JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Udenlandsk. Holland. Den i sidste Avis ommeldte engelske Capitulation har rigtig havt Sted, og leveres her fuldstændelig. Den blev undertegnet i Alkmaar den 18de og den 19de ratificeret af Hertugen af York, saaledes lydende: General Major Knox, Befuldmægtiget at Hs. Kongl. Høihed Hertugen af York og Brigadegeneral Rostollant, ere blevne enige om følgende Punkter: 1) Alle Fiendtligheder mellem begge Armeer skal fra i Dag af ophøre. 2) Begge Armeers Forposter, forbliver i den Position de nu befinder sig, for giensidig at tiene til en Skiellinie. 3) Med alle Arbeider og Verker, saavel offensive som defensive skal paa begge Siden indholdes og ingen nye anlægges. 4) De med Skyt forsynede Batterier, som da Landgangen skeede, befandt tes paa Helder og i de øvrige Pladser, der nu ere besadt af den engelskerussisk Armee, skal sættes i deres forrige Stand, eller forblive i den nu værende forbedrede Tilstand, og alt deri værende batavisk Artillerie forblive der. 5) Den engelskerussisk Armee skal saasnart muelig indskibe sig, og have de bataviske Kyster, Øer og indre Farvande rømmet, inden næstkommende 30te November uden at anrette nogen Skade enten ved at giennemstikke Diger, eller tilstoppe Jndløbe. 6) Alle Krigskibe og andre Fartøier som endnu maatte ankomme med Forstærkning for den engelsk russiske Armee, skal igien af seile uden at sætte Tropper i Land. 7) Overgeneral Brune maae kunde sende en Officeer til Zyp og Helder, for at give Beretning om Batteriernes Tilstand og Rømningens Fremskridt. Hs. Kongel. Høihed, Hertugen af York, skal ligeledes kunne sende en Officeer til de franske bataviske Linier, for at være forsikret og ingen nye Værker bliver anlagte. En Officeer af Rang skal giensidig afsendes fra hver Armee, som Borgen for Punkternes Opfyldelse. 8) Otte Tusinde franske og bataviske Krigsfanger, som før nuværende Feldttog ere komne i Fangenskab, og nu befinder sig i Engeland, skal efter den Bataviske og Franske Republiks Valg friegives og ufortøvet sendes hiem til deres Fædreneland. General Knox skal forblive som Borgen ved den franske Armee, til denne Artikel er bragt i Rigtighed. 9) Det bestaaende Kartel til Udvexling af de i dette Feldttog gjorte Fanger skal forblive i Virkning. Foreløbig bliver endnu fastsadt, at Viceadmiral de Winter skal ansees som udvexlet. Man seer heraf, at det Rygte som forrige Post dag var udspredt, at Hertugen af York havde lovet, at giøre sig Umage for den bataviske Flaades Tilbagegivelse, er uden Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Det Lovgivende Korps har decreteret, at den 21de Ocbr., som den Dag Capitulationen blev bekiendtgjort i Haag, skal aarlig høitideligholdes som en Nationalfest. Jtalien. Anconas Skjebne er nu efter al Sandsynlighed afgjort. Den 26de September sluttede Franskmændene en Vaabenstilstand paa 48 Timer med Beleirerne, for i denne Tid at underhandle om en Capitulation. Den franske Commandant Mounier skal have erklæret, at han ville capitulere med regulaire Tropper, men ikke med Jnsurgentere. Der iler desaarsag 300 Østerrigere fra Pesaro til Ancona, som man mener ere indtrufne der den 1ste October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Admiral Nelson og den franske General Garnier har egentlig sluttet Capitulationen om Staden Roms Overgivelse. General Garnier reiste den 26de Septbr. selv til Civitavechia, for hvis Havn den engelske Flaade laae, og bragte Nelson med sig til Rom. Da Neapolitanerne den 30te Septbr. rykkede ind i Rom, opbrændte Folket Friehedstræerne, nedrev det republicanske Vaaben og den trefarvede Kokarde forsvandt. Alle Jndvaanere maatte aflevere deres Vaaben, Nationalgarderne bleve aftakkede og Jødestaden omringet. Den 2den Octbr. rømmede Franskmændene Engelsborg for Neapolitanerne. Samme Dag blev alle Værelser i det pavelige Palais forseglede, Friehedstræet for Vatican brændt, og Brutu's Hoved til Spot slæbt igiennem Gaderne. Alle Franskmænd og deres Tilhængere bleve indskibede fra Civitavechia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
