Berlingske Tidende, 1831-04-19
Udenlandske Efterretninger. London, den 9de April. Egentlige Nyeheder af Betydenhed gives her ikke, thi Parlamentets Paaskeferier vedvarer endnu. Provindsialaviserne indeholde daglig Efterretninger og Forsamlinger i Byer og i Shirer til Fordeel for Billen", - saaledes kaldes Reformbillen nu fortrinsviis af begge Partier; - ligeledes om Foranstaltninger til at bringe Reformens Venner ind i Underhuset, i Antireformernes Sted, naar et nyt Valg skeer. Dog erfarer man ogsaa at en deel af de meest formaaende Personer paa Universitetet i Cam bringe gjøre sig Umage for, i et saadant Tilfælde, at udvirkValget af Mænd, der i Henseende til Parlamentsreform ere mee moderat findede end Universitetets nuværende Repræsentanter, (Lord Palmersion og Hr. Cavendish), der begge (hiin naturligviis som Minister) ere aldeles stemte for den af Ministeriet foreslaaede Reformplan, medens Repræsentanterne for Universitetet i Oxformed ægte politisk Orthodoxie erklære sig imod al Reform. - Anden Paaskedag spiste Hertugen af Susser og Ministrene hos Lord Mayoren, ved hvilken Leilighed Ministrene flere Gange forsikkrede at det var deres faste Beslutning, at drive den foreslagne Reform igjennem; de Øvrige tilstædeværende Gjæster tilkjendegave lydeligen deres bifald. (Følgen heraf var, at Consols næste Dag stege paa Børsen 1 1/2 pCt.) Hvad de udenlandske Anliggender angaae, ere Ministrene derimod ganske tavse, og med den Englænderne særegne Takt i Henseende til vigtige Begivenheder, udenlands, bringer Ingen disse paa Bane i Forhandlinger med Ministrene i eller udenfor Parlamentet. Jmidlertid fortsættes vore Rustninger, uden at paaskyndes. Omendskjøndt hos og Ingen - uden maaskee nogle unge uerfarne Officerer, gamle Torver og Armee=Leverandeurer, - ønsker Krig, saa vilde dog i Nødstilfælde vor Marine være frygteligere end nogensinde før og, uagtet alle Klager, vilde det da vist ikke fattes paa Penge til at understytte en vidt udstrakt og langvarig Krig. Men, som sagt, man ønsker ikke Krig, og et Underhuus, der har undergaaet en Reform, vil endnu mindre give sit Samtykke dertil enddet nuværende. Af samme Mening ere ogsaa Kapitalisterne, thi vore Fonds stige regelmæssigen. Men ogsaa Statsindtægterne ere i den sidste Tid forøgede saavel i Henseende til Tolden som til Accisen, et sikkert Kjendemærke, at indvortes Velstand tiltager, hvoraf man ogsaa ellers allevegne seer tydelige SporAccisens Beløb er vel, hvad Summen angaaer, i det sidste Fjerdingaar mindre end i det dertil svarende Quartal i forrige Aar, men dette maa eene og allene tilskrives adskillige trykkende Taxers (f. Ex. Øltaxens, Lædertaxens o. s. v.) Ophævelse. - Om den rasende Færd i Belgien er ikkun een eneste Mening i den betragtes med Foragt og Afskye. - For den fattige Landalmue i nogle Egne af Jrland, der næsten lide Hungersnød, har man her aabnet en Subskription ; den katholske Biskop af Derryhar i et Pastoralbrev til sin Dioeceses Menigheder anbefalet de velgjørende Englændere til disses Forbøn og Velsignelse. Det er beklageligt, at Gavmildheden dennesinde ikke har været saa rundelig som ellers, og som en saa ædel og hellig Hensigt fordrede. Herved maa dog bemærkes, at man ikke kan føle sig særdeles gunstigen stemt mod Jrlænderne, naar man læser om de Vederstyggeligheder, som Landalmuen om Natter, ofte endog om Dagen, tillader sig imod Mennesker og imod al Slags Eiendom. Ved sandt, at den bitterste Nød stundom opirrer disse Ulykkelige til rasende Harme, men de formaste sig dog under denne til et Barbarie, som ikkun er hiin lovløse Nation særegen. Med Politik have disse Skandaler Jntet at skaffe; thi Regjeringen er nu, i det Hele, yndet i Jrland, og om Unionens Ophævelse er i dette Øjeblik aldeles ikke Talle.