JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-20
J Henhold til Placaten af 21de April 1824 bliver det herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort, at Skifter efter Aftægtenke Mette Jensdatter af Lendum, sluttes paa Thingstedet i Frederikshavn, den 17de Februar førstkommende, Formiddag Klokken 10. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 15de Januar 1831. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-20
En duelig Gartner og Skytte, der kan fremvise særdeles gode Skudsmaal, ønsker sig Condition enten strax eller til Mai. Man behage at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet. Da jeg paa ny er bleven erindret om at paaskynde Jndbetalingen af det personlige Fattighidrag for indeværende Januar Qvartal, saa maa jeg, ifølge den mig givne Ordre, anmode Byens Jndvaanere behageligen snarest mueligt at tilstille mig deres Fattigskat for dette Qvartal, og i Fremtiden at erlægge hvert Qvartals Fattigskat i de første Dage af Qvartalet. Aalborg, den 19de Januar 1831. Lütken.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-20
Hos Jnstitutbestyrer Stephansen kan v. Aphelens større franske Lexicon 2den Udgave faaes tilkjøbs for billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-20
Auctioner. Efter Herr Kjøbmand og Havnecommissair Larsens Begjering, bliver, ved denne Kjøbstæds Havn, Torsdagen den 27de Dennes, Formiddag Klokken 10, for de Hamborger Assurandeurers Regning, bortsolgt 204 Pund mere og mindre havereret farvet Bomuldsgarn. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 15de Januar 1831. Flindt Bjørnsholm Hovedgaard i Sleth Herred, Aalborg, Amt, den Kongelige Kasse tilhørende, agtes ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning af sammes Avling og Meierie, i 10 paa hinanden følgende Aar, regnet fra 1ste Mai 1831. Gaardens Ager-Areal bestaaer af circa 550 Tønder Land, hvoraf omtrent 320 Tdr. løber i en sammenhængende Strækning umiddelbart fra Gaarden, paa begge Sider af Landeveien imod Løgstøer, og udgjør Hovedgaardens væsentligste Agerdrivt. Samme har en flad Situation, uden derfor at være stid, og er beqvem til Dyrkning. Det er inddeelt i 10 lige store Vange, hvis Bestand er en fordeelagtig Blanding af god Muld og noget Sand. J de til Vintersæd faldne Vange er nedlagt 38 Tdr. Provstie og 29 Tdr. dansk Rug, som bebuder er gunstigt Avl. Endvidere udgjør en Strækning ved Liimfjorden, nordvestlig for Gaarden, endeel af forbemeldte Areal, og er inddeelt i 11 Vange a 6 Tdr. Land i hvert, som formedelst sin skarpe, men til Rug- og Boghvede-Sæd ei uskikkede Character, alene bruges til disse Sæd=Arter, og har for dette Aar en Udsæd i 2de Vange af 11 Tdr. dansk Rug. Resten af det angivne Areal er en Hedestrækning, sønden for Gaarden, hvis Opdyrkning til Korn-Sæd tildeels er paabegyndt og har givet et fordeelagtigt Udbytte. Gaardens Enge, der tillige afgive dens Tørvebrændsel, udgiør et Areal af circa 350 Tdr. Land, og dens Høeal af Ager og Eng har været aarlig 200 Læs. Som Vaar-Sæd kan nedlægges, i de dertil faldne Vange, 40 Tdr. 2radet Byg, der leveres Forpagteren ved Tiltrædelsen, for af ham selv at besørges udsaaet, og 120 Tdr. Havre, som med dertil hørende Klø veer, besørges nedlagt, forinden saadan Tiltrædelse. Gaarden drives ved fuldt Hoverie, og staaer for 24 Tdr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt. Dens Kreaturhold er for Tiden 80 Stkr. Køer foruden Ungevæg og Heste, 80 Stkr. Stude og 100 Stkr. Faar, hvilken Besætning, ved Hielp af Stald foder i Brakmarken, har været forøget med 30 Stkr. Høveder Qvægbesætningen kan, om Forpagteren ønsker saadant, vorde ham overleveret af Eieren. Auctionen er, efter Overeenskomst med Auctionsretten, berammet at afholdes herpaa Gaarden, Mandagen den 28de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, og Conditionerne vil forinden, henimod Auctionstiden, være til Eftersyn hos undertegnede Forvalter, der paaviser Eiendommen. Bjørnsholm, den 14de Januar 1831. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-20