General Championets Hovedqvarteer var endnu først i October i Finale. Han lader sine Tropper giøre mange Frem= og Tilbagemarscher, for at skiule sine Stillinger for Østerrigerne, og anlægger Batterier paa ethvert fordeelagtig Sted. Hans Armee i det Genuesiske skal være 40,000 Mand stærk, men med denne maae han holde en Strækning af 30 tydske Mile besadt. Man fort farer i Genua med at confiskere de Udvandredes Godser og paalægge de Rige store Contributioner. 4000 Franske mænd som den 28de September rykkede ud fra Genua og angreb Grev Klenaus Korps, blev slagen tilbage og forfulgt lige ind under Stadmurene. Grev Klenau har derpaa besadt Høiene i Nærheden og forsynet dem med stærke Batterier. Han har sit Hovedqvarteer i RapelloFrankrig. Det franske Directorium har under 9de Octbr., paa Grund af at Naper Tandy og Black mel, som naturaliserede Franskmænd, saavelsom B. Mor ris og Corbett, der vare fængslede i Hamborg og nu ere udleverede til engelske Agenter, ladet følgende Beslutning bekiendtgiøre. 1) Det af den Hamborgske Regiering begaaede Attentat skal bekiendtgiøres alle allierede og neutrale Regieringer af de der residerende franske Ministre. 2) De ved det Hamborgske Senat resderende franske Agenter skal strax forlade Staden og den Gebeet. 3) Alle i Frankrig residerende Hamborgske Agenter skal forlade deres Opholdsted inden 24 Timer og det franske Gebeet inden 8 Dage. 4) Alle i Republikens Havne sig befindende Skibe under Hamborgske Flag skal anholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Bonapartes Ankomst til Paris fulgte snarere end man havde ventet. Han tilligemed Berthier og de tvende Lærde, Monge og Bertholet kom dertil den 16de om Morgenen, og steeg af i hans Huus i Seiersgaden, hvor hans Moder, som endnu kun er 47 Aar, modtog ham. Da han steeg i Land ved Frejus, kastede han sig tilligemed sine Ledsagere, need paa den republikanske Jordbund og kyssede den. Hans Reise hertil lignede et Triumphtog. Hans Overfart fra Egypten har varet i 47 Dage, og i den Tid laae han for Anker i Havnen ved Aaccio paa hans Fædreland Corfica, 2 Dage. Man siger at Scherers og Jourdans Nederlagt har bevæget ham til at komme tilbage. Den 17de havde Bonaparte en privat Audience hos Directoriummet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Paa Kysterne af Nordmandet krydser igien mange engelske Skibe og man taler om en Landgangsplan som Engelænderne der skal have fore. Chouanerne skal nu igien meget forstærkede træde frem. Man angiver deres Antal til 6 a 7000 Mand og siger at de kan frembringe ligesaamange Auxillaire, skal være got bevæbnede, holde stræng Mandstugt og være fordeelte i smaae Korps af 100 til 150 Mand. Den 15de indtrængte 3000 Rojalister sig i Byen Mans hvor de enten myrdede eller fordrev alle Republikanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Tydskland. Siden Franskmændene igien har besadt Manheim, bliver nu Phillipsburg paa nye beskudt. Franskmændene har ved deres Jndrykkelse i Manheim erklæret, at de ville behandle Pfalz som et fiendtlig Land. Staden Manheim maae daglig betale til Hovedqvarterets Underholdning 3500 Gylden. Siden den 20de Octbr. har Commandanten i Maynz standset Markedsskibets Fart mellem Maynz og Frankfurt, ligesom han heller ikke giver nogen Reisende Pas. Formodentlig fordi Maynz er ganske blottet for Tropper. De 900 Fade Rhinskviin som var udskreven til Maynzes Proviantering, bliver nu solgt til de Høistbydende. Landstormen har nu pludselig faaet en anden Jndretning. J Stedet for at alt i Førstningen marscherede, bliver nu kun blot det unge enroullerede Mandskab udhævet og bevæbnede. De bestaaer foruden 300 Jægere af 8000 Enroullerede, tilligemed 3000 Maynzer regulair Militair og 500 Keiserlige Husarer, som har besadt Positionen fra Aschaffenburg til Odenwaldt og foreener sig ved Hoppenheim med den Oden alder Landstorm. Schveitz. Grev