JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Udlandet. Belgien. (Forts. fra igaar.) Nogle paastaae, at Gen. Skrzynecki, for ikke at fremkalde værre Forviklinger, frivillig vilde forlade Belgien og reise til England. Strax efter de tydske Gesandtes Bortreise, i hvis Fraværelse den preussiske Consul i Antwerpen er bemyndiget til Legalisering af Passe og andresomhelst Papirer, sendte de engelske og franske Gesandte Courerer til London og Paris. Et circulerende Rygte, at den franske Gesandt, Grev Serrurier, samt de i belgisk Tjeneste traadte franske Officerer vare kaldte tilbage fra Brüssel, fandt kun liden Tiltro. Den 6te, paa den Dag de tydske Diplomater forlode Brussel, indfandt sig en Deputation fra Nationalforeninger hos Gen. Skrzynecki for at bevidne ham sin Agtelse Journ. de Liege fortæller om denne Sammenkomst: "Generalen var dybt rørt over denne Opmærksomhed. Han er en Mand paa omtr. 50 Aar, af høi Væxt, med et mandigt Udvortes, en aaben Pande, et gjennemtrængende Blik og en værdig Gang. Han taler Fransk med Lethed of Elegants. Den beskedne Simpelhed i hans Underholdning forhøier hans Fortjeneste. Generalen begyndte sin militaire Løbebane i 1807 efter Slaget ved Jena og har gjennemgaaet alle militaire Grader. Han forlod Prag paa et formeligt Kald fra Kongen. Grev Montalembert udgjorde Mellemmanden mellem ham og Kong Leopold. Skrifnecki undrer sig meget over de Fordringer, som Preussens og Østerrigs Gesandte med Hensyn til ham have gjort; thi hans Stilling er ganske den samme som de øvrige polske Officerer, der ere optagne i den belgiske Armee. Jngen Forpligtelse mod Østerrig bandt ham. Kongen anseer Generalens Sag som sin egen. J sit Forhold til de nordiske Magter kunde han uden at compromittere sin egen Værdighed ikke give efter. Foruden de 2de Ministre Ernst og dHuart skal ogsaa Ministeren Nothomb have ifinde at tage sin Afskeed. Jfølge den ovenfor nævnte Journal skal han have erklæret, at Deelingen af Luxemburg og Limburg ikke længere stod til at forhindre, men at han som Minister ikke vilde overtage sig Ansvaret for at underskrive den. Hvis nu denne Minister ogsaa træder ud, bliver Hr. de Merodeden Eneste i Cabinettet, der endnu staaer i Forbindelse med Nationalforeningen. - J Leiren ved Beverlod skal være foretagen en vigtig Arrestation. En Hollænder, som man forsikkrer, en Jngenieur-Officeer, skal, forklædt som Snedkersvend, have indsneget sig i Leiren og have arbeidet der i længere Tid. Han er nu af Overbefalingsmanden ofsendt til Brüssel. - Troppeconcentrationerne ved den franske og preussiske Grændse vedvare. Deres Øiemed er endnu ikke saa ganske klart. Thi slet og ret Observationscorps ville de neppe udgjøre. Paa preussisk Side finder især stor Bevægelse Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Den finantsielle Krisis lader næsten til at tage en Retning mod det Værre. Saaledes taler man igjen om en Standsning af de colossale Cockerill'ske Establissementer i Serning og Lüttich, der beskjæftige Tusinder af Arbeidere. Observateur fortæller, at, saasnart det rygtedes i Setning, at Fabrikherren, Hr. Cockerill, vilde standse sine derværende Establissements og reise til Brüssel, ilede Arbeiderne, der troede, at han heelt vilde forlade dem, til ham, omringede hans Vogn og sagde: "Hvis De ingen Penge har, da arbeide vi gratis, kun maa De ikke forlade os. Uden Dem ere vi forlorne. Naar vi arbeide for Dem, faae vi idetmindste Credit hos Bageren." Hr. Cockerill kunde ikke modstaae og opgav sin Reise, men kjørte en Times Tid omkring i Gaderne for at det ikke skulde see ud som omhan var sine Arbeideres Fange. Man forsikkrer, at Regjeringen skal være tilbøielig til at tilstaae Hr. Cockerill en Subsidie paa 600,000 Franker.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
