JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-06-20
London, den 7de Junii. Efterretninger fra China melde, at de af det ostindiske Compagnie dertil sendte 800 Tønder Tin have fundet en hastig Afsætning, og at denne Handelsgreen vil herefter blive af Betydenhed i andre Lande af Hindstan. - Vore offentlige 3 Procent Fonds ere stegne indtil 82; en gunstig Omstændighed for Haabet og Fred, omendskiønt den Efterretning endnu ikke er bleven bekræftet, at den Russiske Keiserinde har sluttet en separat Fred med Tyrkerne. - Den berygtede Grevinde de la Motte, som flygtede fra Paris til London, ligger nu dødelig syg i en skrækkelig Forfatning. Hun skulde arresteres for nogen Gield, og blev derover saa bestyrtset, at hun sprang ud igiennem et Vindue, hvorved hun stødte det ene Øie ud, og brækkede ikke allene begge Benene, men endog en Arm. - J Søndags brød gandske uformodentlig en heftig Matrospressen ud i de Egne af Staden, som ligge neden for den Londonske Broe ved Themsen. Admiral Howe er reist til Spithead, for at sætte Alting i Beredskab til Lord Hvods Ankomst. - Til Regieringen er indløben Efterretninger at Pesten raser heftig i Archipelagus og paa adskillige Kyster ved Middelhavet, og at der i een Dag er bleven henrevet 1000 Mennesker af samme.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Wien, den 8de Junii. De krigerske Efterretninger, som daglig indløbe fra de nedre Grændser opvække paa nye igien Bekymringer, som man nyelig troede at være befriede fra for bestandig. Paa alle Sider ruste Tyrkerne sig til det forestaaende Felttog. Bassan af Stutari er i Anmarch med en Armee af 30000 Mand, og ved Wihaes venter en Hob, som vil forene sig med ham. Bosnierne samle sig saa stærkt ved Banjalluka og Seraa, at man regner dem for et Antal af 20000. Storvisiren rykket bestandig nærmere frem med Hovedarmeen med Wallachiet, og har allerede forsøgt, at slaae en Broe ved Silistria, hvilket blev standset ved det, at vore Tropper rykkede videre frem Disse og endnu andre Omstændigheder, have foranlediget, at alle i Ungarn liggende Regimenter ere i fuld Bevægelse, for at rykke videre frem og bedække Grændserne.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Af en Skrivelse fra Wien, den 8de Junii. Efter indløbne Beretninger ere Tyrkerne endnu bestandig i Bevægelse mod vore Grændser, og ville absolut gaae over Donau. Ogsaa ved Widdin giøre Tyrkerne Mine til at trænge ind i Wallachiet, og bygge sammesteds mange Fartøier. - Baron von Herbert har herpaa erklæret Kongressen, at dersom denne Usikkerhed for de tyrkiske Armeer vedvarede, eller at samme endog gik over Donau, kunde han ikke blive længere i Szistore, og maatte ansee Underhandlingerne for afbrudte. De mæglende Gesandtere have herpaa foreslaaet Brailow til Overgang, hvilket Tyrkerne ikke finde giørligt, saasom Russerne krydse der med en Flotille. J denne Uvished om, hvad Tyrkerne ville foretage sig, har Feltmarskal Wallis bereist Grændserne af sin Cordon, for at føiede fornødne Forsvars=Anstalter. - Orsova, hvori ligge 6 Compagnier Infanterie og 100 Artillerister, bliver i al Hast forsynet med Levnetsmidler for 2 Maaneder, og ved den ved teranske Hule skulle de der endnu værende Batterier forbedres.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Feldttøimester de Vins giør allerede Anstalter til at reise til Croation. 3 Regimenter have allerede trukket sig lige over for Silistria, og skulle i Nødsfald blive forstærkede med 2 Batailloner. Den Russiske General Gudovitsch er desuden i Nærheden, i Fald en Overgang skulde skee.