JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Warschau, den 18de August. - Den hidtil værende Polske Generalissimus Skryneki har den 12te August fra Hovedqvarteret i Bolimow udstædt en Parolbefaling, hvori han med megen Sindighed og Beskedenhed, der er et sanddru Vidnesbyrd, om hans Patriotisme, tilkjendegiver Armeen, at Gen. Dembinski, hvis Tapperhed han høiligen roser, er af Rigsdagen udnævnt til hans Eftermand. Han slutter med følgende Ord, "Mig, der havde den Ære, at staae i Spidsen for Eder, være det nu tilladt, at attraae en anden Hæder, af samme Værd, nemlig den, at fægte i Eders Rækker, og give Eder Exempel paa den Lydighed, som jeg hidtil fordrede af Eder, og som jeg nu tilligemed Eder villigen underkaster mig. Paa samme Dag har Dembinski udstædt en Parolbefaling, hvori han kundgjør Armeen sin Udnævnelse til dens Vinterimistiske Generalissimus', og i Guds og Fædernelandets Navn fordrer dennes Tillid.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Paa Russernes Tog hører man ikke det mindste om Repressalier; blot enkelte Adelsmænd, der have været Jnsurgenternes Anførere, efterlade de en drøi Erindring om deres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Fra den Polske Grændse, den 19de August. - Efterat man har erfaret de saakaldte "Patrioters" grusomme Udaad i Warschau, som har fundet Sted i Gaar og i Forgaars, er Enthufiasmen for Polakkerne her meget kjønnet, thi hvad kan man ved vente af et tertoristisk System, Man haaber, at Ruslands ædle Keiser vil vise Barmbjerlighed mod de Uskyldige, holde dem skadesløse for de Trængsler, som de have lidt af Demagogerne, og gjøre dem lykkelige med en Constitution lig den, under hvilken Kongerige Saliziens og Storhertugdømmet Posens Jndvaanere nu leve saa lykkelige under Østerriges og Preussens Regjeringer. Visselig vil den Russiske Nation heri finde et nyt Vidnesbyrd, om dens faderligtsindede Keisers medfødte Mildhed.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Den Polske Revolution, der hidtil roste sig af sin Reenhed, (Begyndelsen hertil den 29de Novbr. s. A. undtagen, som Polakkerne gjerne ville skjule med Mørkets Slør, har den 15de og 16de d. M. gjort sig skyldig i Excesser, der minde om den første Franske Revolutions Rædselsperiode. Vel er det kun et lidet Partie, fra hvilket disse Vederstyggeligheder udginge, men de vidner dog umodsigeligen og Regjeringens Svaghed, at den ikke mægtede at holde den saakaldte patriotiske Klub i Tømme, og standse dens Udsvævelser. Over Begivenhederne i de sidste fjorten Dage hviler endnu et uigjennemtrængeligt Mørke, især i Henseende til Fyrst Cartoryskis og Gen. Skrzynecks Adfærd. Mang troe, at begge have været tilbøielige til Underhandlinger med Rusland, og derved paadraget sig Folkets Ugunst. Men hvorledes stemmer det overeens hermed, at fyrst Cartoryski selv, i Spidsen for Rigsdags=Deputationen, begiver sig til Leiren for at fra tage Gen. Skrzynecki Kommandoen, og overdrage dette til GenDembinski, som nys er vendt tilbage fra Litthauen? Den blodige Udaad, som i hine Dage blev begaaet i Warschau og sandsynligviis fremskyndtes derved, at Generalgoverneue=Posten, ved Dembinskis Bortreise til Armeen, var ledig, gjorde det nødvendigt, at kalde en Mand til denne Post, der allerede eengang har ført et Jernscepter i Warschau, en Mand der er urokkelig i sine eengang antagne Grundsætninger og Ruslands uforsynlige Fjende: den gamle Gen. Krukowiesk. Roligheden blev ved ham gjenoprettet, men man troer, at det ikke er at tænke paa den Polske Sags mindelige Afgjørelse, saalænge han er Generalgouverneur