JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Portugal. Til Historien om de her forefaldne Begivenheder hører endnu, at Jnfanten forlod Slottet Bemposta den 29de April om Aftenen Kl. 10, under Foregivende at være tilstæde ved en Brand i St. Benedictgaden, som nok har været anlagt, da den kun varede et Qvarteer; men ved Midnatstid gjennemløb Prindsen alle Kaserner og udspredte, at man havde villet ombringe Kongen, Dronningen og ham selv, samt befalede Tropperne at samles om Morgenen Kl. 3 paa Rosciopladsen for at gjøre Kaal paa Frimurerne. Efterat han var beordret til sin Fader, hyklede han en oprigtig Anger, og lovede ei at bekymre sig mere om Regjeringen; men holdt som bekjendt ikke Ord. Lissabon befandt sig derved i en skrækkelig Tilstand; 2 Regimenter, og 1 Bataillon vare blevne Jnfanten tro, og man maatte befrygte en Borgerkrig. For at slippe bort, foregav Hs. Maj. den 9de at vilde spise i sit Palais Caxias ved Tajofloden og nødte Jnfanten til at følge sig. Saasnart han havde indskibet sig i Belem, yttrede han Lyst til at besee det engelske Linieskib, og gav, efterat være kommen ombord paa samme, befaling til at arrestere Jnfanten. Marqvis af Abrantes Søn nævnes som en af Hovedmændene i det hele Spektakel. Spanien. Brødmangelen har foraarsaget alvorlige Uroligheder i Madrid, saa adskillige Mennesker, vare omkomne derved. En Deputation er bleven afsendt til Kongen, for at bede ham om at vende snarest muligt hjem igjen dertil. Alle de Personer som ere blevne undtagne i Amnestieloven, have faaet en kongl. Ordre til inden en fastsat Tids Forløb at retfærdiggjøre sig, hvis de ville undgaae Lovens Straf. Alle de fremmede Gesandter, undtagen den engelske, have lykønsket Kongen til den udkomne Amnestie. En royalistisk General Capapehar begyndt nye Uroligheder i Arragonien, hvisaarsag General d'Espagne var beordret til i største Jil at marschere til Saragossa. Ligeledes var der sendt franske Tropper til Alicante og Valencia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Frankrige. Den portugisiske Jnfant Don Miguel er indtruffen til Brest. Jfølge en anden Telegrafberetning vare tre kongl. franske Goeletter, som laae i Bayonne, givet Ordre til at seile uopholdelig til Brest. Den aarlige Udskrivning i Frankrige er forøget fra 40 til 60,000 Mk. og Tienestetiden forlænget til 8 Aar, for at i Landet stedse kan være forsynet med et talrigt, indøvet Mandskab, og desto hurtigere og virksommere kunne beskytte Frankrigs vidtudstrakte Grændser, der i faa Dage kunne trues fra flere Puncter. Garnisonen i Paris skal forstærkes med to Artillerieregimenter, og i Nærheden af bemeldte Hovedstad skal der oprettes en Leir, for den Kongl. Garde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Blandinger. Pesten griber alt meer og mere om sig i det Moldauiske. Ogsaa i en Landsby nær ved Pera er den udbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Kapudan Paska skal have sat Tropper iland ved Metylene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Fra London er indskibet en heel Deel Søe=Artillerie til Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har proponeret det norske Storthing at oprette en ny Arvendel i Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Den spanske Minister i Stockholm er død. Han maa have været gammel, thi han havde været der ved Hoffet i 40 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Fædrelandet. Khvn. Statspapirernes Stigen, Koursens pludselige Nedsættelse, hvortil ei kunde spores tilstrækkelig Grund, hvorfor den ogsaa strax igien gik høiere, det meget betydelige nye Laan, Staten har erholdt, og dets formodede Anvendelse, alt dette beskjæftiger Opmærksomheden saameget, endog i Handelsverdenen, at den aldeles ikke meere synes at ville henvende sig paa de almindelige Gienstande. Uagtet Efterretningerne fra det sydlige Europa lyde gunstigere for Kornafsætning, ville Kornpriserne dog ikke hæve sig. De noteres saaledes: Hvede 4 Rbd. 4 Mk., Rug 2 Rbd. 5 Mk., tørret dito, 3 Rbd. 4 Mk., toradet Byg 2 Rbd. 1 Mk., sexradet dito 2 Rbd., Havre 1 Rbd. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Lord Castlereagh, en Søn af den afdøde Statsminister Lord Londonderry, er ankommen hertil og agter at forblive her Sommeren over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
