JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-02-15
De som maatte have noget at fordre udi følgende Stervboer :(1805) Afgangne Matros Claus Frantzen og (7867) dito dito Jacob Fyntder begge have sahret med Skibet Seeman, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (1 7/85) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Proviantskriver Hans Møllers og efterlevende Enke Anne Sylvia Abildgaards fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (5858) J Følge et imellem afg. Bryggerkarl Niels Jensen Kammer og efterlevende Enke Giertrud Catharina Malling den 5te Maji 1795 oprettet og den 12te Juni nestefter allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enken til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deling. imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmeldte og bevise deres Arveret, samt imodtage hvad dem kan tilkomme af bemelte indbetalte 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
(512) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting der 20de Januarii 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg Qvarteermand ved Billedbuggerne paa Holm Christian Friiss's og forhen afdøde Hustrue Anne Kirstines fællede Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arver, et samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (rfor,
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hol og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting den 20de Januarii 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Anne Cathrines og forhen afdøde ManToldvisiteur Søren Hassings fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
(1895) Ved Proclama, læst i Hof og Stads=Retten den 13de Januarii 1796, og ved Siellands Landstings Ret den 20de f. M. ere Creditorerne udi afdøde JørgenErenreis, og forhen afdøde Hustrue Johanne AndreasdatteWelldes fælleds Stervboe, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commssion inden 12 Uger efter Proclama tis lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer paa Boet at anmelde og beviisliggjøre; ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldet, at møde inden den i Loven bestemte Tid, for deres Tar under Boet at paasee, og deres Arve=Rettighed at legitimere: hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. (5 12) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting den 20de Januar. 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Frue Sophie Christiane Walternes og forden afdøde Mand Oberst Nicolai Eigtveds fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de Januarii 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Juditte Rasmusdatters og forhen afdøde Mand Traadmand John Andersens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
(1832) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Retten den 18de og i Siellands Landsting den 20de Januarii 1796, ere alle de som maatte have noget at fordre udi Viinhandler Otto Friderich Høegs Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. hos Friis paa Hulegaard ved Ringsted, er nogle Parseller af meget gode Jorder, med eller uden Hartkorn, at faae i Leye, Fæste og muelig Arvefæste, fra 20 til 80 Tdr. Land, samt endeel Huse fra 3 til 12 Tdr. Land, naar Lysthavende med første melder sig; nøyere Oplyslysning kan enten mundtlig eller skriftlig faaes sammesteds. Janledning af adskillige Forespørgser om de at Duntzfeld at i Compagnie til 2den Martii berammede Auctioner over Ostinsiske Varer blive udsatte, tilkiendegives herved til Vedkom hendes behagelige Underretning, at ingen Udsættelse vil finde Fred, men at Auctionen positiv begynder den 2den Martii. Fölge den under 29de Septbr. 