i Warschau. Da Gen. Dembinske kun er proclameret til interimistisk Generalissimus, saa formodede man i Warschau, at det befinitive Valg vilde falde paa Generalerne Uminsk, Lubienske, 3 oysk eller Prontzynsk. Den sidste er allerede af Krukewitzki udnævnt til Generalissimus, om ham sagde Rygtet før, at han som Chef for Generalstaben hos Skrzyenecki udkastede alle Operationsplaner, som denne udførte. Efter Slaget ved Ostrolenka anklagede Skrzyneck ham, for nogle Feil, hos Nationalregjeringen, og paa Grund af denne Klage blev han afskediget; først nyelig kaldte Skrzyneck, ham tilbage til Hovedqvarteret. En saadan er Tingenes Stilling, i Warschau, medens de russiske Tropper staae kun en Miil fra denne Hovedstad, og ved ingen Flod, ved ingen hindring, uden de foran Byen opkastede Skandser, formenes at rykke ind i den Fra Egnen ved Donau, den 15de August.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Bøndernes Opstand i nogle Comtater i det nordøstlige Ungarn tager Overbaand paa en saa foruroligende Maade, at de derværende Autoriteter allerede have maattet begjære militær Bistand; fra Pesth ere derfor den 12te d. M. to Batterier Artillerie sendte til disse Egne. J Begyndelsen var denne Opstand rettet imod Cholera-Contumazanstalterne, fordi disse mangensteds vare meget trykkende; man besværede sig over, at mange Autoriteter og dem underordnede Embedsmænd tillode sig Selv. raadighed, ja endog kaade Drillerier, som man vidste, maatte opvække Regjeringens Misfornøielse; og vist nok hjemlede dens vise Foranstaltninger aldeles ikke hiin taabelige Adfærd. Nu tags disse tumultuerende Bønder grusom Hevn over alle Godsejere, Embedsmænd og Læger; vi erfare derom de gyseligste Details Den skrækkelige Indbildning, at Lægerne, efter Adelens Tilskyndelse, give de fattige Bønder Forgift, er almindeligen udbredt, og Vee den Læge eller den Adelsmand, der falder disse rasende Bønder i Hænderne. - Jmidlertid er ingen Tvivl om, at det fremrykkende Militær snart vil gjøre Ende paa disse Uordener.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
London, den 26de August. Skatkammerkantsleren har i Underhuset dreven et Amendement til Reformbillen igjennem, (hvorimod en Indvending af Hr. Hughes blev forkastet med 187 Stemmer mod 1); herved skal han efter the Times have raadet Boed paa den Skade, som Marquis Chandos's Sejer nyelig har tilføjet den, hvilken samme Blad betragtede som farlig for Billens Fremgang. Under Debation i Forgaard dadlede Lud eller ommen de tøilesløse Udtryk, som Hr. O'Commel nyelig havde tilladt sig i Underhuset om Kongen af Hollands Adfærd, men denne Dadel opirrede Oconnells Heftighed i den Grad, at han i en lang Tale gjentog Belgiernes værste Overdrivelser (som han med egne Tillæg forstærkede) i Henseende til Kongens Fremgangsmaade. Ved Slutningen af denne Harangue paastod han, at have beviist, at Keligionen havde gjort Belgierne det til den helligste Pligt kun at taale det Hollandske Tyranie saalænge indtil de selv kunde løse deres Lænker"!! - Skatkammerkantsleren sagde, at et Angreb paa Kongen af Holland var børst upassende i Underhuset. Sir R. Vyvan bemærkede, at Connell, inden han saa sig ned havde ladet en Yttring falde, der ufeilbarlig maatte have en Agitation i Jrland til følge, og han var overlydet om, at dette ogsaa havde været Oconnells Hensigt.