JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Hvis det kan lykkes, hedder det i en Skrivelse fra Paris af 17de October, at opvække Tillid ved Løfter, naar disse Løfter ikke stemme synderlig overeens med de Lovendes forhen yttrede Grundsætninger og Handlemaade, saa vil det nye Cabinet upaatvivlelig snart vinde almindelig Tillid. Efterat først Conseilpræsidenten i sit Circulaire havde lovet kraftig at haandthæve Nationens Ære i Forholdene til Udlandet; efterat de ministerielle Blade med Hensyn paa dette Punkt, havde forkyndt, hvorledes Belgien snart skulde vorde sat i Besiddelse af Alt det, som Frankrig havde lovet det; efterat Hr. Thiers i sit Circulaire havde erklæret, snart at ville gjøre Ende paa een Gienstand for almindelig Uvillie, nemlig de carlistiske Uroligheder, saa er nu ogsaa Hr. Guizor fremtraadt med lignende Løfter i Anledning af et andet Thema, hvis Forsømmelse hidtil ofte er lagt Regjeringen til Last. I et Circulaire til Rectorerne ved Academierne erklærer han det nemlig for sin faste Beslutning at anvende al mulig Omhu paa den offentlige Underviisning, hvis Forsømmelse hidtil afgav et uudtømmeligt Stof til alvorlige Paamindelser hjemme og til pralende Spot fra Udlandets Side. Uagtet - siger han - Meget er gjort for denne vigtige Sag siden Revolutionen, er der dog uendelig Meget endnu at gjøre. Men førend denne Materie kan hæves til at blive en Gienstand for legislative Forslag, er det nødvendigt at indhente alle nødvendige Oplysninger, hvorfor han opfordrer Rectorerne til at tilstille ham en fuldstændig Fortegnelse over alle til deres Embedskreds hørende offentlige Underviisningsanstalter, saavelsom en omstændelig Skildring, af deres Beskaffenhed, ledsaget med deres Erklæring om ønskelige og iværksættelige Forbedringer. Fornemmelig er det Elementarunderviisningen, hvilken han kalder en Nations første Fornødenhed og en Regierings første Pligt, der er ham magtpaaliggende. Med Hensyn paa denne og Normalskolerne gjøres Rectorerne en Række af specielle Spørgsmaal og tillige tilkjendegives den Hensigt at oprette visse Middelskoler imellem Primairskolerne og de høiere Underviisningsanstalter, hvilke Skoler skulle anlægges i Byerne af Middelstørrelse. Jngen nok saa lille Commune skal for Fremtiden være uden en Elementarskole, intet Departement uden en Normalskole og ingen Stad paa 7000 eller flere Jndbyggere uden et Jnstitut, hvor unge Menneskers Dannelse kan fortsættes indtil det Punkt, hvor de videnskabelige Collegiers Virksomhed begynder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Ogsaa paa andre Maader synes Ministeriet at ville hylde den offentlige Mening, hvilken de Herrer Guizot, Thiers og Broglio i deres tidligere Taler pleiede at behandle temmelig en bagatelle. Saaledes har det i sit sex Dages Regimente endnu ikke indledt Proces imod nogen Presse, skjønt disse netop i denne Tid ikke ere gangne synderlig skaansomt tilværks. Ligeledes har det ladet nogle politiske Arrestanter transportere fra Fængslerne til Sundhedshuse ifølge Lægeattester, en Humanitet, som Thiers navnlig har viist imod Hr. Philippos, Udgiveren af Carricature, efterat Hr. Montalivet utallige Gange forgiæves var anmodet om denne Naade. Jkke destomindre kan Oppositionsbladene dog endnu ikke ret finde sig i Doctrinairernes Ophøielse. Deres meget lovende Circulairer ansee de blot for en Stræben efter at blænde de Svage og Lettroende, og paa denne Maade at skaffe sig en parlamentarisk Majoritet. Er først dette Øiemed opnaaet, saa mene