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Østerrige, den 8de Junii. Offentlige Blade indeholde følgende Efterretninger fra Szistøve, hvis Grund eller Ugrund den kommende Tid vil vise: "Den 29de Maji om Eftermiddagen ankom den saa længe forønskede Coureer hertil fra Szistove med den Efterretning, at fredsunderhandlingerne havde igien taget deres Begyndelse. Den 18de Maji var sammesteds holdt en særskilt Conference, i hvilken den ey kiste Minister ikke var nærværende, men hvori de østerrigske Gesandtere meddeelte de andre Forslaget til en Fredstractat imellem Lidpold den Anden og Selim den Tredie, hvortil de efter sit Hoffes Jnstructioner havde gjort Udkast. Uagtet demæglende Gesandtere sandt meget i samme, der ikke kunde staae demann, ja endog ventede Fordringer, saa blev dog besluttet, at oplæse dette Forslag Dagen derpaa i en General-Conference, hvilket og skeedte i den tyrkiske Gesandts Overværelse. Denne Gesandt yttrede den største Forundring, eftersom han aldeles ikke havde tænkt paa at der vilde blive talet om nogen Afstaaelse af Lande til Huset Østerrige, og endnu mindre paa Tilintet, giørelsen af adskillige Artikler, der indeholdes i de gamle Tractater. Herover reiste sig nogle Debatter. De øster, rigske Gesandtere erklærede, at de havde Ordre til ikke at afvige fra de nyelig opælste Artikler, og de øvrige Gesandtere bleve nødsagede til at henvende sig til deres Hoffer, eftersom de af egen Magt hverken kunde give deres Stemme til disse Artikler eller ophæve Congressen. Gesandterne sendte derfore endnu samme Dag overordentlige Depecher til deres Hoffer, og man kan let slutte, at en lang Tild vil gaae hen, inden derpaa igien indløber Svar til Se stowe. Hovedartiklerne i forbemeldte Profect skulle være følgende: Det Østerrigske Huus forstaaer ved den antagne stricte Starusquaden statut, som burde have Sted efter de med Porten indgaaede Conventioner, og ikke den, som havde Sted for Krigens Udbrud. Efter hin maae Grændserne berigtiges, og Østerrige forlanger Districtet indtil Unna tilligemed Districtet af Gammel Orsova, som i Følge den begradske Fred skulde tilhøre samme. Det forlanger Frihed til at kunne anlægge Fæstninger paa sit Gebet; en Frihed der til kommer enhver Nations naturlige Rettigheder, og at de i Tractaterne til Carlovitz og Belgrad voldsom indrykte Artikler skulle være ophævede. Den Ottomanniske Port skal betale de fornødne Summer til Skadesløsholdelse for de Østerrigske Undersaattere, som allerede før Krigens Udbrud førte Klager. Fæstningen Choczim og Wallachiet bliver i de Østertigske Troppers Hænder, indtil Krigen imellem Rusland og Tyrkerne er endt. Alle hindringer, som Porten hidindthar lagt i Veien for den Østerrigske Skibsfart og Handel, saavel til Lands som Vands, skulle hæves. De øvrige Artikler ere af mindre Vigtighed. Jmidlertid ville de trende Sommermaaneder formodentlig gaae hen, inden alt bliver bragt i Rigtighed. Om en Forlængelse af Vaabenstilstanden veed man endnu intet. Nogle troe, at den skal skee stiltiende, og andre formelig.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Warskau, den 8de Junii. Ved et stort Handelshuus her vil man fra Petersborg have den foreløbende Efterretning, at den nye Commercetraktaimellem Rusland og Engeland er saa godt som sluttet, og derer meget Haab om en hastig Fred imellem Rusland og Porten. Jmidlertid melde de nyeste Breve fra Pera af 4de og 6te Mai, at Porten er paa nærværende Tiid meget opmærksom paa det Russiske og de allierte Koffers Opførsel i Henseende til det Tyrkiske Jnteresse. - J Søndags gave Ridderstanden er stort Giæstebud for mere end 300 Personer af Borgerstanden, Den store Afstand, som hidindtil skildte Adelen fra Borgerne var her aldeles forsaget, og man saae Raadsherrer, Statsministre, Stædernes Delegerte, Magistratspersoner og Laugenes Oldermænd at sidde i buntet Rad blandt hinanden. De Skaaler, som Adelen foreslag, vare, Fædrenelandets Kongens, den nye Constitutions og deres Brødres, Borgernes i de pohlske Stæder. Førend man satte sig til Bord, traadte Kongen ind i Værelser med disse venlige Ord: "Hvemine Venner ere, der er og jeg, men begav sig strax igien tilbage til Slottet. Mange ville i dette Gjæstebud søge er Hemmelighed i Henseende til visse Hensigter, som med de første skulle vise sig, hvilket andre igien ikke finde rimeligt. - Russiske Tropper have allerede nærmet sig de Curlandske Grændser, og giøre Mine til at rykke ind i samme. De russiske Tropper ved Donau ere blevne forstærkede med nogle Regimenter og 3000 Kosakker. Det heder, at Hertugen af Curland skal blive anmodet om at lade de i Mictan værende russiske Grenaderer afmarchere derfra.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
