handelens Befordring ere her to Canaler, begyndte under Carl V., som lod dem blive ufuldendt, og først fuldførtes under een af de seneste Konger. Den ene Canal begynder ved Tudela, løber forbi Sarragossa og skal ledes indi Ebro. Efterat have overvundet mange Vanskeligheder kom man 1789 saavidt, at Canalen kunde beseiles af 65 Skibe og 6 ordentlige Postskibe, der holdtes til Reisendes Beqvemmelighed. Denne Provinds har et Fladeindhold af 888 Leagus, nemlig 20 paa hver Grad, og en Befolkning af 932, 150 Mennesker. Den største Deel af Landet er bjergfuldt, og det faste Land udgjør neppe 240 Leagus. Den fladeste og frugtbareste Deel er den lange smalle Kyststrækning, som er omtrent 30 Leagus lang og 1 1/2 bred. Hovedstaden Valencia ligger kun en halv Miil fra Søen, har allene indenfor sine Mure 12,000 Vaaningshuse, og næsten ligesaa mange i Forstæderne, naar man regner de mange Lyststeder med; 40,000 Jndbyggere, hvoriblandt et mageløst Antal Adelige. J en Omkreds af 9 Mile omkring Staden er den ene Hauge ved Siden af den anden, og utallige Alleer, fulde af Citron- og Pomerantstræer. Morbærtræerne ernære saa mange Silkeorme, at næsten alle Fruentimmer have nok at bestille med Silkeavlen. Erkebispen havde ellers 40,000 Ducater Jndkomster. Godset af Skibene, der ankomme lige for Valencia, udlosses i Barker, bringes til Strandkysten ved Landsbyen Grad, 1/2 Miil fra Staden, og føres derpaa i Land ved Hielp af Stude. Denne Provinds er meget bjergfuld, men den frugtbareste og sundeste blandt alle Provindser i Spanien. Den er 60 Mile lang og 30 bred. Jndvaanerne ere mærkelig forskjellige fra andre Spaniere, og have meget af Saracenernes tyrkiske Væsen, fra hvilke de tildeels nedstamme. De ere ogsaa virksomme og vindskibelige som de. Tilbageblik paa Aaret 1808 sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maskes ReserSjette Aargang. No. 29. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Tirsdagen den 17 Januarii, 1809. Om Tienestepiger. Dionens (Tyenders) Troskab styrker Bondens Boskab siger et gammelt Dansk Ordsprog, og vist er det, at intet befordrer mere den huuslige Lykke end gode, velartede og retsindige Tjenestefolk. Deres Jndflydelse paa Samfundets Vel er langt større end man skulde troe. Jmidlertid er Klagen over slette Tjenestefolk meget gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Allerede den unævnte Forfatter til Problemata et proverbia moralig, som udkom 1611 siger: "Større Ustadighed og Letfærdighed klages ikke at have været i Mandeminde hos Tyende, Piger og Drenge(Karle) end nu i denne Tid. Etstund kunde et Tjenestefolk blive i en Tjeneste 8 eller 10 Aar, nu er det intet værdt, uden de skifte hvert Halvaar. Mange smukke Bomænd og Qvinder kunde sige det til Roes, at de have ikkun en eller to Tjenester, der de vare unge og skulde tjene for deres Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Nu agtes det intet. Vore Piger og Tjenestefolk ville forsøge alle Vraaer, ville vide, hvor det staaer til i hver By, komme derfor sjelden til noget Godt, thi hvem haver vel Lyst til at hielpe Saadanne frem til Ære og Godt, der have saadan Bisse i Stierten, (at) de kunne ikke blive hos en Dannemand et Aar tu eller try. Strax at En siger dem deres Gavn og taler et Ord til dem, saa sætte de hannem strax Stævnedagen for Næsen, ja, sige de, her er stakket Dag og hellig Aften, seer eder omen Tjener, jeg vil see mig om en anden Tjeneste? Saa rede ere de strax paa at rippe."Med Føie siger Prof. Nyerup ved at anføre dette Sted i sit herlige Udvalg af Peder Syvs Ordsprog, at det for 200 Aar siden var fuldkommen lige saa galt som nu, og at der, som Salomon siger, intet Nyt skeer under Solen. Men hvorfor er det lige saa galt nu som for 200 Aar siden, Dette Spørgsmaal fortjener ved