1786 i Aviserne skedte Bekiendtgjörelse af Curatorerne for de Getreuerske Stiftelser : holdes den 1ste af de fire bestemte aarlige Samlinger Onsdagen den 2den Martii, om Formiddagen Kl. 10 Slet, i Helliggeistes Fogne Præstes Residentz; til hvilken Tid og Sted de som vedFriftelsen maatte have noget at andrage i Fölge den allernaadigste Jnfirmerede Fundations 9de Art. 7de S. ville behage at indfinde Kiöbenhavn, den 15de Febr. 1796.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Følgende Indretninger og Næringsbrug paa Frederichsbærk skal opbydes til Bortforpagtning: 1) Bryggeriet og Brænbeviinsbrænderiet; 2) Meyeriet; 3) Øvre Møller; 4) Fiskeriet, udi Arrøe Søe. Auctionen holdes i Hillerød Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii, om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af, faaes tryk se til Eftersyn udleveret i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Sr. Christen Vestergaard paa Generalttetet, i Roeskilde hos Hr. Projurator Fischer, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Fridelichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain von Thorning og Hr. Forvalter Jørgensen. Et Huus med Hauge i Lyngbye, tilhørende afg. Muurme ler Egeroeds og efterlevende Enkes fælleds Stervboe, bliver Torsdagen den 18de Februarii, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction Tr E De E og sidste Gang opraabt, for absolut til Høystbydende at bortsælges; Huset bestaaer af en Bygning til Gaden 5 Fag lang, 4 Fag dyb, en Etage høi af Grundhuur og Steentag, en Bygning i Gaarden til den Nordre Side, 4 Fag lang, 3 Fag dyb af Muur og Bindingsværk med Steen lag, derved Stald til 3 Heste med Hækker og Krobber, en Byg ling paa samme Side 6 Fag lang, 3 Fag dyb af Tømmer og Bræder og Steentag som er indrettet til 3de Vognremisser, en halvtags Bygning til Østre Side 7 Fag lang, 2 Fag dyb af Muur da Bindingsværk og Steentag, indrettet til Materialhuse og Brændehuus samt et Locum; Gaarden er indhegnet med 2 Fag blankeværk og en Jndkjørsels=Port; i Haugen, som er indhegne med 42 Fag Plankeværk, befindes endeel Frugttræer bestaaende Æbler, være, Aprikaas, Fersken og Viinranketræer, 2 parges Land og en stor Deel af Ribs og Stikkelsbær m.m. 6. Værelserne er 2de Jern Kakkelovne m.v., som nærmere erfares i den derover tagne Vurderings Forretning, der tilligemed Aucsions Conditionerne forinden ere til Eftersyn hos LandvæsensCommissair og Procurator Torst paa St. Anne Plads Nr. 94. Det bekiendtgiøres herved, at afgangne KammerlaqvaKaases Stervboes Gaard paa Fredensborg, bliver stillet til offentlig Auction, første Gang Torsdagen den 18de Februarii anden Gang Torsdagen den 25de dito, og 3die og sidste Gang Torsdagen den 3die Martii førstkommende. Auctionen holdes hver Gang i bemelte Gaard og Formiddagen Kl. 10. Gaarden, har en behagelig Beliggenhed, og bestaaer af et Vaaningshuus meget beqvem indrettet for en honet Familie, saa og et Baghuus indrettet til en Vognremisse, 2de Værelser, et Kiøkken og en Spisekammer, samt et Sidehuus som er Halvtag. Til Stædet er en smuk Hauge, forsynet med endeel gode Frugttræer af alle Slags. Naar 3die Auction over Gaarden den ovenmelte Dag. er holden, bliver strax foretagen Auction over dette Stervboes Effecter og Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing og Jernfang, samt Chatoller, Stole, Borde, Speile, Sengestæder og Sengerklæder, saa og endeel Bøger med videre hvorover forinden Auctionen trykte Cataloger ere at bekomme paa Frederichsborg Amtshuus. Frederichsborg, den 8de Februarii 1796. H. Levetzow.