JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1800-11-03
Vore Aviser regne, at der i Frankrig ej ere 100 engelske Krigsfanger, men derimod 20000de franske Fanger her. Franskm. skal have foreslaaet: at udvexle Franskm. mod Russer.
Viborger Samler, 1800-11-03
Wien d. 15 Octbr. Grev Cobenil er i Dag Morges afreist til Luneville. Ved alt dette Fredshaab, ruster man sig dog af alle Kræfter. Hofkrigsraadet har faaet Ordre paa alle Maader at understøtte Erkehertug Carl, baade i Henseende til Landbevæbningen i Bøhmen som og i en Reserve=Armees Oprettelse. Grev Colloredo, hvis Søn er Adjutant hos Erkehertugen, skal have overtalt ham til atter at antage den øverste Kommando.
Viborger Samler, 1800-11-03
Breve fra Lublin forsikre, at 200,000 Mand, Russer ere i Bevægelse paa Østgalliziens Grændse. Paris d. 17 og 20 Octbr. Følgende Omstændigheder ved Mordkomplottet ere end videre bleven bekiendte: Bonapartes geheime Sekretær Bourienne, fik et Brev, hvori man melder ham, at man havde en vigtig Opdagelse at giøre ham. Bourienne lod Forfatteren af Brevet komme til sig: Denne sagde ham: Bonapartes Liv er i største Fare, 8 Personer ere beredte at myrde ham. Jeg er een af disse 8te; men min Samvittighed tvinger mig til at aabenbare det. Sekretæren løb med ham til Politieministeren, som spurgde ham, om Dagen til Mordet var bestemt? Endnu ikke svarede han; thi de sammensoerne vil forstærke sig til 12. Ministeren besluttede da at skaffe de øvrige 4, som kunde bringe Planen til at mislykkes; men dog lade som de ville være med. Angiveren fik i Commission at forestille disse 4 for de andre: han gjorde det og hver af dem fik 30 Louisdorer udbetalte hos en bekiendt Mand. Alle 12 gik nu paa et Spisekorteer. Efter Maaltidet besluttede de, at myrde Bonaparte den næste Gang Opergen Horatierne skulle opføres, i det Haab, at der da skulde vare stær tere Trynge end eller; tilmed ville de, ved at anlægge Jld i nogle Loger, frembringe Trængsel og Røg for desbedre at udføre hvad de havde i Sinde. Dagen kom: Politieministren underrettede Bonaparte om alt og spørger tilsidst: Hvad skal vi og hvad vil De giøre, Bonaparte svarede: Jeg gaaer paa Komoedie. Vagten som ledsagede ham dertil blev fordoblet; hans Gemalinde stør, hvad det skulde betyde. Han svarede: der bliver i Dag stærk Trynge, derfor vil jeg have flere om mig" Da de vare komne i Logen, mærkede hun, at Politieministren og Præsectenmed flere gik ud og ind i Logen med betænkelige Miner, og spurgde om Aarsagen: Det er intet, giv Agt, paa Stykker! svarede Bonaparte. Et Øjeblik derefter bragte Politieministren den Efterretning: at Morderne vare hæftede og at man havde fundet Dolke og posforiske Lunter hos dem. Den samme Corsikaner Arena, som den 10de November i Fjor ville stødt Dolken i Bonaparte i St. Clond, er med i Complottet, ligeledes den romerske Erkehertug Bonelli, General Rossignol og den bekiendt te Tirtorist, Chretien, forhen Medlem af Revolutionstribunalet. Bildhugger Cerachi havde paa nogen Tid slet ikke skiult sit afskyelige Forehavende. Naar man talte om Bonaparte, sagde han : "Jeg har forlange siden indviet ham til Helvedes Guddom og roste af, at han ville vise de Franske han var en ægte Romer, ifald der blandt dem, ingen Brutus skulde finder. Det var intet om, at Bonaparte havde sat for ham som Bildhugger; han ville rigtig nok have haft Tilladelse dertil, for desbedre at udføre sit skiændige forehavende, og Dagen før havde han skrevet til Madame Bonaparte og søgt derom. Denne Ceracht var een af de vigtige i Rom da Oprøret skeete mod de Fran skee og General Duphot blev myrdet; han forlod da Rom og reiste til Amerika og derfra kom han til Frankerig.
