JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1788-10-27
Bekiendtgiørelse. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de October 1788, som lyder saaledes: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Os elskelig Hr. Lauge Sidelman, Provst i Schads Herred og Sognepræst for Sneum og Tierebørre Menigheder i Riber Stift udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter forrige Sognepræst for Øsse og NesborgMenigheder i bemeldte Stift, afgangne Hr. Ole Hierrild, maae udi de Kiøbenhavnske Dr. lingske Aviser, Viborg Samler og de Altonaiske Mercur, 3de Gang efter hinanden, med Aar og Dags Varsel indkalde fornævte afgangne Hr. Hierrilds Arvinger, for at anmelde og beviisliggjøre deres Arverettighed, saa og sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter ham, inden forskrevne Tids Forløb at indfinde sig, for ligeledes at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 17de October 1788. Under Vort Signet. LS. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Viborger Samler, 1788-10-27
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub poema præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formeene sig i nogen Maade at have noget efter bemeldte afgangne Hr. Ole Hierrild at fordre, dermed at melde sig hos mig inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre; ligeledes indkaldes ogsaa Arvingerne efter hannem at møde under Skiftet og iagttage deres Arveret. Allerup Præstegaard pr. Ribe den 20 October 1788. L Sidelman. Hvorved gives tilkiende, at Mandagen den 17 November bliver udi afg. Borger og Handelsmand Jens Weder søes Gaard i Ringkiøbing, stillet til offentlig Auction, og følgende Dage hans Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber og øvrige Boeskab, saa og en stor Deel Kramvare af alle Slags, som bliver for vidtløftig at opregne, item en heel Ladning Tømmer og Bredder, og tilsidst Sterbboegaarden. De Lysthavende behage ovenmeldte 17de November, om Formiddagen Kl. 10 Slet, at indfinde sig. Ringkiøbing den 16de October 1788. Montagne.
Viborger Samler, 1788-11-03
Hamborger Efterretninger af 7 October. Da den Svenske Oberst Tranefeld kom til Floden ved Weilandsbroe, for at tale med Prinds Carl, var H. K. H. Kronprindsen ved Prinds Carls Side. Obersten anholdt om Tilladelse at passere Floden for at giøre sin Opvartning for H. K. H. Dette blev med Fornøielse bevilget, Obersten seilede over i en lille Baad, og begge Prindserne talte nogle Øjeblik med ham. Obersten undskyldte sig, at han som en retskaffen Mand og Soldat ikke kunde trække sig tilbage fra sin Post. Den ædelmodige Prinds af Hessen for skrede ham herpaa, at det gjorde ham ondt, at OmstænOmstændighederne tvang ham at angribe saa brave Folk, og efter nogle vexlende Komplimenter var det Hs. Høifyrstelige Durchlantigheds Tanke, i det Øjeblik, da Obersten ville forlade dem, at dræbe eller saare de kongelige Jægere, som allerede havde anlagt deres Gevæhrer, maaskee 100 Mand af det lille Svenske Corps, og at det svære Skyts skulde ødelægge Resten, saa omfindtlig, at da Obersten sagde: Han havde ønsket, at vi stedse kunde være Venner med hinanden, svarede H. H. Durchl. med Munterhed; Vi skulde være det endnu for i Aften. Men da han spurgte Prindsen, om det ikke var mueligt at blive det endnu en Uge, afslog Hs. Durchlautighed ham det reent og sagde: J Morgen tilig.
Viborger Samler, 1788-11-03
Amsterdam den 11te October. J Port af Prince har den 16de Augusti fra Kl. halv 8 til mod Middag raset en heftig Orkan. Tagene, af de fleste Huse ere afrevne og adskillige Huse omkastede, men Skaden i Staden er ikke at ligne mod den paa Rheden. Alle Skibene ere beskadigede, 3 forulykkede, og 4 drevne bort, uden at man veed hvorhen.
Viborger Samler, 1788-11-03
Skibet la Fourmie, som vilde afgaae, er bortdreven, og et Engelsk i Gaar hertil ankommet Skib har seet det synke. J 4 Dage har han været beskeftiget med at opsamle døde Legemer, hvoraf 200 allerede ere begravne. Alle Bygninger i Elvene von Cul de Sac ere ødelagte. Floden har sat Landet paa mere end en Miil under Vandet. Paa de fleste Plantager er ikke et eneste Sukkerrør bleven frelst. Kassetræerne ere oprevne med Rødder, og de øvrige, som ere blevne tilbage, have have ingen Blade mere. De fleste Negere ere døde af Kulde, fordi de ikke vare at bringe til at beskytte dem mod Pladsregnen, som vedholdt i 12 Timer; ikke et Huus er bleven staaende i Leogane. Af 8 Skibe, som laae paa Rehden ere 7 forulykkede, og deriblant et Slaveskib med 500 Sorte, som nylig var ankommet.