J næste Uge begynder den saakaldte Dyrehavs tid; endnu er her ikke ankommet fremmede Konstnere, som sædvanligen i denne Tid strømme hertil med Menagerier af vilde Dyr, Voxkabinetter, mekaniske Theatre o. a. del.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Den i sin Tid som Forfatterinde især ved sin Fortsættelse af Romanen Carl Grandison berømte Professorinde Charlotte Baden, Moder til Dr. juris Gustav Ludvig Baden og Professor Thorkil Baden, er i forrige Uge afgaaet ved Døden i sit 84de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Dødsfald. Kammerraad og Contoirchef Øllgaard, Frue Steinmann fød Neergaard, Overgraver Nissen, alle i Khvn. Kiøbmand Simoni og Fuldmægtig Frisenberg i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Khvus. Kours, den 11te Juni 246 - Specier 14 Rbmk. 12 s. Kongl. Oblig. (uden Renter) 98, a 99. Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 163. Asiatiske Actier 95.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Odde Menighed, Provst Johnsen, beskikket til Biskop over Island; Amtsprovst over Frederiksborg Amt, Slotspræst ved Fredensborg Slot og Sognepræst for Asminderød og Grønholt i Sielland, N. Øllegaard, til Sognepræst ved Trinitatis Kirke i Khvn. ord. Catechet ved Helliggeistes Kirke og Prædikant ved det Harbolske Enkefruekloster i Khvn. J. Stephensen, til Sognepræst i Ærøeskjøbing; Sognepræst for Ølsted M. under Aarhuus Stift, N. Münster, til Sognepræst for Rønninge &c. i Fyen; Adjunct ved Metropolitanskalen i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Cand. theol. E. 3ahle, til Sognepræst for Assens og Klaring M. i Aarhuus Stift; ord. Catechet i Ringkjøbing, L. Abel, til Sognepræst for Nye og Gammel Sognes M. paa Holmsland under Ribe Stift; Sognepræst for Driberg og Hanning M. i Ribe Stift, H. Jespersen, til Sognepræst for Nebager og Bierre M. i Aarhuus Stift; Vicepastor for Sandbye M. paa Lolland, E. Galthen, til Sognepræst for Gloslunde &c. i bemeldte Lolland; Sognepræst for Græse tr. P. Daue, til Sognepræst for Liunge og Uggeløse M i Sielland; Sognepræst for Hvalsøe og Særløse M. i Sielland, P. Stybe, til Sognepræst for Kirkehyllinge og Lyndbye M. i bemeldte Sjelland; Sognepræst for Drejøe, H. Petersen, til Sognepræst for Orbølle M. paa Alsøe; Cand theol. P. Poulsen, til Sognepræst for Nidløse M. i Sielland; Krigsraad Raben i Naade entlediget fra det ham anbetroede Postmester=Embede i Stubbekjøbing, og der ansatte Vrager, Veier og Maaler, Capitain C. Bierring, beskikket til Postmester sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Aarhuus, den 15de Junii. Jdag Middags Kl. 12 forlod os vor dyrebare Konge, efter i otte Dage, alt for kort for vore Ønsker, at have benaadet vor By med sin allerhøieste Nærværelse. Vi vilde være tilmode, som en talrig Familie, der har mistet sin Fader og Beskytter, hvis vi ei havde den trygge, paa Kjendsgierninger byggede Overbeviisning, at Kongen, ogsaa fjern fra os, er Sine trofaste, Ham af gandske Siel hengivne Jnder nær med Fadertanke og Fadersind, og i Alting kommer dem ihu til det Bedste. Den undersaatlige Hengivenhed, som for faa Dage siden udtalte sig i jublende Velkomsthilsener, gjenlød idag i et ligesaa oprigtigt som vemodigt Farvel. Utallige gave Monarken Leide paa Veien, og Hs. Majestæt syntes inderlig rørt ved Afskeden. Allerhøistsamme agter at indtræffe i Eftermiddag til Randers, og derfra imorgen Formiddag fortsætte Reisen over Hobroe til Aalborg, hvor Hs. Majestæt agter at indtræffe endnu imorgen Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Under Sit herværende Ophold har Hs. Majestæt, taget alle Byens offentlige Indretninger i allernaadigst Øiesyn, saasom Skolerne, Arbeidsanstalten, Klostret, Stiftsbibliotheket, Hospitalet, Havnen, Assistence kirkegaarden, de smukke nye Anlæg rundtom Byen &c.J Søndags bivaante Hs. Majestæt tilligemed samtlige Prindser og hele den Kgl. Sulte, atter Høimessen i Domkirken, hvor Hs. H. Stiftsprovst Studsgaard prædikede. Alle tre herværende Regimenter vare fordeelte i begge Byens Kirker. Samme Dags Eftermiddag behagede Allerhøistsamme at tage Rees Sukkerraffinaderie og skjønne Have, som er overladt til offentlig Afbenyttelse, samt Funders Tobaksfabriqve i allernaadigst Øiesyn. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand gav en The dansant i Marselisborg Skov, hvortil en utallig Mængde Mennesker strømmede ud Paa trende Høie vare forskjellige Musikchor placerede, og da Hs. Majestat indfandt Sig, hilsedes Han af Jubelraab, saa det skingrede i høien Sky. Jndtil ud paa Aftenen blev der dandset og musiceret, og Klokken 10 afbrændtes et meget smukt Fyrværkerie. Vist aldrig nogensinde har Veien ind til Aarhuus mylret saalunde af Eqvipager, Ryttere og Fodgængere, hvis Jndtog varede til sildig ud paa Natten. Og ikke mindre var Forsamlingen den næste Morgen, ved den sidste Generalmandeuvre, som endte Troppernes Forsamling, Om Eftermiddagen behagede Hs. Majestæt at lade Sig præsentere Byens Borgervæbning og Brandkorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Jdag Morges Kl. 6 var Hs. Majestæt allerede i fuld Beskjæftigelse med at eftersee Embedsmændenes Protokoller og Regnskaber, ikke allene herfra Byen, men endogsaa fra Aarhuus Amts fjerneste Herreder. Kl. 11 var der Afskedskour, og inden Tolvslaget lød, var Hs. Majestæt paa Reisen, fulgt af Aarhuus Jndvaaneres hjerteligste Velsignelser. Jnat afmarscherede fyenske og tredie jydske Jnfanterieregiment herfra igjen til deres respective Garnisoner. Idag ere alle de øvrige Regimenter opbrudte fra Omegnen. Jmorgen vil Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand og øvrige Prindser begive sig herfra, saa vi, naar et Døgn er rundet, atter vil finde den samme Stilhed blandt os, som vi sædvanligt er saa vant til. Men Erindringen om Hs. Majestæts Nærværelse, iblands os, vil evigt opbevares i vore Hjerter. Ved Hs. Majestæt Kong Frederik den Sjette, Afreise fra Aarhuus. Hist vinker i det Fjerne: Et evigt Maal vor Siel, Der luer Haabets Stjerne: Høit over Fremtids Field. Did ædle Konge iler Vor Nutid idelig, Der Fortid mod Dig smiller: Og Krandsen rækker Dig. Da Livets Morgenrøde. End straalte paa Dig ned, Du Landets Søn saae bløde, J Aaget Trældoms Sved, Da knuste Du hans Lænker I hver en Landets Egn; Selv brave Bonde skjænker. Du Landets Hæderstegn. Her Frugtbarhed og Orden. Fremblomstrer paa Din Vei Thi Krigens Skrækketorden. Dit Liv formørkede ei, Men glade Landmand dyrker. Nu egen Fædrejord, Og Tanken hannem styrker. "Han boer i Frederiks Nord Her reiser sig en Hytte Nu over Armods Søn, Og Fredriks Bud beskytter. Ham udi rolig Løn. Her hæve Skoler sig; Hvor Barnet tidlig lærer Sin Gud og Pligt at ære, Det var et Værk af Dig. Med Glæde derfor favner: Vort Land sin Kongeven, Og længselfuld Dig savner: Da Du gaaer bort igjen. Vor Jubelsang ledsage. Dig Nordens bedste Mand, Med ædle Børn og Mage, Til Herthas Blomsterstrand. Hist vinker i det Fjerne Din Siel et evigt Held, Der luer Livets Stjerne. Høit over Tidens Field Did ædle Konge ile Din Nutid sagtelig, Der Fortid mod Dig smille Og Krandsen række Dig! Østbirk, den 11te Juni 1824. Lindhard
