Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-02-21
Ribe. 1ste Søndag i Faste holdes i St. Cathrine Kirke Gudstjeneste for Cathrine Sogns Menighed. Hr. Pastor de Thurah prædiker. Det er almindelig anerkjendt og erfaret af alle de Geistlige, som have sluttet sig til nogen af de især i de senere Aar paa mange Steder oprettede Præsteconventer, hvor stor en Jndflydelse disse Sammenkomster have til at vække og nære det christelige og videnskabelige Liv hos dem, ved at give dem en gavnlig Anledning til at udtale sig for hverandre om Sager, som angaae Kirken og Skolen, samt Præstens Embedsvirksomhed og Stilling i det Hele, og ved endvidere at knytte en inderligere Forbindelse mellem mange af dem. Men det kan ikke let undgaaes, at der i engere Kredse, hvor de samme Medlemmer hver Gang skulle afhandle de opkastede Spørgsmaal, danner sig en vis stagnerende Tone og Form, som hindrer den alsidige Udvikling; ligesom det ogsaa lettelig kan svække Lysten til en udførligere og meere indtrængende Behandling af de forelagte Sager, naar disse, efter at være prøvede og gjennemgaaede af Conventsmedlemmerne, dog henlægges uden nogensinde meere at komme frem igjen til Afgjørelse. Dette i Forening med en levende Erkjendelse af det Vigtige og høist Ønskelige i, at ogsaa de Geistlige fra større Kredse sluttede sig sammen til fælleds, kraftig Samvirken, har foranlediget os til herved at foreslaae vore Brødre Oprettelsen af et Provindsconvent for Jylland. Naar dette, saaledes som vi formene, kom til at bestaae fornemmelig af Deputerede fra de mindre Conventer og geistlige Foreninger, vilde de Sager, som i disse vare undergaaede en foreløbig Behandling, og som maatte ansees for at have almindelig Jnteresse, her kunne fremlægges til en mere alsidig Drøftelse og endelig Afgjørelse, og det vilde da her kunne bestemmes, hvorvidt de egnede sig til offentlig Bekjendtgjørelse, hvorved de vilde erholde en større Vægt, og maaskee ofte vilde blive ledende ved Bestemmelser, som angaae hele Geistligheden. Fra dette større Convent vilde da ogsaa fornyet Liv og Virksomhed atter udgaae til de mindre Forsamlinger; og hvilken ny Anledning det vilde give de Geistlige til at slutte Bekjendtskaber af den gavnligste Jndflydelse imellem de nu fjernede Brødre, behøver ikke nærmere at omtales. Et saadant Convent burde da efter vor Formening samles een Gang hvert Aar, ved Midsommerstid, og til Samlingsted foreslaaes Viborg: til Mødet burde alle Geistlige i Jylland have Adgang, hvorimod det nærmere kunde bestemmes, om kun de fra Conventerne Deputerede eller alle tilstædeværende Geistlige maatte tage Deel i Discussionerne og have Stemme ved disses Afgjørelse. Naar vi have erfaret, hvorvidt dette vort Forslag finder Gjenklang hos endeel af Brødrene her i Jylland, ville vi tillade os at indbyde dem, der have Jnteresse for Sagen, til et foreløbigt Møde i Viborg, hvor da en Plan til Udførelsen kunde gjennemgaaes, Bestemmelser tages, og Bestyrere udnævnes, samt Tiden bestemmes til det første ordentlige Møde. – De, som vilde glæde os med Underretning om den Jnteresse, denne Sag har fundet i deres Kreds, ville henvende sig desangaaende til een af os Undertegnede. For Medlemmerne af Conventerne i NorvangsTorrild og Hammerum Herreder, i Januar 1844. V. Birchedahl, L. Blædel, i Sønderomme Præstegaard i Brande Præstegaard pr. Veile. pr. Veile.