Berlingske Tidende, 1775-06-01
Jngen maa herefter fra dette Aars Udgang af blive Student førend han paa et Par Maaneder nær har fyldt sine 12 Aar. Og i publike Skoler maa ingen antages førend de have fyldt deres 9de Aar; og maa der nøye sees paa, at de, førend de antages i Skolen, færdigen kan enten den befalede Forklaring eller det forommelte Udtog af den naturlige og aabenbare de Theologie, og desuden skriver skikkeligt, samt kan af Arikmetiken de 4 Specier og Reguladetri. - Hver Løverdag repeteres hvad heele Ugen er igiennemgaaet. - J Theologien maa det være en Hovedsag for Lærerne at bringe Ungdommen, til at fatte hver Sandhed rigtigen, at indsee dens Grund, at elske den og glæde sig ved at troe og følge den. - Ved Historien anbefales: at den lære periodisk eller synchronistisk, Aar. Aarsagerne til Rigernes Flor og Fald, Vindskibelighedens Tilstand, Religionens og Videnskabernes Skjebne, Virkningen af Dyder og Laster maa forklares; Karterne maa under Historiernes Forklaring være for Øynene; Naar Ungdommen har lært en vis Deel af Historien og skal giøre Rede derfor, bruges de historiske Tabeller, hvortil den henfører sin Kundskab. - Lærerne bør nogle gange i stierneklare Aftener lade Ungdommen applicere doctrinam sphæricam. - Naar Ungdommen har hørt disse Videnskaber forklare, og sattet dem, bør den i Theologien holdes til at lære uden af Ord for Ord alle Definitioner og Beviser, men i de andre Videnskaber behøve de ikke at binde sig til Ordene. - De til Skolernes Brug bestemte Prænotionesphilosophica forklares, og prøves om Ungdommen har fattet alt, men de skulle ikke læres uden ad. - J Henseende til Sprogene, da bør Disciplerne lære alle vigtige grammaticaliske Regler med Paradigmatauden ad, igientage og applicere dem. - Hvad det latinske Sprog angaaer, da maa følgende agtes: Paa de syntactiske Regler maa Børnene ikke uden af lære uden 1 Exempel paa hver; af Gloser maa de ikke bebyrdes med flere, end dem, som findes i Vocabulario ved deres Grammatik; Oversættelserne maa i de første 4 Aar holdes saa nær til det latinske Sprog. som det danske kan taale, siden efterhaanden lader man vort Sprog tale mere frit; Ungdommen bør, efterat have tydet i deres Autor, giøre Rede for de der forekommende Ord og Talemaader, og øves ex tempore med andre af lige Art; Lærerne forklare dem af Antiqviteterne eller andre Kilder hvad de ikke forstaae; ved de historiske Autores maa Karterne og de historiske Tabeller være ved Haanden. - Naar et Stykke er igiennemgaaet, bør Læreren vise den Nethed, den Fyndighed, det Stærke, det Smukke, som deri findes. Naar den ugentlige Repetitioner, bør de Unge anføres til at fortælle kort hvad de Skribentere indeholde, som de i Ugen have læst Saavel Stiil som Oversættelser bør Distiplerne giøre hiemme, men Lærerne skulle rette dem offentlig; Stilebøgerne indsendes hvert Aar til Biskopen, saaledes som de i samme Bog ere rettede af Lærerne. Derforuden skal for hver Discipel være en Prøve Stilebog, hvorudi skal indføres alle de Stile, som af Biskopen ved sin Visitats, hvor og naar det kan skee, eller af Rector ved den aarlige Exammen gives Disciplerne, hvilke ikke af Lærerne maa rettes, saa og alle de Stile, som giøres i det sidste Skole Aar, hvilke dog i samme maa rettes af Lærerne samt de herefter befalede Oversættelser og Øvelser, alt med Datum ved hver, hvilken Bog skal følge med enhver Discipel naar han kommer til Universitetet. Endelig bør og Lærerne vænne de Unge til at tale Latin. Angaaende det grædske Sprog, da maa Lærerne, uden at opholde sig meget ved Accenterne, lagttage det samme hvad om det latinske Sprog er foreskreven. - J de 3 ller 4 sidste Skoleaar holdes det nyttigt, at lade de Unge giøre Udtog af Justinus, Ciceronis officiis og Herodotus, at lade dem at Cornelto og Justino tage visse Kapitler, og i steden for Stii skrive derover saa kaldte Variationer; at lade dem bringe Horatii Epistler i ubunden Stiil, og de, som have Hoved dertil, oversætte smaa Stykker deraf i danske Vers, ligesom igien Steder af vore Poeter i latinske Vers; at lade dem oversætte Steder af Quinctiliano og Cicerone de claris orat. i net Dansk, ligesom af Herodoto i Latin; at lade dem udsøge de smukkeste og stærkeste Steder af visse udvalgte Stykket af Cicero, Terentius, Horatius, Virgilius, Quinctilianus, samt anføre Aarsagerne til deres Val. En Prøve af alt dette indføres, dog urettet, i den til Akademiet bestemte Stille bog. - J de 2 sidste Aar have Lærerne, ved Anledning at Cicero de oratoribus, Quinctiliano, Horatii atte poetica, at give Ungdommen et Begreb om de forskjellige generibus styli, samt i de latinske, græske og danske Skribentere, som den kiender, give Exempler derpaa; ligesaa af gamle og nye danske Skrifter at vise dem Prøver paa de slette Stilearter, samt oplyse dem de stylo epistolari historico, oratorio, & de diversis generibus carminum, hvortil Batteur kan tiene. - J de 3 sidste Aar skal Ungdommen anføres af en Bog at deklamere saavel i det danske som latinske Sprog, hvorimod de hidindtil brugelige Orationer skal ophøre, og bør Lærerne saavel derved som ellers ved den daglige Læsning anbringe Ungdommen til en tydelig, net og naturlig Udtale.