JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Aalborg Kjøbstæds Byetingsret den 9de April 1838 er af Cancellieraad Byefoged og Birkedommer Wølfferdt dømt saaledes: "Contracitanten, Kjøbmand og eligeret Borger, Poul Pagh, her af Byen bør under en Mulkt af 200 Rbd. Sølv til Byens Fattigkasse for hver Dag han sidder denne Dom overhørig, til Hovedetanten, Hørkræmmer Bryn dum af Kjøbenhavn, at udlevere 1000 Tdr. hvid Havre, imod af Hovedeitanten at erholde betalt Loft leie Conservation og Jndsvinding heraf, efter kyndige og uvillige Mænds Skjøn, under vedbørligt Hensyn til Havrens Ælde og dens langvarige Oplagstid, fra den 19de Novbr. 1835 indtil Udlevering skeer, med Renter 4 pCt. pro Anno fra den 24de Octbr. f. A. af det Beløb, som til saadan Tid var forfaldet, indtil Betaling skeer, samt AssuranceOmkostninger af det omhandlede Parti Havre fra den 19de Novbr. f. A., efter lovlig Regning, – men iøvrigt bor Parterne for hinandens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Hoved- og Contrasogsmaalets Omkostninger ophæves. Endelig forbeholdes Kongens Kasses Ret, i Anledning af, at det paastævnte, af Contracitanten under 19de Novbr. 1835, udstædte saakaldte Anfordringsbeviis, og derpaa af Grosserer Reiersen og Hørkræmmer Bryndum befindende Endossement in blanco er skrevet paa ustemplet Papiir, ligesom Contracitanten paalægges forinden 8te Dage at vedlægge den af ham paastævnte Nota over Oplagsomkostninger, dateret 24de Octbr. f. A., en Afskrivt paa behørig stemplet Papiir. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 232. Udsoprykt, Bastrup befalet for Pastor Aabye i Læ bring. contra: Mødte ikke Huusmand Christen Sørensen Dahlgaard af Fjallerslev.
Viborger Samler, 1838-12-06
(Citanten, Pastor Aabye, paaanker under nærværende Sag en inden Morsøe Herreders Ret den 16de Decbr. f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Jndstævnte, Huusmand Chr. Sørensen Dahlgaard, angaaende en af denne yttret Beskyldning imod Citanten om i Outrup Skole at have mishandlet Jndstævntes, Datter.) Dom: "Herredstingsdommen bor ved Magt at stande, dog saaledes, at Citanten udreder det Jndstævntes befalede Sagfører i første Jnstants, Prokurator Rotvitt, tilkommende Salarium, der bestemmes til 16 Rbd. Sølv, og at Salariet til Citantens befalede Sagfører for Underretten, Prokurator Calundann, ligeledes fastsættes til 16 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Morsøe Herreders Ret den 16de Decbr. 1837. er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Rummelhoff dømt saaledes: "Jndstævnte Christen Sørensen, Dahlgaard bør for Citanten Sognepræst for Tæbring, Outrup og Rakkebye Menigheder, Hr. Aabye hans Tiltale i denne Sag fri at være. Sagens Omkostninger hæves, og udredes af det Offentlige i Salarium til Prokuratorerne Calundann og Rotvitt, hver 30 Rbd. Sølv, hvorhos der reserveres dem Ret til ligeledes af det Offentlige at erholde Erstatning for de af dem under Sagen havte Udgivter efter Amtets nærmere Bestemmelse. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 29de October.)¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 223. Ldsoprykt. Lykke som Actor, contra: Ldsoorprovepkt. Dahl, Defensor for Tiltalte Mogens Schmidt. (Der tiltales for begaaet Tyverie.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Prit. Lykke, betaler Tiltalte Mogens Schmidt 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Lemvig Kjøbstæds Extraret den 15de August 1838 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Gundelach dømt saaledes: "Tiltalte Mogens Smith bor hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 40 Dage, samt derhos betale samtlige Actionens Omkostninger og deriblandt i Salarium til Actor, Prkt. Gjerulff, 4 Rbd. og til Defensor, Prit. Christensen, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 263. Udsoorprovepkt. Dahl som Actor, contra: Udsoprykt. Møller, Defensor for Tiltalte Gaardmand Jens Poulsen. (Der tiltales for ikke at have oplyst en af ham for flere Aar siden funden Stolpe.) Dom: "Tiltalte, Gaardmand Jens Poulsen, bor bøde 5 Rbd. Sølv til Viborg Amts Fattigkasse. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Salariet til Actor ved Overretten, Proveprit. Dahl, bestemmes til 5 Rbd. Sølv, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. Den idømte Mulct udredes inden ste Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Salling Herreders Extraret den 31te August 1838 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Rosenstand dømt saaledes: "Tiltalte Gaardmand Jens Poulsen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, i 2 Gange 5 Dage, saa bor han og betale samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorunder Salarium til Actor, Prit. Østgaard, 3 Rbd. Sølv og til Defensor, Prkt. Thorup, 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 180. Ldsoprykt, Krigsraad Deigaard, mødte for Exam. jur. Alstrup i Randers og Skovfoged Søren Michelsen af Houlberg, contra: Udsoorpkt. Møller mødte for afg. Justitsraad Wiinholts Enke.
