JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-03-21
London, den 23de Februarii. Fra Bristol meldes under 21de Februarii, at den til Vestinen bestemte Flaade fra Cork, som igien var vendt tilbage til havnen, er forrige Søndag igien udløben. Denne Flaade har ved dens første Udseiling ikke lidt saa stor Skade, som Op det gik. Nogle Skibe ere dog blevne overseilede, et Par ere strandede, og et, hvorpaa en Afdeling Dragoner befandt sig savnes. - Paa Havanna giøre Spanierne store Krigsrustninger, og have sendt mange Tropper til Nye=Orleans Tilde mange Flaader, som vi for nærværede Tid have i Tieneste, skal der, efter Rygtet, blive anstillet en almindelig Matros pressen. - Paa St. Doming ere 4000 Negre, som hidtil bare i spansk Tieneste, gaaet over til vore der værende Trop der, som blive commanderte af General de Montalembert, Imellem den spanske Regiering i America og Staten af Gergien ere nogle Stridigheder udbrudte, fordi den sidste havde taget nogle redelske svanske Undersaatter i Beskyttelse, og den umericanske Gener Clarke var rykket paa det spanske Gebet med samme. Det er kommen til eftertrykkelige Erklæringer desamgaaende; men man haaber dog, at disse Stridigheder skulle blive billagte i Mindelighed. J Stedet for Admiral Christian paatager nu Viceadmiral Cornwallis sig Commanden, over den store til Vestindien bestemte Flaade.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
De nyeste fra Jamaica indløbne Efterretninger ere gunstige. Den gule Feber er meget standset, og man haabede snart at see Krigen med Maroons endt. Disse havde allerede gjort Fredsforslage, at de paa deres Knæ vilde bede Hans brittiske Majestæt om Forladelse, og begive sig rolig til de Egne, som nan anviste dem; men de have ikke holdt Fredsbetingelserne, og havde blot gjort disse Forslag, for at forskaffe sig Proviant, Nu ere de dog i en saadan Tilstand, at deres Modstand, tre vil blive af nogen Betydenhed. - Paa Guadelene er ankommen en Troppeforstærkning fra Frankrige under GeneralRechambeau - De Franske skulle nu være beskjæftigede med en Expedition mod Martinique. - Vore Blade indeholde Berling. den Efterretning, at den amerikanske Congres har anordnet, at fremmede Skibe ikke maae indføre andre Vare i de ameritanske Stater, endde, som vare den Nations Producter eller Manufacturvare, som tilhørte disse Skibe.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Toulon, den 25de Februarii. J Forgaars lod den engelske Flaade, 15 Skibe stærk, sig see i Sigtet af vor Havn. Fra vore Batterier blev skudt paa et Linieskib og 1 Fregat, som havde nærmet sig Forterne. - Fregatten Diana, som for nylig er løben af Stabelen, bliver paa det hurtigste sat i seilfærdig Stand. Vor Eskadre, som under Borgeren Richern befinder sig i Cadix, har faaet Ordre at indtage Levnetsmidler for 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
London, den 26de Februarii. Siden i Gaar er Brødet paa engang steget 1 ½ Pence, saaat nu et Brød, som for 7 Aar siden var at faae for 6 Pence, nu koster 15. - Et fra det gode Haabs Forbierg ankommen Skib har medbragt det Rygte, at vi have frataget Hollænderne Batavia; dog skal Gouvernementet endnu ingen Efterretning have faaet derom. Den Efterretning, at den hollandske Flaade var i Søen, er bleven bekræftet; dog angives saavel dens Styrke, som dens Bestemmelse, forskiællig. Efter nogle Beretninger skal den bestaae af 14 Linieskibe og være bestemt til det gode Haabs Forbierg. Efter andre skal den desuden endnu have 4 Fregatter og nogle Transportskibe med