JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-07-04
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 30te Junii. Hamborg 2 M. - a vista 196 1/2 Species 200. Obligationer (uden Renter) 98 1/2 a 99. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank=Actier 82 i r. S.
Viborger Samler, 1840-07-04
Døde. Middelfart, Klædefabriqveur Johan H. Koch, 83 Aar. - Kongsted, Pastor Thure Krarup, 37 Aar, Aalborg: Frue Ane Christine Printzen, f. Povelsen, 45 Aar; forhen Eier af Egense=Kloster, Chr. Mørck, 63 Aar. Skanderborg: Malermester Lundgaard, 39 Aar. - Aarhuus: Jfr. Christiane Petersen, 21 Aar.
Viborger Samler, 1840-07-04
Paa 3die Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, R. af D. og Dom., i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-07-04
AVERTISSEMENTS. Efter flere Aars Alderdomssvagheder og 3 Dages Sygeleie, bortkaldte Gud ved en stilie Død sidst 28de De, om Eftermiddagen, min i Livet elskelige og uforglemmelige Svoger, Hr. Proprietair Christian Christensen til Thestrup, i en Alder af 85 Aar. Hans i Livet udviste Flid og Virksomhed, bør af nærmeste Paarørende og Andre holdes i Minde, ligesom og hans Trøst i Religionen giver mig det faste Haab, om Gjenforening hisset i de Saliges i Boliger. Hvilket herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres. Rind Skole, den 29de Juni 1840. Paa den Afdødes nærmeste Paarørende og egne Vegne, C. Ilsøe, Skolelærer. Aar 1810, Mandagen den 15de Juni, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen Nr. 7 Skipper P. Ambrosius, contra: Skibscapitain J. C. Christensen, og saaledes: Kjendt for Ret:
Viborger Samler, 1840-07-04
Hoved-Citanten Skipper Peter Ambrosius bør for Contracitanten Skibscapitain J. C. Christensens Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bor de i det foregaaende Omhandlede af Contracitanten i Bladet den Frisindede Nr. 44 for 7de Juni 1839, om og imod Hovedcitanten brugte fornærmelige Udladelser døde og magtesløse at være, og ikke komme Hovedetanten til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte, og bør Contracitanten for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde sine 3 Mk. Saa betaler han og til det Offentlige det Retsgebyhr, og Skriversalarium, som skulde have været erlagt, samt Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke for Hovedcitantens Vedkommende havde været beneficeret. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 J 20. Justits-Comptoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 20de Juni 1810. Hoff.
Viborger Samler, 1840-07-04
Afskrivt.
Viborger Samler, 1840-07-04
af den, ved Kjøge Bytingsret, i Sagen, Kjøbmand og Borgerrepræsentant B. Bøggild af bemeldte Bye contra Gjæstgiver S. E. Bøysen sammesteds, betræffende trykte Jnjurier, under 15de Juni 1840, afsagte Doms Conclusion: Thi kjendes for Ret: Jndstævnte, Brændeviinsbrænder og Gjæstgiverforpagter Bøysen, bør, for de paaankede, af ham mod Citanten, Kjøbmand og Borgerrepræsentant Bøgild, i Bladet "Sjællands posten Nr. 10 for 1840 brugte ugrundede og fornærmelige Udladelser, bøde Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv til Kjøge Kjøbstads Fattigkasse og være Censur undergiven i Eet Aar. Saa bør Jndstævnte og til Citanten betale dette Søgsmaals Omkostninger med Tredsindstyve Rigsbankdaler Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Afskrivtens Rigtighed bekræfter. B. J. Brorson.
Viborger Samler, 1840-07-04
Bekjendtgjørelse. De af Byens Jndvaanere, som endnu ikke have istandsat de dem tildeelte Veistykker paa Landeveiene til Randers, Hobroe, Aalborg og Skive, vilde inden den 8de d. M. have den dem paalagte Reparation fuldført, ligesom de Arbeidspligtige paa Aarhuus og Colding Veien inden den 16de f. M., da de ellers vil kunne vente at Arbeidet bliver foranstaltet udført for deres Regning. Viborg, den 1ste Juli 1840. E. Selmer.