England. Den af Continentet med Længsel forventede Forandring eller Modification af Kornlovene er ikke saa nær forestaaende som man for kort siden troede. Lord John Russel har den 7de i Underhuset afgivet en Erklæring, der, sammenholdt med Premierministeren, Lord Melbournes Yttringer og samme Gjenstand i Overhusets Møde den 5te, godtgiør, at det ikke er Ministeriumets Hensigt, selv at fremkomme med et Forslag til Modification af Kornlovene. Agitationen har altsaa, uagtet al anvende Force, endnu ikke naaet sit Øiemed; man har nemlig ved modnere Undersøgelse fundet, at Underhuset endnu vil tælle en Majoritet af 20 St. mod en Forandring i Kornlovene og at der, hvis man opløste Parlamentet, ikke vilde være Udsigt til at see denne Majoritet formindsket. Lord Melbournes berørte Erklæring i Overhuset lød saaledes: "Med Hensyn til min Erkiæring i forrige Session gjentager jeg, at, endskjøndt jeg ikke bered til at forpligte mig til Opretholdelsen af det nærv tende System som det bedstmulige, jeg lige saa lidet er dered til, det være som Medlem af Regjeringer eller Parlamentet, at forpligte mig, saavidt min Kundskab til Tingenes Tilstand strækker sig forØieblikket til en Forandring i Loven, saaledes som den bestaaer. Det er nu Underhuusmedlemmet lers der agter at optræde som Forkjæmper i denne har forkyndt en Motion til den 19de de, hvori tage paa, at der skal aflægges Vidnesbyrd (evide for Husets Skranker og Kornlovenes Virkninger da paa Resultatet af disse Udsagn senere skal begri den Bill imod Kornlovene selv. – Den gamle Grev i de sidstforløbne Dage nær bleven dræbt af et Sideri, som faldt ned paa hans Hoved medens hans læst. Han er, som Følge af Skrækken og Bedøvelsen, endnu ikke uden Fare. – De sidste Efterretninger fra det gode Haabs Forbjerg lyde ugunstige med Hensyn til Coloniens Sundhedstilstand; tillige havde Zulaher-Fyrsten, Din gaan, igjen gjort et Røvertog over Grændsen og myrdet Colonisternes Koner og Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Frankrig. Det hedder i Temps: "Hr. OdillonBarrot er det Punct, mod hvilket den tilkommende Regjering graviterer; han er uundgaaelig for Alle, for Nogle som Udgangspunctet, for Andre som Maalet." Endvidere: "Cabinettet af 15de April har ikke givet sin Demission, men kun laant den." Endelig: "At omstyrte et Kammer for at holde et Cabinet uskadt, røber vistnok en slet Architekt." Et lille Blad bemærker: "Opløsningen af Kammeret vil ikke indbringe Ministrene Noget; de have gjort det for Kongen af Preussen." Temps tilføier: "Vi haabe, at Vælgerne ville handle anderledes og ikke arbeide for Kongen af Preussen, – Fra Spanien har man ingen Efterretning af synderlig Jnteresse. De sidste Poster mangle, da Veiene vare tilsneede.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Norge. Den 1ste ds aabnedes det 9de ordentlig Storthing. Til Præsident valgtes atter Sorenskriver Sørensen med 97 St., til Vicepræsident Provst Ridder vold med 47 St., til Secretair Sorenskriver Steen og til Vice-Secretair Byfoged Bing.