JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Høiesteret har i Torsdags afsagt Dom i den meget omtalte Sag imod Jens Rasmussen og Ludvig Petersen, der tiltaltes for Drabet paa den her paa Falster og paa Lolland almindelig bekjendt og frygtede Jens Skjerrits. Landsoverretsdommen, der havde tilkjendt hver af dem 8 Aars Fæstningsarbeide, stadfæstedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 28de August, Sluppen Falster, Skipper R. Rasmussen, af og fra Nakskov ball.; Skonnerten Christiane Dorthea, II. P. Tofte, af og fra Kjøge ball.; Jagten Familiens Haab, A. C. Andresen, af og fra Nakskov ball.; Jagten Ellen Ring, J. R. Nielsen, af Svendborg, fra Flensborg med Muursteen. Den 1ste September: Jagten de 2 Brødre, P. Jørgensen, af Faaborg, fra Holnis med Muursteen; Sluppen Anna Helen, Chr. Møller, af Nykjøbing, fra Christiansand med Trælast. Udklarerede. Den 28de August, Skonnerten Christiane Dorthea, Skipper J. P. Tofte, af og til Kjøge med Brænde, Tjalken Harmonien, A. Klotz, af og til Nysted med Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Naturtildragelser. Bladene fra Rouen melde om en skrækkelig Ødelæggelse, som en Vindhose den 19de ds. om Middagen har anrettet i Dalen Monville. Vindhosen ikke blot tilintetgjorde den paa Marken staaende Sæd og oprykkede Træer o. s. v., men den rev tre hele Fabrikker omkuld, hvorved 58 Mennesker mistede Livet og 170 bleve meere eller mindre qvæstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Bladene indeholde de sørgeligste Details angaaende denne Ulykke; den ødelagte Egn skal have frembudt det frygteligste Skue. Vindhosen havde Formen af en omvendt Kegle, hvis umaadelige Basis tabte sig i Skyerne, medens dens mod Jordens Overflade vendte Spidse i det høieste havde et Omfang af 2530 Fod; det lader sig heraf forklare, at medens mægtige Træer bleve ligesom afmeiede, bleve kun faa Skridt derfra Kornneeg urørte paa deres Plads. Den materielle Skade, som anrettedes, anslaaes til 1,200,000 Fr. - Ogsaa fra Staden Trier er der indløbet Efterretninom en frygtelig Vindhose, som samme Dags Eftermiddag anrettede lignende Ødelæggelser, men hvorved do ingen Mennesker ere omkomne. Vindhosen havde her en saa frygtelig Magt, at den endogsaa rev et nytopbygge Kirketaarn bort med sig, som det kunde være en Har Falsters Landboforening. afholdt den 26de August sit tredie ordinaire Møde paa Nykjøbings Raadstue. Følgende blev forhandlet: 1. Det af Ole Rode i forrige Møde afleverede Andragende om en Forandring i den Maade, hvorpaa Tjenestetyende ere pligtige at yde Fattigbidrag blev oplæst; men da en stor Deel af Medlemmerne ikke var mødt, blev det af de Tilstedeværende besluttet, at det ikke skulde tages under Behandling for i næste Møde. 2. Da der vare flere af de tilstedeværende Medlemmer som yttrede, at der blandt Bondestanden endnu ønskedes, at den før omhandlede høiere Bondeskole for Falster kunne komme istand, saa besluttedes, at det ved næste Møde skulde tages under Overveielse, om den fra Foreningen skulde udgaae en Jndbydelse til selve Bondestanden, saavelsom og en Anmodning til det Classenske Fideicommis om en aarlig Understøttelse til bemeldte Skole. 3. Peder Steffensen fra Alstrup oplæste et Forslag til Foreningen om at opfordre samtlige Sogneforstanderskaber til at indgaae til Amtsraadet med et Andragende om en Forandring i den i Amtsraads-Mødet den 18de Februar d. A. tagne Beslutning: "at anmode Jngenieurcapitain Dreier om at overtage Over bestyrelsen af Amtets Veie, hvorfor der udbetales af Amtsrepartitionsfonden 850 Rbd., hvilket Forslag blev udsat til næste Møde. AVERTISSEMENTS