Torsdagen den 27de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet bliver ved offentlig Auction, paa Aalborg Raadstue, bortsolgt en Deel uvisse Boggjeldsfordringer, tilhørende Viin handler Hans Høyer Holms Fallitbo. Aalborg, den 17de Januar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Polen. Katastrophen nærmer sig med stærke Skridt og synes ikke at kunne løbe af uden stort Blodbad, da Partierne ere hinanden yderst fiendske, og det lader ikke til at Keiseren vil behandle Oprørerne med synderlig Skaansel. Dictatoren vil bringe sin staaende Hær til 100000 Mand Jnfanteri og 20000 Kavalleri. Ti Varskov ventes General Lallemand, saavelsom og Generalerne Regnier og Pelletier, hvilken sidste i Napoleons Tid kommanderede Artilleriet i Hertugdom met Varskov. - Rygtet om en Træfning imellem Generalerne Rosens og Pahlens Armeer var blot Opdigtelse. - En Regnictsky, som fulgte Storførst Cesarovitz og var hans Fortrolige og Raadgiver, og Polakkerne yderst forhadt, er paagreben og kan vente sig en haard Skjebne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
En Sammensværgelse imod Dictatoren er opdaget og angiven den 11te Januar. Det var de i Varskov værende Sappører, som skulde have været brugte til at styrte hans Regering, men betimelige Forholdsregler forekom Oprørets Udbrud, og i Sikkerhed bragt tes Herrerne Leievel, provisorisk Minister for Underviisningsvæsnet; Ostrovski, provisorisk General-Sekreter ved Regeringens Justits=Departement; og Taver, Brenikovski.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Til Krigsudgifter for det løbende Aar anslaaer Budgettet 100 Millioner Polske Gylden. - De overflødige eller ubrugelige Kirkeklokker omstøbes til Kanoner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Rustningerne fortsættes med uafbrudt Jver og de vigtigste Fæstninger sættes paa Krigsfod og i den frygteligste Forsvarstand, blandt hvilke man kan især mærke Dynkirken, Amiens, Bethune og Lille, ligesom og Fæstningerne i det sydlige og østlige Frankrig mod Jtalen og Spanien. J Elsas er en skjøn Armee trukken sammen, som udmærker sig ved skjøn Holdning og krigersk Aand, og det har ei i mange Aar i og ved Strasborg, tet saa krigerskud, som nu. J alle Arsenaler og Geværfabrikker arbeides med største Anstrængelse. Til Coulon er fra Algier kommet 600 Kanoner og der er i samme Stad tilsagt Kvarteer for 40000 Mand i tre Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
J Sydfrankrig hersker ellers ikke den bedste Aand, da Almuen, som sammesteds er meget uvidende og bigot, ledes af en carlistisk findet Geistlighed. Ogsaa ere mange Dommere og Fogder sammesteds endnu af Jesuit Ministeriets Kreaturer, og disse see kuns altfor meget igjennem Fingrene med Oprørerne. Overalt i Riget spores blandt Klerkene megen Tilbøielighed til at bringe det Bourbonske Dynasti igjen til at herske over Frankrig. J Vende have nogle Chouaner ordentligen grebet til Vaaben for det forrige Kongehuus, men ere af Gensdarmerne blevne omringede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
For at dække de med saadanne anstrængende Rustninger forbundne overordentlige Omkostninger udstedes af Regeringen saakaldte Bons for 150 Millioner Franker, hvilke dog i det Mindste ville kunne staae sig ligesaagodt, som fordum Assignaterne og Mandaterne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
En til Madrid afsendt Ambassadør Grev d'Harcourt er modtagen med megen Kulde. - Baron de Barante er fra Paris afreist til sin Post ved det Turinske Hof, hvor hans Nærværelse vel kan blive højst fornøden, da der ikke allene skal være udbrudt meget alvorlige Uroligheder i Savoyen og Piemont, men det under Sardinisk Beskyttelse staaende Førstendømme Monacos Jndbyggere have gjort fuldstændigt Oprør mod deres Undertrykker og allevegne opplantet den trefarvede Fane, som Tegn til at give sig under Frankrig, og nu bliver det store Spørgsmaal at afgiøre om og hvorvidt den beskyttende Magt har Ret til Jndblanding.