Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-04-14
J Berlin tænker man imidlertid paa Stadsen. Festen for Landdagsmedlemmerne har man rigtignok, paa Grund af Dyrtiden, opgivet; derimod ere alle Tunger og Manges Hænder beskjæftigede med det kongelige Tog, der paa Aabningsdagen skal finde Sted fra Charlottenborg. Nogle forrige Borgere have endog indgivet Forslag til – Triumphbuer og Æresporte og til at pynte Gaderne med Faner, hvorpaa afvexlende skulde staae de Ord: Gud opholde Kongen og Gud oplyse Stænderne, Brem. Zeit. forsikkrer, at det er ramme Alvor. Til Forherligelsen af Landdagsmødet skal tillige være andraget paa hos Borgerrepræsentanterne, at tage Halsbaandet af den Bjørn, der staaer som Vaaben over Berlins Porte. J 1440 da Frederik den Anden underkastede det, som det nu kaldes, dengang trodsige Berlin, blev nemlig Halsbaande, lagt om Bjørnens Hals til Tegn paa, at Churfyrsten, havde betaget Staden alle dens gamle Friheder og Reitigheder og tæmmet den. Nu synes Berlinerne, at 407. Aar have været en passende Tid at bære Halslænke og at det nu kunde være pænt at aflægge den. Noglen til Laasen ville de have fundet i Landdagspatenterne, og da deres Frihedsruus begynder med en Bjørn, er den skjønne Drøm at undskylde. – Den tydske Digter H. Heine, som formedelst sine altfor prosasande Skildringer af tydske Tilstande, maa synge paa den anden Side Rhinen, har nylig fra Paris udgivet et nyt Digt: Alta Troll, en Bjørns Levnet, som indeholder interessante Allusioner til Moder Germania, og i hvis Fortale Heine tillige spotter over de tydske Kjæmper for Lys og Sandhed, der gaae omkring i magelige Embeder og nedsvælge deres høie Ord naar de som Stamgjæster i en Klub om Aftenen tilfredsstille deres nationale Tørst med et Glas af "Vater Rhein eller naar de klaprende Tænder kunne løbe i Vand efter "meerumschlungene" schleswigholsteinske Østers. Forresten synes "Vater Rhein, at gjøre sine Børn Forviisningerne overflødig, da de frivillige Udvandringer tage lystelig til, navnligen fra Hessen og Rhinegnene. Fra Bacharach, hvor Udvandringen Aar for andet er tiltagen, ere atter 27 Familier dragne til America og et mindre Antal fulgte efter. Hjertebristende var det at see de hulkende Børn, med alle Erindringer dvælende i det skjønne Barnehjem, at tage Afsked fra de vante Legepladse. Gamle Fatter Rhin maa selv være bleven ilde tilmode derved, da han skuulpede sine grædende Smaa et fremtidigt Friheds hjem, saa fjernt fra sig, imode. Siden 1843 er en tolvigDeel af Befolkningen udvandret fra Bacharach til America. Bopæle staae ledige og finde hverken Kjøbere eller Leiere, og Marker og Viinbjerge ere faldne i Prisen. Paa alle Kanter danne sig Udvandringsselskaber og de bedre Borgere, hedder det i Frankf. Journ, begynde at ombytte deres Fødeland med America. Censuren, denne Tydskhedens saa virksomme Tjener, har rigtignok lagt sig derimellem og formeent offentlige Opfordringer, men Censuren er bleven narret og i Cöln paradere stadigt i Avisen, Opfordringer til den store Spadseretour, blot en Promenade til Millewancki i America. Fra Hessen-Darmstadt udvandrede nylig, ligesom senest fra Churhessen, en heel Landsby, Pferdsdorf ved Budingen, paa 250 Jndvaanere, hvoriblandt 50 Børn. Med Dampskibet "Victoria" forlode de Hessen og Tydskland og seilede America og Friheden imode. Byen var complet udvandre med Borgemesteren, Lærere og Embedsmænd i Spidsen, og for ved Ankomsten at bevise, at de ere Tydskere havde de, istedetfor andet Pas, endog taget Stedets Politimesig. Det er forresten første Gang, man har erfaret, at Politet har været saa utaknemmeligt, at udvandre fra Tydskland, hvor det har saa gode Dage. Udvandrerne havde, forn den alle bestridte Reiseudgifter, 30,000 Gylden i rede Penge med sig, der skulde anvendes til fælles Øiemed. (Aalb. Av.