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Den 25de August forsikkrede Premierministeren, Lord Grey Marquis Londonderry paa hans gjentagne Spørgsmaal, i Overhuset, at Marskalk Gerard havde faaet bestemt Ordre til at trække sine Tropper bort fra Velgiør ; om en Deel af Tropperne, skulde blive der, vidste Lord Grev ikke. I Underhuset fik Si Rob. Peel samme Beskeed af Ministeren Lord Altbørp. Fra Liverpool, Leeds og flere Handels= og Fabrikstæder lyde Efterretningerne og Fabrikernes Afsætning og om Handelen paa fremmede Lande ugunstige. Standsningen tilskrives den paa det Europæiske Fastland herskende Frygt baade for Cholera og for en nær forestaaende Krig. Derimod ere Efterretningerne om Holland, Udfald i Drovindsen i det hele meget glædelige.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Den 19de August holdtes i London Auction over Manuskripterne til Walter Scotts Romaner. Mange Literaturvenner og Samlere af literariske Sjeldenheder havde indfundet sig, og man forundrer sig derfor over, at Priserne ikke bleve høiere. Mspiet. til Robin Roy betaltes f. Ex. med 50 Pd. St., Pederil of ibePeak for 42 Pd. St., Old Mortalit for 32 Pd. St., GurMannering for 27 Pd. St. 10 Sk. o. s. v. J disse Walier, Scotts egenhændige Manuskripter vare mange Rettelser af ham selv. De opvakte stor Jnteresse blandt alle Tilstædeværende.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Paris, den 21de August. Messager forsikker, at alle franske Tropper (de 20000 Mand undtagne, der blive i Belgien) ere paa Hjemvejen.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Fra Marseille, den 15de August Kl. 9 om Aftenen: Generalmarschen slaaes; omtrent 5000 Nationalgardister ere under Vaaben; en utallig Almuehob tumulterer, og Tumulten her naaet den høieste Grad.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Generalconseilet i Seinedepartementet har besluttet, at den under Pøbeltumulten i Februar Maaned d. A. beskadigede Kirke i Paris St. Germain Auxerrais, skal istand sættes, og dertil er fordet første bestemt 150000 Fr. Vicomte Chateaubriand ivrede nyelig, i Revne de Paris, imod dette mærkværdige Oldtidsminde, Nedbrydelse, som allerede var besluttet. Hans Ønske gaaer altsaa i Opfyldelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Haag, den 27de August. Den 23de d. M. ankom Prindsen af Oranien og hans Broder, Prinds Frederik, hertil, og bleve modtagne med Bøgeistring, Prindsen af Oranien er reist til Hæren, og man troer, at hele Hoffet vil begive sig did den 28de d. M.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Antwerpen, den 13de August. J Journal d'Anvers læses; Vi ile med at meddele følgende Efterretninger. - Efter Forlydende ere befalinger givne til at ophøre med Forskandsningerne, der nyelig begyndtes ved Citadeller udenfor Byen; Materialet og Seletringsredskaberne skulle bringes tilbage til Magazinerne.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Lissabon, den 6te August. Det engelske Blad, The Courier, meddeler to mærkelige Breve fra en paalidelig Correspondent i Lissabon af 26te Juli og af 6te August. Jfølge disse ere fra den 11te indtil den 30te Juli, ikke færre end 929 agtbare Personer indspærrede i Limociros og Slottets Fængsler; mange af disse i de saakaldte Enchovias, d. c. Huller, der blot have et Bitterværk til Tag ;ja endog virkelige, grove, Forbrydere ere bragte ind i bedre Værelser, for at skaffe Plads for Constitutionelle I Lissabons nærmeste Omegn ere 1398 fængslede, og deres Antal forøges dagligen. Tropperne staae uafbrudt under Vaaben og bivonakere om Natten. Omkring Slottet Quelig er en Leir af 32000 R.