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Paa Grund af det i Store Berlingske Tidende af 26de August sidstleden den indrykkede lille Protest til føiede Rygte (som jeg just tilfældigviis har læst), at den til Hr. Professor Bang fra Lollands Landboforening indsendte Adresse skal være indgivet skriftlig til Foreningen af en Mand udenfor Valgdistrictet, troer jeg mig forpligtet til herved at erklære: at Hr. Berlingske ikke kan have denne Anmeldelse fra paalidelig Kilde eftersom jeg er den, der har skrevet og i Foreningens Møde den 26de Juli d. A. oplæst Udkastet til hiin Adresse. Naar forøvrigt det fremdeles hedder, at Adressen ikke skal være bleven til ifølge ordentlig Dscussion i Forsamlingen selv, da tilstaaer jeg ret gjerne, at jeg ikke er saa lærd at jeg med fuld Vished veed, om noget med Hensyn til Formerne skulde være forbigaaet; imidlertid troer jeg dog ikke dette, forsaavidt Berlingske ellers ved ordentlig Discussion forstaaer, at Forsamlingen skulde tale om Adressens Jndhold og Form, samt Resultatet heraf indføres i Forhandlings=Protocollen. Begge Deele er skeet, og jeg veed sandelig ikke hvad Grund der har været til et sligt Rygte, da jeg dog troede de Dage forlængst forsvundne, da de saakaldte dannede Folk ei vilde erkjende, at Bønder kunne tænke og, endnu langt mindre, tale. Naar der fremdeles tilføies, at det naturligviis er at vente, at endnu langt Flere ville fralægge sig Deeltagelse i hiin Adresse og sammes Grundsætninger", da indrømmer jeg, at dette maaskee nok kan blive Tilfældet; det kunde vel i al Fald nok komme istand paa samme Maade som "Almuevennen, Nr. 59 og 60 for d. A. offentlig beretter at det skal være gaaet til ved Hr. Professorens Valg. Hvad var desuden rimeligere, end hvis det er sandt, at Hr. Professoren fornemmelig skylder en Forvalters Bestræbelser sit Sæde i Stændersalen, at denne da nu om muligen sætter baade Himmel og Jord i Bevægelse for at faae hans Færd anpriist som hæderlig. Paa denne Maade lader det sig endog tænke, at Mænd, som ellers have ivret imod Professorens Valg (selv en Sønnesøn af en forhenværende Provst), kan beqvemme sig til at protestere. Thiersted, den 31te August 1845. C. Christiansen, Gaardeler og Vælger i det 17de Landvalgdistrict, samt Medl. af Loll. Landboforening. 1195 Rbd. 80 s., tilhørende det Frederik Wallmodenske Fideicommis, kunne mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans, naar man derom henvender sig til Byfoged Møller i Maribo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Løverdagen den 20de September førstkommende, Middag Kl. 12, afholdes paa Raadstuen heri Byen en Skiftesamling i Kjøbmand H. C. Führers Opbudsbo, hvorved forskjellige Gjenstande, Boet vedkommende, ville blive afhandlede; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 31te August 1845. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Løverdagen den 20de September førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes paa Raadstuen heri Byen en Skiftesamling i Kjøbmand V. C. Klingenbergs Opbudsbo, hvorved forskjellige Gjenstande, Boet vedkommende, ville blive afhandlede; hvilket herved, overeensstemmende med Platen 21de April 1824. bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 31te August 1845. Hammerich, Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Løverdagen d. 20de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Maribo Raadstue en Skiftesamling Kjøbmand D. L. Kølles til Deeling mellem Creditorerne opgivne Bo, som antages at være fallit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Ved denne Samling agtes flere Boet vedkommende Gjenstande tagne under Overveielse, navnlig Salg af Boets faste Eiendomme, Løsøre og Varebeholdning, hvoraf Jntet er ubehæftet, Boggjeldens Jndfordring, Antagelse af en Curator bonorum m. m. Boets Creditorer og alle andre Vedkommende indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, til at møde ved den ommeldte Skiftesamling, for at erklære sig over de forskjellige Spørgsmaale, som fremkomme, og tilkjendegives herved, at de Udeblivende ansees at samtykke i, hvad der besluttes. Mariboe Skifteret, den 31te August 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Jørgen Madsen i Opager under Grevskavet Christianssæde indkaldte med 12 Ugers til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes østre Districts Skifteret, Christianssæde pr. Mariebo, den 26de August 1845. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Lauds Enkes Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Lollands Falsters Suisk Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 108. Torsdagen den 4. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Jndenlandske Efterretninger. Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Reventlow Criminil, er i forrige Uge fra Føy kommen til Kiel for at begive sig til Berlin og derfra til Rhinen, hvor Fyrst Metternich for Tiden opholder sig. At det er en Forretningsreise, slutter Correspl. med megen Sandsynlighed deraf, at Greven vil vende tilbage til Kjøbenhavn paa samme Tid som Kongen. Efter Forlydende skulle samtlige Politimestere i begge Hertugdømmer have modtaget et Circulaire fra den slesv.-holst. Regjering, hvori Hs. Majestæts allerhøieste Mishag er udtalt i Anledning af de ved sidste Sangerfest i Jtzebo brugte fleerfarvede Faner med Hertugdømmernes Vaaben, og er der derhos indskærpet Politiet det størstmulige Tilsyn med, at ingensomhelst Omgaaen af Fanerescriptet af 28de f. M. finder Sted, f. Ex. ved Tilføining af en eller flere Farvestriber til de anvendte trefarvede Faner. (Danv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
J Aabenraa vare den 20de de, omtrent 40 dansksindede unge Mænd, tildeels Arbeidere, om Eftermiddagen med en Dannebrogsfane og danske Cocarder, dragne ud af Byen til et Beværtningsted og havde der moret sig paa en sømmelig Maade med Sang osv., hvorefter de om Aftenen vare dragne hjem igjen med Fanen igjennem Byen uden al Uorden. Nogle herover opbragte Slesvigholstenere have nu, ifølge Aabenr. Ugebl., været saa lavttænkende og fanatiske, at de have formaaet flere Skibsbyggere og Haandværksmestere, hos hvem hine Dansksindede vare i Arbeide, til at afskedige dem: ja de have endog skrevet til de haderslevske Skibsbygmestere for at forhindre dem fra at antage hine afskedigede Arbeidere, hvoraf een er Familiefader. Da der bygges Skibe i nærliggende danske Havne, i Svendborg og paa Thorseng, var det at ønske, at man derfra vilde tilbyde de Fordrevne Arbeide, og derved tilintetgjøre en saa nederdrægtig Machination. (Kbhpst.) Ove Thomsens Avis anfører følgende Træk af Borgermesteren i Aabenraa, den velbekjendte Hr. Schow. Nu, da Kongen har forbudet Schleswigholsteinerne at lade deres Partiflag vaie, og da danske Mænd driste sig til, ved deres festlige Sammenkomster, at lade Dannebroge vaie, har han, fra "Apenrader Polizeamt af 27de f. M., ved en offentlig Bekjendtgjørelse, bragt i Erindring, at ifølge en hidtil der ikke publiceret, allerhøieste Resolution af 21de December - 1833 er det ingen Privatmand tilladt, paa sine Eiendomme i Kjøbstæderne eller paa Landet at lade noget Flag vaie, og at de, som handle imod denne Resolution maa vente, at de heiste Flag ville blive borttagne af Politiet, og at Overtræderne efter Omstændighederne ville blive anseete med Straf. Man seer iblandt Andet af denne Bekjendtgjørelse, at Hr. Schow endnu er Borgermester i Aabenraa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
J Viborg er det, efter Stiftamtmand Brettons Jndtrængen i et privat Selskab, kommet til mangehaande Stridigheder, som kun tildeels antydes i Byens og Stiftets Avis, men hvoraf dog fremgaaer, at man fra forskjellige Sider vil indgive Klage over Baronen, eller endog anlægge retligt Sogsmaal imod ham. Directionen for bemeldte Selskab skulde i Løverdags holde en Extrageneralforsamling, hvorved der vel vil være tagen Beslutning i ovennævnte Henseende. Dertil kommer endnu, at et Medlem af Amtsraadet, Hr. Balling, bekjendtgjør i sidste Viborg Av., at han af Baron Bret ton og nogle andre Medlemmer af Amtsraadet, uden videre er bleven – excluderet. – Det maa være et Mønster paa en Amtmandsregjering, som samme Baron fører i Viborg. (Kbhpst.)Med Roeskilde Jernbanen gaaer det nu rask. Den 31te Juli vare 634 Arbeidere ansatte ved Banen, og dette Tal er siden forøget til omtrent 750, og man øn skeer at bringe det til 2000, men det vil ikke kunne skee før efter Høsten. Af de formeldte 634 Arbeidere vare 112 Udlændinge, meest Svenskere. Expropriationen er nu fuldendt fra Roeskilde til henimod Valdby, og i det Hele paa moderate betingelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
