JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Relationer, 1722-01-01
Udi Paris har en vis Advocats Koene fød 4 Børn paa eengang til Verden nemlig 3 Sønner og 1 Daatter, som strax efter deres Daad ere hendøde.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Avedige Ny For Februarii Maaned 1722. Danmark. end 4de udi denne Maaned haver Hans Kongelige Majestet ladet ved et trykt Patent bekandt giøre, at ingen fremmede Ververe maae fordriste sig til at findes udi H. K. M. Riger og Lande, mindre at verve nogen af Undersaatterne eller Soldaterne enten frivillig med List eller med Magt, saa at hver som Od. Februarii Maaned som derimod betrædis, skulde efter en strax derove holdende Standret, uden Naade ophenges, og de som med dem brugeMascopie eller Hæle, bør ligeledes at straffes paa Livet, og at have deres Gods forbrudt.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Samme Dag er Antvorschovs Slots-Kirke, der efter at dend udi 35 Aar haver staaet øde, ved Hans Kongl. Majest. Christelige og Høypriselige Omhue er bleven i Stand sat og ved Muurverket forseet saa og med nye Alter, Tavle, Altarklæder, Ornamenter og Stoele forsynet, af Hans Høyærverdighed Biskop Worm paa nye bleven indviet med tilbørlige Ceremonier, ved hvilken Solennitet udi Paahør af alle der paa Stæden boende Civile og Militaire saavel som Mengde af dend Geistlige og Verdslige der i Egnen sig opholdende Stand af bemelte Hans Høyærverdighed for Altaret ere forklarede de Ord af P. 48. v. 17 og 14. Omkring setter Zion og gaar omkring Hende og teller Hendes Taarne, legger Vind paa Hendes Muure, og forhøyer Hendes Pallatz, at mand kand sige deraf hos Efterkommer. Paa Prædickestolen er af Hans Høyærverdighed brugt til Indgang, hvis betegnet er saaledes udi Pr. 100 v. 4. Gaar ind til Hans Porte med Taksigelse til Hans Forgaard med Lof, Takker Hannem lover Hans Naun. Og til Text af 2. Sam. 7. v. 1. 2. 3. Der nu Kongen sad i sit Huus, og Herren hafde givet Hannem Rolighed for alle Hans Fiender trint omkring; Da sagde Haand til Nathan Prophete, see Jeg boer i et Huus af Cedertræe og Guds Arck boer under Cortiner. Nathan sagde til Kongen, gaf hen og giør alt det du haver i dit Hierte, thi Herren er med dig. Dend 5. er efter allernaadigste Ordre bleven befandt gjort, at Eftersom mand haver dend sikre Efterretning, at i Skaane iblandt He Aar, 1722. Hestene, saavelsom og det store og smaa Qvæg skal grassere een saa smitsom Spadom, at endog Hudene ere inficerede, og kunde befænge andet sund Qvæg; Saa haver Hans Kongl. Majest. til Danmark og Norge, &c. over alt i Siælland, saavel ved Toldstæderne, som i de ved Søekanten liggende Amter ladet giøre den alvorlige Anstalt, og udgaa et skarpt Forbud, at ingen Heste, Hopper eller noget stort og smaat Qvæg, ey heller noget slagtet Kiød eller Huder maa under haard og vilkorligStraf fra fornevnte Provintz Skaane til Siælland overføres, men at saadant Qvæg saavelsom Heste og Hopper, om de derfra maatte ankomme, strax skulde ihielskydes, og ikke mindre end det derfra overførte slagtete Kiød paa stedet i Jorden ned graves, men Hudene at opbrændes. Og er derfor efter Hans Majestets expresse allernaadigste Befaling ovenommeldte Forbud alle og enhver til dend Ende kundgjort, at de Vedkommende kunde vide sig derefter at rette, og ligeledes alvorligen derhen see, at ey noget fra Skaane kommende stort eller smaat Qvæg eller slagtet Kiød, ey heller Heste, Hopper eller Huder fra meer ommelte Provintz i Hans Kongl. Majests. Lande blive indbragte, men at mand langt meere saadant med ald Flid skal afverge, og derved, næst Guds Hielp, søge at forekomme, at ey saadan en høyskadelig Ulykke Landet maatte paaføres.