Viborger Samler, 1840-07-04
Kong Christian den Ottendes og Dronning Caroline Amalia's samt Kronprinds Frederik Carl Christians Portraiter faaes for 32 Skilling pr. Exemplar hos P. C. Kabell. Oplag af Stöbegods.
Viborger Samler, 1840-07-04
Hos Undertegnede etableres i disse Dage et Oplag af Støbegods fra Hr. Schmiths Jernstøberie i Aalborg, isærdeleshed bestaaende af smukke Vindovne fra 12 til 50 Rbd. Stykket, Bilæggerovne fra 7 1/2 til 21 Rbd., Jerngrubekjedler fra 3 til 8 Skpr. Jndhold, alt til samme Priis. som paa Støberiet i Aalborg er gjeldende. G. Boye. Endeel større og mindre Kampe-Steen anvises tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1840-07-06
68 Aarg. No. 107. Kongelig allerne privilegeret. Tivor Stoltidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. TranslaasningsMandagen den 6te Juli 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-07-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 24de Junii. Guizot skal, som der tidligere er fortalt, have tilkjendegivet sin Beslutning at ville nedlægge sin Gesandtskabspost, saasnart Odilon Barrot indtraadte i Ministeriet, eller Kammeret blev opløst. Thiers og Odilon Barrot yttre sig i Courr. frang, saaledes om denne Gjenstand. Man har sagt, at Guizot truer med at trække sig tilbage, dersom Kammeret blev opløst. Et saadant Rygte kunne vi ikke troe. En Gesandt erholder befalinger fra sin Regjering, og vil ikke anmasse sig at paatvinge denne sine politiske Anskuelser. Saafremt enten Guizot selv, eller ved Hert. af Broglie vilde foreskrive Ministeriet det System, der skulde følges, saa vilde han regiere Regjeringen; han var da mægtigere end Conseilspræsidenten. Man har ikke raadført sig med Guizot om Kammerets Opløsning man har ligesaa lidt tænkt paa at indhente hans Mening om Barrots Jndtrædelse i Ministeriet, deels fordi der ikke er Tale om en saadan Combination, deels fordi man, saafremt en lignende Combination er mulig, kun vilde raadføre sig med Statens Jnteresse. Guizots gamle og nye Venner vise ham en slet Tjeneste, naar de paa digte ham en Holdning, der vilde være uforeenlig med hans Stillings Pligter, og fornedre Regjeringen. Regjeringen tør ikke beherskes af Nogen. Hvortil vilde det vel gavne os, at vi havde forskaffet Kammeret Regjeringen, naar en meer eller mindre oplyst og duelig Gesandt skulde regjere, medens Kongen indskrænker sig til at herske. (En Hentydning til Thiers's Yttring: "Kongen berster (regne), men regierer (gouverne) ikke."
Viborger Samler, 1840-07-06
Regjeringens Værdighed tillader ikke at taale Forestillinger, der have Liighed med Befalinger. Naar en fransk Gesandt anmassede sig at foreskrive Regjeringen Betingelser, da maatte denne øieblikkelig tilbagekalde hiin.
Viborger Samler, 1840-07-06
Moniteuren af 18de Juni melder, at Jndenrigsministeren, ledsaget af Directeuren for de skjønne Kunster, har taget i Øiesyn de forskjellige Gjenstande, der ere forfærdigede for at tjene til Overførselen af Keiser Napoleons jordiske Levninger. Liigkisten er i Form af en antik Sarkophag, og saa rummelig, at den kan rumme de Kister, hvori Keiserens Liig nedlagdes paa St. Helena. Den yderste Liigkiste er af massivt Jbenholt, med Metalbeslag. Kun Navnet Napoleon er indlagt med gyldne Bogstaver paa Laaget, paa Siderne seer man ligeledes et N indlagt med forgyldt Metal. Paa Laaget læser man følgende Jndskrift: Napoleon
Viborger Samler, 1840-07-06
Empercur et BoiMort a St. Helene. Le V Mai MICCXXI. Liigklædet er af violet Fløiel, rigelig besat med Guld bier, foret med Hermelin, og omgivet af et glimrende Guldbroderi, hvori man læser Keiserens Navnetræk, (chiffre). Midten af Liigklædet er prydet med et Kors af Sølvbrokade. Man har ogsaa ladet forfærdige to Sølv urner, i hvilke de mindre Urner skulle nedsættes, der gjemme Keiserens Hjerte m. m.
