JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Den 17de dennes har man opdaget adskillige Anslag imod de nuværende Ministre. Sandsynligviis befrygtede man videre Følger, da alle Skjænkestuer og Kaffehuse flere Dage vare lukkede. For at bestride de meest trængende Nødvendigheder, har man sat et nyt Slags Papiirspenge i Omløb. Sul Tirsdagen den 15 Marts 1825. tanen har selv anviist 10 Mill. Piastre til dette Øiemed og ladet udgaae Skrivelser til alle Paschaer, for at formane dem til Troskab og Jver i den offentlige Tjeneste. Man siger, at den imod Jnsurgenterne bestemte Landarmee skal bringes til 50,000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Fra Odessa skrives under 8de Februar: For kort Tid siden har den russiske Gesandt besværet sig over, at man havde undersøgt et russisk Skib, uden at nogen fra dette Lands Consulat var overværende. Den tidligere Efterretning om en Forbindelse imellem Omer Vrioni og Maurocordato synes at bekræfte sig. Man paastaaer endog, hiin har tilbuden, at overgive Prevesa til denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Odessa, den 9de Februar. Den bekjendte Warwaki skal have foreslaaet Grev C. d. J. til Chef for de græske Jnsurgentere; men Regjeringen i Napoli di Romania har afslaaet hans Forslag med den Yttring; Grækerne ville heller vende tilbage under Tyrkernes Aag, end samtykke med ham i den Henseende." Som man erfarer af sikkre Kilder, forlod han Morea høist utilfreds, og vilde over de joniske Øer reise til Norden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
London, den 25de Febr. Den opsatte uddeeling af Priispengene til Armeen i Decan, dadles meget fra flere Sider. Kronen betroede ellers sædvanlig slige Penge til at forvaltes af den Feldtherre, der havde Overbefalingen i Krigen, men har ved denne Leilighed, givet dette Hverv til Hertugen af Wellingthon og Hr. Arbuthot, som begge blive bittert angrebne i Times.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Efter et af vore Blade skal, siden den kongel. Tron tale, være indtruffen Omstændigheder, hvilke torde have en mærkelig Jndflydelse paa Storbrittaniens udenlandske Forholde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Speculationen i Statspapirer har nu vendt sig til Varene, og siden nogle Uger ere visse Artikler paa een Dag stegne indtil 30 Procent. Stigningen af Silke og Uld betragter man som en velgjørende Følge af Toldens Nedsættelse, og troer paa Prisens Vedvarenhed, eller i det mindste ingen hastig Falden. Silke og Tobak ere næsten gaaet 60 Procent i Veiret, og endnu er Speculationen i fuld Virksomhed. Hr. Wynn sagde i Parlamentet den 23de f. M.: Hvor mangelfuld Forvaltningen i Ostindien er i flere Henseender, seer man af ministerielle Beretninger. Medens Tusinder af dristige og velhavende Britter forplante deres Virksomhed og Kunstflid til andre Verdensdele, selv til Ægypten, begav sig kun i de sidste 12 Aar 65 Jndividner aarlig til Ostindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Jfølge Efterretninger fra Buenos=Ayres af 18de Septbr. rykkede Bolivar bestandigt frem med Hovedarmeen, hvorved 14 Provindser for stedse ere blevne befriede. Cantaracs Armee var meget svækket ved idelige Desertioner og en besværlig Marsch; dens Tab skal beløbe sig til 4000 Mand. Endnu den 4de Oct. skal Resten have trukken sig til Bjergene, hvorfra dagligen kom mange Overløbere til Bolivars Armee. Jndvaanerne viste allevegne Lyst til den nye Regjeringsform.