Suwarow som den 16de Octbr. kom til Lindau, har tilligemed Storfyrsten Constantin sit Hovedqvarteer i Byen og hans Armee, paa meere end 24000 Mand, camperer uden for samme. Et Rygte at han havde forenet sig med General Korsakows Korps og fra Rhinedler trængt ind i Schweitz, er ei at love forMen vist skal det være at Schweiz ganske er rømmet af de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Adskilligt. Paketbaaden Prindsen af Wallis, har bragt den Efterretning til Engeland at 10 spanske Linieskibe har den 20de Octbr. viist sig for Lissabon, og at man strax havde afsendt en engelsk Fregat til Gibraltar for at give Admiral Duckwarth Efterretning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Den engelske Biebaad, Hertugen af York, som fores af Capitain Clark har bragt den Efterretning til Hamborg at den engelske Fregat Lutine, som den 24de October afseilede fra Yarmouth, og som havde Breve og en stor Summa Penge ombord til Hamborg, er total forliist paa orcum Riff, og at der af sammes Mandskab kun er reddet een eneste Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Staden Frejus, hvor Buonaparte steg i Land, er Director Sieyes Fødestad. Man anfører dette allene, fordi Begge, som bekiendt, ere af eens Grundsætninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Efterretningerne fra Nyeyork af 19de Sept. ere sørgelige. Den gule Feber rasede saavel der som i Philladelphia stærkere end nogensinde før. J Nyeyork var næsten alle Folk uddøde. En Lykke er det dog, at kun de 2 Provindser, Pensylvanien og Nyepork, ere hiemsøgte af denne Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
J den 665de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 28. 15. 35. 16. 83.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Bekiendtgiørelser. Til Leie, Førstkommende Paaske eller før, kan bekommes 5 a 6 gibsede og betrukne Værelser, Kiøkken, Spisekammer, Kielder, Gruekiedel, Leilighed til Brænde, smuk Hauge, beste Pompevand, m.v., hos Frederich Holmsted Høst, boende i den saa kaldede Paradiis gaard paa Studsgade, beliggende under No. 154. Over afgangne Parykmagermester Christen Schiæsers Stervboes paa Volden her i Byen under No. 245 beliggende Huus, bliver foretaget og holdet offentlig Auction første Gang Tirsdagen den 5te Novbr., anden Gang Torsdagen den 7de Ejusdem og 3die Gang Mandagen den 11te Dito førstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2 at foretages udi bemeldte Huus, hvor de Lysthavende anførte Tider sig behagentlig ville indfinde. Aarhuus, den 1ste November 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Natten imellem Torsdag og Fredag er fra mig Undertegnede paa Fiskergade bortstiaalen et par nye Hørgarns Lagner uden Navn, men det ene er kiendelig deraf, at der er en Plet af bruun Maaling kommen paa det. Opdageren loves 1 Rdr. i Douceur. Th. Svendsen, Parykmagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Kyelig hiemkommen friske Spegesild er at bekommes i Fierdinger og mindre Partier hos Peder Jensen Schmidt. Hos Jens Moss kan faaes til Kiøbs Bergens gode Formelys 18 s. pr. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Hos Jacob Kiellerup er gode Spegesild og Bergen Fisk at faae tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
En Skriverkarl, der er ovet i saadanne Forretninger som forefalde paa et Told- og Consumtions-Contoir, og om sin Duelighed og Opførsel kan forevise paalidelig Attest, ønsker Emploi i samme Fag til anstundende Nyeaar. Aarhuus Stifts Addresse=Contoir giver herom nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Natten imellem den 23de og 29de Octbr. er fra Schoubye Mark ved Chirstinendal bortkommet et sort Øg, som paa venstre Baglaar var klippet P. C. S. omtrent 9 Aar gammel. Opdageren af samme, som vil tikiendegive det for Peder Envoldsen i Schoubye, kan derfore vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Hos Prøvst Bechmann i Aarhuus er til førstkommende Snapsting 1800, af Ning Herreds geistlige Oberformynderie, en Capital af 1278 Rdr. 2 Mk. 5 sk. Umyndiges Midler, til Laans at bekomme imod anordnet Sikkerhed og lovlig Rente. Aarhuus, den 21de Octbr. 1799. 10 a 20,000 Rdr. paa 1ste Prioritet i et complet Jordegods, forlanges til Laans i Snapsting, 1800. Anviisning giver Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
