JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Den, som sukker under Fattigskattens Tryk, paatrænger sig saa let den Vildfarelse: at det er Statens Hensigt, at beskytte Lediggængeren og Ødelanden; han maa høres, han bliver hjulpen. Den fattige Grundbesidders Nød bekymrer ikke Øvrigheden; han maa hengive sit Arbeides sure Sved tilForøderen. Saa finder han det da ofte beqvemmere, at gjøre en Hammer af Ambolten, og selv at kaste sig i de aabne Armee paa den alt forfør gende Fattigkasse. Som Guddommen vil den udbrede sin Velsignelse over Gode og Onde – hvorved den store Dronning desværre kun oversaae den lille Punct, at dertil ogsaa hører guddommelig Almagt, og at ikkun den aleneste Gud (ikke Jordgaderne) kan give, uden at tage. Den svækker Creditten, Statens Nerve, VelstandensLøftestang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Hvor gives der hypothekarisk Sikkerhed ved ubestemte, privilegerede Skatter, som af sig selv stige ved enhver Concurs, og som, naar en almindelig Ulykke træffer en Egn, ogsaa kan tilintetgjøre den høieste Grundværdi, Her døer den Syge af Lægemidlet. Credit alene kunde hjælpe; men den har Man gjort umulig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Den bringer alt det Hadefulde af en Formuesskat med sig. Spioneri, Misundelse, og den sørgelige Virkning, at mangen, som er stærkt forgjældet, taxerer sig selv over Evne, for at vedligeholde Crediten. Den har endelig alle Landes Erfaring imod sig. Overalt har den skabt Armod, ikke forebygget den. Overalt voxer det Onde i stigende Progression, Udsigten i Fremtiden opfylder med Skræk. Med næsten mathematisk Vished kan bevises, at Sagen endelig ikke meere kan sættes igjennem, hvorfor de stedse spænde Buen strammere, til den springer, og springe vil den visselig! Den Vise deeler med Daaren Menneskehedens Lod, at være underkastet Vildfarelse; men ikkun Daaren vedbliver at vandre paa den usikkre Bane; den Vise træder tilbage, naar han mærker, at Grunden vakler. Om den her vakler, maa andre afgjøre. v. Graffen. Brebel, i Juli 1834.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Auctioner. Løverdagen den 20de December d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Falster Virks Tinghuus ved Nykjøbing afholdt fjerde Auction efter tredie Panthavers Begjæring over Hovedgaarden Waldnæssegaard, beliggende i Waalse Sogn herpaa Falster og staaende for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 54 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og ufrit 14 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Ager og Eng, samt 3 Skpr. 1 1/2 Alb. Skovskyld, med et Areal af circa 370 Tdr. Land Ager- og Græsnings Jorder og af circa 80 a 100 Tdr. Land Skov, tilliggende 22 Huusmandshuse med Jordlodder og desforuden en Jordlod af 8 Tdr. Lands Størrelse, samt Konge- og Kirke-Tienden af det ufrie Hartkorn, forsaavidt det henhører under Waalse Sogn. Auctionsconditionerne kunne forinden Auctionen erfares paa Falster Birks Contoir, og Eiendommen paavises af Forpagter N. Hansen paa Waldnæssegaard. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Falsters Birk, den 19de November 1834. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Carl Nielsen af Sønderby paa Fems bliver det Boet tilhørende Huus med tilliggende Have i bemeldte Sønderby borsolgt ved 3 Auctioner, der afholdes: Fredagen den 12te Decbr.) Fredagen den 19de Decbr.) d. A., Form. Kl. 11. Mandagen den 29de Decbr. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den tredie paa selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Feig, den 19de November 1834. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Tirsdagen den 2den December dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Stranden ved Böttöe Bye herpaa Falster afholdt offentlig Auction over en Deel af Ladningen af den sammesteds indstrandede Galease "Acolus", bestaaende af circa 50 Tönder Trondhjemske Sild, 10 Tönder Tran, 7 Tylter Fyrreplanker, 2 Tylter Træe-Tagrender, 5 Tylter deels til dannede og deels utildannede Aarer, en Deel Finlapper-Varer og nogle Favne Birkebrænde, samt over Vraget af det indstrandede Skib og 1 eller 2 Skibsbaade, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Forinden Auctionen kunne Varerne dagligen forevises Liebhaverne af Skipper C. Berg fra Rostock, som opholder sig i Böttøe Bye. Thi ville de Lysthavende til forbemeldte Tid og Sted give Møde. Falsters Birk, den 24de November 1834. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Frederik Pedersen i Kastager, under Baroniet Juellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge, den 17de November 1834. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveierhuusmand Carl Nielsen af Sønderby paa Fem indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Feis, den 19de November 1834. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Ved Proclama af 18de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter den paa Nobbøllegaard afdøde Enke Gjertrud Frederichsen, født Heie, og hendes forhen afdøde Mand Examinatus Juris Gotfred Jørgen Frederichsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødbye den 20de November 1834. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Byfoged og Byskriver i Vor Kjøbstad Mariebo paa Vort Land Lolland, samt Dommer og Skriver ved Grevskabet Christiansholms Birk, Peter Christian Valentin, hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han 3de Gange efter hinanden i den Berlingske politiske og Avertissements Tidende, Lollands Falsters Stiftstidende og den Altonaiske Mercur maa med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, der ere i Besiddelse af Documenter, som give Pant eller anden Forhæftelse i nogen under fornævnte Jurisdictioner beliggende Eiendom, eller noget under samme Jurisdictioner værende Løsøre, og som der ere tinglæste i et ældre Tidspunct end 20 Aar, fra 1ste Januar indeværende Aar at regne, altsaa førend den 1ste Januar 1814, forsaavidt de ei ved tinglæste Paategninger eller Declarationer maatte være fornyede, eller Forhæftelserne perpetnerede i een eller anden Eiendom, til dermed inden foreskrevne Tids Forløb at melde sig hos Byskriveren i Mariebo og Virkeskriveren ved Grevskabet Christiansholms Birk, bemeldte Peter Christian, Valentin, da de af forberørte Documenter, hvormed Jngen inden forbemeldte Tids Forløb skulde melde sig, ikke fra Pantevæsenets Side blive at tage i Betragtning ved nye Documenters Læsning eller Attesters udstædelse. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 23de September 1834. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Ørsted. M. Lange. Hansen. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Bevilling for Byfoged og Byskriver i Mariebo paa Lolland, samt Dommer og Skriver ved Grevskabet Christiansholms Birk, Peter Christian, Valentin, til i Aviserne at indkalde dem, der ere i Besiddelse af Documenter, der medføre For hæftelser under fornævnte Jurisdictioner, der ere ældre end 20 Aar. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, som regnes fra denne Jndkaldelses sidste Bekjendtgjørelses Dato, alle De, der ere i Besiddelse af Documenter, som give Pant eller anden Forhæftelse i nogen fast Eiendom, som er beliggende, eller i noget Løsøre, som forefindes under Mariebo Kjøbstads eller Grevskabet Christiansholms Birks Jurisdiction, og hvilke Documenter enten ved Mariebo Byting eller ved Grevskabet Christiansholms Birketing maatte være læste førend den 1ste Januar 1814, forsaavidt de ikke ved tinglæste Paategninger eller Declarationer maatte være fornyede, eller Hæftelserne ere perpetuerede i een eller anden Eiendom, til dermed inden foreskrevne Tids Forløb at melde sig hos mig, som Byskriver i Mariebo og Skriver ved Grevskabet Christiansholms Birk, da de af fornævnte Documenter, hvormed Jngen inden bemeldte Tids Forløb maatte melde sig, ikke fra Pantevæsenets Side ville blive tagne i Betragtning ved nye Documenters Læsning eller Attesters Udstædelse. Mariebo, den 18de Novbr. 1834. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-25
