JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-09-28
Creditorerne efter ved Døden afg. Ritmester Jacob vor Schmidt i Corsøer, bliver hermed paa de samtlige Arvingers Vegne og som alle ere myndige, indkaldte at møde i Stervboehuset i Corsøer Torsdagen den 23de Octobr. næstkommende. T. Hvem som maatte have Lyst at læste en udflyttet Bonbegaard, beliggende her i Siælland, ungefær, Mile fra Kiøbenhavn, og hvortil henhører over 100 Tdr. Land meget gode Jorder, og er Hoverie frie, imod en aarlig billig Afgift, ville derom adressere sig til mig undertegnede Procurator Hansen, hvor Conditionerne derpaa kan faaes til Eftersyn. Holbech, den 22de Septbr. 1792. N. Hansen.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
Da Hr. Petersen, der hidtil har havt Oplag af Farvetøi, nu er flyttet fra Nyekiøbing, saa vilde de der har leveret ham Tøy for at sendes hertil at farves, behage at afhente samme dos Hr. Jørgen Allerup, imod deres derpaa bekomne Sedler. rigeledes kunde behagelig til ham leveres hvad der skal farves og trøkkes, da han nu haver Oplag, og lover jeg paa det hastigste og bedste samme at ervedere. Callundborg, den 18de Sept. Søren Asmussen, priviligeret Farver i Callundborg. og Draxholms Amter.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
andagen den 3de Octobr., om Formiddagen Kl. 3, bliver Øl det 30te Kongelig privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotteries atte Classe trukket paa det Kongel. Slot Rosenborg, som sædvanlig udi Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Kiøbenhavn, den 26de Septbr. 1792. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1792-09-28
Tirsdagen den 9de nale Maaned, Formiddag Kl. rer foretaget omentlig anden Auction, og Tirsdagen denne samme Maaned og smaae Klokkeslet bliver foretaget oplads Stalde at antage at indsendste gation og aft. Denne Paul Hartvigs Sterede Galease Anne Margarndag bragt at kommereshæster medalt dertil hørende staaendes loven. netskaber saldkommen saar Stand alt saa godt som og angale at Sallene gandskende. Auctionerne holde paa Sa lasen, der liggende Palan der ved Dreng og Conditionerne skal ovenmeldt Tider da Stæd nærmere blive betien tøiert. Nyekiøbing paa galter, den 26de Skyld. 1882. sen. Stangaaer enddag komanerede have ammensgade noget at fordre Sieroghandler og de Kiøbmand Søren den og Maren Jensdatter Haaraa saa afsagte paa den dringer Dagens afgangen og stingsaa godtaldede at anmelde og bemaaliggiøre deres havende Krav inden 3 Uger og ter detter udne Bekiendtgiørelses Datning da Stat er de melte Afdøde til Slutningsværder optaget Aarvane Raa aar, den 14de September. lellem. mon. de fra baade alle krævesaar den hans har og dressen er Laans at laver aller . .der dagesaa ville gen behage ere dennegade. langersangen Oldermaaa Landmand saadan 11 ringen No. 311.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevining lidende saaledes : i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Nøgge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Halsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden. der mere alle mildt: at Mil efter De ikken Caneral anten og paatager Jan haaris Nørregaard a Ver Kongel Mandag Gaad Kiøbenhavn hans herom aller: manda at hørte opgangs Begiering allernaadade bevilget og naade saa og hermed bevilge og tillade. at De Fiskelte Comerens Raad og Deputeret i Vore Rentekammer Jacob Faard Colbiørnsen og Allener Chrisen Santer, som Stifte Commissarier afg. Baron Johar, Delgad Bolige Sterødde, maae ved Proclamand pannereslads paaling med Aar og Dags Varsel ans de Kiøbenhavnske Berlings Tanger, Adrene som ataget Steeninger og den mildalske Mercurigade Gan har efter hinanden indtages andoms som formene og at sande noget at fordre gemelig i Daaren Johan hente, Saligge Søerød, dermed at samletemme og saadan deres havende Kravanden forskrevne paagrionalamme. aden sengeliggiøres og skal saadan Jndkaldelse Aviserne. nansees og være ligesaa galda som om den var søger det sentlamagne Loven; den kaldenne Poresanernaadan Besling passe for Kiøbenaade Hals og plads Nr. de efter de Vedkommende og allerunderdaman have at dette og ler saa at tage vare andet og Vort Sl. Chrikaneder udi Vor Kongel. Renden Stad Kiøben. havn, den 4de Skyld. 