JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
J den Napoleonske Regjeringstactik saae man neppe saa strængt paa høie Statsembedsmænds Handlinger, som paa hver Autoritets Maade, embedsvegneligt at tale til Folket, og det er bekjendt, at mangen Præfect eller Anden i en høi Post ansat Mand, ved en høiere Misbilligelse af Udtrykket er bleven skilt ved sit Embed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Jndenlandske Efterretninger. Kongelig Bekjendtgjørelse om at Byen Fladstrand er erklæret for Kjøbstæd og tillagt Navnet Frederikshavn. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c., gjøre vitterligt: At Vi efter de Os allerunderdanigst foredragne Omstændigheder allernaadigst ville, at Byen Fladstrand i Horns Herred under Hjørring Amt udi Vort Land Nørre Jylland, herefter maae være Kjøbstæd, samt forundes de Kjøbstæderne i Vort Rige Danmark i Almindelighed tilstaaede Rettigheder, dog at de Jorder og Grunde, som nu høre til Byen eller i Tiden erhverves af samme, fremdeles som hidtil vedblive at være skattepligtige, og at der med Tienderne forholdes som forhen. Derhos ville Vi allernaadigst tillade, at denne Bye herefter maae føre Navn af Kjøbstæden, Frederikshavn. Hvilket Vi allernaadigst kundgjøre til alle Vedkommendes Efterretning. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 23de September 1818. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Evederik R. (L. S.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
J Gaar, den 5 October, om Formiddagen Kl. 11, mistede Fædrenelandet een af sine første Mænd, den ligesaa høitelskede som almeenagtede Olding Geheime-Statsminister Grev Joachim Godsche Moltke, til Grevskabet Bregentved; Overkammerherre, Ordenskantsler, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Efter faa Dages Sygdom hensov han blid og rolig. Han var født 1746 og opnaaede en Alder af noget over 72 Aar. Lige indtil sit Endeligt arbeidede han, sin høje Alder uagtet, utrætteligen for sit Fædrenelands Vel og Tarv. Hans Minde være os alle evig helligt, Den 27de September strandede i den stærke Storm en Nordmand ved Fladstrand. Folkene paa Fartøiet vare i yderste Livsfare, men ved Lodsernes store Anstrængelse blev Mandskabet reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Den menneskekierlige Toldcasserer der paa Stedet opmuntrede Lodserne dertil og lod en Jolle befordre over Land til Strandingstedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Da der endnu gives Mange iblandt Almuen, især i Nørrejydland, som have Otteskillinger, To marker, Kroner og andre gamle Mønter, der nu ikke længere kunne bruges til Skattebetalinger, Offer o. s. v., saa vilde det vist være hensigtsmæssigt og gavnligt, om Nationalbanken lod disse ældre Courantstykker ombytte med ny Sølvmønt. At Speciespenge overalt ere sjeldnere i Jydland (den nordre og større Deel deraf nemlig) end i de andre danske Provindser, sees ogsaa deraf, at man altid der maae betale nogle Mark mere i Tegn for en Specie end i Sjælland og Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Mariboe, d. 1ste October. Mordbrænderen, der satte Jld paa Ladebygningen paa Pederstrup, har nu tilstaaet sin Udaad og kan vente den Straf, som hans Gierninger fortjene. Om han har havt flere i Complot med sig, vil Tiden lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