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Den her udkommen en Placat af allernaadigste Jndhold, at Hans Kongelige Majestet, til unge og u-betenksamme Folkes befrygtende Jnsolentier og ald videre Ulempe at forekomme, har eragtet for nødig at befale, at alle og enhver, som søge noget Viin, eller Verts-Huus i Kiøbenhavn, eller andensteds i Hans Kongl. Majest. Riger og Lande, skal være tiltænkte ved Leverancen, af hvad de i saa Maader kunde eske og bekomme, strax derfor at giøre fornøyelig Betaling, saafremt de samme Vare ville nyde, med mindre de forhen med Verten om Credit anderledes Øde Februarii Maaned ledes ere foreenede: Saa at ingen Viintapper eller VerthuusMand skal være forbunden eller pligtig til, imod sin gode Villie, for fremmede og ubekiendte Personer at optappe Viin eller andre Drikke-Vare, eller til deres Tieniste at lade sligt være følgagtigt, med mindre de straxen, naar de imodtage samme Vahre, fornøye Verten eller hans Folk med reede Betaling, men i fald nogen skulde understaa sig med Skielden og Ærererige Ord eller med Hug og Slag at forulempe Verten og hans Folk, eller paa anden u-sømmelig og voldsom Maade at forderve hans Boeskab eller sønderslaa Vindeverne i Huuset, da maa Vexten lade den, som sig saaledes forseer, straxen arrestere og for vedkommende Chefs eller anden Øvrighed med Aftens-Varsel indkalde, som ufortøvet skal kiende i Sagen, og om hans Forseelse ham lovligen overbeviises, dømme ham i Mulct til de Fattige eller næste Hospital efter Sagens befindende Beskaffenhed, saa og desforuden at gotgiøre Skaden, og at betale de Bøder, som Loven byder, hvilke Strabeder dend Skyldige skal være pligtig til straxen at erlegge, eller og at blive Borgen for dem indtil de ere betalte.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Samme Dag ere Etatz-Raad Hans Statis Hagedorn, Etatz-Raad Caspar Bartholin, Land-Raad Hans Rantzau, Land-Raad Bendix von Ahlefelt, Etatz-Raad Wilhelm Helt, Etatz-Raad Niels Slange, Etatz-Raad Johannes Meller, Etatz-Raad Andreas Weise og Amptmann Hendrich Blome til Nevestorp, Amptmand over Steenburg og Gouverneur over Syder Dithmersken af Hans Kongl. Majest. allernaadigst beskikkede til at være Conferentz-Raader. Dend 8. er en Matros navnlig Lars Engelbretsøn Madland, der udi mange Avr haver haft Naadsens Brød af Hans Kongl. Majest. Rundhed, hendød udi sit Alders 105. Aar. Dend 13 er Hr. John Arnessøn Sogne-Præst til Stad i Steengrimsfiord, og Provst over Strande Syssel i Jisland aflernaadigst beskikket til at være Superintendent over Skathalts Stift i bemelte Jisland. Aar, 1722.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Den 13 er afgangne Etatz-Raad Sechmans efterladte jordiske Levninger, efterat hand den 29 udi afvigte Maaned udi en høy og velsignet Alder i Herren var hensovet, bestedte til Jorden. Den 14 haver H. Kongl. Maj. i Naade bestilt Mr. Christen Sørenssøn, Præsident i Christiania at være tillige med virkelig Cancellie-Raad. Messe. Dominicus Vogt og Friderich Glad udi Christiania ere beskikkede til Assessorer i Ober-Hof-Retten i Norge.