London, den 10de Junii. Lord Hvod fik i Forgaars sin sidste Forholdsordre, at gan til Søes med den under hans Commando staaende Flaade, tilgemed en anden forseiglet Ordre. Paa hvilken Høide har skal aabne den sidste, ville vore Fiender faae tidlig nok og paa deres egen Bekostning at vide. - Hs. Excellences Afseillige er, som man hører, berammet til den 17de hujus. - Man siger, at den første Division, bestaaende af 13 Linieskibe, under Admiral Hothams Commando, skal, dersom Vinden blive gunstig, endnu i denne Uge løbe ud, og gaae til Rehden af Lei eller Edinborg, som Samlingspladsen, hvorhen og Resten af Flaaden, bestaaende af 35 Linieskibe, skal følge den 17de hujus Et i Gaar hertil ankommet Skib, der seilede den 2den Februarii fra Madras, har medbragt den Efterretning, at siden den Tid, Tippo Sultan faldt ind i Carnatie, ere over dentlig mange Mennesker flygtede til Madras, og at mandegyndte at frygte for en Hungersnød; at Lord Cornvallis harde efter sin Ankomst paa Kysterne forandret General Middows hele Krigsystem; igien forladt alle erobrede Steder, og trukket vor hele af 26 til 27000 Mand bestaaende Krigsmagt tilsammen i et Corps, med hvilket han vilde marchere mod Tippos Hovedstad Seringapatnam kaldet. Med samme Skib har man og faaet at vide, at der paa Batavid herske haarde Sygdomme, som bortrykke mange Mennesker.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Paris, den 10de Junii. hele Paris taler om en nye Bortførelse af Kongens Persen, der skulde have været udført om Natten imellem den 4de og 5te hujus. Man fortæller herved mange Omstændigheder, som ikke alle lade sig fortælle efter. Kongen skal ved Soupeen virkelig have lovet, at være færdig til Afreisen Kl. 2 1/2 om Natten, og Vognene tilligemed 300 Mand til Hest have været færdige, og saaledes fordeelte paa de elysæiske Marker, at de ingen Mistanke opvakte. Men Kongen skal til den bestemte Time ikke have været at vække op, uagtet Dronningen selv, som herover er bleven meget nedslagen og fortrydelig, gjorde sig Umage derfor. Den følgende Morgen skal Kongen have sagt, at han ikke paa en saadan Maade vilde sætte sin Krone paa Spil, eller høre meere om denne Sag. J hvorvidt saadanne detaillerte Udspredelser, hvis Hensigt ikke er at miskiende, have Grund, lader sig ikke bestemme, men vister det, at Slottet var den 5te og 6te omringet af Mennesker ved Nattetider. - Hr. Ludvig Naailles har vel fra Calmar indberettet, at Urolighederne sammesteds vare stille te, men fra Strasborg og andre Grændsestæder indløbe meget betænkelige Efterretninger. De ivrige Patrioter, som lienhver Officer ved Linietropperne troe at see en Aristoerat og en Fiende af den nye Constitution, paastaae, at den hele Arme skal afskediges. Med megen Eftertryk forlangte Hr. Reberspierre dette i Nationalforsamlingen i Gaar og forsikrede derhos: "At det var umueligt, at troe Soldatre kun ene adlyde oprørske Officerer, og ligesaa umueligt kunde en Krig føres med Held, naar de franske Armeer bleve anførte af Chefer, der holdte Fiendens Partie. For at gaae det Uveir i Møde, hvormed vittrues uden fra, vil Nationalforsamlingen i Morgen decretere: 1) Afsætte Liniearmeen paa Krigsfod. 2) At oprette Auxiliair. barmeen. 3) At forsamle 4 Leire i Elsaz, Lothringen, Med og Ryssel. Man vil og føie Anstalter imod en indvortes Borgerkrig, hvortil Signalet ventes fra Worms.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Nederelben, den 11te Junii. Da den Kongel. Storbrittanniske Prinds, August Friderich, kom fra Nizza til Marseille, spurgte man ham om hans Pas, men han havde intet, og skulde lade sig give et at Municipalitætet. Hvad heder De, spurgte Skriveren. August Friderich, har De intet andet Navn, "Nei Hvem hører De til "Min Fader og Moder. Er De af Departementet ved Mundingen af Rhon? "Nei," af hvilket da? Af Departementet ved Themsen. Hvad heder Deres Fader, Georg. Hvad Bestilling har han? "Han ter Konge i Engeland." Bestyrtset gav Skriveren strax Hr. August Friderich, Hr. Georgs Søn fra Departementet ved Themsen, et Pas, og ønskede ham en lykkelig Reise. - J Engeland og besynderlig paa den brittiske Flaade blandt Matroserne er den sædvanligste Skaal: Paa den Russiske Reiserindes Standhaftighed, Et Beviis paa, hvor utilbøielig Nationen er til en Krig med Rusland.