en alvorlig Besvarelse. For at dømme rigtig om en Ting, maa man altid betragte den fra forskjellige Synspuncter. Ensidighed leder til saa mange Vildfarelser og Uretfærdigheder; Ensidighed har næsten i hvert Aarhundrede været Menneskehedens værste Plageaand. Den viser os Alting fra en vrang eller overdreven Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Saalænge Børn endnu ere smaa vil man gjerne skaffe sig Ro for dem. Man sender dem ud til Pigerne, og disse søge da at more dem paa deres Viis. Stundom ere disse Piger ryggesløse Skjøger, der have gjennemgaaet alle Løsagtighedens forskjellige Grader, og som kun have valgt Tyendeliret, fordi de ikke mere kunne gjøre deres Lykke i hiin Vei. Til disse farlige Mennesker overlades Børnene i en Alder, hvor det svage Hjerte saa let staaer aabent for frivole Jndtryk. Af disse Qvinder lære de meget, som Uskyldigheden rødmer ved, meget, som indprænter sig dybt i deres Jndbildningskraft og bliver en Kilde til deres physiske og moralske Fordærvelse. Hvor mangen en adel Møes rene og uskyldige Hjerte har ikke i saadant et Selskab indsuet de fordærveligste Grundsætninger, O. Mødre, Mødre! Dersom J altid vilde betænke hvad eders Børn lære i saadanne løsagtige Qvinders Omgang, saa vilde mange af dem frelses fra Lasternes Grav. Danner derfor eders Døttre til værdigere Mødre, paa det de igjen kunne danne deres Tjenestefolk til værdige Tyende, belønner og opmuntrer tro Tieneste, værer retfærdige og blide i eders Omgang med eders Underhavende, betænker, at det heller ikke altid er blevet siungen for eders Tyendes Vugge, at det skulde tjene sit Brød saa suurt, glemmer ikke, at vi Mennesker ei skabtes til at forbittre hinandens Liv, Ogsaa Staterne kunde og burde maaskee gjøre mere til Tyendets Forbedring og Forædling, end de hidtil have gjort. Det er ikke nok at indføre Huustugt; at bestemme strænge Straffe for Tyendets Forseelser; at give dets Herskab en Myndighed, der saa ofte misbruges. Man bør ogsaa opsøge Aarsagerne til Tjenestefolks Udartelse, forbedre deres Opdragelse, søge at lindre deres Kaar, og aabne dem Udsigter til at blive, om just ikke altid lykkelige, saa dog mindre ulykkelige, naar Aarene have berøvet dem deres Kræfter og de savne en Forsørger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Jndenlandske Efterretninger. (Efterretninger om Bygninger af stampet Jord, sluttet, s. forrige No.) Alle disse anførte Bygninger have staaer fra 10 til 12 Aar, de ere befundne at være varige, tørre, og varme. Det er nødvendigt at Fundamentet i Jorden, og 1 1/2 Fod over Jorden, er af brændte Stene, og at man tager tør Jord at stampe, hvoraf i det mindste det halve er Leer; andre tilraade efter deres Erfaring at 1/2 Deel Leer, Deel Muld, 1/2 Deel Sand er en god Blanding. Jorden maa stampes tilbørlig i Kassen, og ei meer end 4 Tommer Jord af Gangen stampes. Den udvendige Muur gives en Vurf af mager Kalk sand. Eller paa den Engelske Maade, at det yder ske Lag bestaaer af Kalk og Jord tilsammen, nemlig 1 Deel Kalk til 3 Dele Jord, en Tomme tyk samme paaslaaes ikke, da det vilde falde af, men stampes ned med i Kassen paa Ydersiden. Naar Muren er færdig, overhvidtes den. Murene til Bygninger paa 2 Etager forlange en Tykkelse af 16 Tommer. De koste at opføre omtrent 4 Gange mindre end en ligesaa tyk Muur af brændte Stene. - Denne Bygningsmaade passer til alle Slags veconomiske og Manufactur=Bygninger, til Ovne og Hvelvinger, beqvemme til Tegle, Potte- og Fajance=Ovne, ja endog til Militair=Bygninger, saasom til Hytter, i Stedet for af løs Jord, til Barakker, Stalde, Remiser, Vagthuse, formodentlig og til bombefaste Krudtraarne, Contreskarper, Horn værker, m.v., thi man behøver kun at lade Jorden stampe 10 til 12 Fod tyk. Desuden haves den Fordeel, at Materialet