Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
J Begyndelsen havde St. Nikolai Kirke ikke saadan Bygnings Pragt, eller de Sirater, som den nu har at fremvise; thi baade var Kirken indvendig meget mørk, saaog havde den intet Taarn i mange Aar, fordi Taarnet, tilligemed Kirken, var bleven af Torden Aar 1566 beskadiget. Men Rigets Hofmester Christopher Walkendorph lod her ved Nikolai Kirke (ligesom han gjorde ved Helliggeistes Kirke) opføre et anseligt Taarn Aar 1582, og anvendte sine Midler paa at kjøbe Kalk og Stene dertil. Ja denne Herre umagede sig selv ofte med at stige op paa Stelladsen for at see til med Arbeidsfolkene. Samme Taarn kostede 19000 Rdlr. Over Taarnporten i Hvælvingen øverst staaer denne Jnscription, I I S. J Herrens Navn hafver Jørgen Bübert og Knud Hansen fuldkommet dette Muurværk paa Kirkens Bekostning. Paa Buen over Taarnportens Portal staaer dette bibelske Sprog paa Latin: Custodi pedem tum, ingrediens domum Dei & appropinqva, at audias. Ecclesiast. IV. Anno 1593. Spiret, som var opsat paa samme Kirketaarn, var vel baade høit og stort, men dog ei forsvarligen bygt; thi Aar 1627, Natten imellem 28 og 29 Januari, blev det af en uhørlig haard Vestenvind nedkastet langs paa Kirken, og ved sit Fald knusede den hele Kirke-Hvælving hvorudover Kirken blev saa uryddelig, at den i Aar og Dag ikke kunde bruges, men Menigheden, maatte et heelt Aar holde Gubstjeneste under aaben Himmel, paa Kirkegaarden. (S. Thomæ VellingCalendar. Manusc. Resenii Excerpt. Manusc. L. Holbergs Dan. Rig. Hist. Tom II. S. 729. Da Hvælvingen paa Kirken blev muret op igjen, og Kirken repareret, lod Kong Christian den Fjerde gjøre Kirken langt lysere end tilforn, thi han lod den forsyne med store Vinduer, saa og lod han opbygge det nye Chor med lange og høje Vinduer, hvilke gave Kirken en anselig Lysning. Ligeledes lod Kong Christian den Fjerde Kirken udvortes pryde med tre smaae, dog meget stirlige Spire, staaende over Choret, nemlig: et Spir med to Klokker i, 2 Alen høit over Taget, med en Hane til Fløi, og to mindre Spire, hvert 37 Alen høit, staaende hvert ved sin Ende af den østlige Kirkegavl. Kongen lod ogsaa Kirken tække overalt med Kobber. Hoved Spiret paa Kirketaarnet selv forblev i mange Aar ikkuns en plat og nedrig Spidse, fordi man imidlertid sankede paa de 30,000 Rdl., som bleve anvendte paa det med tre Afdelinger stirlige og anseelige Spir, som nu sees at pryde Kirken. Paa dette overmaade smukke Spir begyndte man at bygge Aar 1666 og Aar 1668 blev det hele Taarn færdigt; dog blev Fløistangen ikke opsat førend i Aaret 1669, da en Trompeter, som sad paa Livet, frelste sig ved at han efter sit frivillige Tilbud gik op og stod paa Fløiet uden mindste Rygstøtte, blæste et Stykke i sin Trompet og udtømmede paa Kongens Sundhed nogle Vinglas, hvilke, da de bleve nedkastede af ham, fandtes liggende i Græsset paa Kirkegaarden. Dette store og meget sirlige Spipaa Taarnet er af gjennembrudt Arbejde, hvilende i Midten paa otte store forgyldte Kugler. Proportionen i dette Arbeide er saa accurat, og Arbeidet er saa næt, at alle fremmede Kiendere af god Architectur beundre det højligen, som et rart Mesterstykke i sin Art. Man fortæller, at en Franskmand, som var af de Tanker, at i Danmark Jntet kunde ret konstigt gjøres, da han med en patriotisksindet dansk Mand gik forbi St. Nikolai Kirke, og med en henrykkende Forundrinstod stille og ret betragtede dette sirlige Taarn, og derfor spurgte sin Medfølger: Cela et il skal ici, (Erdet Taarngjorthertil Lands.) fik disse Ord til Giensvar: Non, on Pa sal venis de Paris, bien emballe. (d. c. Nei, man har ladet det komme fra Paris, vel indpakket Tæt op til Taarnets nordre Side blev 162. opbygt et smukt grundmuret Benhuus, firet med hugne Steen og to Døre, prydede med et JernGitterværk. J dette Benhuus (med Jnscriptioner, som læses i Resenii inser. Havn. 182) samles de Dødes Bene, som opkastes ved at grave til Lige Nedsættelse paa Kirkegaarden, da man siden nedgraver paa eet Sted den Samling af de Afdøde opkastede Hovedpander og Been. At Kirkegaarden paa den nordre Side ligger noget høiere end Kirkens horizontale Plan, hidrører fra Pestens Tid 1711, thi saalænge Smitten vedvarede, vare store og dybe Kuler paa denne Kirkegaard gravede over hvilke laae Bielker og Bræder for Folk at gaae over paa ind i Kirken.