JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Paris d. 8 Martii. Auditeurerne i Statsraadet ere nu deelte i tre Classer. - Hr. Dismonis, Bestyrer af Kronens Meubler, er afreist herfra til Lyon, hvor store Bestillinger ere gjorte hos Fabrikerne. Bladet Journal de Paris indeholder et Program over 50 foreslagne Belønninger i Anledning af Hs. M. Keiserindens Forløsning. Disse Belønninger skulde bestemt uddeles til Forfatterne af 60 af de bedste Digterværker i Fransk, Latinsk, Jtaliensk og Tydsk Sprog, der blive gjorte i Anledning af Hs. Maj. Forløsning. Deraf ere 35 bestemte for Franske, 5 for Latinske, 5 for Jtalienske og 5 for Tydske Digte. Desuden er en stor Belønning bestemt for det bedste blandt de fire Stykker, der i hvert Sprog tilkiendes den høieste Belønning. Ethvert Stykke skal i det mindste indeholde 50 og i det høieste 200 Vers Forfatterne have Frihed til at vælge hvilket Slags der er dem kjerest, det være sig Digt, EpistelEcloge, Ode, Allegorie, Sang eller nogetsomhelst andet. De Vindende bekjendtgjøres offentlig, og Priisbestemmelserne skee en Maaned efter Forløsningen. Den bestemte Dag bekjendtgjøres i offentlige Blade. Alle indsendte Stykker underkastes 7 Professorers og Lærdes Dom, der ikke have samt æsket med, og som ordne ovenanførte Værker efter deres Værd. Deres Navne offentliggjøres for Uddelingen. Belønningerne bestaae i Værker af classiske Skrivter. Hamb. Cor Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
(Af Hamb. Børsenh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Washington den 1 Febr. Man seer nu en Note fra Hr. Pinkney til Lord Mellesley af 3 Nov. 1810, eller Dagen efter at de Franske Decreter af Berlin og Milano ansaaes af ham som tilbagekaldte. J en Depeche, som var een af disse Noter vedføiet, beretter Hr. Vinckney, hvor lidet Haad han allerede den Gang (Nov. 1810) havde om at det engelske Cabinet vilde tilbagekalde sine Cabinetsbefalinger. J Morgen træder Non-Jntercourseecten imod Engelland igjen i Kraft. Hvor vigtig denne Gjenstand, end for en Deel af vor Befolkning er, saa tildrager en anden sig dog i dette Øieblik Publicums største Opmærksomhed; Beboerne i begge Floridas, der før have staaet under Spansk Herredømme, have formeligen forlangt at optages i den Americanske Families Skjød og udgjøre en interegerende Deel af vore Forbundstater. Congressen har allerede i flere hemmelige Sæder beskjæftiget sig med dette Anliggende, og man er yderst spændt paa Udfaldet af dets Raadslagninger. Paris d. 12 Martii. H. K. H. Vicekongen. af Jtalien og Prindsen af Borghese ere ankommen her. J Gaar holdt Hs. Majest. det 39te Commerce= og Manufacturraad. Hendes Majest. spadserede igjen i Gaar i Tullerierne. Greve af St. Marsan, Fransk Gesandt ved det Berlinske Hof, var det ved hans Tilbagekomst til Berlin overdraget, at forsikkre Kongen om Hs. Maj. Keiserens hele Venskab, og han har tillige overleveret et Brev, der indeholder en Stadfæstelse af dette Venskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
London, d. 4 Martii. (Moniteuren.) Man siger, at Skatkammerkantsleren agter at give et Forskud af 3 Mill., som ere optagne paa Skatkammer billetter, for at gribe vore Kjøbmænd under Armene, men man frygter det vil være utilstrækkeligt, da man nævner adskillige Huse, der have en stor Deel døde Capitaler, og hvoraf hvert, for at kunne fortsætte sin Handel, vil behøve 3 til 400,000 Pd. St. - Paa vore ved Øerne under Vinden liggende Skibe har den gule Feber anrettet store Ødelæggelser. - Af et Brev fra Anholt af 7 Febr. J de sidste 3 Uger har Veiret været meget raat. Det fros 6 Mile omkring Øen, og Jsen havde kunne bære en stor Mængde Mennesker. Det hele Cattegat var bedækket med Jis stykker, af hvilken Aarsag vi siden d. 4 Dec. have været uden al Forbindelse med Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