En sortbrun 5 Aars Hest, stærk af Lem NB. ner og Been, men mager og sal, med 2de hvide Bagfødder og en liden Stierne, er Natten imellem den 12te og 13de Octbr. bortkommen fra Laurberg Præstegaards Mark. Opdageren af denne Hest vilde saasnart mueligt, melde det til Undertegnede, der betaler alle Omkostninger og desuden en passende Belønning. Laurberg, den 17de October 1799. Boje. Over afgangne Skoemagermester Christopher Schielroths Enkes Stervboes paa Guldsmedgade her i Byen, beliggende Huus bliver foretaget og holdet offentlig Auction første Gang Mandagen den 28de October, anden Gang Fredagen den 1ste November og tredie Gang Mandagen den 4de Dito førstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2 slet; sidstmeldte Dag, saasnart Auctionen over Huset er tilendebragt, bliver ligeledes stillet til Auction bemeldte Stervboes Meubler og Effecter, hvoriblandt barkede Huder, og Huder, som ligge under Forarbeidning. Auctionerne holdes udi ovenanførte Huus, hvor de Lysthavende forommeldte Tider sig behagentlig ville indfinde. Aarhuus, den 25de Octbr. 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Onsdagen den 6te November førstkommende Kl. 9. Formiddag og følgende Dage, bliver i Feldballe Præstegaard udi Sønderherred holdet offentlig Auction over forrige Sognepræstes afgangne Hr. Knud Storm Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jernfang, Boehave af Chatoller, Dragkister, Skabe, Stueuhr, Speile, Borde, Stole, Senge, fortrinlig gode Sengeklæder, Dækketøi og andet Linnet, Bøger, Vogne, Plove og Gaardsredskaber, gode Bester, Køer, Faar og Sviin, med meere, som til en god Ind- og Udboe udfordres; thi ville Liebhaberne behage til bemeldte Tid at indfinde dem. Aalsøe Præstegaard, den 22de October 1799. P. Worsøe, Auctions Directeur. Hvor en velbygt Eiendomsgaard paa omtrent 4 Tdr. Hartkorn Ager og Eng, og beliggende i en behagelig Egn ved Aarhuus, underhaanden er at faae tilkiøbs anviser Hr. Organist Ebeling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
I den bekiendte frugtbare Egn i Galthen Sogn en Miil fra Randers, er en Eieren fraliggende Ud marks Lod paa omtrent 60 Td. Lands Størrelse under haanden at faae tilkiøbs. Med samme kan faaes saar Eng som Bygninger, og den sælges enten samlet eller i flere Parceller eftersom det maatte forlanges af Liebhabere. Tiendommen, der er af særdeles god Beskaffenhed, forevises og derom kan accorderes med Wincen, Andersen i Hinge, i Galthen Sogn og Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Underskrevne agter underhaanden at bortsælge sin i boende Gaard i Jngerslev Bye bestaaende af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. en fiortendeel Album og Skovskyld er halv Skp. og en ottetyvendedeel Alb., af samme kan og kommende ville behage at henvende sig til Eieren, bekommes det halve eller en Part deraf, naar VedN. Andersen, i Jngerslev. Aar gammel, bortkommet fra Weilbye Mark, mærket For omtrent 14 Dage siden er en sort Hest, i B. Hvem som kan opdage samme og vil give Eieren paa venstre Bov med Pog paa venstre Laar med Af Peder Just i Weilbye Efterretning derom, kan derfor vente en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Administrationen for den Kongelige Porcellams 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
brike bekiendtgiør herved, at Onsdagen den 6te Novboførstkommende, bliver udi General=Post-Amtets Gaard No. 88 paa store Kiøbmagergade holden Auction over en Deel Kiøbenhavns Porcelain, bestaaende af Bor og Theetøi, blaat og hvidt af forskjellige Tegninger de trykte Fortegnelser ere 8te Dage før Auctionen af samt brogede Caffeestell med adskilligt mere, hvorore bekomme paa Porcelains Fabrikens Contoir paa stor Kiøbmagergade No. 3. Porcelainet forevises Liebhaberne 2de Dage før Auctionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-02