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Alle Kostbarheder paa de Kongl. Slotte ere bragte herhen, endog Hestene og Muulæslerne fra de Kongelige Stalde i Belem. QueluSlot befæstes paa adskillige Punkter, og Don Miguel overskrider paa sine Jagtpartier aldrig dets nærmeste Omegn. Lissabon er, som Belem, aldeles øde. Jngen agtbar Mand sees paa Gaderne, hvor 3700 Politiebetjenter, 3500 Kongelige Frivillige, og 1600 saakaldte Cacetes, den forvorpneste Pøbel af de laveste Almueklasser, som gaaer med Køller, besatte med Jernpigge drive omkring. Den største Indflydelse har den gamle, for sin Blodførst berygtede, ryggesløse Grev Bastos, der, som Premierminister, som Minister for det indenlandske Departemant og for Marinen, har tre Stemmer i Kabinettet, og nyelig har yttret: at det vel kunde være mueligt, at de Constitutionelle omsider bemægtigede sig Portugal, men først skulde det ruineres. De regulære Tropper ere meget utilfredse. Da den Franske Flaade kom, troede Mange, at Don Pedro var ombord, og Tropperne yttrede offentligen deres Glæde. Jngen tvivler om, at Don Pedro jo vilblive modtagen med aabne Arme. - Nyere Efterretninger af 6te d. M. stadfæste Alt dette. Endog sex Munke ere, omringede at en rasende Pøbel, slæbte i Fængsel. Engelske og Franske Undersaatter insulteres offentligen. To Søeofficerer Parnel og Fitroifra den engelske Fregat Briton, vare gaaet i Land, hvor de vare uforsigtige nok til at optage en Grundtegning af de portugisisk Fæstningsværker, en Hob Migueliter overraskede dem og pryglede dem, indtil de vare halvdøde; i denne Tilstand frelste en menne skekjerlig portugisisk Præst deres Liv og besørgede dem bragt ombord paa deres Skib. Den engelske Consul var ikke i Stand til at erholde mindste Fyldestgiørelse.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Stokholm, den 25de August. I Gaar Eftm. blev H. K. H. Kronprindsessen lykkeligen forløst med en Prinds, som i Daaben skal kaldes Nicolaus August. Den unge Prinds har erholdet Titelen: "Hertug a Dalarne." Vor Statstidende melder ogsaa, at H. M. Keiser Nicolaus af Rusland og H. K. H. Storfyrstinde Helene Paulowna ere budne til Faddere.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Efterretninger af blandet Jndhold. Den berømte Helt, Generalfeldtmarskal, Grev Greisenauer den 24de August død i Posen.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Newyorkske offentlige Blade melde, at de H. K. H. Prindsessen af Oranien (H. M. Keiseren af Ruslands Søster, fra stiaalne Kostbarheder, som ved de Hollandske Gesandtskabet blev efterlyste i alle Lande, fundne i Newyork hos en Jtaliener, ved Navn Carrara, som desværre har taget Flugten. Hine Blade indeholde en meget udførlig Beretning herom og Listen paa de fundne Pretiosa. Summen af alle Statsconstitutioner, der bleve antagne i Europa siden Aaret 1791, fra hvilket Aar saadanne Constitutioner: - i Ordets moderne Betydning egentligen datere sig (ibi dets gamle, eenstydigt med Statsforfatning d. A. med Indbegrebet af Grundbestemmelserne af de gieldende Retsforhold imeller Regenten og Folket og dettes enkelte Stænder, havde allerede for hver civiliseret Stat, uden Undtagelse, en saadan Constitution. er, efter en nøiagtig Beregning Et Hundrede, een og Halvtred, findstyve; deraf bleve elleve aldeles ikke fuldbyrdede; Tre og Halvfjerdssindstyve atter ophævede, og for Øjeblikket ere Sex og Tredssindstyve i Kraft.