Viborger Samler, 1800-11-03
Nu fordobler Politiet sin Opmarksomhed mod de herværende Jtalienere; og naar de ingen farskildt Tilladelse have til at blive, maae de inden 24 Timer tage Reisepasse til Malland ellers blive de arresterede og bragt over Grændsen.
Viborger Samler, 1800-11-03
Den 16de droge alle Tribunatets Lemmer i Procession til Slottet for at lykønske Bonaparte til hans Redning, Prasidenten Crossour holdt en Tale paa alles Vegne, hvori han blant andet bad ham om: at han er ville føle sin naturlige Ædelmodighed i at tilgive Morderne; men straffe dem efter Fortieneste, som Forbrydere imod heele Nationen. Bonaparte svarede: Jeg takker Tribunatet for deres Hengivenheds Beviis. Jeg var ikke i nogen virkelig Fare.
Viborger Samler, 1800-11-03
Enhver af de 7 eller 8te ulykkelige havde vel Villie, men ikke Ævne til at udøve den tilsigtede Forbryde"se. Foruden saamange mig paa Komoedien hengivne Borgere, havde jeg en Piket af de brave Gardere hos mig. De Elendige havde ikke kundet taale mine Blikke. Politiet havde endnu føjet virksommere Anstalter. Jeg taler saa omstændelig, fordi jeg vil lade Frankrig vide, at dens første Magistrats persons Liv ikke har været i nogen virkelig Fare. Saalænge jeg har Nationens Tiltroe, opfylder jeg min Pligt, naar jeg mister den, vil jeg ingen Priis sætte paa mit Liv, fordi det da ikke giør de Franske nogen Nytte." Officererne af Livvagten lykønskede ham og; han forsikrede ogsaa dem: at han ikke havde været i nogen virkelig Fare og kunde ikke være det, naar han var omgiven af sine brave Gaardere. 50 Volontører fra Leiren i Amiens ere og komne her for i deres korte Militairsprog at lykønske ham paa Lejrens Vegne. Clement de Ris har tilbragt de 19 Dage han var borte i en Kielder med tilbundne Øine. Den Gang Politiet traf ham, ville Røverne have ført ham i en anden Arrest, fordi deres Kammerat ei kom tilbage med Løsepengene. Den 18 kom General Moreau hertil. Da han kom, var Bonaparte i Statsraadet; men forlod det strax, for at omarme ham. Han forærede ham et Par med Diamanter besatte Pistoler, som bleve bragte ind mens han var der, og befalede: at man skulle stikke et eller to af Morcaus Slag paa dem; men ejdem alle, da de ellers ville forbunkle Diamanterne.
Viborger Samler, 1800-11-03
Den franske Landarmee skal herefter bestaae i Krigs- og Fredstider af 120 Divisionsgeneraler, 240, Brigadegeneraler og 120 Adjutant-Commanderer. En Divis. General faaer aarlig 7500 Franker, en Brigadegeneral 5000 og en Adjutant-Commandor 3000.
Viborger Samler, 1800-11-03
Det under forrige Postdag fortalte græsselige Mord paa Barselkonen, er til Menneskelighedens Ære, ikke sandt; Politiministren har befalet Avisudgiverne at erklære det for falskt.
Viborger Samler, 1800-11-03
London d. 17 og 21 Octbr. Magistraten har nedsat en Commission for at undersøge Aarsagerne til Fødevahres Dyrhed. J de af Aldermandene herover holdte Taler, angives som Grunde: deels Udsælger nes Aager, da de paa Landet have sluttet Contracter med Landboerne og tage deres Vahre, hvorover disse ej selv bringe Fødevahrene til Torvs: deels Krigen der krævede saa mange og store Leverancer, deels og den Skik af flere smaae Forpagtergaarde at giøre een stor, der nu er saa brugelig, deels og de riges Svælgerie og Ødselhed, i hvilken Anledning Waithmann, anførte Digteren Golsmidts Ord: "Ulykkeligt og nær sin Undergang er det Land, hvor Rigdom tager til og Mennesket forfalder.
