Jyske Efterretninger, 1798-07-30
Neapel den 20 Junii. Krigsrustningerne drives nu igien paa nye her i Riget med største Jver. Alle unge vaabendygtige Mænd ere udtagne; selv de Geistlige maae gribe til Vaaben for at vedligeholde Roligheden i det Jndre medens de regulaire Tropper begiver sig til Grændserne. De Depescher, hvilke den til Paris afsendte Coureer medbringer tilbage, vil være af giørende. De nye Fordringer hvilke den franske Gesandt Garat har gjort, skal bestaae i følgende: 1) At den Neapolitanske Regiering skal inddrømme de Franske Havnen Messina paa Sicilien; 2) At sætte alle formedelst politiske Meninger arresterede Personer i Friehed, og 3) Forbyde Jndførselen af alle engelske Vare, samt ikke tillade engelske Krigs og Koffardieskibe at indløbe i nogen Havn i begge Sicilier. Kongen skal have svaret at han ikke kunne tilstaae disse Fordringer. I GaarAftes ankom hertil et Skib fra Maltha, hvorpaa den franske Gesandt Garat lod bekiendtgiøre et Brev, hvori endnu følgende i Anledning af Malthas Overgivelse bekiendtgiøres: Buonaparte havde ladet Stormesteren opfordre at overgive sig forinden 24 Timer; hvis ikke, saa skulle alting springe over Klingen. Ved Overgivelsen blev endnu følgende afgjort: De Jtalienske Riddere, maae forlade Maltha forinden 3 Dage. En Neapolitansk Ridder - den eneste som var der af denne Nation - skal begive sig bort forinden en Time. Enhver fransk Ridder skab erholde 25 Louiss'or, for at kunne vende tilbage til Frankrige og den paa deres Godser lagte Arrest skal ophæves. Paa Øen Maltha befandt sig foruden Ridderne kuns 5000 Soldater som nød Sold. De Franskes Antal som landede beløb sig til 20,000 Mand. Men Convoyen med de franske Tropper gik strax videre under Segl. Den engelske Flode under Admiral Nelson lod sig tilsyne den 26de dennes paa Høiden af vor Havn. Denne bestaaer af 14 Linieskibe, 6 Fregattet og 8 til 10 Corvetter og Brigger. Dens Løb rettede den til Maltha, men vil nok underveis erfare denne Øes Jndtagelse, som den for sildig tilte til Hielp. Nelson kunne være ved Maltha den 19 eller 20 Junii. De Buonaparte har forudseet hans Convoy med nogle Krigsskibe, og maatte søge at forhindre, at Engelænderne ikke forfølger samme, saa er det muelig, vi snart vil have Efterretning om en Søetræfning, hvilken Buonaparte maatte undgaae, forinden han havde indtager Maltha, i hvilke han nu desbedre kan indlade sig, da han ikke formedelst den forudsendte store Convoy deri kan blive hindret. Havde Admiral Nelson, isteden for først at gaae til Toulon, seglet lige til Maltha, saa havde han ankommet sammesteds forinden de Franske, og havde trufsen dennem i en for dem meget ubeleilig Tid, Constontinopel, den 10 Junii. J Egnen af det sorte Hav, hersker største Rolighed. Hverken tyrkiske eller rusiske Krigskibe kommer til at krydse i samme denne Sommer. I de rusiske Havne ved dette Hav ere næsten alle rusiske Krigskibe aftaklede, og det Rygte, at en rusisk Fløde skulle være bestemt fra de sorte til det Middellandske Hav, eller allerede var afseglet derhen, er altsaa ganske ugrundet. Fra Commandanterne paa Øerne i Archipelagus, fra Morea og andre Søeegne, ere hidtil flere Courerer ankomne hertil, hvilke have foranlediget meget lange Conferencer i det Tyrkiske Minesterium. Efter Forlydende, var deres Sendelse hertil angaaende den Franske fra Toulon afseglede Fløde. Der ere nu atter blevne passende Jnstructioner afsendte til Commandanterne ved Søregnene, især ogsaa til Pascherne i Morea og Macedonien, for at være færdig til at forsvare sig imod ethvert muligt Foretagende. Porten synes at være i Frygt for begge sidste Provindser, da RepulutionsGrundsætningerne sammesteds skal have mange Tilhængere. Jmellem den herværende franske Gesandt og det tyrkiske Ministerium, skal for nærværende Tid herske en Slags Koldsindighed. Derimod vil man bemærke den beste Harmonie imellem den rusiske Gesandt, General Tamara, og den herværende Regiering.