Viborger Samler, 1838-12-06
(Under nærværende Sag har Citanten Skovfoged Søren Michelsen, i første Jnstants sagsøgt Jndstævnte, afg. Justitsraad og Overførster ved Grevskabet Frysenborg, Wiinholts Enke til at betale 1/2 Deel af de Bøder, som i Tidsrummet fra den 30te April 1821 til den 8de Marts 1822 ere faldne for ulovlig Skovhugst i S. Michelsens Skovdistrict.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for Underretten ophæves. Ligeledes ophæves Processens Omkostninger for Overretten."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Rongsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret den 31te Octbr. 1837 er af Justitsraad og Herredsfoged Reiersen dømt saaledes: "Jndstævnte Enkefrue Wiinholt af Tustrupbør for Citanterne Skovfoged Søren Michelsen af Houlberg og Exam. juris Alstrup, deres Tiltale i denne Sag fri at være, og bør Citanterne in solidum at erstatte Jndstævnte Sagens Omkostninger med 12 Rbd. Sølv. Citanten Alstrup bør afskrive sit Jndlæg af 20de Decbr. f. A. og Jndstævnte sit Jndlæg af 21de Febr. d. A. inden 8te Dage paa anordnet stemplet Papiir. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 190.
Viborger Samler, 1838-12-06
Ldsoprykt. Møller mødte for Soren Sørensen Brøste af Christrup, contra: Ldsoprykt, Krigsraad Deigaard mødte for Slagter mesterne J. Nathansen, Hans Specht, Thomas Berg og J. Hansen af Randers. (Gitanten, Søren Sørensen Brøste af Christrup, paaanker under nærværende Sag en inden Randers Kjøbstæds Politiret den 2den April 1838 afsagt Dom i en Sag, anlagt imod Citanten af de Jndstævnte, Slagtermesterne J. Nathansen m. fl. af Randers, for formeentlig udenfor Torvet at have solgt Flesk.) Dom: "Politirettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den Citanten, i det Tilfælde at Eeden ikke aflægges, idømte Mulct nedsættes til 5 Rbd. Sølv. Saafremt Eeden aflægges, ophæves Processens Omkostninger for Overretten, men i modsat Fald bor Citanten betale disse til de Jndstævnte med 16 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes inden 6te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Randers Kjøbstæds Politieret den 2den April 1838 er af den constituerede Borgermester og Byefoged Justitsraad Herredsfoged Reiersen dømt saaledes: "Naar Jndstævnte, Søren Brøste den yngre af Christrup, efter lovlig Stævning til Klagerne. Hans Specht, Thomas Berg, J. Hansen og J. Nathansen alle heraf Byen, inden sit rette Værneting, med sin corporlige Eed bekræfter, at det Flesk, som han den 17de Januar d. A. henbragte fra Torvet, til Kjøbmand Jacobsen var solgt af ham paa Torvet den samme Dag til benævte Jacobsen, saa bør han for Klagernes Tiltale i denne Sag fri at være. Drister han sig ikke til at aflægge en saadan Eed, da bør han at erlægge en Mulct af 15 Rbd. Sølv, hvoraf det Halve tilfalder Randers Byes Kæmmerkasse og det andet Halve Klagerne. Saa bør han og i saa Tilfælde at erstatte Klagerne Sagens Omkostninger med 4 Rbd. Sølv. At efterkommes og det Jdømte at udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 193.
