JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Kjøbenhavn, d. 6 Dec. Asiatiske Actier, som d. 29 November bleve solgte ved Auction for 214 Rbd. (foruden Omkostninger) ere i Gaar med eet stegne til 270 a 280 Rbd. Som Aarsag angives de indløbne gode Forhaabninger om at faae udbetalt de 380,000 S. Rupier (250,000 Specier), som Compagniet har tilgode i Ostindien, og hvorom der allerede i næstsidste Generalforsamling gaves god Fortrøstning. - Den norske Cours synes paa ingen Maade at ville forbedre sig. J Onsdags solgtes norske Rigsbanksedler til 24; men da Coursen med sidste Post kom fra Bergen,0, saa syntes de at hæve sig til 24 1/2 a 25, dog vare de i Dag igjen 23.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
De af det ny oprettede Laaneinstitutet udstedte Sedler, er blevne udbudne paa Børsen, først 200 Specier for 150 Rbd. Dansk, og derpaa for 100 Rbd. D.; men selv til denne ringe Priis fandtes ingen Kjøbere. - Committeesedler have, paa Grund af en Bekjendtgjørelse fra Grosserer Societetets Committe, at den anordnede Trækning vil finde Sted d. 11 Dec., hævet sig til 96.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Bogbinder Holst i Skindergaden No. 32 ind binder Bøger efter en saare skjøn Opfindelse, der især er af stor Nytte ved Protocoller og Regnskabsbøger. Ved en i Ryggen af Bogen anbragt Fjers Trykning falder nemligen hvert Ark saaledes tilbage, at begge Blade ligge ganske lige. Anmelderen, som med Fornøielse har seet Prøver af Arbeidet, troer med Rette at kunne anbefaldenne Jndbindningsmaade til alle Contoirer o. s. v., da den med Grund burde fortrænge den gamle Paa Vesterbro døde i disse Dage afg. Kal botanisk Gartner Voigts Enke i en Alder af 78 Aar, efter tredive Aars Brystsyge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Hvor almindelig Brystsyge er her til Lands, sees deraf, at blandt 180 Personer, der fra 13 Sept. til 11 Oct. d. A. døde her i Kjøbenhavn, bortrykkedes allene 36 af Brystsyge, og 11 af Svindsot, der egentligen henhøre under een Hovedrubrik. "Den hos os desværre saa almindelige Svindsoet og tærende Brystsygdom - siger Collisen - findes iblandt Mennesker af alle Stænder. Vi see denne skrækkelige Sygdom af alle Arter og under alle Skikkelser. Den slimede Svindsoet er den meest almindelige; den, som ledsages af Buldning i Lungerne, er som oftest en Følge af den første, ogsaa findes den scrophuløse, og den som har sit Sæde i Luftrøret. Upaatvivleligen bidrager vort kolde, foranderlige Clima meget til de i alle Huse saa almindelige Catharrer, som, naar de blive forsømte, især ved unge, fuldblodige, nerveuse, med Anlæg til Svindsoet forsynede Mennesker, saa let kan udarte til Blodspytten og Tæring, saa meget vissere, naar Levemaade, Klædedragt, Forlystelser, Lersindighed, Udsvævelser a. kunne bidrage dertil. Maaskee kunne i senere Aaringer Fattigdom, Næringssorger og mørke Udsigter, Fremtiden medvirke til at forøge denne Sygdom, iblandt os." Dette skrev Callisen 1809. At de sidstnævnte Aarsager meget have forøget sig siden den Tid, veed Enhver. Slagelse, d. 4 Decbr. Natten til den 2den Dec. sidstafvigte, omtrent Kl. 1, opkom en frygtelig Jld i Ladelængden af den Hr. Universitets forvalter Gruner tilhørende og paa Slottets Gade beliggende Hestemølle; Jlden greb saa voldsomt om sig, at 2de Længder af bemeldte Eiendom, saavelsom et lidet Udhuus, tilhørende Naboen, Vognmand Carl Friedrich, af Jlden var bespændt forinden Hielp kunde anvendes, som dog øieblikkelig, efter skeet Anskrig, tillede. - Desuagtet lykkedes det dog, ved Forsynets Biestand, Slagelse Kjøbstæds, tilforn ved flere Tilfælde, udmærkede Brand-Corps, her ved en mageløs Anstrængelse, som oftere forbunden ved egen Fare, at forhindre at Jlden ei greeb videre om sig, uagtet at de 3de Længder, som bleve et Rov for Luerne, og som vare fyldte med Høe, Sæd og Tørv, vare ganske byggede med Stuelængden. Anledningen til Branden har ei været at opdage. - De tvende Brandlidte mistede al deres indavlede Høe og Sæd, samt Brændsel, og 4 Faar blev tillige opbrændte. Deres Jndboe blev betydelig beskadiget; ingen af dem havde assureret. Den Nidkjærhed, hvormed Amtets høie Øvrighed har vigileret for Straae, tagenes Afskaffelse, velsignedes ikke alleneste i Farens Øieblik, men erkjendes af alle, som det, en stor Strækning af Byen har at takke for dens Redning under denne Jldsvaade. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Mariboe, den 2den December. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte November Maaned, følgende: En Tønde Hvede 27 Rd. 3, Mk. En Tønde Rug 17 Rd. En Tønde Byg 12 Rd. En Tønde Havre 7 Rd. En Tønde hvide Ærter 15 Rd. En Tønde graae Ærter 15 Rd. En Tønde Kartofler 4 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. Et Pund Smør 6 Mk. Et Pund Ost 16 s. Et Pund Talg 1 Rd. Et Slagtenød 60 Rd. Et Sviin 40 Rd. Et Faar 8 Rd. - Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Nakskov, den 30de November. Fra den 23de til den 30de November ere ved Nakskovs Toldkammer følgende Skibs Capitainer ind- og udclarerede: J. Diderichsen fra Kiel, baglastet. L. Smidt fra Kiel, baglastet. J. Thorøe fra Kjøbenhavn med Stykgods. H. Thomsen fra Kiel baglastet. A. Petersen fra Kiel, baglastet. H.A. Brandt til Kjøbenhavn med Hvede. Berg til Kjøbenhavn med Hvede. Alle af Nakskov. - C. Eschelsen til Holsteen med Byg. Ole Rasmussen, til Holsteen med Byg. Begge af Marstall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
- Ved Auctionen over Hr. Kjøbmand Tolder lunds Gaard og Huus her i Nakskov blev samme tilslaget Hr. Amtsforvalter Lunddahl i Mariboe, for den Summa 12,660 Rbd. N. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Odense, d. 3 Decbr. Ved Auctionen i Tør dags over vor gamle Graabrødre Kirke til Nedbrydelse, blev den tilslaget Hr. Brandinspecteur og Tømmermester Langhoff for 6718 Rbd. N. V. Hempels An(Denne Kirke har fordum tilhørt det næstlig gende, og siden til bedre Brug anvendte Franciscanen eller Graabrødre=Kloster, som indviedes 1343. Fra Anno 1641 til 1618, da den afbrudte St. Albani Kirkes forrige Menighed søgte hertil, var den en Sognekirke; men Menigheden voxte til, og da den langt større St. Knuds Kirke, efter Klosterets Secularisation, stod ledig, blev denne af Kong Christian IV i samme Aar indrømmet Jndbyggerne til Sognekirke, og Graabrødrekirke siden allene brugt til at holde Liigprækener i Kirken er berømt af de Kongelige Personer, som havde deres Begravelse her, saasom Johannes med sin Dronning Christine, Kon Christian 11, og fl. Det Jndvendige blev nedbrudt og Begravelserne borttagne for adskillige Aar siden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Vinteren har igjen taget Afskeed, og det har nu i flere Dage været Tøveir med klar Luft, saa Skibsfarten atter kan gaae uhindret for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Forlangt Jndrykkelse. I. For at føre Afgjørelse udi Toe forskjellige Meninger, i Anledning af den under 19de hujus indtrufne Sol-Formørkelse, udbedes Svar udi disse Aviser, af en 1 dette Fag kyndig Mand, om Maanen, i den Tid Formørkelsen varede, stod under Solen i en ligeLinie fra vort Øie af, og at det altsaa var Maanens Korpus, men ikke Skyggen, som betog os Solens Skin, Eller om ikke Maanen, da formørkelsen skeedte, endnu var under Horizonten eller under Jordens Overflade, og at den altsaa paa den Tid ikke var eller kunde være synlig for os, efterdi Maanedskiftet, eller saa at sige Nyemaane indtraf just i samme Time som Formørkelsen, - 2. Er det en privilegeret Kniplingshandler tilladt, at have en Qvinde, foregivende hans Kone, til at husere med Kniplinger