Viborger Samler, 1800-11-03
Fra Deyen i Algier er en Gesandt kommen hertil. uden at holde Qvarantaine. General Pulteney er passeret Gibraltar og er gaaet med sine Tropper til Lissabon. Jmellem Lord Nelsons Gods, som er kommet hertil, er og hans Liigkiste, som han har ladet giøre af det franske Admiralskibs Stormast, der sprang i Luften ved Abukir. Steenkullene ere stegne i Prisen. Livorno d. 25 Septbr. Pachaen af Tripolis, skal have erklæret den tydske Keiser Krig. Korsarer ne havde alt opbragt 3 østerrigske Skibe, som man udlossede i Tripolis.
Viborger Samler, 1800-11-03
I Dag er den danske Fregat Havfruen under Capt. Dockum kommen herpaa Rheden fra Tunis. Den bragte de 5 danske Koffardieskibe med, som Tuneserne havde opbragt, og nu ere kiøbte af dem. Skibene ere i maadelig Forfatning.
Viborger Samler, 1800-11-03
Franckfurt d. 21 Octbr. I Gaar ere de første 30 Dage af Vaabenstilstanden udløbne, nu ere kunde 15 Opsigelsesdage tilbage, og endnu er intet Skridt, gjort til Freden, undtagen at Grev Cobenz er afreist til Luneville. J Bayern skal de franske Tropper ej være i den bedste Forfatning, og skulle det atter komme til Fiendtlighed, ere Bayrerne meget opbragte paa dem. Aarsagen er: at den franske Soldat, der ingen Understøttelse faaer fra Paris, maae baade fødes og klædes af Tydskerne, og han forlanger at leve got og vil have Kaffe, Viin, Steg og deslige. De franske lave sig nu til at sløife Fæstningerne Philipsburg, Ulm, Jngolsladt og Hohentviel.
Viborger Samler, 1800-11-03
Blandede Efterretninger. Den helvetiske Borger Glaire og Mousson ere som Fredsunderhandlere reiste fra Bern til Paris, efterat de havde besoeren de 6 Hovedpunkter, som skal lægges til Grund for deres Underhandlinger. Enhver søger nu at udgrunde hvad ny Forfatning Schveitz vil faae; ventelig afgiøres det i Luneville. Det nu regierende Partie stemmer for Eenhed og understøttes deri af den franske Gesandt Rheinhard.
Viborger Samler, 1800-11-03
Paa nogle Steder i Wadtlandet ere mange Biørne, der anfalde Mennesker og æde Qvæget.
Viborger Samler, 1800-11-03
General Moreau fik 3 Kourerer den 12te om Natten og derpaa reiste han strax til Paris og overdrog St. Suzanne Kommandoen.
Viborger Samler, 1800-11-03
Epidemien i Cadix aftager nu noget, dog døe endnu daglig mange. Overhovedet ere deraf døde 10,000, 11,000 ligge syge, 26,000 ere helbredede, 4000 ere blevne frie og henimod 30,000 ere af Cadix og Egnen flygtede til Sevilla og Cordova. De engelske Skibe have nu forladt Havnen.
Viborger Samler, 1800-11-03
Kongen af Spanien har aabnet et Laan paa 2 1/2 Millioner hollandske Gylden ved et Handelshuus i Haag.
Viborger Samler, 1800-11-03
Jmellem den ulykkelige Tippo Saibs Bøger, som nu ere ankomne til Engelland, befinder sig ogsaa een, hvori han pleiede at optegne sine Drømme. For at betegne det Krigerske og Grusomme i denne Fyrstes Karakteer, tillægger man ham dette Mundheld: jeg vil heller leve 2 Dage som en Tiger, end 100 Aar som et Faar.
Viborger Samler, 1800-11-03
Af Maltas Historie anføres nu følgende: Det var den 8 Sept. 1565 at Storsultanen Soliman den 2den maatte ophæve denne Øes frygtelige Beleiring, som havde vaeret fra den 18 Mais. A., i hvilken Tid Tyrkerne skiøde 78000 Kugler imod Forterne, og tabte, foruden 8000 Søefolk, 15000 Soldater, 3 Forter vare alt sammenskudte, og Hovedfæstningen den eneste, som endnu holdt sig, da den saamasse tyrkiske Anfører Dragut blev ihielslaget med en Steen, som en Dreng kastede ned fra Muren. Siden blev Hovedstaden opnævnt efter den da værende tapre Stormester la Valette.
Viborger Samler, 1800-11-03
Kongen af Sardinien har gjort en ny Ridderorden, som fører Navn af St. Ferdinand, han har sendt den til Keiser Paul og 2 Januari Ordener til Storfyrsterne Alexander og Constantin. Keiseren har foræret dem bort til Grev Rostoptschin, Grev Panin og Admiral Uschakov.
