Københavns Adresseavis, 1773-08-10
Om de kielneste Planter, saasom Magnolia, gjør man vel og Træe Kasser, som rundt omkring neden til bliver tilpakkede med lang Giødning eller Maatter, og oventil forsynede med et Vindue, der legges paa skraaes imod Sønden, som man kan lukke op, for at give Planterne Luft, naar det er meldt Veyrligt. Ved den Holm, som man tager til Bedekkelsen, er at see derpaa, at derudi intet meere Frøe findes. Alle Axene maae derfor i Forveyen, saa vidt mueligt er, være afskaarne eller med en Øxe afhugne, efterdi Musene ellers dermere lokkes dertil ved Kornet, som desuden alligevel gierne samler sig under Bedekkelsen. Man maae derfor undertiden om Vinteren see efter sligt, og søge at holde dette Urøy, samt Muldvarperne derfra. 18) Ved indfaldende mildt Veyrligt, maae Planterne somme Tider gives frisk Luft, paa det at den Fugtighed, som er indtrakt i Halmen, kan tørres igien. Men derhos maae ikke forsømmes, at man tidlig nok tildekker dem igien, om man befrygter, at Veyrliget skulde forandre sig; efterdi de ellers, siden de ere forkielede ved Bedekningen, kan i en kold Nat let gandske blive ødelagte, i sær naar det skeer omForaaret, da de allerede har begyndt at skyde ud. En liden Frost eller sterk Vind kan da forderve Planterne, som man lykkelig har beskyttet imod den serkaste Frost om Vinteren. For at forekomme, at Fugtigheden ikke skal trekke alt for sterkt ind i Beklædningen, saa maae uden omkring Stammen bindes Langhalm saaledes, at den hænger ned af, hvorpaa Regn og Fugtighed desfør trekker af. 19) Skulde et beplantet Sted ligge saa sildt, at Vandet samledes og blev staaende der og Vinteren, saa maae samme ved Graver ombyggelig afledes derfra, efterdi de unge Planters Rødder ellers lettelig kan raadne deraf. Jnd falder derimod tørre Sommere, saa maae det ligesaa lidet forsømmes at vande de unge Planter saa længe, indtil sammes spæde Rødder har først udbredet sig. Den i No. 12. ti raadede Bedekkelse med Løv beskytter Planterne ogsaa om Sommeren imod Solens Hede, eller man kan og legge omvendte Græs=Torver omkring Roden. 20) Naar man i den følgende Tid merker, at en sat Stamme ikke voxer saa frisk, som man kunde vente af den, efter dens Natur, fornemmelig: a) Naar den ikkun driver svage ufuldkomne Skud; eller b) Naar Bladene biver smaa, krusede, og ufuldkomne, eller sla pe og viisne. c) Naar Bladene ingen ret mørk Farve har, men ere rødagtige eller gule. d) Naar et Træe paa en uret Aarets Tid driver en Mængde ufuldkomne Blomster, da det ellers er kummerligt og sygt, og har udskudt meget faa eller og slet ingen unge Grene. c) Naar der setter sig meget Meeldug, Aphides, Linn paa eller under Bladene. 1) Naar der voxet megen Skurvmosse eller anden Mosse, Lichenes Linn, paa Stammen (a).(a) Naar der findes megen Skurvmosse eller og ordentlig grøn Mosse, Musci L. eller smaa Insekter paa et Træes Saa kan man gemeenlig slutte, at saadan en Stamme, har Feyl og Mangler ved Roden. Det er da sikkerst, at man om Foraaret varlig graver Jorden løs og Rødderne, og undersøger. 1) Om Stammen maaskee er sat for dybt, hvorved Rødderne qvæles, Eller 2) Om Grunden er fugtig, om Rødderne maaskee allerede staaer i Vand og raadner, Eller 3) Om den forhen i en Potte opelskede Stamme er strax bleven sat i Jorden, uden at beskiere de Rødder, som den havde anlagt omkring sig i Potten, som da ikke let udbreder, sig videre, og ligeledes qvæler de øvrige, En paa denne Maade forplantet Stamme kan man ofte efter flere Aars Forløb uden Modstand tage op af Jorden, ligesom af et Potte, Eller 4) Om Jorden ved Forplantningen ikke er bleven trykket tæt nok sammen til Rødderne, da altsaa de Huller, hvorudi Vandet, eller og ikkun Luften opholder sig, setter en hvid Skimmel paa Rødderne, hvorpaa disse begynder snart at raadne eller at tørres; Eller 5) Om der ved Jndplantningen er bleven kastet en Grønsvær eller noget Trøske til Roden, hvilket kommer i Forraadnelse, indsuer meget Vand, og meddeler Forraadnelsen til Rødderne: Eller 6) Om en Muldvarp har gravet Hul under Rødderne, Eller.