1792. Under Vort Signet Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. v. Brandt. ham Colbiørnsen. Rejersen. anbranderdanigst læg aabenhavns Dar og Stads Ret. samt protocolleret Manaalen, den i de Sorter. ser. hostaldes hæved tal paa præclusi & perpetui silent, med dog en Dags Varsel gaae de, som efter fornærme den 3de megotleden der Daden afgangne Baron Johan Henrib Bolten, eller na i hans Steyde, formene sig at have noget at fordre den sat sidstevne og saadant deres havende Kran, inden en Belønnen forskrevne Tids Forlag for og undertegnede. saalede Slet Commissarii Boet, at anmelde og dennegadet bedretter endver skal vederfares Ret. tilleseren mildenhavn, den 11te Septbr. 18. Ligeleiersen. C. Sætter. songebrænden, Christiana Hr. Etats Raad Mild im siden Willemalinger ved Døden afgaaen paa den adelige de herred hos afvigte atte Juli d. den endeelter taget andet opdaglig Skiftebehandling. gelse baandstede Kongel. allernaadigste Bomuen. stensenge maa indkaldes herved tal paa præcian. er og de Varselgade Kiøbenhavns steligen Saler og den Alte dennegangende maaar efter hinanden, bemelte Hr. Etats saa en Prænant Mill masens Stervboes samtlige Credito til at mekomme med hvad de maatte have at fordre, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Christiania, den 14de Septbr. 1792. Jacob Aars Sørenskriver og Skifte=Forvalter. over Aggers Fonderie.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
Afgangne General Lieutenant Ulrichsdahls murede Grætested, der under Friderichstads Aart Taarn, brandes opfaldt med Mand som formedelst dets Raabenhed giver en andrage fra sig til Uleilighed for indvaanerne, at hæve denne Ulene. ved, der maae have an Aarsagen forraadnet eller fornøyer Rende, som fra Ende til anden maa optages gaatter at gomedman lægges at nyt høres Tømmer paaligger vilde under. daniske Arvinger, men da man er meldende den haarden hos disse ere, og Mandsættelsen ikke taaler nogen Ophold have de Herrer Kirkens Directeurer paa vore Forestillinger reserveret :at dette Sræftend strax skal mandsættes paa Kirkene Delen. ning med Forbeholdenhed for handemeldt sineral Logien. tens Arvinger, at hvis de anden Aar og Dansaa Dato beser. Kirken at i dette Fald giørende Udlæg med Renter betalt, saaMæftstædet fremodenlige dem tilderen resteret derpaa stædet lænden, men at Kirken i modsat Fald, efter denne Tide stad, tilegner sig Raadlade og Eiendommer tien og samme, som den der har bekostet kandsættellen, hos Blod. efter forventende Regning bliver at erlægge til Kirkeværgen d. Pater Ball, der efter tillagt Ordre allerede har begyndt med badet. Tal bliver saadant herved til behagelig Efterretning. for veldemeldte de Ulrichsdalske Arvinger 3de Gange bekiendt. kort saavel i de Danske privilegerede Aviser, samt den Altonaire. Miteur, ards som Friderichanads Kirkes Jnspecteurer. Friderichstad, den 13de Septemdr. 1792. L. Garde. U. G. Feiermann, Børgemester. Sognepræst.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
I Aaret 1791 har Leveranden Johan Damel Staar derudi Bergstaden erklæret at Boesant til Stifterettens Behandling ligeledes har Mad. Anne Maria sal. Schiemmester OluAnnede Efterleverske givet at og sat Mands Boe til Opaarelse imellem dets Dedi og Creditorer og Ards Deling imellem dende da Børn. er døde 2de Boer er afholdt Auction over deres faste Eiendomme og Løgers Effecter, men da et Prociama dernal forden er foranstaltet udsæd, og dag. Boer sin des i den Forfatning, at de ikke taaler at bekone nogen ordent: lig Proclamation, ligesom der en heller en Formodning om at andre end Prioriterede derudi kan erholde udlæg, da det at heller er at formede at Opgiverne har slaaet naaenvidtløfte Lande. Saa bliver paa nubrugelig Maade ud pagterne alle som formen at have naaen Fordring anmeldte Boer derved. den Gange efter man nandkaldede at anmeldt lamme forme som competent Stifteforvalter der udi Berggaden inden dette Aars Udgang. Kongsberg, den 7de Septembr. 1792. J. Rested.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
Den 4de huus er Lieutenant og Told=Contoier Con stander angade det at Barn, ved Dagen afgangen, en hans efterladt Stræde al mig som comptent Staleservalter, da det under lagter Behandling. Dette Sterpagte Dage og Creditorer, samt aller angang, som paa hans gaaer ved Stattet. at erindre, bliver ders Landkaldede, at maade enten slagener det galdmægtiger for maa med lovlig Lammationer for deres andraaende, og inden den Loreneralkridtrede Tild. Oter Riller, den 11te September 179. ren andelen.