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Nederlandene. De Hollandske Tropper, som i to Kolonner nærme sig den Belgiske Grændse, skulle udgjøre over 16000 Mand, velforsynede med Kavalleri, nemlig fem Regimenter af Kyradserer, Husarer, Landsenerer og Dragoner, ligesom de ogsaa ere forsynede med det fornødne Artilleri. Man mener, at de skulle commanderes af General van Geen og Generalmajor Hertug Bernhardt af Saxen Veimar, og den Ene være bestemt til at undsætte Mastricht og den sammesteds af 12000 Belgier indestængte Anden skulle tykke mod Antverpen og i Forening med den i Citadellet sammesteds staaende tappre Chassegjenerobre bemeldte Stads Ruiner. - Der kan altsaa ventes Adskilligt af Vigtighed med det første fra Krigsskuepladsen paa den Hollandsk Belgiske Grændse. Skjønt Forbittrelsen imellem Belgierne og Hollænderne er stegen til en særdeles Høide og det levende Parti i Belgien umuligen kan gjøre sig nogen Tanke om Muligheden af Udsoning med det Nassau-Oraniske Dynasti, findes der dog hist og her i Belgien saa oplyste Mænd, at de indsee, at de høstede større Fordeele af Forbindelsen med Holland, end det er muligt enten for en tilvunden Selvstændighed, eller Jndlemmelsen i nogen anden Stat, at skienke dem, og saavel Antverpen og Gent, som og flere Stæder, ønskede vel gjerne en Udsonning, men selv Yttringen af et saadant Ønske er ikke uden Fare i denne Rædselstid; dog er der fra deaae de nævnte Stæder indsendt Ansøgninger til London om at faae Prindsen af Oranien paa den Belgiske Throne. - Antverpen tog, som bekjendt, en betydelig Deel i Handelen paa de Hollandske Kolonier, og nød ved sin betydelige opblomstrende Handel meget betydelige Fordeele, som det nu ved Skilmissen, maa aldeles give Slip paa, og det ødelagte Antverpen kan aldrig komme til Kræfter og Velstand, uden ved Handelens Gjenoplivelse. Gent drev især Bomulds Manufacturer, der nøde en særdeles Beskyttelse under den Hollandske Regering, som ved høi Told paa udenlandske Manufacturer skaffede en større Afsætning tilveje, end der muligen vil kunne finde Sted, naar Concurrentsen blev fri, og Engelske Varer kunde indføres til samme Told, som Belgiske. Det er ogsaa kuns for Toldens Skyld, at Lüttich og Limborg har kunnet afsætte sine Steenkul til Holland, da nu til billigere Priis faaes bedre, Kul fra Sunderland og Newcastle. De sidst nævnte Provindsers Jern, Støbegods og Smedegods, ortrænges strax, da det for bedre Kjøb kan faaes fra de Prøisiske Naboprovindser, og paa denne Maade maae Belgiens Manufacturer og Fabrikker ved en Skilsmisse fra Holland, lide en ubodelig Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
- De sydlige Provindser ønske Jndlemmelse i Frankrig, eller i det Mindste, at beherskes af en Fransk Prinds, men et mægtigt Parti arbeider for Prinds Otto af Bayern; imidlertid multipliceres de Franskes Bajonnetter paa den ene Side og Hollændernes paa den anden, saa at Belgierne snart ville være tvungne til at fatte en afgjørende Beslutning. En af de vigtigste Anstødstene, som den i Belgien saa indflydelsestige Geistlighed har mod Forening med Frankrig, er dette Lands formeentlige Hang til Ugudelighed. Ligesaalidet som Hollænderne ville indsee, at fremmede Magter ere bemyndigede til at skalte over dem Uvedkommendes Eiendom, ville de troe, at Belgiens Jndlemmelse i deres Rige i sin Tid var nogen Gave ning for Hollands store Opofringer og dets Tab af saa vigtige Colonier som Cap, Ceylon, Berbice, Essequibo og Demerara; men de synes ikke at lægge Mærke til, at hele Hollands politiske Tilværelse var ophørt fra den Tid, da Landet erobredes af Frankrig, og at den nuværende Konge i mange Aar kuns var at betragte som Privatmand, indtil han sattes paa Nederlandenes Kongesæde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