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Bekiendtgiørelser. Efter Begjering af Skifteretten i Stervboet efter Værtshuusmand Mogens Blach i Hadsteen=Kroe, hans Hustrue, foretages en eneste offentlig Auction over Gaarden No. 40 paa Skolegaden her i Byen, som for Tiden beboes af Sadelmager Løvengreen, Torsdagen den 1ste Juli førstk., om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Gaard bestaaer af 13 Fag Huus, Gaardsrum til Gaden, sammenbygt med et Sidehuus paa 9 Fag, 8 Fag Baghuus, Alt 2 Etage, en Vognport paa 3 Fag og et Skuur af Bræder med tilhørende Gaardsrum Pompevand og Haugeplads. Aarhuus, den 12te Juni 1824. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Jfølge Vedkommendes Begjering bliver Gaarden Tammestrup, med indkjøbte Konge- og Kirketiende af det ufrie Hartkorn, saaledes som denne Eiendom findes beskreven i Statstidenden No. 29, 30 og 31, og i Aarhuus Stiftstidende No. 48, 51 og 53 for indeværende Aar, tilligemed den derved værende Besætning og Jnventarium, stillet til 4de Auction, som afholdes paa bemeldte Gaard, Løverdagen den 19de d., om Formiddagen Kl. 10, og hvorved den agtes absolut bortsolgt. Hvilket herved til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Voer og Nim Herreds Contoir i Horsens, den 4de Juni 1824. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Da det ved 3die Auction gjorte høieste Bud paa Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtienderne af Nissumgaard i Hylke Sogn, Woer Herred, Hartkorn 22 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., Skovskyld 1/4 Alb., tilhørende Boe efter afg. Proprietair Herschend til Herschendsgave, ikke er bleven approberet, saa vorder en 4de Auction afholdt paa Nissumgaard, Onsdagen den 30te Juni næst, Kl. 10 Formiddag, hvorved bemeldte Tiender absolut, og uden flere Auctioners Afholdelse, vorder bortsolgt. Hvilket herved til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Voer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 10de Juni 1824. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Fredagen den 25de Juni næst, om Formiddagen Kl. 11, bliver her paa Contoiret afholdt offentlig Auction over nogle, afg. Herredsfoged Kiærs Stervboetilhørende, uvisse Fordringer, til Beløb 1436 Rbd., samt over et consignabelt Bankfonds Beviis, hvortil Duplicatet mangler, stort 47 Rbd., efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. - Saa snart Auctionen er tilendebragt, afholdes en Skiftesamling i Boet, for at bestemme, om de gjorte Bud, skulle antages, m.v., og maae de Udeblivende være tilfredse med hvad de Mødende beslutte. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 5te Juni 1824. Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg samt ved kommende Udlægshavers Begjering, bliver den Rasmus Jversen tilhørende, paa Øen Endeelave beliggende Selveiergaard, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction, Løverdagen den 3die Juli d. A.,- f. M. og 2den - dito, den 17de 3die Tirsdagen den 10de Aug. næstefter. De 2de første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadhuus, om Middagen Kl. 12, men 3die Auction, hvorved tillige bortsælges noget udlagt Jndboe, Besætning og Avlsredskaber, afholdes i ovenmeldte Gaard om Formiddagen Kl. 10. Denne Bekjendtgjørelse skeer, saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning. Hads & Ning Herredets Contoir, den 3die Juni, Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Den Peder Nielsens Stervboe tilhørende Gaard i Hinnerup Bye, Grundfør Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr., med Konge- og Kirke-Korn- og Qvæg-Tiender, samt en Parcel paa Grundfør Mark, af Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., ligeledes med Konge- og Kirke-Tiender, stilles til 3de offentlige Auctioner, nemlig : Fredagen, den 2den Juli 1824, den 16de dito, Mandagen, den 2den August f. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadhuus, og den tredie i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, med Tilføiende, at der til Gaarden hører endeel Skov, og at dens Bygninger ere i god Stand. Efterat 3die Auction er afholdt, bortsælges endeel Stervboet tilhørende Løsøre. Hasle a. Herredscontoir, den 31te Mai 1824. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Peder Lassen tilhørende Gaard i Ølsted Bye, og Sogn, Vesterliisberg Herred, Aarhuus Amt, med dens nu tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 14 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr., samt en fra samme til Andreas Jensen solgt Parcel, af Hartkorn 4 Skpr., saavelsom Kirke-Korn- og Qvægtienden af det fulde Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Fredagen, den 2den Juli 1824, dito den 16de dito, Tirsdagen, den 3die August f. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes i Aarhuus Raadhuus, og den tredie i selve Gaarden. Ved tredie Auction bliver tillige bortsolgt: den Peder Lassen tilhørende Besætning, Ind- og Udboe. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 31te Mai 1824. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Paa den ældre Klædefabrik i Randers kiøbes Lod og Race-Uld til høieste Priser. Ligeledes kan Dugmager- og Overskiærersvende erholde Arbeide paa samme Fabrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Skipper N. Kofoed agter bestemt førstk. Mandag eller senest Tirsdag at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-15
Natten imellem den 14de og 15de Juni er fra Jens Christensen Basse i Blegind, bortkommet en bruun 4 a 5 Aars Mærplag med en Stjerne i Panden, og Fortøier med Klaptræer. Hvo der kan give Oplysning om samme, loves en passende Douceur, og Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
Aar 1824. No. 81. Fredagen. den 18de Junii. De Den til Forsendelse :med Brevposterne Kongelig allernaadigst ortvilegerede Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Det har voldt en overordentlig Sensation, ikke allene i Frankrige, men endog i andre Lande, at den saameget omtalte nye Rentelov er bleven forkastet med 120 Stemmer mod 105. Som en Løbeild udbredte sig denne Efterretning, og frembragte i Paris en Slags Bedøvelse, hvori man længe ei formaaede at fatte sig. J samme Moment blev Udenlandsministeren Chateaubriand afskediget, og det, som det synes, i virkelig Unaade, thi den kgl. Anmeldelse deraf er ikke engang udfærdiget i den sædvanlige Formular men lyder kun saaledes: "Louis &c. Alle, som læse det te, vor Hilsen. Herved tilkjendegives, at Grev Villele, Præsident i vort Ministerium, er ad interim bleven overdraget de udenlandske Sagers Portefeuille i Vicomte de Chatteaubriands Sted." Rygtet siger, at Villele skal udnævnes til Hertug. - J Anledning af denne Begivenhed læser man følgende Artikel i Pariser, tidenden Journal des Debats: "Andengang har nu Hr. Chateaubriand maattet lide en ubehagelig Afsked 1816 afsattes han som Statsminister fordi han i sit udødelige Værk om Monarkier havde forsvaret den royalistiske Opposition imod Ministeriet. Dengang vare Villele og Corbiere kun Deputerede, og ham særdeles hengivne. 1824 styrtes Chatteaubriand atter, og de samme to Mænd, der nu ere blevne Ministre, ere hans Banemænd. 1816 blev han straffet for at have talt. 1824 bliver han det atter for at have tiet. Hans Forbrydelse er, at have tiet medens Renteloven blev forhandler. Men ikke altid er Ungade en Ulykke. Den øverste Dommer, den offentlige Mening, vil snart vise os hvem der egentligen vandt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
Spanien. Kong Ferdinand har anmodet den franske Regjering om at blive overladt for Betaling fem gode Krigskibe til at føre Tropper over paa til Sydamerika, men det franske Ministerium har bestemt afslaaet det med den Erklæring: at Frankrige har besluttet sig til at være neutral i Sydamerikas Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
- Den apostoliske Junta gjør sig al mulig Umage forat hindre Amnestiens Udførelse, og mangesteder hav Embedsmændene virkelig nægtet at forkynde den. Bemeldte Junta har følgende Formænd : Snez, Trappisten, Mataflorida, Merino, Bessidres og Sempere. Den gjør alt muligt for at bringe Kongen til at aftakke sit nærværende Ministerium og gjenoprette Jnqvisitionen. - Med Hungersnøden faaer det et betænkeligt Udseende: Tørken varer ved, Brødet er nu steget til det Femdobbelte, Folket knurrer og begynder at begaae Voldsomheder. Der maa holdes Vagt ved alle Udsalgsteder. Don Carlos havde siden 15de Mai ei viist sig offentlig, men af hvad Aarsag meldes ikke. - Den portugisiske General Rego, som tjente under den konstitutionelle Regjering, har paa Spaniens Grændse, ved Valencia og Alcantara, samlet 8000 Mand, hvormed han gjennemstreifer Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