For Tiden er her megen Efterspørgsel efter Byg og Ærter. 1 Tønde godt velrenset Byg betales nu med 9 Rbd., 1 Tønde Hvede med 12 Rbd. og 1 Tønde Havre med 4 Rbd. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
1 Pd. Oxekjød fra Landet kan nu kjøbes her i Mariboe for 8 a 6 Rbs. - Ved Markedet i Saxkjøbing den 29de f. M. vare endeel Folk, men desuagtet var Handelen flau, da man manglede Penge. 1 Par Støvler kostede 5 Rbd. En Hest af første Skuffe kostede 100 Rbd., en ringere 70. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte September Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 10 Rbd. 1 Tønde Rug 8 Rbd. 1 Tønde Byg 7 Rbd. 1 Tønde Havre 4 Rbd. 1 Tønde graae Erter 7 Rbd. 1 Tønde hvide Erter 7 Rbd. 3 Mk. 1 Tønde Kartofler 4 Rbd. I Pund røget Flesk 1 Mk. 12 s. 1 Pd. fersk Flesk 1 Mk. 4 s. 1 Pd. Kjød 8 a 10 s. Pd. Smør 2 Mk. 1 Pd. Ost 10 sk. 1 Pd. Talg 2 Mk. 1 Slagternød 30 Rbd. 1 Sviin 20 Rbd. 1 Faar 4 Rbd. Alt i Rbd. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Natten imellem den 24de og 25de f. M. var stor Maskerade i Nysted. 2de Masker, nemlig en Vildmand og en Bacchus paa Tønden, udmærkede sig især. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Svendborg, d. 17 Septbr. J Mandags d. 14de d. M., Morgen Kl. 6, opkom Jld i Hr. Apotheker Lacoppidans Kjøkkenskorsteen, hvilket foraarsagede Allarm af Brandraab og Klokkernes Klimptning. Jhvorvel Byens Brandfolk med alle 5 Sprøiter, i mindre end eet Qvarteer fra Allarmen skeete, vare i Anmarsch mod Apotheket, hvortil to af dem naaede, havde Hr. Apotheker Lacoppidan selv slukket Skorsteensilden, ved at antænde en Haandfuld pulveriseret Svovl paa Jld stedet, samt afværge at Skorstenen ikke kunde have nogen Træk af aabenstaaende Vinduer eller Dørre. Dampen af det antændte Svovl qvalte strax Skorsteensilden, saa al den antændte Soed faldt ned paa Jldstedet, uden at efterlade sig mindste Gnist af Jld i Skorstenen, hvor den havde været antændt. Ved at anmelde dette tør Man tilraade, saasnart en Skorsteensild fornemmes, da strax at antænde en Haandfuld pulveriseret Svovl paa Jldstedet, samt passer Skorstenen, ikke har Træk fra aabenstaaende Dørre eller Vinduer, hvorved mangen en Jldebrand vil kunne afværges. Enhver handlede da vel i, stedse at have et lidet Qvantum pulveriseret Svovl i Huset til Brug i paakommende Tilfælde af Skorsteensild. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Ribe, d. 2 Oct. Efter forudskikket Jndbydelse ved et Program af Hr. Adjunct Bildsøe, som ved denne Leilighed leverede en prosaisk Oversættelse af Henriadens anden Sang, tog den offentlige Examen i Ribe Cathedralskole sin Begyndelse Mandagen, den 14de Septbr. og fortsattes denne og følgende Uge under jevnligt Besøg af Skolens Velyndere og Venner. Ogsaa Hs. Høivelbaarenhed, Hr. Stiftamtmand Koefoed, R. a. D., behagede flere Gange at beære Prøverne med sin høie Nærværelse. - Tirsdagen, den 29de Septbr., samme Dag, som Skolens forrige Rector, Professor Hanssen, Ridder af Dannebroge, var bleven begravet, sluttedes denne offentlige Examen, om Aftenen Kl. 7, paa Skolen til denne Festlighed oplyste Værelser, ved følgende Handling. Efterat en Sang, forfattet af den afdøde Prof. Hansen ved den nye Kirkegaards Jndvielse, var afsiungen tildeels af Skolens Disciple, under Ledsagning af en skjøn Jnstrumentalmusik, ved hvilken, saavelsom ved Sangen, nogle af Klub selskabets Dillettanter velvilligen understøttede Concert-Directeuren, Hr. Cancellieraad, Stiftsphysicus Hansen, holdt