Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-21
(Af Captain Cochranes Reise.) Denne Søe ligger ved en Bye af samme Navn 4 Miile norden for Bogota i en sund behagelig og kold Egn, hvori der voxer megen Hvede og Mais. Førend Spanierne erobrede Landet i Begyndelsen, af det 16 Aarhundrede, var denne Egn, som var beboet af næsten en Million Mennesker, underkastet Kaziken af Guatavita. Han besad en betydelig Hovedstad, holdt en Armee paa 30,000 Mand og stod i stor Anseelse hos Naboestaterne, som bragte hans Undersaatter, som for det meeste vare Jordbrugere, Guldstøv, hvorfor tilbyttede sig Landets Producter. Søen ligger 9 til 10,000 Fod over Havets Overflade paa et kegledannet Bierg, som var omgivet af endnu høiere Sneebierge, den blev betragtet som en Boepæl for en beskiærmende National Gud, til hvilken der to Gange om Aaret blev bragt et Offer, som bestod af Guldstøv. Alle Cazikens Undersaatter forsamlede sig paa en vis Dagmed disse Offergaver og stege under Musik op af en velbaned bred Fodstie, som slyngede sig opad til Biergets Top. Denne Stie er fornærværende Tid aldeles tilgroet med Buske; henimod Biergets Tov, hvortil den fører, sees to Crikgrave udhuggede af Steen; ogsaa skal der have været en Hule, hvori Søens Guddom blev dyrket, og for hvis Indgang dengang stode to Guldbilleder i Legemstørrelse. En Spansk Soldat opdagede den tilfældigviis og huggede en Finger af den ene af Figuren; men han blev angrebet og saaret af Jndianerne, dog undkom han Spanierne afsendte nu et Corps Soldater for at hente billederne; men de kunde hverken finde Hulle eller billederne. Jndianerne havde skiult Hulen og kastet billederne i Søen. Saasnart de vare komne op til Biergets Top, traadte Caziken med nogle Høvdinger ned af nogle indhuggede Trappetrin, som endnu sees paa Randen af Søen i nogle Canoer og Folket tog Plads rundt omkring Søen. Naar de vare komne midt ud i den, salvede Høvdingerne Caziken og puddrede ham over med Guldstøv. Nu gav man et Tegn ved at klappre med Bækkener, Folket vendte Ryggen til Søen, Caziken, som var tilpuddret med Guldstøv, dukkede ned i Vandet, og i samme Øieblik udbrød Folket i Jubelraab og kastede sine Offergaver over Skuldrene saalangt ud i Søen, som mueligt. Naar dette var forbi vendte Caziken tilbage til sin Hovedstad og troede nu saaledes at have udsonet de Synder, som hans Folk havde begaaet i de sidste 6 Maaneder. Jfølge en Beregning som en Monsieur La Kier, Medlem af det Kgl. Jnstitut i Paris, har forfattet efter Undersøgelse af de Documneter, som angaae denne Søe, skal der ligge begravede i den Guld og Ædelsteene for en Værdie af en Billion 120,000 Millioner Pd. St.; en Bagatel hvorfor Columbierne maaskee kunne kiøbe den lille Halvøe Europa (skulde imidlertid. denne Beregning forekomme nogen at være utroelig, saa veed man ikke at give andet Raad, end at den Vantroende maatte tage sig en Dykkerklokke og gaae til Bunds for at tælle efter om det har sin Rigtighed dermed.) Da Spanierne erobrede Landet og forfulgte Jndvaanerne paa det grusomste, kastede de det meeste af det Guld, som de havde i Behold, i Søen. Caziken lod skaste der saameget, som 50 Mand kunde slæbe. Nogle Høvdinger, som bleve fangne af Spanierne, sagde til dem: vil J have Guld, saa søg efter det paa Bunden af Søen der ville J finde nok. Jndianerne holdt det for umueligt; men Spanierne gjorde et Forsøg dermed kom paa 7 Alen nær til Bunden af Søen, da Siderne af den styrtede sammen med et Tordenbrag Søen har indvortes Kilder og Vandet steeg igien Nu begyndte Spanierne at undersøge Bredderne og fik saameget Guld ved at udvaske Dyndet og Sandet, at Regieringen fik for sin Part 170,000 Piastere; de fandt ogsaa en Smaragd, som blev sendt til Madrid og vurderet til 70,000 Piastere. Man gjorde siden fleere Forsøg; men intet vilde lykkes. Da Roligheden igien var bragt tilveie i Columbien efter Revolutionen henvendte Englænderen Hr. Paris Pepe sin Opmærksomhed paa denne Guldsøe. Regieringen gav ham et Privilegium og han oprettede et Compagnie af 16 Actier, hver Actiehaver skulde betale 500 Piastere, og med 8000 Piastere troede han at blive istand til at udpumpeSøen; men han havde anvendt 20,000 Piastere derpaa, og endnu havde Søen 17 Alen Vand. En gammel Spanier, som fonderede i Midten af den traf op med Loddet en lille Træegreen, hvori der var et Guldbillede af 100 Piasters Værdie, hvorved Haabet blev paa nye opvakt.