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Samme Dag er udkommen Hans Kongl. Majests. Forordning og nærmere Forklaring over dend Forordning af 15 Jan. 1701. om hvad Besetningen skal være til en Bonde-Gaard, som er over 8 Tdr. Hartkorn, hvormed befales, at til en BondeGaard indtil 8 Tdr. Hartkorn skal udtages til Besetning, forud for ald anden Gields Fordring, en Ploug med 8 dygtige Vester sampt en Vogn og Harre med fornøden Redskab, og saa mange Tdr. Sædekorn af alle Slags, som til Gaardens Sæd udkræves, men naar Gaardene staar for meere Hartkorn og behøve større Besetning, skal til hver Gaard, som er over de 8 Tdr. udtages saa meget af Bester, Vogne, Plove og Harrer med dets Tilbehør, som til Aulingens Fortsettelse behøves, nemlig et Best for hver Tde. Hartkorn og Sædekornet med det øvrige efter en billig Proportion og efter villige Mænds Sigelse. Den 20 er Cancelie-Raad og Secreterer Rasmus Rasmussen af H. Kongl. Maj. allernaadigst bestilt til at være Assessor udi Høyeste Ret.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Dend 21. er af Mag. Hans Gram assessor i Consisk og Professore lingde Græce holdet en ziirlig Latinsk Tale over den afdøde Cancellie-Raad og Professor Henrich Weghorst.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Samme Dag er General-Major Paul von Løvenørn afreist herfra udi Qvalitet af Envoye Extraordinaire til det Kongl. Preusiske Hoff.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Den 23, blev udi vor Frue Kirke af hans Velædle Velærverdighed Stifts-Provsten 3. Reenberg udi en anseenlig ForsamOd 3. Feburarii Maaned samling parenteret over Afgangne Frue Else Luxdorph, Afgangne Conferentz-Raad, Professorie, Historiographi og Bibliothear Regi Vilhelm Worm efterladte Enke-Frue, af hvilken berømmelige Moder vi see endnu levende hans Høyædle Høyærverdighed Hr. Christen Worm Biskop over Siellands Stift, Høyædle og Velbr. Frue Maren Worm afgangne Stats-Raad Peter Lemvigs Enke-Frue, Velædle og Velbr. Fru Susanna Magdalen Worm, gift med Hr. Oberste Luxdorph til Marup, og Velædle og Velbr. Fru Jytte Worm gift med Justitz-Raad og Borgemester Christian Berregaard.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Jblant de af Kongens troe Mænd, som den 30 udi afvigte Maaned bleve forfremmede til at være Etats Raader ere udi Januarii Maaneds extraordinaire Relation forglemte at indføres: Justitz-Raad Børge Trolle til Nakkebelle i Fyen Justitz-Raad Kenkel og Mr. Casper Morten Schøller Amptmand over Vordingborg Ampt. Merkværdige Ting, som ere skeede udi denne Maaned.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Til Muscan haver Czaren ladet fore fra Petersborg en Fregatte af en særdeles Jnvention paa 24 Canoner for at unde denne store Byes Beboere, der forhen ey have seet deslige Fartøyge, dend Fornøyelse at see og vide, hvorledes en Fregatte er dannet. Til Petersborg arbeyde sterk med 24000 Mand paa en Canal af den Størrelse og Dybhed, at i fald Havet engang igien sig saaledes skulde reise, at Petersborg stoed Fare for at oversvemmes af en Spring-Floed, Havet udi denne gjorte Canal da kunde finde sin Grav, og der opsluges. Til Züpten udi Gelderland har sig denne Hændelse tildraget: En Karl, der med et Cameel eller saa kaldet Dromedario reiste omkring i Landet for at lade samme med sine Konster see for Aar, 1722. for Penge, befalede det iblandt andre Konster at kysse sig, hvorpaa Dyret slog sit store Gab op, og i Steden for at kysse sin Mester, afhed ham næsten det halve Hovet, i usede derpaa under sine Tænder hans Hals og Skuldre, og omsider fortraade dend øvrige Deel af Legomet saaledes, at der neppe blev derpaa et heelt Sidebeen frelst.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Udi Londen er en Moran begravet, ved hvis Jordefærd mand har observeret disse Ceremonier, at Liiget er blevet baaret af 6 Morianer, og fuldt til Jorden af 60 til 70 af samme sorte Nation.