J den Tyske Forbundsprovinds Luxemborg, hvor Kongen ansætter en særskilt Statholder, ville Jndbyggerne slutte sig til de andre Belgiere, eller, hvis Saadant skulde vorde dem formeent, da gjøre Oprør paa egen Haand, i hvilket Tilfælde de formene, at hverken det Tyske Forbund eller Andre have med dem Noget at gjøre, da Saadant vilde stride mod Jkke-Jnd blandings-Principet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Hannover. J Osterode og Göttingen have alvorlige Uroligheder fundet Sted. Et Municipalraad nedsattes og en Borgergarde oprettedes. Jmidlertid har Osterode faaet en militair Besætning og Roligheden skal, som der under 11te Januar forsikkres fra Hannover, paa begge Steder igjen være tilvejebragt. J en Skrivelse fra Göttingen af 9de Januar gives følgende nærmere Efterretning om det der Forefaldne: "J Gaar Middags Kl. 12 droge henved 300 Studenter og 700 Borgere, væbnede med Kaarder, Geværer, Pistoler og Dolke til Raadhuset, lagde Beslag paa alle Papirer, og bortjagede Politiecommissairen Westphal. J hans Sted udvalgte de Dr. Kirsten, og udnævnte Professor, Hofraad Langenbeck til deres Capitain. Han har allerede modtaget Udnævnelsen. Herpaa udstædtes en Proclamation, hvori deres Sammentrædelse i en Nationalgarde forkyndtes tilligemed den Hensigt, snarest muligt i en underdanigst Forestilling til Kongen at bede Allerhøistsamme at sammenkalde en Forsamling af fries elvvalgte Folkerepræsentanter og skjænke Hannoveren, fri Forfatning. Vi skulde igaar modtage en Jndqvartering af 2000 Mand; men Studenterne og Borgerne havde besat Portene og lode ingen komme ind Soldaterne og Husarerne forbleve derfor foreløbigen udenfor Staden, for at forebygge Blodsudgydelse. J Gaar var Staden illumineret. Collegierne ere lukkede; ingen Excesser ere forefaldne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Tyrkiet. Den Tyrkiske Keiser residerer i indeværende Vinter ikke i Constantinopel, men har valgt sin Bopæl i et Slot eller Pallads ved Bredden af Bosforus (Constantinopelsundet, tæt ved Forstaden Pera, og man troer, at han agter selv ofte at besøge Pera og imellemstunder, som Leiligheden falder, at tilbringe nogle Dage i et sammesteds i Hastværk indrettet Pallads, Galata Serai kaldet. Det er i Pera, at alle de christne Magters Diplomater have deres Residents, og vel muligt, at denne Nærmelse af Bopæl turdbringe ham i flere Henseender i endnu nærmere Berørelse med Frankerne eller de vesterlandske Christne, end hidindtil, og han har virkelig allerede flere Gange taget sin Vei igjennem Peras Gader. - At samme høje Hørre agter at indrette sig paa Frankisk Viis eller give Gilder og Feste efter Europæernes Maade, slutter man deraf, at han har givet et Handelshuus i Constantinopel i Commission at forskrive fra Paris en fuldstændig Taffel-Service til Værdi 800000 Fr. Den Franske Ambassadør Grev Guilleminot har nylig overgivet Keiseren sit nye Creditiv og var ved den Privat Audients, hvori dette skeete, ledsaget af sin Secretær og sin Translator, samt desuden af Herr Jaubert, der nu snart skulde reise hjem til Frankrig og i denne Anledning har af Keiseren til en Erindring, modtaget en med Diamanter besat Gulddaase.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
En ny Russisk Minister Hr. de Buteniev ventedes til Pera til Nyaar og en Michmendar var udnævnt og beordret at afreise til Rustsjuk for at tage imod ham.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Blandinger. O Connel er i en Forsamling i Staden Drogheda i Jreland bleven nødt til at drikke en Skaal for Ora nie Mændene, det er Katholikernes Modstandere, at et bredfyldt Glas Vand af Floden Boyne, ved hvilken den Engelske Konge Vilhelm af Oranien 1688 vandt en afgiørende Seier over de den afsatte Kong Jacob den Anden hengivne katholske Jrelændere. Skjønt en saadan Skaal ikke kunde være efter den katholske Oprørsprædicants Sind, drak han den dog tilbunds med tilsyneladende Beredvillighed, som et Tegn paa hvormeget han under Oraniepartiet, hvilket han vel og søger at drage over paa sit Partii. Han bruger i samt me Anledning nu altid Oraniepartiets Farve, den brandgule, i Forbindelse med de katholske Jrers grønne Farve til Kokarder, Urbaand, Faner ved offentlige Optog og deslige.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