Viborger Samler, 1800-11-03
J Luneville ere oprettet 3 Telegraser; desuden har man daglig en Coureer der fra Paris. 300 Logier for fremmede ere i Beredskab. Grev Cobenz faaer en Ærevagt af 50 Mand, naar han kommen til Strasburg saluteres han med Kanoner.
Viborger Samler, 1800-11-03
Fra Constantinopel siges, dog ei officielt, at Storvisiren atter har sluttet en Vaabenstilstand med de franske, hvorefter de skulle rømme Ægypten.
Viborger Samler, 1800-11-03
Grev Damas er kommen til Rom; han skal kommandere 6000 Neapolitanere i Toskana, der i Tilfælde skal agere med Østerrigerne i Ancona. Paa Domingo har nu Negergeneral Touissant Loiverture erklæret sig for den franske Republik og formanet Jndbyggerne til, at de skulle takke Gud, som den der ene havde bragt alle Rigands Planer til at mislykkes.
Viborger Samler, 1800-11-03
Indenlandske Efterretninger. Midt i October Maaned var det meste Korn i Marsklandene endnu ude.
Viborger Samler, 1800-11-03
De tydske Aviser undre over, at Rugprisen ej falder, uagtet Forbuddet paa dets Udførsel. Men saalænge der ere Kiøbere nok: kan Forbuddet ei virke paa Prisen. Tilmed er Rugafgrøden virkelig saa ringe til at skieppe, at den almindelig kun giver 3 a 4 Skiepper af Traven istæden for 6 og 7, ja der ere Steder, hvor en Trave Rug kun giver lidet over een Skieppe, og den Gaard, der for avlede 270 Tønder Rug, der avler i Aar er stort over 30. Af Hr. Schmidt Phiseldek, Medlem af Gen. Land=Oekonomie og Kommerce=Kollegiet er nu i Handelstiden meddeelt et oplysende Svar paa nogle Bemærkninger i Londons Chronice af Lord Fitzgerald over den senere Opbringelse af neutrale Skibe, hvilke vrimle af de sorteste beskyldninger imod Danmark og den danske Regiering, som om vi arbeidede paa at undergrave Storbrittanniens Handelsvelstand, m. v. Hr. Schmidts Svar er lige fuldt af Grundighed og Værdighed. Man seer deraf, at Danmarks Skibsfart øiensynligen har aftaget i de senere Aar, ved det Brittiske Gouvernements haarde Forholdsregler, og at siden Erklæringen om Blokaden af alle Hollandske Havne, og indtil Udgangen af August d. A. ere 121 danske Skibe opbragte til Engelske Havne, af hvilke kun 19 ere frigivne, 14 kondemmerede og 88 vente endnu deres Dom i første Jnstants. Foruden disse svæve endnu 64 uafgjorte Sager af meget gammel Datum for OverAppellationsretten. 3 Skibe fra Ringkiøbing med Trælast, have sat til ved Nymindegab.
Viborger Samler, 1800-11-03
Et Skib skal og være strandet under Thy med Trælast. J Hamborg koster Hvede 10 Rdlr. 32 s. Tønden; Rug 7 Rd. 32 s. Byg 3 Rd. 32 s. 1 Pd. Oxekiød 9. s. 1 Pd. Flesk 12 s. 1 Æg. 3 s.
Viborger Samler, 1800-11-03
Man vil have Efterretning om, at Engellænderne have bemægtiget sig tvende Danske Skibe, som vare bestemte med Foræringer til Algier og Tunis, og at de have indbragt dem til Portmahon. Skulde dette være grundet, saa har man dog Aarsag til at haabe, at den Engelske Regiering vist vil søge at forekomme alle videre Følger af denne Begivenhed.
Viborger Samler, 1800-11-03
Den 22 i d. M. havde Hovedstadens Jndbyggere den Glæde, at see den fortienstfulde Søehelt Kammerh. Bille komme tilbage efter en Fraværelse af meer end 3 Aar. Med Fornøielse sees, at hans Helbreds Tilstand synes at være bedre, end man torde haabe det.