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Udi Hamborg har en bekiendt Artillerie-Officerer forkort Tid siden opfundet en compendiens Machine, hvormed i en hast Jldebranden kand slukkes, omendskiønt et heelt Logement stoed i lius Lue, hvoraf hand til alles Forundring, for at stille sin regen Curieusitet, har gjort en Prøve, og siger mand, at samme Machine skal være af lige Nytte, som den for nogen Tid siden er ommeldt og til Augsborg og Regensborg skal være paafunden. udi Paris er fød et Varn med en Tulband paa Hovedet, uden Øyne, i Steden for Næsen haver det oven for Munden et Hul, paa hver Haand haver det 6 Fingre, og paa hver Foed 6 Tæer. Dette Monstrum har ey levet uden i 2 Dage.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Til Slessvig haver mand udi Slyestrømmen fanget en utroelig Mengde af Torsk, saa og en stor Seelhund, som havde en Gjedde i Munden.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Hertuginden af Bevern er den 4de Februar, kommen til Brunsvig i Barselseng og har fød en ung Princesse, som er kaldet Christina Amalia. Princesse Conti, som har afsondret sig fra sin Herre, er forløst med en Prinz, som er af Princessen henskikket til hendes Gemahl og kaldet Contii de Algis. Udi Februarii Maaned
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Udi Zelle er den 6 Februar. Enke-Hertuginden af Zelle død udi en høy Alder, Hendes Gemahl var Georgius Vilhelmus Hertug til Zelle, som døde 1605. den 21 Augusti udi sit Alders 82 Aar, hun er fød 1639. den 7 Januar. udi Frankerige. Udi S. ver Er mand betenkt baade paa at lette Undersaatternes Vyrde efter den udstandne Krig saa viit mueligt, og derhos at see derhen, at Armeen vorder conserveret og sammenholden, til hvilken Ende der er anordnet, at 8 til 9 Bønder skal være om at føde og underholde en Soldat, som for sin Føde skal forrette hvis Arbeyde i Huuset hos hans Plege-Folk kunde forefalde. Mand talte der vel om en Alliance imellem Czaren, Frankerige og Spanien, dog havde mand ey noget sikkert om at holde, og med lige Uvished talte mand om dend Resolution, som af samptlig Collegierne var fattet udi deres Samling over at ned sette Verdien paa Kaaberpladene og Carolinerne. Mand forventede der en Russisk Ministers Ankomst, der sagdes at have i Commission at disponere det Svenske Hoff til at give Czaren Titul af Keyser. Dend generale Mønstring over Trouperne var udsat til Foraaret, og de 2/3 Deele af Matroserne, som endnu vare i Tienisten, have faaet Tilladelse at reyse hiem paa de forord, at de sig der til Foraaret igien skulde indfinde. Fra Hertugen af Holsteen var ey endnu nogen ankommen til Stokholm for at felicitere Kongen over dend med Czaren bekomne Fred; Stændernes Deputerede begynde ellers alt efterhaanden der at sankes, og siden mand har paa alle Sider søgt at forebygge alt hvis der kunde contribuere til Misfornøyelse og Uenighed, saa lever mand i det Haab, at Rigsdagen, som den 28 Febr. er fastsat at skulle begyndes, vil faae et fornøyeligt Udfald. Appen. Aar, 1722.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