Skolens Rector for et overordentlig talrigt Auditorium en Tale, hvori han søgte at fremstille den afdøde Prof. Hanssens Levnet som et Exempel paa den bekiendte Erfaringssandhed: at den Gode er ikke altid her i Tiden saa lykkelig, som han fortjener. Handlingen sluttedes med en Sang, forfattet i denne Anledning. Til Academiet afgik Jngen iaar fra Skolen, da den hele øverste Classe forrige Aar var bleven dimitteret. Efterat 1 Discipel paa Grund af anden Bestemmelse har udmeldt sig, og 2de nye ere antagne, udgjør de nuværendes Antal 48, af hvilke 11 høre til 4de Classe, 10 til 3die, 16 til 2den og 11 til 1ste. Alle deeltage i de Underviisningsfag, som ere bestemte for Studerende, endskjøndt 4 Disciple i de nederste Classer ikke have isinde attraae academisk Borgerret. - Necrolog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Afdøde Professor L. Hansen er født den 27de Febr. 1750 i Horsens, hvor hans Fader, siden Rector i Ribe, paa den Tid bestyrede den lærde Skole. Hans Moder var den for sin videnskabelige Opdragelse mærkværdige Martha Laus, som omtales i Birchs Samling af lærde Fruentimmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Prof. Hanssen blev dimitteret fra Ribe Skole i Aaret 1767. Efter at have taget Examen Artium og Philosoficum med bedste Characteer blev han ansat som første Lectie=Hører ved Ribe Skole 1770, og forfremmedes ved indtreffende Vacancer i 3 Aar til 5te Lectie=Hører. Jmidlertid havde han i Aaret 1772, efter et kort Ophold ved Universitetet, underkastet sig theologisk Attestats. J Aaret 1774 beskikkedes han til Subrector, forat understøtte sin svagelige Fader, ved den øverste Classes Underviisning, og tog derfor den 18 Juli s. Aar Magistergraden. Den 30te August 1775 beskikkedes han til Conrector, med befaling tillige at besørge sin Fæders Embede, saavel hvad Underviisningen som Skolens øvrige Bestyrelse angik, hvilket han saaledes forrettede til sin Faders Død d. 8de Juni 1782, da han ifølge forhen meddeelt Bestalling af 7de Jan. 1778 tiltraade Rectoratet. Paa denne Post har han demitteret til Universitetet 147 Disciple, hvilke, paa saa nær, have ved Examen Artium erholdet de bedste Characterer og endeel ere blevne udmærkede. Desuden har han - for det meeste uden Betaling - underviist adskillige unge Mennesker, saavel af Skolen som uden for samme, i Tegnekunsten; og i Aaret 1798 erholdt han Landhuusholdningsselskabets 2den Guldmedaille for Anlæget af en Planteskole. J Aaret 1807 benaadedes han med Titel af Professor og den 28de Jan. 1810 med Dannebrogsordenen. J Trykken har han udgivet: Mindetale over Conferentsraad Otto Müller; Naturens Skueplads, 3 Dele oversat af det Tydske, Huusholdnings Dagbog, efter det Tydske, og Grøndlandsfarerne, en fædrelandsk Tildragelse. J 44 Aar havde han saaledes tjent ved Ribe Skole, deels som Lærer, deels som Bestyrer, og følte nu i høi Grad Kræfternes Aftagelse, da det behagede Hs. Majestæt under 18de Marts 1814 paa Ansøgning i Naade at entledige ham fra sit Embede Under stedse tiltagende legemlig Svaghed henlevede han i dette Otium 4 Aar, indtil endelig en velgjørende Død befriede ham fra sine, i den senere Tid ubeskrivelig tunge Lidelser, og endte hans hæderlige Løbebane den 21de Septbr. 1818. 