saavel i Kjøbstæder, som paa Landet, (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Kjøbenhavns Børs den 6 December. Cours. Hamb. 2 M. 602, a vista 610. Amsterdam 2 M. 555, a vista 560. London 2 M. 26 1/4 Rbdlr. Spec. 615. - Specier solgtes til 38 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 95 1/2 a 96 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 23 a 24. Svenske Sedler 9 Mk. 4 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Blandede Efterretninger. Prof. Gubitz i Berlin har faaet Tilladelse at sætte en Samling af udsøgte Bøger, til Beløb 55,000 Rdlr., mod en Jndtægt af 30,000 Rd., paa Spil, til Bedste for den fædrenelandske Forening. Den, som ingen større Gevinst faaer, erholder et i 4 Bind nytrykt æsthetisk Værk, hvortil Tydsklands meest anseete Forfattere levere Bidrag, og med Hensyn til Prisen for hvert Lod, er under den almindelige Bogladepriis, som Præ mit. Disse Bind komme ikke i Boghandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
En ung Adelsmand i Cadethuset i Berlin har faaet den saakaldte Catalepsis (Starsucht, der hver Morgen varer to Timer. Magnetiseurerne kalde dette sjeldne Tilfælde den naturlige Magnetismus, og have blandt adskillige Vidunderligheder ogsaa udbredt det Rygte, at den af en saadan Magnetismus Betagne kan læse igjennem Fingerspidserne. - J Berlin hører nu Magnetismen, som selskabelig Underholdning, til Dagens Orden; alle tænkende Læger ere enige om at betragte dette Phænomen som et Lægemiddel. - Den prophetiske Bonde, Adam Müller, som er ankommen til Berlin, har ikke faaet Audience hos Kongen. Han har havt nye Aabenbaringer, og Sværmeren paastaaer, at der næste Aar vil udbryde en Krig, hvoraf følgen vil være et stort Riges Tilintetgjørelse. Frygt og Fares Jndvirkning paa et skadefro Dyr. - J Aaret 1799 udi Jan. Maaned, afbrændte alle Bygningerne i den indre Gaard af Palais Royal. En særskilt af disse var Gjemmestedet for udenlandske og vilde Dyr. Forinden Jlden imidlertid naaede denne, vare Dyrene bragte i Sikkerhed af deres Vogtere, kun en vild og grum Ræv var tilbage, som det var umueligt at faae ud af Buret - ingen torde nærme sig ham. Snart omgave Luerne ham og sveed endog Tippen af hans Hale; paafaldende var det hvorledes nu Frygten for Faren og Døden virkede paa dette ellers utæmmelige Bæst - Han sprang ud af den aabne Dør, lige i Armene paa en af Brandfolkene, som han vedblev fortroligen at klynge sig op til. Ligesom han følte den Velgierning denne viiste ham ved at bortbringe hem fra de rasende Flammer. - Efter denne Tid blev dette vilde Dyr, som ingen uden største Forsigtighed før kunde nærme sig, paa engang lærvillig, godmodig og saa from, at Karlen ikke engang har ham eller lænkede ham, men lod ham følge sig, det han gjorde ligesom en Hund. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoiret. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Hos maataTrettende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 December 1816. Om Sildefiskerie. a) forrige Numer her det været bemærket, hvor vigtige Jyllands Sildefiskerier ere, især ved Nibe. Allerede i Aaret 1666 sagde Arent Berentsen om denne By: "J Synderlighed er Nibe et fornemme stort Fiskeleye, berymt formedelst det herlige Sildefiskende, som i saadan Mangfoldighed bestaar saa at undertiden, naar ickun Fiskeriet i nogen maade tilgaar, derfra ey allene den omliggende Eng med Sild for it billig Værd undsettis; Men og største Delen aff det ganske Land og andre langt fraliggende Stæder, mange Læs og Skibsladninger derfra lader føre." – Jnteressant er det at sammenligne denne Efterretning med Catteau Calle ville's bemærkninger i hans nyligen paa Dansk oversatte Beskrivelse over Østersøen. "J det syttende Aarhundrede, (omtrent i Arent Berent sens Tid), siger han, begave Sildene sig i