Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Udi afvigte Uge fra den 16 Martii til den 23 Martii, ere i den Kongelige Residence Stad copulerede 12 Par. Fødte Drenge 37, Piger 31, tilsammen fødte 68. Døde Mænd 20, Qvinder 13, Drenge 4, Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Barselseng 1. Brystsyge 11. Druknet 1. Falden til døde 1. Forraadnelsesfeber 2. Gicht 1. Jnflammation 1. Slag 2. Sting 1. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 7. Vattersoet 1. Tilsammen døde 43. Altsaa 25 flere fødte end døde. en af de største og mærkværdigste Begivenheder, den ældre saavelsom nyere Historie nogensinde har havt at fremvise, er vel forrige Konge af Frankrig, Ludvig den Sextendes Henrettelse, hvis rimelig forventende følger Europa med Taushed seer i Møde, og hver tænkende Mand tager medlidende Deel i denne ulykkelige Konges Skjebne. Da mange maaskee af Tidender og Journaler betragte denne store Begivenhed i et falskt Lys, troer man at giøre det danske Publikum en behagelig Tieneste, ved at levere en troe og fuldstændig Oversættelse af den hele Proces, udgivet af L. F. Jauffert, under følgende Titel. Upartisk Historie om Ludvig den Sextendes, forhen de Franskes Konges Proces, eller fuldkommen og tilforladelig Samling af alle de Jndberetninger, som ere gjorte til National Conventen, betræffende denne forhenværende Konges Procco, af Folkets Repræsentanteres, eller enkelte Personers forskiellige Tanker, udtalt for National Domstolen, eller ved Trykken bekiendtgjort, endeligen af alle de Stykker, som vil forekomme i denne store Processes Anlæg lige indtil den endelige Dom. For at skaffe de Lysthavende samme, saasnart mueligt, i Hænderne, udgives den hæfteviis i 8vo, ethvert bestaaende af 6 til 8 Ark, for 4 Sk. paa Tryk= og 5 Sk. Arket paa Skrivpapiir. Efterdi man af den franske Original kun endnu har den første Deel, skiøndt den anden snart forventes, kan man ei bestemme Værkets Størrelse, men troer det vil blive 36 til 38 Ark. Chr. Gottl. Proft, Søn & Comp. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde findige Danske ei noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvor af Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner, og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars=Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Frederichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vild nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kralt Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgjøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.