Viborger Samler, 1800-11-03
Foruden den Plads hvor Vaisenhuset har staaet, har Hs. Majestæt ogsaa tilladt vedkommende Kommission at kjøbe nogle paagrændsende Grunde i Kattesundet, Hestemøllestrædet og Slutteriegaden, for at vinde den fornødne Plads til det nye Raad og Domhuus i Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1800-11-03
Det er nu indtil videre tilladt Bagerne i Kiøbenhavn at bage og udsælge saavel Brød af Byg, og af Rug og Byg blandet i lige Deele, som og Blanding Brød af Rug, Byg, Hvede og Erter efter passende Forhold.
Viborger Samler, 1800-11-03
Skibene Favorit & Liverpool er forliist paa Falster boe, et andet Skib skal være strandet paa Falster.
Viborger Samler, 1800-11-03
J Kiøbenhavn er gjort Begyndelse med at bygge nok en Tilegraf, men det er endnu uvist hvor den kommer til at staae.
Viborger Samler, 1800-11-03
J et nyligt udkommet Skrivt om Konsten at trætte, inddeles alle Slags Trætter i 3 Slags: 1) Trætter od gammel Strand; 2) Trætter imellem Ægtefolk, Naboer &c., og 3) de Lærdes offentlige Stridigheder, som føres til Publikums Fornøielse og Opbyggelse.
Viborger Samler, 1800-11-03
Fregatten Jris under Generaladjutant Riegels Kommando, er kommen til Kbh. med en Konvoy af 3 danske Ostindiefahrere. Det asiatiske Kompagnieskib, Kronprindsen under Capt. Holm, som man frygtede for at være forgaaet, er velbeholden kommen til Norge.
Viborger Samler, 1800-11-03
Efter Breve fra Trankebar, har en fransk Kaper opbragt til Jsle de France de 2 danske Skibe Rudemark, under Capt. Bock og Thomas under Capt. Jansen.
Viborger Samler, 1800-11-03
J de sidste Uger ere langt færre Skibe passerede Øresund, end sædvanlig.
Viborger Samler, 1800-11-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Personel-Kapellan for Særsløv Menighed, R. Rasmussen, besk. til Sognepræst for Tommerup og Brylle Menigheder i Fyen; Kand. Theol. C. Qvale til Sognepræst for Hammerfest Præstegjæld i Vest=Finmarken.
Viborger Samler, 1800-11-03
Under Departementet for de udenlandske
Viborger Samler, 1800-11-03
Sager: A. Guillaumo besk. til Legationssekretær i Paris.
Viborger Samler, 1800-11-03
Under Generalitetet: Ved det 1ste jydske Jnf. Regm. er Kapitain v. Rosenvinge, efter Ansøgn. afskediget med Pension, Stabs=Kapit. v. Dame i hans Sted, besk. til Kompagni Chef, karakteriseret Kapit. v. Brackeltil Stabs=Kapit.; karatteriseret Prem. Lieutn. v. Müller til virkel. Prem. Lieutn., og Fændr. v. Marcussen til Secondl.; Prem. Lieutn. a l. s. ved Dronningens LivRegm., v. Gribbohm, efter Ansøgn, afskediget med Pension: de karatteriserede Sec. Lieutenanter, Baron C. v. Ranzau, ved det fyenske Regm. lette Dragoner, og v. Wadskier ved det sjællandske Jægerkorps, udn. til virkelige Sec. Lieutenanter ligeledes C. v. Scheel og L. M. Gustad til Kostkadetter ved Landkadet-Kompagniet.
Viborger Samler, 1800-11-03
Vacance. Hoe og Orby Sognekald i Ribe Stift, 320 Rdlr. Døde. Kbhn. Mad. Ane Søfte Paus, fød Runge 50 A. Jakob Schulze, Blikkenslager, 38 A. Mad. Ane Marie Birck, 71 A. Major Johannes Nicolai von Stell, 67 A. Michael Kubitz, Kiøbmand, 75 A. Lars Bentzen, Skoemagermester. Erich Andreas Berg 50 A. Mad. Valborg Catrine Rehder fød Egeberg, 39 A. Spekhøker Peder Poulsen, 41 A. Commissionær Friderik Kragh, 65 A. Mad. Marie Berg fød Davidsen, 34 A. Frue Mar. Catr. Lange fød Ustrup, 25 A. Klædehandler Nicolaus Abr. Kall. Pensionist Michael Brandt, 39 A. Assistent Arnoldus Hendrik Kruse, 32 A. Directør Peter Marqvard Hopffner. Nestved: Mad. Maren Juliane Kehlet, fød Lindholm. Østerraad: Cancellieraad Eyler Holtermann, 52 A.