J Stockholm er udkommen et Forsvar for Admiral Cronstedt, Svenborgs Commandant, som kjøbes og læses med den meest spændte Deeltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
De berygtede Røvere Roviga og Vespignaniere blevne ihielskudte paa Grændserne af Kongeriget Jtalien. Kampen med Smaageværilden varede to Timer. Adskillige af deres Kammerater, bleve arresterede. Ogsaa Røverne Bisca, Scocco og Stella har man faaet fat paa. De vilde lade sig brænde op i deres Tilflugtssteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Presburg d. 21 Febr. Man forsikkrer, at der er sluttet en Convention, som allerede er ratificeret af Regjeringen i Servien, efter hvilken Servien erkiendes af Rusland som en uafhængig Stat og sættes under dets særdeles Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
De Serviske Høvdinger bevilges Pengesubsidier, og et Troppecorps besætter Servien, for at forsvare det mod alle Tyrkiske Angreb. Ogsaa hedder det, at det Serviske Corps skal i næste Feldttog underholdes af Rusland. J Følge denne Convention er et Russisk Corps rykket ind i Servien. Paa en Adresse fra Genuas Deputerede svarede den Franske Keiser blandt andet: Det Øieblik er ikke langt borte, da jeg skal give dem Leilighed til at overtræffe den Hæder, som deres Fædre have vidst at forskaffe sig ved alle Middelhavets Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Til Huningen ankomme daglig Materialier til en Skibsbro, til hvis Opførelse der skal bruges 400 Arbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
J Rom er man i Færd med at istandsætte Jupiter Tonens Tempel Til Calais er opbragt en Engelsk Cutter paa 10 Canoner og 47 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 850.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Fra den Spanske Grændse d. 8 Febr. Siden Hert. af Abrantes blev saaret, commanderer Gener. Loison indtil videre det Armeecorps, der udgjør Avantgarden af Hovedarmeen. Engellænderne ere ved Marchal Mortiers Fremskridt i Estremadura blevne nødsagede til at lade det Spanske Hielpecorps, som de til Lissabons Beskyttelse have ladet blive tilbage i Linierne af Torres Vedras og som skulde danne deres Reservecorps, detachere til Elvas, for at forhindre Mortiers Jndbrydelse i Provindsen Alenteio. Siden denne Afgang bevogter det for nogen Tid siden oprettede Corps Matroser hiin Forskandsning allene. (Hamb. Børsenh.)J Hamborg er udkommen en Anordning angaaende Skibsfarten og Fiskefangsten paa og i Floderne, og paa Kysterne af Departementerne Over Ems, Elb. og Weser-Mundingen. (S. Bl.)Hr. Justitsraad Smith, een af Jnteressenterne i Brede Kobberværk og Ørholms Fabriker, har nu tilkjøbt sig Brede, Ørholm og Skodsborg med tilhørende Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Hr. Prof. Begtrup har i Handelstidenden, meddeelt en interessant Efterretning om det Gyllembourgske Cabinet af Cerealier, hvi væsentlige Jndhold er følgende: De Kornarter, som dyrkes i Europa, ere hidbragte ved Korstogene, ved Munkene og ved Handelen. De Fleste ere formodentlig ved Aarhundreders Cultur forringede. Af enhver Kornart gives i hver Provinds flere Species og Varieteter, forskjellige