Berlingske Tidende, 1803-09-05
Subskriptionsplan. Jblandt de Skrivter, som min Salig Mand, Agent Gyldendal, ved sit Forlag fremskaffede, var Millots Verdenshistorie, efter hans Mening, et af de vigtige, og virkelig erholdt dette betydelige Værk ogsaa det læsende Publikum utvetydige bifald. Opmuntret herved havde min Salig Mand forlængst besluttet at besørge den Millotske Historie fortsat til vore Tider, men de Venner, han derom konsule rede, raadede ham altid at opsætte dette Foretagende, indtil man saae Udfaldet paa den Franske Revolutionskrig, som en vigtig Standpunkt, hvor Værket igien kunde afbrydes. Endelig kom denne Tid, og han lagde strax Haand paa Arbeidet, men hans Helbred svækkedes daglig, dermed ogsaa hans Siels Virksomhed og han gik bortenden at kunne, som mange ønskede, iværksætte et Forsæt, som jeg nu derfor i hans Sted vil søge at udføre. - J Haab om mine Medborgeres Understøttelse og bifald indbyder jeg altsaa til Subskription paa Fortsættelse af Abbed Millots Verdenshistorie, fra Frederik II Død til Fredsslutningen i Amens. - Salg Justitsraad Christiani fortsatte Værket fra den Ackenske Fred, hvor Millot ophørte, til Frederik den Enestes Død. Fra den Tid har Europa, og følgelig ogsaa andre Verdens Dele været tige paa vigtige Begivenheder, som have interesseres endog dem, der ellers vare ligegyldige Tilskuere af politiske Omveltninger. At læse dem i et sammenhængende og overLueligt Heelt, troer man vilde være underholdende og nyttigte og dette Øjemed skal under Udarbeidelsen, som er overdraget, Magister Brørsen, Conrector paa Herlufsholm, med hvilken min Salig Mand allerede havde aftalt denne Sag ikke tabes af Sigte. - Hvor mange Bind dette Arbeide vil komme til at udgiøre, tor man endnu ikke nøie bestemme. Men dersom Forfatterens Helbred og Embedsforretninger tillade det, haaber jeg til hvert Nytaar, og hver Junii Maaned at kunne levere et Bind, omtrent paa et Alphabeth. Den Plan der er lagt for Arbeidet er følgende. Det hele Tids rom fra Frederik II Død til Freden i Amiens har man afdeeli tvende Sektioner. Den første fra omtalte Dødsfald til den Franske Revolutions Udbrud, som antages den 17 Junii 1789. den anden fra sidste Tidspunkt til Fredsslutningen. - De man har taget Ledetraaden paa det Sted, Sallig Justitsraad Christian slap den, og begyndt med Preussens Historie, betragtes samme som en Grundvold for den første SektionJndhold. Momenterne, som forekomme i den Preusiske Historie give da Anledning til at gaae frem i følgende Orden; før fortælles den Hollandske Revolution; 2) den Østerrigske Tyrkekrig 3) den Russiske Tyrkekrig; denne sidste leder os 4) til den ved samme foranledigede Nordiske Krig. Ved den Østerrigske Tyrkekrig erindre vi 5) og Revolutionen i de Østerrigske Nederlande, og de med samme forbundne Uroeligheder i de øvrige Østerrigske Arvelande. Den 6 Afdeling skal tale om Engeland, hvis Ostindiske og Vestindiske Anliggender giv Anledning til at tale om andre Verdensdeles Historie, især for saavidt de staae i Forbindelse med de Europæiske Stater, Efterat have udført dette vil de vigtigste Tildragelser i Spanien, Jtalien, Schwatz, og de mindre Tydske Stater komme under vor Betragtning. Endelig vil den sidste Afdeling i første Seltion indeholde Frankrigs Historie til 17 Junii 1789, som en Jndledning til Revolutions Historien selv, der begynder anden Sektion, og bliver her Grundvolden for denne Sektionsøvrige Jndhold. - Nogle af de anførte Begivenheder endes ikke ved den bestemte Tidspunkts Grendser. At afbryde Fortællingerne for at følge en ængstelig Jagttagelse af Aarstallevilde foraarsage en ubehagelig Standsning