Viborger Samler, 1788-11-03
Fra Temeswar den 2den October. Følgende Træk om Tyrkerne, fra en god Side betragtet, fortiener at anmærkes: " Da Tyrkerne ankom til Weiskirken bade de Jndvaanerne at være roelige, intet Ondt skulde dem vederfares; og de holdt ikke allene Ord, men hialp endoJndvaanerne at slukke Jlden, som opkom fra Magazinet. En ung Tyrk, som nylig var bleven Officier, tog et Barn paa et Aar, som laae paa Jorden, op i sine Arme, og løb igiennem Folket til Moderen, som begræd sit Tab, og gav hende Barnet tilbage tilligemed 2 Piaster.
Viborger Samler, 1788-11-03
Af en Skrivelse fra Gothenborg, den 15 October. Af Nyeheder i Henseende til de Danske Hielpetropper for Russisk Regning, kan jeg i Dag melde Dem følgende: forrige Uge, da de Danske ventede en Proviant-Transport fra Jylland, have vore bevæbnede Skiærbaade passet paa, og opbragt 33 Danske Baade og 3 større Fartøier, som i Mandags ankom hertil. J Gaar have de atter opbragt hertil 10 Baade og 4 Fartøier. Paa disse skal der og have været Penge tilligemed Prindsernes kostbare Kiøkkener, som man nu er beskiæftiget med at udskibe. - Paa Løverdag skal jeg berette meere, eftersom der paa Fredag torde forefalde en Action imellem dem og os. - Vi have en dem overlegen Magt, hvorpaa de Danske ikke have tænkt, men troet, at alle vore Krigsfolk befandt sig i Finland. - De Danske have og, som man nu veed, havt den Hensigt, at bemægtige sig vor Stad, hvilket dog ikke er mueligt for nogen Fiende, da vi her have Krigsfolk nok til at for forsvare den, og Naturen selv forhindrer, at komme Staden, nær, saa at Fienden maae blive langt nok borte fra samme. Jkke destomindre har den commanderende General over de Danske Hielpetropper tilladt os ved efterfølgende Manifest frie Silde fangst: Carl, Landgreve og Prinds af Hessen &c. &c., giør vitterligt: At da Staden Uddewalla er bleven tagen i Besiddelse af de i Sverrig indrykte Norske Tropper, og saaledes befinder sig under Hs. Kongelige Majestæts til Danmark og Norge særdeles Beskyttelse; saa maae i Følge heraf sammes Silde fangst, som sædvanlig, frit foretages, og af de fangne Fiske tilberedes saltet Sild eller Tran brændes. De fornødne Arbeidsfolk fra Halland og andre Stæder i Sverrig maae og frit komme hertil og reise tilbage, og dersom der til deres Hidreise skulde blive brugt Fartøier fra Halland, maae samme naar de ere forsynede med et Pas fra Borgmesteren, fare frit frem og tilbage. J Overeensstemmelse hermed blive alle respective Commandeurer saavel paa de Kongelige Danske som og paa de med Danmark forenede Magters Skibe anmodede om, ikke at giøre nogen hindring heri, eller at tilføie de til Sildefangsten henhørende Skibe, Redskaber eller Personer nogen Skade. Hvilket Jeg med al Gientieneste stedse skal være villig og bereed til at giengielde. Givet i Hovedqvarteret til Uddevalla, den 3die October 1788. Horsens. Carl, Prinds af Hessen.
Viborger Samler, 1788-11-03
Den 26 Octobr. havde Mester Slagter Jens Sørensen, en Søn til Daaben kaldet Søren. Fadderne vare Jomfrue Elisabeth Cathrine Fussing og Jomfrue Stine Kaalund, Mands=Fa derne Hr. J. Blumer, M. Gylding og Hr. O. Lund.
Viborger Samler, 1788-11-03
Copulerede. I Horsens den 29 Octobr. Haarskiærer Ebbeling og Jomfrue Sophie Elisabeth Raunholt.