haves overalt ved Haanden, at Militairet har altid en Mængde Hænder til Tjeneste, at disse Mure kan taale Strandluften, og ere saa stærke, eller, egentligen sagt, sammenhængende, at omendskjønt hele Stykker af den nederste Muur af Canoner bortskydes, styrter ei det øverste ned, som er Tilfældet med Steenmure. – Til Prøve, hvorledes en Muur opføres af stampet Jord, har Hr. Kammerraad Reiche i disse Dage ladet et Stykke stampe i Hr. Etatsraad de Conincks Gaard i Bredgaden, som endnu forefindes der med tilhørende Kasse. Frosten, og at man kun havde Mergeljord ved Haanden, er Aarsag i, at Muren er et overalt saavel stampet og jevn, som den burde være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Om Tangsaltvirkningen i Holbeks Amt. J Følge det Høikgl. Rentekammers Forestilling, blev af Hs. Majestæt i afvigte Foraar befalet, at der skulde anstilles Undersøgelser i Dannemark for at erfare, hvad der kunde udrettes til Saltvæsenets Fremme. Da man af historiske Efterretninger vidste, at Landets Beboere i de ældste Tider virkede deres egen Fornødenhed af Salt, deels af Tang, deels af Søevand, deels af Saltsøer, og paa andre Maader. Ved denne foreløbige Undersøgelse erfaredes, at Synspunkterne for Salttilvirkningen i Dannemark kunde henføres til: 1) At virke Salt af Tang, som forbrændes til Aske, og af denne Aske udludes med Vand en Lage, hvoraf Salt koges. 2) At virke Salt af Søevand, som af Naturen er graderet til en stærk Sohle, saaledes som Tilfældet er paa en Sandrevle paa Læssøe, som i Aarhundrede er bleven benyttet, og endnu benyttes af Landets Beboere. 3) At virke Salt af Søevand, som man lader gradere i flade Damme ved Solens, Blæstens og Kuldens Jnflydelse, om ei til Salt, dog til en tjenlig Sahle, hvoraf Salt kan koges. 4) At virke Salt af saltagtig Vand, som befindes i visse Moser og Kjære, f. Ex. i og omkring den store Vildmose i Vendsyssel, og som kaldes Saltsøer. 5) At virke Salt af torvagtig Jord ved Havet, som er mættet af Søevand, saaledes som det frefeske Salt virkedes tilforn i Tønder Amt, see Danske Atlas Tom. 1. p. 465. 6) At virke Salt af den Saltskorpe, som i en varm Sommer kan sætte sig over Sandene ved Vesterhavet, som Tilfældet var i Aar paa Tipperne i Ringkjøbings Amt. 7) Saltkilder, hvoraf een, der er 1 1/2 lødig, befindes 1 Miil Vesten til Norden for Kjøbstæden Sæbye i Vendsyssel, og flere maaskee gives. Da Landets østlige Kyster ere rigeligen forsynede med Tang, var Tangsaltvirkningen den Gjenstand, som nærmæst kunde komme i Betragtning, da Materialer tilbød sig overalt, og med dets Virkning ingen særdeles Kyndighed, eller Udlæg og anden Bekostning behøvedes; desuden vare Kystbeboerne i Aalborg og Hjørring Amter vel bekjendte dermed, og havde til alle Tider virket Tangsalt, men de forstode ei at rense den fra dens Mineralalcali, hvori de bleve givne Underretning ved anstillede Prøvekogninger, og efter at samme Jndustrie var videre bleven udbredet til Gavn for Randers og Aarhuus Amter, med Øen Samsøe, blev ogsaa Prøvekogninger anstillede i Sjælland. En slig Tangsaltkogning blev foranstaltet paa Baronier Adlersborg i Holbeks Amt, hvorved indfandt sig en Mand fra Sorøe, og een fra Præstøe Amt, forat underrettes om Maaden at virke Tangsalt, at de kunde udbrede denne Jndustri i deres Amter, hvilken Foranstaltning blev truffet af vedkommende Amtmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Af følgende Breve i Udtog fra Kirkesanger, Benner i Faareveile til Amtmanden, Kammerherre, Baron af Adeler, Storkors af Dannebrogen, vil erfares, at denne Mand med Held har virket Salt af Tang i flere Egne af Holbeks Amtsdistrict, og det i mange Personers Overværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