Viborger Samler, 1840-07-06
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 29de Jum. De nedenstaaende telegraphiske Efterretninger ere just ikke skikkede til at formindske Bekymringerne angaaende Algier, da Depescherne ikke omtale Marschal Valees Operationer. Det lader sig ikke skjule, at Toget til Miliana har havt et endnu ubetydeligere Resultat, end det til Medeah. Abdel Kader undgaaer enhver regelmæssig Træfning, men styrter med Heftighed ind paa ethvert isoleret Detaschement, og Araberne kæmpe med stort Mod og tiltagende Forbittrelse. Hæren har ei alene paa Grund af Strabadser, og Climatets Jndflydelse, men og ved Fiendens Sværd lidt et meget betydeligt Tab, navnligen ere Zouaverne og Tiralleurerne, der dannede Arrieregarden i den sidste Træfning, som Marschallen har omtalt i sin Depesche, haardt medtagne; der gives Compagnier, der have mistet alle deres Officierer, og der nu commanderes af Sergeanter. Ved sin Afmarsch har Abdel Kader ladet stikke Miliana i Brand; i Medeah er Besætningen under GenDuvier formelig blokeret, og forsvarer sig, skjøndt med største Tapperhed, kun med Besværlighed imod de tilstrømmende Arabere. Hele Sletten er kun et Jld hav; Fienderne antænde Alt, og røve og myrde end- og under Algiers Mure. Saaledes er ogsaa Tilstanden i Blidah, en til den i Algier commanderende General Corbin ankommen Telegraph Depesche skildrer med faa Ord Forholdene: "J dette Øieblik have vi i Blidal1100 Syge og Saarede; vi have at frygte for Typhus; Sletten staaer i Lue; vi have ingen Forbindelse med Buffarik." – Da der var Mangel paa Linietropper, aabnedes Fængslerne for 500 Forbrydere, der erholdt Vaaben, og beordredes til Blidah. Pariserbladene ere fulde af Ulykke spaaende Details om Krigen i Africa. Telegraph Depescherne. 1) Algier, den 24de Junii. Gen. Cor bin til Krigsministeren. To med Levnetsmidler til Expeditionshæren bestemte Tilførsler ere ankomne til Blidah. De Syge og Saarede ere førte til Algier, uden at foruroliges af Fienden. Tilstanden paa Sletterne og i Saheldistrictet er tilfredsstillende." 2) "Toulon, d. 28de. Sopræfecten til Marineministeren. To Convoier ere den 21de og 22de ankomne til Blidah. Gen. Corbin kom den 24de tilbage til Algier, og førte med sig vore Syge og Saarede, uden at have truffet paa en eneste Araber.
Viborger Samler, 1840-07-06
De telegraphiske Meddelelser, der vare afbrudte paa flere Puncter, gaae atter regelmæssigt. Marschal Valce ventedes den 27de i Blidah og den 30te i Algier. Nogle arabiske Overløbere berette, at deres Landsmænd døe af Sult, at Abdel Kaders Hær er nødsaget til at opløse sig, for at forskaffe sig Levnetsmidler, og at Emiren begynder at mangle de fornødne Summer, for at kunne betale sine regulaire Tropper. Muulæsler, Heste og Hornqvæg haves i Overflødighed paa Markedet i Mostaaenem. - Af sidstanførte Depesche sees imidlertid, at det paa Pariserbørsen den 27de Juni udbredte Rygte at Marschal Valer enten var tagen til Fange eller falden i en Skjermydsel med Araberne, er falsk.