Viborger Samler, 1788-11-03
Døde. J Horsens den 23 Octobr. Kiøbmand Hr. Jens Over byes Kone Sophie Christensdatter 76 Aar gl. har været i Ægteskab 45 Aar. Fortsettelse af Forordning om Enke=Kassen i No. 44. c. 3. Det Jndskud i den almindelige Enke=Kasse, som enhver, der efter de 2de foregaaende Opher er pligtig at forsikre sin Hu Hustrue en Enke=Pension, bør naar han vil træde i Egtestand, i Forveien giøre, skal paa den i 109. nærmere foreskrevne Maade een Gang for alle bestemmes, efter de til ethvert Embede eller Betiening henlagte saavel uvisse som visse Jndkomsters aarlige Beløb, ligesom det, de, der nyde Pension eller Vartpenge, have at giøre efter den dem i Pension eller Vartpenge tillagte aarlige Summa, og det saaledes: at den, der har 200 Rdlr. aarlig, eller derunder, skal indskyde et heelt Aars Beløb, og den, hvis aarlige Jndkomme overstiger 200 Rdlr., skal være pligtig foruden den Summa af 200 Rdlr. endnu at indskyde saa meget, som de to tredie Deele af det, han aarlig har over 200 Rdlr., beløbe sig til, dog ikke mere, end til 400 Rdlrs. Pension udfordres. Men da denne Vores Anordning allene har til Øiemeed at see Enkernes virkelige Trang afhiulpen, og Vi ikke ville udvide Mændenes Forpligtelse til videre, end at sørge derfor, saa skal i det Tilfælde, at formedelst Forholdet imellem Mandens og Konens Alder den Pension, som imod det fastsatte Jndskud kunde erlanges, beløb sig til meere, end en femte Deel af Mandens aarlige Embeds-Jndkomster, enhver, som har gjort saa stort Jndskud, at hans Kone har en femte Deel af hans Jndkomsters Beløb at vente, ansees at have opfyldt sin Pligt og ikke være forbunden til videre. Og paa det derimod de, som have Evne og Villie til at forskaffe deres Hustruer en deres Embeds-Jndkomme mere proportioneret større Enke=Pension, end 400 Rdlr., som den største, den almindelige Enke=Kasse maae paatage sig, maatte dertil have Leilighed, saa tillade Vi allernaadigst, at hvo, som har saa store Embeds Jndkomster, at for et Aars hele Beløb efter Enke=Kassens Jndskabs-Tabel kunde erholdes større Enke-Pension, end 400 Rdlr. aarlig, maae forsikre hans Enke samme, kun at den ikke overgaaer den fierde Part af det, Embeds Jndkomsterne beløbe sig til.
Viborger Samler, 1788-11-03
J øvrigt have de her ommeldte Betiente inden et Aar fra denne Forordnings Dato for det vedkommende Departement, hvorigiennem deres Bestalling eller deres Confirmation er udfærdiget, at beviisliggjøre, at de paa den ene eller anden Maade have opfyldt denne Forordnings Bydende, eller henhøre til de ved H. 2. fritagne, og de Pension eller Vartpenge nydende, som dette angaaer, skal, naar de modtage deres Pension eller Vartpenge for det andet Qvartal, som efter Forordningens Datum ubløber, aflevere lige Beviislighed. C. 7. Da denne Vores Anordnings Hensigt ingenlunde er, at bespare og til andet Brug at anvende en Deel af den Fond, som vore Forfædre have henlagt allene til Understøttelse for afdøde Be tientes trængende Enker eller Fader= og Mad. 1, m. saa. 374 Mk. til saadanne Betientes Pensionering, som formedelst Alderdom og Svaghed ei længere kan tiene, men den allene gaaer derhen, at denne Fond ikke skal giøres utilstrækkelig til dens Bestemmelse, ved at bebyrdes med andre Enker, end de, hvis Mænd, formedelst virkelig Uformuenhed til selv at forskaffe dem tarveligt Udkomme i deres Enkestand, ere beføiede til at haabe og vente deres efterlevende Hustrues Trang af Os afhiulpen, saa skal vel den foran givne Befaling at giøre Jndskud i den almindelige Enke=Kasse strække sig til enhver af de ommeldte Betiente, samt Pension eller Vartpenge nydende, efter de i det foregaaende fastsatte Bestemmelser, uden Hensigt til om de maatte være meere eller mindre formuende, eller og aldeles uformuende dertil; men derimod ville Vi ved Understøttelse af bemeldte Fond og anden Lettelse sætte dem, som det maatte blive aldeles umueligt, eller efter deres iværende Forfatning alt for vanskeligt at giøre det befalede Jndskud, i Stand til paa denne Maade ved Enke=Kassen at forsikre deres Hustruer den Enke=Pension, som enhver af dem ellers kunde have Adgang at vente hans Enke bevilget.