J underdanigst Følge af Deres Høivelbaaren, heds gunstige Ordre til mig af 14de d. M., om at reise til Fraastrup, i Egeberg Sogn, Odsherred for at tilvirke Lage og forestaae Saltkogeriet sammesteds, har jeg den 16de og 17de dennes, hos Gaardmand Niels Pedersen foretaget samme, og som i alle Maader lykkedes vel, og svarede til de Forventninger Deres Høivelbaarenhed har yttret for denne almeennyttige Sags Fremme. J mange Øienvidners Nærværelse, nemlig fra 12 Byer i Odsherred, fra enkelte vare 4 Mænd, som alle forlode mig fornøiet og veltilfreds med hvad de af mig havde seet og lært i Saltvirkeriet af Tang, lovede de mig enhver især med Haand og Mund, for Eftertiden selv at tilvirke deres Salt, dernæst afgav jeg til Kirkesanger og Skolelærer Jensen, og Skolelærer Tønnesen i Viig, en Afskrivt angaaende Omgangsmaaden, med Saltvirkningen af Tang, hvoraf jeg herved underdanigst sender en Gjenvart. Af 7 Skjepp. Tangaske, som jeg forefandt hos Niels Pedersen i Fraastrup, tilvirkede jeg i 18 Timer 62 Potter Lage, hvoraf jeg kogte i 7 Timer 17 Skjeppe ypperlig Salt, som vil erfares af den her medfølgende Prøve af Saltet. Til benævnte Saltkogning forbrugte jeg neppe 1/2 Læs Brænde. Faareveile d. 19 Nov. 1808. Benner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Efter Deres Høivelbaarenheds Befaling at foretage en Reise til Aagaards Gods og Reersøe, for at virke Salt af den paa bemeldte Steder opbevarede brændte Aske, har jeg hos Gaardmand gl. Peder Nielsen tilvirket af 1 Td. 5 Skpr. Tang aske, som hos ham forefandtes, omtrent 2 Skpr. godt Salt, og paa Forvalter Fraases Gaard ved Auerup Mølle, af 20 Skpr. Tangaske, som der forefandtes, tilvirket 3 Skpr. got Salt, foruden en Fjerding god Lage til Kiødsaltning. En god Deel af Egnens Beboere, saavel ved Reersøe, som ved Biere vare nærværende, som indsaae tydelig Fordelen af selv at tilvirke Salt, og med det Forsæt forlode alle mig vel tilfreds. Af indlagte Attester og medfølgende Prøver af Reersøeske og Biere Salt, vil Deres Høivelbaarenhed gunstigst erfare, at Salttilvirkningen paa benævnte Steder har havt det heldigste Udfald. Faareveile d. 28 Nov. 1808. Benner. Attest. Efter foregaaende Anviisning af Hr. Benner i Faareveile, at brænde Tang til Aske, hvoraf siden kunde bevirkes Salt, have vi Undertegnede, som have brændt 1 Td. 5 Skpr. Aske, i Dag den Fornøielse, (i Overværelse af Sognefogden F. Nissen i Kirke-Helsinge, Skolelærer Rossing, i Vinde Helsinge, samt Oldermændene i alle Byerne i Kirke Helsinge Sogn, tillige med den største Deel af Reersøe Byes Beboere), at see et got Salt bevirket, som kan være en saa høist nyttig, og nødvendig Artikel i disse Tider, at enhver af de Tilstædeværende, tillige med os for Eftertiden vil takke de heldige Opfindere, og afbenytte denne Lærdom. Reersøe d. 23 Nov. 1808. P. C. Lange, gl. Peder Nielsen. Rossing Attest. Hr. Benner fra Faareveile har været hos mig, og ved min Gaard paa Bierre Mark, i Svallerup Sogn virket Salt af Tangaske, som jeg havde ladet tilberede, efter hans forhen givne Anviisning, hvilken Saltvirkning har havt det heldigste Udfald; af 2 1/2 Td. Aske, er der bleven omtrent 3 Skpr. god Salt. Jeg venter, at denne for det Almindelige saa vigtige Sag vil nu faae en god Fremgang, da nogle af Egnens Beboere, som vare nærværende, tydelig indsaae Fordelen, og jeg skal endog selv, saafremt Veirliget tillader det, endnu i dette Efteraar, fortsætte med denne gode Sag, og giøre mig maae for at samme kan komme i Gang hos Strandboerne i denne Egn. Aagaard d. 25 Nov. 