Berlingske Tidende, 1792-09-28
Da nærmands Enken Mad, sal. Anders Aslachan der af Byen, under 24de Panato ved Døden er afgangen andende. Bor at mangsomkomstent Sluttigvalter er saasnander lig ste Behandsaa saa aldes herved eller aa denne maade de Gang efter hinandende Kiøbenhavnsk Bogning. ske Tidender indkaldede at made des andene de frangrands Ar ringer, men anden Stervboets Dedi og Creditorer med lovne. kentiimsioner, inden den i Loven foreskrevne Tid. Oster. Rusøer, den 11te Septbr. 1792. L. von nødelen. en Oplads og tagendatione Forvaltere have et foretaeet et Tobakatastian aren Jens Bredale opnaae der til Berandag, hos et medden kaldesersen ottersgaden. de og løbetalede Proclama lade derved kalde dette Boen. Den Steenilder, at melde Mands Aar og Dag fra Dato baander for sit Verkommende Aal, efter Børns Omandinde. der vederfares Ret. Bergen den 2de hans 1 Frid. Binden. De mandant Arvinger efter ata, Kiøbmand Hans De Dedskammen at anmoder det som maattighavn og at denne Sønners rendaldrende Delerede med Søn. da de første skalved Betaling hørende samme telsen. der samed Betaling. Arendal, den 4de Skylr. 119.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Madrit, den 30te August J nogle Dage har her udbredt sig det Rygte om et nær bestaaende Fredsbrud med Frankrig, men det synes hidtil i at have anden Grund, end at der den 24de er holdt en ordentlig Statsforsamling i St. I dephense. Man neer at den er foranlediget ved Efterretningen om National. samlingens Beslutning i Henseende til Kongen, og udbraderaf allehaande Slutninger, som maasker ere narundede. og er vel mere end een fremmed Minister, som giør sig saare for at have Jndflydelse paa det madtilske CabinetsTillatninger; men det madriisk Cabinet tager i Betragt, har den spanske Nations sande Jnteresse, og de Aarsager, sen har til at undflye en Krig, hvortil maningen Anledning. og som kunde have skadelige Følger for Spanien. Pusom lagget frimodig sin Misning for Dagen i Henseende til tvigtigt Spørsmaal. Man veed endog at nogle Bor som intet andet Kald havde dertil, end det som der Politisk Jver gar dem, bare have det Mod anbekiendtet Publicums Merning for Prine val Ministeren, som heder Sals Styrke til at høre dristige Sandbeder og ket til at bedømmed mefter deres Værdi. - Det spanske vel har ogsaa hidtil intet giørt hvoraf man kunde formod. eller Tanker. Den franske Minister er vel salvender han officielle Forretninger man dette er en Følge af de mod saa kan i Frant at tagne Forholdsregler som han fore Kongen af Spanien, men maa har ikke ten ang forbusom at lade narmere see ved Hoffet, og han har ogsaa ling været der og St. Ludvige Dag.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Gran, den 16de Skibe. De nyeste Beretninger fra de forende Armeer melde, at Porten planen har gaaet en anden Vanding. Da den et Hohenlehøverindsaae, at Thiønvilles Beltring kun en lange, saa var han, for ut. at splottru kostbar besluttet, at lade er enstratteligt Trevne Corps blive. en til at blakkere denne Fæstning, men med sit Corps d'Armee at trække ind i Hertugen af Braunschweigs Leir ovenfor Verdun. Den preussiske Armee er imidlertid rykket nærmere frem, og skal nu befinde sig paa Landeveien til Chalone. J det mindste er det ganske til forladeligt, at den marcherer lige paa General Kellermanns franske Armee, for at angribe samme. Prindsernes Armee formerer de allierte Armeers Arriergarde, og holder de Stæder besatte, som disse erobre. En Deel af deres Cavallerie er i Verduun og Longby er besat med deres Jnfanteri. Det bekraftes stedse meere, at der hersker en stor Misforstaaelse mellem de forskellige Corpser af franske Udvandrede og de preussiske Tropper, enten fordi den franske Adel, som til søen gierne vilde herske, ikke kan komme overeens med de tydske Soldater, som kun kiende passiv Lydighed, eller fordi den ubetydelige Rølle, som denne adelige Armer spiller ved de forenede Armeer, fortryder den første, saa meget en vist, at Tillid og Harmonie, som var saa nødven ig imellem de Udvandrede og de fremmede Tropper, ikke eristerer.