Københavns Adresseavis, 1789-06-26
Skoleholder Rasmus Jversens Kone til Overbye Skole, i Aarhuus Stift, som har forfærdiget 40 Alen Klæde og Frakketøi. Fæstebonden Peder Jørgensens Kone i Schysbierggaarden, Fielsted Sogn, i Fyen, som har forfærdiget 15 Alen Vadmel, og Skoleholder Jens Mortensen i Torsted ved Horsens, som i en Tid af 15 Aar aarlig har bundet 20 til 24 Par Mands=Strømper. b) J Norge. 433 Hr. Lieutenant Iver Rødnæs paa Gaarden Fossum i Walders Fogderie, under Christians Amt, hans Kone, har i en Tid af et Aar forfærdiget 1078 1/2 Alen af adskillige Slags uldne og linnede Tøier, hvortil Garnet af hiemmeavlet Hør og Uld er spundet i hendes en et Huus. I de foregaaende Aaringer har hun ligeledes tilvirket en stor Deel til Tøier, og af det Hele indsendt skiønne Prøver. Til Tøiernes Vævning holder hun bestandig en Pige i sit Huus som hun selv lærer, og efter 2de Aars Underviisning forafskediger, for at antage en nye Lærling. Herved udbreder hun meget Væveriet og den huuslige Flid der i Egnen For disse meget merkelige og nyttige Bestræbelser tilkjender, Selskabet Frue Rødnæs sin 3die Guldmedaille, som et velfortient Agtelsestegn. 434. Pigen Agnete Anders Datter til Wæstad i Totens Præstegield, under Christians Amt, Aggershuus Stift, har i Aaret 1786 forfærdiget 1092 Alen Dreiel, Lærred og Strie, som for det meste er af den Hør, der er avlet paa hendes Faders Gaard. Endeel deraf har hun selv spundet, men selv har hun vævet alt. For denne roesværdige Flid tilkjendes hende en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 435. Frøkenerne Sophie Magdalene og Marie Catharina de Richellien i Bergen, have i Aaret 1788 forfærdiget 776 Alen Dynevaar, Lærred, Dreiel og Bomuldstøi, samt 6 Dosin Tørklæder og spundet 72 Pd. fiint Bomulds=Garn. For denne roesværdige Flid tillægges enhver af bemeldte Frøkener Selskabets første Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 436. Madame Margrethe Fasting til Landvig af Nedenæs Fogderie, Christiansands Stift, har i Aaret 1786 forfærdiget 330 Alen graat Frakketøi, Kipper, Bomulds=Tøi, Nankin og Bomulds=Stoff, som er spundet og vævet i hendes eget Huus, hvorfor hende tillægges Selskabets første Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 437. Capellan Hr. Lorenz Buddes Hustrue til Grans Præstegield, paa Hadeland, i Aggershuus Stift har i de 3 sidste Aar forfærdiget 1402 Alen Lærred, Nankin, Dynevaar, Klæde og Vadmel, som er spundet og vundet, og for det meste vævet i hendes eget Huus, hvorfor hende ligeledes tillægges et Agtelsestegn af den første Sølvmedaille. 438. Kari Peders Datter til Dyhren, af Totens Præstegield, under Christians Amt, Aggershuus Stift, har i 1787 af hiemmeavlet Hør og Uld forfærdiget 778 Alen Lærred, Strie, Dreiel og Vadmel, hvorfor hende tilstaaes en Belønning af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 439. Pigen Clara Børres Datter Svennes af BiriPræstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, har i de sidste 4 Aar forfærdiget 1100 Alen Klæde, Vadmel, Stoffer, Hverken, Dreiel og Lærred, ligesom hun og selv for det meste har farvet og perset det, hvorfor hende tillægges en Belønning af den anden Sølvmedaille og 10 Rdlr. 440. Maren Heier til Opager Gaard, Grue Præstegield, Aggershuus Stift, har forfærdiget 436 Alen Lærred og Klæde, som er af hende selv vævet. Prøverne vise, at disse Tøier ere meget smukke og gode, og hende tilkjendes derfor den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. 441. Fyhr=Jnspecteur Fabricius's Hustrue paa Sælhovden ved Lindesnæs i Norge, har i 4 Aar, forfærdiget 413 Alen Klæde, Vadmel, Bomuldstøi og Lærred, hvoraf hun selv har farvet det meste. Hende tilstaaes herfor et Agtelsestegn af den anden Sølvmedaille. 