Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-06-05
Fra Kiel berettes, at Jernbanen næppe vil kunne aabnes før i Slutningen af Aaret, da Locomotiverne, der ere bestilte i en engelsk Fabrik ikke kunne leveres før. (Rendsb. W.) Den slesvigske Bondesøn, Hr. Adjunkt Nis Hansen, i Aarhuus, har igjennem "Dannevirke" sendt en Hilsen til sine Landsmænd i det danske Slesvig, hvoraf vi hidsætte Begyndelsen: "Der gives Dage, da det borgerlige Liv stille og uforstyrret glider henad Tidens Strøm, og Danmark har i de sidste tvende Aarhundreder maaskee havt altfor mange af disse rolige Dage; thi da trække de fleste Statsborgere sig gjerne tilbage inden for deres egen borgerlige Syssels snævre Grændser og betragte med Ligegyldighed, hvad der foregaaer udenfor. Men der gives ogsaa Dage, da Borgeren, saafremt han fortjener Navn af saadan, ved skjæbnesvangre Begivenheder forstyrres i sin Ro og tvinges til at agte paa, hvad der foregaaer for hans Øine. Naar han i de rolige Dage helst vil være sig selv nok og lidet bekymrer sig om Venskab og Sammenhold, saa føler han i de urolige Tider snart, hvor svag og afmægtig den Enkelte er, og at den fornødne Styrke først findes i de forenede Kræfter. Og hvilken dansk Slesviger, der har Begreb om, hvad Modersmaal og Fædreland er, føler ikke i disse Dage, at hans Prøvelsestid er oprunden? Jeg haaber, at mange have følt det, og den slesvigske Forenings Adresse har givet dette mit Haab en fastere Grundvold. Dette Haab er min Trøst i den uendelige Smerte, hvoraf jeg blev greben, da jeg læste vor Konges Forslag til de slesvigske Stænder. Vel maae vi som troe og hengivne Undersaatter underordne os vor Konges Villie, men det er en god gammel Skik i Danmark, at Kongen gjerne laaner Øre til Undersaatternes Klager og Bønner. Vi have Lov til at klage, og vi have Lov til at bede, og vi ville klage og bede saalænge, til vi finde Bønhørelse. Men skal vor Klage, skal vor Bøn have rigtig Vægt, saa maae vi klage og bede med tusinde Tunger, saa maae vi holde sammen som een Mand og overtyde vor Konge om, at vi ikke ere blevne ligegyldige mod vort Modersmaal og danske Fædreland. - Derfor raader jeg Eder, mine Venner, som allerede have faaet Øinene op for den Fare, der truer, holder sammen i kjærlig og trofast Enighed. Komiteen for dansk Underviisnings Fremme i Slesvig har udgivet en Opgiørelse af de tegnede Subskriptionsbidrag til dansk Underviisnings Fremme i Slesvig. "Det er langt fra vor Tanke, siger Komiteen i Jndledningen – og, som vi haabe, ogsaa langt fra vore Medborgeres Ønske – at Subskriptionen skulde ansees som afsluttet. Det tør vel endog forudsættes, at denne Offentliggjørelse vil bidrage til at oplive Jnteressen for den Sag, i hvis Spidse vi, med ligesindede Mænd i Provindserne, have følt Kald til at stille os, i Tillid til Medborgeres patriotiske Tænkemaade. Vi lade os ikke fratage den Tro, at det vil blive mere og mere almindeligt erkjendt iblandt os, at de slesvigske Forhold ikke ere at betragte som et provindsielt, men som et nationalt Anliggende, at Kampen, som føres sydfor Kongeaaen, ikke er en Strid imellem tvende slesvigske Partier, men et Selvforsvar af dansk Nationalitet. Det gjælder intet mindre, end at sætte en Dæmning for den yderligere Jndtrængen af en fremmed Nationalitet, for at ikke et Parti, der stræber at udbrede Tydskheden altid videre, skal vinde Magt til at fortsætte sin for den danske Nationalitet ødelæggende, Virksomhed længere mod Nord, end det destoværre allerede er skeet." Man seer af Opgjørelsen at der af 7,809 Personer er tegnet Bidrag til et Beløb af 26,142 Rbd. Af dette Beløb er hidtil indbetalt - deels i Bidrag engang for alle, deels i det første Aars Bidrag af dem, der ere tegnede for flere Aar - en Sum af omtrent 13,700 Rbd., hvoraf 3000 Rbd. ere udbetalte for Vamtrupgaard i Rødding. Omtrent 10,7000 indestaae fortiden i Sparekassen. Desforuden er der givet Tilsagn og 2000 Rbd. som yderligere Bidrag til den høiere Bondeskoles Oprettelse, ligesom der ogsaa i de første som Aar efter Jnstitutets Oprettelse vil blive indbetalt 600 Rbd. til Lønning af Lærere, Angaaende Fortsættelsen af en begyndt Virksomhed, mener Komitteen, at Hovedformaalet for de danske Patrioters Ønsker og Bestræbelser maa være; dansk Skolelærer-Seminarium, Læreposter i den slesvigske Ret ved det danske Universitet. Komitteen foreslaaer til dette Maals Opnaaelse, at den nye stiftede Bondeskole modtog en saadan Udvidelse at den tillige kunde omfatte den seminariske Dannelse, og at der udvikledes en betryggende Foranstaltning, hvorved tydske Amtmænd og tydske Superintendenter kunde forhindres fra at beskikke tydskdannede Seminarister til danske Skoler. Saalænge indtil dernæst Regeringen vil drage Omsorg for, at de danske Slesvigere kunne forskaffe deres Sønner, Andeel i den lærde Underviisning, uden at skulle være nødsagede til enten at hengive dem til en tydsk Latinskole, eller at sende dem ud af Landet, det halvdanske Land. - turde det være rettest, at den folkelige Virksomhed indskrænker sig til at fundere nogle Stipendiepladser, paa 50 til 100 Rbd. aarlig, for unge Slesvigere, som freqventere lærde Skoler i Kongeriget, navlig Skolen i Colding, hvor Underviisningen nu bliver udvidet til Gymnasial Underviisning, og Skolen i Ribe, hvor den samme Reform tør imøde sees. Denne Anvendelse kunde derhos indtil Videre indskrænkes til et vist Antal Aar, for at Veien ikke skulde blive spærret for en mere selvstændig Anvendelse, dersom Leiligheden hertil maatte tilbyde sig i Fremtiden. Endelig turde det være særdeles hensigtsmæssigt, ligesom det stemmer med enkelte Bidragyderes udtrykkelige Ønske, at et Bidrag tilbydes til Lønning af de fornødne Lærere ved Universitetet i Kjøbenhavn for juridiske Studerende fra Hertugdømmerne. Det vil af det her Anførte være indlysende, at der vil udfordres betydelig større Midler end de, der hidtil ere ydede eller lovede, dersom det skal blive muligt med nogenlunde Kraft at virke til det Maal: at see et dansk Underviisningvæsen saaledes organiseret der, hvor det gjøres meest behov, at det vil kunne indvirke paa Forholdene i Livet, og for Eftertiden danne den Formuur for den danske Nationalitet, som endnu stedse mangler. Til Slutning beder Komitteen enhver der har understøttet dens Bestræbelser at modtage Yttring af deres Erkjendtlighed og tilføier, at den og dens Medkomitterede i Provindserne med Glæde vedbliver at modtage Medborgeres Bidrag til dansk Underviisnings Fremme i Slesvig.