en Række af Aar til den østlige Kyst af Jylland, og især ind i Liimfjorden. Byen Nibe drev dette Fiskerie med saadant Held, at den blev riig og blomstrende, og Kongen af Danmark ansaae den, som een af sin Krones skjønneste Perler. Producterne bleve afsatte i Danmark, Sverrig og Tydskland, og forskjellige Arter af Fisk, som kom med Silden, gjorde denne Kyst meget berømt for sit Fiskerie. Uagtet denne Fordeel tildeels har vedligeholdt sig i de senere Tider, har den jydske Kyst, siden Midten af det forrige Aarhundrede, ikke kunnet sammenligne sig med den modsatte Kyst, og det er Sverrig, som har været begunstiget af Naturen." - Men Tingene have nu forandret sig; Sildefiskeriet aftager i de svenske Skjærgaarde, og tiltager, som vi før have viist, paa den jydske Kyst. Silden findes hele Aaret igjennem i Østersøen og Nabohavene; men kun om Foraaret, en Deel af Sommeren, og om Høsten viser den sig, i tæt sluttede Colonner, langs med Kysten. Paa hver anden Tid opholder den sig paa Bunden af Havet, og kammer periodisk tilsyne. Men Andersons Beskrivelse over deres konstige Fart fra Polar egnene, og deres vidunderlige og kløgtige Fordeling i store Colonner, ansees, skjøndt overført i mange Naturhistorier og Geographier, for aldeles falsk De Jagttagelser, som ere samlede af Noel paa Kysterne af Normandiet, de Grunde, som ere fremsatte af Dr. Bloch, og de følgeslutninger, som deraf ere udledede af Grev Lacepede, ere blevne bestyrkede ved Kiendsgierninger, som Østersøen, Kattegattet og de norske Have fremvise. Men vist er det, at Sildene undertiden forandre deres Opholdsted, enten for stedse, eller for nogen Tid, og behøve vi i den Henseende kun at beraabe os paa det nyligen anførte Exempel. Men af det, som Arent Berentsen, allerede for mere end 150 Aar siden har anført om den rige Sildefangst paa den jydske Kyst, maa man formode, at dette Slags Fiskerie har været meget betydeligt i ældre Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Den Omstændighed, at Østersøens Vand forhøier, Sandgrundene paa de allerfleste Steder, især hvor de Strandbredden ikke er høi og steil, thi der er Vandet udenfor ogsaa dybere, og skjærer Strømmen skarpere, anseer Pontoppidan for en Aarsag til at Havne og Fjorde stoppes, hvorved ogsaa Fiskeriet hindres paa visse Steder. Adskillige Fiske, især Sild og Torsk, som ville have dybere Vand end Flyndre, Aal o. s. v., komme derfor Landet nu ikke mere saa nær, som tilforn, efter gamle Bønders Sigende, og de maa derfor søges længer ud i Havet; men da Bonden ikke altid har Leilighed dertil, saa driver han denne Næring mindre end ellers vilde skee. Paa nogle Steder, saasom ved Gedsøer under Falster, voxe Sandrevlerne saa høit, at adskillige Fisk, som tilforn gik ind i Fjorde og Viger, hvor de fordum vare let at fange, forbydes nu Indgangen. Med Laxen skeer det samme *). - Mueligen have Canalers Gravning og Havnes Opmudring, som man i nyere Tider har lagt saa priselig Vind paa, bidraget noget til, at Fiskene nu igjen begynde at søge vore Kyster. Man har villet paastaae, med hvor megen Grund tør vi ikke bestemme, at Slaget paa Kjøbenhavns Rhed, 1801, har bidraget meget til at fordrive Fiskene fra vore Farvande. Vist er det, at de i adskillige Aar derefter have aftaget meget, og først i de sidste Tider have begyndt at lade sig see igjen i Mængde. Unægteligen gives her forskjellige Aarsager til en saadan Aftagen, og at store Søslag ere en medvirkende Grund dertil, synes ikke at være saa ganske usandsynligt. Dertil kommer endnu, at Fiskerne, før Krigen, kunde vinde mere ved at fare, og under Krigen ved at gaae til Kaps, hvilket naturligviis maatte bidrage meget til Fiskeriernes Forfald. J det Hele har man ikke værdiget denne vigtige Gjenstand, den Opmærksomhed, som den fortiente, og det for adskillige Aar siden i