Viborger Samler, 1838-12-06
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Huusmand Andreas Jensen Hass af Tastum, contra: Ldsoprykt. Møller mødte for Gaardmand Christen Jensen Smollerup ibd.
Viborger Samler, 1838-12-06
(Citanten, Husmd. Andreas Jensen Hass, paaanker under nærværende Sag en inden Fiends Nørlyng Herreders Ret d. 23de Jan. 1838 afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Jndstævnte, Gaardmand Christen Jensen Smollerup, angaaende Spørgsmaalet og Eiendomsretten til en Englod m.v.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves i det Tilfælde, at Eden aflægges, men i modsat Fald bor Jndstævnte betale Citanten Processens Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Fiends Nørlyng Herreders Ret den 23de Januar 1838 er af Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets=Assessor Herredsfoged Eberlin dømt saaledes: "Naar Jndstævnte Gaardmand Christen Jensen Smol leerup af Tastum med sin corporlige Eed inden sit Værneting efter lovlig Omgang bekræfter, at det ved den af ham med Citanten Huusmand Andreas Jensen Has afsluttede Handel om det ifølge Skjødet af 29de Juni 1835 afhændede Huus med Tilliggende, blev gjort til en udtrykkelig betingelse, at den under Sagen omhandlede Englod ikke skulde indbefattes i Kjøbet, bør han for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være, hvorhos Processens Omkostninger ophæves, og Salariet til Citantens befalede Sagfører, Landsoverretsprokurator Jespersen, udredes af det Offentlige med 10 Rbd. Sølv. Troster han sig derimod ikke til at aflægge denne Eed, bør han inden 8te Uger fra denne Doms lovlige Forkyndelse under en daglig Mulct til Viborg Amts Fattigkasse af 1 Rbd. Sølv, overeensstemmende med det under Sagen fremlagte Kort, foranstalte en god og farbar Vei udlagt til den ommeldte Englod, samt efter uvillige Mænds Skjøn betale Citanten Erstatning for Afsavnet af samme fra Kjøbslutningen indtil den overleveres Citanten. Saa bør han i dette Tilfælde til det Offentlige betale Retsgebyhr, Skriver-Salarium, og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som at Citanten skulde have været forbrugt, om Sagen ikke havde været beneficeret samt til dennes befalede Sagfører 10 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven. (Afsagte den 5te Novbr.)¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 80. Udsoprykt. Bastrup som Actor, contraLdsoprykt. Møller mødte for Overanditeur Bye- og Herredsfoged Lassen i Frederikshavn. (Der under nærværende Sag tiltales for hans Sportel beregning under en Strandingsaffaire, betræffende det hollandske Kufskib "het goed beslutte, der den 25de October 1835 indstrandede ved Aalbek under Horns Herred.) Dom: "Overauditeur Bye- og Herredsfoged Lassen bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder alle af denne Action lovligt flydende Omkostninger, derunder indbefattet det i Underretsdommen fastsatte Salarium til Actor, første Jnstants samt endvidere i Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator Bastrup, 15 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Frederikshavn Kjøbstæds Extraret den 11te Septbr. 183, er af den constituerede Sættedommer Bye- og Herredsfoged Heiberg i Sæbye dømt saaledes: "Tiltalte, Overauditeur Bye- og Herredsfoged Lassen i Frederikshavn, bør betale i Mulct til Hjøring Amts Fattigkasse 50 Rbd. Sølv, samt alle af denne Sag flydende Omkostninger, hvoriblandt i Salair til Actor, Proveprokurator Hansen i Frederikshavn, 50 Rbd. Sølv, saa bor han og betale i Erstatning til Consul Kjøbmand og Strandingscommissionair Bergen 452 Rbd. 3 Mk. 7 s. S. og 4; iøvrigt bor han for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang."¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 184. Ldsoprykt Bastrup som Actor, contra: Ldsoprykt. Juul, Defensor for Arrestanten Søren Christensen Vesterlem eller Kieldsen. (Der tiltales for Tyverie og Hælerie.) Dom. "Herredstingsdommen bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande; dog saaledes, at Salarierne til Actor og Defensor i første Jnstants bestemmes for Førstnævnte til 12 og for Sidstnævnte til 10 Rbd. Sølv. J Salarium til den subsidiaire Defensor, Prokurator Kjerulff, betaler Arrestanten Søren Christensen Vesterlem eller Kieldsen 1 Rbd. Sølv og til Actor ved Overretten, Prit. Bastrup 15 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Hjerm