Portugal. Paa Lissabons Rhed vare endeel engelske Krigskibe ankomne, med Tropper ombord. Prindsen fik slet ikke Lov til at komme iland, men maatte strax seile bort under Eskorte af en engelsk og en fransk 1 Fregat. Han bad, ligesom Dronningen, om at begive sig til Spanien, men kun Frankrige eller Engelland, blev givet ham at vælge mellem. Før Kongen tog iland, e lod han Prindsen endnu engang føre for sig, og i alle Stormænds Paasyn græd Hs. K. H. som et Barn. Han tilstod, at det havde været Hensigten at myrde Kongen, og at Dennes Kammerherre var bleven dræbt paa de Sammensvornes Foranstaltning. Disse har han allesammen nævnet. Prindsen var i flere Dage stærk bevogtet paa et Skib som laae i Nærheden af det engelske som Kongen var paa. Blandt den utallige Mængde Mennesker, der seilede ud for at hilse paa Kongen, standsede mange paa Veien for at see Prindsen, om da vrængede Ansigt og rakte Tunge af dem gjennem Kahytsvinduet. Prindsen ledsages paa sin Reise af en Kammerherre, tre Betjente og en stor Bulbider. Man længes meget efter at høre, hvad Rolle han nu vil spille ved det franske Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
Engelland. En engelsk Korvette er bleven tage af en haytisk Brig, bragt ind til Port-au=Prince, og kondemmeret der, fordi den havde nærmet sig Øen Hayti formeget. Præsidenten Bøyer har erklæret, at hver engelsk Skib, der kommer hans Kyster for nær, skal blive behandlet paa den samme Maade. - Hvorledes i det har sig med Algier, veed man endnu ei med Vished, dog troer man neppe det jevnes i det Gode. Paa Grund af, at der nylig gaves Ordre til fordoblet Anstrængelse med Bombeskibenes Udrustning, slutter man, at det afsendte Ultimatum ikke har bevirket det man havde ventet sig deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-18
Sverrig Norge. Hundesygen i Stockholm grasserer endnu i en frygtelig Grad. Der gaaer næsten ingen Dag forbi, at jo nogle hundebidte Mennesker bringes paa Lazarethet. Blandt de som ere døde heraf, beklages især to unge Piger som bleve bidte i Slotshaven og inden 24 Timer angrebes af en stærk Hydrophobie. Den ene af disse Piger var en særdeles haabefuld : Datter af den kgl. Balletmester Deeland. - J Nordlanden er der udbrudt en lignende Epedemie blandt Rensdyrene. Over 3000 af disse Dyr havde alt i deres Galskab ombragt sig selv, ved at styrte sig ud i Floder og Elve, hvorved mange Familier ere blevne ruinerede. (Disse Dyrs Galskab bestaaer deri, at de løbe i saalænge indtil de finde en Flod, hvori de styrte sig og finde Døden.) - Det Norske Storthing har eenstemmigen forkastet alle de kongelige Forslag til Forandringer i Rigets Grundlov. Disse Forslag vare følgende: at Kongen skulde kunne opløse Storthinget naar han fandt for godt, og lade et andet vælge; at Hs. Maj. kunde lade det sammenkalde i hvilken Stad han vilde, og at han selv forbeholdt sig at udnævne Præsidenterne; at den Artikel skulde hæves, hvorefter en Beslutning som trendegange har været Kongen forelagt til Sauction og denne af ham er bleven nægtet, dog ligefuldt skal være gieldende, saa den uden kgl. Sanction har Lovkraft; at der ikke paa Storthinget maatte forhandles andre Sager end de som Kongen havde tilladt; at der skulde oprettes en ny Arveadel, og endelig, at Rigsretten, skulde gives en ny Organisation. Men i en ærefrygtsfuld Skrivelse til Kongen har Storthinget udviklet de Grunde, som have formaaet det til, at sætte sig mod Allerhøistsammes Villie. - Siden Kronprindsens Ankomst til Norge ere alt trende Mariager, blevne deklarerede imellem svenske Cavalierer og norske Frøkener: Prindsens Kammerherre, Major, Friherre v. Stedingh med Frøken v. Haxthausen, Kronprindsessens Hofdame, og Hofmarskal, Grev Posse med Commtesse Wedel-Jarlsberg.