Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
dette Commissorium har Hs. Majest. allernaadigst paalagt Commissionen at tage under Overveielse og gjennem det danske Cancellie at indkomme med allerunderdanigst Betænkning og Forslag angaaende: 1.) hvorledes den indbyrdes Underviisningsmaade kan indføres paa Landet i Danmark og i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn. J hvilken Henseende bliver at afhandle følgende Puncter: a) at i Kjøbenhavn kan opretholdes en Skole, hvori der fuldstændigen undervises efter den indbyrdes Underviisningsmaade, saaledes, at denne Skole kan tjene til Regel for denne Art af Underviisning. b) at en nøiagtig, kort og tydelig Afhandling om denne Underviisningsmaade bliver forfattet, i Trykken udgivet og omdeelt til alle Seminarier og Skoler. at første eller anden Lærer ved ethvert af Skolelærer-Seminarierne kan indkaldes til Kjøbenhavn, for at lære den indbyrdes Underviisningsmaade at kjende ved Skolen sammesteds, saa at han siden i den Skole, som allerede er sat i Forbindelse med ethvert Seminarium, kan undervise Seminaristerne om Jndretningen og den Mechanisme, som her bruges. d) hvor lang Tid Seminarie=Lærerne skulle behøve at opholde sig i Kjøbenhavn i ovenmeldte Øiemed, og hvorledes Omkostningerne til deres Reise til og Ophold i Hovedstaden blive at afholde. c) at det, naar den indbyrdes Underviisnings maade er indført ved alle Skolelærer-Seminarier og i de med samme forbundne Skoler, kunne foranstaltes, at de nu ansatte Almue Skolelærere paa Landet og i Kjøbstæderne kunne i visse Afdelinger og paa den for dem meest beleilige Tid, indfinde sig paa nærmeste Seminarium i Stiftet, for i 1 eller 2 Maaneder at undervises i bemeldte Methode, saa at de igjen kunne indføre den i deres Skoler. f) hvad Uderstøttelse, Skolelærerne medens de saaledes opholdt dem ved Seminarierne, maatte være at tilstaae, og om Skolelærerhielpekasserne hertil kunde bidrage. g) om Udgivterne til de ved den indbyrdes Underviisningsmaade behøvende Tabellers Anskaffelse, m.v., kunde afholdes af Sognenes Skolekasser. b) at de fra Seminarierne dimitterede Seminarister, som endnu ikke have modtaget Embede, tilholdes, forinden de kunne erholde Embede, at indfinde sig paa et af Skolelærer Seminarierne, for at gjøre sig bekjendte med den indbyrdes Underviisnings maade. 2.) Om, og da hvilke, Forandringer i Hs. Majest. under 29de Juli 1814 ergangne allerhøieste Anordninger for Almue-Skolevæsenet i Kjøbstæderne og paa Landet i Danmark maatte ansees nødvendige i Anledning af den indbyrdes Undervisningsmaades Jndførelse. Hvorved i Særdeleshed bliver at tage Hensyn til: A) Klasse=Jnddeelingen. B) Antagelsestiden. C) Om Underviisningstiden kan indskrænkes eller forkortes. Jøvrigt paalægges Commissionen at andrage hvad videre den maatte finde passende med Hensyn til Jndførelsen af den indbyrdes Undervisningsmaade ved Almueskolerne paa Landet og i Kjøbstæderne uden for Kjøbenhavn, hvilket Alaf det danske Cancellie bliver allerunderdanigst at foredrage. Misceller. Hvidtfeld beretter, at Kong Christian den Tredie udgav en Forordning mod de vide Beenklæder, og lod endog Betjenter gaae omkring og skjære dem i Stykker paa Kroppen af dem, der bare dem. Disse Beenklæder have paa samme Tid havt en lignende Skjebne i andre Lande. J Tydskland hedte de "Hosenteusel og Churfyrste August af Sachsen (1526-1686) kaldte dem i et Rescript "unslatige Tracht", forbød Studenterne dem under Relegationsstraf, ja fastsatte endog en Mulct af 10 Fl. for den Skræder, som syede dem. Til et saadant Par tydske Beenklæder gi 130 (?) Alen Klæde. Churfyrste Joachim I. af Brandenburg (1505-1571) lod dem, ligesom Christian III., paa offentlige Gader og Strædet afskjære. Superintendent Musculus i Frankfura. d. O. udledte i en trykt Præken alle Tydsklands Lidelser i 30 Aarskrigen fra disse ulyksalig Beenklæder.