Viborger Samler, 1788-11-03
J denne Hensigt ville Vi herved allernaadigst fastsætte følgende 1) Ligesom enhver efter den almindelige Enke=Kasses Fundations6te og 7de 5. og Plakaten af 25de Februarii 1785 har Tilladelse at betale sit bestemte Jndskud i 4 til 6 paa hinanden følgende Aar med en Fierdedeel eller en Siettedeel aarlig, imod at han derfor giver saadan Sikkerhed, som ved Fundationens tvende anførte spher er foreskrevet, og imidlertid af de Skyldige svarer sædvanlig Rente, saa skal det end ydermere, naar nogen, som efter denne Forordning er pligtig at giøre Jndskud i Kassen, beviisliggiør, at det er ham umueligt eller alt for besværligt, inden 6 Aar at betale Jndskuddet, være Directionen for den almindelige Enke=Kasse tilladt imod lige Sikkerhed og Retters Svarelse at tilstaae ham længere Dilation, indtil fulde 12 Aar, og i det Tilfælde, at det befindes at blive ham for besværligt i det første Egtestands=Aar at udreede noget Afdrag, skal det end videre være bemeldte Direction tilladt for det første Aar at tilstaae ham Befrielse derfor, dog bør i saa Fald Renterne for samme Aar erlægges, og den hele Kapitals Afbetaling ligefuldt skee i det seeneste inden 12 Aar fra den Dag af, da han i Kassen bliver optagen. (mere følger.)
Viborger Samler, 1788-11-03
Tillæg.) Tillæg Til No. 45 af den Viborger Samler 1783.
Viborger Samler, 1788-11-03
Bekiendtgiørelse. di Westerwelling Præstegaard bliver næste Mandag den 17 Li November ved offentlig Auction bortsolgt nogle Bester og Fæehøvder, 1 Chalse, 1 Chariol med komplet Kiøre Tøy, Vogne, Plove, Harver, Ride- og Kiøre Tøy, med videre Gaards- og Avlings Redskaber, noget nye og gammel Eege og Fuhr=Tømmer, Fuhr. Brædder og Lægter, item nogle Kister, samt Ege-Kar, Tønder, Fierdinger og 1 Fiskevaad m. m. alt sal. Provst Müllers Stervboe tilhørende. Langaae Præstegaard den 29 Octobr. 1788. S. Rhod. 1 3di Hvam Mølle paa Restrup Gors i Halde Amt, er død den 26 October sidst Mølleren Just Pedersen, hvis Efterladenskaber strax efter Anmeldelsen er bleven tagen under lovlig Registerings Forretning, og da anmeldt at den Afdøde havde følgende Arvinger, s. en Syster Anne givt med Anders Skaaning i Hvam, en Broder Niels Pedersen i Tuselund paa Grevskabet Frisenborg Gods, som skal være død, men efterladt sig 6 Børn, navnlig: Peder, Mikkel, Jens, Apolone, Kiersten Marie og Ellen, som saavidt vides skulle op ho de sig i bemelte Tuselund, og en Broder Hendrik Pedersen, boende i Aarhuus, som og skal være død, men efterladt sig en Søn navnl. Hans, som for 2 Aar siden havde Ophold i bemeldte Aarhuus, men om han endnu har det vides ikke; thi bliver disse Arvinger og om flere er til, i den Viborger Samler 3de Gange efter hinanden indkaldet med Formynder at møde i Stervboestædet 30te Dagen efter Dødsfaldet den 25 Novbr., 6te Ugers Dagen den 9 December førstkommende og 12 Ugers Dagen den 20 Janv. 1789, da Stervboen ei formaaer anden Jndkaldelse at bekoste, til samme Tider indkaldes Stervboens Credi= og Debitorer og at møde. Westerriis d. 30 Octbr. 1788. Klotrup.