i Udseende, Godhed, Cultur, Haardforhed, Frugtbarhed med flere Egenheder. Da Landmanden er ei Botaniker, benævner han sin Provinds's Kornarter snart efter et characteristisk Kiendemærke, snart efter Stedet, hvorfra de ere komne, og snart efter den Mand, der har hidbragt dem. Alle disse utallige Benævnelser foraarsage et sandt Vilderede, saa at den ene Landmand eller occonomiske Skribent ikke forstaaer den anden, eller veed, om hvilken Art han taler. Skulde der altsaa bringes nogen Orden i det Vilderede, som var meget at ønske, bør en Mand gjøre det til et eget Studium at samle alle muelige Kornarter fra forskjellige Lande, botanisk examinere dem, bestemme Species og Varietet, ordne dem som en botanisk occonomisk Samling, og om mueligt derover udgive et eget Værk, ledsaget med oplysende Kobbere. Derpaa skulde deres occonomiske Værd bestemmes. - Den Tanke har i mange Aar været Landmandens Ønske. Den Franske Konge Ludvig den 16de begyndte paa slig en Samling; men Revolutionen tilintetgjorde den Enkelte Lærde, f. Ex. Haller, Lamarck, Hust, have følt Vigtigheden af slig Undersøgelse, og botanisk bestemt de Species og Varietas, de have kjendt. Meest Opsigt har Fischer i Bayern gjort ved hans Bog, uber den Anban anslandischer Getreidearten; men da Forf. mangler baade botaniske og occonomiske Kundskaber, have hans Bestræbelser vel vækket Opmærksomheden, men i øvrigt lede de til intet Resultat. - Her i Staden har Hr. von Gyllembourg, bekjendt af hans ypperlige Land brugs Bogholderie, begyndt en slig Samling, som ansees for at være det fuldstændigste Cabinet der haves. Ved at consulere de oplyste Mænd Prof. Hornemann og Gartner Holbøll, erholder Samlingen botanisk videnskabelig Værd, da hvad som indsendes fra de Danske Consuler gjennem det Kongel. Oeconomie- og Commerce-Collegium, eller andensteds fra, botanisk examineres, beskrives og bringes i Catalog, og ved Exemplaret i Vippe lægges det botaniske Navn. Endvidere har han anstillet en talrig Mængde Forsøg, ved i det Smaa at saa disse Kornarter i den botaniske Have, for at erfare deres Naturel og occonomiske Værd. Disse Forsøg ere anstillede og optegnede med utrolig Flid og Accuratesse, og da man tør haabe, at meer Plads vil blive tilstaaet til at anstille Forsøg efter en større Maalestok, vil tilvisse disse Undersøgelser blive lærerige, og give frugtbare Resultater, saavel for den videnskabelige som blot practiske Jordbruger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Opløsning af den epistolariske Gaade i No. 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Et Skjemtebrev fra en Mand i Fyen til hans Svoger, hvori han beretter ham, at hans Kone er kommen i Barselseng med en Datter, som i Daaben er bleven kaldet: Catharine Sophie Wilhelmine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Formedelst Papirets og de øvrige Trykkematerialiers Dyrhed, bliver Prisen for hvert Qvartal af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn fra 1ste April af 2 Rdlr. paa Trykpapir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Nyeste Skiderie af Kjøbenhavn. Hasan skaffes Ottende Aargang. No. 25. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 26 Martii 1811. Peder Pedersens fortsatte underdanige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