Ginding Herreders Extraret den 6te Juli 1838 er af den constituerede Dommer Exam. juris Repsdorph dømt saaledes: "Arrestanten Mads. Mikkelsen Sondberg bor for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Arrestanten Søren Christensen Vesterlem ogsaa kaldet Søren Kieldsen bor hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. Begge Arrestanter bor in solidum udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger og derunder Salair til Actor, Prokurator Nielsen, 8 Rbd. og til Defensor, Landsoverretsprocurator Smith, 6 Rbd., begge Deele Sølv, samt til Prokurator Jensen i Aarhuus 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-08
No. 154. 66 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 8 December 1838. Løverdagen den Redigeret af E. Nerenst. – Udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1838-12-08
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Efterretningerne fra Madrid gaae til den 22de f. M. og ere af Vigtighed. Den 19de om Aftenen efter det høitidelige Haandlys i Anledning af Dronning Jsabellas Navnedag indgave samtlige Ministre deres Dimission til Dronningregentinden, der modtog den med Undtagelse af Hertugen af Frias's, der synes at have faaet det Hverv at danne et nyt Cabinet. Den foregaaende Dag havde Justitsministeren tilladt sig den Yttring i Cortes, at det eneste Hjælpemiddel for Spanien i dette Øieblik var en Ophævelse af de constitutionelle Former. Kaldt til Orden af Hr. Olozaga, maatte Ministeren, tage sin Yttring tilbage. Som en særdeles Medvirkning til Ministeriets Opløsning kan man ansee de den 11te og 12te f. M. i Sevilla forefaldne Tildragelser. Denne Stad har nemlig paa en Maade erklæret sig uafhængig af det moderate Parti i Hovedstaden. Hovedmændene for Bevægelsen, have forandret alle Autoriteter og opsagt General Cleonard, den samme som Centralregjeringen skienkede sin hele Tillid ved Undertrykkelsen af de Exalterede, al Lydighed. Disse tidligere over Portugal meddeelte Efterretninger bleve den 22de almindeligen bekjendte i Madrid, ligesom ogsaa at der i Sevilla var indsat en formelig Regjeringsjunta, og at alle Stadens Jndvaanere havde forpligtet sig til, ubetinget at adlyde dennes Forskrifter. – Dronningregentinden har befalet alle i Madrid og dens Omegn værende Tropper af Reservearmeen ufortøvet at begive sig over paa den høire Bred af Tajo, for at undertrykke de Factioner, der ødelæggende drage igjennem Provindsen Toledo. Madrids Breiringsstand er ophævet. –J Alicante ere 19 carlistiske Underofficierer skudte ifølge en befaling fra Valencia. Man forsikkrer, at Pater Unanne, Jesuiternes Superieur, er udnævnt til Don Carlos's Skriftefader, og at som Følge heraf de nærværende Ministre ville blive afskedigede og PaterCyrillus, Erro og Ramirez de la Pizina træde i deres Sted. – Den 24de var D. Carlos's Hovedquarteer endnu i Azcoltia. General Maroto skal have tilbudt sin Dimission.
Viborger Samler, 1838-12-08
Frankrig. Marschal Lobau er død den 27de Novbr. Professor Lherminier, der paa en pludselig og eclatant Maade var gaaet over fra den democratiske Opposition til en ubetinget Ministerialisme, blev ved Aabningen af sine Forelæsninger i col legge de France forhaanet og mishandlet af sine Tilhørere, saa at han ikke uden Fare for sit Liv maatte forlade Auditoriet; Underviisningsministeren. har indtil videre suspenderet hans Forelæsninger.
Viborger Samler, 1838-12-08
En kgl. Ordonance har opløst Nationalgarden i Metz. - Det hedder, at Hertugen af Remours skal afgaae til Algier. Herfra hedder det nu, at Abdel Kader endnu stedse er sysselsat med Beleiringen af Ain=Maide, og at de om hans Nederlag og Død udspredte Rygter vare en Opdigtelse af Araberne. Belgien. J Brüssel tales stærkt og Rustninger. Der hedder, at Kongen foruden sit officielle Svar paa Adressen skal have yttret, at en Forøgelse af Armeen torde blive nødvendig. – Fra Brügge meldes, at der fra Magazinerne i Ostende bringes Krudt, og andre Krigsfornødenheder til den hollandske Grændse. - Det hedder, at Kongen af Holland skal ubetinget have antaget Conferencens Forslag, hvorved Spørgsmaalet om Gjælden vilde være afgjort. Et Forslag til Conferencen fra Frankrig, at Belgien mod, et Vederlag i Penge skulde beholde Luxemburg va Limburg, skal være bestemt afviist. – Hr. van Bret er efter Afholdelsen af et Ministerconseil af Endt til London.