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Trier, den 16de September. J Forgaars kom Grer Schulenburg, preussisk Minister, hertil fra Armeen, og fortsatte i Dag tidlig sin Reise til Ber tin. Gandske sikkert kan man melde at Montmedy ogsaa har overgiver sig til de preussiske Tropper. Endnu veed man ingen nærmere Efterretning derom end at 3 Huse ere ved Jndtagelser blevne plyndrede. J Stenan har det gaaet strengere til. General Cairsalt fordrede denne Stad op; man aabnede strax Portene, men ved de Keiserliges Jndmarch blev det heftig skudt af Staden paa dem. General Clair falt trak derpaa sit Uhr op og lod denne Stad plyndres i 3 Timer. - Her begynder vor Forfatning at blive usikker og slem Nyelig ere 400 Mand churtrierske Tropper marchette til Mittig, for der at datte Grandserne. J Gaar Morges indfandt sig atter 500 Mant Infanterie og 200 Mand Cavallerie Franskmænd fra Saarlouis ved Merzig, og angrebe Forposterne, som bestode af 25 Mand Preusser. Disse maatte strax vige Overmaaden, hvorved dog Hesten blev skabt under en Dragon, som maatte give sig sangen, og endnu to bleve bragte saarede dertil af Preusserne. Om granskmandenne ogsaa have angrebet vore Tropper, eller hvorhen de bare begivet sig, veed man endnu ik ; dog er man der i strygt og Anges. Mang udvandrede namt ler have forladt vor Stad, da det hele Land fra denne Side af staar andent.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Paris, den 17de Spamber. J Forsamlingen i Gaar bekiendtgjorde Krigsministeren, et General Dumen i 3 bard slaget underne tilbage og at een af deres Generaler var bleven ; men General have har skrevet til Hr. Dumourier, at han for dette Optrin var paa nye bleven angrebet, og at han med 5000 Mand ikke kande modstaae de fiindtlige Tropper, som vare 12000 Mand, størke, men at han haab de i Fremtiden at være lykkeligere. Hr. Dumourier melder videre, at han har giort alle Anstalter, til at afholde Fienden fraatirange videre stem - Hanhar nu besat een Post med General Killermann fra denten de baade at blind nyde delegge desaa ilt Kal forie døm Herpaa meldte Holla Croix at man sagde i Staden, at de meldte Hr. Dumouris Beretninger vare ugrundede, og et fornævnte General var fuldkommen bleven slaaet. Det blev decreteret, at Krigsministerens Brev hos i Efterretning: gen om Hr. Dumauriz indeholdtes, skulde opslaaes i alle Gader, og sendes til Departementerne. - En Medlem sagde, at han havde varet hos Krigsministeren for at faae Efterretning om Hr. Dumulers Armee i denne barde saat ham, at han var bleven angridet paa 3 Stader, en bande to Gange drevet Fienden tilbage, men havde tredie Gang, da han kun var 2600 Mand stærk, maattet vige. J Dag skulde Hr. Duman neske Armer bestaae af 3000 Mand, saasom Killermann, Beurnepril havde foren tug med ham ønder var ingen Tøn om at grid den sio vil triumphere. Hr. Veramaar 3 klaartsaa a Petuerne vare saa seendragtige ved Arbeidet i Leien som skulde beskytte deres egen Stad. Han vil derfor lade udaget en Proclamation. - Hr. Mester meldte, at alle Actier, om man da de fundet i Thuillerierne, og hvoraf man vil brinLudria Rdl. Hals ostæderie nu atte samed. De skulle trykke og sendes til alle Depat ment. - J Na have 15 til 20 Menn sker stiaalet alle Damant af Kra dens Menbeskammer hvilke omtrent nu deres for 24 Mai. soner. Man siger at nogle af disse Røvere ere aniede beftede Staden Nantes sendet 110 Kanoner til Par ses forsøer. - Det var efter den fuldbyrden i Magte Dafaling, at Maalteren for de udgalandsk Anliggender den 15de dekandtgjorde i Nationalfor samlingen at det paa alvet de franske Tropper Betaling at rykke indt Sardinien, "Kongen af Sardinien, faade Mit ren har ved sit Forhold befordrer denne Befaling han har ligesom døde ge Konger, taget de fornemste Smaranter i Bestyrelse. og ro sidste 3 Aar forøger sig Fornærmelser med Frankrige. Vi ville at saa frit og