Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Udi det Kongelige og Universitæts Bogtrykkerie ere i denne Maaned fra Pressen udkomne og bleven forfærdigede efterfølgende 3de Bøger: f) En meget vel bekiendt Skole-Bog, kaldet: Epitome Grammatica Latinæ pro Scholis Daniæ & Norvegiæ. 2) En Nyttig Søe-Bog, som klarlig udviiser den rette Søefart i Øster-Søen, saavelsom Coursen, Landkiendinger, Strekninger, Jndløbene, Banker, Ref og Grunde. Det kand nok ikke nægtes, at bemeldte Bog er allerede sine Liebhabere meget vel bekiendt saasom den ei alleene første Gang er bleven i det Svenske Sprog sammenskreden af Johann Monsen, fordum Older-Styrmand og Capitain ved de Kongl. Admiralitet i Stokholm, men og tvende Gange derefter paa nye ble den oplagt i det Svenske Tungemaal, og derforuden nogle Gange forsin Opperligheds Skyldtranslateret i det Tydske Sprog. Dog som ikke alle og helde, som fare paa Søen, ere fremmede Nationers Tungemaal saa aldeeles mægtige, at det jo undertiden kand fattes dem paa een og anden Talemaades Udtolkning og rette Meening: Altsaa har Forlæggeren i særdeleshed søgt her udinden at vise Publico en behagelig Tieneste, naar enhver kand i saa Maade forstaae det tydeligen og med stor Nytte, hvad han læser. Man har ikke allene bruge. Ma For Junii. brugt af Viinskibelighed og Accuratesse, at translatere meer omtalte Søebog udenne Landets eget Tungemaal, men ogsaa er Jndholden deraf paa mang uder ideligere og med reene Danske Ord forfattet, saa at enhver, som behr ver samme Bog at bruge og læse, skal med Guds Hielp faae den forventende Nytte af Læsningen, saasom intet er glemt eller udeladt, hvad som kand tiene til den Gunstige Læsers Fornøielse og Nytte. Derforuden maa man ogsaa tilstaae, at en rigtig Søe-Bog, som denne er, overgaaer i sin Bonitet mange Søe-Kort, helst de, som af fremmede og Øster-Søen ikke bekiendte Autoribus ere skrevne; thi Søe=Bogen selv viser det klarligere, og maa saa got som ansees for Grundvolden til Søe-Kortene. Et Exemplar deraf sælges uindbunden i det Kongl. Bogtrykkerie for 2 Mark Danske. 3) En meget skiøn og brugelig Latinsk Skole-Bog, som fører denne Titel, Catechismus integer, er Nore Luthen, & recepta præterea Doctning pure Evangeliot, Jussu Regio revisus, una cum Scripturæ Dictis, hic laudatis, er sacre forte ad calcem subtertis; in usumscholsrum Daniæ & Norvegiæ Tydskland. som hid og did i samme store Riige Jblant andre nye Tidender. hves denne efterfølgende Relation. paa nærværende Tiid roulere, med alle sine Omstændigheder, at passere for sandfærdig og rimelig: Hans Romersk Kæyserlig Majestæt skal have taget denne Jn Resolution, for at komme des snarere af med den Spanske fant Don Carlos hans vitløftige Naboelaug udi Jtalien, og for des bedre at engagere de 2de Søe Puissancer, England og Holland, udi denne Kriig, saavelsom for at formaae dem til den paatagne Garanties Efterlevelse, angaaende de Jtalieniske Staater og Lande deres Conservation, som hage under Kæyserens Herredømme; med fri Villie at afstaae til den Engelske Crone og Republiqven Holland det heele Kongernige Sicilien, saasom Kæyseren derved forhaaber, at disse 2de Puissancer, som gierne tage mod saa raisonabel et Tilbud, vilde ikke tøve længe, for at sende deres Flode hen i den Adriatiske Søe, og naar bemeldte Kongernge Sick lien er bleven aff dennem indtagen og erobret, skulde de nok finde af sig selv, at det var raadelig igien at indsætte Kæyseren udi de øvrige forlorne Jtalieniske Lande. Saafremt denne Tidende skulde staae ved Magt, som Tiden dog best kand lære os, da vil det visseligen ikke sve alt for deel ud for den Spanske Jnfant og hand nye Aar 1820. nye oprettede Riige, og har man nok hørt i forrige Tider, at en eller anden har været kronet til Konge i Neapolis og Sicilien, som dog omsider har maatvittere begge Riigerne, formedelst at hans Regiering har haft Krigen og Sværdet til Grundvold, hvis Udfald er saa foranderlig, som Lykken selv. Derimod stole de ved Rhinstrømmen i Marken staaende stridige Partier, at indlægge hver for sig den Ære, til at kunne passere over bemeldte Strøm, for des snarere at lade det komme an paa en Battaille, og tillige at foretage sig større Progresser, i fald alting vil ellers efter Ønske udfalde. Thi at Frantzoserne skulde i Aar foretage sig nogen Beleiring uden foregaaende lykkelig Træfning, saadant er noget, som ingen af de Kæyserl. General-Feldt Marschaller kand troe, Vel mueligt, at Franzosernes Force er ey heller saa stor, som i sidst afvigte Aar. Og om endskiønt de kunde rose sig af en talrig Armee, saa er det dog langt fra, at Mængden skulde altid giøre de beste Stridsmænd. J det mindste kand de Tydske Fyrster altid finde Raad og mange Udveie, nest Guds Hielp, til at forsvare sig imod det Franske Ruge, naar Krigen først en Tidlang er spillet, og Fienden bliver udmattet, helst om denne Tidende skulde ikke tiere blive sagt imod, nemle at den saa længe forventende Conjunction, som de Kæyserl. ere nu paa nye af de 2de Churfyrster Bayern og Cølln sig forventende, skulde eengang komme til at staae i sin fulde Valeur. Thi Enigheden udi et Rige, er Riigets beste Styrke, til at holde en mægtig og tillige trotzig Fiende fra Grendserne.