de, at Udførelsen af det Lovede vel vil udsættes paa ubestemt Tid, saaledes som dette hidtil bestandig var Tilfældet ogsaa i deres Formænds Tid, i hvis Fodspor de dog erklære at ville træde. Men antaget ogsaa at det lykkedes Ministeriet at tilendebringe de Ting, som først bleve Gienstande for deres Opmærksomhed, paa en tilfredsstillende Maade, vil det da ogsaa blive det muligt at jevne den Gienstand, der har udgjort Hovedbesværingen imod alle hidtilværende Ministerier, nemlig Budgettets uhyre Størrelse og de trykkende Skatter, som deraf ere en Følge. Hertil gives der - Afskaffelsen af nogle enkelte Misbrug fraregnet - kun eet gjennemgribende Middel, nemlig Reductionen af den største Deel af den staaende Hær. Da nu Casimir Perier stedse forgjæves fremtraadte med sine ivrig gjentagne Forsikkringer om en forestaaende almindelig Afvæbning i Europa, da det ikke vilde lykkes ham at befordre denne hans Yndlingsplan et eneste Skridt fremad, hvorledes skulde da de nærværende Ministre kunne smigre sig med Udsigt til bedre Held, da de for Øieblikket idet mindste hverken hjemme eller i Udlandet kunne gjøre Fordring paa den Grad af Tillid, som Periers Caracteerfasthed, forbunden med hans uomtvistede varme Jver for Fædrelandets Vel, begrundede. Tillige vil et Ministerium, der hverken er populairt eller har Tillid til Nationen, vel neppe skille sig ved den største Deel af den bevæbnede Magt, i hvilken det finder sin fortrinligste Understøttelse, og allerede har det givet et Beviis paa, at Jndførelse af Oeconomi ved Hæren er det lidet magtpaaliggende, idet paa eengang 12 Oberster ere udnævnte til Marechaux de camp. Denne Udnævnelse er saameget mere paafaldende, da vor Generalstab er saa overcomplet besat, at den vildevære tilstrækkelig til at commandere alle Europas Krigshære.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Den herved fremkaldte Afvigelse fra Budgettet er rigtignok forholdsmæssig ubetydelig, naar man sammenligner den med de 50 Millioner, som Ministeriet har maattet udgive over hvad der var tilstaaet, men er dog ikke uden Vigtighed, som et Beviis paa den liden Omhu, der anvendes paa Besparelsen. Om derfor endog alle de andre Ministre falde paa at udstæde Circulairer, vil dog sikkert Finantsministeren af giør Grunde afholde sig derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Tyskland. J den casselske Tidende var nylig indrykket en Afhandling om de kurhessiske Retters Standpunct med Hensyn paa Fuldbyrdelsen af Forbundsdagens Beslutninger, i hvilken den Paastand blev forsvaret, at hine Beslutninger virkelig maatte gielde som bindende Norm for Retterne. Denne Anskuelse blev heftig angreben i Forfatningsvennen, men Forfatteren af den førstnævnte Afhandling har derved ikke forandret sin Mening. Da jeg er overydet om, at Forbundsbeslutningerne - om vi endog finde deres materielle Jndhold hensigtsmæssigt paa Grund af Omstændighederne - dog som statsret ligt Præjudiz ere stridende mod de mindre tydske Staters Jnteresse, saa vilde vi betragte det som en Gevinst, baade for det tydske Forbunds Statsret og for de tydske Fyrstehuse, hvis Nogen med gyldige Grunde, med Grunde, som baade kunde lade sig høre i Frankfurt, Vien og Berlin, var istand til at gjendrive os og retfærdiggjøre den Mening, at de kurhessiske Retter ikke have at betragte Forbundsbeslutningerne som bindende Norm. Hvad derom er sagt i de tvende Afhandlinger i Forfatningsvennen, giver ingen Anledning til Svar og da vi i en publicistisk Sag af slig Vigtighed umulig kunne tage den gode Villie for Gjerningen, maae vi oppebie om en bedre udrustet Modstander vil fremtræde. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Blandede Efterretninger. Hertuginden af Berrys Opholdsted er dog hidindtil, uagtet al Efterforskning, bleven den franske Regjering, skjult. Hendes Vandringer ere saa romantiske, at man gjerne kunde vælge hende til Gienstand for Folkesange. Der var Jngen som vilde udlevere hende til Politiet; ingen Hytte blev lukket for hende. Hun har gjennemkrydset det sydlige Frankrig, hun har i Nantes været paa det selvsamme Sted, hvor Tropperne vare forsamlede; hun blev flere Gange gjenkjendt, men overalt skaffede hendes personlige Mod hende Agtelse. beskyldt for at have givet hende Heste, uagtet han kjendte hende, sagde: Gud forbyde, at man skulde nævne mit Navn ved Siden af Drouets (Uslingen, som anholdt Ludvig den 16de. J Bordeaux kjendte en Liberat hende igjen, han traadte hen til hende og sagde: Vi ere af forskjellig Mening, men jeg er Fader og beundret Deres Mod. En føie Tid derefter reed hun med Marschal Bourmont og en Fører i en Huulvei. Føreren skriger, Der komme Gendarmer, Marschallen, som hører dette, raaber: Fly med Føreren, jeg vil opholde dem og sælge mit Liv saa dyrt som muligt. - Spas, svarer hun, og sprænger hen til de to Ryttere. Hvor har Du tjent, Brigadeer, spørger hun i en Hast den Første. Ved den Kgl. Garde. Og Du, spørger hun den anden. Ved Forst=Gendarmerne. - Brigaderer, raaber hun, idet hun kaster sit Shawl hen til dem, vi sees igjen, bringer mig saa dette Pant tilbage. Og de tvende Mænd staae som forstenede og lade hende rolig drage forbi med Bourmont. Carl den 10de er endnu i Frankfurt a. d. O., hvor han synes at befinde sig vel, da der der er tilstrækkeligt sørget for Jagtpartier. Dersom han, som man mener, skulde vælge Slottet Austerlitz til sit fremtidige Opholdsted, vil han heller ikke der savne Leilighed til at tilfredsstille sin Jagtlyst; thi Egnen er der saa riig paa Vildt, at de store Godsbesiddere sammesteds undertiden anstille Jagter, hvorved der paa een Dag fældes 3000 Harer. - Hertugen af Bourdeaux nyder daglig 6 Timers Underviisning. Da en preussisk Greve nylig bivaanede en lille Exammen, der anstilledes med Prindsen, og yttrede til ham: at han studerede jo som om han vilde være Professor, svarede han: "Og hvorfor ikke. Det er nu den sikkreste Vei til at blive Konge i Frankrig; thi Ludvig Philip har jo ogsaa været Professor, inden han blev Konge J flere store Stæder har man siden nogen Tid indført Morgenconcerter. J Hamborg var nylig en saadan, der med Hensyn til Jndholdet ogsaa var ny. Der blev nemlig spillet en Qvartet for 4 Fortopianer, en Marsch for 8 Fr. paa hvert 3 Hænder; Rassinio Duvert. til Semiramis ligeledes for 8 Fpr., 4 Hænder paa hvert.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Det er nu officielt anmeldt at Cholera i forrige Aar ialt har bortrykket i de preussiske Stater 32617 Mennesker. Strængest har Sygdommen været ved de Puncter hvor Communication med Russerne har fundet Sted. Der døde flere Mandlige end Kvindelige, og det for størstedelen i den kraftfulde Alder fra 20 til 50 Aar. Forøvrigt synes Dødelisterne at antyde, at Choleras Tilværelse er ledsaget af en almindelig Sygdoms-Disposition. Aviser og troværdige Folk forsikkre, at den tyrkiske Sultan har givet Muhameds Børn et nyt Beviis paa hans landsfaderlige Kjerlighed; den berygtede Silkesnor skal afskaffes og ombyttes med Galge og Skaft. Hvilke Fremskridt i Civilisationen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Forlæggeren af den nye Udgave af W. Scotts Værker, Cadell, har, ifølge Morning Chronicie, erklæret at ville betale 20000 L. St. for den resterende Deel af disse, hvorved al Gjeld vil være klareret. En Nærbeslægtet af Lady Scott, har efterladt W. Scotts Børn 60000 L. St., og hans ældste Søn har faaet en stor Formue med sin Kone; - saa at Publicum kan være beroliget med Hensyn til hans Families Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
