Viborger Samler, 1799-11-04
Da Neapolitanerne d. 30 f. M. rykkede ind i Rom brændte Folket Frihedstræet og aflagde den franske Co kaarde. Den 2 Octbr. rømte Franskm. Engelsburg. Neapolit. forseglede alle de pavelige Værelser, Frihedstræet i Varikanet blev brændt og Brutus's Hoved blev ombaaren til Spot giennem Rom. Med de Franske, der udskibede sig ved Civitavechia, gik de fleste Consuler og Lovgivere ombord. Opsyn med de uden Landet trykte og hertil indbringende Bøger, og om dette, efter Analogien af den 24de C., skal strække sig til Bøger i det danske Sprog allene, eller maaskee til flere? 11) Om det, da Skrivter af nogen Vidtløftighed, skiønt de endog kunde udgiøre en sammenhængende Deel, undertiden trykkes i forskiellige Officiner, i Analogie af Forordningens 26de s., paaligger enhver Bogtrykker, som maatte have dermed at bestille, paa lige Maade, som i Henseende til andre Skrivter befales, at indlevere det Pensum, der hos ham er bleven fuldført, naar samme ikke overstiger den fastsatte Størrelse af 24 Ark, eller og i saa Fald denne Pligt ikkun vedkommer Forlæggeren af det Hele, saafremt dette tilsammentaget ikke overgaaer den bestemte Størrelse? Endelig 12) Da ikkun nogle Foranstaltninger i de Sager, som reise, sig af Trykkefrihedens Misbrug, efter Forordningen af 27 Sept. 1799, vedkomme Politiet, men Sagens egentlige Behandling, som hidindtil, efter Reskriptet af 3die Decbr. 1790, henhører til det ordinaire Forum, saa spørges: om, i det muelige Tilfælde, at en Bogtrykker eller Forlægger (som efter Forordningens 17 §. kunne ansees pligtig at indestaae for Forfatterens Tilstædeblivelse) maatte, til sin Sikkerhed, finde det fornødent, at benytte sig af det Beneficium, som Lovens 1 23 - 7 forunder den, der er sat til Borgen, ikke den hos Øvrigheden reqvirerede Assistence, ifald den endog begiertes før Sags Anlæg, bør gives af Kongens Foged, og ei af Politiemmesteren? Derpaa har Hs. Majestæt den 4de i denne Maaned allernaadigst afgivet følgende Resolution. 1) At da Forordningens 26de S. giør det til Pligt for Politiemmesteren, at indsende til Cancelliet alle saadanne Skrivter, som kunne vorde Gienstand, for Justitsvæsenets Opmærksomhed, og paalægger Bogtrykkerne, at tilstille denne Embedsmand et Exemplar af ethvert Skrivt, som ej udgjør mere end 24 Ark, saa er det en Følge af disse bestemte og klare Ord, at Politiemesterens Tilsyn ikke er indskrænket til det, der trykkes i det danske eller tydske Sprog allene. 2) Da et Skrivt, hvis Jndhold er strafværdigt, ikke forandrer sin Natur, fordi det, af Mangel paa fornøden Opsigt, hidindtil har undgaaet Justitiens Paatale, og, da det er Bogtrykkeren paalagt, at sende Politiemmesteren et Exemplar af alt, hvad der herefter vorder trykt, uden at Lovgivningen giør nogen Undtagelse, i Hensigt til nye Oplage, saa følger deraf, at Forordningens Bestemmelser ogsaa ere anvendelige paa disse. 3) Ligesom Forordningen ikke indrømmer nogen Undtagelse i dette Tilfælde, saa vilde det ogsaa aabne Vei til at eludere dens Bestemmelse og dens Øie mærke, dersom det skulle være tilladt, under Navn eller Form af Jndlægge til Retterne at øve Forbrydelse imod hiin Lovs Forskrivter. Jsær kunde da en Forfatter, som var tiltalt for Misbrug af Trykkefriheden, have Adgang til at lade trykke i sine Jndlægge de strafværdigste Perioder, af det Skrivt, for hvilket han var sat under Tiltale, uagtet Skrivtet selv var bleven taget under Politiemmesterens Bevaring, i Følge Forordningens 21de S., paa det at Udbredelsen og Kundgiørelsen af dets Jndhold kunde afværges, saafremt samme ved Dom blev kiendt strafværdig. Heraf flyder altsaa, at Jndlægge til Retterne høre under Politiemmesterens Opsigt, naar de ved Trykken udgives, og at Forordningens Bestemmelser ogsaa ere anvendelige paa dette Slags trykte Skrivter. 4) J Henseende til dette Spørgsmaal gielder den samme Regel, som indeholdes under No. 3.5) Det følger af sig selv, at Politiemesteren er berettiget til at handle saaledes, som omspurgt. 6) I dette Tilfælde bør Politiemmesteren strax indsende Skrivtet til Cancelliet, men ikke standse Udsalget inden han dertil faaer nærmere Ordre. 7) Dette vil blive iagttaget ved saadanne Privilegiers Udfærdigelse. 8) Forordningens 20de §. giver ikke mindste Anledning til at indskrænke Regelen. Det er en Følge baade af Lovgivningens Aand og dens Bog, 4000 Franske som d. 28 Septbr. fra Genua angreb Grev Klenau, slog han tilbage lige til Staden. Hans Hovedqvarteer er i Rapallo.