J Anledning af Don Juans Opførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Herr Secretair Hans Schmith, Administrator ved det Schimmelmannske Raffinaderie, har ikke, som i Dagen er anført, paataget sig Bestyrelsen af Fabrikerne Brede, Øholm og Retraite af nogen af de i dette Blad anførte Aarsager, men tilkjøbt sig samme af sine Medinteressentere. Heller ikke er det tilforladeligt, at disse Fabriker blive stillede til offentlig Auction, i det mindste skeer dette ikke med alle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Indenlandske Efterretninger. Af nogle offentlige Beretninger i Dagens Blade og en derefter erholdt Skrivelse fra Præsten ved det herværende. Keiserl. Kal Østerrigske Gesandtskab, Hr. Brachtesende, har Cancellier bragt i Erfaring, at bemeldte Pastor Brachtesende, den 17de Sept. f. A., har reddet et Fruentimmer, som var faldet i Vandet i Peblingesøen, hvor han da just befandt sig i en Baad og fiskede. Af hans egen Beretning herom erfares, at han, efterat have hørt Faldet omtrent 5 til 600 Skridt fra sig, og derefter et stærkt Skrig om Hielp, roede til Stedet, hvor han med Aaren drog den paa Bunden opdagede Gjenstand til sig, og fandt at det var et ungt og temmeligt ført Fruentimmer, som han med megen Besvær og ei uden Fare for at kantre omsider fik trukket op i Baaden; ved at rulle hende og anide hendes Ansigt med fransk Brændeviin, opnaaede han, at hun begyndte at drage Aande, hvorefter hun blev bragt i Land, og ved Hielp af nogle paa Søbredden Staaende bragt til Blaagaard, hvor hun aldeles kom sig. Efterat Cancelliet har foredraget Hs. Majestæt Kongen denne Hr. Brachtesendes menneskekierlige Handling, har det behaget Allerhøistsamme, under 31te Jan. d. A., at beslutte saaledes: "Vi ville have Præsten Hr. Brachtesende, for bemeldte hans menneske kjerlige Handling, forundt Medallien for ædel Daad; hvorhos han tilkjendegives vor allerhøieste Tilfredshed. (Colleg. Tidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Mariboe den 18de Martii. Af Landemods Acterne for Lollands Falsters Stift for Aaret 1810 sees, at Hs. Majestæt allernaadigst har bevilget Hr. Dr. og Rector Bloch i Nyekjøbing et Gage-Tillæg af 100 Rdlr., samt en Gratification af 100 Rdlr., saa og Adjuncterne O. Lund, Nyholm, Betz og J. F. Lund hver en Gratification af 75 Rdlr.; ligeledes Overlærer Hr. Stephansen, og Adjunct Bilzing ved Middelskolen i Nakskov hver et aarlig Gage Tillæg af 100 Rdlr. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Aalborg, den 18 Martii. Sidste Onsdag, Aften d. 13 Martii længe for Sengetid, og i godt Veir afbrændte Udhuusbygningerne af Gaarden. Krogen paa Kjølschegaards Gods, hvorved tillige blev indebrændt 2de Bester, 11 Fæehøveder og endeel Faar. Aarsagen til denne Jldsvaade er ubegribelig, da ingen i Gaarden røger Tobak, og ikke engang Fodgjængerens Vei falder nærmere deromkring end paa 100 Skridt. Den Side, som vender fra Vinduerne i Vaaningshuuset var antændt fra Ende til anden, da man ved Kreaturenes Brølen blev underrettet om Jlden og slog da Luen udaf alle Dørre ud til Gaarden. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Paa Bogauctioner i Kjøbenhavn betaler mannu Bøger meget høit og adskillige endog over Bogladeprisen. Ogsaa fra Odensee berettes, at Bøgerne ved Biskop Hansens Bogauction gik meget høir og for en Deel over Bogladepriserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
