Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-14
Udenlandsk. Hollandsk-belgiske Anliggender. De Franske have ikke gjort saa hurtige Fremskridt, som Efterretningerne med sidste Post bebudede. Den 30te November var i det franske Hovedqvarteer givet befaling til Angreb, efter at de Tropper, som skulle tage Deel i Beleiringen, vare blevne samlede Aftenen forud. 4,500 Md. havde aabnet Løbegravene; Parallelen var paa samme Tid bleven aabnet i en Udstrækning af 2,000 Metres, samt 2de Forbindelsesgrave for Løbegravenes Quener i en Udstrækning af 900 Metres. Parallelens høire Side strakte sig ud over Chausseen ved Boom og venstre naaede til Fortet Montebellos Glacis. Linien var kun 400 Metres fra Antwerpens Citadel. Hertugen af Orleans, som vilde deele de første Farer, commanderede omNatten i Løbegravene; men havde Obersterne Auvrai- og Tardien ved Siden. Arbeiderne vare dækkede imod et Udfald ved Tranchee-Regimenternes Clite-Compagnier, som maatte ligge forud for dem, udstrakte paa Maven paa den bare Jord; Skildvagterne vare posterede længere ude, liggende paa Knæerne. Ved Daggry var Alt fuldendt, uagtet det regnede hele Natten og General Chasse begyndte at skyde Kl. 12. Den 1ste December, om Morgenen Kl. 7, vare Franskmændene færdige med 4 Batterier, hvert paa 6 Pundigere; der skulle være 11 i Alt. Kort Tid derefter lod Chassegjøre et Udfald med 4 a 500 Md.; men da den franske General Castellane lod det 61de Regiment rykke frem, maatte Hollænderne indskrænke sig til at afbrænde 2de Huse, som hindrede Jlden fra deres Skyts. Dog efterlode de ogsaa et Compagni paa Posten ved det saakaldte Melkehuus, paa Scheldediget, der forhen var besat af Belgierne, og hvilket Franskmændene, da Belgierne bleve afløste, havde forglemt at besætte. Under Dagens Affairer blev Hertugen af Orleans døbt, som Man kalder det, af Hollænderne, i det en Granat slog ned i Jorden for hans Fødder, en Artillerist sprang Fredagen den 14 December 1832. strax hen for Prindsen, for at beskytte ham. De franske Soldater, som maa arbeide paa at fuldføre Batterierne, gaae i Dynd til Knæerne, medens Regnen, pidsket af Vinden, nedstrømmer paa dem ovenfra. Den 2den December gjorde General Chasse atter et Udfald, medens Jlden fra Citadellet blev stærkere. Samme Dag, Eftermiddag Kl. 1, havde Franskmændene opstillet sig ved hiint Melkehuus, men de bleve fordrevne ved Jlden fra en ved Diget liggende Kanonbaad. Den hollandske Fregat "Curydice var lagt nærmere til Diget, for at forhindre Franskmændene i at marschere der. Siden om Morgenen susede Citadellets Kugler omkring Ørerne paa de Franske. Kl. 3 om Eftermiddagen bemærkedes, at Hollænderne arbeidede med Jver paa at opkaste et Vat teri paa Courtinen imod Fortet Montebello. J Antwerpen var Folket i stor Bevægelse; det strømmede til Kajerne og Citadellet. Hs. Maj. Kongen af Belgien var ankommen til Antwerpen den 1ste Decbr. Dagen i Forveien havde General Chasse modtaget den ventede Opfordring fra Marschal Grard til at overgive Citadellet og de dertil hørende Forter; men den Gamle svarede: "Jeg overgiver ikke Citadellet, for alle Midler til dets Forsvar ere udtømte." Det er desuden vist, at Chasse kun vil undlade at bombardere Antwerpen, saalænge Stadens Fæstningsværker ikke blive afbenyttede mod Citadellet. Endnu den 4de Decbr. havde Fraskmændene ikke begyndt Bombardementet. Hertugen af Orleans havde besluttet, at afføre den første Kanon. Forestaaende indeholder det Væsentlige af Beretningerne fra det franske Hovedqvarteer, men et Brev fra Antwerpen af 3die Decbr., som indtraf til Amsterdam den 4de, beretter, at Kanonaden fra Citadellet varede hele den foregaaende Nat og fortsattes i Natten til den 4de, indtil Kl. 8 om Morgenen, da Jlden sagtnedes, saa at blot enkelte Skud hørtes, i Mellemrum af omtrent fem Minuter. Forskandsningerne, som Marschal Gerard den foregaaende Dag havde anlagt i Nærheden, af Berchem, Valchenberg o. s. v. vare blevne aldeles ødelagte, og hele Landet, Veiene indbefattede, var sat under Vand. Veiene ere derved blevne saa ufremkommelige for Artilleriets og Munitionens Transport, at dersom Franskmændene vedblive deres Forsæt, ikke at angribe Citadellet fra Byens Side, ville alle deres Forsøg paa at erobre det blive frugtesløse; thi om et Par Maaneder ville Veiene blive endnu slettere. En stor Mængde Artilleri skal være nedsjunket i de gjennemblødte Veie, og kunde derfor ikke føres bort. J Følge Skrivelse fra Brüssel af 30te Novbr. er den franske Armee heller ikke saa aldeles velkommen hos Belgierne, da disse frygte for Antwerpens Undergang og derved en Standsning i Handel og Jndustri. – Det engelske Blad the Times omtaler et circulerende Rygte, efter hvilket Lord Grey skal have skrevet til Kongen af Holland, at der, om han vilde samtykke i Antwerpens Citadels Aabning, kunde begyndes en ny Underhandling; og Lorden troede, at da den britiske Regjering saa høiligen ønskede Fredens Vedligeholdelse, vilde alle Hs. Majestæts Fordringer angaaende Scheldefarten og den indre Communication vorde indrømmede; men Kongen har ei engang meddeelt Generalstaterne eller sit Statsraad det. – J en Skrivelse fra Haag af 4de Decbr. meldes, at Forterne Liefkenshöck, Burcht og Austrumeel ogsaa ere opfordrede til at overgive sig; men der er fulgt benægtende Svar.