Viborger Samler, 1840-07-06
Spanien. Moniteuren meddeler følgende telegraphiske Depescher. 1) Bayonne, den 26de Junii. Balmaseda, overvunden af Generalerne Ribera og Concha, vil som Flygtning rimeligviis vorde nødt til at begive sig til Frankerig, da han ingensteds finder Sympathie." Træfningen har fundet Sted den 21de Juni imellem Gordoa og Narbaja. 2) Bayonne, den 27de Junii. St. Jean de Luz, den 26de, om Aftenen. Jnsurgenterne betræde Frankerig over Olette, Sarre og Ainhoa; 1300 Mand, som allerede ere ankomne hertil, skulle i Morgen føres til Bayonne. Balmaseda er med kun 500 Md. i Atann."
Viborger Samler, 1840-07-06
Denne sidste Depesche stadfæster saaledes Jndholdet af den første. Om endog Depeschen ikke melder til hvilken Bande de omtalte 1500 Md. henhøre, tør man dog antage, at de udgjorde en Deel af Balmasedas Tropper. J Zaragoza troede man, at Cabrera vilde i Spidsen for 14 Batailloner vende sig mod Øvrearagonien. Tropper vare afmarscherede for at besætte de for Fare udsatte Puncter, og i alle ved Floden Cinca liggende Flekker var der udstedet befaling om at tilintetgjøre Broer og Barker, for at gjøre Overgangen umulig for Cabrera. Derimod meldes fra den franske Stad Tarbes, at stere Escadroner ere beordrede til Perpignan, og som Grund til denne befaling anføres Cabreras og hans Troppers Nærmelse, og den store Sandsynlighed, at han er tvungen til at kaste sig med sine Tropper ind paa det franske Gebeet. Observat, des Pyr. af 24de Juni melder ligeledes, at det er Cabreras Hensigt at flygte til Frankerig.
Viborger Samler, 1840-07-06
Den 18de Juni ankom begge de spanske Dronninger til Zaragoza, hvor de modtoges med stor Jubel; de ville den 21de afreise til Lerida, hvorfra Espartero vil escortere dem til Barcelona.
Viborger Samler, 1840-07-06
Rusland. Hamborg, den 2den Juli. Med det fra St. Petersborg til Travemünde ankomne Dampskib er den Efterretning indløben, at Keiser Nicolaus efter en 82 Timers Reise er den 27de Juni, om Aftenen Kl. 10, lykkelig ankommen ombord paa Dampskibet "Bogatyr til Cronstadt.
Viborger Samler, 1840-07-06
Fra den vestrussiske Grændse meldes under 10de Juni, at General Perowsky, der opholder sig i Orenburg, ventes til St. Petersborg ved Keiserens i Hjemkomst. Udrustningerne til et nyt Tog imod China fortsættes med utrættelig Jver. Allerede i August Maaned skal Expeditionen afgaae.
Viborger Samler, 1840-07-06
Jass, den 13de Junii. Jfølge de nyeste Efterretninger fra det sydlige Rusland er den russiske Søexpedition landet ved Tuabs, uden at støde paa alvorlig Modstand af Circassierne, der holdt sig i temmelig lang Afstand fra det ødelagte Fort. De enkelte Vedetter ved Kysten trak sig hurtig tilbage, og Russerne toge uden Sværdslag Fortet i Besiddelse. Arbeidet til Fortets Jstandsættelse er paabegyndt. Positionsskytset forefandtes endnu, Kanonerne af let Caliber havde Circassierne slæbt med sig.