J Boutiquerne koster nu en Alen fiin Sirtz3 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Allerede for nogen Tid siden har Landmanden af sine mangeaarige Iagttagelser uddraget den Slutning, at Foraaret i Aar vilde indfinde sig tidlig og Vibens Ankomst synes at stadfæste Gisningens Rigtighed. Her i Staden har man ogsaa i disse smukke Foraarsdage seet alle Spadseregange opfyldte med et stort Antal Personer af hver Alder og Kjøn, og i de meest forskjellige Dragter. Nogle af det smukke Kjøn, som vise en meer end almindelig Forsigtighed, have endnu beholdt deres Vinterklæder, andre, som ere dristigere, have allerede lagt dem, og vise sig i deres Sommerdragt, uden at ændse den skarpe Foraarsluft. Et nyt Slags Peltse synes i Aar at have fortrængt de Frakker, som Damerne hidindtil brugte. Paa Volden og i Philosophgangen har man ogsaa begyndt at sørge for de talrige Spadserendes Beqvemmelighed, ved at forsyne dem med Bænke, som især i Middagsstunden ikke sjelden benyttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
J Handelstidenden No. 2 forestaaes Halm tang (Løstera marina L.) som et Material til at fylde Madratser, der er blødere end Krølhaar, mindre bekosteligt end selve Hø, og sundere end begge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Sadelmageren Axel Schmidt, i Nykongensgaden bag Slottet No. 234, der har forfærdiget en Pude med Tangfyld for Forslagets Forfatter, er saa indtaget af denne Tangens Anvendelse, at han endog til eget Brug forfærdiger sig Madratser, og vil forsyne sig med en tilstrækkelig Mængde Tang, til efter Forlangende at kunne bruge den istedet for Krølhaar til at stoppe ei allene Madratser, men endog Puder, Stolesæder og andet Sadelmagerarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
J Dag er ved Overadmiralitetsrettens Dom Skibet Georgia Planter med Ladning tilkjendtCaperfører Edvard Sonne, førende Caperskonnerten Mandal, som god Prise. Skibet er ladet med 4 til 500 Fade Tobak. Dag er solgt ved Auction paa Børsen; 10 Fods fiirskaarne Bræder 10 Rdlr. 1 Mk. Tyl ten, Humle 500 Rdlr. Skippd., Norske Sild c. 26 Rdlr. Tdn., dito ec. 16 Rdlr. Tdn., Rundfiske 72 Rdlr. Skippd., marmorert Sæbe 94 Rdlr. 2 Mk. pr. 100 Pd., søde Mandler 16 Mk. Pundet, bittre dito 16 Mk., Veinpapir 39 Rdlr. Riset, Carduspapir 26 Rdlr. 3 Mk. Riset, Sumak 145. Rdlr. pr. 100 Pd., rød Viinsteen 18 Mk., hvid dito 17 Mk. 12 s. Pd., Rosiner 114 Rdlr. pr. 100 Pd., Galæbler 6 Rdlr. 4 Mk. Pd., Vitriol 36 Rdlr. 2 Mk. pr. 100 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Kjøbenhavns Vexelcours d. 26 Martii, kort 810 til 15. - Spec. 819 3/4, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 8 Rdlr. 19 s. D. C. - Hamborger Cours paa Kjøbenhavn 830 k. S. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
(Af Hamb. Børsenh.) Newyork d. 18 Jan. Conventen i Florida har ikke allene erklæret sig uafhængig af Spanien, men ogsaa forlangt at optages som uafhængig Stat i de Americanske Fristater eller at vorde forenet med Orleans. J. Reha, Præsident i Conventen, har derfor under 10 Oct. f. A. sendt en Skrivelse til den Americanske Gesandtskabssecretair Robert Smith, hvori tillige anholdes hos America om et Laan af 100,000 Dollars. Man vil og saa sende en Gesandt, saasnart man erfarer den Americanske Regjerings Hensigter &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Petersborg den 2 Martii. Storførste Constantin er for en kort Tid reist til Finland. Berh. Romberg er ankommen her og vil med det første lade sig høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Mayland d. 6 Martii. J Gaar ganske tidlig er H. Keis. H. Vicekongen afreist til Paris, hvor han, efter det herværende officielle Blad, kun vil opholde sig i kort Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Stralsund d. 16 Martii. Efter en her indløben befaling skal det i Fremtiden ikke være tilladt, uden H. M. Kongens Tilladelse, at reise over Stralsund til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
