JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Udtog af et Brev fra Hertugdømmet Sleswig, af 1 Oct. 1808. Neppe var den i adskillige Egne siden nogen Tid grasserende Blodgang for endeel standset paa nogle Steder ved de derimod trufne hensigtsmæssige Forholdsregler og ved den senere herskende koldere Temperatur, førend denne farlige Sygdom igjen saa stærkt yttrede sig paa andre Steder, at mange Mennesker ere bortdøde og endnu daglig bortdøe deraf. Saavel i Byerne Hadersleben og Flensborg som i de omliggende Egne hersker den i dette Øieblik meget stærkt. Ligene i Flensborg maae nu begraves udenfor Byen, da Stadens Kirkegaard alt for meget er opfyldt med Liig. J Hadersleben er endogsaa Lægen selv bleven syg. Nogle Huse ere spærrede i denne By, hvilket ogsaa er Tilfældet paa Als med et Par Bønderbyer. Besynderligt er det, at næsten ingen Franskmænd er bleven angreben af denne Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Af Kjøbenhavns Skilderie No. 51 har Publicum faaet et fordeelagtigt Begreb om den Samling af Malerier og Tegninger, der i Foraaret var at see hos Hofkobberstikker Lade, og hvis Fremstillelse til offentlig Skue indbragde 277 Rdlr., som af Vedkommende paa de Brandlidtes Vegne ere modtagne. - Et af de Stykker, som især tiltrak sig Tilskuernes Opmærksomhed, har nu ved Hr. Lahdes Gravstikke faaet større Publicitet, og kan nu komme enhver Lysthavende for Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Efter den over Stykkerne trykte Liste, der solgtes ved Jndgangen, er det No. 6, forestillende Frue Taarns-Brand. Gjenstanden er godt valgt, Det var det Taarn, hvis Ødelæggelse især syntes at være Maalet for de sataniske Angrebs gloende Pile og Skud, og hvis rædsomme Fald er befunget af mere end een Digter. Standpunkten har Maleren, Hr. Eckersberg, taget fra Landemærket. Frue=Kirke og Taarn, som brænde i lys Lue, sees bagved Regentsen. Bomber, Brandkugler og Brandpile, fare igjennem Luften. J et med Kobberstykket følgende trykt Blad beskrives Grupperingen derpaa saaledes: "En Bombe, som er sprungen paa Gaden, har dræbt og qvæstet Adskillige Andre mærke med Forfærdelse, hvor de kommende Bomber dale, og ile at undflye det farlige Sted, forat redde Livet. Jblandt flere Figurer seer manen Yngling, der fører sin Elskede til den modsatte Side af Gaden, hvor hun er mindre udsat for Bombernes Fald, Mand og Kone flygte med deres eneste Barn fra det ved en Bombe sønderslagne Værelse; og en Familie, som har mistet Huus og Næringsvei, hvoraf Konen falder afmægtig om i Armene paa sin Mand, som er "Borger-Officier. Vægteren paa Forgrunden seer ved hver dalende Bombe ogsaa en øiebliklig Død i Møde, efterat hans Cammerat nyeligen var ihielslaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Paa Hofboghandler Schubothes Forlag agter Hr. Professor Sander at udgive sine dramatiske Stykker under Titel: Samlede dramatiske Værker. Det første Bind skal indeholde: 1) En almindelig dramaturgisk Jndledning med Hensyn paa Stykkernes Historie. 2) Knud, Danmarks Hertug, et Sørgespil. (Af dette Stykke, som er bestemt til at opføres til Kongens Fødselsdag, skal nogle Exemplarer særskilt blive aftrykte. 3) Hospitalet, et Lystspil. 4) Eropolis, et lyrisk Skuespil. 5) Niels Ebbesen, et Sørgespil, sidste Omarbeidelse, hvori den femte Act er ganske forandret og aldrig spillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