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Udenlandske Efterretninger Kiøbenhavns Børs-Cours, den 30te August 1831. Hamborg 2 M. - a vista 214. - Species 212. Disconto 6 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 11 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 81 1/2. Dito uden Renter, i Sedler 87 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laar at den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 102 Rbd. Dito i Sedler 108 ½ a 109 Rbdlr. Norske Speciessedler, 154 Rbdlr. Svenske Sedler 66 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 59 ½ a 60, Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102 a 102 1/2. Dito til 4 pCt. 97 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 a 100 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, enten pr. 6te Januar 100 1 a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Kjøbenhavn, den 1ste September. Dampskibsposten, der ankom i Gaar Eftermiddags el 6 3/4, medbragte Aviser indtil den 29de August.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Ved Allerhøieste Forordning af 27de August d. A. for Kl. geriget Danmark er Allernaadigst befalet : 1) At Jndførselstold og Extra-Afgivt af Hampefrø, Hamp=Olie, Hørfrø, Potaske og Veed-Aske ophæves, uanseet i hvilken Nations Skibe disse Vare Artikler maatte indføres. 2) Transittold af Beeg, Fjer, uheglet Hamp og Hør, Hampolie, Hestehaar, Hørfrø, Husblas, Potaske, Svinebørster, Talg, Tjære, Tougværk, Vedaske og Vox ophæves, ligesom ogsaa den for disse Viers Oplæggelse paa Transitoplag bestemte Afgivt bortfalder. 3) For Skibe, som fra fremmede Steder indføre Beeg, Potaske, Tjære, nedsættes Laste pengene for det med disse Varer virkeligen bestuvede Lasterum til 32 Rbs. r. S. pr. Commercelæst, uden Hensyn til hvorfra og med hvilken Nations Skibe Jndførselen skeer. 4) Afgivten af fremmede Skibe, som af Undersaatterne erhverves til Eiendom, bestemmes til 2 Procent af Kjøbesummen, eller, hvis Skibet maatte være erhvervet paa anden Maade end ved Kjøb, af den paa Skibet ansatte Taxationsværdie, naar saadanne Skibe ere byggede at Fyrretræ, og ere 50 Commercelæster drægtige eller derover. 5, Jfølge disse forandrede Bestemmelser er Forordningen af 14de April d. A. om Jndførsels= og Extra-Afgivts Ophævelse for afskillige Vare=Artikler m. m. sat ud af Kraft. En lignende Kongelig Forordning er under samme Datum udkommet for Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Gaver til det Kongelige Auseum for nordiske Oldsager. (Fortsættelse, see Statstidenden Nr. 139) - 31) Skienket af Hr. Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Rummelhof i Nykjøbing paa Morsøe et støbt Kirke=Vandkar af Malm, i Form af en Konge, ridende paa en Hingst; særdeles mærkeligt og uden Tvivl af høi Ælde. Dragten er en snæver Trøie, med lange stribede Ærmer, og derover en Livkjole, uden Ærmer. Af Ridetøiet mærkes især en Sadel med høie Svidsler for og bag til, Bidsel med Stænger, og Sporer uden Hjul, men blot endende sig i en Pig. 32) Skjenket af Hr. Kammerraad, Landinspecteur N. Juel i Frederikshavn: a) Fragmenter af røde Leer=Urner uden Glasur, af en sort Leer=Urne, der bærer Spor af Glasur, samt af nogle Steenknive, fundne i en stor Kæmpegrav, den saakaldte Hjarnesteen ved Tornbye, Hiørring Amt, af Sognefogden Niels Nygaard; b) ToFlintknive, af hvilke den ene har den nederste Deel af Haandtaget udarbeidet paa en usædvanlig Maade, fundne i en Høi i Gjærum Sogn, Hjørring Amt, og overladte af forhenværende Apotheker Hr. Hygom. 33) Forskaffede af Hr. Krigscancelliesecretair C. Dresing: a) En Æske til indviede Oblatter, af støbt Bronce, fra den catholske Tid, udvendig næsten trekantet, og indvendig inddeelt i tre runde Afdelinger, mellem hvilke der ved Bunden er Communication ved to smaae borede Huller; b) En stor og skjøn Perle af en hvidagtig Porcellainmasse, over hvilken der er smeltet en rosenrød, klar og temmelig tyk Glasskalbegge Stykker ere fundne ved Pløining paa en Mark ved KirkeVærløse, Frederiksborg Amt. En Pige, som overlod disse Sager, har derfor erholdt en Godtgjørelse. 