London d. 8 Martii. (Moniteuren.) Lord Well. Bentick er udnævnt til Høistcommanderende for den engelske Magt i Sicilien og befuldmægtiget Minister ved det derværende Hof. Gener R. Mailand bliver den Næstcommanderende under ham. - Man siger, at den Understøttelse, som skal bevilges et vist Antal Kjøbmænd, vil beløbe sig til 6 Mill. Pd. Sterl. – J Dag vil der komme et Budskab fra Regenten, at forhøie de i vor Sold staaende portugisiske Troppers Lønning med 1 Million. - Briggen Eliza har bragt den Efterretning, at Admir. York er ankommen med 7 Linieskibe og en Convoy med omtrent 6000 Mand Tropper til Lissabon. - Ministeren for de brittiske Colonier har udstedt følgende Omgangs skrivelse til Commandanterne paa de engelske Antiller: Hs. Storbrit. Maj. seer sig ved ingen Forhandling forpligtet til, at understøtte en Deel af det spanske Monarkie mod den anden i Betragtning af de forskjellige Meninger, der i Henseende til deres Regjeringssystem adskiller dem, for saa vidt de alle erkjendte den lovmæssige Souverain og modsætte sig Frankrige. Hs. Brit. Majestæt tilbyder sin Mægling i alle de Stridigheder, der maatte opstaae, og vil dømme efter Retfærdighedens og Billighedens Grundsætninger. - H. M. erkjender at Han ikke har Ret til at blande sig i de indvortes Bestemmelser, som Provindsen Carracas eller nogen anden Spansk Provinds maatte tage, for saavidt de beherskes af ovenanførte Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Det befales alle engelske Undersaattere, at underholde venskabelige Forhold med Spanske Provindser. Gouverneurerne skulle begunstige Handelen med samme, hvad enten de erkjende CadixsRegentskab eller ei. Skrivelsen er undertegnet d. 7 Dec. Liverpool.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Berlin d. 26 Febr. Man venter her, at de engelske Varer, der ere blevne confisquerede i Pillau, Colberg og andre preussiske Havne, vil blive antagne af H. M. Keiseren for 7 Mill. Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Vor Regjering lader dem bringe til Magdeburg, hvorfra de befordres videre paa den Franske Regjerings Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Amsterdam d. 16 Martii. Gener. PolitieDirecteuren har tilkjendegivet Forfatterne, Bogtrykkerne og Boghandlerne, at han vil have et vaaget Øie med alle Pressens Misbrug og Forbrydelser, og han skal straffe samme med Lovenes hele Strænghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Prag d. 16 Martii. Vore Tidender indeholde et Keis. Patent af stor Vigtighed. J Jndledningen hedder det, at Keiserens Opmærksomhed længe har været henvendt paa Papirpengene (Bank sedlerne) og paa deres gradvise Formindskelse, og Mueligheden at gjøre dem liig med Metalpenge. Men ved en Sammenkjædning af Omstændigheder, forværrer Coursen sig daglig istedet for at forbedres, og gjør næsten fra den ene Dag til den anden store og uregelmæssige Spring. H. M. havde vel ønsket ved en gradviis Formindskelse af Papirpengene efterhaanden at bringe en Ligevægt imellem samme og Metalpengene, og derved at tilveiebringe den ønskede Orden uden at standse eller forrykke Privatforholdene. Men den indtrufne Sammenkjædning af Omstændigheder tillod dette ikke meere. Den kræver en ligesaa hurtig som frugtende, strax paa Stedet virksom Hjelp, og byder at vælge et derpaa grundet stort Skridt uden al Tidsspilde. Dette Middel har H. M. fundet i Jndskrænkningen af den existerende Masse af 1,060,793,750 Gylden Papirpenge til en saadan Sum, der svarer til det indere Omløb og Samqvems Krav. Derpaa fastsættes: at de Wienske Banksedler kun skulle blive endnu i Omløb til sidst i Jan. 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-26