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Frankfurt, den 11te Junii. Man taler om en personlig Samtale imellem Keiseren og Kongen af Preussen, der skal have Sted, saasnart Keiseren, kommer tilbage fra Jtalien. Vore Politiker ere paa nærværende Tid meget beskjæftigede med at bestemme en Gemadt for Kronprindsessen af Pohlen, hvortil de foreslaae snart en østerrigsk, snart en russisk og snart en preussisk Prinds. -Man udbreder det Rygte, at den nærværende Rigsbeskaffenhed vil i næstkommende Foraar afvexle med Udførelsen af et Project, hvorom 2de mægtige Hoffer ere blevne enige, og efter hvilket begge Parters Grændser skulle blive anseelig udvidede imod Vesten, og de derved opkomne nye Stater gives en Constitution, der temmelig ligner den Pohlske. Man siger tillige, at Margreven af Anspachs Reise til London angaaer Ting af største Vigtighed. - Angaaende Contrarevolutions=Armeen melde de offentlige Blade i Riget, at dette Corps af Franske, der ere misfornøiede med deres Fædrenelands nye Regieringsform, strækker sig fra Offenburg til Lauterburg, Philipsburg og Mannheim, og fra Worm til Zweybrüchen, at det udgiør 10 til 12000 Mand, og at sammes Forening under Prindsen af Condes Anførsel skal snart gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Helsingøer, den 20de Junii. Fra den 13de hujus til i Dag ere i alt 210 Skibe af forskiellige Nationer passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Kiøbenhavn, den 20de Junii. Ved Tal=Lotteriets 456 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 28, 64, 85, 56, 87.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Den 25de Junii afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 24de Junii, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Onsdag Morgen, den 29de Junii, afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge, Passagerer, Pakker, PræStiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Barom. Therm. Vinden. 13 Junii. 27 11. 3 13 1/4 Varme. S. V. 14 - - 28. 1. 2. 14 1/2 - - S. V. 15 - - 128 o. 7. 15 1/2 - - O. 16 - - 28 o. 8. 13 1/2. - - S. 127. 11. 715 1/2 - - N. V. 18 - - 28. C. C. 12 1/2 - - N. V. 19 - - 27. 10. o. 13 1/2 - - V. S. V. Fra den 11te til 18de Junii ere her i Staden copulerte 15 Par, fødte Drenge 28, Piger 24 tilsammen 52; døde Mænd 26, Qvinder 20, Drenge 21, Piger 14, tilsammen 81; ere altsaa 29 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 7, Brystsyge 10, Forkiølelse 1, Forløftelse 1, Frisler 1, Forraadnelsesfeber 2, Galdefeber 1, Gicht 1, Hidsig Feber 1. Jnflammation 1, Kopper 2, Krampeslag 1, Meslinger 12, Ormeseber 1, Slag 14, Sprinkler 1, Svindsot 1. Tænder 2, Tærende Syge 13, Uangivne Svagheder 7, Vartersot 1.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
AVIIISSES. Fölge den Directionen for den danske og norske Species, Banque ved allernaadigst Resolution under Dags Dato givne Autorisation, tilkiendegives herved: at bemeldte Banque aabnes Fredagen den 1ste Juli förstkommende.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Directionen for den danske og norske Species Banqueden 17de Junii 1791. E Frichsen. L. J Cramer, O Malling. L. Larsen. MendtMandag Middag den 6te hujus behagede det den AllerhøiI ste ved Døden herfra at bortkalde min elskelige Mand Hr. Søren Assenius, i hans Alders 51 Aar, hvilket herved efter nu brugelig Maade ærbødigst bekiendtgiøres for hans og mine respective Venner, af hans dybtsørgende Enke. Sandbye Præstegaard, den 7de Junii 1791. Christine Hornemann Suhr. sal. Assenius. sen 9de Junii d. A. døde i Flensborg Frue Justitsraadinde. Anna Catharina Ambders, fød Hasselt (i Laurwig i Norge), Enke efter forhen værende Kongel. danske Justitsraad og Renteskriver afg. Hr. Johannes Ambders, i sit Alders 76 Aar, hvilket herved bekiendtgiøres