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Fredagen den 19de Februarii, om Eftermiddagen imellem : og 4, bliver hos Procurator Top i Gaarden No. 163 i Skiden. stræde ved Auction F Ø R S TE Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges : Grunden af det afbrændte Huus No. 217 ved Nicolai Kirke indeholdende, efter Afdrag hvad som til Gaden bortgaaer, 210 tre Fierdedeel Qvadrat Alen, med de paa Grunden var rende Rudera af Muursteen, Kakkelovne m.v. afgangne Huustømmersvend Johan Christopher Monichns og efterlevende Enke Charlotte Margrethe Høyers fælleds Boe til hørende; alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Løverdagen den 20de Februarii, om Formiddagen Kl. 10, bliver Carl Naicolosikys Gaard Nr. 55., Løvenborg kaldet, paa Vesterbroe, i Følge Udlægs= og Vurderings=Forretning Fier og sidste Gang stillet til offentlig Auction, for til den Høistbr. dende at bortsælges, efter de Conditioner som forinden ere af erfare hos Procurator Palle paa Østergade No. 9, hvor Vuderings Forretningen tillige forevises. Mandagen den 22de Februarii, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver afg. Raadmand Frederich Liunges og sid afdøde Enke=Frues fælleds Boes Brøggergaard med tilliggende Leyevaaning, beliggende i Løvstræde Nr. 106., med den til Gaarden værende Brøgger-Rettighed, ved offentlig Auction Tr E DJ og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende af bortsælges. Gaardens Beskaffenhed sees af de trykte Placaten og ere Auctions=Conditionerne at faae til Eftersyn hos Procurator Andersen, boende i Myntergade No. 124. - Strax efter at Gaarden er solgt, bliver tillige ved Auction bortsolgt Stervboets Beholdning af Malt, Byg, Humle, Brænde, Jern baands Ølltønder, en Arbeyds Vogn, en Slæde, Havre=Hal kelse, Høe, en Ploug og en Harve, en Koe, samt øvrigt til Brøggeriet hørende Jnventarium med videre, imod Betaling ved Annammelsen til Procurator Andersen, hos hvem saavelsom paa Auctionsstede, de herover trykte Fortegnelser ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Tirsdagen den 23de Februarii Kl. 9, bliver ved Auction afg. Hørkræmmer Peder Waagensens og efterlevende Enkes Bin githe Christine Waagensens, for Godsches, fælleds Boes eied Huus No. 67 paa Hjørnet af Lille Kiøbmagergade og Kultorvebortsolgt endeel Løsøre af omtrent 300 Lod arbeidet Sølv, Tin Kobber, Messing, Jern, Meubler og Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Bøger, 2de Vogne, en Electriceer, Maschine med mere bemeldte Boe tilhørende, imod Betaling til Curator bovorum Fuldmægtig Saxild i Skidenstrædet Nr. 163. Den trykte Fortegnelse faaes paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1796-02-15
Tirsdagen den 23de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4 præcise, bliver i Gaarden No. 52 i Store Kongensgade ved offentlig Auction bortsolgt en nye fiirsædig Kareth, en Diabel, en tosædig Kareth, et Par gode brune Kjørehopper, et engelsk Seletøi med Messing Beslag, et dito Eenspænder Seletøi, circa 150 Lpd. Høe, afg. Justitsraad og ToldinspecteuJacob Rabbeks Stervboe tilhørende, alt imod Betaling naar paafordres til Høiesterets Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37, hos hvem de trykte Placater forinden kan bekommes Vognene og Hestene m. v. kan tages i Øiesyn naar forlanges. Hr. Knud Alling, som for omtrent 2 Aar siden conditionerede hos Hr. Raadmand Debes i Moss, vilde behage at angivsit Opholdsted for Student Joachim Wilhelm Bech, som logere, paa Christianshavn i Sophiegaden Nr. 295. 1ste Sahl i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Af disse Tidender Semlin, den 25de Januarii. Røverierne mellem Oprørerne, eller de gamle Belgrader Tyrker og de troe Muselmænd, have endnu ingen Ende. bandske nylig stødte de endnu paa hinanden ved Widdin, og og Mand bleve overhovedet paa Pladsen. En Deel af Belraderhassens Tropper var ogsaa med i denne Fegtning. - J set hele tyrkiske Rige, saavelsom i Wallachiet, er efter Beret linger derfra, alting der roligt, og altsaa vil efter al Sandbulighed det ikke gaae for sig, som nogle have villet forudstPestsygen er for saa vidt standset i vor Egn, at man med Et første haaber, at Communicationen igien skal blive aabne. sed de Stæder, man have holdt for fordægtige.