Viborger Samler, 1788-11-03
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de October 1788, som lyder saaledes: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge 2 til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Os elskelig Hr. Lauge Sidelman, Provst i Schads Herred og Sognepræst for Sneum og Tiereborre Menigheder i Ribet Stift udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter forrige Sognepræst for Øsse og Nesborg, Menigheder i bemeldte Stift, afgangne Hr. Ole Hierrild, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Viborg Samler og de Altonaiske Mercur, 3de Gang efter hinanden, med Aar og Dags Varsel indkalde fornævte afgangne Hr. Hierrilds Arvinger, for at anmelde og beviisliggiøre deres Arverettighed, saa og sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter ham, inden forskrevne Tids Forløb at indfinde sig, for ligeledes at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldia, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 17de October 1788. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Viborger Samler, 1788-11-03
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub poema præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formeene sig i nogen Maade at have noget efter bemeldte afgangne Hr. Ole Hierrild at fordre, dermed at melde sig hos mig inden forskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggjøre, ligeledes indkaldes ogsaa Arvingerne efter hannem at møde under Skiftet og iagttage deres Arveret. Allerup Præstegaard pr. Ribe den 20 October 1788. L. Sidelman.
Viborger Samler, 1788-11-03
Da Anders Christensen Møller af Kragelund for en Man ned siden reiste fra sit i Fæste havende Sted, uden at sørge for at Rugsæden bliver lagt; og hans Kone tillige med tvende til sig taane Mænd, haver opsagt hendes Mands og hendes i Fæste havende Sted; tilholdes Anders Christensen, ufortøvet at hiemkomme, enten at modsige saadan Opsigelse, og sørge for at Rugsæden bliver lagt, eller selv paa lovlig Maade at frasige sig Stedet. Charlottelund d. 18 Oct. 1783. M. H. Lunn. Hvorved gives tilkiende, at Mandagen den 17 November bliver udi afg. Borger og Handelsmand Jens Weder søes Gaard i Ringkiøbing, stillet til offentlig Auction, og følgende Dage hans Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber og øvrige Boeskab, saa og en stor Deel Kramvare af alle Slags, som bliver for vidtløftig at opregne, item en heel Ladning Tømmer og Bredder, og tilsidst Stervboegaarden. De Lysthavende behage ovenmeldte 17de November, om Formiddagen Kl. 10 Slet, at indfinde sig. Ringkiøbing den 16de October 1788. Montagne.
Viborger Samler, 1788-11-03
en Teglbrænder, der forstaaer at brænde saavel Kalk, som Steen, kan, naar han foreviser gode Attester, anvises Condition her i Landet, naar han derom melder sig hos Forvalteren paa Rosenholm. Hatten imellem den 29 og 30 September sidst, er fra sin 1 Eiere bleven borte paa Dalbyeneder Mark i Gieslem Herred, en sortebruun Hest i 5te Aar, ongefær 9 1/2 Qvarteer høi, mageragtig, høire Bagfoed hvid, nogle faae hvide Haar i Hvirvelen paa Panden, hvo om samme kan og vil give Oplysning til Underskrevne, om hvilket enhver især af de paa Landet boende, ydmygst og ærbødigst anmodes, betales ikke allene alle derpaa anvende Omkostninger, men erstattes Uleiligheden efter Billighed. Foruden med Forbindelse til Giengield at være pligtig Demstrup den 3 October 1788. N. Bach.
Viborger Samler, 1788-11-03
Nogle faae tusind gode store Tagsteen er til Kiøbs, og kan 4 blive leveret i Viborg, Biering-Mølle, Søebyvad eller Lumaae. - Nogle tusind Muursteen kan og faaes; hvorom Bogtrykker Mangor i Viborg giver Efterretning.
Viborger Samler, 1788-11-03
Dersom en habil, flittig og skikkelig Podemester vil mo Maaneds=Korn og Løn, paatage sig førstkommende Paaske Hauge=Dyrkninger med Jord-Frugter hos Bønderne et Sogn og ved en Gaard, melder han sig hos BogtrykkeManger.
Viborger Samler, 1788-11-03
En kulsort gammel Koe, som ingen Ejermand er til har gaaet over 8te Dage paa Wedøe Mark og en hvid Soe heri 3 Uger, hvilke Eierne 14 Dage efter dette Avertissement Bekiendtgiørelse have at lade afhente imod at betale dettes B. kostning, og en Douceur til Folkene som har bevogtet dem, de de ellers i Mangel af Ejer vorde solgte ved Auction til de Fatiges Beste. Ryomgaard den 29 October 1788. Soebye, Fuldmægtig ved Godserne.