Viborger Samler, 1800-11-03
Onsdagen den 29 October bleve heri Domkirken indviede til det offentlige Lære-Embede. Hr. Martin Hartmann Lund, residerende Capellan for Nørre Sogns Meenighed i Viborg, samt Annexerne Asmild og Tapdrup. Hr. Johan Nicolai Tilemann, residerende Capellan ved Domkirken og Præst ved Tugthuuset i Viborg. og Hr. Christen Lange Mørch, Capellan pro persona for Ferslev, Dall og Voldsted Menigheder. Til Jntimation forklarede Sognepræsten for Søndre Sogn Hr. Zahrtmann Rom. 12 v. 7. Have vi en Tieneste, da lader os blive i Tienesten. Lærer nogen, da tage han vaere paa Lærdommen. Hr. Biskoppens Ordinationstext var Joh. 10 v. 9. Jeger Døren, hvo som gaaer ind ved mig, skal blive salig, han skal gaae ind og gaae ud og finde Fødde. hvoraf blev forestillet: Læren om Jesu, som Hovedsagen for hver ret Lærere i Guds Kirke. 1. At den allene dueliggiør til Embedet.
Viborger Samler, 1800-11-03
2. styrker under Embedet. 3 forskaffer salig Frugt af Embedet.
Viborger Samler, 1800-11-03
Den ordinerede Hr. Lund prædikede over Luc. 24 v. 46, 47. Saa burde det Christum at lide og opstaae fra de Døde tredie Dag og at prædikes i hans Navn Omvendelse og Syndernes Forladelse for alle Folk og deraf viiste: Forbedring og Beroligelse, som Hored Hensigten af alderet christelig Underviisning.
Viborger Samler, 1800-11-03
Copulerede. Viborg. Mads Sørensen Randers og afgl. Peder, Hvasses Enke Anne Jensdatter.
Viborger Samler, 1800-11-03
Bekiendtgiørelser. Efter Kongl. allernaadigst Privilegium, datr. 17 Octbr. d. A., agter jeg ved næste Aars Begyndelse, og siden fremdeles aarlig, at udgive en dansk Hof= og Stats Calender eller Fortegnelse over samtlige Collegier, Departementer, a. civile og militaire Embedsmænd og andre Betiente i Danmart Norge og Hertugdommene, m. v. udi samme Format, som den tydske Stats Calender. Ligeledes udgiver jeg paa samme Tid en Geistlig Stats Calender, eller Fortegnelse over samtlige Geistlige Embedsmænd ac ligesom den hidtil udkomne Geistlige Stat. Saavidt Tidens Korthed i Aar tillader det, skal begge Calender ne strax blive forøgede med adskillige Tillæg og Berigtigelser, ligesom og paa andre Steder aldeles forandrede. I Viborg sælges de hos Boghandler A. F. Just. Hans Henrich Frost.
Viborger Samler, 1800-11-03
Cancellie Secretair og Registrator i det Kongl. danske Cancellie.
Viborger Samler, 1800-11-03
Den 14 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver Skiftet efter afdøde Boelsmand Niels Hansen Gimming foretaget, og om mueligt sluttet 1 Stervboestædet i Nørbech; thi bliver samtlige Boens Credi og Debitorer herved indkaldet til at møde bemelte Tiid, de første for at legitimere deres Fordringer og de sidste at betale hvad de skylder. Viborg d. 31 Octobr. 1800. Sthyr.
Viborger Samler, 1800-11-03
Skiftet efter afgl. Jndsidder Jørgen Christian der døde i Leisten i Synderlyng Herred, bliver foretaget næstkommende 10 December og Formiddagen Kl. 10, i mit Huus her i Byen, og da om mueligt sluttes; Arvingerne saavelsom Credi og Debitorerne i dette Stervboe, vorder derfor herved indvarslet; at møde benævnte Tild og Sted. Viborg d. 31 Octbr. 1800. Sthyr.
Viborger Samler, 1800-11-03
Efter Borgeren Knud Sørensens Begiering bliver hans Markjorder, beliggende vesten for Sallingboehøie, og indeholdende 234 Skpr. Sædeland, som en bleve solgte ved 3 Auction, stillede til 4de Auction d. 6 Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, paa Viborg Raadstue, som herved bekiendtgiøres. Viborg d. 31 October 1800.
