Berlingske Tidende, 1830-09-07
udenlandske Efterretninger. Paris, den 24de August. Det ny Charte. (Slutning, see Gaars No.) e) Om Rets-Ordenen. 28) Al Justits udgaaer fra Kongen; den administreres i hans Navn af Dommere, som han beskikker. 49) De af Kongen beskikkede Dommere beholde deres Embeder for Livstid. 50) De ordentligen bestaaende Domstole og Tribunaler vedblive. Jntet kan i Henseende til dem forandres, uden ved en Lov. Hvad Handelsdommenne angaaer, da vedbliver denne Indretning uforandret. Fredsdommerne ere, uagtet de beskikkes af Kongen, ikke uafsættelige. 53) Jngen kan unddrages sit naturlige Forum 54) Der kan ikke oprettes nogensomhelst overordentlig Commission eller Domstoel, under hvilketsomhelst Navn. 55) J criminelle Tilfalde skulle alle Forhandlinger være offentlige, dersom denne Offentlighed ikke er skadelig for Orden og Sædelighed, hvilket afgjøres af Retten ved en Kiendelse. 56) Indretningen med Edsvorne (Jurier) vedbliver: Forandring heri, som længere Tids Erfaring mueligen gjør nødvendig, kan ikkun indføres ved en Lov. 117) Straffen af Eiendoms Confiskation er afskaffet og kan aldrig indføres igjen. 58) Kongen har Ret til at benaade og formilde idømte Straffe. 59) Civilcoderen og de nu gieldende Love, som ikke stride mod dette Charte, blive i Kraft, indtil de lovmæssigen forandres. f) Visse besynderlige af Staten garanterede Rettigheder. 20) De tjenstgjørende Militaire, Officerer og Soldater paa Vartpenge, pensionerte Enker, Officerer og Soldater, beholde deres Grader, Hæderstegn og Pensioner. 61) Den offentlige Gjeld garanteres; enhver Forpligtelse, som Staten har indgaaet med sine Creditorer er ukrænkelig. 62) Den gamle Adel antager igjen sine Titler og den ny beholder sine. Kongen optager hvem han vil i Adelstanden; men han forunder deslige Jndividuer kun Rang og Ærespladser, uden at Sligt gjør nogen Undtagelse fra Statsamfundets Byrder og Forpligtelser. 63) Æreslegioner vedbliver. Kongen vil bestemme dens indre Indretning og dens ydre Kiendetegn. 64) Colonierne skulle bestyres efter særegne Love. 65) Kongen og hans Efterkommere skulle, ved deres Thronbestigelse, i begge de forenede Kamres Nærværelse sværge, troligen at ville overholde Chartet. 66) Dette Charte, og alle ved det helligede Rettigheder, betroes til Nationalgadernes og alle franske Borgeres Patriotisme og Mod. 67) Frankrig antager igjen sine gamle Farver. For Fremtiden skal ikke bæres nogen anden Cocarde, end den trefarvede. g) Særdeles Bestemmelser. 68) Alle af Carl X skette Pairsudnævnelser erklæres for døde og magtesløse. Chartets 23de Artikel skal i Sessionen for 1831, underkastes en ny Undersøgelse, 69) J muligst kort Tid skulle successive følgende Gienstande bestemmes ved Love: 1) Anvendelighed af Juri saavel for Trykkefrihedsovertrædelser, som for politiske Forseelser; 2) Ministrenes Ansvarlighed; 3) Gjenudvælgelsen af de til besoldede Statsembeder befordrede Deputerede; 6) Armee-Contingentets aarlige Bevilling; 6) Nationalgardens Organisation, ligesom ogsaa Nationalgardisternes Ret til Deeltagelse i Officeersvalgene; 6) Bestemmelser, der paa lovlig Maade sikkre Land- og Søe-Officerer af alle Grader deres Stilling; 7) Departemental- og Municipal=Indretninger, grundlagte paa et Valg system; 8) Offentlig Underviisning og Læreanstalternes Frihed; 9) Det dobbelte Votums Afskaffelse; 10) Fastsættelse af Betingelser for Valg og Valgbarhed. 70) Alle Love og Forordninger, forsaavidt de stride mod det forandrede Charte, ere fra nu af magtesløse og afskaffede.