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Paris, den 1ste Februarii. Af de unge Personer som søge at undgaae Regnisitionen, indes forholdsmæssig den største Deel i Paris. Man har herdrig seet saa mange Mennesker med Briller paa Gaderne, som hidtil. De unge Personer have forsøgt dette Kneb, at see ikke vel kunde see med Øinene, for at vinde nogle Dages længere Frest for det fatale Opbud. Andre stille sig af samme Aarsag an som døvstumme, naar man spørger dem om deres Alder, dog hielpe alle disse Udflugter intet. Man tager nu er disse unge Mennesker sat paa samme Maade, som man dresser Matroserne i Engeland. Naaar en Nationalgarder, eller Soldat af Linietropperne møder en af samme paa Gaden, holder han ham strax an, og trækker ham til den første Vagt, lie. Vil han værge sig, er der strax 10 andre færdige til hielv.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
General Hoche har, for at oprette Orden i Vender, befaat det Sogn, i hvis Omfang blev begaaet et Mord, skal tale 10000 Livrer i Straf, i rede Penge eller Korn.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Vestindien har Capitain Renandet taget 2 engelske Skibe, at hvilke det ene havde 230 og det andet 200 africanske Negre omBord. Han bragte dem til St. Domingo, hvor de paa Stedet fik deres Frihed, og takkede deres Befrier med Taarer. ene Berling. Tos Ved Havre lod for nylig et mastet Skib sig see, hvilket man formedelst den stærke Taage, som da var, holdt for et neutralt Skib. Capitainen paa samme forlangte en Lods, og sagde, at han var en Amerikaner, som kom fra Boston. Under dette Foregivende søgte han at udfritte Lodsen om allehaande Ting; men da det ikke lyttes, erklærede han endelig, at han var en Engelænder, og at Havre med det første skulde blive bombarderet af de Engelske. "Det forbyder jeg Dem i Republikens Navn, svarede Lodsen, sprang i sin Baad, og ilede derfra.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Colln, den 5te Februarii. Viere nu i en bange Forventning om, hvad der skal blive af for os med det for Frankrige udskrevne Laan af 100 Millioner Krondalere. Det heder, at der af dette Laan skal for Colli blive regnet i Million Livrer. - Der er endnu mindre Haab end tilforn om, at Communicationen med den anden Rhinside skal blive aabnet igien ved Skibsbroer. Man forsikrer, at de Franske havde fordret for denne Tilladelse 6000 Krondalere.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
General Kleber, som i General Jourdans Fraværelse har ført Commanden over Sambre og Maasarmeen, er endnu bestandig her. - J Bonn blev den 1ste hujus en gemeen fransk Dragon, som skal have slaaet sig igiennem 5 Blankensteiner Husarer i Kreutznach, og nedlagt 3 af samme, offentlig paa Torvet af General Ernauf foræret en prægtig Sabel, som var bleven sendt fra Paris, og erklæret værdig at erholde en Offceersplads, ifald Loven ikke udelukte ham derfra, saasom han hverken kunde læse eller skrive.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