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 12te Febr. Det havde mindst anet os - hedder det i Kbhvnspstn. - da vi skrev Artiklen om Conferentsraad Holtens Udnævnelse til Directeur ved Øresund Toldkammer, at vi skulde komme til at høre ilde for den Yttring, at den nævnte Post var en Sinecure, eller høre tilden Slags Embeder, som Wessel ønskede sig, nemlig maa Forretninger, store Jndtægter, dette er imidlertid skeet, idet en Jndsender, som vi for Kortheds Skyld ville kalde m. En i "Dagen" har paastaaet, at denne Yttring var en løs Paastand, som vi skulde bevise; En troer det ikke og denne Anskuelse er han bleven bestyrket ved, at han har erfaret, at flere Deputerede i Generaltoldkammeret ogsaa skulle have yttret deres Tilfredshed med Conferentsraad Holten Udnævnelse. Det er underligt nok, hvorledes de med et Embede forbundne Forretninger kunne forøges ved at en anden Person udnævnes til at bestyre dem, for kjorten Dage siden var der neppe en Mand her i Danmark, som ikke med Fornøielse vilde indrømme, at Directeurposten ved Øresunds Toldkammer var en Sinecure, men nu er Conferentsr. Holten bleven udnævnt til at beklæde den, og strax seer man i "Dagen paastaae, at dette Embede er af en saa besværlig og difficil Natur, at det udfordrer en kraftig og dygtig Mand Det forekommer og, at det Factum, at Geheimeraad F. Moltke til Regjeringens Tilfredshed bestyrede dette Embede, medens han som Stiftamtmand i Aalborg Stift opholdt sig i Aalborg, staaer i Strid med denne Hr. m. &n's "løse Paastand, ligesom vi heller ikke godt kunne forene hermed det Haab, som m. En siden yttrer, at Conferentsaad Holten vil vedblive med lige Kraft og Dygtighed som hidtil at virke for Statsgjældsvæsenet; udfordrer Directeurposten ved Øresunds Toldkammer en kraftig og dygtig Mand, maa der upaatvivlelig drages nogen Kraft eller Dygtighed fra, enten i Øresunds Toldkammer eller i Statsgjældsdirectionen, om man er aldrig saa kraftig og dygtig, paa og Steder kan man dog ikke være. – Efterat Kjøbenhavnsposten endvidere har udtalt sig til Forsvar for den i sin foregaaende Artikel om Conferentsr. Holtens Udnævnelse anførte Yttring om Møstings og Moltkes for Landet ikke heldbringende Finantsministerier", slutter den sin her berørte Artikel saaledes: Bedømmelsen af Conferentsr. Holten som Statsgjældsmand ligger udenfor nærværende Sag, kun saa meget ville vi tillade os at yttre, at Conferentsraad Holtens Færd med Hensyn til den Rothschildske Hoved Obligation af 15de Debr. 1837 er et Factum, som selv en Forening af de fortræffeligste Egenskaber i andre Henseender ikke kan gjøre godt igien. Vi ansee Følgerne af dette Skridt, hvis ikke Hans Majestæts Tilkjendegivelse til Stænderne var paafulgt, for uberegnelige.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Til den Efterretning, "Dagen" meddeelte om Overrettens Dom i Sagen imellem Kjøbmand Fogh i Nakskou, og Justitsraad Pontoppidan, tilføier nu nævnte Blad, at selve Sagens Realitet ikke er paakiendt af Overretten, men at denne kun har annuleret Bytingsdommen, fordi de 2 Embedsmænd, der havde afsagt den, ansaaes incompetente til at dømme i Sagen, formedelst deres personlige Stilling i Hensyn til nogle af de Beskyldninger, der vare fremsatte imod Pontoppidan.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
– Blandt de til Kjøbenhavnspostens Redaction indkomne Gaver til de Vandlidte i Jylland vare: "fra Arbeiderne i Bech & Sønners Fabrik, 15 Rbd., fra Esbonderups Beboere, 40 Rbd., af 5 Børn sammenskillinget, 1 Rbd. og ved en Børnecomedie, 5 Rbd. 56 s.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