Tropper hos sig. - Et i Gaar Aftes til Harvick ankommet preussisk Skib beretter: at den bestaaer af 15 Skibe, hvoriblandt kun 6 skulle være af Linien, og styrede Coursen til Nordost, hvoraf man sluttede, at den var bestemt til at bringe nogle Skibe tilbage fra Bergen i Norge. - J Mandags ere 2 Skibe paa 74 Kanoner afseilede fra Du nerne, for at støde til Admiral Prengles Flaade, og i Morgen skulle endnu 13 Skibe afgaae fra Portsmouth, for ligeledes at opsøge den hollandske Flaade. J Tirsdags er Admiral Hervey afgaaet fra Portsmouth med 6 Krigskibe. Den til Middelhavet bestemte Convoy er tillige afseilet. Sir John Warrens Eskadre bliver deelt i 2 Divisioner, af hvilke Sir Pellew skal commandere den eene. Begge blive geleidede af nogle Kanonbaade, og ere igjen bestemte til de franske Kyster. To Fregatter ere afseilede fra Plymouth til Kysterne af Frankrige, og have Vaaben inde for 10,000 Mand. - Værdien af det i de irlandske Guldminner fundne Guld skal allerede beløbe sig til 3000 Pund Sterling. - Efter Breve fra Spanien skal der være bleven bragt til St. Roch for Gibraltar særdeles meget Artillerie. - Nylig er ankommen til Lissabon er fransk Cartelskib, som havde 240 Engelændere som Zanger om Bord. Da der ingen fransk Consuler sammesteds, befalede Prindsen af Brasilien, at alle Fornødenheder til Reparation skulle udleveres den franske Commandeur af Arsenalet.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
London, den 1ste, 4de og 8de Marts. Den nye spanske Gesandt ved den franske Republik, Marquis deel Campo, har i Dag forladt London, for at tiltrædet Reisen derhen. - Nogle Skibe af Admiral Pringles Estadre, tilligemed den Fregat, hvorpaa Admiralen selv befandt sig, ere stødte paa den hollandske Flaade; men de seilede tilbage, da de vare for svage mod den hollandske Flaade; hvorpaa strax flere Krigskibe bleve beordrede i Søen. - Fra Brest skulle 10 Fregatter være afseilede til det gode Haabs Forbierg. Admiral Cornmallis er na afseilet fra Portsmouth med den til Vestindien bestemte Transportslaade og 5 Krigskibe. - Til Directionen for det ostindiske Compagnie er indløben Efterretning om den vigtige Nyhed, at de hollandske Besiddelser, Cochin, Malacca, Amboyna og Jafsanapatam have overgivet sig til de brittiske Vaaben. Malacra blev indtaget af Major Brown, uden al Forliis, og strax efter den første Opfordring. Cochin paa de Malabariske Kyster blev den 28de October, blot med et Forliis af 2 Mand, indtaget af et Detachement fra Bombay. Jaffanapatain paa Øen Ceyion toge Admiral, Rannier og Oberste Stuart i Besiddelse. Depecherne ere da terte fra Bombay den 9de November f. A. Den indtagne Halvde Malacca har 600 engelske Mile i Længden, og 200 i Bredden. Den har fortreffelige Producter, og Staden Cochin selv en skiøn Havn. Jassanaparam er den 3die vigtige Plads paa Øen Seylon. Efterretningerne om disse Erobringer ere over Wien blevne sendte hertil af vor der værende Gesandt Sir Eden. - Admiral Hervens Flaade er nu, 13 Linieskibe stærk, udløbet til Egnen af Brest, for at afværge de franske Krigskibes Forening med den hollandske Flaade. Ogsaa Admiral Gardners Flaade, 10 Linieskibe stærk, er udløben.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
J nogle Dage har der været en meget stærk Matrospræsning paa Themsen. - Den udseilede hallandske Flaade er ikke bleven truffen af vore Eskadrer, som vare seilede imod den. Man troer, at den har taget Veien til Bergen i Norge, for derfra at geleide de hollandske Ostindiefarere og andre Koffardieskibe.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