Paa Wintersborg ere tvende brune 6 Aars Vallakker, over 10 Qvt. høie, at erholde tilkjøbs for 120 Rbd.; ligeledes 150 Traver Langhalm for 4 Mk. Traven. ruma ruma Ved Tallotteriets 1227 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 23. 61. 60. 49. 35.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Otteogtyvende Aargang. Nummer 95. Trykt, forlagt og udgivet af C. C. Schultz's Enke, redigeret af J. C. Larsen, Procurator. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Udenlandsk. England. Grev Spencers dødelige Afgang har foranlediget en forhausende Forandring i det engelske Ministerium. Times af 15de dennes melder nemlig: Kongen har benyttet Leiligheden, som Lord Spencers Død tilbød, og afskediget Ministeriet; Man har den største Grund til at tro, at det vil blive Hertugen af Wellington overdraget at sammensætte et nyt Ministe3 rium. Dronningen har bevirket det Hele." Sun giver følgende Liste over det nye Ministeriums Medlemmer; Hertugen af Wellington, Hertugen af Richmond, Lord Ellenborough, Lord Brougham, Lord Stanley, Sir J. Graham, Sir G. Murray, Sir N. Peel, Greven af 3 Aberdeen, Lord Rosslyn, Hr. Goulburn og Hr. Her ries. Denne Sammensætning af Høitorrier, maadeholdne Conservative og frafaldne Reformere har ikke opvakt Tilfredshed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Frankrig. Der var bleven sammensat et nyt Ministerium, men det holdt sig kun i 3 Dage, da nogle af Ministrene havde aabnet Øinene i Tide og indseet, at deres hele Virksomhed vilde komme til at bestaae i, at være den kongelige Villies ansvarlige Bekjendtgjørere; thi Kongen havde udtrykkelig forlangt, at det nye Cabinet i den forestaaende Session skulde uforandret fremlægge det i forrige Session forkastede Erstatningsproject til Fordeel for de forenede Stater, om endog enkelte af Medlemmerne havde i Kamrene talt derimod. denne Anledning begiærede Ministrene Afskeed. Senere har Kongen arbeidet paa, at see et nyt Cabinet sammensat, i hvilken Hensigt han den 15de ds. lod Rigny, Thiers, Guizot og Duchatel kalde til sig. Hs. Maj. lod til samme Tid Marschal Mortier, Hertugen af Treviso, kalde til sig. Denne Herre modtog Krigsministeriet, saavelsom Forsædet i Ministerraadet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Preussen. J nogle Dage – saa skrives fra Berlin under 20de ds. – har Talen været om, at Forlangendet om D. Carlos's Anerkjendelse som Konge Fredagen den 28 November 1834. i Spanien skal have funden en gunstig Modtagelse hos de nordiske Hoffer. Der ventes meget vigtige Resultater af den russiske Keisers Nærværelse i Berlin. Nogle Meddelelser dertil fra Paris og Frankfurt lade formode, at der er tilveiebragt en Nærmelse imellem de Franskes Konge og de nordiske Magter, som især gaaer ud paa, at jævne de orientalske Anliggender. Man troer desuden, at de Franskes Konges hele Politik med Hensyn til det Jndre ledes af de tegitime Monarker, og at navnligen det nu senest ophævede Ministerium var udnævnt ved denne Jndflydelse. – Den russiske Keiser vil forblive i Berlin til den 1ste Decbr., og hans Gemalinde endnu længere, for at kunne gjøre Tilbagereisen i Kane, da hun er meget svagelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Tydskland. Den tydske Forbundsforsamling er nu kommen overeens om en Voldgivtsret, som skal dømme imellem Fyrste og Folk. J denne Overeenskomseer Man da en fuldkommen Tilintetgjørelse af al constitutionel Ret i Tydskland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Jndenlandsk. Udfaldet af Valgene for Kjøbenhavn, som endte den 24de de, meddeles i "Dagens saaledes: De 12 med fleste Stemmer vare Dhrr. Prof., Dr. juris Bang 1059, Secretair Algreen-Ussing 1021; Procurator Haagen 1014; Viinhandler Hansen 971; Capitain, Brygger Bierre 892; Mechanicus H. Gamst 843; Etatsraad Hvidt 843, Grosserer P. C. Knutzen 803; Garver Linstorff 755; Bankdirecteur, Grosserer Christensen, 733, Capitain, Muurmester Schaper 695; Agent Hammerich 652. De 12, som derefter havde fleest Stemmer, vare Dhrr.: Justitsraad, Høiesteretsadvocat Salicath 640; Justitsraad A. F. Skibsted 639, Secretair Deichmann 614; Major, Viinhandler Friedenreich 546, Grosserer J. P. Bech 509, Grosserer Jacob Holm 487, Capitain Falsen 480; Capitain, Bogholder Her forth 44; Major, Grosserer Prætorius 439; Anker smed H. Caspersen 437, Grosserer Omen 422; Grosserer H. C. Müsselmann 402. Næppe har noget Amts Fattigkasse i den sildigere Tid erholdt en saa betydelig Tilvært, som Mariebo Amts, idet at Samme, ved Lands-Over- samt Hof og Stads=Rets Dom af 24de Juni d. A., hos Eieren af