J Kongeriget Polen var under det Russiske Herre, dømme oprettet et temmelig talrigt hemmeligt Politi, hvis fleste Medlemmer eller Spioner ere blevne paagrebne, og til deres Forhør er nu af Dictator oprettet en Commission, bestaaende af en Senator, to Landbudsmænd og to bosiddende Borgere. Den skal tage Sæde i Varskov, men dens Virken er strakt over hele Riget. Sagerne mod de overbeviste Skyldige blive til Paadømmelse at henvise til Criminalretterne for Amterne Masovien og Kalisch, men hvad de ikke Overbeviiste angaaer, da forelægges saadanne Sager Dictatoren for nærmere at forføje det Fornødne i saadan Henseende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Den Belgiske Armee, der for en stor Deel bestaaer af Røvere og Mordbrændere, kan vistnok være farlig for det Land, hvor den opholder sig, ligemeget om Levningerne af deres Formue. Men til egentlig at udføre store Ting i Felten, synes den ikke at være rigtig egnet. Belgiernes Cavalleri bestaaer af to Regimenter, hvoraf det ene, som ligger i Gens, be bestaar af 800 Mand, men har kuns 300 Heste. Det andet, et Landseneer-Regiment, som ligger i Mecheln, bestaaer af 700 Mand, men har kuns 200 Heste, ingen Sabler, Pistoler og Kapper (altsaa omtrent som "Kniven uden Blad og som manglede Skaft") og det er først nu for faa Dage siden, at det har lagt sig 150 Landser til. - Jnfanteriet, som staaer for Mastricht er klædt i Pialter og de Fleste havde ikke engang Sko paa Fødderne, hvilket dog maa være et særdeles føleligt Savn i denne Aarstid, og det er ikke usandsynligt, at den saavel i Armeen, som overalt blandt de talrige brodløse Fabrikarbeidere og de udplyndrede Landmænd herskende Mangel paa Livets første Nødvendigheder, vil kunne foranledige Sygdomme, der bortrive en større Deel af Belgiens Befolkning, end der falder for Hollændernes Vaaben. - Fra Tyskland, klager man over den almindelige Pengemangel i Belgien, hvorved Tyskernes Tratter komme tilbage uden Betaling, hvilket da under disse Omstændigheder ikke er underligt. Jstedetfor regelmæssig Protest give Belgierne saadanne tilbagegaaende Vexler den naive Paategning : "Nous ne payeron pas - Vive la Li bert!" (Vi betale ikke - Friheden leve!) - Fra den anden Side, klage Tyskerne meget, lider deres Handel ved Urolighederne i Polen, saa at Omsætningen paa de Tyske Messer kuns vil blive saare ringe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Den med Hertug Carl af Brunsvig fra England fulgte Baron Bender von Bienenthal, der blev sat fast i det Brunsvigske, men nu igjen er sat paa fri Fod, er en Frankfurter af Fødsel og er nu reist hjem til sin Fødestad. Han var Kongl. Bayersk Kammerjunker, men Kongen har fundet sig beføjet til at cassere hans Udnævnelse til denne Værdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
En af de sidste Anordninger, som Pave Pius udstedte, var en Bestemmelse, om hvilke Festdage Katholikerne i Kongeriget Saxen have foruden Søndagene, at helligholde. Der ere 14 saadanne særskildte Helligdage, foruden adskillige andre, hvis Festligholdelse henlægges til den paafølgende Søndag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Til Vien er ankommet en Deputation fra Galiziens Notabler og Lembergs Borgerskab for at bringe Udtrykket af deres Medborgeres troe Følelser foran Hans Majestæts Throne til det Høje Keiserhuus, og at indestaae for Galiziens Rolighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
De Polske Jsraliter kunne optages i Nationalgarden, hvilket indtil den 20de December sidstleden var dem formeent.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Ved Udgangen af Aaret 1829 hensadde i Norges samtlige Straffe Anstalter 1000 Forbrydere, hvoraf 816 Mandspersoner og 184 Qvindes Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Kjøbenhavn. Strax efterat det sørgelige Dødsfald var bekjendt ved Hoffet blev Kammersorg befalet anlagt. Dagen efter blev Hofsorg anlagt, som bæres i 6 Maaneder; de tre første Maaneder dybeste Sorg. Al Skuespil, offentlig Musik og Dands maatte efter allerhøieste Befaling ophøre her i Staden i otte Dage, der ere udløbne idag den 22de.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 18de Januar. Hamb. 2 M. - A v. 216. Species 213. Species solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 4748 1/2 Rbs. T.) 