J Nærheden af Kjøbenhavn ved Hvidegaard tæt ved Fortunen have Oldgranskerne fornylig gjort et ret mærkeligt Fund i en af Bønder udgravet Kæmpehøi. J en af Kampesteen sammensat Kiste fandt man nemlig brændte Been indhyllede i en bruun ulden Kappe, som det ikke er lykkedes at optage, idet den smuldrede ved Berørelsen. Ved Siden laae et Broncesværd i en omhyggelig forarbeidet og aldeles conserveret Læderskede, hvorved et Læderbelte, som er optaget stykkeviis. Ved dette har rimeligviis hængt en ligeledes forefunden aflang med Forziringer prydet Lædertaske eller Etui, hvori en Mængde mindre Redskaber og Gjenstande, saasom et Par Bronceknive ogsaa i Skede, Halen af et Fiirbeen, en Falkeklo, forskjellige Rødder, en omviklet Flintkniv- og en lille Amuletpose, hvilket Altsammen nu befinder sig paa det oldnordiske Museum, og hvoraf man slutter at den her Begravede har været Læge eller Troldmand. Det Hele laae paa en udbredt Hud, rimeligviis af et Daadyr. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Den 18de Aug. bisattes i Aarhuus Domkirke de jordiske Levninger af den nylig afdøde hæderværdige Olding Stiftsprovst og Sognepræst Mogens Lindhard, Et talrigt Følge af alle Stænder ledsagede Liget til Kirken, hvor Hr. Pastor Føns forrettede Jordpaakastelsen, og i en Tale skildrede den Afdødes Værd som Religionslærer, og navnligen som geistlig Taler, samt udtalte alle deres Tak, som af ham havde modtaget Belærelse, Formaning og Trøst, hvorpaa Hr. Pastor Jespersen, der i de sidste 2 1/2 Aar som Capellan har været den Afdødes Medhjælper, udkastede et smukt Billede af ham, saaledes som han havde viist sig i det huuslige og private Liv, og henvendte Trøstens Ord til de om Kisten staaende Sønner og Slægtninge. Før og efter Talerne bleve Choraler fra Orglet afsungne af Cathedralskolens Disciple. Paa Kirkegaarden, hvorhen Liget umiddelbart fra Kirken blev ledsaget, erindrede Hr. Pastor Topsøe om, at dette nu var den tredie Ordets Tjener, man i Aarhuus i et Tidsrum af faa Maaneder fulgte til det sidste Hvilested, (Biskop Paludan Müller og Pastor Jahnsen bortrykkedes ogsaa i indeværende Sommer), tolkede i eget og Medbrødres Navn Erkjendelsen af den Afdødes Fortjenester som geistlig Tilsynsmand, og sagde han det sidste Farvel. Paa Veien saavel til Kirken som fra denne til Kirkegaarden og under Ligets Nedsænkelse i Graven, udfortes Sørgermusik af Dragonregimentets Musikcorps, som dertil frivilligen havde tilbudet sig. Under 26de August er Cand. theol. O. N. C. Pontoppidan beskikket til personel Capellan hos Sognepræsten for Rødby og Ringsebølle Menigheder paa Lolland, C. C. Meier, og constitueret Lector ved Sorøe Academie, Mag. art. P. H. Tregder, udnævnt til Rector for Aalborg Cathedralskole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Paa samme Tid som Hr. Jagd i Svendborg har anstillet Prøver med sin opfundne rotatoriske Dampmaskine bygges der i Liverpool et til Paketfart paa Constantinopel (i Forening med tvende andre Dampskibe) bestemt Dampskib, the Novelty, med archimedisk Skrue, der sættes i Bevægelse af en nylig opfunden rotatorisk Dampmaskine, der vil frembringe en total Forandring i Dampskibsfarten. Denne Maskine", hedder det i Beretningen, er ikke over en Trediedeel saa stor, som en sædvanlig Maskine af samme Kraft, og Kulforbruget staaer i samme Forhold. Dette er det første heldige Forsøg paa at forfærdige en Maskine til Skibsbrug efter dette Princip, og hvis Anvendelsen, skulde