for Læseren. Der for bliver enhver begyndt Fortælling fortsat til fin Fuldendelse Under Hovedafdelingerne vil undertiden mindre betydelige Staters Skjebne fortælles. Saaledes bliver, at vi skal anføre et Exempel, Katastrophen med Danzig, og Thorn indlemme, under den Preussiske Historie, og hvor sligt i det følgende er giørligt, skal det skee, da vi troe derved noget at indskrænkVærkets Størrelse. - Naar der i noget Bind forekomme en Mand, som har tiltrakt sig almindelig Beundring eller Opmærksomhed, skal hans Blographi leveres, og indføres paa et for Historiens Gang passende Sted. Hele Værket skal sluttes med et fuldstændigt Register. - Dette er hvad man troer nødvendigt at melde i Henseende til Skrivtets indvorteBeskaffenhed. Tryk, Papiir og Format blive som de foregaaende Deele. Prisen omtrent 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp. De som vilde umage sig med at samle Subskribentere, og afsette Exemplarer tilstaaes hvert tiende Exemplar gratis Subskription modtages hos Boghandlingens Commissionairet. i Norge og Provindserne, samt i Gaarden No. 9 Lit. B. Klareboderne, hvortil Planerne beder man maatte indsendes inden næste October Maaneds Udgang. Kiøbenhavn den 18 Julii 1803. Frederiche Gyldendal, fød Kraft. En vigtig Bog for Almuen. Paa en Tid da Regieringen ved de viseste Foranstaltninger so ger at fremme Almuens Oplysning og Velstand, synes neppe noget Middel at være mere passende til endmere at befordre dette Øiemed, end gode og hensigtsmæssige Skrivter Udbredelse blandt Almuen. Et af de Skrivter, som nærmest er bestemte fordenne Menneskeclasse og som forener alle de Egenskaber, der giøre det til en hensigtsmæssig Almuebog, er i disse Dage udkommen paa undertegnedes Forlag under Titel af: Landsbyen Bøgelunds Historie for Almuen og Almuevenner, omarbeidet og localiseret efter Schlez's tydske Original af L. Hasse, Mag. Philos., Provst og Sognepræst i Fridericia. For at gjøre de Lærdomme, som her foredrages, saa meget mere beskuelige, fremsættes her Historien om en jydsk Landsby - Bøgelund - som i Christian den 4des Tid blev lagt i Aske af de keiserlige Tropper, som efter det uheldige Slag ved Kønigslutter oversvømmede Holsteen, Slesvig og Jylland. De Beboere, som vare komne derfra med Livet, samlede sig vel igien efterhaanden og opbyggede deres Steder, men baade de og deres Herre, vare for fattige til at opbygge Kirken, Præstegaarden og Skolen samt til at lonne Læreren. J denne beklagelige Forfatning modtog Gustav Palmskjold - en ædel og for fine Bønders Vel nidkier Mand - Godset og Byen Bøgelund efter sin afdøde Fader. Han anvendte nu Alt for at ophielpe den igien, og bragte det ved sin vise Omhu saa vidt, at Bogelund, som forhen var blottet for Alting og hvis Jndbyggere af Mangel paa gode Lærere og Veiledere, tildeels vare raae, overtroiske og udvidende Mennesker, blev til en Bye, hvis Forfatning og Jndbyggere kunde tiene til et Mønster for alle Andre. Forfatteren er, som bekiendt, en af Tydsklands berømteste populaire Skribenter, og nærværende Værk er i de ypperst critiske Blade bleven anpriist som det bedste i sit Slags. De Herrer Godseiere, Præster, Skolelærere, som enten til Uddeling blandt Almuen eller til Almueskoler og Almuebibliotheker, tage 20 Exemplarer af denne Bog, som udgiør 32 Ark i stor Octav, faae den for 3 Mk. eller halv Bogladepriis. Et enkelt Exemplar koster 6 Mk. A. & S. Soldin, paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236. Hansens nyeste danske original Brevedog eller Anviisning til at lære sig selv i kort Tid paa en let og fattelig Maade. at skrive gode og fiirlige danske Breve. Den