Viborger Samler, 1788-11-03
For at indføres i Samleren er her til Bogtrykkeriet indsendt O Frimodige yttreiser ved Giennemlæsning af Landvæsens Commissionens Forhandlinger, uden Forfatterens Navn. J Henseende til adskillige Udtryk, finder jeg betænkeligt, uforandret at indrykke disse, uden det maatte behage Forfatteren at bekiendtgiøre sit Navn, i Mangel af hvilket, jeg paa eget Ansvar ei fordrister mig at trykke disse ellers i mange Henseender høistvigtige Yttrelser; men lade dem henligge, om det maatte behage Forfatteren dem igien at lade afhente. Bogtrykkeriet den 20 October 1788.
Viborger Samler, 1788-11-03
Fra Pressen her i Bogtrykkeriet er udkommen: Beskrivelse J over Thimgaard og Thim Sogn, af Poul Mathias, Nødskov, med Motto: - - non Gloria nobis causa, sed utilitas officiumqv., fuit Qvinius - et Skrift, hvormed Forfatteren har i sysselfrie Timer beskieftiget sig, deels til sin egen Fornøielse, deels til et Forsøg, hvorvidt han kunde bidrage noget til Fædrenelandets Jordbeskrivelse - Skrivtet bestaaer af 12 Ark i Oktav, foruden tvende Meteorologiske Tabeller, og indeholder i 14 Kapitler alt hvad Forfatteren har vidst om Thimgaards og Thim Sogns Beliggenhed og Grændser; Navn og Ælde, Sognets Størrelse, Jnddeeling, geistlige og verdslige Forfatning; Luftens, Grundens og Vandets Beskaffenhed; Jndbyggernes Tal, Sæder, Sprog, Næring Dyr, Fugle, Fiske, Jndsekter; Thimgaards Eiere i de ældre og nyere Tider; Forpagtere, Birkedommere, Fogder, Birkeskrivere og Ladefogder; Herligheder; Jorder af Agermark, Eng og Overdrev; Bygning og Lægde; Thim, Kirkes Markværdigheder; Kirkebetienterne siden Reformationen; Sognets matrikuler de Gaarde og Huse; samt et Anhang om Thim gaards Gods uden for Thim Sogn. Prisen er for Exemplaret paa godt Trykpapir uindbunden 1 Mk. 8 s. Paa Postpapiir 2 Mk. og er at bekomme saavel her i Bogtrykkeriet, som og hos Forfatteren paa Thimgaard, samt hos Christian Peter Krag i Thim Mølle. Vineret Papiir til Hovedmandtals Lister, til Af og - Tilgangs Lister, til Auctioner, til Reserva Ruller saavel for Søndre, som Nørre Jydske Destrikt, 24 s. Bogen, faaes her i Bogtrykkerit.
Viborger Samler, 1788-11-03
Forordningerne for 1785 og 1787, Forordning angaaende Stavnsbaandets Løsning for Bondestanden; Tabellen over det stemplede Papiir, faaes her paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1788-11-10
Hamborger Efterretninger. fra Kiøbenhavn af 25 October. Om Troppetue i ) Sverrig erfarer man kun, at de af Mangel paa Levnetsmidler have draget sig til Uddewalla, hvor Kronprindsen og begge Prindserne befinder sig. De tvende Jydske Jnfanterie=Regimenter, det Aarhusiske og det Riberske, have faaet Ordre, at marschere tilbage, og forlade Sielland den 29 dennes. E. S.
Viborger Samler, 1788-11-10
J Følge sikker Efterretning skal det Danske Hielpe-Korps igien begive sig tilbage af Sverrig, og drage i Vinterqvarteer i Norge. Det er vist, at man har at tilskrive vor Kronprindses ædle Tænkemaade det at disse brave Tropper, efterat de allerede vare passe tede Gotha=Elven, gjorde ingen videre Fremgang, som let kunde have havt vigtige Følger.
Viborger Samler, 1788-11-10
Af en anden Skrivelse fra Kiøbenhavn af 25de October. J vor Danske Tidende for i Gaar læser man under den Rubriqve fra Gothenborg af 11 October: Den Engelske og Preussiske Minister vare den 8 October ankomne i den Danske Leir, og havde yttret, at de havde befaling, i deres Hoffers Navn at forkynde Dannemark Krig, saafremt vor Armee ikke drog sig tilbage af det Svenske Gebeet.
Viborger Samler, 1788-11-10
Fra Helsingøer af 25 October. De Danske Hielpetropper have ikke draget sig tilbage af Sverrig men deres Hovedleir staaer ved Uddewalla.