Hos Jørgen Christensen faaes til nyelig hiemkommen Rigaisk Hør og gode Kieler el Fyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Kiøbenhavn. Den 26de §. i Forordningen, om Politie=Væsenet, paa Landet i Danmark, dateret 25de Marts 1791, bestemmer, at alt hvad der i Politie=Sager paa Landet forhandles maae gives beskrevet paa ustemplet Papiir, samt at dette maae bruges saavel til Protokollen, som til de Dokumenter, der fremlægges i Retten. Denne Rege har Hs. Majestæt, ved Resolution af 18de f. M., besalet, at skulle udvides til begge Riger, og tillige gielde for Kiøbstæderne; hvilket ved en Plakat fra det danske Cancellie under 25de Octb. d. A., er bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Efter de Hamborger Aviser reiser den danske Minister i Paris, Geheimeraad Dreier, til Spanien, i egne Privatanliggender, og er altsaa ikke rapelleret, som tydske Aviser forhen havde meldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Det er endnu slet intet bestemt, i Henseende til Præsident-Chargens Besættelse i General-Toldkammeret og altsaa ere de desangaaende udspredte Rygter endnu aldeles ugrundede. -¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
J Søndagsaftes har en Mand paa Gaden i Kbhvn. taget en Stok fra en anden, som havde slaget ham overHovedet med samme. Den var beslagen med Sølv, og den anmoder denne nu at afhente den hos ham; hvorfor Vedkommende da nok betakker sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Den 19de d. om Aftenen imellem Kl. 8 og 9 opkom en stærk Jld i en Bondegaard i Paarup Bye, Ellinge Sogn, i Fyen, som efter faa Timer blev et Rov for samme. Det formenes, at Jlden var paasadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Aarhuus. Jørgen Christensen agter først i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Prædikanterne paa 25de Søndag, efter Trefoldighed. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Udenlandsk. Holland. General Brune har under 23de Octbr. tilskrevet Directoriummet: At den fiendtlige Armee, som omtrent bestod af 30,000 Mand, begyndtosin Jndskibning den 22de Octbr. efterat Skibene med den fiendtlige Bagage, de Saarede og Syge alt den 21de var gaaet under Seil, samt og forhen afsendt til Engeland 3 Batailloner af Bataviske Deserteurer og Fanger, som havde taget Tieneste for Prindsen af Oranien. Oberste Krayenhof har Commissionen, i Følge Hertugen af Yorks Capitulation, at paasee at Batterierne paa Helder og i Titelen forbliver i deres nuværende Tilstand. GeneralDaendeels har og allerede udvexlet 1500 Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Der anstilles nu overalt Undersøgelser for at faae de Embedsmænd opdagede, som paa nogen Maade har været Fienden behielpelig, paa det de kan blive indtrukken til Straf. De som af Frygt ere undvigte, ere evig forviste af Republiken, og kommer de tilbage, bliver de straffede med Døden. Alle som i Fegtningerne have udmærket sig, bliver belønnede og General Brune er tilbuden, en anseelig Belønning. Der skal slaaes en Amindelsespenge paa denne vigtige Epoche, hvorved en saa frygte lig Jnvasion blev tilintetgjort. De rige Hollændere har kappedes om at udøve Godgiørenhed mod de i Feldtslagene saarede bataviske og franske Krigsmænd, blant andre har en riig Jomfrue i Harlem, daglig ladet Mad tillave i sit Huus for alle Saarede i et heelt Hospital.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Tydskland. Den 26de Octbr. om Aftenen viste sig 600 Mand fransk Cavallerie og en halv Brigade Jnfanterie for Frankfurts Porte, som satte hele Staden i Bevægelse. De ville med Magt trænge ind, men Vindebroerne bleve endnu til ret Tid optrukne. Magistraten holdt strax en overordentlig Forsamling. Franskmændene ville der igiennem til Aschaffenburg, ligesom de og ville lade en Garnison blive efter sig i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Franskmændene har den 20de Octbr. besadt Bruchsal. De trækker med deres hele derværende Styrke til Heil bronn og Philipsburg, og har ganske forladt Biergveien, hvor de Keiserlige ere fremrykkede til Weinheim.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