London, den 5te Februarii. J Tirsdags vare begge Parlementshusene igien forsamlede, og den første Forretning var, at der i begge Husene bleve bevilgede Lykønskningsaddresser til Kongen og Dronningen og Prindsen og Prindsessen af Wallis, angaaende den unge Prindsesses Fødsel. - Hr. Gren spurgte derpaa i Underhuset: som Ministrene vilde erklære sig, hvorledes det stod til med Freden, Kongens sidste Budskab, hvori den nu værende R. giering i Frankrige blev erklæret for underhandlingsdygtig, havde opvakt et almindeligt Haab om Fred, og han haabede ikke, at der var kommen noget imellem, som kunde tilintetgiøre dette Haab. Hr. Pitt svarede kortelig: "Jeg holder det ikke for min Pligt, at svare paa dette Spørsmaal." - Hr. Grey sagde herpaa, at han om 8 Dage vilde komme fremmed en Proposition til Fredsforslage. Hr. Robinson lovede, at indbringe med det første en Bill, hvorved Parlements lemmerne bleve satte ud af Stand til at have Andeel i de Laan, som Finandsministeren maae gjøre for Statsfornødenhederne. Hensigten af en saadan Bill gaaer aabenbar ud paa, at forringe Antallet af dem, som for den Fordeels Skyld, som de have at nyde ved saadanne Pengeforhandlinger, igien bevise Ministeren den Føielighed, at give ham deres Stemme.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
J Onsdags overleverede Stadssecretairen de store Regninger paa de nu overalt i Kongeriget anlagde Baraquer. Den hele Udgivt beløb sig til 670,000 Pund; og General Smith, blev gandske bestyrtset over, at en saadan Summa var uden Parlementets Bevilling bleven forbrugt, men haabede, at saadant ikke skulde skee herefter uden sammes Forevidende. Hr. Grey beskyldte Ministrene for en egenmægtig Opførsel, i det de havde gjort Begyndelse til saadanne Bygninger, uden i Forveien at have foreviist Parlementet Overslaget paa Bekostningerne. Krigssecretairen forsvarede Regieringens Foranstaltninger; men General Tarleton forundrede sig ikke lidet over det Sprog, som Ministrene nu førte. De forrige Parlamenter, siden Revolutionen, skulde endog ved Navnet af Baraquer være blevne forskrækkede, hvilke nu saa hyppigen blive anlagte, og den nu værende Administration gaaer end- og saa vidt, at opbygge disse Soldaterboliger efter Godtbefindende, og derpaa at sige Parlamentet, at Bekostningerne derfor maatte betales. Alle Capitainer paa neutrale Skibe, som fare mellem Dor mer og Calais, ere paa det strængeste blevne forbudne at tage Passagerer med ombord, som ville til Frankrige. - Marquis del Campo, der, som bekiendt, gaaer til Paris som spansk Gesandt, har nu faaet de fornødne Reisepasser derfra, og skal i næste Uge afreise derhen. - Statsbudet Hr. Cox er over Cuxhaven afreist til Constantinopel, for, som man forsikrer, at overbringe den der værende engelske Minister meget vigtige Depecher. - Paa Øen Antigna ere nogle Huse blevne omkastede af et Jordskjælv. - De oprørske Cariber ere paa Øen St. Vinents blevne slagne af vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Det nye Laan af 3 Millioner for Keiseren giør ikke liden Sensation. Det er nægteligt, at 16 Millioner Pd. Sterl. i rede Penge ere, siden Krigens Begyndelse blevne udførte fra Engeland, for at underholde Armeerne paa det faste Land og Flaaderne i Middelhavet, for at betale Pengelaan og Subsidier til fremmede Magter, og anskaffe Skibsbygningsmaterialler og Krigsammunition fra de nordiske Riger. Handelen har derfor vist gjort Underværker, naar den af de 100 Millioner, som ere blevne anvendte paa Krigen, har nedbragt Bilancen af de anførte rede Penge til 16 Millioner. Men da de circulerende rede Penge i Storbrittanien ikke beløber sig til mere end 29 Millioner, saa ere Oppositionsbladene bange for meget ubehagelige Følger af en saadan Formindskelse, med mi dre endnu en stor Skat af umyntet Guld og Sølv ligger i Baquen - og fraraader derfore Ministeren at aabne en Pulsaapaa Statslegemet, som allerede paa alle Sider bløder. Det er desværre, alt for sandt, at Deres Majestæter vikelig igien paa det groveste ere blevne insulterede i Deres Vog af nogle ubekiendte ondskabsfulde Mennesker, da Høistsamme sidste Mandag kjørte tilbage fra Skuespillet til Slottet. ter de troeværdigste Beretninger derom lode først nogle sig seChandosgaden, som kastede Skarn paa de bag paa Vogne staaende Betientere. En Kongelig