3) Skjenket af Hr. Capitain v. Ræder to Brudstykker af det forskjellige Steenbygningsmaterial, hvoraf den gamle Domkirke i Trondhjem er opført. 35) Indsendte ved Hr. Kammerherre Cederfeldt de Simonsen, Stiftamtmand over Byens Stift, R. af D.: a) To Spiral-Armbaand af Bronce, b) adskillige Fragmenter af flere saadanne; c) en Bronce-Armring i tre Stykker; d) to sjeldne smaae Saugblade af Bronce, indrettede til at indsættes i Træe. Disse forskjellige Sager ere sendte til Stiftamtmanden af Vei-Opsigtsfører Munch, som har berettet, at de ere fundne sex Alen under Jorden i en Gruusgrav ved Hundslev Bye, Bjerge Herred, paa Landeveien imellem Odense og Kjerteminde.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Efter Befaling bekiendtgjöres fölgende af den Storhertugelig Mecklenborgske Regiering givne Anordninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Paa vort Lands vestlige Grændse, mod den frie Hansestad LübecksGebet og det Lauenborgske er det kun tilladt at overskride Grændsen, ad fölgende Veie: 1) Veien fra Traveminde over Primall ved Pötnitzer Tegltroen, alligevel er denne Vei kun aaben for Reisende, Tramportenaf Vare er at samme aldeles forbudt. a) er ved Danow Paaagen aaben saavel for Reisende, som for Vare. I Heleder ved Redactel den paa Veien fra Schsberg, 2 meller Denner og Lindbren Byle, paa Veien fra Lausberg. ti hama. Fremmed, eiende og Varenamponer kunne kun komme fra den kanebanke til det Svenne af Veiene F. 3 og k melens Communi cation og under aaben for Undersaatterne af begge Storhering, demenne ra det Lanenborgske til det Mecklenborgske gaae kun fölgende singspunkter aabne 5) vel Klein Thurow over Roggender Candevei fra Raneborg, ei Cadebarchi6 ved Danow over Roggendorf dandevei fra Man til Cadebar 2 ved Klein Zecker til Aarrentin Landevei fra Raneborg mateupaa Aarrentin, g) ved vanuun paa Landeveien fra Buchen, 9 ved Lemmende Glanderet fra Malla til Bachen, 10) ved Hort paa Chausen fra Lauenborg dene indgangspunkt vil blive forlagt ved høit Vand.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Efterat nu, ifølge Forordningerne af 10de August Indgangen over Landets Grændser kun er tilladt at besømte Veie, bliver endnu til Fuldstændiggiørelsen af de lidtil mod Choleras indtrængen trufne Foranstaltninger, befalet : 1) Enhver Reiende, som i Fremtiden har i Sinde at benædeMecklenborgsk Grund, saavelsom enhver, der förer Vare medsig, bliver kan indladt, naar han kan fremvise et fuldstændig Reisepas saavelsom et Sundhedspas fra det Sted, hvor han siden har opholdt sig i længere Tid. I alle Grændsestæderne og i de paa de tilladte Indgangneder oprettede Controler, er det nøiagtige Opsyn hermed fornødent, hvilket ligeledes paaliggenPascontoirerne i det Indre af Landet, ogsaa for at undersøge, om man paa hine Steder har gaaet rigtigt tilværk, eller om Nogen udemærket har eneget sig igiennem Fremdeles blive Haandværksvendenes Vandringer paa fölgende Maade, indtil videre indskrænkede, 2) at kun indfødte Haandværksvende, som kunne bevise, at de siden 40 Dage have opholdt sig paa Steder, som ikke vare angrebne af Cholera, Bulle blive indladte 3) at, derimod alle fremmede Haandværksvende skulle bortvises naar de ikke kunne bevise, at de ere forskrevne af en Mester af deres Haandværk i Landet, og at de ligeledes som ad. 2) siden jo Dage have opholdt sig paa Steder, som ikke vare angrebne af Chelera.