Jndtil den Tid blive de omvexlede efter den Femtedeel af deres nominelle Værd med Jndløsningsbeviser. Fra 15 Martii 1811 bestemmes Bank sedlerne mod Jndløsningsbeviser og Conventionsmynt til en Femtedeel af deres nominelle Værd, nemlig: En Bankseddel paa 1 Fl. til 12 Kr. og til dette Beløb antages de uvægerlig i alle offentlige Casser og af Private indtil Slutningen af Januarii 1812. Med den 1ste Februarii 1812 træde Jndløsningsbeviserne i Wiener Banksedlers Sted, som de eneste Papirpenge i de Keis. Arvestater. Af Jndløsningsbeviser sær tes ikke flere i Omløb, end der til Banksedlernes Jndvexling efter den femte Deel af deres nominelle Værd ere nødvendige. Herefter vil Summen af Jndløsningsbeviser ikke i noget Tilfælde være større end 212, 159,760. - Fra 15 Martii 1811 erklæres Jndløsningsbeviserne efter deres fulde nominelle Værd, og indtil sidst i Januar 1812 Bank sedlerne efter den femte Part af deres nominelle Værd som den eneste Valuta for Jndlandet. Fra 15 Martii 1811 af maa alle Contracter imellem Undersaatterne, som ikke have Hensyn til Udlandet, afsluttes i Banksedler efter den femte Deel af deres Værd. Paris d. 16 Martii. Ministeren for det Jndre er indkommen med en omstændelig Jndberetning til Keiseren angaaende den Spanske Faare avl i Frankrige. Det hedder heri, at Keiseren har foresat sig i dette Øiemed at anvende aarligen 2 Millioner, i fornødent Tilfælde i samfulde 10 Aar. Man kan nu regne i Frankrige 37 Mill. Faar, af hvilke 32 Mill. ere af indenlandsk Race og 5 Mill. forædlede Faar. Hertil komme endnu 200,000 Vædere af super fiin Uld og af Spansk Byrd. Disse 37 Millioner yde aarlig i reen Uld 29 Millioner 200,000 Kilogrammer. Der gives i Frankrige 80,000 rene Faar, der ikke behøve nogen Forædling. Naar 18 1/2 Mill. almindelige Faar, som haves i Forraad, skulle forbedres i Avlen, saa udfordredes, naar man regner 1 Væder til 50 Millioner Faar, 37,000 Vædere, der maa hvert Aar fornyes til 1/2 Deel. Udgivten til disse Faars Jndkjøb vilde være uhyre og overstige de Fonds, som Keiseren til dette Brug vil anvende. Den gode Oeconomie i Spanien regner desuden 4 Vædere til 100 Faar. Den almindelige Uld er imidlertid ogsaa brugbar, og til mange Ting, som Hatte, Madratser, Soldaterklæder a. nødvendig. Frankrige bruger aarlig 6 Millioner Kilogrammer fremmed Uld. Halvdelen deraf er spansk og udgjør i Værdie 31 Millioner; den anden Halvdeel bestaar af tydsk Uld, og beløber sig i Værdie til 21 Millioner. Frankrige kan altsaa, naar det tilbørlig forbedrer sin Faareavl, aarligen spare 67 Mill., som det hidtil betalte Udlandet. - Herpaa følger et Keis. Decret, hvori befales, at der i Aarene 1811 og 1812 skal anlægges 60 Depoter af Marinos=Vædere, og at disse Depotens Tal skal i 7 Aar hvinges til 5000 at ingen Eier af Skjæferier af een Race maa uden vedkommende Jnspecteurs Tilladelse lade gilde; at enhver Eier af Skjæferier, der indeholde MarinoVædere for hans Hjorder, maa lade alle de andre Vædere, han eier, gilde, under en Mulct af 100 til 1000 Fr., at der skal ansættes 4 General Jnspecteurer og i særdeles Jnspecteur for hvert Arcondissement; at der skal anvises en Fonds af 600000 Fr. o. s. v.