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Buenos=Ayres, den 23de Decbr. Den 5te d. M. har National-Congressen for Republiken høitideligen forsamlet sig. Vor Local-Regjeringspræsident, Hr. Las Heras, aabnede Forsamlingen med en skjøn Tale, der begyndte omtrent saaledes: "Folket haabe, at denne Dag vil være det og dets Efterkommere en Festdag; men dette Haab drager ogsaa os fra denne Dag til Ansvar. Naar Mindet om fordums Lidelser og de maaskee overdrevne Forestillinger og Vanskeligheden ved at reorganisere Nationen, skrækker Dem, mine Herrer, saa ville De dog indsee, at Klogskab drager Fordeel af Erfaringens Skatte og kan indgaae en nøie Forbindelse med den uovervindelige Tids Magt. Den evige Sandheds gamle Veninde synes i Menneskeslægtens store Kamp imod dens Undertrykkere, hvis Vidner vi ere, at have faaet nye Vinger og Vaaben. Neppe optræder Sandheden, saa lærer man at kjende dem, som i Himlens eller Folkets Navn lege Despoter, og saasnart man kjender dem, seirer Friheden, og en National-Forenings Convention er sluttet. Allerede iler Columbiens herlige Befrier seierig til Middelpunctet for Perus Undertrykkeres Magt. Chili har udsendt sin Sømagt, for at tillukke det stille Hav for dem, og denne Provindses Regjering sætter, i Forening med Salta, Elementerne, som kunne tjene Nationalmagten til Grundlag, i Beredskab. Vi have gunstige udsigter. Hvis de bringes til Virkelighed, saa vil det sig nærmende Aar blive Vidne til Krigens Ophør og til, at Provindsen la Plata fremstaaer, som en selvstændig Republik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Paris, den 1ste Marts. Fra Bourdeaux meldes, at Øen Cuba har erklæret sig afhængig og forenet sig med Mexico, og at flere Regimenter skulle afgaae til Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
J den østerrigske Gesandts Hotel, gjøres allerede Anstalter til Fyrst Metternichs Modtagelse. Papavoine, der havde myrdet to Børn for nogen Tid siden i Vincennes, er igaar erklæret skyldig og dømt til Døden. Da han førtes ud af Retssaler, sagde han, jeg appellerer til den himmelske Retfærdighed! Derpaa takkede han sin Forsvarer med Tilføiende: jeg beklager ingen, uden min ulykkelige Moder. Brüssel, den 28de Februar. Hs. Maj. Kongen har tilstillet Gouverneuren i Overyssel en Sum af 24,000 Gylden, for dermed at afhjælpe deres Trang, som have lidt meest ved Oversvømmelsen i denne Provinds. Efter paalidelige Beretninger ere der omkomne 250 Mennesker og 14,000 Stkr. Qvæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Fra Utrecht er hertil ankommen et Skib ladet med Penge til det nederlandske General=Societet for National-Jndustriens Fremme. Embden, den 1ste Marts. Den herskende Vandmangel her er bleven meget trykkende. De faa Beholdninger, som undgik Søevandet, ere for størstedelen, udtømte. J nogen Tid have vore Skibe hentet Vand fra Halte Egnen. Et Eimer Regnvand betales med 2 til 3 Styver; det med Skibe hidbragte med 1 Styver. Fattige Familier have allerede maattet tage deres Tilflugt til fordærvet Brøndvand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Stokholm, den 25de Februar. Forhenværende Statsraad Grev Platen har overrakt Regjeringen en Memoire, hvori han beklager sig over, at han ved Flaadens nye Organisation har mistet sin Gage som ViceAdmiral.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Adskilligt. De beundringsværdige raske Fremskridt, som de nordamericanske forenede Fristater have gjort i Cultur, Velstand, Magt og Dannelse, fortjene i vore Dage saameget mere at anskues, som den Tid er kommen, da Europa og America ville træde i et virksommere Forhold til hinanden. For 330 Aar siden var de forenede Staters Landstrækning endnu ikke opdaget. Hundrede Aar sildigere boede endnu vilde Folk og Rovdyr der, og paa en Landflade, paa hvilken nu leve 10 Millioner Mennesker, omdreve dengang kun enkelte nomadiske Folkeslag, for at stille deres Hunger. J Aaret 1778 (altsaa for endnu ikke 50 Aar siden) beløb de forenede Staters samlede Besparelser, fra deres Afgivter til Moderlandet og deres egne Fornødenheders Tilfredsstillelse, sig endnu ikke til 50 Millioner Franker. Men hvilken Forandring er ikke siden foregaaet, Forat gjøre sig et Begreb derom, behøver man blot at gjøre en Sammenligning imellem den Tid og den nærværende. Efter en fransk Statistiker, Moran de