Viborger Samler, 1838-12-08
Storbritannien og Jrland. Efterretningen om Grev Durhams Ankomst til England var overilet; men senere er han ankommen. De medbragte Nyheder lyde sørgeligt. Opstandens Udbrud skal være nærforestaaende og de engelske Tropper forlade hobeviis deres Faner. Man dadler, og, som det synes, ikke uden Grund, Lord Durhams vilkaarlige Hjemreise under saadanne Omstændigheder. - Fra Ostindien meldes, at Rustningerne mod Kabul drives med største Jver.
Viborger Samler, 1838-12-08
Blandet. De i Rhinpreussen staaende Tropper (indfødte Rhinlændere) afløses af pommerske Regimenter. - J Bremen har Pøbelen i sin Enthusiasme for det i 1813 ved Forræderie vundne, Leipziger=Slag slaaet Vinduerne ind hos en Franskmand, fordi han ikke den 18de October vilde ved Jllumination forherlige denne Be drist. – J Alexandrette er opstaaet en alvorlig Tvist mellem den ægyptiske Gouverneur og den engelske Consul, fordi Consulens Folk havde bortjaget en ægyptisk Marinesoldat, der havde tilsølet Jndgangen til deres Herres Bolig. Consulen og hans Familie vare blevne mishandlede tilligemed den franske Consul, der var ilet dem til Hjælp. – J. du Com taler om en i den russiske Armee i Georgien og ved Caucasus udbrudt epidemisk Sygdom, hvorved disse Tropper ere smeltede sammen fra 80,000 til 40,000 Mand. – J Peru er udbrudt en Opstand mod Sta. Cruz.
Viborger Samler, 1838-12-08
Jndenlandske Efterretninger. Af den roeskildske Stændertidendes anden Række ere No. 2428 incl. ankomne. J No. 24 sluttes Sagen No. 13 angaaende Kjøbenhavns Skrædderlaugs Andragende om Ophævelse af det i Refer. 3die Decbr. 1743 indeholdte Forbud. Petition indgaves om Forbudets Ophævelse. Dernæst meddeles Sagen No. 14, angaaende Gaardmand Niels Knudsens Andragende om, at en 60aarig Gaardmand, der ingen Søn eller Pleiesøn har, maa faae en Karl fri for militair Tjeneste, naar han vil indsætte ham til Universalarving. Forsamlingen besluttede, ingen Petition at indgive. - No. 25 indeholder Sagen No. 15, angaaende Gaardmand Hans Christensens Forslag om, at den en 60aarig Gaardmand tilstaaede Ret, til at faae en Søn fri for Krigstjeneste, maa udvides til de Gaardmænd, der ere 55 Aar gamle. Eenstemmigen vedtoges, ingen Petition at indgive. Fremdeles er Sagen No. 16, angaaende Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser og Omløden med Varer, paabegyndt. Denne Sag er fortsat i No. 20 og 27 og sluttet i No. 28. Sidstnævnte No. begynder Meddelelsen af Sagen No. 17, angaaende Udkast til en Anordning, indeholdende en nærmere Bestemmelse af Lovens 5. 38 og Placat 18de Januar 1788.