6 Sønner, og 2de Døttre, af hvilke den yngste Søn studerer ved Universiteret i Kbh. bevare, tilligemed deres fortræffelige Moder, Prof. Hansen som Mand og Fader i kierlig og taknemlig Erindring. Hans Minde, som Lærer gjemmes i mangfoldige Disciples erkjendtlige Bryst. Fred med hans Støv (Ribe Av.) Viborg, den 30 Septbr. I Gaar og Forgaars holdtes Toftemarkedet her, der var besøgt af Mennesker i stor Mængde. Priserne paa Fødevare og Kreature vare omtrent saaledes: Smør Pdt. 26 a 28 s. Tælle 24 s. Ost 8 a 10 sk. Levende Gjæs, 6 a 6 Mk. Ænder 32 s. Stk. Æg Snesen 20 sk. Rug 8 Rbd. Td., Dito Sæderug 10 a 11 Rbdlr. Byg 5 a 6 Rbdlr. Havre 4 Rbd. Hør erred 3 Mk. a 3 Mk. 8 s. Alen, Blaarlærred, 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Alen. Et Par maare Plougstude 40 a 50 Rbd., mindre Dito 26 a 30 Rbd. Gamle Køer 8 a 12 Rbd. Stkt. Heste solgtes fra 8 til 30 Rbdlr. Stkt. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Blandede Efterretninger. Hr. Belzoni, en i Rom født Architect, som paa den engelske Regjerings Bekostning opholder sig i Ægypten for der at opsøge Oldsager og sende dem til Engelland har d. 2den Marti d. A. i dette Øiemed ladet aabne den anden, mod Norden liggende Pyramide og undersøgt den i Selskab med en i Cairo bosat europæisk Kjøbmand, der har skrevet en Efterretning herom, hvoraf følgende er et Udtog. Denne Pyramides Basis er fiirkantet, hver Side 663 Fod lang, Hjørnelinierne ere 668 Fod høie. Siderne, det vil sige over Midten, fra Middelpunkten af Sideliniens Basis indtil Pyramidens Pynt, 547 1/2 Fod høi. Den perpendiculære Høide (eller Pyramidens Axel) 43772. Den Granit, hvoraf samme bestaaer, er stærkt glættet, men overdragen med en af Ælde bruun Skorpe, der fra Spidsen af endnu rækker 135 Fod dybt ned, derfra indtil dens Basis er den for størstedelen afrullet og danner paa alle fire Sider en Gruushob, dog findes endnu i Levningerne af Skorpen Furer, hvori man med Sikkerhed kan sætte Foden, for at klavre op paa Spidsen. Men en Europæer behøver hertil mere Dristighed end til at klavre op paa den første Pyramide. Araberne klavre imidlertid med Lethed, derop, og gjorde ved Opmaalingen Belzoni god Tjeneste. - Den Sahl, som han udfandt i det Jndre af Pyramiden, lodret under dens Spids, er 16 Fod bred, 43 3/4 Fod lang og 24 Fod høi, og udhuggen i Klippen. Men Taget bestaar af Stene, hver 12 1/2 Fod lang, og 4 til 5 Fod bred, hvilket, fuldkommen godt sammensatte, løbe oventil sammen i et steilt Tag. J Baggrunden af Sahlen findes en skjøn Sarcophag af Granit, ganske i Grundklippen udarbeidet. Den er indvendig 8 Fod 3 Tommer lang, 3 Fod 6 Tommer bred og ligesaa høi. Den har ganske Formen af en Kiste. Det sex Tommer tykke flade Laag var, formodentligen af en tidligere, efter Chalifen Mamuns befaling skeet Aabning, noget forskudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Da jeg, efter nogle Dages Forløb, befandt mig der med Belzoni, drev Nysgierrigheden mig til, at krybe ind i Kisten, for nøie at undersøge det deri værende Støv og Gruus. Jeg rodede deri længe omkring, indtil jeg endeligen fik fat paa et Menneskebeen (af Knæet) og derpaa adskillige andre af Legemets forskjellige Dele, derhos balsamerede Lærredsstykker, saaledes som man finder dem over Mumierne. Adskillige deraf faldt sammen ligesom Tønder. Jeg leverede Belzoni dem, paa nogle faa nær, og de ville med det første blive sendte til Engelland. Gulvet i Sahlen er næsten ganske bedækket med Ruiner af store og smaa Qvaderstene, og med smaa Stumper, især i Nærheden af Kisten. Væggene ere fra nederst til øverst bedækkede med en tyk Skorpe af