aabender deklig denne Konge; nær Skylden for denne Krig vil falde paa ham, som allerede forlænge siden har budt alle Tractater med Frankrig en deres allerede længe entlæret og Krig, som har som nærmet det fransk. salte Majestær, anholdt vores Andas 2. - Al. saa have vitte allene ertiere Østerige, men ogsaa Sand ne Krig og alvent daglig Efterretning at antal Bantergaden er rykket ind i Saromen. - Minist rinandre den Krigterkiøring paa følgende Maade: Vare Ans ha ere giøre til at forskaffe denne Expedition an lykkehagang. Maglige Diversiner skulle understøt vore Vaaden og en nu forene Vinteren skulle vi sandsynlig bare giort Alverne til Barrierer mellem de frie Franskmand og Jtaliens Tyranner. Bryst, den 18de Spibe.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Den 14de hujus om Morgenen angreb Gruetal Damer, riet med omment 6000 Mand General Clausane Paa det Ruur an Bols Bore Tropper forsvarede sig med sig fød vanlige Topperhed; og efter at denne Post havde faaet en forstærkning af 2 Datailloner og 2 Escadroner, blen Fienden med et brindeligt Kornis drevet tilbage og nødt til at aar største Uorden tilbage over Alen. Vi have ved denne Tildragelse malet Jng miem Oversten, Prinds Carl van kiøne ved en Karraskeskud. Bort øvrige Fornis har bestaaer i 4 faarede Officerer og 30 Mand, hvilke deels ere blevne, denne saarede.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Londen den 18de Spidt. I Dag skal i Kongens Nytterese heldes en ster Raad forsam an 1 Wormand. Man troer at den Kal ansaa de vigtige Spørgsmaal, hvorledes vort Hof nu maae forbedestal Denstende tilde franske Anliggend 11 da det fra at Konardtil start paa at det skal agt virksom Andeelser, Tid maaa Derl som verken imellem Keiseren Kongen af Preussen og vort Hof, Kulde man saaet fant og von Har vil opnaae det ønskelig Omme at giøre Ende paa Bloden godelsen naar man alvorlig bestræbet sig hos Jntetimmerne, og aler Forestillinger i National-Commune, gen, for at benæg den fransk Nation til at lade Ladnia Kl. igien denlig Taronen under den Betingelse, at traur er denne Konstuution, som han har svaret, og som skal blive damarant til sadeuropæiske Maaler.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Base, den 24de September. Med en Stafette som i Gaar ankom bortil fra Heringen af Braunsom las Armer, har man faaet den satter Efterretning, at Østerrigerne og Preusserne have imellem den 15d og 16de humne angrebet de 3de fransk Armar de rator. Killermeng og Sumourielderen Pile. giermontere og gandske slaget dem, at franskmaal. som aar all Stalde saatte at undgaar et tilstaae dagede sterne Uorden slutter sig tilbage over Arne og taarsgade. til Chalang at de foruden mange Døde og gaard. - have mistet adskillige Kanoner, 50 Vramme mann. et fordeles megen Dagage; at Preussionshaversker. Dumonilie kan en Krig kaste med 5000 Livrige at og en anseelig Summe i Amaneter dert at allene deelte mellem Hasserne; at Slaget havde bleve inden være bledigt, dersom Franskmændene ikke i sandan Han hav taget slugten; at Preussine og Otte rigerne den 180. den ville være i Chalvne, og inden denne Maaneds Udom blød Paris. Fra sidstnævnte Stad meldes, at Daningen af Frankrig er maatte saa.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Mayn, den 20de September. At der i disk Dage efter Armeern a tagne Stilling at me, maae være forefaldet et Hopløse slaa, der stemme at efterretninger overen. Naar Gaar en Coureer passer her igiennem, som i Han saade, at der var virkelig blegaleveret et Slag; men hidindtil er endnuantet officiele ind eder derom. Jmidlertid skriver man fra Barlene, at Hr. Dinendes Avantaarde i der behøves, og Mand detervanden stinding af 1000 Mand og efter 10 Timer. retning bleven nødt til at trætte tilbage med et Forlus af Mand, da Fienden der med mist de over 1000 En Strivelse fra Luremborg af 16 huus derretter derimod Sal. han saaledes : "J dette Dent kom en prussisk Commissair, til Armeen og uget og som int at der og preussiske