Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-07-13
Ved denne Høitidelighed blev der indsamlet ved Subskription 1500 Rubler til at oprette et Mindesmærke for den udødelige danske Søefarende Vitus Bering, som i Russisk Tieneste opdagede det Stræde, som adskiller Asien fra Amerika som hvilken Vitus Bering vor lærde Professor Odin Wolff har nylig udgivet et saa interressant Skrift). Monumentet bliver forfærdiget af Marmor forskrevet fra Ma cat, det skal opsættes paa Kamschatka. Høitidelighederne bleve forøgede ved det, at to Russiske Skibe vare paa samme Tid ankomne dertil fra Kronstadt. Ogsaa blev en Fest givet den 12te October til Ære for den berømte Engelske Fodgiænger Cochrane, der som bekiendt spadserer Jorden rundt, og nu er ankommen til Kamschatka, hvor han vil tilbringe Vinteren. J mellem Kamschalka og Sandvichsøerne føres en levende Handel, og det ikke allene med Russiske Skibe; men ogsaa med Skibe fra Sandvichs=Øerne selv. J September ankom saaledes Skibet Heideroos (paa Dansk Langhals) til Kamschalka. Den 16de September aflagde Gouverneuren et Besøg ombord paa Skibet, og blev der anstændig beværtet, og da han begav sig bort, blev en Salve affyret paa Skibet, hvorved Kanonerne bleve godt betiente af Øebeboerne. Gouverneuren forærede Kongen over Sandvichsøerne en ung Biørn og et Par Rensdyr og Skibsbefalingsmanden en Koe. Matroserne udviiste megen Munterhed og man hørte dem synge paa Skibet Dag og Nat. De vare klædte paa Europæisk Maneer; men bare meget forskiellige Dragter. De besøgte de Russiske Kirker, og den christelige Gudstieneste giorde et stort Jndtryk paa dem. Efter Gudstienesten begave de sig hver Gang hen til Gouverneuren som lod dem give et Glas Brændeviin. Naar de hilse paa nogen eller tage Afskeed saa udsige de hver Gang Ordet: Arocha. (Det lader til som at Tamaameas Søn Rio Rio, der som Kronprins bar Titelen af alle Hundes Hund, har uforhindret overtaget Regieringen over Sandvichsøerne). Ligesom Beboerne af disse Øer allerede drive Handel paa Kysten af Asien, som ere i Russernes Besiddelse, saaledes ville de ogsaa snart komme til at drive Handel paa den modsatte Side, nemlig paa den nordvestlige Kyst af Amerika, saasnart Nordamerikanerne, der blive deres Gienboer, og faae udført deres store Plan, at anlægge en Colonie ved Columbiafloden. For det første er den Nordamerikanske Regierings fornemste Opmærksomhed henvendt paa at organisere de nyelig erhvervede Floridaer. Nye Embedsmænd ere nu ansatte for at opnaae dette Formaal, og Kongressen har anviist 6000 Dollars for at optage Kysterne. - Den Kolonie, som Amerikanerne have anlagt i Afrika ved Cap Nessandro for Frienegere, lykkes godt, Stedet er sundt og frugtbart, og Colonisterne have indbudt deres sorte Brødre i Nordamerika til at begive sig til dem. Dette er et Middel for disse Stater til efterhaanden at blive deres Neger befolkning qvit. Man vil vide i Nordamerika, at Hs. Majestæt den Russiske Keiser, som er bleven valgt til Voldgiftsmand imellem de Forenede Stater og Storbrittannien har afgivet den Kiendelse, at England skal erstatte ved sine Embedsmænd, de Forenede Staters Borgere de Negere, som ere blevne fratagne dem i den sidste Krig. - Vigtige Forandringer synes ogsaa at forestaae Øen Cuba. Nyelig er opkommen en betydelig Strid imellem Jndvaanerne og Militairen i Havanna; da en Officeer med 300 Soldater har begivet sig til et Bogtrykkerie og ødelagt alle Redskaber og mishandlet Arbeidsfolkene, fordi Eieren af Bogtrykkeriet havde udgivet en Piece imod General-Capitainens Bestyrelse; men nu er en Protestation i den Anledning indgivet til de Spanske Cortes. - Man har erholdt den sikkre Efterretning, at de Columbiske Tropper have den 17de Mai paa nye erobret Coroefter en heftig Fægtning imellem disse Tropper un Oberste Tellos Commando og de Spanske Tropper under Anførsel af Oberste Varinas, hvori denne sidste blev aldeles staaet. 