J Søndags, d. 2 Oct., da Forsamlingen i den franskreformert Kirke skulde adskilles, forkyndte Prædikanten, Hr. Pastor Mourier, at det nu var Tiden, at Confirmandunderviisningen i hans Præstegaard skulde begynde for de unge Mennesker, som havde ifinde at confirmeres til førstkommende Paaske; men da endnu ingen havde meldt sig (hvilket især bør tilskrives Forældrenes Skødesløshed og den herskende Ligegyldigheds=Tone, hvilket vore Templers Tomhed noksom beviser, vilde han endnu vente. Han erindrede ved samme Leilighed, hvor vigtigt det var, for at forberede en ung Kristen, som engang kunde gjøre Kirken, ja selv Fødelandet Ære, at Forældrene deri understøttede Religionslæreren ved faderlig Undervisning hjemme, og ved gode Exempler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Uagtet endnu ikke noget er bleven bekjendtgjort om den i vort sidste Blad omtalte senere Træfning mellem de Norske og Svenske Tropper, saa vil man dog vide, at der paa vor Side tælles 12 Døde og nogle Saarede, men at derimod de Svenskes Tab har været meget større og at det Botniske Regiment især skal have lidt meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Capit. Bellmann fra Altona, der fører en Tønnersk Caper, har indbragt to Priser til Holland. Det er endnu ubestemt, om denne Prisesaa vil blive paadømt i Holland eller henvises til den Danske Priseret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Hr. Justitsraad Rawert har solgt sin Gaard i Kronprindsessegaden til Frue Abo for 42,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Postefterretninger. Da en Colonne af Storarmeens første Corps indrykkede d. 23 f. M. i Paris, blev den modtagen med stor Høitidelighed, og Departementspræfecten holdt en Tale, hvori det blandt andet hedder: Brave Krigere, J have erobret Freden i Norden; J ville ogsaa erobre den i Sønden, og Verden, vil da være fri. - Uagtet Fredsunderhandlingerne mellem Rusland og Porten endnu ere i Værk, fortsætter Storviziren Mustapha Baractar dog Krigsrustningerne. Han har befalet alle de under ham staaende Paschaer, under deres Hoveds Forliis, ufortøvet at indfinde sig med deres Tropper ved hans Armee. Gouverneuren over Macedonien har allerede gjort Begyndelse med at sende 30,000 Mand. – Den 27de f. M. ankom den Franske Keiser til Erfurt, hvor man mener, at han vil opholde sig til midt i October. Keiseren seer sund og frisk ud, og er bleven meget før. J Frankfurt bar han en simpel Garde Chasseur=Uniform, medens hans Ledsagere straalede af Guld. Anstalterne til Keisermødet er ligesaa store som glimrende. Fra alle Kanter strømme Folk sammen, for at tilfredsstille deres Nysgjerrighed. - Breve fra Paris bebude en ny Foranstaltning i Henseende til Colonialvarers Jndførsel, som paa Bomuld og Medicinalvarer nær, skal forbydes landvært fra. Et Keiserl. Decret af 16de f. M. forbyder alle fra Holland og Spanien kommende Colonialvarers Jndførsel i Frankrige, og befaler, at de Skibe, der indløbe i Elben, Weser og Jahde med saadanne Varer, skulle prisdømmes. - Fra Riga skrives under d. 12 Sept., at man der har paalidelige og meget behagelige Efterretninger fra Finland. PrindDolgorouki slaaer Fienden dagligen, giør stærk Fremgang, og er nu paa hiin Side af den store Sø, som i nogen Tid meget har hindret den Russiske Armees høire Fløi i sine Bevægelser. Gener. Kaminsky har atter seiret over Fiendens venstre Fløi, hvorved han, efter hans egen Jndberetning, snart vil sætte sig i Besiddelse af Wasa. J denne sidste Fægtning efterlode de Svenske 900 Mand paa Valpladsen, og det er at formode at et saa ofte gjentaget Tab vil sætte Fienden ud af Stand, til at modsætte sig de seirende Russiske Troppers Fremgang, endskjønt Landets Beskaffenhed meget begunstiger hans haardnakkede Modstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Den Engelske Hoftidende af 16 Sept. indeholder en Depeche fra Gen. Lieuten. Hew Dalryple, dateret Hovedqvarteret i Cintra den 3. Sept., hvori han melder, at han d. 22 Aug. Dagen efter Slaget ved Vimiera, har paataget sig Overcommanden over Armeen i Portugal. Den 2 Sept. bleve Forterne Cascas, St. Julien og Bu gio besatte af Engellænderne. Tropperne under Sir John Moore vare d. 22 Aug. endnu ikke ankomne i Portugal. Samme Dag blev imellem Gen. Lieuten. Wellesley og Divisionsgeneral Kellerman sluttet en Vaabenstilstand af 9 Artikler, hvorpaa den 30 Aug. en Definitiv Tractat af følgende Jndhold blev undertegnet: I. Alle Pladse og Forter i Portugal overleveres den Brittiske Armee. 