Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-03-04
udtog af Centratjuryens Jndberetning. over Producterne af den Franske Jndustrie i 1819. 1) Det er bleven beviist ved Erfaringer, at den Franske Faareuld har forbedret sig meget siden Aaet 1806, og at denne Uld er meest passende for det fineste Klæde. Den Spanske Merinosuld bliver kun forbrugt til det ikke allerfineste Tøi. Den Franske Ulds større Godhed er tildeels en Følge af den fortrinlige Uldvadskning og den nøiagtige Sortering. Blot omkring Paris gives der 40 Uldvaskerier. Den første Anledning til denne Forbedring gav Hr. Ternaux. De Franske Klædevarer, bleve fremdeles bragte til en større Fuldkommenhed efterat Maskinspinderiet blev indført ved den fine 1ste Slags Uld. Jndtil Aaret 1807 blev selv det fineste Spind spundet for Haanden. Mellemsorten, af Klædet er bleven finere uden Forhøielse af Prisen. Ogsaa det almindelige Klæde bliver bedre ved Naskinspinderie, som man ogsaa finder saa paafaldende nyttigt for disse Væverier, at alle Fabrikantere maae give efter de Faaes Exempel som hidindtil have betient sig deraf, eller de maae opgive deres Haandteringer, 2) Jndførelsen af Caschemire Geder, maae efter Juryens Formening drive Productionen og Væveriet af fiint Spind paa det det høieste; ogsaa vil det aabne en nye Sphære for Landvæsenet, hvad ogsaa Misundelsen vil have derimod at indvende. 3) De Lyoner Silke Manufacturer have simplificeret og forbedret deres mechaniske Operationer, saavel i at farve som i at væve og spinde. Man blander Silke og Bomuld med mere Sagkundskab end før Aaret 1806, arbeider med mere Smag, selv for lettere Varer, uden Forhøielse i Prisen; Fremstillingerne ere smukkere, Farven fastere, Tegningerne renere. Jkke allene de store Fabriksteder, men ogsaa Landet er blevet mere vindskibeligt. 4) Hørspindmaskinerne trænge endnu meget til Forbedring, dog ere deres Traade faste og fine nok til Kniplinger og Netteldug. Juryen har opmuntret Opfinderen af de nyeste Forbedringer til at forfølge sine Opdagelser videre. Lærred og Damastvæveriet er rykket meest frem i alle Hørmanufacturets Grene. Dette er en Følge af de Nordiske Krige som bragte Kiendere og Udøvere. af Damastvæveriet til Schlesien. Disse opfangede Haandgrebet ved Damastvæveriet af Schlesierne. 5) Endnu i Aaret 1806 kunde Bomulds=Spinderierne i det høieste kun spinde fiint til No. 60, nu til No. 100, selv til No. 200 have nogle Spinderier leveret Spind til fiin Batist, uden at skade deres Styrke. Den Surate og Bengalske Bomuld leverer fast Spind til No. 100. De Franske Fabriker forsyne sig af indenlandske Spinderier for de sædvanlige Bomuldsvæverier uden at behøve Tilførsel fra Udlandet. Er det fineste Battist ogsaa endnu ikke gandske det Jndiske ligt, saa ere dog Bomuldsfabrikkerne i St. Quentin og Tarare allerede rykkede meget vidt frem, fornemmelig i Perkales og Calicots. Fuldkomnere ere de Pique's, Bomulds=Krep, Velvets, qvadreret Nankin og Caschemirs af Bomuld. De virksomme Kniplerinder i Valenciennes og Alencon have havt mindre at fortiene, ikke fordi deres Konst er gaaet tilbage men fordi den nærværende Mode ikke beskiæftigerdem. 6) J de chemiske Farverier har Frankrig gjort mange nye Opdagelser. Krappen erstatter fuldkomment den dyriske Cochenille og leverer alle røde Skatteringer, af rødbruunt Madras indtil den blideste Rosenrøde. Man kan ogsaa frembringe Schar lagen ved laque laque. Alle Farver hefte bedre og give Tøiet en jevnere Farve end tilforn. Silkens Farvning med Preussisk Blaat og med Jndigo, viser sig behageligere for Øiet og tienligere at binde Farven. Det taknemmelige Lyon give denne skiønne Farve Opdagerens Navn. Man experimenterer just nu med at give Hamp- og Hørspind vedvarende Farver, da begge Stoffer hidindtil kunvanskeligen ville lade sig giennemtrænge af Farver. Juryen har allerede seet Prøvetøi, som overgik deres Forventninger. En anden vigtig Opdagelse er en grøn Farve, som binder ved at blive farvet engang. Allerede hefter Adrianopelrødt paa Hør traade ligesaa glindsende og vedvarende som paa Bomuld. Man har endvidere opdaget chemiskeAgentier, som i en vis Tid tilintetgjøre Farverne, og fremstille det farvede Tøi ganske reent hvidt, uden at betage Stofferne Evnen til at lade sig omfarve, eller uden at giøre Tøiet mindre stærkt, Tøiets Trykning ved Cylindere, og ikke paa den forrige ufuldkomne Maade ved Presser, giør det meget lettere at sætte Farve paa Tøiet. Garveriet har siden Aaret 1806 kun lidet forbedret sig i Frankerige. Blot Maroquin og Firnis har forbedret sig paa Læderstoffet. Desto fuldkomnere ere allePapiirarbeiderne.