Rudbjerggaard, Hofjægermester Baron Knuth, der justitialiter tiltaltes for Overtrædelse af Forordningerne af 6te Juni 1769 og 9de Februar 1820, med Hensyn til Bortfæstningen af nogle under RudbjerggaardsGods hørende Fæstegaarde er tilkjendt saare betydelige Summer, der findes specificerede i den omhandlede Dom, hvis Conclusion lyder som følger: "Tiltalte, Ho jægermester Baron Knuth til Rudbjerggaard, bør bøde til Mariebo Amts Fattigkasse 1,880 Rbd. Sølv og til Kongens Fiskus 700 Rbd. Sølv, samt fremdeles til Mariebo Amts Fattigkasse 140 Rbd. Sølv for hvert Aar, at regne fra den 23de Aug. 1833, indtil Gaarden No. 3 i Egebølle bliver bortfæstet og lovligt Fæstebrev med vedføiet Synsforretning og Hoverifortegnelse bliver udstædt; 180 Rbd. Sølv for hvert Aar, at regne fra den 25de Juni 1833, indtil Gaarden No. 11 i Munkebo bliver bortfæstet og lovligt Fæstebrev, som ovenmeldt, bliver udstædt; 80 Rbd. Sølv for hvert Aar, at regne fra den 15de Mai 1833, indtil Gaarden No. 4 i Støb paa samme Maade bliver bortfæstet og Fæstebrev udstædt, og 80 Rbd. Sølv for hvert Aar, at regne fra den 8de April 1833, indtil Gaarden No. 8 i Klønge ligesaa bliver borfæstet og Fæstebrev med vedhæftet Synsforretning og Hoverifortegnelse udstædt. Saa bør Tiltalte og udrede samtlige af denne Action flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor ved Underretten, Procurator Hviid, 12 Rbd., til Procurator Baadt 3 Rbd. og til Actor ved Overretten, Procurator Payngk, 12 Rbd., Alt i Sølv, De idømte Mulcter at udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes, Alt under Adfærd efter Loven." (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
En Ubenævnt har, igjennem Hr. Over- og LandsRets Advocat Gottfriedsen, skjænket Hadersleben 10,000 Rd. Courant til Indretning og Vedligeholdelse af en hensigtsmæssig Gadeoplysning samme Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Mariebo. Redactionen har alt tidligere gjort opmærksom paa det af Hr. Professor David redigerede Ugeblad: "Fædrelandet. Efter nu at have erholdt 7 Nummere deraf, troer den at burde optage følgende modtagne Meddelelse desangaaende: "Allerede med Hensyn til sit Jndhold adskiller dette Blad sig fra vore andre Blade og Tidsskrivter derved, at det udelukkende gjør Fædrelandet til Gjenstand for sine Undersøgelser og Betragtninger; det, som i en Række af Aar indtil de sidste Tider har ligget udenfor den periodiske Presses Gebet, ja saa godt som udenfor hele Nationens Jdee kreds – Statens hele Forfatning, sammes Jndflydelse paa Nationens Velvær i aandelig og materiel Henseende, dens Jndvirkning paa det offentlige og private Liv, Principerne for Statens Administration saavel i det Hele som i det Enkelte – dette med Mere drøvtes og oplyses, baade som det er og som det burde være. Ligesom dette Blad ved sit Jndhold alene har Krav paa almindelig Opmærksomhed, saaledes faaer det en endnu høiere Betydning ved den Form, hvorunder dette Jndhold fremtræder. Ogsaa i denne Henseende har det et afgjort Fortrin for hvad Man ellers finder hos vore offentlige Blade. Det har nemlig en vis Farve og visse Grundanskuelser, som Forfatteren har gjennemtænkt med Grundighed og Skarphed og saaledes aldeles tilegnet sig. ere de ledende og fremherskende igjennem alle de enkelte Afhandlinger, som findes i Bladet. Af hvilken Beskaffenhed disse Grundprinciper ere, seer Man let ved Gjennemlæsningen af de første Nummere: de have ligesaaLidet tilfælleds med den radicale Reformationssyge, der alene søger Forandringer uden Hensyn til om de ere Forbedringer, som med den fordomsfulde Servilitets Aand, der kæmper for det Gamle og Bestaaende, ford det er gammelt og bestaaende; de ere Resultaterne af en dyb og fordomsfri Granskning, fremsatte med den ædle Frimodighed, som den sikkre Overbeviisning om Sandheden skjænker; Alt der bærer Præget saavel af Redacteurens Kjærlighed til Sandhed, Frihed og Fædreland, som af hans Tænksomhed, Kundskaber og practiske Jndsigter. Man finder der ligesaalidet nogen Fremstilling af philosophiske og politiske Theorier, hvis practiske Vigtighed ikke er aldeles indlysende, som nogen løs Sammenstilling af Facta, uden de fornødne Oplysninger om disses Sammenhæng, Aarsager og Virkninger; de