Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-23
Frederiksberg Slot er, efter min Følelse, een af de smagfuldeste Kongeborge i Sjælland. Det er bygt i den italienske Stiil, og man seer strax, at dets Kongelige Bygherre har været en stor Konst ynder og havt Smag for ædel Simplicitet. Allerede som Kronprinds have vi seet fjerde Frederik bære en fortrinlig Kierlighed til denne Egn og bygge sig en Borg ved den nuværende Indgang til Slotshaugen. Dette var Frugten af hans Smag for det Skjønne i Naturen, thi hvo har vel nogensinde overskuet Kongeskaden og dens Omegn fra Valbybakke, uden at tilstaae, at her er een af de skjønneste og yndigste Udsigter i Sjælland, At denne store Konge siden ved sin Hjemkomst fra hans Udenlandsreise lod opføre Slottet, var derimod Frugten af hans forbedrede Smag for det Skjønne i Konsten. Han havde seet i Jtalien saavel i Frascati som andre Steder hine nydelige Sommerhuse af nyere Bygningsmaade. Det var ham ikke nok, at indføre i Dannemark adskillige af Jtaliens Konstskatte; han vilde med dem ogsaa indføre dets ædlere Konstsmag. Fjerde Frederik, der har saadan Kierlighed til Kjøbenhavn, at han ikke engang nænte at nedrive Absalons gamle Borg, og sagde: "jeg vil beholde noget af det gamle Rede hvor jeg og mine Forfædre ere fødte, ønskede uden Tvivl ligesom sjette Frederik helst at boe nærved sin Kongestod, hvor den selvvirkende Monarks Nærværelse hvert Øieblik var nødvendig. Med mindre Selvvirksomhed og Selvtænksomhed havde han maaskee hellere foretrukket det langt større og pragtfuldere Frederiksborg. Men han vilde være Middelpuncten for hans Stater saa nær som mueligt. Ogsaa som militair Punct var denne Plet ham ikke uvigtig. Allerede i den Svenske Krig 1668 og 69 havde Fienden valgt Valbybakke til en Parade- og Mynstringsplads, og selv Engellænderne havde ved deres sidste Overfald Frederiksberg Slot til Hovedqvarteer, hvilket de først siden forflyttede til Hellerup. Jeg har i ældre Skrifter ikke kunne finde synderlig andet om dette mærkelige Slot end hvad Pontoppidan i den 2den Deel af sin Atlas har anført derom, alt hvad der siden er skrevet derom er intet uden Afskrift af Pontoppidan. Jeg troede ret at have opdaget en Skat i et gammelt poetisk Skrift under Titel, Kongens Høil. og udød. Navn og Ære Stadfæstede, iblandt andre Mange Høitberømmelige Bedrifter, særdeles i det kostelige og Kongel. Slot Frederichs Berg o. s. v. forfattet af Bendix Didrichsøn. Vel er Bogen forsynet med en Deel Anmærkninger, men alt hvad jeg har kunne faae ud deraf er, at Dannemark allerede den Gang havde slette Poeter. Den gode Didrichsøn har paa 6 1/2 Qvartark ikke fremført andet end lutter svulstigt og taabeligt Tøi. Paa Titelen staaer, Skrevet i Kjøbenhavn paa Hs. Kgl. Majestæts høiglædelige Fødselsfest d. 11 Oct. Medens det afbrændte Christiansborg Slot var under Bygning valgte Christian VI. Frederiksberg til sin og hele sin Hofstats Bolig indtil hiint blev færdigt. Men for at faae Rum til hans glimrende Hof, lod han Frederiksberg Slotsgaard omgive med anseelige Bygninger af 3 Etager, som mod Porthuset i to Runddele bøie sig tilsammen som et Slags Amphitheatrum, og indad mod Slotsgaarden hvile paa en Deel fritstaaende Piller. At Slottet er blevet større og prægtigere derved kan ikke nægtes, men om det ikke ved denne Udvidelse har tabt meget af sin oprindelige ædle Simplicitet, bliver et andet Spørgsmaal.