2. De Franske Tropper rømme Portugal med deres Vaaben og Bagage. De betragtes ikke som Krigsfanger, men kunne ved deres Ankomst i Frankrige tjene igjen. 3. De Franske Tropper udskibes af Engellænderne i Havnene mellem Orient og Rochefort. A. Den Franske Armee medtager alt sit Artillerie af Fransk Calibre, med tilhørende Heste og Krudtvogne med 60 Carduser til hver Canon. Alt det øvrige Artillerie og Vaaben udleveres. S. Den Franske Armee medtager al sin Eqvipage, alt hvad man forstaaer under Navn af Armeens Eiendom, Militaircassen &c. 6. Cavalleriet indskibet sine Heste ligesom Generalerne og alle Officererne. Da det imidlertid mangler paa Transportmidler, saa skulle kun 600 Cavallerieheste og 200 af Staben indskibes. Over de andre Heste kunne de Franske disponere efter Behag. 7 Jndskibelsen skeer i 3 Divisioner, den første i 7 Dage. 89. Angaaende Jndskibnings Maaden. De tilbageblivende Syge skulle tilbørlig pleies 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Transportskibene skulle fri og sikkre tilbagevende fra de Franske Havne. II. Den Franske Armee concentreres i Lissabon og i en Frastand af 2 Mile. Den Engelske nærmer sig Hovedstaden paa 3 Mile nær. Der bliver en Miil mellem begge Armeer. 12. Forterne St. Julien, Bugio og Cascas blive efter Conventionens Retification besatte af Engellænderne. Lissabon og dets Citadeller, Fortet St. Joseph &c. overgives ved Jndskibningen til den 2den Division, ligesom Havnen og alle bevæbnede Skibe i samme med deres Forraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Fæstningerne Elvas, Almeida, Peniche og Palmelaovergives, saasnart de Brittiske Tropper ankomme, for at occupere dem. 131. Alle tvivlsomme Puncter i denne Convention skulle forklares til Gunst for den Franske Armee, og alle Restancer af Contributioner til de Franske siden Dec. 1807 betragtes som ikke tilværende mere, og det lagte Beslag ophæves. 16. Alle i Portugal værende Franske og deres Allierede tages under Beskyttelse. De kunne afgaae med den Franske Armee eller blive tilbage, og beholde deres Eiendom, eller i en Tid af et Aar disponere derover. 17. Alle Portugisere staae ikke til Ansvar for deres politiske Adfærd siden den Franske Occupation. 18. De Spanske Tropper, der ere gaaede ombord paa Skibe i Lissabons Havn, udleveres Engellænderne, som derimod ville udvirke hos de Spanske, at de udlevere saadanne Franske som i Følge Begivenhederne af 20 Maji i Spanien ere blevne arresterede. 19. De i Portugal paa begge Sider gjorte Fanger, udvexles ufortøvet, 20. Til Garantie for nærværende Convention gives fra begge Sider Officierer til Gidsler. 21. Den Franske General en Chef sender med Efterretningen om denne Convention en Officier til Frankrige, som et Engelsk Skib vil bringe til Bordeaux eller Rochefort. 22. Hs. Exc. den Franske Commandeur en Chef og de andre Franske Stabsofficierer indskibes ombord paa Engelske Krigskibe. - Saaledes skeet i Lissabon, d. 30 Aug. 1808. (Undert.) George Murray, Gen. Qvarteermest. Kellermann, Divisions General. Vi Hertug af Abrantes, General en Chef forden Franske Armee, have ratificeret og ratificere nærværende Convention i alle dens Artikler, for efter dens hele Jndhold, at vorde udført. – J Hovedqvarteret i Lissabon, d. 30 Aug. 1808. Hertugen af Abrantes. En Additional-Convention af 3 Artikler angaaer de tilbageblevne Magaziners Overdragelse &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Admiral Cotton melder under d. 3 Sept., at han og Gener. Lieuten. Dalrymple har ratificeret ovennævnte Convention og at den første Division af den Russiske Flaade under Contre-Adm. Taylor ufortøvet vil afgaae til Spithead. Følgende Convention er sluttet mellem Vice Adm. Siniavin, Ridder af St. Alexanders og andre Russ. Ordener, og Adm. Sir Charles Cotton. Art. I. De nu i Tajo liggende Russiske Krigskibe, overgives strax saaledes som de i efterfølgende Liste ere specificerede, med alle Forraad til Admiral Cotton. De sendes til Engelland, og holdes af Hr. Brittiske Maj. i Deposito, for at tilbagegives Hs. Russ. Keis. Maj. sex Maaneder efter Fredslutningen mellem Hr. Britt. Maj. og Hs. Keis. Maj. Art. 2. Viceadmiral Seniavin tilbagevender med Officererne, Matroserne og Sø soldaterne under hans Commando til Rusland, uden nogen muelig Stipulation eller betingelse i Henseende til deres Tjeneste i Fremtiden. De bringes derhen paa Krigskibe eller egne Fartøier paa Hs. Britt. Maj. Bekostning. – Saaledes skeet og sluttet ombord paa Skibet Twesday i Tajo og ombord paa Hs. Britt. Maj. Skib Hibernig, d. 3 Sept. 1808. (Undert.) De Seniavin. Charles Cotton. Liste paa de i ovennævnte Convention indbefattede Russiske Skibe, saaledes som de anføres i London Gazette: Canoner-MandTwesday, Viceadm. Siniavin, Skoroy, Capit. Schelling 60 St. Helena, Capit. Bitcherkoy 74 Rafael, Capit. Roschroff 74 Rætvisan, Capit. Ritschoff, 66 548 Silvoy, Capit. Malvarine 74, 604 Motchnoy, Capit. Rasvosoff 74 629 Tilafael, Capit. Bytcherskoy, 80 646 Yaroslaw, Capit. Kilkoff, 74 Fregat, Capit. Kilduyn 26 222 Tilsammen, 676, 5685 Ovenanførte Convention med Hertugen af Abrantes, som er saa ærefuld for de Franske der blot for en Tid forandre Skuepladsen for deres Tapperhed – og er saa overordentlig og udmærket i Krigshistorien - har i London opvakt stor Utilfredshed og man talde om, at der skulde nedsættes en Militair-Commission. Gen. Lieuten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Wellesley var den 15 Sept. ankommen fra Portugal til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Spanien. (Fortsat, see No. 99.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Spanien er et af Europas produktrigeste Lande. Jkke allene er det riigt paa forskjellige Arter, især i Planteriget, men det frembringer ogsaa disse Arter i en betydelig Mængde, og vilde frembringe den i en endnu betydeligere, hvis Dyrkning og Behandling svarede til Naturens Virksomhed. A Steenriget haves, Guld, Sølv, ædle Stene, Kobber, Jern, Blye, Galmeye, Antimonium, Qvik sølv, Kobolt, Vismuth, Steensalt, Søsalt, Kilde salt, Purgeersalt, Alun, Vitriol, Salpeter, Kalk, Steenkul, Marmor, Jaspis, Allabaster, Rødtkride, mineralske Vande m.m. Af Dyreriget skjønne Heste, Esler og Muulesler, de bedste Faar i Europa, Geeder, Silkeorme, Bier, Hornqvæg, Vildt af alle Slags, Fisk, og til Landets Plage paa mange Steder Græshopper. Af Planteriget: Viinranker, Korn af alle Slags, dog ikke til Landets Fornødenhed, Mais, Riis, Sukkerrør, Manna, Bomuld, Tobak, Citroner, Mastix, Apelsiner, Granatæbler, Mandler, Figen, Johannisbrød, Lakritztræ, Dadler, Pomerantzer, Oliventræer og mange andre Sydlandenes fine Frugter, Hør, Hamp, Waid, Krap, Salturter, Safran, Anis, Kapers, Sumach, Korketræe, Spartum, betydelige Skove, især paa Bjergene, der levere en stor Mængde Skibs- og Bygningstømmer og feede Græsgange. - Et Land med et Clima saa gunstigt for Vegetationen, med en saa frugtbar Jordbund og en saadan Rigdom paa Naturproducter, og med en Beliggenhed saa gunstig for Næringsveienes Drivt og Producternes Afsætning, kunde unægtelig være bedre befolket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Ogsaa har Spanien i