Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-04-06
Nyeste Post-Efterretninger. Jfølge den Avis, som udkommer i Kingsion paa Jamaica er der forefaldet en Søetræfning i Bugten ved St. Lorenz=Floden imellem 2 Franske og 2 Amerikanske Corvetter angaaende Rettigheden til at fiske i Nærheden af St. Peters Øen, som tilhører de Franske, og hvori disse efter en haardnakken Kamp tilsidst laae under. En af deres Corvetter skal være sunken og den anden i en meget bestadiget Tilstand løbet ind til Øen St. Peter. En anden endnu langt vigtigere Krigsbegivenhed fortælles i Bladet Spektateur Oriental, som udkommer i Smyrna; men som upaatvivlelig er en Opdigtelse, nemlig at Abbaz Mirza skal pludselig være gaaet over Araxes Floden, have overfaldet den Russiske Armee og tilføiet den et Tab af 20,000 Mand. – Det kommer nu an paa omden tredie Krigsbegivenhed, som fortælles, er meere paalidelig, nemlig at Lord Cochrane har bemægtiget sig en Ægyptisk Corvet, som er seilet udfra Livorno det meldes fra Florents under 18de Marts. - Vigtigere end alle disse Relationer er Efterretningen om Underhandlingen imellem Hr. ven Ribeqvierre og Porten, angaaende de Græske Anliggender, som vi have erholdet over Odessa og som naae til den 2den Marts. Faae Dage efter at han var ankommen til denne Hovedstad begav han sig med megen Pomp til den Græske Kirke for at bievaane en høitidelig Taksigelsesfest. Den Græske Patriark havde i Forveien gjort Forespørgsel derom hos Porten, som erklærede, at den ikke havde noget at indvende derimod. Da Gudstienesten ifølge den Græske Ritus var allerede begyndt tidlig om Morgenen, saa begyndte den igien forfra, da Gesandten kom Han foredrog at blive staaende midt i Kirken og vægrede sig ved at sætte sig under den Baldakin, som ellers er beredet for Hospodarernes Sønner. Der blev bedet i Kirken for Keiser Nicolaus og for den afdøde Keiserinde Katharina den 2den. Grækerne strømmede til i stor Mængde, ledsagede ham til sit Hiem og overlode sig til de gladeste Forhaabninger. Strex efter denne bellige Handling, om var dennegang at en saameget store Betydenhed, som at de Græste Kirker vare blevne mishandrede af Porten, da den sidste Russiske Ambassadeur var i Constantinopel, all ade Hr. von Ribeguierre den 20de Februar et Besøg hos Rets Effendi uden først at have gjor, Sorvizieren sin Opvartning og uden at bryde sig om den besværlige og tillige i mange Henseender ydmyggende Etikette. Ambassadeuren erkarede ham: at han ikke allene fuldkommen antog de af Hr. von Minciaky og Hr. Strafford Canning giørte Propositioner, men at han ogsaa først kunde underhandle videre, naar disse først vare antagne, og at han ikke eengang kunde bringe Conventionen af Ackermann paa Bane, førend den Græske Sag var først forhandlet. Det hedder, at efterat Ambassadeuren havde skildret de Farer for hvirke Porten udsætter sig, saa talede han til sidst Grækernes Sag i Mennesk lighedens Navn. Conferencen skal have varet hen mod 3 Timer, og efter at Hr. von Ribenupierre havde udtømt alle muelige Argumenter svarede Reis Effendi mundtlig: at det som han allerede havde sagt til Hr. v. Minciaky den 5te Februar, maatte ogsaa idag forblive hans mundtlige Svar nemlig, at Porten kunde hvad denne Sag angaaer ikke modtage nogen Jntervention af udenlandske Magter. Jmidlertid skulde Ruslands og Englands Forslag blive forelagte et stort Divan. Man venter saaledes paa skriftlige Svar, men som den 2den Marts endnu ikke vare meddeelte. Den Franske Ambassadeur Greve Guilliminot fik paa sin skriftlige Anmeldelse om Tiltrædelsen til Forslagene samme Svar som de øvrige Ambassadeurer. Man kan forestille sig hvilket Jndtryk denne Vending i Tingene har frembragt i Pera: Courere bleve afsendte til alle Sider. J Vien har det behagelige Rygte u bredet sig, at det Østerrigske Cabinet har nu besluttet at ville tiltræde de Forslag, som de andre tre store Magter have gjort. – Jfølge det Engelske Blad Coureren bestaaer Englands Plan blot i at giøre en Ende paa Blodsudgydelsen og bringe Grækerne i en saadan Forfatning, at de selv kunne vælge en Regieringsform. - Oberste Heydegger har skrevet et Brev fra Æging under 3die Januar til Hr. Eynard, hvori han forestiller, at det er den Græske Regierings Ønske at der vil blive kjøbt nogle Brigger og Corvetter, som kunne staae under Regieringens Befaling, da de fleeste Græske Krigskibe ellers tilhøre private Personer, som den ikke er raadig over, og at da Regieringen indseer Vigtigheden af at indføre den Europæiske Taktik, men kiender Grækernes Modbyde god deri fod, saa ønsker den, at Comitteen vil sende et Cores at nogle hundrede Europæiske Tropper til Grækenland, som kunde tiene til et Mønster for de øverge. En Anmodning, som ikke er saa let at opfylde. – Fra Constantinopel berettes forresten, at Sultanen vil lade oprette offentlige Skoler for at danne unge Tyrker der paa Staters Bekostning til dens Tjeneste Man begynder nu i Tyrkiet at forsyne Tropperne med Gevære, og at give dem Uniformer af Klæde, som er forarbeidet i Landet selv.