442 Madame Inger Johanne Grundens i Arendal, har i Aaret 1787 forfærdiget 97 Alen meget godt og smukt Bomulds=Tøi, for hvilken Flid hende ligeledes tillægges den 2den Sølvmedaille. 443. Madame Anne Catharine Løvdal paa Wigmostad i Undals Præstegield, Christiansands Stift, har i Aaret 1788 forfærdiget 226 Alen Bomuldstøi, Sto og Lærred, som er spundet, farvet og vævet i hendes eget Huus, hvorfor hende ligesaa tilkjendes den 2den Sølvmedaille. 444. Anne Sigbiørns Datter i Flekkefiord, Christiansands Stift, har i Aaret 1788 forfærdiget 446 Alen Vadmel, Stof og Bomuldstøi, hvoraf hun selv har spundet og vævet en Deel. Herfor tillægges hende en Belønning af 10 Rdlr. See og Nr. 452. 445. Enken Guri Gullufs Datter paa Gaarden Bør vig i Lister Amt, Christiansands Stift, har i en Tid af Aar for andre vævet henimod 7000 Alen uldne og linnede Tøier, og for sig selv 447 Alen, hvortil hun, ved Hielp af hendes Døttre, har spundet og farvet Garnet i sit eget Huus, for hvilken Flid hende tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 446. Bønderpigerne Torbør, Antonette og Engel Christens Døttre til Meeland i Wandsøe Præstegield, Christiansands Stift, have i Aaret 1787 forfærdiget og selv vævet 295 Alen Lærred, Flonel, Klæde, Stof og Bomulds=Tøi, ligesom de og for andre have vævet 200 Alen, for hvilken Flid bemeldte trende Piger tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 447. Bondekonen Elena Anders Datter Fieldlong, af Totens Præstegield, Aggershuus Stift, har i Aaret 1788 forfærdiget 528 Alen Lærred og Vadmel, som alt er spundet, farvet og vævet hiemme, hvorfor hende gives en Belønning af 8 Rdlr. 448. Enken Marthe Jons Datter til Skievstad paa Toten under Christians Amt, har i Aarene 1785, 86 og 87 forfærdiget og ladet væve 900 Alen uldne og linnede Tøier, hvorfor hende i Belønning tilkjendes 6 Rdlr. 449. Marie Asmunds Datter Grødthoug af Totens Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, har i Aaret 1788 forfærdiget 265 Alen Vadmel og Hverken, hvorfor hun aflægges med en Belønning af 6 Rdlr. 450, Selveier Ole Alvstad paa Toten under Christians Amt, Aggershuus Stift, hans Kone, har i 1787. ved egne Folk forfærdiget 101 Alen godt Vadmel, hvorfor hende tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 451. Sara Lars Datter til Rosfiord i Aae Sogn, Lyngdals Præstegield, Christiansands Stift, har i Aaret 1787 ved Hielp af en Tienestepige forfærdiget 130 Alen Vadmel, Stof, Lærred og Bomuldstøi, hvorfor hende tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 452. Tienestepigen Anne Sigbiørns Datter af Flekkefiord, Lifter Amt, Christiansands Stift, har i 178, selv kartet, spundet og vundet, samt farvet Garn til 76 1/2 Alen uldne og linnede Tøier, hvorfor hende gives en Belønning af 5 Rdlr. See No. 444. 453. Bondekonen Grof Torstens Datter til Langlim, i Sillejords Præstegield, Bradsberg Amt, har 1787. forfærdiget 212 Alen Vadmel og Blaarlærred, som er hiemmespundet og vævet, hvorfor hende tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 454. Bonden Gunsteen Christensen Evelies Huserne, af Evie Præstegield, Christiansands Stift, har i Aaret 1788 forfærdiget 172 Alen Lærred, Strie, Hverken, og Vadmel, hvorfor hende gives en Belønning af 5 Rdl. 455. Bondekonen Marthe Ols Datter Kuure af Rygge Sogn, Mosse Fogderie, Smaalehenæs Amt, har i Aaret 1787 selv spundet Garn til 200 Alen Lærred, Vadmel og Strie, hvorfor hende tillægges en Belønning af 4 Rdlr. 456. Glambek Bentzens Hustrue, Anne Vraals