JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Blandede Efterretninger. Kongen af Neapels Forhold mod den østerrigske Regjering vinder her stort Bifald. Han skal endog selv have meddeelt General Bellegarde nøie Underretning om Urostifternes hemmelige Foretagender i Jtalien og navnlig i Lombardiet Blandt de Utilfredse fandtes et stort Antal Officierer af den forrige italienske Nationalarmee. De hastige Forholdsregler have fudkommen sikkret Roligheden paa ny. De allerede til Østerrig ankomne italienske Tropper finde sig nu langt bedre i deres nye Qvarterer end man i Begyndelsen troede. Sletsindede Personer havde bibragt dem allehaande falske Fordomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Frankrige. De givte Præster, som beklæde administrative Embeder, begynde at blive meget urolige. Rygtet siger almindelig, at de paa Kirkens Forlangende skulle afsættes fra alle de Poster, der paa nogen Maade afhænge af Regjeringen. Men maaskee dette Rygte blot er bleven udbredt, for at sætte dem i Urolighed, og forøge de Misfornøiedes Antal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Genua. Den store Verdensrevolution, som gik ud paa at stifte Republiker, ender med, at næsten alle Republikkersvindefra Europakortet. Holland og Venedig ere nu monarkiske Stater, og vort ældgamle Genua, som i saa mange Aarhundreder og især i Middelalderen var Handelens Ziir, har nu ligeledes ophørt at være en Republik. (St. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Jforgaars har vor republikanske Regiering resig(St. Tid.) neret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Der er gaaet det Rygte, at 70 Passagerer ere omkomne paa Paquetbaaden brittisk Queen, der er forlist, men dette Rygte er siden gjendrevet dermed, at der har kun været 15 ombord paa samme Skib. Ligeledes er der gaaet det Rygte, at det engelske Skuespiller-Selskab fra Brussel er forulykket paa samme Skib, men dette Rygte er gjendrevet dermed, at hiint Selskab aldrig har været paa dette Skib.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Ligeledes er der gaaet det Rygte, ifølge en Avis Artikel, at Prinds Gustav af Sverrig er bleven confirmeret den 15 Decbr. f. A. i Carlsrube; men dette Rygte er gjendrevet dermed, at der er ingen Prinds Gustav af Sverrig til 1829. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Blandede Efterretninger. Nic. Edinger Balle har i det første Nummer af Dagen for i Aar indrykket følgende, som det ikke vil være for sildigt her at meddele, da det af en vis Aarsag ikke ved Tiden kan tabe sit Værd: Gud og Kongen troe. Der er et høieste Væsen til, som fra Begyndelsen af haver budet Alt at blive til. – Dette Væsen regierer og bestyrer alle Livets Tildragelser efter sit Velbehag. Om ikke før, saa den tilkommende Evighed, bestemmes for enhver sin tilbørlige Straf eller Belønning efter Fortieneste. Vor Siette Frederik og Vor Marie blive vi troe i Liv og Død. Aldrig fraviger redeligsindet Mand eller Qvinde sin hellige Troskabs Pligt til sidste Aandedræt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Det Kongl. danske Cancellie har under 16de Januar bekjendtgjort følgende: Jfølge Hs. Majestæts Kongens allerhøieste Befaling kundgjøres herved At den nuværende Cours af 375, mellem Rigsbanksedler og virkeligt Sølv, efter Omstændighederne indtil videre skal vedblive." (Colleg. Tid.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
J Stats-Tidenden læses følgende: Ved Etatsraad, Professor Bugges Grav. Gud tog dig Olding til sig nærDa herfra meer Du ingenlunde Hans Stjerners og Planeters Hær, Betragte kunde. Blicher-Olsen. Døde, Fødte og Ægteviede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
J Aaret 1814 er i Randers kopulerede 64 Par. Fødte af Mandkjøn 86, af Qvindekiøn 79, i alt 165. Døde af Mandkjøn 86, af Qvindekjøn 73. i alt 159, altsaa 6 flere fødte end døde. Blandt de Fødte vare 21 Uægte og 6 Dødføde, blandt de Døde 1 Par Tvillinger, 1 død pludselig, et Fruentimmer overkjørt paa Gaden og en fundet druknet i Gudenaae. (Rand. Av.,¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