Jonnes, Opgivende, som beroe paa authentiske i Europa tildeels endnu ubekiendte Angivelser, vinde de forenede Stater aarligen: 1) af deres Agerbrug 1,608,000,000 Fr.; 2) af deres Jndustrie 906,000,000 Fr.; 3) af egen Jndførsel 352,000,000 Fr.; 4) af fremmed Jndførsel 31,000,000 Fr. tilsammen 2,897,000,000 Franker. Denne Masse af Producter erholder følgende Bestemmelser: 1) Udførselen af Jndustrie-Frembringelser beløber sig til 13,036,000 Fr.; 2) Udførselen af Jordens Frembringelser til 248,955,000 Fr.; 3) Udførselen. af udenlandske Producter til 142,000,000 Fr.; 4) eget Forbrug af indenl. industrielle Producter 892,964,000 Fr.; 5) eget Forbrug af Jordens Frembringelser, 359,045,000 Fr.; 6) eget Forbrug af udenlandske Producter 241,000,000 Fr., som tilløber de ovenmeldte 2,897,000,000 Fr. Efter denne omtrentlige Angivelse bliver ved de forenede Staters indre Handel omsat af indenlandske industrielle og naturlige Producter for 2,252,000,000 Fr., af udenlandske for 241,000,000 Fr.; saa at den indre, ved Consumtion foranledigede Handel, beløber sig til 2,493,000,000 Fr. Den udvendige Handel omfatter: 1) udførselen af indenlandske industrielle og Jord Producter for 261,991,000 Fr.; 2) Udførselen af udenlandske Producter for 142,000,000 Fr.; 3) egen Jndførsel til Værdie 352,000,000 Fr.; 4) fremmed Jndførsel 31,000,000 Fr.; altsaa beløber de nordamericanske Fristaters hele inden og udenlandske Handel sig til 3,683,000,000 Fr. – Saa meget formaaer i een Menneskealder et arbeidsomt, virksomt og oplyst Folk, som forstaaer at benytte alle sine Hjælpekilder og Forhold, for stedse meere at hæve sin Handel, fravinde sin Jordbund, sin Kunstflid og sine Bjergværker bestandigt mere og derved at ophøie Nationalrigdommen paa en høist mærkværdig Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Tvende engelske Commissionairer gjøre i Gothenborg betydelige Jndkjøb af Jern og østersøiske Producter, som formodes bestemte til Columbien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
J Bergen er sammentraadt et Selskab, som vil oprette et Magazin for Fruentimmerarbeider og derved fremme huuslig Flid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Ved Stavanger er Sildefangsten i nogle Dage falden lykkelig ud. Fra Bjergene ved Staden bemærkede manen Mængde Hvalfiske, hvorpaa ogsaa gjøres ivrig Jagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
J Palermo skulde netop 4 Dødsdømte henrettes, da Efterretningen om den gamle Konges Død indtraf. Executionen opsattes, og den nye Konge pardonerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Tørken i Spanien vedvarer, og har næsten tilintetgjort alt Haab om en Høst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Jndenlandsk. Paa General=Toldkammerets Forestilling har H. M. Kongen under 25de Februar tilladt: at alle Vare, som beviisligen ere bestemte til Understøttelse for de ved Oversvømmelsen ødelagte Egne, og ere forsynede med Beviser derfor fra Overpræsidentskabet i Altona, maa passere toldfrie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Dr. Johannsen i Glückstadt har udgivet en Prædiken i Anledning af Vandsnøden, og bestemt hvad derfor indkommer til de Lidendes Bedste. – Hr. C. H. Donners i Altona har indsamlet 6552 Mk. til de paa Grevskabet Breitenburgs Grund Vandlidte, og ved en Aftenunderholdning af den musicalske Forening i Altona indkom 500 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Collectsamlingen for vore Medborgere paa de vestlige Kyster var ikke endnu sluttet i Odense den 8de dennes; men det hedder blandt andet: Enhver glemmer egne Bekymringer, for at hjælpe de Nødlidende. Alene for St. Knuds Sogn, skal det Jndkomne overstige 800 Rbd., og Almuen i de 3 nærmeste Pastorater har givet 221 Rbd. 40 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Den Skade, som de sidste Efteraarsstorme og Høivande har foraarsaget i Sønderhoe paa