Viborger Samler, 1838-12-08
J Nr. 229 af dette Blads indeværende Aargang for Tirsdagen den 21de August have vi optaget en Artikel af Lollands-Falsters Stiftstidende Nr. 81 angaaende de skammelige Mishandlinger, som en Bonde paa Falster ved Navn Rasmus Rasmussen havde lidt paa Landvæsenscommissair Grandjeans Gods af en Person ved Navn Kruse, der, uagtet han har en Gaard i Fæste under Vennerslunds Gods, dog skal staae i Godseierens private Tjeneste, og en anden, der kaldtes Avlsfuldmægtig Kieper, idet disse to Herrer havde ladet sig det gefalde, ikke alene at udskjelde Rasmus Rasmussen med de værste og mest infamerende Uquemsord, men endog paa en aldeles lovstridig og barbarisk Maade mishandlet ham med Slag af en tyk Stok og Stød i Hovedet, saa at Blodet strømmede ud af ham og han maatte holde Sengen i 14 Dage. J sit Jnserat siger Jndsenderen, hvorledes Sagens endelige Udfald bliver ved Retten, og hvad der videre maatte passere, skal i sin Tid blive offentliggjort, hvortil man anseer sig saa meget mere forpligtet, som Rasmus Rasmussen, af flere af Landets Bønder har havt Løvte om pecuniar Understøttelse til Sagens Drivt, da han selv er en meget fattig Mand." Vi have imidlertid ikke senere bemærket nogen Offenliggjørelse af denne Sags Udfald, og vi ile derfor med at meddele Publicum samme, som vi have fra en Kilde, der ikke lader os tvivle og sammes Troværdighed. Hr. Landvæsens commissairen, der er vel bekjendt som Godseier paa Falster, fandt det meget tilraadeligt at forlige Sagen, maaskee ikke alene med Hensyn til denne enkelte Sag, og udvirkede ogsaa, at den fattige Huusmand lod sig nøie med at faae alle Sagens Omkostninger godtgjort og derhos udbetalt 20 Rbd. Det er en Selvfølge, at dette maatte opvække Harme hos de Personer, der velvilligen havde lovet at ville understøtte ham med Midler til Sagens behørige Fremme, og da de bebreidede ham hans Modløshed, endte Sagen med, at han hængte sig. Vi skulle naturligviis ikke foregribe Publicums Dom over denne lille Episode af Hr. Landvæsenscommissairens Godsbestyrer-Liv, og vi skulle endnu meget mindre appellere Sagen til Pryglernes og Udskjeldernes Samvittighed, men blot ønske, at den broderlige og medfølende Aand, som viste sig hos den Mishandledes Kammerater i at ville understøtte hans retfærdige Sag, maa vorde levende og stærk hos Bonden, og bringe ham til klar Bevidsthed om, at han som Statsborger staaer ligemed den første Godseier, og at Loven er skikket efter hver Mands Tarv, lige billig og lige taalelig for alle, saa at ingen ved Loven nyder nogen Fordeel eller tager Skadefremfor andre, men dertil vil nok Stænderinstitutionen hjelpe som til saa meget andet. (Kbhvnsp.)¬
Viborger Samler, 1838-12-08
J Sjællandsposten Nr. 69 læses følgende af Selveier og Gaardmand Lars Jørgensen underskrevne Stykke: "En Byrde, men dog nødvendig, har det til alle Tider været for Bonden, at han naa kjøre de saa kaldte Kongereiser eller Frireiser; men dobbelt byrdefuldt for Bonden er det, naar han efter Ordre møder til bestemt Tid, da at maatte vente en 3 til 4 Timer forinden det behager de Herrer, for hvem Vognen er beordret, at benytte den. For at oplyse dette med et Exempel af de mange, hvoraf, om jeg mindes ret, Hr. Kammerraad Drewsen, engang til Modvirkelse af dette Onde - hvorfor vi Bønder ere ham takskyldige - i Stænderne har fremhævet flere, tjener Følgende: Den 16de November, sidstleden vare trende af Rachlev Sogns Gaardmænd tilsagte at møde ved Hr. Gjæstgiver Thranes Bolig i Callundborg Kl. 7 om Morgenen, for at befordre to Officierer derfra i Kongereise til Faurbokro. Til fastsat Tid vare vi, nemlig jeg og tvende andre Gaardmænd, paa det berammede Sted; men Ordsproget "Du skal Dig ei forhaste var her Tid nok til at komme ihu; thi Klokken blev 8, 9,10, ja 10 ½, altsaa en halv Dag at vente, forinden de paagjeldende Herrer bleve reisefærdige. Som lægMand kjender jeg ingen Lov, der hjemler et saadant tidspildende Ophold, for Bonden er Tiden ligesaavel kostbar, som for Andre, der ville nytte den, og ønskeligt var det derfor, at der fra Vedkommendes Side noges Foranstaltninger, der kunde sætte en Skranke for dette Uvæsen." (S. Bl.)