Salpeter, noget, som i Ægypten findes næsten paa alle Mure, kun med den Forskjel, at Væggene i denne Sahl var fuldkomment og overalt eens overdragne, ligesom ved Konst, og at den crystalliserede Skorpe var saa haard, at man endog med en Meissel kun med Møje kunde gjennemarbeide den, hvilket dog er Tilfældet med Vægge, der ere udsatte for fri Luft. - J denne Crystalskorpe fandtes Navnet paa den, der engang havde aabnet denne Pyramide, og paa to Vidner, som han havde derved, men intet Aarstal, ligesom og nogle andre Navne med arabiske og coptiske Bogstaver. Jeg bemærkede deri ogsaa en indhuggen, stor Jndskrift, som jeg anseer for romerske eller store græske Bogstaver; den er neppe kjendelig, og hidtil af ingen dechiffereret. Til denne Sahl fører en i Klippen hugget Gang, 5 Fod 8 Tommer, høi, 4 Fod 4 Tommer bred og 126 Fod 3 Tommer lang. Naar man i Midten af denne Gang taler, saa hører man i Sahlen en Allarm, som om hundrede Personer talede, staaer man derimod i Nærheden af Jndgangen, saa hører man tydeligen Alt hvad kun halvlydt, bliver talet fra Midten af Gangen hid mod Sahlen. Det samme ex Tilfældet med den første Pyramide, men hvor man snarere troer at høre et Brøl af Kammeler end Gjenlyden af de i Gangen talende Menneskestemmer. Denne Virkning frembringe Stemmerne imidlertid kun paa en eneste Punkt, og man formoder, at dette fordum er blevet benyttet til de Bedragerier, hvorved man vilde overtale Folket til at troe, at en Guddomsstemme forkyndte her Orakelsprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Af Llorentes critiske Historie om der spanske Jnqvisition. (Sluttet; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Erkebispen D. B. Carranza var allerede 1630 bleven denunceret hos Jnquisitionen som Erasmus's Forsvarer, men 1558 blev han formeligen anklaget for en af ham udgiven Catechismus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Efterat Pave Poul IV. ved et Breve til Storinquisitoren havde bemyndiget denne til i to Aar at anstille Undersøgelser hos alle høie Geistlige Riget, angaaende den lutherske Læres Tilhængere, blev ogsaa Undersøgelsen mod Carranza ivrigen fortsat; man bemægtigede sig hans Person og hans Eiendomme. Selv ved Vidnernes Forklaring svækkedes Beskyldningen for lutherske Grundsætninger, og Conciliet i Trient erklærede hans Catechismus for god catholsk. Ved Pave Pius V. Mellemkomst blev han - efter at have siddet 7 Aar, 3 Maaneder, fangen i to Kamre, hvorfra han hverken havde Udsigt til Marken eller Gaden, udleveret til Paven. Denne vilde frikiende ham, men man anvendte Alt, for at forhindre det. Gregor XIII. dømte ham omsider til at afsværge alle Kjætterier og især 16 lutherske Sætninger, at være i 5 Aar suspenderet fra alle biskoppelige Forretninger, og imidlertid, indelukket i et Kloster, at forrette visse andægtige Værker. Han døde tre Uger derefter, 72 Aar gammel, og hans Død skal ikke have været naturlig, men foranlediget af den spanske Jnquisitions Agenter. Under Philip III.,der var værdigere at bære en Munkekappe end en Krone, bleve Maureskerne, trods Adelens Jvren derimod, fordrevne fra Spanien, under det Paaskud, at det ikke var mueligt at omvende dem, og derved mistede Kongeriget 1 Mill. vindskibelige Jndbyggere. Philip IVdes Tronbestigelse feiredes strax med en Bedragerskes, Maria de la Conceptions Auto da see. Hun slap med 200 Stokkeprygl og evigt Fængsel. 