Viborger Samler, 1840-07-06
Handels=Efterretninger. London, den 29de Junii. Vi have tørt Veirligt; kun er det af og til noget vel koldt for denne Aarstid. Fra nogle Districter i Scotland ere Efterretningerne om Hveden ugunstige. Fra Esser og Kent var et stort Qvantum Hvede paa Markedet; Hveden solgtes strax til 1 s." høiere Priis. Bog holder sig fast i Prisen, men søges ikke. Prisen paa Havren noget høiere end i forrige Uge, og maa stige endnu mere, nuar ingen regelmæssig Tilførsel finder Sted fra
Viborger Samler, 1840-07-06
Udlandet. Hamborg, den 3die Juli. Hvede fandt i denne Uge atter større Afsætning; i de sidste 8 Dage ere 7 til 800 Læster solgte. Priserne ere indtil igaar Aftes stegne 4 a 6 Rthlr. Cour. Forraadet af sælgelig Hvede lidet. Rug er paa Grund af den forventede toldfri Jndførsel af fremmede Kornvarer i Rusland ogsaa 4 a 5 Rthlr. høiere end i forrige Uge. J Byg ubetydelig Omsætning; Prisen fast. Havre mere søgt, og betaltes nogle Rthlr. høiere.
Viborger Samler, 1840-07-06
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-07-06
Kjøbenhavn, den 2den Juli. J Tirsdags Formiddag Kl. 10 begave Deres Majestæter sig fra Frederiksborg til Fredensborg Slot, hvorfra De om Eftermiddagen retournerede til Sorgenfri, hvor De ankom i Tirsdags Aftes. Paa den saakaldte Geels Bakke havde en talrig Mængde forsamlet sig og hilsede Deres Majestæter med megen Jubel. J Onsdags Formiddag Kl. 9 1/2 ankom Deres Majestæter til Palaierne paa Amalienborg. (Bl. T.)¬
Viborger Samler, 1840-07-06
J Anledning af Deres Majestæters Kroning opførtes i Onsdags Aftes paa det kongl. Theater "Syvsoverdag, romantisk Comoedie i 3 Acter af Professor Heiberg, med Musik af Secret. Hartmann. Deres Majestæter bleve ved Jndtrædelsen i Skuespilhuset modtagne med almindelige, vedvarende, enthusiastiske Bifaldsyttringer, som gjentoges saavel efter Afsyngelsen af en Velkomstsang af Prof. Heiberg, som da Deres Maj. forlode Theatret. Baade paa Veien til og fra dette bleve Deres Majestæter hilsede med almindelig Jubel, og paa Tilbageveien trak Holmens Mandskab den kongelige Vogn til Amalienborg, hvilket dette ogsaa havde ønsket at maatte gjøre, da Deres Majestæter begave sig til Theatret, men dengang opgav, efter Hs. Majestæts udtrykkelige Forbud. (Bl. T.)¬
Viborger Samler, 1840-07-06
J Torsdags Formiddag begyndte den aarlige Fugleskydning i det Kongelige Kjøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab. Kl. 10 ankom Hs. Maj. og de Kongelige Prindser med Sulte, og Hs. Maj. modtoges med en Velkomstsang og et enthusiastiske Hurra af det forsamlede Broderskab, hvilket Hs Maj. besvarede med et hjerteligt Ønske for Broderskabet. Efter derpaa at have gjort nogle Skud til Fuglen behagede det Hs. Maj. i Selskab med Broderskabet at nyde en festlig arrangeret Frolost, under hvilken Sange og Skaaler for Kongen, for Dronningen, for Kronprindsen og for Kongehuset udbragtes af Fuglekongen Hr. Forvalter, Bøhling. Efter at Hs. Maj. derpaa med en af huld rige Ord ledsaget Skaal for Broderskabet havde hævet Taffelet begav Hs. Maj. med Suite Sig bort omtrent Kl. 1 under en almindelig og levende Jubel, hvilken gjentoges, da Kronprindsen og Anders Sandøe Ørsted toge bort. Ved den derefter fortsatte Skydning, blev Hs. Kgl. H. Kronprindsen ved Krigsraad Wibes Skud, Fuglekonge i det kommende Aar. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1840-07-06
Deres Majestæters Reise er bestemt til den 13de ds.