de ældre Tider havt i det mindste 30 Millioner Jndbyggere, selv i Aaret 1787 havde det henved 10,500,000 Mennesker. Aarsagen til denne Folkemængdens Aftagelse, maa søges deels i Nationens Hang til Uvirksomhed og Ringeagt for de arbeidende Classer, der giør, at kunfaa lægge sig efter Haandværker, hvorfra de endnu mere afskrækkes ved den Tvang og de mange Paalæg hvormed endnu Handel, Manufakturer og Fabrikker ere betyngede, deels i den Magelighed og Anseelse som følger den geistlige Stand og Klosterlivet, der lokker de fleste Familier til at danne, i det mindste deres yngre Sønner, til Geistlige eller Munke. Hvor talrig den geistlige Stand er i Spanien, kan skjønnes deraf, at i Aaret 1787 fandtes 71,070 Munke, 35,000 Nonner, 22,460 Præster og 133,470 Diaconer Kapellaner og Kirketjenere, tilsammen altsaa 252,000 Personer, hvoraf de fleste leve i ugift Stand. Deels ligger ogsaa disse Aarsager i Spaniernes Levemaade og Pragtsyge. Hyppigt Brug af Kryderier og hede Vine udtørrer Vædskerne og formindsker Frugtbarheden, og da de sætte en stor Deel af deres Pragt i en talrig Skare af Tienere, saa forøges derved en Classe Mennesker, hvis ringe Kaar ikke tillade dem at underholde en Familie. Spanierne ere et høimodigt, ærligt, stolt, magelige og pragtelskende Folk. Adel og Geistlighed staae i største Anseelse hos dem. (Fortsættes.) En mørk Tale. Ved Hedegaard, Justitsraad. Min Fødselsdag bestemme kan Du ej, Men alt hos Romerne, der skrives, jeg J Mode var. Jeg aldrig pludseligen Mig lader see, min Ankomst den Forkyndes vidt og bredt, og naar jeg kommer Knap Stuen Gjæsterne, jeg samler, rummer. Kort sagt – at Du ef bryde skal Din Hjerne Hvor Dødsfald træffer ind, jeg pleyer gjerne En Følgesvend at være. Tungt det falder Heel ofte den, der paa mig kalder. geg egensindig er, og tidt bedrager Jeg mangen Mand: For seent opdaget Han, naar han troer, han bedste Handel drev, At han ved Næsen taget blev. Hvad Snese Aar blev samlet paa, Adspreder jeg i Dage faa. Den for men Gang skal lede, gjerne kam Og skjev og pukkelrygget være kan, Og uden Fødder og lidt dum, Men aldrig døv, og aldrig stum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Forklaringen over den mørke Tale i No. 102 er Rundetaarn. – – Charaden i No. 103 er Ordet Taarn, som efter en ny og rigtig Orthographie kan skrives med det svenske af Tarn. J Taarn ligge følgende Ord: Taar, Taa, Aar, Ran, Nar. Med dette Numer sluttes femte Aargang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-08
Bladet udkommer to Gange ugentlig og tilbringes Subskribenterne mod 6 Mark quartaliter. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 143.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Sjette Aargang. No. 1. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 11 October, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
To Aartusinder har Dit nordiske Rige staaet liig en gammel Gran paa Fieldets Tinde, som ingen Storm har kunnet bøie, ingen Lynstraale adsplitte. Det vil endnu staae i Aartusinder ved indbyrdes Samdrægtighed og urokkelig Standhaftighed; det vil trodse Tidens Stød og vorde det sidste Fristed for Frihed, Fred og Menneskeheld. Kongel. Forlad en gammel graa Gubbe, hvis Dage ere talte og hvis sidste Time snart vil slaae, at han midt imellem Norges fri Fjelde, taler til sin Konge som en Søn til sin Fader, og at han minder om Tidens Vink og Øieblikkets hellige Krav. Jeg slæber mig nu op til min dyrebare Gran paa Fieldets Top, for i den at velsigne min Frederik. Jeg seer den blomstre som han, og i Storm og Uveir staae urokket som mit Norge. Gud Fader bevare og velsigne dem begge. Halvor Thorsen. Sang ved de trondhjemske Recruters Afmarsch i Junii 1808. Hurra, Kammerater, mod Fienden vi gaae, At vise vi Vaaben kan