1632 bleve ved en Autodansee i Madrid, i Kongens og hans Families Paasyn, 7 levende og 4 i Billede brændte, og 42 dømte til Bod. J Lima, Perus Hovedstad, holdtes 1639 en Auto-darsee, hvor af 62 Dømte 11 bleve brændte. - Det hele Værk viser, hvilken frygtelig, grusom, egenraadig og uretfærdig Domstol den spanske Jnquisitionsret fra Begyndelsen, af har været; hvorledes den ikke allene har trodset Privatpersoner og Lærde, men selv Regenter, høie Geistlige, Rigets Stænder og Paverne; hvorledes Jnquisitorerne snart ved deres egen Lidenskab, snart som Andres Redskaber, bestemtes til deres Fremfærd; hvor vankundige og slettænkende især Underinqvisitorerne have været. Saaledes finder enhver af vore Samtidige, især den som lever i protestantiske Lande, største Aarsag til at prise sig lykkelig ved at tilhøre et Aarhundrede og være Undersaat af Stater, hvor saadanne Afskyeligheder, udøvede under Religionens Maske, ere ubekjendte, og hvor Samvittigheden er "som selve Tanken fri." De, som saa gjerne, af blind Religionsiver, ville styrte Menneskeheden tilbage i fordums Mørke, burde dog betænke, hvor meget Blod det har kostet, førend den arbeidede sig nogenledes ud derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 October. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 260. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris - . Spec. 267. - Specier, solgtes til 16 Rbmk. a 16 Rbmk. 1 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbanks. 22 1/2 a 23. Svenske Sedler 71 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. aae Jns os ac Femtende Aargang. No. 81. Udgivt, redigeret og forlagt af S. Sold. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 October 1818. Joachim Godske Moltke. Alt hvad en Stat kan miste i Fred og i Felde ved naturlige Uheld eller ved mislykket Vaabenfærd, af Lande og Undersaatter, Rigdomme og Eiendom, lader sig dog altid gjenerstatte, om ei ganske, saa bog for en Deel, men, berøver Døden den en Mand, som, ved sin Alder, Aandsmodenhed, Erfaring og Fædrenelandssind, er bleven den Støtte, hvorpaa Kongen byggede sin Tillid og Folket sit Haab, da maa et saadant Tab betragtes som uerstatteligt. Regenten græder ved den Edles Grav, lig Absalon ved Waldemars Baare, og Nationen barer hans dyrebare jordiske Levninger, ligesom hiin Tids Folk hiin store Dannerkriges, paa sine Skuldre til deres Hvilested. - En saadan Fædrenelandsven, værdigt saadanne Taarer, værdig at bæres paa "Danmarks Skuldre til sit Gravsted, har Døden for faa Dage siden berøvet os a Joachim Godske Moltke, Kongens tro Mand- og Folkets Ven. Jkke usselt Smiger, som Hykleriet er saa redebont til at offre Jordens Store og Mægtige, skal her vanhellige en Pen, der altid har priset sig lykkelig, ved at hylde Sandhed og Ret; men heller ikke skal blind Fordom afskrække den fra at yde Fædrenelandskjerligheden sin Priis og Fortjenesten sin Krands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J Aaret 1773 d. 4 Sept. blev vor Moltke udnævnt til Storkors af Dannebrogen, og var allerede den Gang, skjøndt kun 27 Aar gammel, Kammerherre, og Deputeret i Finantscollegiet. 