Fahnøe, anslaaes til den betydelige Sum: 22,000 Rdlr. Hamb. Cour. i Penge. Desuden ere 7 der hjemmehørende Skibe total forliste, og 7 savnes tilligemed Mandskabet, uden rimeligt Haab om, at de meere kommer tilstæde. De omkomne Mennesker efterlader 12 Enker og 39 faderløse Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Det fortjener at bemærkes: at i Uveirsnatten imellem den 3die og 4de Febr. skal Vandet i flere Jnd søer i Jylland, efter Landmænds Forsikkring, være steget omtrent 4 Alen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget under 26de Febr. sidstleden at udnævne Sognefogderne Ludvig Rudolph Cadovius for Gladsere Sogn i Sjælland, Mikkel Jensen for Ønsløv Sogn og Peder Kaare for Gunsløv Sogn, begge paa Falster, til Dannebrogsmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
J Dagen læses endeel Spørgsmaale og bemærkninger angaaende den ventende Gasbelysning i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Betræffende Lysestøberne spørges: Er en nye Levevei paatænkt for dem, og i Hensyn til Gas-Udviklingen yttres Frygt for, at England løber af med Fordelen, dersom engelske Steenkul skal bruges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
J Hovedstaden opholder sig for Tiden en udmærket italiensk Sanger Signor Qvagliarini, med sin Kone, en født Pariserinde og høist fortrinlig Sangerinde. De have været engagerede ved det italienske Opera Theater i Paris, i London og sidst ved det franske Theater i St. Petersborg. Signora Qvagliarini giver unge Damer Underviisning i Sang og paa Harpe, som hun spiller med stor Færdighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Det slesvig-holstenske patriotiske Selskab har udsat en Præmie af 20 danske Ducater for den bedste Besvarelse af det Spøgsmaal: "hvad lader sig gjøre, for at faae det holsteenske Smør mere passende for Handelen, med særdeles Hensyn paa dets Forsendelse til fjerne, og varme, Egne?" Over Mangel af Reenlighed, og for tykke Foustager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet ved Frelsers Kirke paa Christianshavn, 700 Rbd. - Grevinge Sognekald i Sjælland, 450 Rbd. - Thorsted og Hover Sognekald i Ribe Stift, 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te Marts. Hamb. 2 M. 211, a vista 214. Spec. 215. Specier solgtes til 12 Mk. 15 s. - Disconto 5 Proc. 4 Proc. kgl. Obligationer (uden Renter) 92 1/2 a 93. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. eller 110 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Ditto 4000 Bcomk. 99. - 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 17 1/4 a 17 1/2. - Svenske Sedler 50.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Bekjendtgjørelser. J Nakskov vil til Fordeel for de ved Oversvømmelserne paa Vestkysten ulykkelige Landsmænd blive givet tvende Skuespil. Men da Localet ikke tillader meere end 150 Billetters uddeeling af Gangen, blive begge Stykker tvende Gange opførte; det første, Menzikoff og Dolgorucki i 3 Acter, Onsdagen den 23de og Fredagen den 25de Marts, Kl. 6 Aften; det andet efter nærmere Bekjendtgjørelse. Begge Gange vil en i denne Anledning affattet Prolog med tilhørende Sange vorde udført. Billetter a 4 Mk. og Sangene a 1 Mk. Exempl. blive at erholde hos Hr. Procurator Hviid; dog haaber man, at flere, paa Grund af det velgjørende Øiemed, kun ville ansee denne Priis som et Minimum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Auctioner. Efter Bestemmelse ved Skiftesamling udi afgangne Maler Møllers Stervboe heri Byen, bliver et samme tilhørende og af ham forhen beboet Huus stillet til offentlige Auctioner den 22de og 29de i denne Maaned, samt den 5te i næstkommende April Maaned, hver Gang om Formiddagen Kl. 9 slet; de 2de første holdes paa Byefogdens Contoir og sidste Gang udi det sælgende Huus, som er beliggende paa Mariboe Torv og Hjørnet af Kirkestrædet; det bestaaer af 8 Fag Forhuus, hvorudi tvende 2 Etages Vindovne, 