Armeen. dere sidstleden Onsdag gandske slaaet General Lycker; at godnere blevne paa Pladsen og god giøre til langer, forrin andnu et store Antal Overibergere komme. - J de Østbar kom dan tilterladelig Efterretning hertil, at en i Stalette fra St. Menehould og ankommen dertil og Løve, braar den Efterretning, at Dumouri i var bleven slager at General Clarsalt. Cleve, den 22de Steender. I Tillaaget til Coureer tu har Rom for i Daglaser man gende: De fordskab fuldeste to brydelse, som maae op det alle Kierie med Alskoe og Strak, denne saa længe besaalede og saalet forudselige Forbrydelse have de Ca at som fornørre og vanere Frankrig, begaaet. - laven og Drønningen ere ikke meer. Denne ulykke lige tretning have vi den 20de om Aftenen faaet med en En nest fra Hjøgenhusch bro den den ved en Coureer var bagt førend at kunde beslutte os til, at bekiendtgiøre lig have at opsøge alle Grunde, som kunde bevæge os til at at den i Tygl, tillavette kunne finde nogen, og holden nokkeniavne for alt for sikker. Dersom forsynet vilde, en havde giver og en falsk Efterretning, saa skulde vialtil med storte Blæde og Hastighed have tilbagekaldet en Ef og sning.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Haag, den 22de September. kan skiønt adskillige Tidender melde, at Prindsen af Wal laae det at det Saar, han sit ved Dildendelig haaber, den dog endnu i Gaar faaet Efterretning fra Bryst, at ning hver. De udenlandske Tidendet giøre megen ham om at Dietenhosenkulde være forminaleiret af og naren i dette var ikke Tilfaldet Saae forholdes: aldes : De franske Prinser havde sikret Fyrsten af seilede, at naar han kan vist sig for Kildenhosen vilSillen uden stor Madstand overgive sig. De franske at anmeldt dette forskring paa et Parti som de. er forskaffet sig i Staden. Fyrsten af Hoyeme lod den. Fra M. Fæstningen recogneseere, og sandt stærk Modstand. og Østerrigernes detacherte Commando var ved Recognosterringen udsat for en heftig Kanonade fra Fæstningen. Den 6. i Begyndelsen af Natten, brækkede Prindsen af Wald k og med et stærkt Detachement og adskilligt svært Styds, og nærmede sig næstningen midt om Panten. Han lod strax oprette et Batterie, og giøre en skrækkelig Jld paa Fastningen. Strar ved det første Angreb mistede han en Am. og havde ved sin Commando 3 Døde og 7 Saarede.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Jlden fra Fæstingen paa Østerrigerne var overordentlig stærk Med Dagbrækningen trak Østerrigerne sig talen til bage, efterat de den hele Nat igiennem havde beskudt Fæstningen. Adskillige Officerer, som Dagen efter kom løbende over til Østerrigerne forsikrede, at Franskmændene i næstningen havde henved 200 Døde - Den 9de om Mor arnen brækkede den største Deel af den Hohenlobiske Armee i Egnen ved Diedenbosen og, for at marchere dybere ind i Frankrig, og foreene sig med Hertugen af Braunschweig. Steen den Tild er Didenhofen allene blokkeret ved et stærkt Corps, som er bleven tilbage. de singøer, den 1ste October.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Fra den 24de Sept. til i Dag ere ialt 362 Skibe passerede Sundet. - J Gaar bleve ved dansk Menighed for firmerte 4 Drenge og 16 Piger, og ved tydsk Menighed 5 Drenge og 4 Piger.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Kiøbenhavn, den 1ste October. Efter Hans Majestæts allerhøieste Approbation er Skip ver Jens Grøn af Laurvigen, til Belønning for en af ham opdaget farlig Grund imellem Anholt og Sverrig allernaadian skienker en at de Guld Medailler, som er bestemt til Belønning for udmark de Fortienester.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Under 31te August d. A. er Examinatus Juris Lars Peter Kruuse beskikket til Auditeur ved det første Jydske JnfanterieRegiment.
Berlingske Tidende, 1792-10-01
Af Dato Friderichsberg er den 14de September d. A. udkommer en Forordning som bestemmer de Forholdsregler, der dør iagttages ved Execution af Domme, hvorefter Sigtelse eller Benægtelses=Ed er paalagt.