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Frags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Efter Deres Hvivelbaarenheds Ordre til mig af 27de f. M. at foretage en Reise til Lerchenborg, for at virke Salt, har jeg der af 6 1/2 Tønder Tangaske, som der forefandtes brændt og opbevaret, tilvirket d. 29 og 30 November Lage og kogt omtrent 4 Skpr. godt Salt, som efter Omstændighederne, formedelst den stærke Frost, havde et heldigt Udfald, da en Deel af Saltlagen blev til Jis 1 Karret, og ei formedelst Kulden kunde opløses. Nærværende vare: Hr. Kammerherre Lerche, Grev Trampe, tvende andre Officierer, Præsten Hr. Strue, Forpagterne Neergaard og Jensen, Forvalter Lund med Flere, foruden en Deel Bønder og Bønderkoner, som alle viste megen Glæde og Fornøielse over, at see et saa godt Salt tilvirket af Tang." Faareveile d. 3 Dec. 1808. Benner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Bemeldte særdeles kyndige Jorbruger har sædvanligen i sit Huus unge Mennesker af Opdragelse, for at danne dem til gode practiske Jordbrugere; den sædvanlige Priis er 1000 Mark Lybsk, Schl. Holst. Courant, for en Pensionair om Aaret, for hvilken Sum han har Alting frit i Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Det forhen omtalte Svenske ameerte Fregatskib skal være besat af nogle Folk fra vore Capere, efter at dets Besætning havde efterladt det og kastet ders Ammunition over Bord
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Det formeldte store Coffardie-Fregatskib, staaende i Farvandet imellem Saltholm og Malmøe, er i Gaar opbrændt efterat man saae, at den indehavende Ladning, for største Delen Hamp, ikke var at bjerge. – Skibet var af Danziger Bygning. Nogle Skud ere hørte langt borte Syd fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst resolveret, at de Personer, som nyde Pensioner af den Kielske Enke og Vaisen-Casse, og som for nærværende Tid opholde sig udenlands, fremdeles have Tilladelse til at fortære deres Pensioner udenfor de Kongel. Stater, men at de der herefter erholde Pensioner af bemeldte Casse, skulle være forbundne til at fortære samme i Hs. Majestæts Riger og Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Den forhen i disse Blade omtalte Fyrværker Du pus fra Altona, har nu erholdt Allerhøiest Tilladelse til at reise omkring i Kongeriget Dannemark og i Hertugdømmerne, og at give offentlige Fyrværkerier. Maaskee tør man da ogsaa vente at see Prøver paa hans Konstfærdighed her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
J adskillige af vore Klubber indgaaes for nærværende Tid Veddemaal paa, at den almindelige Fred endnu vil blive sluttet inden dette Aars Udgang, og de, der holde paa denne Mening, beraabe sig paa adskillige Grunde, som det høilig er at ønske at see bekræftede ved Udfaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-17
Bekjendtgjørelse. Dersom en Huusbonde eller Madmoder ønsker sig en Pige til næste Maji Skiftetid, kan hun erholdes, naar man inden Januarii Maaneds Ende i en forseglet Billet til R. S., aflagt paa Fodpost Contoiret, opgiver sit Navn og Opholdsted, samt godtgjør 1) Umistænkelighed, det vil sige, at man ei fordrer det, som undertiden kunde være Tilfældet, at hun havde maattet givet mere for Varerne, end andre, derfor strax troede hun havde bedraget dem, eller fordi Børnene eller andre havde taget noget af Maden eller andet, derfor vilde lade Mistanken falde paa hende. 2) Billighed, at de ikke fordre for meget eller skjænde for den mindste tilfældige Forseelse. 3) At de ikke overdrive deres Reenlighed og fordre at man skal vaske deres Steentrapper om Vinteren. 