Viborger Samler, 1800-11-03
Paa Allinggaards Gods, udi Riishuse, Grønbek, Sogn, Viborg Amt, er Fæsteren Peder Madsen, Holst ved Døden afgaaet, og hans Efterladenskaber tagen under Skiftebehandling. Hans efterladte Enke Kirsten Christensdatter er derefter bortreist, og det registerede bortflyttet. Da man ikke veed hvor hun eller Stervboets tilhørende er at finde, saa indkaldes, med 3 Maaneders Varsel, bemelte Enke Kirsten Christendatter med Laugværge, Børnenes Formynder, samt Credi og Debitorer, at møde ved en Skiftesamling, som er bestemt at holdes udi Forvalter Reinerts Bopæl ved Ans den 5 Febr. 1801, om Formiddagen Kl. 10. Ans pr. Viborg d. 31 Octbr. 1800.
Viborger Samler, 1800-11-03
Paa Skifteforvalteren Velbyrdige Hr. Fischers Vegne. Reinert, Forvalter.
Viborger Samler, 1800-11-03
Mandagen den 24de November førstkommende og følgende Dage Kl. 10 Formiddag, bliver holdet Auction paa Hovedgaarden Krogsdahl ved Holstebroe, hvorved denne Gaards frie Hovedgaardstaxt circa 19 Tdr. Hartkorn, sælges i vel afdeelte Parceller, af Agger, Eng, Græsjord, betydelig Klynejord og Heede, med Bygning, Giødning og Udsæd; der er ungefæhr 74 Tdr. Land til hver Tde Hartkorn; Tiendefrie og Skattefrie, og til Hovedparcellen som har alle adelige Rettigheder, er desuden et meget fordeelagtig Teglværk, som kan udbringe over 600 Rdlr. aarlig, et Aale=Fiskerie, en smuk Bygning paa Gaarden, og dens Beliggenhed 1/4 Miil fra Holstebroe, fordeelagtig for Eieren, som des formedelst, daglig kan afsette sine Produkter til de høieste Priser; baade den og de øvrige Parceller tiltrædes af Kiøberne d. 1ste Mai 1801, og Kiøbesummen kan henstaae til Snapsting 1802. og vel længere. Øvrige Underretninger og Conditioner er at faae paa Lindtorv hos Hr. Lieutenant von Widdersheim, paa Højeriis hos Hr. Kammerraad Møller, i Skiern broe hos Hr. Kammerraad Petersen, i Ringkiøbing hos Hr. Byfoged Borch, og i Holstebroe hos Auctionsdirecteuren Holstebroe d. 16de Octbr. 1800. Tranberg.
Viborger Samler, 1800-11-03
Af min Myndling Christen Linde Petersens Arvemidler opbydes herved 200 Rdlr. til Udlaan i næste Viborg Snapstings Termin 1801, imod antageligt Pant og lovlig Rente; den som maatte behøve denne liden Capital, behager at melde sig inden Januarii Maaneds Udgang tilstundende Aar, paa Restrup i Viborg Amt hos N. Petersen.
Viborger Samler, 1800-11-03
Da der ved sidste Auction over Apotheqver Kolbergs Fallit Boe tilhørende Gaard og Eiendomme ikke skedte antagelig Bud, saa bliver disse Eiendomme igien stillet til offentlig Auction her i Thisted d. 17 Novbr. førstkommende, hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Thisted d. 27 Octbr. 1800. Brøndlund.
Viborger Samler, 1800-11-03
Da intet antagelig Bud skeedte paa Nørbech Gaard ved 3die Auction den 20 October, bliver samme stillet til 4de og sidste Auction d. 3 Novbr. næstkommende om Middagen Kl. 12, paa Gaarden selv, da den endelig vorder bortsolgt. Veile d. 20 Octbr. 1800. H. M. Lange. Bye= og Herredsfoged.
Viborger Samler, 1800-11-03
Den i forrige No. bekiendtgjorte Auction over Parcellen Skovsborg er efter Sælgerens Forlangende udsat til næste 12 November da den sammesteds Kl. 10 Form. foretages. Byg er mod contant Betaling at faae i Viborg hos Tolstrup.