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 86 3/4 a 87 1/4 Rbd. Sedler. Dito over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 80 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Dito Dito 108 a 108 1/2 i Sedler. a pC. uops. Rigsb. Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 1/2 a 101 i Banco. 4 pC. Dito Dito 9797 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 98 i r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 58 1/2 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Hamborg, den 18de Januar. Bourdeaux 188. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 6., k. S. 13 Mk. 71. Cadix 45 1/2. Lissabon 41 1/2. Amsterdam k. S. 35, og 2 M. 35, 40. Kjøbenhavn 214. Spe. 1/2 slettere. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Blandinger. Fra Slesvig skrives, at vor allernaadigste Konge har ladet uddeele til Jndkjøb af Levnetsmidler for de forarmede Jndbyggere paa Pellworm, den Summa 8500 Mk. Courant, og har i samme Øiemed endvidere stillet 24000 Mk. Ct. til Disposition. Ligeledes skulle betydelige Summer være anviiste for Nødlidende i de frisiske Herreder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian Frederik har naadigst skienket 50 Rbd. til Bespiisningsanstalten i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Hs. Majestæt Kongen har i Skrivelse af 8de Dennes ladet bevidne Redacteuren af Horsens Avis, Hr. Julin Fabricius, sit allernaadigste Velbehag og sin Tilfredshed for Dennes velvillige og patriotiske Sindeelag i det af ham forfattede og i flere Blade indrykkede Nytaarsdigt 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Den møenske Sparekasse er nu ogsaa tillige bleven til en Laanebank, hvorfra der udlaanes til Private af Jurisdictionen paa Vexelobligation, enten imod haandfast Pant, eller anden tilstrækkelig Sikkerhed. Først naar denne et kan præsteres, indsendes de nedlagte Summer i den Kongl. Kasse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
J Horsens Avis bekjendtgiør en Mand ved Navn Jversen: at han hver 14de Dag afreiser til Flensborg og retournerer med Fragtgods, første Gang Fredagen den 14de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
J Staden Kiel er i Aaret 1830 født 324 Børn, død 219 Personer, altsaa 105 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
J samme Tidsrum er copuleret 62 Par. Underhaanden er Vandmøllen, øverste Vinter-Mølle kaldet, imellem Roeskilde og Holbek, der er bortfæstet indtil 1ste Mai 1864, formedelst den nærværende Fæsters, Hr. J. Plambechs, anden Bestemmelse, at faae overdraget imod en passende Afstaaelses-Sum. Viborggaard, imellem Ringsted og Nestved, kan erholdes i Forpagtning fra førstkommende Maidag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Et anseet Handelshuus i Altona søger en Reisende til Paaske d. A., som skriver og taler færdigt det Danske og Tydske, og tillige nogenlunde kjender Handelen med danske Landproducter. Man henvender sig til Hr. C. K. Walther paa Haraldslund ved Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Fra Aarhuus skrives at der atter to Arrestanter ere brudte ud af deres Arrester; den Ene er Peder Dick, Kylling-Sørens Staldbroder; den Anden sad arresteret for Qvægtyverie. Der skal for Tiden sidde henved 40 Arrestanter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
En 70 Aars gammel Fisker i Nibe, Niels Svensk, er ved at have forvildet sig paa Fjorden druknet i samme; han efterlader Hustru og 3 voxne Sønner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Man har i Nibe bemærket at der ere Sild komne i Fjorden og det første udsatte Nedgarn fik 3 1/2 Snese Sild; dette har foranlediget at flere Garn bleve udsatte og nedhugne under Jsen. Barthold Georg Niebuhr.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-22
Den 2den Januar 1831 døde, efter et kort Sygeleie, i Bonn, vor berømte Landsmand Barthold Georg Niebuhr, Kongelig Preussisk Statsraad og Professor ved Universitetet i Bonn. - Han var en Søn af den i 1815 afdøde, som Orientalist og Geograph høitagtede Statsraad Carsten Niebuhr, blev født i Kjøbenhavn i Aaret 1777, og opdraget i Meldorf i det Holsteenske, hvor hans Fader fra 1778 af boede.