til Holland. - Den 25de Febr. stødte Sluppen Amito fra Harvick, tæt ved Dagersbank, paa den hollandske Flaade. Den blev anholdt, og Capitainen for ombord paa det hollandske Admiralskib. Admiralen gjorde ham adskillige Spørsmaale, men lod derpaa Sluppen løs, og ønskede Capitainen godt Lykke. Efter sammes Udsigende vare de hollandske Skibe veludenstede, og for det meste forsynede med nye Seil; men til svagt bemandede. - Fra Plymouthilhar man under 5 Marts følgende Efterretning: Alle hollandske Krigskib, som befinde sig i denne Havn, og bestaae af 1 Skib paa 64, paa 50 Kanoner, 2 Fregatter og 2 Krigskalupper, bleve Gaar tagne i Besiddelse af den commanderende Officeer her Havnen. Det hollandske Flag blev aftaget, og det engelsk igien opstukket. Mandskabet blev fordeelet paa andre Skibe, Havnen. Benævnte hollandske Skibe ere de, som allerede lang Tid har lagt i vor Havn.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Paris, den 3die Martii. Den franske Nationalgadette for i Dag indeholder følger. de: "Det synes, at den franske Republik med Rette kund satte Mistanke til den ameritanske Regierings Tænkemaad og Hensigter, hvilken Regiering dog maasker bør skilles fra N. tionen. Den amerikanske Tractat, som Hr. Jan har undertegnet med Engeland, maae opvække denne Mistanke. Den amricanske Regiering har ofte erklæret, at den vil den bogstavelig Udøvelse af Tractaten; men i Tractaterne, som den har slutter med Engeland, forekomme Betingelser, som i væsentlig Stykker fornærme Tractaterne med Frankrige. Af det Slager den frie Stat, som man bevilger de engelske Divisioner, som frydse paa Kysterne, og videre den Forpligtelse, som den americanske Regiering har paataget sig, at forfølge alle Sørøvere (hvorved det engelske Cabinet forstaaer vore Kaper og de Amerikanere, som tiene paa samme. Vor Tractat i lang forpligter de forenede Stater til at forsvare vore Colonie i Angrebstilfælder; men i den nye Tractat med Engeland forbinder den sig til at betragte Sendelsen af Proviant til disse Colonier, som en uretmæssig Handel. Den amerikanske Regiering har erklæret, at ville iagttage den nøieste Neutralitet, men bliver man neutral, naar man forbinder sig til, ikke af tilføre en af de trigførende Parter nogen Proviant, til Fordeel for den anden, Vor Tractat forpligter og til at respecter, de americanske Skibe, deres Ladning eller Bestemmelse maa være hvilken, og hvorsien den vil, og Americanerne forbind sig nu til, at ansee Proviantilførselen til de franske Colonie. for Contrebande. Ved ver Tractat undtage vi formeligen Tougværk, Jern, Bygningstømmer, og alt hvad der til ner til Skibes Udrustning, fra Contrebander. Amerikaner ne kunne frit bringe disse Vare til brittiske Havne. J den nye americanske Tractat med Engeland derimod, ere alle disse Ar tiller erklærede for Controbande. Alle Skibe, som ville bringe samme til vore Havne, kunne opbringes som gode Priser De forenede amerikanske Stater have Tractater med Holland, Sverrig, Preussen og Spanien, og i alle disse Tractater ble ver det Contrebande bestemt paa samme Maade, som i Tractaterne med Frankrige.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Fra Avignon meldes følgende: "Det Vendte, som ma vilde forganisere i det forrige Commitat Avianon, er fuldkommen tilintetgjort. Man har med stor Jndsigt og Virksomhed indsluttet dette Lands Districter med Tropper. Rebeller ne havde begivet sig bevæbnede op paa Høiene, og udsat Forposter; men da de saae sig omringede, overgave de sig, og nedlagde deres Vaaben. Den hele Expedition skeete, uden Et gjøre 1 Stud. Virkningen af samme var, at 200 Desecteurer blive i Comitatet og Drøme Departementer arrester se, og bragte til Avignon, og at 4000 Requisitionsretrutter, tre blevne bragte tilsammen for Armeen. 