J Maynz, som for kort Tid siden var truet med Blocade og Belering, holder Franskmændene sig nu saa sikre, at de kun har 2000 Mand til Besætning der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Alle Foranstaltninger til Festningens Proviantering er nu standset. Regierings=Commissair Lacanal skal være hiem kaldet fordi han egenmægtig har foretaget sig at udhæve Gidsler af Departementerne paa den venstre Rhinbredde, hvormed der og nu virkelig er ophørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Keiseren treffer alle Anstalter i Tilfælde at Krigen, skal vedvare til næste Aar. Der skal udhæves 80,000 Recruter af Arvelandene. Desuden tager Keiseren 12 til 15000 Bosnier og Albanesere i Sold af Porten, for især at bruge dem i Biergegnene som Skarpskytter. Saa taler man og om et nye russisk Korps paa 40,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Schweitz. Fra den 16de har Suwarows Korps paa 16000 Mandramperet ved Lindau og den 18de skulle Korsakows Korps, paa 12000 Mand indtreffe der. Man paastaaer at begge Armeer vil fra Basel til Chur giøre et almindelig Angreb og forceret indrykke i Schweitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Erkehertug Carl og Suwarow trækker begge deres Nationers Tropper sammen. Massena giør og paa sin Side alle Foranstaltninger til at forsvare sine Fordeele, og i Tilfælde af at han uhældigviis skulle nødes til at rykke Aldage, at sikre samme. Hans Hensigt synes da i Uhelds Tilfælde at være først at rykke ind i Leiren ved Zürch, og derfra i sin gamle Leir ved Albis og Urtlihvor Forhugningerne og Barakkerne endnu staaer som før. Nøden i Schweiz er ganske ubeskrivelig. Massena paastaaer de af ham udskrevne Contributioner betalte, paa Grund af at han nødvendig behøver dem til sin Armee, og truer i modsat Fald med militairsk Execution. Schweitzerne klager jammerlig over at de behandles som et erobret Land, men det hielper dem ikke, ligesaalidet det Helvetiske Directoriums til Paris indsendte Klager derover, thi det franske Directorium har bifaldt den af Masseng udskrevne Contribution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Zürich har betalt Halvparten af det fordrede frievillige Bidrag af 600,000 Livres. Af den Schweitzer Bataillon, som i Zürich blev oprettet for engelsk Sold, har de fleste taget Tieneste hos de Franske. Det Condeiske Korps skal staae i en Leir ved Radolph. zelle mellem Constanz og Böhringen. J Constanz skal Franskmændene have plyndret uophørlig i 18 Timer, og reent udtømmet over 300 Huse. Strax derpaa fordrede General Gazan en Reqvisition af 60,000 Gylden, 50 Stude, 2000 Par Skoe og 20,000 Portioner Brød, men skal endelig have ladet sig nøie med 2000 Louisdorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Den 17de Octbr. har Franskmændene angreben General Auffenberg ved Raganz i Schweitz og tvungen ham at trække sig tilbage over Rhinen ind i Graubündten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-11-06
Frankrig. Den 20de Octbr. er 6000 Mand af de i Paris værende Tropper afmarscherede til de vestlige Departementer for at segte imod de der forsamlede talrige Rojalister og Chouans. Republikens Armee skal der bringes til 40,000 Mand. Chouans Armeen som indtog Mans, bestod af 3000 Mand Jndfanterie og 200 Mand Cavallerie, og anføres af den forhenværende Grev Bourmont, en ung forrig Mand; de tog 500,000 Franker og meget Munition med sig, da de forlod Staden. Den bekiendte Admiral Touche-Treville, som ikke er ansadt til nogen Commando siden han commanderte Expeditonen imod Neapolis 1792 og 93, uagtet han dog ofte har ansøgt derom, tilbyder nu offentlig alle Skibs og Kaper=Udredere sin Tieneste.