til Findsdal, i Mandals Præstegield, under Mandals Amt, har i Aaret 1787 af egen Uld selv spundet og væver 256 Alen Flonel, Vadmel og Stof, hvorfor hende tillægges en Belønning af 4 Rdlr. 457. Odelsbonden Jens Jensen Tosaas af WandsøPræstegield, Christiansands Stift, hans Hustrue har ved Hielp af en liden Datter forfærdiget 196 Alen Lærred, Strie, Dreiel, Vadmel og rudet Stof, hvorfor hende gives en Belønning af 4 Rdlr. 458. Bondekonen Birthe Steeners Datter paa Skaaland i Lunde Sogn, Stavanger Amt, Christiansands Stift, har i Aaret 1788 forfærdiget 100 Alen Stoff, spundet og vævet af hende selv og hendes 2de Døttre, hvorfor hende gives 4 Rdlr. i Belønning. Desuden har meldt sig: Tore Tors Datter af Sillejords Præstegield, Bradsberg Amt, som i Aaret 1787 har forfærdiget 55. Alen Vadmel og Lærred, og Asgeir Ols Datter paa Gaarden Biaaland af Hvidesøe, Præstegield, samme Amt, som ogsaa har forfærdiget 407 Alen Vadmel, Lærred og Strie; men da de ingen Prøver have indsendt, saa have de ikke kundet komme i Betragtning. Videre. Svane Gonstens Datter til Sandaal i Trompe Sogn, Christiansands Stift, som har forfærdiget 254, Alen Lærred, Stoff og Olmerdug, har ikke meldt Tiden det er gjort i Skibbygmester Jens Thomasens Enke, Anne ved Arendal, har i 3 Aar forfærdiget 150 Alen Olmerdug, som ikke har været betydeligt nok. Elene Haagens Datter Aas til Werslien i Totens Præstegield, har forfærdiget 2de Stykker Tøi af Vadmel og Lærred, hvoraf det ene har holdt 12 Alen, som ligeledes har været for ubetydeligt. Marthe Lars Datter til Hval paa Toten i Christians Amt, har saavel aarlig selv vævet nogle 100 Alen, som ogsaa oplært 24 Piger i Væver=Kunsten, hvorfor hun allerede er bleven belønnet af det norske Videnskabers Selskab. Af hvilke Aarsager de altsaa ikke har kundet komme under Betragtning til Belønning. e) J Jsland. 459. Madam Ranveig Halvorsen, Provsten Hr. Biørn Haldorsens Hustrue paa Setberg i Vester=Jsland, har indsendt et af hende forfærdiget Stole Teppe, til Prøve paa det Arbeide hun forfærdiger af det Slags, hvilket Selskabet har befundet meget smukt og stærkt. Og da hun desuden i Attesterne roses for hendes huuslige Flid i andre Henseende, ligesom og, at hun underviser andre Fruentimmere i Strikning, Brodering, Vær ning, Mynstrers og Kouleurers rigtige Anlæg m.v.; saa tilkjender Selskabet hende for hendes Flid sin 2den Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 460. Thorlak Simonsen til Flugumpre i Skagefiords Syssel, har bekostet en ordentlig Vævestoel, og derpaa i de sidste Aar ved en Karl ladet væve 897 Alen Vadmel, Multum og Haar, ligesom han og har oplært en Pige i at væve derpaa. Herfor tillægges ham en Belønning af 8 Rdlr. Til Slutning har Selskabet endnu taget følgende Anmeldelse i Betragtning: 461. Bonden Odder Oddson til Geldingeholt i Skagefiords Syssel paa Island, har med god Held cureret over 200 Stykker Faar i Skagefiords Syssel for den Sygdom, som der kaldes Gaddavl, og som bestaaer deri, at i Munden paa de yderste Tænder sætter sig et beenagtigt Stykke, som voxer saa høit, at det først hindrer Qvæget fra at tygge sit Foder, og siden giør dem udygtige til at tygge Drøv, hvoraf de maae døe og omkomme. Af de Formuende, hvis Faar han har kureret, har han taget Betaling, men af Fattige, har han ei taget nogen Betaling for sin Umage. For det Gode i Henseende til Faarcavlen, som denne Mand ved sin Kundskab har udrettet, tillægges ham en Belønning af 5 Rdlr. Hermed sluttes Selskabets Premier og Belønninger for Aarene 1787 og 88. De af de Premie=Vindende, som vare tilstæde, og som havde den Naade og Ære at modtage deres