Viborger Samler, 1840-07-06
Den til Minde om Deres Majestæters Kronning prægede, vellykkede Medaille er udført af Medailleur Christensen. Paa Aversen sees Kongens og Dronningens Brystbilleder, med Omskrift: "Christian VIII, Caroline Amalia af Guds Naade Konge og Dronning til Danmark; paa Reversen ere Kronen, Scepteret og Sværdet anbragte. i en Krands af Olieblade, med Omskrift: "Gud og Fædrelandet, og i Erergnen læses: "Salvede XXVIII Juni MDCCCXI.
Viborger Samler, 1840-07-06
J Anledning af Kronningen hedder det bl. A. i Aalb. Avis. Uagtet Tilstrømningen af Mennesker var umaadelig stor, var der dog ingen Mangel paa Victualier, og Alt blev holdt i en forholdsmæssig billig Priis, undtagen Skjæggeskrabning, for hvilken man endog var saa uforskammet at forlange 3 Mk. pro persona. Forat overholde Orden havde Kjøbmændene i Frederiksborg erholdt Politiskilte, som de dog ikke fik Leilighed til at forevise. J Hovedstaden, hvor Politiet ogsaa i Forveien havde truffet alle Forholdsregler til at sikkre den offentlige Orden, vare i Søndags, ligesom paa Frederik den Sjettes Liigbegængelsesdag, alle af Politiet mistænkte Personer indbudne til et Festmaaltid paa Raad= og Domhuset. Her i Hovedstaden - siger "Kbhavnsposten, – mærkedes ikke videre til Salvingsfesten end at Guldæblerne sprang, Soldaterne bare hvide Beenklæder, og at Kanonerne paa Volden bleve løsnede om Middagen, et Par Timer førend Salvingen fandt Sted, samt at der musiceredes til Tappenstreg ved Stadens Porte og ved Hovedvagten. Andre offentlige Forlystelser fandt ikke Sted, "Syvsoverdagens" første Opførelse i Onsdags Aftes paa det kgl. Theater var, som bekjendt, (hedder det i "Kbhpst.") bestemt til at bivaanes af Deres Majestæter, der paa Henveien til Theatret, derved, for første Gang efter deres Tilbagekomst fra Salvingen i Frederiksborg, viste sig her i Hovedstaden. Af Søetatens Mandskab, som i Onsdags havde modtaget den tidligere omtalte Penge=Gratifications anden og sidste Ration, bestaaende af 3 Rbmk., havde endeel indfundet sig, og omgav og ledsagede Vognen med Hurraraab til Theatret. Henimod Kl. 10 kom samme Mandskab trækkende med den tomme kgl. Vogn til Theatret og, efterat D. M. vare indstegne, trak de den med fortsat Hurraraab til Amalienborg. Uheldigviis indtraf til samme Tid et temmeligt stærkt Regnveir, men forresten forholdt det overordentlige talrigt tilstedeværende Publicum sig meget ordenligt og roligt og vi have ikke hørt, at ringeste Exces er foregaaet eller at Politiet har faaet Anledning til nogen Mellemkomst. Til ydermeere Sikkerhed for Rolighedens Vedligeholdelse var en Piquet Husarer og en betydelig Deel Politibetjente placerede inde i Charlottenborgs Gaard og Kongens Nytorv saavidt muligt gjort fri for løse Stene. J Skuespilhuset bleve Deres Majestæter modtagne med en Velkomstsang af Prof. Heiberg, paa Melodien: Danmark deligst Vang og Vænge Lukt med Bølgen blaa Denne smukke Melodt synes nu alt meer og meer at blive en Nationalsang, ligesom ogsaa de dertil skrevne Sange sædvanlig begynde med samme tvende Linier, hvorimod Digterne stedse udelade det betydningsfulde Omqvæd: Een Ting mangler ved den Have, Ledet er af Lave.