J Kjøbenhavn foreviser fortiden en Hr. C. F. Møller (ikke at forvexle med Hr. Mechanicus N. U. Møller, som i disse Dage agter sig med sit Voxcabinet herfra Aalborg til Randers) et af ham forfærdiget Kunst-Automat Voxcabinet samt Liniedands og Fremstilling af flere smaa Figurer m. fl. Gjenstande og til Slutning Transparent Fyrværkeri m. m."J Kiel havde en Smedesvend den 3die os, meldt, at han havde seet et fremmed Menneske, der, efter forskjellige Omstændigheder at slutte, syntes ham at kunne have et Attentat i Sinde mod den i Skuespilhuset nærværende Hertug. Saa utroligt dette endog maatte være, blev dog da der manglede Tid til nærmere at undersøge, om Angivelsen var grundet eller ikke, Foranstaltninger strax trufne, til at lade Skuespilhuset og de derhen førende Gader sætte under Opsyn af Militaire og Politivagt. Jdag den 4de hedder det – er man fuldkommen overtydet om, at Skrækken var ugrundet; derimod strider man, som sædvanligt i slige Tilfælde, om hiin Angivelse afgav tilstrækkelig Grund, til for Øieblikket at allarmere Publicum. (Alt. Merc.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Endskjøndt Licitationerne i det Hele taget ere gavnlige saavel for det Offentlige som for Private, saa er det dog ofte Tilfældet, at kun faa Concurrenter indfinde sig ved Samme. Dette var navnlig Tilfældet med Licitationen over Materialiet til en Mudderpram, som afholdtes den 31te f.M. i Kallundborg. Der indfandt sig nemlig hertil kun 2de Smedemestere, hvilken Omstændighed dog mod Forventning afgav et heldigt Resultat; thi Buddet blev neddrevet til 10 Mk. pr. Lpd. af smedet Jern. Naar man betænker, at Jndkjøbsprisen af Jernet er 9 Mk. pr. Lpd., at Jernet svinder 16 pCt. og at der medgaaer Kul, Arbeidslon o. s. v., saa maa man undre sig over, at en duelig Smed vil og kan levere Arbeidet for denne Priis. Skeer det imidlertid af Patriotisme for Byen eller Kjærlighed til Havne væsenet, da er denne tilsyneladende Opoffrelse meges roes(Sjællandsposten.) værdig.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Den 8de ds, holdt Fyens Stifts Læseforening Odense sin første ordentlige Generalforsamling for iaar, ved hvilken Formanden, Dr. Kalkar, ledede Forhandlingerne Af den Udsigt, denne meddeelte over Foreningens Virksomhed, faaes, at efterhaanden 246 Medlemmer vare tiltraadte Læse foreningen, nemlig 162 Jndenbyes og 84 Udenbyes, naar derfra drages 21 Medl., deels døde, deels bortreiste, deels udmeldte, bliver Antallet af de Medlemmer, hvormed Foreningens andet Aar, fra 1ste April begynder: 225, hvortil komme 7 Damer. Foreningens Jndtægt havde fra 1ste April til 31te Decbr. 1838 været 886 Rbd. 86 s. S. og T., deri indbefattet en Gave af Grev Bille Brahe af 100 Rbd. Sedl.; Udgifterne 900 Rbd. 83 s., deri indbefattet Restancerne for Contingent af 24 Rbd. 48 s., c) 100 Rbd. Sedl., der indtil videre vare indsatte i Stiftets Sparekasse. Bibliotheket, hvilket for størstedelen skyldes Medlemmernes velvillige Bidrag samt Hs. K. H. Prinds Christian Frederiks Omhu, bestaaer af 1519 Bind; Antallet af de Blade og Tidsskrifter Foreningen holder er 54, dertil komme 14, som velvilligen overlades Samme til Afbenyt. telse. Jstedetfor de 8 Repræsentanter, der aarligen afgaae (Dhrr. Adjunct Hanck, Kjøbmand Unna, Auditeur Lilienskjold, Skoleforstander Sørensen, Toldkasserer Bourgeois, Snedkermesterne Tietgen og Haugsted samt Collecteur Dreier) valgtes paany Dhrr. Toldkasserer Bougeris Auditeur Lillienskjold, Kjøbmand Unna og Snedkermester Tietgen; desuden valgtes til Repræsentanter Landsoverretsassessor Schønheyder, Cancellie. Ostenfeld, Hospitalslæge Gjellerup og billetteur Petersen. Til Formand valgtes paany Dr. Kalkar og til Viceformand Pastor Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Efter Sigende er det for sin smukke Beliggenhed ved Lillebelt bekjendte Snoghøi nylig solgt til Generalkrigscommissair v. Riegels R. af D. Dette som Hovedsamfærselspunktet mellem Fyen og Jylland for Postgangen og Transporten saa vigtige Færgested vil i en virksom og kyndig Eiers Hænder sikkert kunne modtage flere væsentlige Forbedringer til Publicums Gavn og Beqvemmelighed. (Hp. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Dr. J. B. Suhr, Adjunct ved Ribe Cathedralskole, har udgivet 2de Prædikener i Trykken til Fordeel for de Vandlidte i Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
J Nestved var den 6te de, sammentraadt en Forening af 8 Borgere for i Byen og Omegnen at indsamle Gaver til de Vandlidte.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Det yndede Almueblad den danske Bondeven", red, af Pastor Børresen, har Hs. M. Kongen under 29de Jan. allern, tilladt at maatte forsendes portofrit med Pakkeposten(Hemp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Sjællandsposten fortæller Følgende om den berygtede Morder Ole Kollerød: "For kort siden skulde denne føres fra Blaataarn til Raadstuen i Forhør. Underveis lagde han Mærke til en Mand af Almueklassen, der betragtede ham meget nøie og engang imellem loe ad ham. Ole Kollerød besluttede at hævne sig paa ham derfor. "Denne Mand der", siger han til en af Politibetjentene, der ledsagede ham, har jeg havt meget at gjøre med. Det er en forbandet snu Krabat." Hvad er han forresten" spurgte den opmærksomme Politibetjent. Ole, der kjendte Manden af Anseelse, fortalte at han var Smed og angav hans Bolig. Dette var nok for Retfærdighedens Haandlanger; han fulgte efter Smeden og arresterede ham. Femten Dage maatte nu Smeden sidde i Fængsel, indtil hans Uskyldighed blev opdaget, blot fordi han havde leet af Ole Kollerød."
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Politimesteren i Helsingør paaminder i Avisen om, at Jngen maa tilforhandle sig Tran af Vægterne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Copulerede i Helsingør d. 9de Februar: Slagtermester Niels Hartmann Svendsen og Jfr. Cathrine Elisabeth, Eneroth.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Auctioner. Den 4de Marts i Kbhvn over 10,000 Qvadratfod Mahagoni=Fineer, 100,000 Tranfad-Staver, 30,000 Trandfade Bunde, 10,000 Anker=Staver, 1000 24 T. Ege-Bunde, samt endeel finske og svenske Planker og Brædder. - D. 11te Marts i Kbhvn. over et betydeligt Lager Jsenkram, tilh. Jsenkræmmer M. A. Heegaards og Enkes Bo. – D. 15de Marts Auct. over Hovedgaarden. Thieselholt i Svendborg Amt, tilh. Enken og Arvingerne efter afd. Agent og Grosserer J. F. Zing i Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Handels- og Skibsefterretninger. J Kjøbenhavn er det siden de 2 sidste Hamborg Poster blevet meget stille med Kornvarer. Priserne ere nominelle; de Priser, hvortil der kan kjøbes, ere: Hvede 10 Rbd., Rug 5 Rbd. 16. 24 s., Pradet Bog 4 Rbd. 48 s., 6radet Byg 4 Rbd., Havre 3 Rbd. 16 s. Alt frit omb. i Provindserne. (Holst.)J Januar have ialt 53 Skibe passeret Storebelt. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Ved den stærke Blæst af NB. er Jsen dreven bort fra Kjøbenhavns Rhed. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Ryborg og Korsor Broer ere nu frie for Jis og Smakkefarten er igjen i Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Aalborg, den 16de Febr. Jgaar havde vi atter temmeligt stærkt Høivand, som dog ikke vides at have anrettet nogen Skade. Jsen er her ved Aalborg nu ganske dreven bort fra Fjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Helsingørs Torvepriser den 9de Februar: Hvede 10 Rbd. Rug 4 Rbd. 64 s. a 5 Rbd. Byg 3 Rbd. 48 s. a 4 Rbd. - s. Havre 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 80 s.; pr. Td. Kartofler 12 s. pr. Skp. Smør 22 a 24 s. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Aalborg Torvepriser, d. 16de Febr. Rug 3 Mk. 12 s.; Kartofler 12 s.; pr. Skp. Oxekjød 6 a 7 s.; Kalvekjød 10 s., saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmor24 s.; Bøndersmor 16 s.; pr. Pd. Æg 20 sk. pr. Snee Ved Tallotteriets 14de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 5. 8. 49. 40. 34. H. E. ANISSES
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Bekjendtgjörelser. At min kjære Mand, Skibscapitain J. F. Otzen, er ved en rolig og stille Død overgaaet idag Morges Kl. 4 til et bedre Liv, bekjendtgjøres herved af hans sørgende Enke for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 16de Februar 1839. Petrine sal. Osens, fød Lundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Det vilde være flere af Skipperliiglangets Medlemmer, kjært, hvis den ærede Direction aarlig aflagde Regnskab over Laugets Jndtægter og Udgifter, i Forbindelse med Offentliggjørelsen over Antallet af dets Jnteressenter og Kassens virkende Fond, saa meget mere som der paa Generalforsamlingsdagen kun findes een Gjenpart af Regnskabet henlagt til Eftersyn, og udentvivl vilde dette være nok saa interessant som Publiciteten af dets Festivitet, uden derfor at bevirke nogen synderlig Udgift for Laugets Kasse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
En Ko, som skal kælve om nogle Dage, staaer til Salg 1 i Nymark.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Frederikshavnske Østers friske, store, ere idag (den 11te Februar) modtagne, og kunne erholdes i hvilketsomhelst Qvantum: Priis 16 Mk. Hundrede. Udenbyes Bestillinger exvederes prompte; til Kjøbenhavn, f. E. Presenter, for samme Priis. O. Chr. Green. Skjöndt Erfaring har viist, at her ikke forTiden findes et tilstrækkeligt Antal Elever for nogen særskilt Realskole ved Siden af de bestaaende Instituter, saa er der dog Grund til at antage, at her, som andetsteds, maa föles Trang til en mere udstrakt Underviisning, end den, som Instituterne med deres nuværende Indretning kunne yde de Börn, der ikke ere bestemte til Studering. i denne Overbeviisning, og opmuntret ved den Tillid, som i en Række af Aar er viist mig i min Virken for Underviisningen, har jeg paatænkt at forbinde med mit Jnstitut en höiere Classe, en Realclasse, hvori de Elever kunne modtages, der maatte ønske at kunne fortsætte Underviisningen over den Grændse, som for Skolens nuværende overste Classe er fastsat. - det Eleverne i denne Classe fortsætte de begyndte Lærefag, ville de fornemmelig ved Tale og Stiiløvelser bringes videre i de levende Sprog, Tydsk, Fransk og Engelsk, desuden vil Underviisningen her blive foröget med Mathematik, Physik, Statik og de øvrige Realvidenskaber, som Elevernes Tarv og Tidens Fordringer gjöre nødvendige.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Formedelst de Udgifter, som den höiere Underviisning i en saadan Classe vil medføre, kan den maanedlige Betaling for en Elev ikke ansættes lavere end til 3 Rbd. 3 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