1783, d. 9 Dec. fik han Elephantordenen, og var paa den Tid Statsminister og Geheimeraad. Jndtil Aaret 1784 var han og hans Fader Medlemmer af Geheime Statsraadet, men i April Maaned samme Aar forlode de begge i Naade denne høie Post, og fra nu af overlod han sig ganske til at leve for sine Godsers Tarv og Videnskabernes og Konsternes Fremme. Heri syntes han ganske at have valgt sig sin Fader til Mønster. Han opholdt sig afvexlende paa Bregentved i Sjælland og Kjørup i Fyen. Godset Bregentved havde Kong Frederik den Femte foræret A. G. Moltke 1751, efterat Kongen 1740 havde kjøbt det af General og Overkrigscommissair Poul Løvenørn, der havde faaet det som Foræring af Christian den Sjette. Dets nye Eier anvendte ikke mindre derpaa end hans Formand, og 1750 oprettede han et Grevskab deraf. Han udsatte en Capital, hvis aarlige Renter skulde anvendes til Skolehold; Anskaffelsen af Bøger, der skulde uddeles blandt Almuen; til Lønning for en paa Godset bosiddende Saar lægge og Jordemoder; til to Pigers Udstyr hvert Aar; til Understøttelse for to gamle Gaardmænd og otte Enker; til aarlige Præmier for Bønder, der udmærkede sig i Agerdyrkningsvæsenet. Saaledes forberedet modtog J. G. Moltke Grevskabet Bregentved efter sin Faders Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J sin landlige Ensomhed, fjern fra al Deeltagelse i Statsbestyrelsen, kunde han bedst henvende sin Opmærksomhed paa Videnskaberne og Konsterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J Aaret 1810 forærede han Universitetet den af hans Fader efterladte Naturaliesamling, hvorved dets Naturaltheater fik en betydelig Til vært af kostbare Producter, saavel af Dyre, som Mineralriget. J Gavebrev af 30 Juni s. A. siger den ædle Giver, "at da han ved lang Erfaring er overbevist om naturhistoriske Kundskaber fortrinlige Nytte saavel for Borgeren i Almindelighed, som for Statens Embedsmænd i Særdeleshed, og er forvisset om, at Universitetet i enhver Henseende er det meest passende Sted til disse Kundskabers Udbredelse i hans Fædreneland, saa har han troet at kunne bidrage til dette Studiums Fremme ved Universitetet, ved at skjænke det sin Samling af Mineralier med sammes Tilbehør. Til Erindring om hans Sallig Fader, af hvilken den er samlet og anskaffet, skal den hedde: "Geheimeraad Greve Adam Gotlob Moltkes Naturaliesamling. For at give det den størst muelige Fuldstændighed og tillige at foranledige begge Samlingers Forbindelse til et desto nyttigere Heelt, tilbyder Giveren sig, for Betaling at modtage til Jndlemmelse i og Complettering af dette Cabinet, alle de i Universitetets Samling værende Stykker og Species, som maatte savnes i hiint eller fortjene Fortrin for de Exemplarer, det eier. Doubletter ne, som maatte ansees undværlige, beholder Directionen for de lærde Skoler Ret til at disponere over. ") Naar Cabinettet er completteret og ordnet, skal der forfattes en Fortegnelse derover paa Giverens eller hans Arvingers Bekostning, og samme hvert tiende Aar suppleres. Til dets aarlige Forøgelse henlægges en fast aarlig Jndtægt af 200 Rdlr. Ligesaa skal der gives 200 *) Disse Doubletter forærede Molcke i Aaret 1817 til Ribe Cathedralskole. De bestode af 476 Numere, og gaves af ham i det Øiemed, at de maatte benyttes ved Underviisningen i det naturhistoriske Fag. J Anledning af denne Gave har Hr. Rector P.N. Thorup forfattet et latinsk Digt, som læses i Skilderiet No. 77. d. A. Rdlr. aarligen som et Gratiale til den eller de Lærere, som have tilendebragt naturhistoriske Forelæsninger i Aarets Løb. Samlingen skal staae 2, i det mindste 1 Dag ugentlig aaben baade for Jndenlandske og Fremmede. - J Juli Maaned blev Samlingen henbragt i et i Communitetsbygningen indtil videre dertil bestemt Locale.