den Afdødes samt lige Venner og Paarørende. Jkipper Jens Grøn fra Laurvigen, førende Skibet Emanuel bar den 7de i d. M. skriftlig indberettet mig følgende, det Sandhed han med saa megen Sikkerhed paastod, at han med sin Folk var villig, naar paafordres, for en Ret med deres Eed at bekræfte. Hans Jndgivende er dette: "Tirsdagen den 31te Maj ph. a. ved min Nedseiling fra Saltværket i Norge, opdagede jeg paa min Seilads midt i Fahrvandet, imellem Anholt og Sverdrig, med meget got Veir, lidet desig, da jeg havde Anholts Fyhrtaarn i S. W. T. W. paa Compasset 3 og en halv til 4 Mile, en nye ubekiendt og meget farlig Grund, hvorpaa jeg er kunde skiønne at være mere dybde end 2 a 2 og en halv Favne Vandt en omkreds Nord, Sønder, Øster og Vester af en god Skibs Læng 4de, inden jeg kunde faae Loddet kastet, som skeede saasnart som mueligt, var synet af det grunde Vande er meer, og jeg havde da 5 Favne Vand." Det var efter Gisning af Skipper Grøn paa den nordligste af de 2de Grunde som findes imellem Anholt og Warbierg udi Professor Louses seeneste og nyeste udgivende Kom over Kattegattet af 1790. Vigtigheden for Seiladsens muelige Sikkerhed og Frelse, at undgaae dette farlige Stede, naar den ne Grund saaledes findes der, som er angivet, har det Kongelige Admiralitæts og Commissariats=Collegio allerede beordret 2de dertil Konge=Jagter ved Søe=Officerer, at giøre alle mulige Opdagninger i Kattegattet, saavel af denne som andre endnu ubekiendte Grunde i dette Fahrvand, som i sin Tid nærmere formodentlig efter det høie Collegii Ordre vil blive af mig offentlig bekiendtgjort. Kiøbenhavn, den 13de Junii 1791. A. Lous, Contre=Admiral og Ober=Lods. Fremiten paa Formentera, et Skuespil med Sang af Forfatteren til Menneskehad og Anger, oversat af P. D. Faber, er tilkjøbs hos Boghandler Hegelund for 24 s.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
den berømte lærde i Jteboe, Hr. Johan Gottorff Müllers i saa amussante som lærerige Skrifter, udkom for nogle Maaneder siden atter et ypperligt Stykke, under den almindelig Titel: "Komiske Romane ans den Papieren des braunen Mannes und des Verfassers des Siegfried von Lindenberg. Steben. der Vand, welcher den ersten und zweiten Theil der Herre Thomas enthalt." Jeg har foranstaltet en god dansk Overietelse, med tilforet herlig Musik, saa at væsere af forrige i denne Mand udkomne, og for længe siden fordanskede, almindligyndede Skrifter, kunne faae Fortsættelse under ovenanført almindelige Titel, hos mig, ligesom den fra Tid til Tid udgives. Men da Historien om Fr. Thomas ogsaa har en særskilt Titel, saa kunne de ærede Læsere, som ønske at eie denne mørende Histe rie med sin i vente værende Fortsættelse, faae den særskilt, og uden almindelig Titel. Bemelte nu fordanskede to første Deele Hr. Thomas koste tilsammen 5 Mk. paa Trykp og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir, og findes tilkiøbs paa Børsen i Bogladen No. 11 12 og 13, hos C. C. Proft. Brof. Tødes engelskedanske Grammatik, bestaaende af tvende Bind, hvori Underviisningen for dem, der ville lære den Sprog paa en nem og grundig Maade, er tydelig og udførlig fremsat. Dette Arbeid er ikke allene originalt, men overgaar og i Fuldstændighed og Exemplers Mangfoldighed alle hidtil be os brugelige engelskidanske Grammatiker, som enhver ved Sammenligning kan overbevise sig om. Den første Deel handler en det engelske Sprogs Udtale; den anden Deel om Sproglærer, selv. Begge Dele tilsammen sælges for 7 Mk., enkelte Dele 4 Mk. 8 s., hos Boghandler Malling i Springgaden No. 33. Gammerherre Suhms samlede Skrifters 6te Deel har nu i forladt Pressen. Denne Deel indeholder: Characteer af Gram, Langebek, Schøning og Lurdorph; om Norge; om Peter og Poeste, og om Talere og Veltalenhed; Oversættelser: det Latinske og Græske; og politiske Skrifter; den koster paa Skrivp. 1 Rd. 24 s. og paa Trykp. 5 Mk. 8 s. Prisen beregne i følge Planen 4 s. Arket Skrivp. og 3 s. Arket Trykp. Alle udkomne Deele koster paa Skrivp. 6 Rd. 5 Mk. 12 s., og paa Tryk 5 Rd. 2 Mk., hvoraf 3 Mk. er i Prænumeration, som godtgiøre paa sidste Deel. S. Poulsen, Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Fra mit Nodetrykkerie er nu udkommet: Forsøg til et Pari tur i Chifftes af Maria og Johannes af Kapelmeste Schulz, med en oplysende Fortale; Prisen for hele Patituren er kun 4 Mk. 8 s., som er en 1/4 Deel ringere end Klaverudtoget. Nogle faae Exemplarer af Klaverudtoget kan endnu faaes for 1 Rdlr. Stykket hos S. Sønnichsen, i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