APPENDIX. Til Februarii Maaneds Extraordinaire RELATION. udi Portugal. Har mand været ey lidet bekymred over de i Engelland udrustede Skibe, til hvilken Ende mand til Lissabon har gjort alle optenkelige Anstalter, som kunde behøves til at giøre i Nødfald en tapper Modstand. De 2de til Haunens Sikkerhed værende Casteller ere forsynede med dobbelt Guarnison og ald Tilbehør, saa ere og Mengde af Trouper forlagte i Byen; Men den Maade, som Hoffet har brugt udi den mod Wingfeld reyste Sag, har baade sat det Engelske Hoff i Rolighed og fyldestgjort de Portugisiske Love; thi vel er Wingfeld, efter at have overtraaddet Forbuddet ved at lade af Riget Guldstøv udføre, dømt til at miste Liv og Gods; men derimod var Dommen ey snarere gaaet, førend hand af Kongen blev pardoneret, løssgivet og restitueret de for ham confisquerte Middeler.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Den Udrustning, som skeer J de forenigede Nederlande Til Søes, har flyet Endeel af de sig der opholdende Ministrer meget at bestille, i det de under en Escadres Tiltakling af 20 Skibe har tænkt, at et langt større Mysterium, end et Tog med Algiererne laae forborgen; J hvorom alting er, saa synes dog Kiøbmændene, som handle paa Levanto, ey at giøre synderlig Stat paa at nyde Sikkerhed under en Floedes Udrustning i disse Fahrvande, efterdi de af Amsterdam allene have tiltaklet 5. Fregatter, hver paa 24 Canoner og 80 Mand, som paa Levanto i Foraaret skulde forsette deres Handel.
Extraordinaire Relationer, 1722-02-01
Dannemark. Den 23 udi denne Maaned haver H. Kongl. Maj. ladet ved en trykt Placat bekandt giøre, at H. K. M., for at facilitere Negotien, haver fundet for got, at fra den Dag af, at denne Placat vorder paa ethvert Sted kundgjort, skal dend paa Lagie af Species den 8 Dec. 1721. befalte Forhøyelse ophøre, og med Toldens Betalning forholdes efter Forordningen af 17 April 1719 og 10 Apr. 1720.
Extraordinaire Relationer, 1722-03-01
For Martii Maaned 1722. Danmark. End 4de udi denne Maaned er dette Aars almindelige Høye Oste Ret med de sædvanlige Ceremonier udi Hans Kongelige Majestets, og Hans Kongl. Høyheds Cron-Printzens Overværelse bleven begyndt. Dend 8 ere deres Excellencer Hr. Geheime-Raad Christian Lente. Martii Maaned Lente til Zarthausen Hr. Geheime-Raad og Stift-BefalingsMand i Fyen Hr. Christian Sehestedt til Nislef Gaard og Rafnholt, og Hr. Geheime-Raad Johan Georg von Holstein til Müllenhagen af Hans Kongl. Majest. allernaadigst optagne iblandt Ridderne af Elephant Ordenen, hvorpaa dend 9 Hans Excellentence Geheime-Raad Hr. Lente for dend første gang, siden sin Hidkomst, haver taget Sæde i det Kongelige Conseil som virkelig Geheime-Raad.
Extraordinaire Relationer, 1722-03-01
Samme Dag er udkommen Hans Kongl. Majestets allernaadigste Forordning, at alle Slags feede Vahre, siden de saavel som Korn-Vahrene udi H. K. M. Riger og Lande ere i temmelig god Priis maae til Undersaatternes Beste og Commerciens Befordring fra Publicationens Dato af Danmark og Norge udføres til fremmede Stæder ubehindret imod Toldens Erleggelse, hvorved det Forbud, som dend 20 Decembr. 1717 er gjort paa deslige Vahres Udførsel, er ophævet.
Extraordinaire Relationer, 1722-03-01
Dend 13 haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst anordnet, at Cancellie og Justitz Secreterer Diderich Sechman skal nyde Gang og Sæde nest efter Høyeste Rettes Assessorer. Samme Dag er Archus Secreterer Mr. Eskild Lohman af Hans Kongl. Majest. allernaadign bestilt in at være tilligemed Cancellie-Raad; Ligeledes haver Hans Kongl. Majest. paa denne Dag af Kongelig Naade bestilt Cancellie Secreterer Mr. Diderich Lemvig til at være tilligemed Secreterer udi afgangne Cancellie-Raad Eysenbergs sted udi Politie og Commerce-Collegio, udi hvis sted igien Cancellie-Secreterer Mr. Hans Seidelin er som Secreterer udnevne ved de fattiges Væsen her i Riget.