Kjøbenhavn af Kammerraad With oprettede Fiskeselskab, kunde umueligen finde nogen Fremme i et Land, hvor man sædvanligen allerede vil drage Fordeel i Dag af de Penge, man har indskudt i Gaar, og neppe vil lade Sæden faae Tid til at spire, førend man allerede vil høste. Men mærkeligt nok er det, at man i hele *) See Danske Atlas, T. 1, S. 501500. Aarhundreder ikke har kunnet eller villet indsee, hvilken Nationalskat vi eie i Fiskerierne, skjøndt man dog saa ofte har tilraabt os: "fiskrige Have omgive vort Land!" Allerede Saxo Grammaticus siger i Fortalen til sin Krønike, "at man i hans Tid kunde tage Fiskene med Hænderne, og neppe roe Baaden frem, før den var omgiven med en Mangfoldighed af Fisk." Calleville kalder denne Efterretning overdreven; men Tingen kan gjerne have forholdt sig saaledes, uden at just Saxo der neppe forstod sig paa Fiskerie, har udtrykt sig saa ganske rigtigt. J Norge fanges undertiden, ved en saakaldet Sildenod, som sættes for en Bugt eller Jndviig, hvor Silden kan have trængt sig ind mange Tønder paa eengang. Man skal saaledes allerede have faaet ved et eneste Kast 10,000 Tdr. Sild. Det er ikke usandsynligt, at man i Saxos Tid ogsaa fangede de stærkt tilstimende Sild paa denne Maade, og at han deraf har taget Anledning til at sige, at man fangede dem med Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
J Begyndelsen af det femtende Aarhundrede vare Fiskevarer een af Danmarks vigtigste Udførselsartikler; men indbringende var den egentligen kun for Hansthandelen, som Sildefangsten paa den skaanske Kyst næsten udelukkende var overladt tilDen Omsorg, disse Handlende bare for denne Handelsgreen, vidner noksom om, hvor vigtig den var for dem, og de af Sartorius bekjendtgjorte Statuter vise, hvor nøiagtigen Sildenes Nedsaltning og Nedlægning, og Tilsynet med Tønderne, Fiskergarnene, Vragningen &c., var bestemt. Hansestædernes skaanske Sildehandel var saa udbredt, at ikke blot Tydskland, men hele Europa forsynedes med skaanske Sild. Megen Umage gjorde de sig for, at udelukke Fremmede, især Engellænderne, Brabanterne og Flanderne, deres Meddeilere i denne Næringsdrivt, fra Skaanes Sildefangst og Silde=Handel. De gik saavidt i at vanskeliggjøre denne Handel for Fremmede, at de hindrede de Handlende, der ikke havde Deel i Hanseforbundet, fra at faae saa gode Tønder, som til Sildents Bevaring udfordredes. De af Hansestæderne paa de skaanske Kyster anlagte store Fiskerier, tilstodes af de danske Konger mangfoldige Rettigheder Lübeck, Hamborg, Rostok, Bremen og Stettigt, havde Fiskepladser paa Falsterbro, i Skanør vi Malm; didhen, droge aarligen en Deel af der Borgere, tilligemed Arbeidere, paa Sildefangst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Her vare ogsaa aarligen store Markeder, som besøgtes saavel af Nordens Jndbyggere fra alle Kanter, som af Fremmede. Her solgtes, foruden Sild og andre Fisk, Alenvarer, Stykgods og andre fremmede Varer, hvorved den tydske Handel vandt betydeligen. J en Strid, som opstod imellem Kong Erik og Hansestæderne, befalede denne at anholde alle de Lübeckere, der vare ankomne til Skaane, og allene disses Tal beløb sig til 400. - Mærkeligt nok er det, at Hollænderne langt tidligere end Danmark selv, indsaae hvor meget der, ved Sildefangsteen, var at vinde paa de danske Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Stæderne Amsterdam, Campen og nogle andre, forskaffede sig derfor hos Danmarks Konger, i det mindste en Deel af de Forrettigheder, som Hanse Forbundet nød, og sendte da ogsaa Skibe til Skaane. Omtrent paa den Tid lærte de af Beukel) den forbedrede Fremgangsmaade ved Sildenes Nedsaltning; de opsøgte derpaa Sildene i alle Have og forsynede Europa dermed. Denne Beuckel (Vilhelm) var en hollandsk Fisker fra Flandern, som døde 1449. Hans Fædreneland, oprettede