J afvigte Kirkeaar er i den reformerte Menighed i Fridericia kopulerede 5 Par. Fødte af Mandkjøn 12, af Qvindekjøn 16, tilsammen 28. Døde 9, altsaa 19 flere fødte end døde. (S. Bl.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
(Jndsendt.) Samt a imellem en Rigsdaler og en Rigsbankdaler, Rigsbankdaleren. Det gjør mig ret ondt fordig min Broer, at det saadan skulde gaae dig; du og din Familie havde dog boet saalænge her i Landet, dine Slægtninge vare saa talrige, mange af dem vare 50, andre 100 Procent høiere oppe paa Straaet end du, du havde saa mange Venner, alle vilde have dig hos sig og dog kunde du ikke hytte dig. Rigsdaleren. Ja hvad skal man sige dertil intet er af Varighed i denne Verden; Keisere og Konger blive jo satte af i vore Dage; kunde jeg da vente at det skulde gaae saadan en Almuesmand som mig bedre, Rigsbankdaleren. Ja din Død er mit Brød; var det ikke gaaet galt med dig, saa var jeg ikke kommet i Velten; imidlertid kan jeg dog sige dig at jeg er ikke fornøiet; thi det synes, som Folk ikke vil gjøre noget ret af mig, endskjøndt min Kiole er langt smukkere, end din og Luen er endnu ikke slidt af den. Rigsdaleren. Vær du kun roelig derfor det kommer deraf at du skrantede lidt, dengang du blev født, det var ogsaa saadant ondt Veir i den Tid; troe mig, Veiret vil snart blive godt, og saa vil du nok komme til Kræfter og Anseelse; og da vil de staae til Skamme som nu speculere paa din Undergang. Rigsbankdaleren. Men der falder mig en Ting ind Broerlille, hvorledes gaaer det til, at jeg kan tale med dig, nu buskeer jeg først du er død. Rigsdaleren. Sandt nok, men jeg gaaer igjen saa det er en Lyst. J forrige Tider var jeg i Folkes Lommer, nu er jeg i deres Munde, læg kun Mærke til naar de skal give Penge ud, saa nævne de aldrig dig, men mig, det er dog en Fornøielse at vandre igjen paa Jorden igjen og høre sit Navn nævne og see sin Agtelse holdet vedlige. Naar Folk skal kjøbe noget, betale Skatter eller gjøre noget godt saa vogte de sig vel for at sige, at de skal betale en Rigsbankdaler, nei, da er deres Ord: her skal man betale hele sex Rigsdaler, det er dog forskrækkeligt; det er dog vart at see, hvor fornuftige Folk kan være. Rigsbankdaleren. Veed du hvad Broder jeg kan blive fortrydelig paa dig derfor, dit Navn har levet længe nok i Verden, bør nu ikke Touren komme til mig er det Ret saadan at tage Æren fra mig? Rigsdaleren. Vær du kun rolig! du kan være vis paa, at du bliver heller ikke forglemt, vi ere Brødre, og du og jeg skal ogsaa deele Æren broderlig med hinanden. Folk ere ikke saa uskjønsomme, naar de kun ikke skal betale noget, men skal have Penge af andre, saa forglemme de aldrig dit ærede Navn; hvem taler f. Ex. om, naar han har noget at sælge, at der derfor skal betales 6 Rigsdaler, du skal altid høre, at de da sige, at det koster kun en Rigsbankdaler, Menneskene ere mere billige end man troer, naar man kun kjender dem ret. Rigsbankdaleren. Tak for din gode Underretning og tilgiv min Mistanke mod Menneskene, Men enhver dommer Menneskene efter sin Erfaring i Livet; dig har de troet for godt og mig troer de for ilde. Men jeg begriber af det Exempel, du har anført, at Folk har gode Grunde til hvad de gjøre, og naar kun Folk handle efter Raison, saa er der intet at sige derpaa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Anckdoter og Synderligheder. Charlotte Encore.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
J Spidsen for den første Komplot mod Napoleon efter hans Udnævnelse til Keiser, stod et Fruentimmer, som kaldte sig Charlotte Encore; men hendes sande Navn er ikke bekjendt. J Aaret 1803 boede kun i et Huus i Abbeville, hvor hun blev anseet for en ung Enke af Formue, der levede af sine Rentevenge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