indeholder: om den gode Indretning og Bestemmelsen af et Brev, om Tydeligheden, Ordenes Valg, gamle og nye Ord, Provinsial=Ord, fremmede Ord, Kunstord, Tvetydigheder, eenstydige og eenslydende Ord, allegoriske og blomstrende Udtryk, viden skabelige Ord og Talemaader, Tankernes og Sætninger Ordning, Feil i Stilen, dansk Sprogkundskab, Retskrivningen, Calligraphien, om Fynd og Eftertryk i Breve, Stillen, om Velanstændighed og Ynde i Breve, Klogskabsregler, om Brevenes Besvarelse, Beretsningsbreve, Anmodningsbreve, Kierlighedsbreve, Anbefalingsbreve, Tilsigelsesbreve, Leilighedsbreve, Lykønskningsbreve, Trøstebreve, Raadspørgelses, breve, Bebreidelsesbreve, Undskyldningsbreve, Alphabetisk, Optegnelse paa de fremmede Ord, som forekomme i Breve, med dansk Forklaring, Anviisning til at skrive de daglig forekommende Contracter og Documenter, Pæsen paa stemple Papiir til Documenter efter Summarenes Størrelse, Veiviser for Reisende igiennem Dannemark og Norge, den danske Titulatur og Rangorden, Taxt for de agende Postor i Dannemark og Norge, den nyeste Brevtaxe for Dannemark og Norge, Prisen er 6 Mk., indbunden 24 s. mere og faaes hos A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 236. kurken, en lærende og original dansk Roman for det smukke Kiøn, hvortil en sandfærdig Tildragelse har givet Anledning, af Poul Handrup, 1 Mk. uheftet og 20 sk., heftet; Saltonas eller Dievelen som han skal være, Mr. Barringtons Reise til Botanybai, 2 Mk. 4 s. Haandbog i Moralen, 2 Dele, 5 Mk. Jsraliternes Tilbagekomst til Jernsalen, af O. Horrebow, 1 Rdlr. Bidrag til Menneskekundskab, af Meisneer, 5 Mk. 8 s. Mærkværdigheder ved den franske Revolution, med særdeles Hensigt paa Statsretten og Politiken, 3 Dele, 1 Rdlr. 2 M. 8 s. Baron Trencks virkelige Historie, 3 Dele, 4 Mk. 10 s. Original=Auckdoren om Keiser Peter den store af Rusland, 5 Mk. 8 s. Samling af Arier, 2 Dele, 4 M. 8 s. Gemalinden af det sieldne Slags, 12 s. Gaader eller mørke Taler, i Mk. 4 s. Anekdoten og Jndfald, 10 sk. Veiledning til at forstaae Biskop Balles Bibellæsning, 1 Mk. 8 s.; faaes i store Kannikestrædet Nr. 3. hos Bogtrykker Winding. de islingegaard og Gods, beliggende udi Siælland, Holbeks P umt og Thune Herred, der bestaae af følgende: 1) Hovedgaardstaxt med derunder drivende contribuerende Hartkorn. 2) Bøndergods, Ager og 30 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. 233 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdr. 2 1/2 Alb. Eng, Jalt 264 Tdr. - Skpr. 3 Fdkr. 1/3 Alb. har Eieren, som Enke, besluttet at vil underhaanden sælge til en meget billig Priis og paa rimelige Vilkaar. Til nogen Oplysning anmeldes korteligen. a) At alle Hovedgaardens Bygninger der er smukke og rummelig, er for faa Aar af nye opbygt og anlagt udi Midten af sine 11 Marker, der befindes af de beste og frugtbareste Jorder. b) Udi Forpagtnings=Afgift gives deraf aarlig 4000 Rdlr. Bøndergodset, der alt er udskiftet af sæl lig og udflyttet, befindes udi god Stand, har rundelig og godt Jorder til Hartkornet, svarer, udi aarlig Landgilde, Huuspenge og Jordafgifter, foruden Hoverie p. p. 2000 Rdlr. Liebhaber, ne hertil, ville behage selv at besee samme, og med Eieren derom at handle, hvor Jordebogen, som og hos efterskrevne S. T. Hr. Kammerjunker von Barner til Alkestrup, Hr. Kammerraad Svitzer, boendes paa gammel Torv Nr. 142 og Hr. Fuldmægtig Frisenberg i Teglgaardstrædet No. 206 og 7 i Kiøbenhavn, Hr. Pastor Svitzer i Reerslev ved Slagelse og Hr. Pastor Svitzer Østerhæsinge ved Arreschou i Fyen er til Eftersyn. Gislinger, gaard den 25de August 1803. Som Laugværge. Susanne sal. Frisenberg. Svitzer.