Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-10-28
Nyeste Post-Efterretninger. Der meldes i en Skrivelse fra den Ungarske Grændse, at en betydelig Opstand har fundet Sted i Bucharest, Vallachiets Hovedstad, og at Hospodaren har seet sig nødt til at forlade den. – J Algier er det gaaet værre til; man skriver derfra under den 16de September: at man allerede i en Tid af fire Uger bemærkede en Gjæring blandt det Tyrkiske Militair, og at Rygtet gik, at den var stilet paa Deyen; dog blev det efterhaanden igien roeligt, saa at Omar Pascha selv ikke vilde troe den Efterretning, at en Sammenrottelse var i Værk imod ham. Men den 8de September meget tidlig om Morgenen, rykkede 600 oprøriske Tyrkiske Soldater mod hans Palais, da han just holdt Raad med alle sine Ministre, han lod strax sin Garde træde under Gevær, og give befaling til Marineministeren, som allene ikke var tilstæde, at samle Krigsfolk, for at befrie ham; men denne befaling ankom for sildigt. Vagten ved Palaiet bestod kun af 60 Mand, og var ikke istand til at modstaae Oprørerne, som trængte ind igiennem de første Porte. Af Tiltale af Ministerne og af mange af deres Officerer, som gik dem imøde og spurgte dem om Aarsagen til Opstanden, og lovede dem enhver Slags Godtgiørelse, var frugtesløs. De erklærede, at de ikke vilde længere have Omar Pascha til deres Chef, og da der ikke var nogen anden Udvei tilbage, saa befalede han at indlade dem. De meest Rasende iblandt dem, 30 Tallet, styrtede ind i det Jndre af Palaiet. Omar Pascha ventede paa dem med stor Aandsnærværelse, og haabede at kunne berolige dem. Men, de vilde ikke høre ham, og da Deyen trak sin Sabel for at forsvare sig, saa overfaldt de ham, slæbte ham udenfor Palaiet i Slotsgaarden og qvalte ham. Paa samme Tid udraabte andre Tyrkiske Soldater, som i et stort Antal trak igiennem Byen, Aly Hodja til at være deres nye Dey og førte ham i Triumph igiennem Gaderne. Faa Øieblikke efter at hans Formand var dræbt, tog han Palaiet i Besiddelse. - Det kan være Europa og Menneskeslægten ligegyldigt, enten den ene Røverchef eller den anden har Regieringen i Hænderne i Algier, Krigen i Amerika vil derimod lede til ganske andre Resultater; at den føres uheldigt for Spanien giver sig noksom tilkiende deraf, at der atter meldes fra Madrid, at man slet ikke har der nogen nye Efterretning, hverken fra General Morillo, eller fra Nye Granada; de Efterretninger som ere bekiendtgjorte fra den første, naae ikke længere end til den 14de Juni, hvor en fordeelagtig Fægtning forefaldt for Spanierne ved Curiaco og Carupono, hvilket Vanheld Jnsurgenterne for længe siden have tilstaaet; men siden den Tid er mange Ting passerede; det hedder nu, at den Spanske Regiering er selv bleven misfornøiet med Morillo, at den har bebreidet ham, at Øen Margaretha er tabt, og at den har befalet ham, at angribe den paa nye; men hvorved han har maattet blotte de nordlige Kyster af Fastlandet; et uvist Rygte siger at endog Cumana og Barcellona er taget tilbage af Jnsurgenterne; men Augusturas Erobring er vis; thi det er opslaget paa Loyds Caffeehuus; at det Roialistiske Corps i Guiana havde trukket sig tilbage langs med Bredderne af Orinoko, derpaa indskibet sig paa elleve Fartøier, hvoraf de syv vare komne til den engelske Øe Granada, for videre at afseile til Portoriko; men da de fire ikke vare ankomne, saa var det at man frygtede, at de vare faldne Admiral Brion i Hænderne. – J den Nyeyorker Tidende af 4de September, læses et Brev fra Staden Galveston i Mexico, ifølge hvilket Mina skal have erobret Staden Santander, og 250 Spanske Cavallerister skulle være gaaet over til ham; saavidt Redakteuren kan skiønne, er blot den sydlige Deel af Mexico, og især Egnen imellem VeraCruz og Staden Mexico bragt til Rolighed af Spanierne. Men nu hedder det for Alvor, at Spanien faaer en mægtig Bistand i Rusland; den Escadre paa 5 Orlogskibe paa 74 Kanoner og 3 Fregatter paa 44, som er paa Reisen til Cadix under Admiral Mollers Commando, skal Rusland have i Sinde at aftræde til Spanien, og naar den først kommer dertil, saa skulle de Russiske Matroser sendes hiem paa spanske Transportskibe, (Tiden vil lære om det er sandt) dette Foretagende giør imidlertid stor Opsigt i London, og Politikerne faae noget at bryde deres Hoved med; det Kongelige engelske Statsbud Preglet er afsendt med Depescher fra den russiske Ambassadeur i Petersborg, Lord Catchart; efter hans Ankomst til London blev strax holdet et Cabinetsraad den følgende Dag. J den Frankfurter Merkur læses følgende Skrivelse fra Wien af 4de October: En fra det Petersborger Cabinet udgangen Opfordring til de samtlige europæiske Magter med Hensyn til de amerikanske Anliggender, opvækker her stort Opsyn, formedelst den bestemte Tone hvori den er skrevet: (Men formodentlig er vel baade denne Skrivelse fra Wien, og Opfordringen selv en Opdigtelse.) Det russiske Cabinet er forresten ikke længere i Petersborg, thi den 23de og 25de September er heele Hoffet afreist til Moskma.