6 Fag Sidehuus, med en Skyne i Gaarden; med Huset følger, foruden Gaards- og Haugeplads, udi hvilken sidste er Keglebane med 2de Skuer, 2 Stkr. Eiendomsjord paa Mariboe Skov og de til Husets Grund henlagde leiede kongelige Jorder, med nedlagde 4 Skpr. Vintersæd. Efterat den bestemte sidste Auction over Huset er afholdt, bliver samme Dag, strax derefter, bortsolgt ved Auction Stervboets Jndboe og Løsøre, bestaaende af: Sengesteder og Klæder samt Linned, et 8 Dages Stueuhr, Borde, Stole, en Dragkiste og et Chatol, Kobber, Messing, Tin og Træetøi, endeel Maleredskaber og Malevarer, en Koe, m. m.; alt paa de Conditioner, som ved Auctionerne blive bekjendtgjorte, hvoriblandt, i Henseende til Huset, erindres: at Panthaveren, om forlanges, derudi lader henstaae, imod Pante=Obligation og første Prioritet, 500 Rbd. Sedler. Mariboe, den 7de Marts 1825. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Ved ovenmeldte Auction bortsælges lige No. ledes 1 Olie= og 1 Kridt Mølle, bemeldte Stervboe tilhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Førstkommende Tirsdag den 22de Marts 1825, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction paa Hovedgaarden Kuhtenborg over endeel 2 Aars og 1 Aars Qvier af udmærket Tillæg, 7 Stkr. fede Sviin, Ærter, Byg, Havre, Humle og et lidet Partie Hampefrøe, med mere. For vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Mortensdag. Knuhtenborg, den 10de Marts 1825. Schouboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Ved Auction paa Raahangegaard, under Baroniet Sønderkarle, bortsælges Løverdagen den 19de Marts 1825 endeel Rug, Byg, Havre, Kartofler, Sviin af forskjellig Alder og 4 gode unge Heste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Hvide engelske Vikker og Raigræs til Sæd er at faae hos Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Tjeneste søgende. En ung Pige, af god Opdragelse og en honet Caracteer, opdragen paa Landet, og nu, paa tredie Aar, i Condition paa Falster, hos en Præstefamilie, fra hvem hun anbefales, ønsker sig en Condition til 1ste Mai, helst paa Landet, i Falster eller Lolland, og hos en Familie, hvor hun kan deeltage i alle huuslige Sysler. Nærmere Underretning erholdes i Avis=Expeditionen, hos Frue Hinkelden i Nyekjøbing og Hr. Pastor Halse i Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-15
Ved Tallotteriets 1106 Trækning i Altona udkom: No. 16. 6. 66. 47. 42.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. deres FaRittende Aargang. Nummer 22. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Venedig, den 18de Februar. Et Rygte siger, Patras har overgivet sig til Grækerne. Denne Nations Landsmænd, som opholde sig her, see med Længsel Bekræftelsen af denne Efterretning imøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Fra Kysterne af det middellandske Hav skrives under samme Dato: Efter et Brev fra Patras skal i forestaaende Feldttog ikke anvendes mindre end fire Armeer, for igjen at tilbagevinde Morea og Grækenlands Fastland. Den første af disse Armeer skal bestaae af Tropper, der forsamle sig langs den asiatiske Kyst og skulle derfra overføres paa europæiske Transportskibe til Peleponnes. Capudan Pascha skal ikke denne Gang have Commanden over Flaaden; men for at undgaae alle Stridigheder med Jbrahim Pascha skal denne overdrages øverste befaling og hele Expeditionens Ledelse. Den anden Armee, under Jbrahims personlige Anførsel, skal lande paa Morea og bestaae af ægyptiske Tropper. Den tredie og talrigeste Armee vil Reschid Pascha organisere ved Laxissa, og kommer til at bestaae af alle disponible Tropper i Rummelien, Bulgarien, Macedonien og ved Donau, desuden skal endnu endeel af Constantinopels Besætning støde dertil. Den fjerde Armee, som almindeligviis skal operere med den tredie, vil komme til at bestaae af albanesiske Tropper, hvorom for nærværende Tid underhandles med Militair-Cheferne fra Albanien. Denne sidste Armee skal under Paschaen af Scutaris Commando, rykke frem til Ætolien, medens Rischid Pascha trænger ind i Livadien. Efter begge Provindsers og Arcaniens Underkastelse, skulle alle Tropper føres til Morea. Fredagen den 18 Marts 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