2000 Flinter, og mange Sabler og Pistoler ere blevne Nationen til Deel. Deserteurerne bleve, under stærk Bedækning, 200 af Gangen, bragte til Riiza.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Paris, den 7de Marts. General Hoche har udstædt en nye Proclamation, hvori bestemmes : at de Jndbyggere i det vestlige Departement som igien gribe til Vaaben, skulle blive overleverte til Milinaircommissionen, og blive dømte til Døden, saamart man fik sat paa dem. - J en Skrivelse fra DivisionsgeneralenHedonville fra Angers af 2den Marts heder det : "Republikanerne kunne kalde den første Decade af Maaneden Ventoi10de til 29de Febr.) den gode Decade. Allevegne ere Royal kisterne i Vender og Chouanerne blevne slagne eller adspredte. Den 20de Februarii mødte Brigadechesen le Frane, Divisionschefen Muelle, som var Charrettes høire Haand, dræk ste ham, og adspredte hans Følge. Den 21de stødte Generaludjutant Travet paa Charrette, som havde 150 Mand Caallerie, og 50 Mand Jnfanterie hos sig. 40 af samme blede dræbte, og 50 Heste gjorte til Bytte. Paa en af samme andt man en Manelsæk, som indeholdte Charrettes Correspondene med Greven af Artvis og mange Emigrerte. Blant de Dræbte befandt Divisionschefen Cailleau sig. Den 22de overfaldt Cantonements Commandanten af Leger en HobChouanere, som befandt sig i Nærheden, gjorde deres Chef Babbe til Fange, og tog 12 Heste til Bytte. Samme Dag og Adjutanten Bierry Rebellerne ved den høire Strandbred, af Loire, og dræbte iblant andre den Emigrerte Sal Gressel, hos denne fandt man Breve, ved hvilke man opdagede en Complot, i hvilken Royalisterne havde indvillet mange af Republikens Betientere; men samme er i Tide bleven tilintet gjort. Benævnte Adjutant overfaldt ligeledes 14 Chouaner, hefer, som havde forsamlet sig for at raadslaae. 11 af samme bleve dræbte, og 3 saarede. Blandt de Dræbte befinde sig Divisionschefen Denye og Brødrene Doumoutier, som nylig vare komne tilbage fra Engeland. Den 25de gik 2de af Charrettes Divisionschefer over til Republikanerne, og nedlagde tilligemed adskillige andre Royalistofficerer deres Vaaben. De have lovet at bidrage af alle Kræfter til, at Charrette kan blive fangen, som nu flygter fra et Landgods til et andet Jmidlertid ere benævnte Personer for Sikkerheds Skyld blevne bragte i Arrest.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Overrhinen, den 3de Marts. Medens nogle paa nye forsikre, at Vaabenstilstanden medlem de østerrigske og franske Armeer var bleven forlænget, og allerede formelig sluttet; forsikre andre, at Fiendtlighederne med det første skulle tage deres Begyndelse igien. Det heder ogsaa, at et lidet preussisk Corps, under Fyrsten af Hohenlode, skal trække sig tilsammen paa de westphalske Grændser, Den hidtil værende Rolighed, som de krigførende Parter ved Rhinen have nydt, har været meget nødvendig til deres Covalleries Forstærkning og Hvile, thi ogsaa det østerrigske Cavallerier er, deels ved den sidste Campagnes Strabadse, deels ved en blandt Hestene indfalden Sygdom, bleven saa formindsket, at samme fandt megen Vanskelighed ved at skaffe sig de fornødne tienstdygtige Heste.