philosophiske Raisonnements ere oplyste med passende Exempler og de fornødne Vink til den practiske Anvendelse, og de anførte Facta ledsagede af saadanne Bemærkninger, som sætte Læserne ind i disses Væsen og Betydning. - Skjøndt nærværende Characteristik naturligviis kun kan gjælde det allerede udkomne, er der dog vist ingen Tvivl om, at den ogsaa i det Væsentlige vil kunne overføres paa den følgende Række - Redacteurent bekiendte Duelighed, Retsindighed og Uafhængighed borger os derfor – og skulde Man vel da kunne tvivle om, at dette Blad vil have en betydelig Jndflydelse paa den Aand og den Retning, som vil gjøre sig gjældende i vore Stænders Forsamlinger?" Dagen, da det (i f. No. ommeldte) i Nakskov byggede Brigskib skal løbe af Stabelen, er nu bestemt, nemlig: den 1ste December d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Markedet her i Mariebo den 25de ds. var yderst maadeligt, saavel for Kræmmerne som Haandværkerne, Først henimod Middag indfandt der sig nogle Kjøbere; men det lod til, at de ikke havde mange Penge. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Da jeg under et Sygdomstilfælde blev ved Døden berøvet et af mine Børn, og ei vidste Udvei til at faae Samme jordet, viste Hr. Kjøbmand Joseph Philig sig saa ædelmodig imod mig, at gaae omkring hos nogle af sine Velyndere og ved deres Godhed sammenbragte mig 2 Rbd., hvorfor han ei bekom Andet, end min hjerteligste Taksigelse. Rakskov, den 20de August 1834. L. Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Bekjendtgjørelser. De, som hos mig have subscriberet paa practisk Landmaaler af S. Langkiær, kunne nu erholde Samme for 2 Mk. 4 s. Exempl. hæftet. Nykjøbing, den 28de November 1834. J. Madsen. Breve til Landet Præstegaard bedes addresserede pr. Nakskov & Gammelgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Mandagen den 1ste Decbr. bliver Natskov. Bal i Harmonien, som sædvanlig. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Løverdagen den 20de December d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Falster Birks Tinghuus ved Nykjøbing afholdt fjerde Auction efter tredie Panthavers Begjæring over Hovedgaarden Waldnæssegaard, beliggende i Waalse Sogn herpaa Falster og staaende for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 54 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og ufrit 14 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Ager og Eng, samt 3 Skpr. 11 1/2 Alb. Skovskyld, med et Areal af circa 370 Tdr. Land Ager- og Græsnings Jorder og af circa 80 a 100 Tdr. Land Skov, tilliggende 22 Huusmandshuse med Jordlodder og desforuden en Jordlod af 8 Tdr. Lands Størrelse, samt Konge- og Kirke-Tienden af det ufrie Hartkorn, forsaavidt det henhører under Waalse Sogn. Auctionsconditionerne kunne forinden Auctionen erfares paa Falster Birks Contoir, og Eiendommen paavises af Forpagter N. Hansen paa Waldnæssegaard. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Falsters Birk, den 19de November 1834. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Carl Nielsen af Sønderby paa Fems bliver det Boet tilhørende Huus med tilliggende have i bemeldte Sønderby borsolgt ved 3 Auctioner, der afholdes: Fredagen den 12te Decbr.) Fredagen den 19de Decbr.) d. A., Form. Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Mandagen den 29de Decbr.)De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den tredie paa selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Feis, den 19de November 1834. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveierhuusmand Carl Nielsen af Sønderby paa Fems indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Feig, den 19de November 1834. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Frederik Pedersen i Kastager, under Baroniet Juellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge, den 17de November 1834. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-11-28
Ved Proclama af 18de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter den paa Nøbbollegaard afdøde Enke Gjertrud Frederichsen, født Heie, og hendes forhen afdøde Mand Examinatus Juris Gotfred Jørgen Frederichsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødbye den 20de November 1834. S. Jbsen.