blive ligesaa heldig herefter, vil Besparelsen af Brændsel og Rum blive saa stor, at den vil frembringe en uhyre Udvidelse af Dampskibskraften. De andre, til den liverpool-constantinopolitanske Route bestemte Dampskibe indrettes efter samme Princip som the Novelty, saa at man meget snart vil see det i Virksomhed efter en stor Maalestok. Det fuldkommen heldige Udfald vil frembringe en aldeles ny Æra i Dampskibsfarten, og maaskee føre til Anvendelsen af Dampkraft baade paa Handels- og Krigskibe, i en saadan Udstrækning, som endnu Jngen har turdet haabe at det nogensinde vilde blive Tilfældet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Ifølge Breve fra Corvetten Galathea var Expeditionen den 21de Juli lykkelig og vel ankommen til Madeira og laae den 27de f. M. paa Funchals Rhed, færdig til at fortsætte Reisen. Alt var vel inden Borde. (Aftbl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
J Mandags er der efter Kongens Fogeds, Cancelliraad Homanns, Reqvisition afholdt Auction over Fædrelandets" forrige Redacteur, Hr. Giødwads, Bøger og Meubler, som udbragtes til et Beløb af c. 650 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
En i Nørresundby nylig stedfunden Jldebrand har ifølge Aalb. Av., igjen været fremkaldt ved Brandstiftelse, idet et midaldrende Fruentimmer af Almueclassen, der, som mistænkt, var bleven arresteret er ved de af Herredsfoged Timmoptagne Forhører bragt til Bekjendelse af at have udøvet Forbrydelsen, som man siger fremskyndet af Had og Hævn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
J Aalborg har en 22-aarig Tjenestepige druknet sig i Canalen udenfor Byen. Huusværtens Jrettesættelse og overdrevne Trusel i Anledning af en bort lagt Nøgle nævnes, ifølge Aalb. Av., som Aarsag til den ulykkelige Beslutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Flensb. Zeit." indeholder en Erklæring fra 92 Prov og Præster i Slesvig og Holsteen, hvori de udtale deres dybe Smerte og levende Uvillie, over, at de preussiske saakaldte Venner af Lyset, navnlig Wislecinus i Halle, Uhlich i Pommelte og König i Andesbech have fornegtet de vigtigste og helligste Lærdomme i Evangelium, - og erklæret at de ansee disse saakaldte "Lysets Venners" Retning for ukirkelig, ubibelsk og uchristelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Prinds Frederik af Hessen vil endnu i Sommer, afreise til Jtalien med sin høie Svigermoder, Keiserinden, af Rusland, der som bekjendt er meget svagelig og forventes Vinteren over at ville opholde sig i Florents.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 30te August. "Augsb. allgemeine Zeitung" indeholder en Artikel om de slesvig-holsteenske Forhold, hvoraf et Brudstykke er meddeelt i dette Blads Nr. 103, og som saaledes er Bladets Læsere bekjendt. Skjøndt den giver sig Udseende af at være skreven i Baiern, er den sikkert lavet et Sted i Hertugdommene, og efter den Jver at dømme, hvormed den tager sig af Hertugen af Augustenborg, rimeligviis paa Als. Vel er man vant til i slesvigholsteenske Blade at finde suffisante og extravagante Paastande, men vi mindes dog ikke nogensinde at have seet en Artikel, der er skrevet med saa fræk Dumdristig som denne. Hertugen af Augustenborg gjøres til Medlem af det tydske Forbund! Og hvis Hs. Maj. Kongen af Danmark skulde finde for godt at give sine Stater en anden Organisation, som han maatte ansee for hensigtsmæssigere, saa skal Preussen i Forbundets Navn og efter dets Ordre militairt besætte Hertugdommene, indtil Kongen af Danmark retter sig efter Forbundets Bestemmelser!! Disse Paastande endes med en af de sædvanlige Trumfer, at dette er Sagens statsretlige, forbundsretlige Gang, o. s. v." Man har neppe nogensinde hørt Mage til sligt Galimathias, og man maa undre sig over, at et ellers saa respectabelt Blad som "Augsb. allg. Zeitung" vil optage en saadan Artikel. Redactionen maa dog vide, at Forbundet kun bestaaer af tydske, souveraine