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Frankfurt, den 12te Marts. Breve fra Basel stadfæste fuldkommen Haabet om FredSom der heder, skulle det franske Directoriums og de Alliertes nyeste Erklæringer, efter mange hidtil gjorte Skridt, besynderlig fra de mæglende Magters Side, alt mere og meere nærme sig hinanden. Den franske Gesandt Barthelem forlanger paa nye, i Directoriets Navn, at det samtlige Schweiz skulde erklære sig, om det erkiendte den franske Republik eller ikke, hvilket allerede, som bekiendt, er skeet af mange Cantoner. - Fra det franske Gesandtskab i Basel gaae særdeles mange Courerer til Wien. - Dersom visse Efterretninger ere at troe, skal Øen Sardinien være i Begreb med at slutte Fred med Frankrige for sig selv allene. Man paastaaer endnu bestandig, at Grev von Leerbach skal begive sig fra Wien til Basel, for Fredsunderhandlingernes Skyld.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Haag, den 12te Marts. J Forgaars blev besluttet, at Medlemmerne af Conventen skulle bære et bestemt Tegn, nemlig et Skiærv af sort Fløiel, og derpaa de Ord: det nederlandske Folks Repræsentant Generalstaternes Greffie beholdes af Conventen, under det Navn: National-Cancellie. Nogle af de nye hollandske Blade levere følgende franske Operationsplan til det forestaaende Feldttog: 1) General Jourdan skal, med 70 til 80,000 Mand udvalgte Tropper, agere angrebsviis paa Hundsrykken, for om mueligt, at tvinge Østerrigerne til at gaae tilbage over Rhinen. 2) Paa samme Tid skal et Corps af 20,000 Mand holde Kartenserhuset ved Coblenz og de der værende Forskandsninger besatte, for at for at forhindre Østerrigerne fra, at de ikke den kunne gaae over Rhinen. Fra Coblenz indtil Crefeld trækkes en Cordon, som bestaaer af lutter Rekrutter. 3) General Lefevre giør, paa den høire Rhinstrandbredde, fra Dysseldorf af, med 10,000 Mand, en stærk Diversion til beste for General Jour dans Hovedarmee. 4) General Pichegen rykker med RhinArmeen mod Østerrigerne, for at iværksætte Foreningen mellem Sambre= og Maasarmeen, som i forrige Feldttog ikke vilde lykkes.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Wesel, den 13de Marts. Paa den hiinsidige Strandbredde mærker man endnu ingen Anstalter til Feldttogets hastige Aabnelse, og man haaber derfor, at det aldrig torde blive aabnet. De franske Troppers Dislocationer i Egnen af Coblenzere, som det heder, blevne foranledigede ved sammes nye Organisation. Sambre= og Maasarmeens Hovedqvarter ventes fra Bonn til Coll.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Helsingøer, den 20de Martii. Fra den 13de hujus til i Dag ere 63 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Kiøbenhavn, den 21de Martii. Den 18de hujus gik Capit. H. Kroyer til Ostindien og J. Campbel til Vestindien; den 19de gik Capit. N. Schandorph. til Madera og Vestindien med Cargaison og Provisioner; Capit. C. Thygesen til Jsland med dito Barom. Therm. Vinden. 14 Martii. 28. 7. 4. 61 Varme. C. S. O.S. S. V. - . S. V. Uvis. N. V. N. V. Avn TISSEMENTS.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Ved den i Dag foretagne 9de Trækning af de 259 Obligationers Nummere, som til forestaaende 30te Junii skulle indfries af de 9376 Obligationer a 70 Rdlr. Stykker, der under 1ste Julii 1787 af Finants=Collegio ere udstædte for indfriede Actier i det forrige Østersøiske Handels=Selskab, ere følgende Nummere udkomne: No. 488. 4707. 6215. 6333. 7429. 1737. 1642. 6960. 171. 460. 65, 2921. 8115, gade 2069. 7208. 1816. 590, 3217. No. 54. 5159. 1331. 40.