Viborger Samler, 1840-07-06
Den af Kunsten i det Hele og af Billedhuggerkunsten, i Særdeleshed saa høit fortjente, den af Alle, der kom i Berørelse med ham, saa elskede og agtede Prof. Freund er død i Onsdags Formiddag. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-07-06
Efter hvad man erfarer, vil Udkastet til en almindelig Værnepligt udfordre saa mange Forarbeider, at det turde blive en Umulighed at forelægge Stænderne denne Gang noget Lovudkast desangaaende; men de ville rimeligviis blive meddeelte Hvad der er foretaget i Sagen. (L. F. A.) Som der berettes, skulle Anskuelserne om Sagen ang. "Studentersamfundets" Opløsning ogsaa iblandt Confistoriets Medlemmer have været saa deelte, at 7 stemte for(iblandt disse H. C. Ørsted og naturligviis Sibbern) og 7 imod Opløsningen, saa at Rectors, Etatsraad Bangs, dobbelte Stemme maatte give Udslaget i den bekjendte Retning. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1840-07-06
Af den i Kbhavnsposten indrykkede, indsendte Artikel; "De liberale og conservative Blade, meddeles Følgende: . . . . . . Hvad forekaster man de liberale Blade? At de ofte gaae for vidt i deres Angreb, indklæde disse i alt for haarde og stødende Udtryk og undertiden med Urette angribe vedkommende Embedsmands eller Collegiums Fremgangsmaade. Nu vel, jeg sætter, at de overskride den rette Grændse, at de i deres Jver for den Sag, de forfægte, ikke noksom veie deres Ord – er det da de conservative Blade, der have Ret til her at yttre deres Misbilligelse? tilkommer det Pressens unyttige Lemmer at forekaste de nyttige Feilene i deres Virken, at forekaste dem disse med en Heftighed og Forbittrelse, som om deres Modstandere, vare gudsforgaaende, uværdige og foragtelige Skabninger; naar man hører den overlegne og misbilligende Tone, de undertiden benytte sig af, skulde man troe, at de selv vare et Mønster paa Skrivemaade, deres Journaler fortræffelige i enhver Henseende, medens, netop det Modsatte er Tilfældet; og sandelig, det smukke Kløverblad "Berlingske Tidende. "Dagen" og "Adresseavisen, vilde uden Savn kunne undværes, dersom der ikke ved dem klædede Privilegier, hvorefter de have det i deres Magt at bekjendtgjøre, hvad intet andet Blad i Kjøbenhavn har Tilladelse til. – Hvem mener det vel ærligst, det liberale eller det conservative Parti. J denne Henseende fremkomme dettes Tilhængere med hadefulde Jnsinuationer og underlægge Modpartiet de mest nederdrægtige Hensigter. Saaledes læser man i "Dagens for 27de Mai d. A. i et Stykke, undertegnet en academisk Borger følgende Yttringer: "Man fristes til at antage. at Jntet uden Forfængelighed og Egennytte, Jntet uden ureen Lyst til at opponere og Bestræbelse efter at vinde ret mange Abonnenter ved at skrive saa nærgaaende mod Regeringen, saa skarpt og piqvant og forvovent som muligt. har været det besiælende Princip i deres hele Fremgangsmaade. Naar de Liberale her vilde give Lige for Lige, da maatte deres Svar omtrent blive saaledes: "Man fristes til at antage, at Jntet uden Tragten efter Allerhøieste Gunst og Naade, som de søge at opnaae ved Smiger og Spptlikkeri, Jntet uden Feighed, og Frygt for at lægge sig ud med de Mægtige og Anseete i Staten, Jntet uden Bestræbelse efter at vinde ret mange Læsere blandt den loyale, conservative og spidsborgerlige Deel af Publikum ved at omtale Regeringshandlinger i ophøiende og rosende Udtryk, og ved at skrive saa submis, undersaatligt og begrændset som muligt, er det besjælende Princip i de conservative Skribenters Fremgangsmaade. – Jmidlertid udretter man Jntet ved at skjelde hinanden ud. Det er vanskeligt for os kortsynede Mennesker at bedømme hverandres Hensigter, og det tilkommer kun Gud at ransage Hjerterne. Men der er kun eet Punkt, hvortil vi kunne holde os. Vi ville see, hvilke Fordeele begge Parter kunne vente at opnaae ved deres Færd, og om hvilke af dem det derfor snarest kan formodes, at de skrive af egennyttige Hensigter eller urene Bevæggrunde.