Fyrster, og at Hertugen, af Augustenborg hverken er meere eller mindre end privat Godseier.) i Hertugdømmet Slesvig, med hvis Anliggender Forbundet ikke har meere at bestille end med Ruslands eller Frankrigs indre Anliggender, Preussen skal gjøre Execution mod os, Ere Vedkommende virkelig saa eenfoldige at troe, at Forbundet og Preussen saaledes ville lade sig bruge som Redskaber for revolutionaire Planer, Og hvis dette Utænkelige skeete, troer man da, at de andre Magter vilde sidde med Hænderne i Skjødet, og see paa, at Forbundet opstillede og exeqverede Grundsætninger, hvis Conseqventser meget snart maatte ramme dem selv. Nei saa tyrkisk er dog den europæiske Statsindretning endnu ikke bleven, som Schlesvig=Holstenerne ville gjøre den. Men Sagen er, at de ret vel selv føle, at de af Rettens Vei Jntet kunne opnaae, derfor appellere de til Magten, hvor de troe, at det kan nytte at anvende den, men hvor det ikke kan nytte, finder man sig i det Uafhjælpelige. Saaledes vare de exeltarede Tydskere, der gjerne vilde indlemme hele Europa in dem grossen und einigen Deutschland, paa Würzburgerfesten enige i, at der desværre ikke var at tænke paa de russiske Østersø-Provindser. Nei, det ville vi gjerne troe, det kan sandelig ikke hjælpe at overdrage Preussen nogen Executionsforretning der. Adressen fra det 17de Landdistrict, eller en Deel deraf, til dets hidtilværende Repræsentant i Stænderne, *) Det vigtigste Privilegium, Hs. Durchlauchtighed har fremfor andre private Godseiere, er, at han kan gjøre - Hofraader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Etatsraad Bang, har gjort megen Opsigt her. Vimaae tilstaae, at vi finde, at hvis Vælgerne ikke have været tilfredse med Etatsr. Bang, saa maae de søge Skylden hos dem selv; Bang har aldrig været den Mand, der har stukket under Stol med sine Grundsætninger og Meninger, og det maatte derfor være Vælgerne fuldtvel bekjendt, at de ikke i Bang kunde vente en Repræsentant for radicale Anskuelser. Hvis f. Ex. Baptisterne havde Overvægten i et Valgdistrict, hvad var da rimeligere, end at de vilde have en Mand indi Stænderne, der kunde tale deres Sag, og valgte de nu dertil Biskop Mynster, saa vilde de vistnok have valgt en meget lærd, en meget begavet, og en meget retskaffen Mand, men som dog vilde mangle den vigtigste Egenskab, som de forlangte af ham: at være Talsmand for et undertrykt Religions=Parti, og skuffede han i saa Henseende deres Forventning, maatte de søge Skylden hos dem selv. Midlertid ansee vi ingenlunde Adressen for spildt; den vil altid udrette det Gode, at henvende Opmærksomheden paa, hvor vigtigt det er for Vælgerne at forvisse sig om, at deres Repræsentant deler Meninger og Anskuelser med dem; thi vel kunne Vælgerne ikke binde deres Deputerede ved nogen Jnstrux, men man kan ikke fortænke dem i, at de forlange, at han skal udtale hvad der ligger dem paa Hjertet. Jndgangen til Frederiksberg Have har den hele Sommer været i en ynkelig Forfatning. Rækværket paa begge Sider af Jndgangen er ganske raaddent og Tremmerne i Tralværket for en Deel faldne ud og erstattede med Gjerdekjeppe, virkelige Gjerdekjeppe. Saaledes var det ved Kongen af Preussens og de svenske og norske Studenters Nærværelse. Men i de sidste 8 Dage har man fundet paa at forskjønne Jndgangen. Man har nemlig været nødt til at borttage et Stykke af Tralværket paa omtrent 3 Alen, og i dets Sted har man pyntet op med en gammel Vognfiel. Det er Hoved-Jndgangen til det første kongelige Lystslot, og Kjøbenhavnernes Yndlingspromende, og i samme Tilstand er omtrent Havens Rækværk og Bænke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-04
Til næste Aar skal vi, foruden de tre Tivolier vi have, Carstensens, Vandcuur=Anstaltens og Kehlets, kunne vente et nyt. Det gamle Tracteursted "Ratzenburg, i Frederiksberg Allee skal nemlig være bleven kjøbt af en Tracteur Thaarup, der skal være en rigMand og agter at lade det indrette elegant.