9 Columbiske Krigskibe blokere og beskyde Puerto Cabello. Den Spanske Fregat la Guaira har gjort et forgiæves Forsøg paa at slaae sig igiennem og maatte mod stort Tab trække sig tilbage ind i Havnen. - Det lader som Regieringen i Chili er misfornøiet med General St. Martins Forhold. J det mindste har den forbudt Udførselen af Hvede, som man troer er skeet for at bringe Generalen i Forlegenhed og for at hindre ham i at giøre sig til Herre over hele Landet; thi Lima trænger til at erholde fra Chili de Kornvarer som den bruger. - Det Manifest, som Kongen af Spanien har udstædet til de øvrige Magter, forat forhindre Erkiendelsen af de Spanske Coloniers Uafhængighed er meget udførligt. Han viser deri det Stridende mod Folkeretten i en saadan Erkiendelse, beretter, at han vil afsende Commissarier, for at bringe Colonierne tilbage til deres forrige Forbindelser med Moderlandet, og han lover at ville aabne Handelen paa Colonierne for alle Nationer. - Ministeriet har foreslaget Kongen af Spanien, at udnævne General Qviroga til Geneneralcapitain i Gallizien; men Hs. Majestæt har ikke antaget Forslaget. Derimod finder det et stort Biefald, at General Ferraz er bleven udnævnt til Generalcapitain i Catalonien. Regieringen har bevirket, at Stæderne i denne Provinds have indgaaet en Forening med hinanden for at modsætte sig de Anticonstitutionelles Foretagender, man troer at denne vil have en god Virkning. Vel ere hines Virksomhed meget stor, men da Constitutionens Tilhængere ere ikke mindre virksomme, saa treffe Jnsurgenterne overalt paa den kraftfuldeste Modstand; de blive slagne paa alle Punkter, og de Udsvævelser som de begaae berede deres egen Undergang. Gen. Qvesada har endnu ikke dristet sig til at rykke ind i Spanien med de Tilhængere, som han har samlet sig. - J Staden Sebastian er opdaget en Sammenrottelse, ifølge hvilken 20 Munke ere blevne arresterede, og i Staden Suenca er en anden bleven opdaget, hvori ogsaa Geistligheden, havde Andeel. – J Pampelona har Commandanten advaret imod Oprørs-Placater, som man der har søgt at udstrøe. – Naar man lægger Mærke til de Troppemasser, som Frankrig og Spanien opstiller paa Grændserne mod hinanden, saa skulde man troe, at der maatte finde en temmelig Misforstaaelse Sted imellem begge Magter. Det synes som at det democratiske og roialistiske Parthie arbeide fra disse to Lande imod hinanden. Viseligen have de Cortes forkastet Galianes Forslag at oprette et særskildt Corps af de til Spanien flygtede Jtalienere for at bruges imod Constitutionens Fiender; de Cortes modtage desuden overalt frievilligTilbud til dens Forsvar. Jfølge Jndtægts Bud, gettet for indeværende Aar have de Spanske Finaner et Deficit af 69 Millioner. - J Spanien op hæver man Klosterne, i Frankerige opretter man dem og Hr. Marcellus har nyelig i de Deputeredes Kammer forsvaret denne Fremgangsmaade. –(Det gaaer med Klosternes Gienoprettelse, som med Snørlivenes Gienindførelse i vore Dage; Menneskene holde kun ud til en Tid at være fornuftige.)