Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1810-02-10
Christiania den 29de December 1809. Friedrich P. 3. Hessen. Bech. Rosted. H. Wedel Jarsberg. L. Stoud Platou. Kosenkrantz. Rasmusen. P. Anker. Arnesen. John Collett. P. Collet. P. W. Jves. M. Sigvardt. M. R. Flor. J. C. Schandorff. P. Bukier. Edv. Munk. L. Mariboe. A. J. Blix. A. Lumholtz. P. Lumholz H. Mathiesen. Knuth. Joh. Thrane. B. N. Wulfsberg. Prahl. H. Grünner. Maschmann. Anna I dette her foreslagne Selskab for Norges Vel indtraadte paa ovenmeldte Dag henimod to Hundrede Medlemmer, foruden mange flere, som sig den efter have tegnet sig. Til den gode Konge og til Fædrenelandet bør vor hele Siæl være opoffret. Det siger va te Pligter; det siger endogsaa Kiærligheden, som er os medgiven i Arv fra Fædrene. Lad kun kolde Følelser udlægge en festlig Dags Handlinger, som Nutids forfængelige Bram; lad endog umodne Begreber om høiere Lyksalighed finde dem upassende, Overbeviisningen og Oprigtighed giver Frimodighed, og paa denne faste Grund vover man at offentliggjøre, hvorledes man hædrede vor allernaadigste Konge, Fredrik den 6tes Fødselsdag den 28de Januar, her i Byen, i et Selskab Vennekredsen. Selskabet indfandt sig til et Middagsmaaltid i S. T. Herr Consul Konows Huus, (hvilket, da eget Locale var for lidet, han venskabelig havde overladt til Brug for den Dag, og hvortil Byens fornemste Autoriteter vare indbadne. Kongens Statue, i rommersk Kostume, kneisede paa Bordet, og da Alle stode opreiste rundsom, blev en Trio, forfattet af Digteren Sagen, og sat i Musik af Herr Bøschen, afsiunget af Deherrer Stadscapitain Henrich Meyer, F Bøschen og Johan Nicolaysen, som Jndledning til en til Dagen passende Prolog, der blev fremsagt med megen Varme af Stads adjutant og Kiøbmand Herr Hans Erichsen. Derefter satte man sig til Bords. Efter nogen Tids Forløb blev hans Majestæt Kongens Skaal allerunderdanigst erindret under Pankers og Trompeters Lyd, samt 3 Gange Hurraraab og Sang af Sagen. Ligesaa hendes Majestæt Dronning Maries ogsaa med Sang, og derpaa Napoleon den Stores, Danmark høie Allierede, addresseret til den nærværende indviterede franske Chef for den her liggende Kutterbrig. Endvidere blev højtidelig erindret Danmarks øvrige høje allierede Fyrster, samt i al Underdanighed det kongelige Arvehuus, og hans kongelige Høyhed, Norges Helt og Fredriks Ven, Prinds Christian August, Tronfølger til Sverrig. Ligeledes Norges Vice-Statholder Prinds Fredrik af Hessen. Alt under Paukers og Trompeters Lyd, samt Hurraraab. Da disse Skaaler vare tilende, fremvistes i Selskabets egne Værelser ligeover for følgende Transparenter, hentydede til Dagen og Freden: J eet af Vinduesfagene faaes en gammel graaskjegget norsk Bønde træde frem i en Field egn, om Hjørnet af en Klippe, hvor man faae hans Majestæt Kongens Navntræk paa et Skjold, der var hængt i en Buske. Bonden, ved hvis Side stod en Hund, Troskabs Symbol, lægges Haanden med Varme paa Brystet, glad ved at see sin gode Konges Navn. Herpaa havde Underskriften Hensyn: Et Navn, som er ham kjært, her trofast Normand seer; Han gjør ei mange Ord, men føler desto meer. Han offrede sin Søn for Konning og for Land, Han offrer glad sig selv, gjør mere om du kan. Ovenover paa Stykkets Ramme faaes en Krone, som i en lys Nitsche, omgivet af fort Grund, paa hvilken stod: Din Glands er Folkets Kjærlighed!