J England er i følgende 6 Aar bygget følgende Antal Fartøier: 1826. 1719, drægtige 206636 Tons. J 6 Aar altsaa en Forøgelse af 7978 Fartøier. Skjebnen er omskiftelig for alt Skrobeligt, saaledes ei allene for os Mennesker, men ogsaa for høie og gjennembrukne Damekamme. Der er forfærdelig Jammer paa Færde i Modehandelen. J Paris er et Modehandlerhuus, den har accepteret en Vexel for et stort Parti Damekamme, gaaet fallit, fordi det behagede Damerne, lige med Eet, at komme med Haarene i Boller, Pandekager o. s. v. Og nu alle de Mestre og Svende i Kammager=Kunsten, En ubetydelig Student sad eengang i Sofgen hos Göthe og talte med ham om aldeles ligegyldige Ting. En Fremmed træder ind, Göthe reiser sig, gaaer ham imøde og hilser paa ham, beder ham indtage hans Plads i Sofaen, medens han selv sætter sig paa en Stol. Men Studenten bliver tølperagtig siddende uden at tage Deel i Complimenteringen. Nu siger Göthe smillende: "Jeg maa dog giøre de Herrer bekjendt med hverandre: Hr. Studiosus Petersen, af Jtzeho og Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Hetugen af Weimar."¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
J en lille Stad var et nyt Slagterhuus bleven opbygget, men Slagterlauget indkom til Magistraten med Klage over, at Døren var saa snever, at ingen Oxe kunne passere derind igjennem. Borgemesteren begav sig da selv hen til Stedet, for at undersøge samme, og i det han med udbredte Arme gik ind af Døren, raabte han: Kan J nu see, at J lyver!
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
J et Theeselskab, hvor kun Adelige vare indbudne, sammenlignede Fruen i Huset de Borgerlige med Leerkar, men de Adelige med Porcellain. Deraf kommer det vel ogsaa at der blandt Porcellain gives saameget Vrags, sagde et vittigt Hoved. Man spurgte engang en Hof=Cavailler, om det var sandt at han ville ægte en vis Hoffrøken, som var bekjendt for sit Coquetterie. Tro ikke den Snak, svarede han, Frøkenen er en behagelig Desertviin, Enhver smager paa; men Jngen vil vælge den til almindeligt Bordviin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Greven af St. Germain spiste engang ved Ludvig den 16des Taffel, da Dronningen kastede ham med Brødkugler og spurgte, hvad vilde De gjøre Hr. General, hvis man attakerede Dem, Jeg svarede St. Germain, vilde søge at bemægtige mig Kanonen, og fornagle den.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Advocaten P. ved Kriminalretten i Ploizka, betjente sig Mishandling i Fængslet, af følgende Udtryk i deres samtlige Navne: "Vi, de navnlig underskrevne Supplikanter, ere blevne saa barbarisk behandlede, at flere af os i Fængslet ere døde af Angst og Elendighed." Prøver af en ny Ordbog. Fordøielse, en Proces, Aanden ligesaa meget trænger til som Legemet. Evig hos Filosofferne hele Tiden, hos Koketterne 14 Dage. Erfaring, en Ting, ingen kan kjøbe af anden Haand. Hæder, en Søn af fordums Anstrængelser og Fremtids Onder. Lykke, Daarernes sidste Tilflugt. Taalmodighed, et Spil