J Sommeren 1803 faldt en ung Pige i Amiens, enten, som nogle sige, af sand Enthusiasme for Napoleon, eller instrueret dertil af Keiserinden, paa Knæ for Keiseren, og anraabte ham, i en Art af Parorysmus, om den Lykke at omarme ham; idet hun gjorde det, faldt hun virkelig i Afmagt, eller anstillede sig saaledes. Der blev for denne Giernings Skyld udsat for hende en Pension af 3000 Livres. Mad. Encore i Abbeville var, efter hendes Tale at dømme, ogsaa en meget oprigtig Tilbederinde af Napoleon, der interesserede sig meget for hans Lykke, og da han i Julii 1804 paa sin Reise til Kysten kom gjennem Abbeville, kastede hun sig for hans Fødder med det Udraab, at hun vilde døe tilfreds, naar den Ære, at omarme ham, blev hende tilstedt. Han var i Begreb med at bevilge hende denne Lykke, da Duroc traadte imellem dem, tog Damen ved Armen og trak hende ind i et Sideværelse, hvorhen Napoleon fulgte ham. J det høire Ærme af Mad. Encores Klædning blev da fundet en Dolk, hvis Spidse var forgiftet. Ved hendes Forhør nægtede hun at have Medskyldige, og hun døde paa Pinebænken, endog uden at nævne sit Navn. For det hemmelige Tribunal skal hun have sagt, at hun i den Overbeviisning, at Bonaparte var En af de største Forbrydere, der nogensinde havde existert paa Jorden, frivillig havde overtaget den Forretning at henrette ham, da ethvert godt Menneske havde Ret til at straffe ham, som Loven ikke kunde række. Nogle sige, at et anonymt Brev har underrettet Duroe, Andre, at han, da hun kastede sig paa Knæ, har seet Staalet skinne igjennem. Politiet erholdt Befaling at udbrede den Efterretning, at hun, som en Forrykt, var indsperret i en Daarekiste. Thi saaledes drog man altid et Skjul over alle Komplotter. Man fandt siden Papirer, som viste, at hun stod i Forbindelse med flere. Fra den Tid af befalede Napoleon, at intet Fruentimmer maatte nærme sig ham, uden at have hos Pallai Præfecten opgivet sit Navn, og erholdt Tilladelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Slagelse literære Selskab. Onsdagen den 25de Januar 1815, afholdes Selskabets ordentlige Samling, om Aftenen Klokken 6, hos Hr. A. Schou paa Ny-Torv. Dampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Torsdagen den 26de Januar 1815, om Formiddagen Kl. 10, lader Pottemager Bergstrom i sin forhen iboende Gaard paa Slagelse Kjøbsteds Slotsgade ved offentlig Auction bortsælge, nogle Meubler, Ind- og Udboe, 155 Par Træeskoe, 5 Skpd. Blye, 2 Bielæggerovne, noget Tømmer og Bræder m. m. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
En Jomfrue som kan Skrædersyening søger Condition til 1ste Mai i dette Fag; i Mangel heraf som Stuepige. Avis-Expeditionen i Slagelse giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Paa Slottetsgade No. 92 kan bekommes Morskabsbøger, til Leie. A. M., sal. Hatttings Enke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Meget gode Citroner 1 a 2 Rbmk. Stkt., bekommes paa Slottetsgade No. 81.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Corsøerdramatiske Selskab. Fredagen den 27de Januar opføres paa Selskabets Theater: Reisen til Ostindien, eller: Edvard og Ara bella, Skuespil i 3 Aker, oversat efter Patrats Omarbeidelse af Kotzebues Original, ved N. T. Bruun; og Jlluminationen, Skuespil i 1 Akt, efter Kotzebue ved N. T. Bruun. - Skuespillet begynder Kl. 6. Corvinus, Selsk. Secretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
1. Aarg. A v i 6 No. 8. t i for tæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 28de Januar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Congressen. London d. 6te Jan. For nærværende Tid synes og saa Engelland at tage virksommere Deel i Vienercongressens Forhandlinger end hidtil, og dette ønsker Nationen, som gjerne beskjeftiger sig med Politik, men især vor Handelstand, i det den indretter sine Handelspeculationer efter Kongressens Gang, eller rettere efter dens Udfald. Man smigrer sig her med, at vor Jndflydelse i Vien for nærværende Tid er meget betydelig, og at den ikke vil bidrage lidet tilat fremvilke et gunstigt og for alle interesserte Deele tilfredsstillende Resultat. (St. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Krigs- og Freds=Nyt. Jfølge Breve fra Calcutta fra 1ste August 1814 har General Browerige, Gouverneuren af Ceylon, skrevet til General-Gouverneuren, Grev Moira, og bedet ham om Forstærkning, for at bringe Can dierne til Lydighed, hvilke, ifølge indløbne Efterretninger, skulle ruste sig til et Angreb paa de af Engellænderne besatte Kystpladser og Forter. General-Gouverneuren har berettet Sagen til Engelland, og man troer derfor, at ikke saa meget Bekymring for et Angreb, som det Ønske at bringe Kongeriget Candia til Underkastelse, har foranlelediget Ansøgningen om Forstærkning. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
China. J China vedvarer den skrækkeligste og meest ødelæggende Borgerkrig. Man har to Gange søgt at ombringe Keiseren, den ene Gang ved et Kunstværk, anbragt i en Pibe, som skulde springe, men sprang uden at skade ham, den anden Gang ved Gift i en Drik, som han af Mangel paa Appetit ikke drak, men rakte til en Page, der døde deraf. (Hamb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Hamburg. J dette Øieblik erholde vi over Holland Efterretning fra London af 6te Januar, og tillige den omstændelige Fredstraktat, der er bleven sluttet mellem Engelland og America, saaledes som den findes i en londonsk Tidende af 5te d. M. Art. 1. Alle Fiendtligheder skulle ophøre, saasnart Tractaten er bleven ratificeret af begge Parter. Ethvert Gebet, som den ene eller anden af Parterne har taget i Besiddelse, med Undtagelse af Øen i Passamaquoddybugten, skal gives tilbage. Denne Øe skal forblive i den Magts Besiddelse, der for nærværende Tid holder den besat, indtil det er afgjort hvem den tilhører, ifølge Bestemmelsen i en tidligere Tractat. Art. 2. Umiddelbar efterat denne Tractater ratificeret af begge Parter, saaledes som herefter anføres, skal der sendes befaling til begge Magters Armeekorps, Eskadrer, Officerer, Undersaatter og Borgere at standse alle Fiendtligheder, og for at forebygge enhver Aarsag til Besværinger, som maatte kunne opstaae med Hensyn til Priser, som tages paa Søen, er man gjensidigen bleven enig om, at alle Skibe og Varer, som tages tolv Dage efter Ratificationen paa nogetsomhelst Sted af de nordamerikanske Kyster fra 23 til 50 nordlig Brede, og til 36 vestlig Længde fra Grenwich at regne skulle gives tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
En Tid af 30 Dage er bleven fastsat for alle de Skibe, som blive tagne i det atlantiske Hav norden for Æqvator, og i den brittiske og irlandske Kanal, i den mexicanske Havbugt og alle Deele af Vestindien. 40 Dage ere fastsatte for Nordsøen, Østersøen og alle Deele af det middellandske Hav; 60 Dage for det atlantiske Ocean sønden for Æqvator, og til Breden af det gode Haabs Forbjerg; 90 Dage for alle andre Deele af Verden sønden for Æqvator, og 120 Dage for alle Verdensdeele uden Forskjel. Art. 3. Fangerne paa begge Sider skulde tilbagegives uden Hensyn til Antal og Grad. Art. 4. Paa begge Sider skulle Commissarier, udnævnes, for at afgjøre, hvilken af Magterne Øen i Passamaquoddybugten skal tilhøre ifølge Tractaten af 1783. Skulde Commissairerne ikke kunne blive enige, saa skal en venskabelig Souverain antages til Boldgivtsmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
(Angaaende Fiskeriet ved Ny=Foundland og Handelen paa Ostindien er her intet bleven fastsat. Sandsynlig ere særegne Dispositioner desangaaende hosføiede Tractaten.) Axt. 5, 6 og 7 angaaende den Grændselinie, der skal trækkes mellem begge Stater ifølge Tractatens Jndhold, fra 3. Grændselinien skal gaae midt igiennem Forenzfloden og giennem adskillige Søer. Det skal tillige nøie fastsættes, hvilken af de to Magter de i Søerne liggende Øer skulle tilhøre. Art. 8 angaaer de Personer, som skulle ansættes. ved Grændseberigtigelsen. Art. 9. Denne Fred skal ogsaa udstrække sig til de Jndianere, der have taget Deel i den nu endte Krig. De skulle igien indsættes i de Rettigheder, som de nøde førend Krigens Udbrud, naar ellers Jndianerne forholde sig fredelige og rolige. Art. 10. Begge Magter ere kommen overeens om at fastsætte en bestemt Tid for Slavehandelens Afskaffelse. Art. 11. Nærværende Tractat skal være forpligtende for begge Parter, saasnart den er bleven giensidigen ratificeret uden nogen Forandring, og disse Ratificationer ere udvexlede. – Ratificationerne skulle udvexles i Washington inden 4 Maaneder efter Undertegnelsen af denne Tractat, eller tidligere, ifald kamme er muligt. Underskrevet i Gent, den 24de December 1814, (Dagen. om Aftenen Kl. 