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Ligeledes er ved den paa samme Tid foretagne Trækning af ved det forrige østersøiske Handels=Selskabs Direction und 11te Junii 1786 udstædte, og af Hans Majestæt Kongen og ranterede Obligationer a 75 Rdlr. følgende 152 Nummere som til næste 11te Junii skulle indfries, bleve udtrukne: No. 4975. 4988. 3792. 59. 3090. 1517. 66. Eierne af de med forestaaende Nummere betegnede Obligationer ville altsaa behage, til Forfaldstiden, resp. den 11te og 30te Junii næstkommende, at affordre sammes paalydende Beløb med de til samme Tid forfaldne Renter ved den Kongelige Casse, hvorfra Betalingen af det sidstmeldte Slags Obligationer, som hidindtil af det forrige østersøiske Handels=Selskabs Entrepreneurer er besørget, herefter skeer; ligesom og de, der have resterende Capital eller Renter paa disse Obligationer at fordre, have samme ved den Kongelige Casse at oppebære. Af de udtrukne Obligationer bliver efter Forfaldstiden. ingen videre Rente godtgjort. Finants=Collegium den 1ste Martii 1796. Gresunds og Helsingøers Syge=Hospital.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Under denne Benævnelse er den 1ste Martii sidstl., en Stil telse bleven aabnet i Helsingøer, udi hvilken Søefarende af alle Nationer, som bringes syge i Land, og de Syge af Helsingøers Jndvaanere, samt de uden for denne Bye, som maatte forlange det, blive antagne, imod en billig Betaling, som er bestemt efter 3 forskellige Classer. Et bestemt Antal af fattige Syge i Helsingøer, som ingen anden Hielp eller Tilstød, have, bliver og derudi optagen, uden videre daglig Betalning end en vis aarlig Afgivt, som af Byens Casser for den udbetales. Til Grundens Jndkiøb, Bygningernes Opførelske og Inventariets Anskaffelse har det allernaadigst behage Hans Kongelige Majestæt at udstæde Sin Garantie for Laanet af den dertil behøvende Summa 17000 Rdlr., samt at til 3de 1000 Rdlr. aarlig Anvendelse af Øresunds Fattigkassesindkomster, til Renters Betaling og aarligt Afdrag paa dennante Capital. J øvrigt blive de aarlig fornødne Udgivter, til denne Stiftelses Vedligeholdelse at bestride, deels af det, som for de Syge daglig betales, deels af et frivilligt aarlige Bidrag af mere end 650 Rdlr., som Helsingøers goddædige Jndvaanere ved Subskription have forbunden dem til. DeEngelske Handelshuse i Helsingøer have for de Søefarende Sy af deres Nation betinget 4 Værelser, som stedse skal staae til deres Brug allene, hvorimod de betale en aarlig Recognition til Hospitalet af 250 Rdlr., uden derved at være befriet eller mindste Maade lettet for de bestemte daglige Udgivter for de Syge. Directionen har allerede havt den Glæde, samme Dag Hospitalet blev aabnet, ikke alleneste at see Subskribensernes Antal anseelig forøget, men endog at modtage en betydelig Gave af 300 Rdlr. og een af 30 Rdlr. til Hospitalet, at belgiørende Medborgere. En kort Underretning om Vilkaasene, paa hvilke de Syge antages i Hospitalet, kan faaes med det første i de fleste europæiske Sprog, i Kiøbenhavn hos Hr. Hofbogtrykker Møller, og i Helsingøer hos Fuldmægtigen Hr. Hostrup. dit Kongelig allernaadigst tilladte og befalede Jnstitut til unge Skolelæreres Dannelse, der savne Tid, Svne og Adgang til at benytte sig af det erne eller andet af de allerede loprettede Seminarier, staaer i denne Sommer, som de for tige Aar, aaben fra første Junii til sidst i August for enhver, som vil og kan betiene sig deraf, under den dobbelte Betinsigelse, at den tagne Beslutning hos een eller anden om at møde meldes mig skrivtlig inden April Maaneds Udgang, og at enhver Mødende er betænkt paa sin Underholdning for disse tre Maaneder. Med Glæde modtager jeg unge Mennester i dette Erinde fra enhver af Danmarks Provindser. Assens, den 12te Martii 1796. Steenvinkel.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