London, den 1ste Marts. Det til Sir C. Stuarts Overreise til Lissabon bestemte Linieskib Wellesler ligger seilfærdigt ved Spithead. Afreisen er bleven forhalet af mange Hindringer fra Vedkommendes Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Den nordamericanske Consul, Hr. M. Pherson, skal være ankommen med meget vigtige Depescher til sammes Minister, Hr. Rush.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Med den stigende Speculation i Varer forøges og saa Rygternes Tal og Besynderlighed paa Børsen, Saaledes sagde man igaar: Americanerne have taget Havanna; Birmanerne stode for Calcuttas Porte og Cantarat havde sluttet Fred med Bolivar, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Jfølge Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg, skal Colonisternes Tilstand mærkeligen have forbedret sig. Undersøgelsescommissionen havde endnu i November Maaned ikke endt sine Arbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Fra Cornvalis gaaer nu mange Bjergfolk med anseelige Lønninger til Sydamerica.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Den 26de f. M. har, under Hertugen af Nordfolks Forsæde, været en Forsamling af engelske Catholiker i Free-Masons Tavern. Hr. Od Connel talede hele fire Timer, og hans Tale, der indeholdt en Oversigt af Jrlands Historie, blev hørt med det meest støiende Bifald. Derefter blev besluttet, ved et Bønskrivt at ansøge Overhuset om, ei at antage Loven imod det catholske Selskab i Jrland. Den følgende Dag gav Hr. Brougham et stort Middagsmaaltid for Catholikernes Deputerede, hvorved Hertugerne af Susser, Norfolk, Devonshire, Leinster og mange andre Medlemmer af Adelen og Oppositionen vare tilstæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-18
Da Skatkammercantsleren den 28de f. M. havde givet Underhuset en lang Beretning over Statens Jndtægter og Udgivter, sagde han, det totale Overskud fra Aaret 1824 til Enden af 1827 vil tilløbe 4000,624 Pd. St. Jeg vil meddele Huset min Mening, hvortil disse Penge kunne anvendes: 1) til vor udenlandske Handels Udvidelse, ved at lette Forbruget af fremmede Producter; 2) til Forsøg paa at udrydde det skrækkelige og skrigende Uhæld af Smugleriet, (Hør, Hør,) og 3) til Ophævelse af endeel af de directe Paalæg. Dog maa jeg tilføie, at man anseer de to første Puncter, meget vigtigere for Landets almindelige Fordeel, end den sidste. Jeg haaber, den Tid ikke er langt borte, da min Ven (Hr. Huskinson) vil bringe Afgivtens Ophævelse af fremmede Producter i Forslag (Hør, Hør!). Et Skridt af dette Slags, vilde vist ikke virke ufordeelagtigt paa vore egne Frembringelser, tvertimod være høist gavnligt for alle Classer af Jndvaanerne. Efterat han derpaa havde gjennemgaaet, hvorledes og hvormeget Tolden paa de forskjellige Artikler kunde nedsættes o. s. v., sluttede han sin Tale saaledes: "Hvile mine Grundsætninger paa et fast, sikkert Grundlag, saa tør jeg regne paa Husets Understøttelse. Jeg blues ikke ved, med disse Forslag i Haanden, at træde i enhver Forsamling af Englændere, og troer, i den Overbeviisning, at have handlet efter bedste Villie og Samvittighed til Landets Fordeel, at kunne, uden for stor Selvtillid eller Anmasselse, beraabe mig paa deres Retfærdighed, Redelighed og Jndsigt, og have nogen Fordring paa deres Bifald." Cantsleren satte sig under bifaldsyttringer, der ofte havde afbrudt hans Tale. Alle Medlemmer, der talede efter ham, til hvilket Partie de end hørte, gave bifaldsbeviserne Ord, og der herskede et Udtryk af Tilfredshed, der næste Dag gjenlød iblandt Publicum og nu istemmes af hele England.