Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-01-04
J den senere Tid har man i Bladene seet Jnsinuationer fra enkelte tildeels obseure Jndivider, sigtende til, ved Valgene, at influere paa Kommunerne i Faveur af visse betegnede Favoriter af hine Jncitatores. Eftersom Rygtet gaaer, skal lignende Forlokkelser ogsaa drives underhaanden ad forskjellige Veie og Kanaler. Det er en egen Sag med slige Jncitamenter. Naar Lovgivningen har sørget for, at kun Mænd af myndig Alder og i en selvstændig Stilling ere valaberettigede, og at de Valgbare i en tilstrækkelig Tid ved trykte og offentlige Lister ere dem kundbare, samt at det ligger i saavel Lovgivningens Ord, som Aand, at Valgene skulle være aldeles frie, saa synes derved enkelte Jndividers Jndskriden i sine Favoriters Jnteresse at være baade overflødig, forkastelig og indiseret. slige Manøvres ligger en vis Anmasselse og Formynderskab over Vælgerne, som om disse ikke, uden at ledes og føres, kunne finde og kjende den eller de Mænd, der bedst kunne varetage Kommunens Bedste – et Formynderskab, som frie, myndige og selvstændige Mænd ikke noksom kunne tilbagevise. Den enkelte Mands offentlige Proclamation, hvorved han stempler sin Favorit til Valget, synes ogsaa noget indiseret, idet at han i denne sin offentlige Forgudelse tillige nedsætter og ikke stempler som udygtige samtlige Kommunens øvrige valgbare Mænd. Den Mand, som i en Kommune, især i den, hvor en ikke ringe Grad af Jntelligents har hjemme, skulde kunne indpode de mindre Oplyste slige sine individuelle Formeninger, maatte dog nok have sin Adkomst begrundet i en særdeles moden Alder, i en lang Aarrække nøie Kundskab til sin Kom af almune, i en stor Dygtighed eller Overlegenhed til at vurdere Kapaciteterne, i en anerkjendt Upartiskhed, begrundet tillige i Vederhæftighed, i Selvstændighed i Charakteren og i et af Erfaringen bekræftet Uafhængigheds Forhold af Gunst, Protectioner, Rang og Glimmer. Men saadanne gjæve Mænd træde kun sjelden frem, og stedse med Discretion, medens de der versere i modsatte Forhold stundom ikke forsmaae at stille sig og sine Protectorer i Spidsen, i Almindelighed kun til lidet Gavn for den Kommune, der ikke er paa sin Post og ikke tager sig vedbørlig i Agt. Med disse almindelige bemærkninger gaae vi over til een vort Æmne vedrørende Tendents=Artikkel om Borgerrepræsentantvalget den 5 hujus Naar den anonyme Leder af Valgene, efter i Avisen No. 2 at have udpeget sine 7 Favoriter, af hvilke han vil have Repræsentantskabet suppleret, derefter fortæller, at Valgene skulle være frie, og uden al Paavirkning af Nogen, da forgaaer han sig jo i selvsamme Aandedræt imod denne sin egen Lære, ved at ville aflede Valget fra de mange andre, tildeels ligesaa dygtige Borgere. Hans Mening, at Stemmegivningen skulde være hemmelig, for at de sidste vælgere ikke skulle generes af de Første, strider nok imod den Lovbestemmelse, af hvilken han deducerer sin Læresætning; thi Kommunelovens § 11 siger jo udtrykkelig at Valgene skulle foregaae offentlig paa Raadhuuset, saa og at Valget skal erklæres enten mundtligt eller skriftligt ved Stemmeseddel, og tilfores Protocollen, hvilket skeer i alle vælgernes Paabør og Paasyn og kan følgelig ikke være eller blive nogen Hemmelighed for disse. Hvorledes iøvrigt denne aabne Valgmaade skulde kunne genere de sidste Vælgere mere end de første, er vanskeligt at fatte. Derimod kan det ikke nægtes at den almeene Stemme, som under Valget har anonceret sig, om de dygtigste Valg Candidater, fremfor de af en enkelt vælger for en eller anden Favorit givne offentlige Vink, kan blive de sidste vælgere belærende, men dette er ingen Ulempe, tvertimod, dette er et af den offentlige Valghandlings Goder, som ikke bør oversees.