Extraordinaire Relationer, 1722-03-01
Den 18. er Mr. West forhen Oberst ved Cavalleriet allernaadigst udnevnet til udi dend afdøde Brigadier Bippings Sted at være Commandant over Borringholm, saa er og Oberst-Lieutenant Dierhardt antaget, som Commandant udi Oldenborg, Dend Aar, 119. Dend 24 er hans Vel-Ædle Vel-Ærværdighed Hr. John Arnesen, forige Sogne-Præst til Stad i Steengrims Fjord og Provst over Strande-Syssel i Issland af hans Høy-Ædle HøyÆrværdighed Biskopen over Siællands Stifft Hr. Christen Worm udi det Høye Kongelige Herskabs Overværelse, som allernaadigst tog Behag udi at bivaane saa høytidelig en Act fra Begyndelsen til Enden, bleven med de dertil anordnede Ceremonier indviet til at være Superintendent over Schalholts Stift, i bemeldte Jsland.
Extraordinaire Relationer, 1722-03-01
Den 29. er Afgangne Store Cancellers og Greves Hr. Conradt Greves af Reventlau efterladte Enke-Gemahl Frue Sophia Amalia Havne ved en uformodelig Død efter en kort udstandne Svaghed saligen udi Herren hensovet; Bemeldte Store Cancellerinde og Grevinde kom udi Ægteskab med omtalte Hr. GrefReventlau den 1. May 1681., da hans første Gemahl Fru Anna Margaretha Hr. Christopher von Gabel, Geheime Raad, Ridder af Elephanten og Statholder i Kiøbenhavn hans Daatter, ved en salig Død var bortkaldet, og er ved Ham Moder 1. til vores Allernaadigste Dronning Anna Sophia fød 1693. den 16. April, 2. Til Hendes Høy-Grevelige Naade Grevinden af Danneschjold. Laurvigen Ulrica Eleonora fød 1690. og 3 til Afgangne H. G. N. Grevinden til Schachenborg Anna Margretha fød 1682, og gift med Hr. Grev Schack til Gramm. Hendes Fader var Hr. Vincenz Joachim von Havne, Herre til Hiortespring og Søekamp, Ridder af Elephanten, Geheime Raad og Ober-Jægermester, som var fød 1632. den 22 Dec. og døde den 15. Jan. 1681. Familien er fra Frankenland bragt ind udi Meklenborg, hvor de endnu af Vaabenet, som bestaaer af en rød Hane udi et hvid Skiold, og paa Hielmen en lige tegnet Hane, kaldes de røde Haner, og dend Dag i Dag er regnes iblandt de frie Adelige Familier i Tydskland. De have og nedsat sig i Cur af 2 Martii Maaned Carland, Pommern og Saxen. Deres første Boepæl de erholdet i Meklenborg var ved dend Malchiske Søe til Lasedan, hvor de af adskillige Steen-Taarne, af hvilke de havde forjaget de Vendiske Søe-Røvere, bygte sig et anseeligt Ridder-Sæde. Udi det Stavenhagiske Ampt har dem derforuden tilhørt Pansdorf, Rem plin, Liepen, Henrikshagen, i det Gustraniske Kuchelmes og Dichhof, i det Stargardske Pletzr og og Rammelau, og i det Wedenhagiske Arensberg, Saltzau, Geve og Damerau. Herforuden er denne Familie alle Tider arveligen berettiget til at være Marskalker udi Stargard, dend har været Moder til mange store Ridder-Mænds Mænd, og var iblandt andre Claus von Havne ved Begyndelsen af det 14. Seculo berømt for at være en stor General i Meklenborgiske Tieniste, dog tabte hand ved Loyts Bataillen mod Hertug Barnim 3 af Pommern 1351, som har givet Anledning til de Plat-Tydske Rau Hahn wo blodt dy so dyn kamm, Dat dede Barnim und vele gode Mann, Jdt ist ein klein Mann von Lieve, Averstein Held im kieve.