som man gjerne altid taber. "Pen, det mægtigste af alle Vaaben, der virker paa Aanden, som Vaaben virker paa Legemet. "Selv Øiemedet for alle Bestræbelser. "Tungen, det eneste Jnstrument, der bliver skarpere ved at blive brugt. Veiret, en beqvem Gjenstand for Conversationen. Jgnatius Loyala, Stifteren af JesuiterOrdenen. Hvo var denne mærkværdige Mand, Stifteren af et mægtigt Selskab, som i hele 200 Aar havde en saa afgjørende Overvægt i Europas og Amerikas Anliggender, og Trods den store Muur og Cantons Toldvogtere, udbredte sin almægtige Jndflydelse til China, Man har 32 Biografier af Loyola, selv Voltaire og Bayle have commenteret over hans Liv, men uden at forstaae det. I det Øieblik, da den i sine mysteriøse Troessætninger angrebne Kristendom saae Fornuftkritiken opspire, opkastede Jgnatius sig til den hellige Jomfrues Ridder og den vaklende Kristendoms Støtte, hvilken Plan han udførte med saadan Kjekhed og Kraft, at man kan sætte ham ved Siden af Mahomed og Cæsar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
J Aaret 1491 saae Yniga de Loyala y Onaz Verdens Lys paa et spansk Slot i Provindsen Guypuscon, hvor han under sin stolte Faders Opsyn nød en stræng Opdragelse. Da han havde naaet sit tyvende Aar, tog han Krigstjeneste indtil sit tredivte Aar; i en Bataille fik han sit høire Been knuust og det venstre beskadiget. Efterat han var helbredet viiste han en Prøve paa sit Mod, thi da han var bleven lam, forlangte han Benet atter brudt, eftersom han hellere vilde lide de største Smerter, end halte. J denne Sygdom blev Grunden egentligt lagt til hans senere Bestemmelse, da han i sin Eensomhed læste den engelske Palmarin, Jesu Levnetsbeskrivelse af Munken Laudolph og Helgen=Legenderne, hvilke saa herligt passede til hans sværmeriske Jndbildningskraft. Før sin Sygdom havde han en Prindsesse eller Dronning til sin Dulcinea eller platoniske Elskerinde, men siden beslutter Jgnatius at væbne sig for den katholske Kirke, og kaster sig ned for den hellige Jomfrues Billede, sværgende at gjøre en Reise til Fods til Jerusalem, og ved Hudstrygning og selvvalgte Piinsler at udrydde de verdslige Tanker og Lidenskabernes Stemme. Ridende paa et Æsel forlod han sit Fædrene=Slot. En Maurer dadlede underveis hans Hudstrygninger, hvilket nær kunde have kostet Mauren Livet og Jgnatius sin Frihed; Kun var han uenig med sig selv, om det var en Fortjeneste eller Brøde. Dette troede han efter sin bizarre Karakteer, at Guds Finger skulle vise ham; thi hvis hans Æsel gik til Venstre, var det bestemt at han skulde myrde Mauren; men til begges Lykke dreiede Æselet af til Høire, da de naaede en Korsvei. Var dette ikke skeet, var neppe den saa mægtige Jesuiter-Orden nogensinde bleven til, men dens Stifter havde endt sit Liv i en Daarekiste. For nu ret at forberede sig til sit hellige Kald, sælger han Alt hvad han eier, skjænker det til de Fattige, og vandrende paa sine daarlige Been, i ussel Pillegrimsdragt, drager han til Jerusalem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
(Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Den skotske Tidsel. Dette gamle Sindbillede af den skotske Kamplyst med sit Motto: Nemo me impune lacsesit (Jngen tirrer mig ustraffet), er paa forskjellige Maader fremstillet paa de Kgl. Vaabener, Mynter, Skjolde o. s. v. Om Oprindelsen, til dette Nationaltegn har Sagnet følgende. Da de Danske gjorde fjendtlig Landgang i Skotland, gik de, for ikke at røbes ved haarde Trin, barfodet. Skotlænderne havde faaet Nys herom, og da en Dansk kom til at træde paa en skarp Tidsel og gav et høit Skrig, saa alarmerede Skotterne, grebe til Vaaben og seirede. Fra denne Tid af har Tidselen været Skotlands Sindbillede. Exempel paa collossal Styrke. Den franske Armee har i dens Rækker en sand Atleth, hvis Kæmpestyrke kun kan sættes i Ligning med Simsonsi Bibelen eller med en sand Hercules's. Denne Goliath er en Curasseer i 1ste Regiment og hedder Meinnel. Han har saa overmenneskelige Kræfter, at, naar han bliver hæftig, intet kan modstaae ham. Under hans Hænder splintrer Jern som Glas og Muurværk styrter sammen som Svovlstikker, Forleden blev han commanderet til at modtage nye Heste. Touren er ikke til mig, - sagde han - og jeg vil ikke gaae ud. Godt, - siger Lieutenanten - i Vagt med Dig paa 4 Dage. Brummende lystrer han Ordre, men neppe var der laaset og Jernstængerne sat for ham, førend Jern gitteret var fløiet fra hinanden i Stumper, Døren splittet ad og Arrestanten i Frihed. Han føres i et andet Fængsel, men under Udraabet, det er en Skam, man handler urigtigt imod mig!" slaaer han Brixen, Jerngitteret og Vindues=Karmene i Smalder; selv Væggene styrtede sammen som Jerichos Mure. Han føres i et tredie Fængsel, og paa hans Kammeraters indstændige Bøn forholder han sig rolig, fordi - han sidste Gang aldeles havde forrevet sine Hænder. Formedelst hans Optøier blev han ved Krigsretten dømt til 6 Maaneders Arrest og til at istandsætte Arre sterne igjen, til Beløb omtrent 22 Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
kjendtgjörelser. gere Tid, at varetage samtlige mine Anliggender her paa Stedet, bekjendtgjøres herved; og ville derfor Enhver, som maatte have Noget med mig at afgiøre, behage sig til ham at henvende. Postgaarden, den 24de October 1832. L. Steen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Undertegnede er nylig bleven forsynet med Franske, Thibets og trykkede stribede Mode=Merinos, Tartaner, figurerede og glatte Lysters, Drap de Dame, dobbelte 34 Kalmukker, finere og grove Klæder, fine ægte Bolstre, gode dobbelte Vatter, fiint Lenon og Jaconet; gode Silkehatte paa Filt, alle Slags ægte farvede Tvister, blegede og ublegede Tvister, gode Paraplyer; ligeledes er jeg altid sorteret med moderne Kamme, forskjellige Slags Armbaand, Livbaandspænder, Halsbaand, og mange andre Slags Bijouterie. varer til billige Priser. Franske Handsker, gode Kjøbenhavnske Bomuldstøier m. m.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Licitationer. Jens Ferslew. Tirsdagen den 30te October førstkommende, Eftermiddag Klokken 3, bliver, paa Aalborg Raadhuus, afholdt offentlig Licitation til Anskaffelse af et Sengdedyne=Vaar, 2de Hovedpude=Vaar, 8 Pund Fyld, 17 Par Blaargarns Lagener, 21 Blaargarns Haandklæder, 6 Straa=Madratser, og 3 Neumünster=Dækkener, til det militaire Sygehuus her paa Stedet; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Auctioner. Onsdagen den 31te Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, som afholdes i Malermester Poulsens Sted paa Vestergade, bortsolgt afgangne Kjøbmand Thomas Sødrings Efterladenskaber, bestaaende af: et Skatol, et Stolpesengested, Stole, Borde, Speile, Sengeklæder, Linned og Gangklæder; flere Dousin Chocolade=Forme med tilhørende Gryde og Stødere m. m. Ligeledes bortsælges et Bankhæftelsesbeviis paa 135 Rd. 58 sk. r. S. for Gaarden Nr. 175 i Kattesundet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 26de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