Laquai, ved Navn Velence, fik endog et Slag af en Knippel, saa at han næste sant til Jorden, og den brændende Fakkel blev slukt i han Haand. Den escorterende Garde kom til Hielp, og nu ble det roligt, indtil Karethen kom til Palle Mall. Der nærme de sig disse onde Mennesker igien, og just som Vognen kjør forbi ved Carltonhouse, fløi en Steen gjennem Karethvindusaarede Dronningens Kind, og faldt derpaa i Skiødet paa Lo dy Harrington, som sad med i Vognen. Dronningen ble saa forskrækket, at hun næsten faldt i Besvimeise. Konge tog Stenen i Haanden, og bragte den med sig til Dronningens Palais. En stor Tegelsteen, som blev kastet efter Kongens Vogn, traf en af Betienterne, saa han faldt ned. J Tirsdags blev der holdt et Cabinetsraad over denne skan melige Tildragelse, i hvilken Livkudsken Kemp, og LakeiernValence og Bache gjorde deres Udsagn. Man giør sig meget Umage for at opdage Gierningsmændene, og en stor Beløn, ning skal blive udsat for sammes Opdagelse. - Admiral Gard ner har nu faaet paaskyndende Ordre, at udløbe med sinetLinieskibe saa hastigt som muligt, og han skal allerede være at seilet til Rheden af St. Helens. Ligeledes skulle de i Cort ligende Skibe med 8000 til Vestindien bestemte Soldater hast, tiltræde Reisen. - Den til Portsmouth tilbagekomne Admiral Christian skal overhovedet have medbragt 10,000 Sold. ter, som ere ved temmelig Helbred. Deres Commanden, en Chef, Abererombie, er ankommen hertil med Hertugen, York og Admiral Christian.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Wesel, den 6te Februarii. Fra Rhinen meldes : at Vaabenstilstanden om kort Tid vi ophøre, og at de Franske ere i Begreb med at aabne Feldttog igien. Feldtmarskal von Clairfat skal, som man siger, paa tage sig Generalcommanden over den Keiserlige og Rigsameen med uindskrænket Fuldmagt; og Feldtmarskal v. Wurne ser faaer Generalcommanden i Jtalien. - Rusland skal virkelig have besluttet, at lade 40000 Mand støde til den Kl. serlige Armee. Jmidlertid forsikret man dog endnu, at de franske Gouvernements Svar paa Keiserens Ultimatunsom en neutral Magts Minister gandske nyelig har sendt Paris, endnu ikke er indløbet ; saa altsaa endnu en liden Gui af Fredshaab bliver tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-02-19
Wien, den 6te Februarii. Det 5te Feldtog synes nu gandske vist at være besluttet, Engeland at have den meeste Jndflydelse paa denne krigen Dremning, da det brittiske Ministerium endnu bestandig bedbliver sit Yndlingsproject, at ganske i Grund ødelægge det Franske ved Krigens Længde. Man paastaaer vel, at det her værende Hof har for nogen Tid siden været langt anderledes findet; men vore nye Seiervindinger, og det derved forAnledigede Forsøg, at tilbageerobre Nederlanden, eller at saae dem igien ved Fredsunderhandlinger, synes at have forandret dette System. Ogsaa skal Stemningen, siden Ratiscationen paa Tripplealliancen ankom hertil fra Petersborg, Hære bleven meget drigersk. - Den franske Regiering giør han her den Bebreidelse, at den, uagtet alle Forsikringer om sin Beredvillighed til Fred, dog hverren ville have eller kunne saa den, saasom det paa nærværende Tid endnu var nødven ligt for den, at underholde 3 til 400000 Soldater langt borte, hvilte kunne blive den til Byrde i det Jndre af Frantrige i meen tid een Henseende. Jmidlertid tilstaaer man, at Frankrige, lover langt mindre ved dette 5te Feldttog, end de Allierte. Falder det ulykkeligt ud for disse, saa kunne deraf opkomme det bedrøveligste Følger for Jtalien og endeel af Tydskland. Bli le derimod de Franske slagne tilbage, saa er det verste, som kan møde dem, dette : at de maa trække sig bag deres dobbelte Klæde af Grændsefæstninger, paa hvis Giennembrydelse velthvert Forsøg skulde blive frugtesløse.