ham en Hæderstøtte, og Carl V og hans Søster, Dronningen af Ungarn, reiste, da de 1656 vare i Nederlandene, hen til Beuckels Gravsted, for at tage det i Øiesyn. Saaledes hædrede man i hine Tider store Fortjenester af Staten, ligemeget hvor og hos hvem de end fandtes. Allerede Pontoppidan klager over: "at Fiskeriet i Jyllind ikke drives med den Flid og Fordeel, som skee kunde, og Aarsagen dertil formodes at være den, at Mandfolkene ere mere ude af Landet *) Mueligen er det, at Beuckel er en fordærvet Udtale af det hollandske Pekel (Saltlage), og at Fiskeren Vilhelm har faaet det, som Tilnavn, for sin Opfindelse. En Spægesild hedder paa Hollandsk Pekel-Haaring eller Hering, deraf det tydske Pickelharing, som baade betegner en Spægesild, og en Hansurst. Det er ikke usandsynligt, at de Tydske have givet en Hansnar Navn af Pickelharing, for at gjøre Beukels Opfindelse latterlig; thi pickeln er endnu paa Tydsk det samme som, at gjøre Narrestreger. Hos Engellænderne betegner a picled rogne, en dreven Skjelm, og S. John udleder Pickle af det hollandske Pekel. end hjemme, lettere fortjene Brødet ved at fare, end ved at fiske, og, naar de ere hjemme, ei bekymre sig meget om deslige Forretninger, men hendrive Tiden med Lediggang og Tobaksrøgen b)."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags bragtes til Hvile i St. Petri Capel de jordiske Levninger af afdøde Grevinde Schimmelmann, fød Schubart, Hs. Exc. Statsminister Grev v. Schimmelmanns anden Gemalinde. Hendes Død beklages ikke allene af hendes sørgende Gemal, men af Mennesker blandt alle Stænder. Med en lys og dannet Forstand, forenede hun det menneskekierligste Hjerte, og ynbede ikke allene selv Muserne, men søgte ogsaa at opmuntre fortrinlige Talenter. J adskillige Aar leed hun af en tærende Syge, der omsider bortrykkede hende den 2den December, om Morgenen, Kl. 9. Udbydelsen af Norske Laaneinstitutsedler paa Børsen, som har været omtalt i forrige Numer, maa have beroet paa en Misforstaaelse, der i Almindelighed opstaaer, naar et ganske nyt Slags Repræsentativer første Gang falbydes. Disse nye Sedler, som lyde paa 200 og 400 Norske Specier, kunne kjøbes til samme Cours, hvori de Norske Rigsbankdalersedler staae, og en Seddel paa 200 Specier skulde altsaa være omtrent 460 Rbd. Dansk værd, men der findes ingen Lysthavende, dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Aarhuus, d. 3 December. Den lille Jfr. Braases Spil vandt almindeligt bifald. Hun besidder en for hendes Alder sielden Færdighed. Endnu engang kunne vi vente at faae denne tolvaarige danske Kunstnerinde at høre, naar hun paa Tilbagereisen tager herigjennem til Khvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Til Forligelseskommissair er ved Borgervalg udnævnt: Hr. Krigsraad Ahlefeldt. (Aarhuus Av.) Aarhuus, den 6 December. Udi dette Efteraar har ogsaa Hestetyveriet begyndt temmelig at yttre sig, den groveste Prøve af dette Slags saae man ellers paa sidste Nyemarked, hvor en Person indfandt sig med hele 6, skriver sex stiaalne Heste, og den syvende havde han endda solgt underveis til Markedet; hvor flere af Eierne til disse stiaalne Heste vare tilstæde, og vedkiendte sig, enhver sin Hest. Personen med disse stiaalne Heste var, som det sig bør, galant eqviperet, og i sit Væsen som en Herre at see til; men formedelst indtrufne gemeene Omstændigheder foregik med denne smukke Herre, saadan nærgaaende Forvandling, der ikke kunde andet end krænke saadan Herres Ærefølelse. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-10
Udtog af en Skrivelse fra Vesteregnen i Jylland. . . . . . Pengemangelen, hvorover der for nogen Tid siden hørtes almindelige Klager, synes at være noget aftaget. J det mindste finder man nu ikke sjeldent, at vor Bonde almue bringer store Rigsbanksedler til Omvexling.