De ærede Forældre og Foresatte, der maatte Tönske Elever optagne i denne Classe, ville behage at anmelde disse senest inden forstkommende 1ste April, og dersom det tilstrækkelige Antal melder sig til den Tid, saa vil Underviisningen tage sin Begyndelse 1ste Mai dette Aar. Aalborg, den 9de Febr. 1839. Olsen. Jmod anordningsmæssig Sikkerhed kunne strax 237 Rd. Mk. 13 s. S. og T. erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 15de Februar 1839. Christen Winkel. Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
Søndagen den 17de Februar opføres: Kean, Skuespil 5 Acter af Dumas, oversat af Borgaard. J. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-16
En Jennesse er igaar tabt paa Veien fra Comediehuset til Gravensgade. Adressecontoiret anviser. Jyseratet fra Randers skal blive optaget saasnart Rummet tillader. Med. Den Ulykke, der har rammet saa mange Stæder og Districter ved vor Fjords Bredde og i det øvrige Jylland, er saa bekiendt, at det vil være ufornødent ved en Skildring heraf at vække den Medfølelse, som alt paa forskjellig Maade har givet sig tilkiende. Over hele Landet, i Hovedstaden som paa Provindsens fleste Puncter, see vi denne Følelse vise sig virksom til Understøttelsen af de Mange, som Vandfloden har forsat i de Forarmedes og Nødlidendes Tal. J vort Samfund er man ikke mindre ivrigt beskæftiget med at fremme det ædle Øiemed, men, for til dettes Opnaaelse at kunne virke i en større Udstrækning, for at Enhver med en liden Skjærv eller større Gave kan sættes istand til at bidrage Sit til Menneskekiærlighedens Sag og forat Gaverne kunne rette sig og lempes efter enhver Givers Tarv, Evne og Tilbøielighed, troe vi, at det Middel, som indeholdes i den Opfordring, vi herved tillade os at fremsende, vil føre os nærmest til det attraaede Maal, og, som vi haabe, møde vore ærede Medborgeres og Medborgerinders velvillige Bifald og kraftigste Understøttelse. Vi tillade os derfor at opfordre alle Medborgere, af begge Kjøn, og saavel i Aalborg som i øvrige jydske Stæder og paa Landet, af enhver Stand, Haandtering og Kaar, til at indsende Gaver, enten af egen Frembringelse eller andresomhelst Kunst- og Jndustrigjenstande, der maatte egne sig til at fremstilles til offentlig Skue. Efter endt Jndsamling vil i et passende Locale foranstaltes en offentlig Udstilling af alle indkomne Gaver, der derpaa blive at bortlodde paa den Maade, som maatte skjænke størst Udbytte. Til den dobbelte Jndtægt, der saaledes vil fremkomme, først ved Udstillingen og senere ved Bortlodningen, kom meer endnu en Extrafordeel ved Salget af Catalogerne, som (ifølge Stiftsbogtrykkeriets Tilbud, uden nogen Bekostning) ville blive udfærdigede og indeholde Fortegnelse baade over Gaverne og Yderne, saafremt ikke af Sidste nogle maatte foretrække at see deres Gaver betegnede med anonyme Mærker. Vor Opfordring udgaaer til Enhver, der ved sin Gave vil fremme Maalet, men især tillade vi at henvende os til det Kjøn, der altid har et saa aabent Hjerte for Næstens Nød og som vist ogsaa her, hvor det gjælder en Forening af Kræfterne til en virksom Hjælp, heller ikke vil udeblive. Det er os i denne Henseende kjært at kunne tilføie, at de agtede Jnstitutbestyrerinder, Enkemadame Koppel, Jomfru Henneberg & Enkefru Falck og Jomfruerne Tham og Hauschou, velvilligen have tilbudt at ville assistere os ved Modtagelse og Ordning og senere Udstilling af de indkommende Dame=Arbeider Angaaende Jndsendelsen af Gaverne vil det ærede Publicum ved circulerende Lister blive bekjendt med det Nærmere.