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Det forhertugelig Mecklenborgske Comulat i Kiøbenhavn, den 29de August 181. Birsdagen den 16de dennes fristede jeg den tunge Skjæbne, ved Døden V at blive berøvet min inderlig elskede Mand, Lars Peter Malling. Giæstgiver i Maltes Kroe ved Holbek, i en Alder af 51 Aar. Han paa Fader til 16 Børn, hvoraf de 4 modtage ham i Evigheden. 12 Børn begræde med mig Tabet af en kjærlig Mand og Fader, og ikkun Haabet om Gienforening formaaer at lindre vor billige Sorg. Maltes Kroe, den 24de August 1831. N. C. Kalling, født Tommasen.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
At min inderligen elskede Mand, mine 3de Børns kjærlige Fader, J. F. AC. Sünckenberg, Postnester og Apotheker i Storehedinge, blev mig efter 12 Dages Sygeleie, i hans 44de Aars Alder, ved Døden berøvet den 24de d. M., bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, med Vermod af hans af Sorg døbt neddøiede Enke. Storehedinge, den 26de August 1831. N. J. Sünckenberg. født Schøller.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Titteratur.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Boghandel og Leiebibliothek. Fra Undertegnedes Leiebibliothek udleies de bedste og nyeste danske og tydske Romaner, Levnetsbeskrivelser, Reisebeskrivelser, periodiske Skrifter og Skuespil for 12 s. om Ugen, 2 Mk. om Maaneden, 1 Rbd. Qvartalet. Fortegnelsen, der er forøget med et nylig udkommet 5te Tillæg, koster 1 Mk., og Qvartalslæsere erholde samme frit. Bøgerne kunne ombyttes hele Dagen Tillige er min Boglade stedse forsynet med de nyeste Lexica i forskiellige Sprog, latinske og græske Anciores, saavel i Original som Oversættelse, samt de fleste andre af de nu dengelige Skolebøger, en stor Deel af de til de forskiellige Embedsexamina nødvendige Bøger, danske og tydske Bibler, Psalmebøger, Testamenter. Alt saavel i nye som brugte Exemplarer, de sidste til særdeles billige Priser. Hele Værker, deriblandt : det tydske Conversations Lexicon, Bechers Verdenshistorie ved Riise, det skandinaiske Literaturselskabs Skrifter, Holbergs Skrifter ved Rabbek, Ewalds Skrifter, Napoleons Levnet ved Walter Scott. Collegial Tidende fra 1798 til 1830 med Register, Schous Udtog af Forordningerne, Ørsteds juridiske Tidsskrift, Sammes Archio for Retsvidenskaben, Hurtigkarls Systnin, Thaers Grundsætning ger for Landoeconomien, oversat af Drewsen, Hornemanns Plantelære, Schumachers Plantelære, Lüeders botanischsprachtiske Luftgartnere, Rains Flora, Rønnes dansk Religionsblad, Uslings Kirkeforfatning, Russel uber die Pest, Pharmacopoea Danica 1773. Samme for 1825, Schubarths Chemie, Zeises Chemie, Den ældre Edda af Finn Magnusen, Arild Huitfeldts DanmarkKronnike, Saro Grammations Danmarks Krønike, Samme ved GrundtvigSnorto Sturlesons norske Krønike, Samme ved Grundtvig, m. fl. Brugt, Bøger kiøbes bestandig eller tages i Bytte efter Overeenskomst. Sæbne, Boghandler. Gothersgaden No. 17, mellem Borgergaden og Adelgade.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
AVErisse ENT.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Bekiendtgiörelse. At den paa flere Steder i det nordsiællandske Landphysicats Districa for nærværende Tid herskende Sygdom bestaae i en galdeagtigerheusmatisk Feber, som vel undertiden medfører Fare for Eldre og Svagelige, men ingenlunde er af smitsom Egenskab, finder jeg mig foranlediget til, herved at bekiendtgjøre. Holbek, den 30te Angust 1851. trende.
Berlingske Tidende, 1831-09-01
Et Jordegods i Siælland, hvorpaa en betydelig Capital kan afbetales, ønskes tilkiøbs. Anmeldelse i portofrie Breve til 1. O. No. 4, modtages Statstidendens Contoir.