Extraordinaire Relationer, 1722-03-01
Paa Moderne Side var den Salig Store Cancellerinde af den ældgamle Danske Familie, kaldet 100, af hvilket Navn der i disse Riger ere 2de Familier, som udi Vaaben fra hin anden ere adskildte, dend ældste af dem er dend fra hvilken Store Cancellerindens Genealogie deduceres, og fører udi hvidt Feldt en rød Sparre, og paa Hielmen 2de Horn, det første hvid og rød, det 2det rødt og hvidt med 2de grønne Paasnale Fædre paa hver Aar, u. hver side, midt imellem Hornene sees en stoer grøn Fædder, som Tegningen udviser. de Jhvorvel at denne Slegt er en af de ældste her udi Riget, som iblandt andet deraf er at slutte, at 1307 haver Johan Kaas havt Sæde udi Rigens Raad, en Værdighed som ingen anden end de som i deres Tider bleve agtede for de beste og gieveste Ridders Mænds mænd kunde opnaae, saa har mand dog ej kundet gaae med Slegte Linien høyere end til Jens Kaas til Kaas, hvilken er dend første, fra hvis Tid indtil vore Tider Slegten i lige Linie kand opregnes, der allerede i sin Tid haver været en agtet Adels Mand, og har levet under Dronning Margretes Regiering, da vi veed at hans Frues Fader Hr. Jens Nielsen Martii Maaned, af Avnsbierg 1405 ved bemelte Danske Semiramides Jmellem Handlung, blev forligt med Jens Jensens Børn af Clausholm. For denne Hr. Jens Kaases Tider findes adskillige af denne Familie at have været brugte udi adskillige vigete magt paaliggende Forretninger, som: Hr. Johann Niklassøn af Kaas Danmarkes Riges-Raad der 1307 var med Kong Erick Vil, da hand forleente sin Broder Hertug Christopher med Sønder-Halland og Samsøe. Hr. Jens Nielsøn af Kaas, Ridder, som 1320 har med at udvelge Kong Christopher II. til Konge, og at forsegle hans Reces. Hr. Christen Kaas, Ridder og Rigens-Raad, forseglede 1360 med Kong Waldemar dend Callundborgske Reces, og var 1377 med i det store Parlement til Nyborg at stadfeste og at holde over Loven og Handfestningen, og er merkeligt at denne Familie hidindtil, nemlig til Hr. Christens og hans Coavi Hr. Niels Kaases Tider, alletider nefnes af Kaas, men efter dend Tid lades af borte, hvoraf med føye kunde Tages Anledning til at troe, at enten maae Stammen fra Oprindelsen skrive sig fra Tydskland, og ved sin Hidkomst at have forandret det brugelige von til af, som omsider ved det at Familien her i Riget er bleven ældre, aldeeles er bleven udeladt, eller og maae denne Familie have skrevet sig af en viss Gaard eller Sted, der siden har tient dem i stæden for et Stamme Naun, hvilken Meening med saa megen større Rimelighed kand maintineres, som dend første Stamme Fader, fra hvilken Stammen dend Dag i Dag er, i lige Linie deduceris, skrives Jens Kaas til Kaas, og mand veed, at i Nørre Jylland endnu Familiens Naun conserveris ved en Adelig Sæde-Gaard, der af lige Naun er bekiendt, og nu tilhører afg. Etatz-Raad og Lands-Dommer Bartholins EnkeFrue. Denne Hr. Christian Kaas underskrev og som Rigens Raad dend til Lindholm 1360 imellem Dronning Margrete og Kong. Aar, 1722. Kong Albret oprettede Forhandling, da hand blev løsgivet af sit Fengsel.