At min Svigerfader, Hr. Contre Admiral og Kammerherre, Krog, i Dag ved Døden afgik i sit 76 Aars Alder, vil jeg ei undlade herved at bekiendtgjøre for Beslægtede og Bekiendte, frabedende Condolence. Kiøbenhavn, den 17de Martii 1796. Lowzow. Ach hun forlod os den fromme nu salige - Dags Morgen var den bitterste af alle øvrige mig krænkende Dage. Den behagede da Albestyreren, der velsigner med alt Got, men tillige, efter sit vise Raad, til sin Tid tillader at det Onde os herneden tilføies, at saare inderligst og følsomst, ved at talde fra mig og Børn efter i 2 Aar nær 6 Uger at have glædet og veddet kiærligste og retskafneste Ægteskab, til den ævige Glæde den bedste, den ømmeste Kone og Moder, Johanna Lovisa fød Bruun i hendes Alders 31te Aar. Hun, som al Tid saa især paa det yderste sig gandske i Guds Villie overgiven, hensov sødt ved en stille og roelig Død udi Barselseng efter vores 15de Barn, en efterlevende velskabt og frisk Datter. Hendes gode Tænkemaade og Vandel kiendte mange flere end den lille Vennekreds hun her havde Omgang med, men hun var den gode Gud kiærere, end at han længere ville lade hende tillige være Maalet for de Anfald og Gienvordigheder, der her ere levnede hendes kiæreste Efterlevende. Venner, der læse dette, skiænker mig med uopdragne Børneflok en medlidende Deeltagelse i vores tunge Skjæbne og Hiertesorg, men skaaner i Kierlighed vores saarede Hierter for skriftlig Bevidnelse derom. Riiber Kloster den 16 Martii 1796. Ussing.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Fra den 14de til 15de Martii 1796 have Asseurance=Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger,
Berlingske Tidende, 1796-03-21
ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa Paa Casque. Ladning. Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Pillan. .- dito til Tronhiem. - dito til Amsterdam - dito til Boston i Nordamerica - Kiel til Kiøbenhavn. Sønderborg til Grønnestord og Olufswig. og Retour. Arendal til Amsterdam dito til Dublin Rotterdam til Smirna Amsterdam til Berbise. Barcellona og sammes Kyst til Bremen 6 Livorn til Ostende, Neapolie til Messing og St. Petersborg - Triest til Hamborg. Dritisk Revision af Skrifter om et Universitets Oprettelse i Norge, særskilt aftrykt udaf de kiøbenhavnske lærde Efterretninger for 1791, tilligemed den af Cancelliet Supplicanterne commuuseerte allernaadigst faldne kongelige Resolution, faaes i det berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93 for 24 s. Janker om Repertorium og Repertøren af tvende Venner, & P. og C. faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Klarebodene. No. 9 for 20 sk., indheftet 22 s., paa Skrivp. 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1796-03-21
Ved Hof og Stads=Rettens Dom, afsagt den 29de Februarii, Sagen anlagt af Hr. Administrator Muusmann contra FlorFabrikeur La Moine, er saaledes kiendt for Ret, at de at FlorFabrikeur John Le Aomne, imod Administrationen for det Kongelige Handels og Canal Compagnie eller den danske Manufactur Handel, fremforte fornærmelige Beskyldninger, bodode og maattelse at være, og ikke komme samme eller Handelens Betiente til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade; der imod ber indstevnte Le Maine for sit lovstridige Forhold bode 20 Rdlr. til det Almimelige Hospital, samt til Citanterne betale denne Processes Omkostning.