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Urolighederne i Jtalien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Ved den nylige Sammensværgelse i Mailand skal man have havt i Værk en Gjentagelse af Bartholomæus Natten, nemlig en Plan til at myrde de (Hamb. Corr.) Tydske Schweitz. For et halvt Aar siden syntes Schweitzerforbundet. at nærme sig sin Opløsning; det befandt sig paa en vis Maade i en anarchisk Tilstand. Forat forekomme det virkelige Udbrud af blodige Optrin stode Østerrig, Rusland og Engelland frem som Mæglere, deels ved deres Gesandter i Schweiz selv, deels paa Vienercongressen, og Schweitzes Anliggender skulle nu være afgjorte saaledes, at Status go af December 1813 igien skal være indført i hele Sweitz. Beretningen fra den i saa Henseende nedsatte Commission i Vien skal med det første sanctioneres af de høie Meglere, hvorved Schweitzes indre Rolighed endelig igien bliver tilveiebragt (St. Td.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Spanien. Den offentlige Stemning er endnu omtrent den samme som den var: Menigmand er endnu ikke vaagnet af sin Glædesruus; Geistligheden er meget tilfreds med de tagne Forholdsregler, Middelstanden er i en Bedøvelsestilstand som man vanskelig kan forestille sig. Man siger, at Grev Pinar har den vigtigste Jndflydelse paa Chambre ardente, som dømmer de Constitutionelle. Det Ubegribeligste derved er, at samme Mand var en af den franske Regierings ivrigste Agenter, ja endog af Marat blev sendt til Gallicien, forat forberede Gemytterne paa den politiske Forandring. Under Carl den 4des Regiering holdt man ham for en afsagt Fiende af liberale Grundsætninger. Hans Strænghed strækker sig til de ligegyldigste Omstændigheder, og mange Personer have nu stor Aarsag til at beklage, at de have lært at læse og skrive.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
J Valencia vedbliver General Elio at forfølge de Franske med ubøielig Strænghed. Han erklærer lydelig, at han af Kongen har befaling ikke at tillade nogen Fransk at nedsætte sig i Kongeriget, Valencia, en befaling, som ikke let lader sig forene med den Fredstilstand, hvori vi nu ere med Frankrig. Skiøndt Egnen af Barcellona er opfyldt med Tropper, vrimle dog Landeveiene af Røvere. Man tæller tre Bander, hver paa 18 til 20 Mand, som bestandig opholde sig paa Grændsen. For fire Dage siden have de udplyndret alle Reisende i en Fier(St. Td.) dinqveis Afstand fra Figueres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Frankerige. Det store Nationalhad mod Engellænderne er ikke ophørt endnu, efterat Freden er sluttet, hvormeget end vor Regjering bestræber sig for at hindre dets Udbrud. Paa offentlige Steder, ja endog i Privatselskaber blive Englænderne ofte meere eller mindre insulterede, især af de franske Officerer, som ere satte paa halv Sold. – For ikke at være udsatte for samme Fornærmelser som Engellænderne, have de i Paris værende Americanere i nogen Tid seet sig nødte til at paafæste den americanske Cocarde. Da de forenede Stater have viist Engellænderne saa stor Modstand, saa blive de her ved mange Leiligheder behandlede med Udmærkelse af Privatpersoner og af vore Officerer. (St. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Mærkelige Personer. Sværmerinden Johanna Southeott i England har vakt stor Opmærksomhed. Hendes Tilhængere troede bestemt, at hun skulde vaagne op fire Dage efter sin Død eller tilsyneladende Død ifølge en Spaadom af hende selv. Men hun var og blev død. Saa stor Overtroe synes at være en Plet paa det nittende Aarhundrede; thi hun havde over 150000 Tilhængere. Da hun efter sin Død blev opskaaren og det blev oplyst, at hun slet ikke havde været svanger, maatte hendes Tilhængere redde sig ved Flugten fra Folkets Steenkastning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Som man troer, har Paven erholdt Naade for Fredsfyrsten Terdinand den Syvende. (H. Corr.) Ulykkelige Begivenheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Den 9de Januar tildrog sig i Paris følgende holst sørgelige Tilfælde, Kl. 4 om Eftermiddagen var Prindsessen af Leon, 24 Aar gammel, eneste Dan ter af Hertuginden af Serent, i sit Værelse og Begreb med at begive sig til Taffels hos Hertugen af Orleans. Hun stod for Kaminen; Jlden greb fat i hendes Klæder; hun ringer, løber omkring i Værelset; endelig kom Fru v. Serent til; men Luerne havde allerede tilredt den Ulykkelige paa det skrækkeligste. Alle Lægernes Bestræbelser vare forgjeves. Efter de største Qvaler døde Prindsessen, Dagen efter om Morgenen Kl. 8. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Blandede Efterretninger. Stratenrøvere og Mordere husere slemt i Kirkestaten. Sidner Smith foranstaltede for nogen Tid siden et Bal, hvis Hensigt var ved denne Leilighed at gjøre et Sammenskud til en Lampe ved den hellige. Grav. Hensigten lykkedes over al Forventning. Kongen af Preussen selv bivaanede Ballet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Pave Pins den Syvende har udstedt en Skrivelse til sine elskede Sønner i Schweitz, hvori han tilkjendegiver, at han billiger Afsøndringen af de helvetiske Cantons fra Constantzer Diacoet, og Oprettelsen af et nyt biskoppeligt Sæde; ligeledes Bestemmelsen eller Jndskrænkelsen af deres Bispedømme inden for Grændserne af de schweitzerske Lande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
J Petersborg skee Underværker for de Troende. Paa et Kirketgarn saae man et Lys om Midnat, Kirkedørren aabnede sig og en Geistlig, derer død for 200 Aar siden, forrettede Tjeneste ved Alteret; Lysningen paa Taarnet have ellers selv oplyste Folk havt Vanskelighed ved at forklare sig. (Hamb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Mærkelige Personer. En af Danmars meest udmærkede Mænd Thomas Bugge, er død, i en Alder af næsten 24 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-28
Kunst og Videnskab. J et af de sidste Skilderier findes et Stykke om saamen Artium, der blandt andet indeholder følgende bemærkninger: Ved forrige Aars Kamen Artium viste Characterlisterne en Candidat, som i hver enkelt Rubrik havde erholdt Charakteren. Temmelig god, men til Hovedcharacter, Maadelig; Universitetets Erklæring om denne Candidat var altsaa følgende: Candidaten har i alle de Videnskaber, hvori vi have provet ham, lagt temmelig gode Kundskaber for Dagen; altsaa har han, i det hele taget, viist maadelige Kundskaber. Dersom et saadant Raisonnement ikke strider mod principium contradictionis, saa vides ikke, hvad der strider mod samme. Ligeledes anfører Forfatteren to Candidater, Arctander og Rothe, hvoraf hiin havde for Characterer høiere, end denne, og dog fik Rothe til Hovedcharacter. Maadelig, Arctander. Temmelig god. Publicum indbydes til hos Prof. Sander, Kultorvet No. 8, og hos Lande, Gottersgade No. 125, at give Bidrag til Understøttelse for et Nationalværk: en systematisk og videnskabelig Lærebog i Tegnekunsten. Forfatteren fortæller i Anmeldelsen, at han ofte har tænkt og begyndt paa et saadant Værk, og ofte igjen standset dermed; men endelig opmuntrede en erfaren Pædagog ham og sagde: at en saadan Bog vilde gjøre Epoche, vilde stifte megen Nytte, ja, vilde anbefale Landes Navn til Efterkommerne. Denne Opfordring opflammede Landes Lyst, saa at han tilsidesatte alt andet, for at begynde derpaa. Nærværende Aar beriges ret med ny Tilvært i den periodiske Litteratur. J Kjøbenhavn er i denne Maaned udkommen Aftenposten No. 1. Ligeledes No. 11 af Abrasten, et Oppositionsblad, Litteratur, Politiet og Theatret helliget. Mærk vel: Politiet synes her at komme i et underligt Compagnie.