En Gemalinde af det sieldne Slags, en Ægteskabs=Historie, som ingen kan læse uden Følelse, sælges for 12 s. og hæftet 1 Mk., hos Bogtrykker Svares Enke i store Kannikestræde No. 39. Sammesteds faaes Supplement til Waisenhusets mislingede Skilderie den 11te October 1790, 12 s. Baron Trencks Historie, 3 Dele, 4 Mk. 10 s. Prindse af Carensys Historie, 2 Dele, 7 Mk. 12 s. Frederich den, Stores Samtale i hans Dødstime med Pater Pavian, 1 Mk.; og Samling af Arier og Sange 1790, 2 Mk. 4 s. hæftet 4 s. mere. Noget om Fallitvasenet i Dannemark, tilligemed den befalede Commissions Forestilling og Udkast til en Fallit=Anordning, stor 8vo, har nyelig forladt Pressen og sælges: Profts Boghandling paa Børsen for 1 Mk. 12 s. paa Trykke heftet og 2 Mk. 4 s. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Under 15de April sidstleden har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst tilladt os Underskrevne, Skifte=Commissarier i Stervboet efter afgangne Kiøbmand Niels Andersen Færch i Ni de, at vi med Aar og Dags Varsel, tut pæna præclum & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden i Aviserne maae indkalde alle, uden og indenrigs, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Stervboe, af hvad Navn nævnes kan, og at saadan Jndkaldelse maatte ansees lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Thi indkaldes i Kraft af denne allernaadigste Bevilling (som er læst ved Nørre-Jyllands Landsting og ved Nibe Byetings=Ret) herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle baade uden og indenrigs boende, som formene sig berettiget til nogen navnlig Fordring i bemelte afgangne Kiøbmand Færches Stervboe i Nibe, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tiids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre, da hver lovlig Fordring straxen skal blive betalt. Halkiær og Gunderstedgaard pr. Aalborg & Nibe, den 24de Mai 1791. D. A. Colding. Hvass.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
Under 13de Maji d. A. er det allernaadigst bevilget og tilladt, at Magistraten i Odense, som Skifteforvaltere i Stervboet efter sal. Frøken Sophie Hedevig Kaas, som boede og ved Døden afgik her i Odense, men udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dage Varsel indkalde ub pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemeldte Stervboe, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne skulle ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, hvilken Kongelig allernaadigst Bevilling er læst og bekiendtgjort for det vedkommende Værneting og Oberret, og i hvis allerunderdanigst Følge hermed saaledes indkaldes, alle og enhver som maatte formene sig at have noget at fordre efter forbemeldte sal. Frøken Kaas, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for bemelte Skifteret her i Odense inden den udi allerhøistbemeldte Bevilling. foreskrevne Tid, da enhver kan vente at vederfares hvad Lov og Ret medfører. Odense, den 3die Junii 1791. Borgemeener og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1791-06-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 3die hujus, som i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet er læst den 6te ejusdem, indkaldes herved af undertegnede, paa forrige Postskriver nu afg. Peder Sørensens Arvingers Vegne, med Aar og Dags Varsel, tub pæna præcini & perpetusilentii, alle dem, som formene sig at have noget efter bemelte Afdøde at fordre, for dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb hos mig, boende i Gothersgade No. 21., at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 7de Junii 1791. C. Wosemoese, Raadmand og Procurator.