bære; J Fældedes Blodtrin vi derve fremstaae, Mod tre Gange mægtige Hære. Hurra, til Seier eller Død!" Saa faldende Landsmænd os bød. Jeg lærte paa Field og i grønnende Dal At lide paa Mod og min Styrke; Jeg frygter ei Fossenes dundrende Fald, Og stenede Jord kan jeg dyrke. Hurra, til Seier eller Død, Os Norge gav Kjækhed og Brød. Hist ryger min Arne i Granskovens Boe, Dens Rigdom er Odel og Nøie, Et adelig Grande forstyrrer dens Roe; For Jngen jeg lærte mig bøie. Hurra, til Seier eller Død, Til Frihed er Nordmanden fød. J Ulven og Bjørnen kun Uven jeg saae, Dem lærte jeg tidlig at fælde. Min Farfader sagde, naar dræbte de laae, Du duer i Kamp, skal det gielde." Hurra, til Seier eller Død! Til Kampen er Nordmanden fød. Jeg lad med min Kari, da Solen sank med Til Hvile bag vestlige Høie; Jeg grædende taug; men hun sagde: "Du veed Graad vanklæder Krigerens Øie." Hurra, til Seier eller Død, Min Pige at stride mig bød. Paa vildene Fjeldtind med Risten jeg stod, Saae ned over Bierge og Dale, Da priste jeg Gud, at han fødes mig lod J Norge, som ingen kan male. Hurra, til Seier eller Død! Held hvem som i Norge er fod. Hurra, Kammerater, vi alle vil slaae For Noriges Frihed og Ære. Som Granen mod Stormen urokkelig staae Hvo Navnet af Nordmand vil bære. Hurra, til Seier eller Død! Saa Høvdingens Løsen gjenlød. Logogryph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
(Efter det Franske.) Hvert Aar forandrer jeg min Hale; Kuns Hovedet jeg længe holder paa. Dets Naboe ligner paa en Prik min Hale, Men aldrig man min Hales Naboe saae, Hvor nu mit Hoved er, at staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Et Par Ord i Anledning den yderlige Forlegenhed for at faae vexlet en Rigsdalerssæddel i enten saakaldet Sølveller Kaabermyndt. Endskjøndt det næsten er ubegribeligt, hvor vor Danske Skillemyndt i en kort Tid er bleven af: thi Rygter om Jøder og Jkkejøder, som skulle have været Aarsag dertil, og givet 8 a 10 p. C. for at faae dem (mueligt hvad Kaaberskillingerne angaae at de ere for fuldvægtige), saa kan det dog vel være at endog dette Rygte er af det Slags, som Skilderiet i No. 103, under visse Vilkaar, har lovet Publikum en Rygtefabrik af. Men hvor ere da Pengene nu, er et Spørgsmaal af almindelig Jnteresse, og fortjente Opløsning. Jmidlertid, om ei i saa høi Grad denne Mangel i fordums Dage, har havt Sted, saa har dog nok noget lignende været til, hvilket jeg udleder af følgende sande Begivenhed, hvormed jeg selv i sin Tid har havt noget at bestille. Det var i et af Aarene efter 1766, da den til alle Tider retskafne og selvstændige Amtmand over Møens Land og Amt, Geheimeraad v. Møsting, der aldrig holdt Fuldmægtig, men ikkun en Haandskriver, som var en af hans opvartende Tienere, lod foranstalte indkaldt alle de i 15 Aar borteværende Arvingers Smaakapitaler, som bestod af fra 10 Mark til 10 Rdlr. og efter Lovbydning ikke havde kunnet blive udsat til at være Renter, og desformedelst i sin Tid vare overleverede forseglede i smaae Punge til Formynderne. J nogle af disse Punge indeholdtes mellem 24. 15 og 1skillingsstykker, da de bleve aabnede, nogle faa aucthoriserede En Marks Papir=Sædler fra Fr. d. 4des Tid, hvilket dog viser at man ogsaa i den Tid har maattet betjene sig af Papirspenge. Jkkun faa af disse befandtes deri, og kan jeg erindre mig, at deres Format var lidet mindre end vore Enrigsdalers. Denne meget gamle Kongelige Foranstaltning, som ventelig har hidrørt fra da førende Krige, og maaskee ikkun brugt mellem Soldater og Marketenter, indtil nærmere Jndløsning, – veileder mig til denne Jndstillelse, om ikke efter Tidernes Tarv og Trang nu, En- og Tomarks ja maaskee Tremarks Sædler, kunne være en ligesaa nyttig som fornøden Jndretning! Jens With, Kammerraad.