Tirsdagen den 8de November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, i Gaarden Nr. 266 i Jomfruannegade, ved offentlig Auction, bortsolgt 2de særdeles gode Vognheste, sorte af Couleur, Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo tilhørende; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 25de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-29
En, Birkelse og Rævkjærgaard Godsers Overformynder tilhørende, Kongelig partiel Obligation, stor 66 Rbd. 64 s. Sølv, uopsigelig Statsgjeld, bliver, efter Begjæring af Forvalter Hjorth paa Birkelse, stillet til Bortsalg ved en Auction, der afholdes her paa Contoiret, Løverdagen den 3die November d. A., Eftermiddag Klokken 3, hvor Conditionerne for Salget vil blive fremlagt. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 2de October 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Nyeste Postefterretninger. Endnu er fra Frankrigs og Englands Side Jntet foretaget mod Holland, men det synes nu som om det bliver den første af disse Magter, der vil komme til at handle, hvis noget Alvorligt skal skee. De engelske Sømænd finde store Betænkeligheder ved en Expedition til den hollandske Kyst saa sildig paa Aaret, og man tvivler meget om, at Flaaden vil kunne være samlet til den bestemte Tid den 5te Nybr., eftersom adskillige Skibe ere beordrede at retournere fra Middelhavet, hvilket ogsaa synes besynderligt nok, da England har Krigskibe nok liggende aftaklede i sine Havne, som vist hurtigere kunne udrustes. Men, siger Nogle, Flaaden skal jo ikke krydse ved de hollandske Kyster, men løbe ind i de hollandske Havne. Hertil anseer man imidlertid ikke Flaaden for tilstrækkelig, selv om den forenede sig med den franske, og det er derfor rimeligt, at Hovedangrebet vil skee til Lands. I Paris tvivles endnu noget om den franske Armee virkelig vil rykke ind i Belgien. Marschal Gerard, Chef for den franske Nordarmee, har i nogle Dage opholdt sig i Hovedstaden, og befandt sig endnu sammesteds den 21de October. Messager har derfor maattet tilbagekalde sin Paastand, at Armeen den 22de October vilde gaae over Grændsen. At dette imidlertid har været den første Bestemmelse er rimeligt, fordi Oppositionsbladene, som endnu stærkest betvivle Sagens virkelige Udførelse, indrømme det, og tilføie, at vigtige Depescher, som indløb fra Fyrst Talleyrand, har bevirket en Udsættelse til den 27de, paa hvilken Dag Armeen skal bryde op, hvis befalingen ikke gjen kaldes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Følgende Notice fra Berlin gjør det imidlertid temmelig sandsynligt, at de Franske dog vil rykke ind i Belgien. J en Efterretning fra denne Stad af 10de October tvivles nemlig endnu meget om en virkelig Overeensstemmelse imellem det engelske og franske Cabinet, men i en nyere (af 15de October) tales i en ganske anden Tone. En Coureer, fra London, hedder det i denne, bringer os den Efterretning, at den engelske og franske Minister har underskrevet en Tractat, som Conferentsens andre Medlemmer ikke have villet tiltræde, i hviken det Tilfælde er forudseet, naar Tvangsmidler skulle anvendes mod Holland. Denne Meddelelse har her vakt stor Opsigt, især da det engelske Cabinet i hiin Protocol har indrømmet det franske Ret til at rykke ind i Belgien, hvis alle Forsøg paa at bevæge den hollandske Konge til Eftergivenhed skulde være forgiæves. Man forsikkrer, at vort Hof under ingen Betingelse giver sit Samtykke til franske Troppers Jndmarsch i Belgien. Fra Portugal haves denne Gang ingen Efterretninger.