Premier af Hans Kongel. Høihed, Kronprindsen Selv, vare: Copiisten Hr. Lemvigh, Hr. Secretair Pram Hr. Doctor Buchhave, JeneverBrænderen Hr. Bentzen, Garvermester Hr. Kühnel, Possementmagermester Hr. Martin, Jnstrumentmager Hr. Cappy, Violinmager Hr. Hjorth, Strømpevæver mester Hr. Ludvig og Handskemagermester Hr. Berg, anførte i det Foregaaende under No. 2, 3, 6, 13, 274, 283, 379, 380, 382, 390 og 391. Ved denne høitidelige Leilighed havde Selskabet, som har gjort sig det til Lov, offentligen og til velfortient Hæder at ihukomme de Fædrenelands=Borgere, der merkeligen have bidraget til dets Varighed og Flør, den Fornøielse at erindre dets for nogle Aar siden afdøde værdige Medlem, Konferentsraad Otto Frederich Müller og hans siden ligeledes afdøde Ægtefælle, Frue Auna, fød Palludann. Ved et imellem dem oprettet Testamment var ædelmodigen bleven fastsat, at efter den Længstlevendes Død skulde udbetales til Selskabet En Tusind Rigsdaler. J afvigte Aar er denne Capital bleven Selskabet udbetalt, og henlægges nu til dets faste Fond Dette er den betydeligste Sum, som hidtil af nogen privat Mand er skienket til at grundfæste Selskabets Varighed i Fremtiden. - Den virksomme Jver og Hengivenhed, sal Konferentsraad Müller, saa længe han levede, deels som Medlem, deels som Commissair i en af dets Commissioner, viiste for Selskabets Diemerkes Kremme, gav ham den billigste Fordring paa Selskabets Erkiendtlighed og Agt; men da han nu paa ovenmeldte Maade, med hans værdige Æg tefælles Samtykke, end ydermeere saa ædelmodigen har villet bidrage, endog efter sin Død, til Flid og Vindskibeligheds Fremme blant Efterslægteen; saa vil Selskabet altid finde sig forpligtet til med Taknemmelighed, og sand Høiagtelse at erindre og nævne ham som dets Velgiører. Endeligen bekiendtgiøres herved 1. At Selskabets værdige Medlem, Hr. Capitain Hirschach har indsendt og føræret Selskabet en Spømme=Trøie, som gjemmes blant dets andre Modeller og Kunst=Sager. Dersom nogen maatte have Lyst til at tage den i Øiesyn, behager man desangaaende at melde sig ved Selskabets Secretæriat, i Gaarden Nr. 167. paa Kongens Nyetorv. 2. Tvende Premie=Æskninger ere i afvigte Aar indkomne fra Jsland, nemlig: den ene fra RepstyrErlendur Runolvsen af Skagefiords Syssel, angaaende nogle fattige Børns Opdragelse og Forsørgelse, m.v.; og den anden fra Enken Thorun Sigurds Datter, ligeledes af Skagefiords Syssel, angaaende hendes Kundskab og udviiste Flid som Jordemoder; men da ingen af dem ere henhørende til Selskabets Formaal, har de ikke kundet komme under Betragtning 3 Alle de Premie=Æskninger, som ere indsendte efter Nyeaar 1789, ere anseete som for sildig indkomne, og kan derfor først til næste Premie=Uddeelings Tid komme under Betragtning; ligesom det tiener til behagelig Efterretning, at alle Premie=Ansøgninger for practiske Materier maae for Eftertiden indleveres i det seeneste inden hvert Aars Udgang, da de ellers blive henlagte til næste Aar. 4. Dersom noget af det Jndsendte, som ikke har vundet Premie, skulde forlanges tilbage, melder Vedkommende sig derom ved Selskabets Secretæriat, hvorfra det, mod Beviis, udleveres. Ligeledes udleveres sammesteds Medaillerne og besørges Anfordringerne om Premiernes Udbetaling i Penge af Præsidio anviiste. Fraværende, som forlanger det, kan og sammesteds fra, med de agende Poster eller andre anviiste Leiligheder, faae deres Medailler eller Penge tilsendte, naar de i Forveien indsende til Sccretæriatet Qviteringer eller skriftlige Fuldmagter til sammes Hævelse. Kiøbenhavn, den 17de Junii 1789. De Diderichsen. Const. Sccretair ved Selskabet.