4) At man faaer god og sund Føde og ikke bedærvet Mand, eller de afpillede Been fra deres eget Bord. 5) Venskabelighed, at de ikke tiltale een som en Hund og fordre den samme Logren som af den. Naar de besidde disse for en Huusbonde eller Madmoder uundværlige Egenskaber og tillige bevise at de have alt tilstrækkelige Kjøkkentøi og Sengeklæder til en Pige, og Caution stilles for Lønnen NB. Beviserne maae ikke være selvskrevne, kan man melde sig; men skulde jeg ikke være fornøiet eller Beviserne være falske, forbeholder jeg mig et Fjerdingaars Løn og at gaae naar jeg lyster. Den Erfarenhed, som jeg og alle andre Tienestepiger desværre alt for ofte har Leilighed til at gjøre, har nødt mig til at gjøre disse Bekostninger, som dog forud maa betales. En god Pige er en Perle, som sjelden findes og kan ikke betales høit nok. Man skulde behandle en Pige som den gode Mand Daquesseau i sin Rousseau, men saadan en Mand finder man kun ved Genfer Søen, og vi ere desværre i Dannemark ved Peblingesøen, hvor de fleste ærlige Piger, naar de ere blevne gamle, maa raabe med Flækkesild og Reier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hans Rege Sjette Aargang. No. 30. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 21 Januarii, 1809. On de Danske Roderordener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Til Erindring om det fra Himlen nedfaldne Dannebrog Banner, eller, hvad der er rimeligere, til Erindring om det lykkelige Slag, hvor de Danske under Waldemars Banner vandt Seier over Estlands Hedninger, stiftede denne Konge, opmuntret af den Liflandske Adels Exempel, Dannebrogordenen. Paa een Dag slog han, efter BirkerodsVidnesbyrd, der paastaaer at kunne godtgjøre det med Haandskrifter af det Kongelige Archiv, 35 fornemme Krigere til Dannebrogs-Riddere, blandt hvilke nævnes Absalon Bællig, som døde 1294. Mindet om denne Begivenhed skal være foreviget ved to Mynter af Kong Waldemar den Anden, paa hvis ene Side der staaer et Kors og paa den anden Kongens Navn. Af adskillige andre gamle Mynter vil man godtgjøre, at de efterfølgende Konger have brugt saadant Kors til Symbolum. For*) Det Banner, som man tillagte denne vidunderlige Oprindelse, bortkom i det ulykkelige Slag i Ditmarsken (Aar 1500) under Kong Hand at give den ny Orden større Anseelse, bare Valdemars Efterfølgere et saadant Kors paa Brystet, og paa adskillige Tapetserier i det gamle Slot i Kjøbenhavn fandtes blandt andre Valdemar den Fjerde prydet dermed. Denne Konge slog mange Riddere førend han drog til det hellige Land, og overalt hver Gang han havde et Tog for. Dannebrogordenen vedblev indtil det hellige Banner bortkom, men fra den Tid af nedsank den i Forglemmelse. Korset blev imidlertid brugt baade paa Mynter og Sigiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-21
Ligesom den udvidede Dannebrog Orden nu er bestemt til at indstiftes paa vor Konges Fødselsdag, saaledes valgte femte Christian sin Søns Fødselsfest *) til denne høitidelige Handling. Ceremonierne derved vare disse, først satte den, der skulde slaaes til Ridder, sig paa Knæ for Kongens Trone. Derpaa traadte Overkammerherren frem og overleverede Majestæten Ridderordenen, som Kongen selv hans Ridderen om Halsen, gav ham sin Haand at kysse, hvorpaa han reiste sig. – Naar ellers nogen fordum blev gjort til Ridder, slog Kongen ham med Fladen af et Sværd krydsviis paa Skuldrene, og sagde derhos: "Jeg slaaer dig til Ridder N. i Navn Faders, Søns og Hellig Aands." Kongen gav ham derpaa sin Haand og sagde: "Stat op Ridder. Hvorledes Ridderne bleve slagne i Frederik den Andens Tid, beskriver Reravius i følgende Vers: O Kronprinds Frederik var født den 11 October, og Høitideligheden foregik den 12. Med disse Riddere gik det saa til Som jeg nu sige og opregne vil Vor Konge han sad, som før er sagt, Paa Stolen med Gylden-Stykke belagt. De komme saa frem til hannem dere Saa mange, som monne annamme den Ære, En efter den anden med Høvisklighed, Og fulde paa Knæ for Kongen strax ned. Den Høibaarne Herre sit Sværd uddrog Og hver med Fladen Tre Slag han slog Paa Venstre Axel, de strax opstod, Beviiste derfor den Herre saa god Taknemmelighed med Ære og Tugt Med stor Reverents og Hoviskhedsmugt.