Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-18
Amtsprovstierne Af T. M. B. Galskiøn, Sognepræst for Hyllested, Vændsløb og Holsteinborg. Der er skrevet saa meget, baade her og der, baade nu og tilforn, om Bispestolenes Nedlæggelse, at man ei behøver at tilføie meget. Dog dette vil jeg her hidsætte: At det ei har været til Skade siden Reformationen, at geistlig Mand paa en Maade har været Med-Embedsmand enten i Stift Amterne, Amterne eller Kiøbstæderne; at Bisperne siden Reformationen have været værdige Mønster i Almindelighed paa redelige Embedsmænd, at deres mange Penge Bestyrelser have, saa at sige uden Control, været fortrinlig, at Geistligheden, naar den skal vedligeholde sin Gavnrighed for Staten, sine Rettigheder, sin tilbørlige Anseelse, og ei blive den Aforstandiges Træde-Broe, bør have Overhoveder, der med Grunde, som høres, kun tale blot det, som Ret er, for Landets Fader og Collegierne imod Misundere og Denunciantere. Her kunde anføres 100 for Et, hvor aldeles uundværlige Bisper med Forstand, Jndsigter, Mod og Beskedenhed ere. - Men om Amts=Provstierne har jeg Jntet seet. Hvorfor, veed jeg ikke. Ere maaske disse Embeder saa eenstemmigen umistelige, nødvendige, gavnrige, at de ere ophøiede over al Mod Yttring, eller tør Jngen mælde Noget om dem, fordi de ere nye Embeder, som Regieringen har indrettet, Det Sidste kan ikke være Tilfældet under vor milde faderlige Regiering, som det ikkun er om det Sande og Rette at giøre, og derfor ønsker hver grundet Oplysning for at vælge det Bedste til Landets Tarv, endog af dens ringeste Undersaat, blot den fremsættes med Beskedenhed, som det egner den ædle Mand, og end mere Undersaatten. Det første synes mig ligesaalidet at være Tilfældet. At Amtsprovstierne ere umistelige og nødvendige kan jeg ikke finde. Vi have faaet en fortrinlig god Skole-Jndretning; uden hvilken ingen sand Oplysningsgrad kan ventes hos Almue Ungdommen. Men skulde vel derfor Amtsprovster være nødvendige, Ligesaavel som Herredsprovsterne have virket det, de kunde, efter da gaaende Love og Anorsninger, i Henseende til Visitatser, Syns=Forretninger, Fattig Anstalter, Tiende An sætninger, saa troer jeg og, det fuldkommen saavel kunde skee her. Fortrinlig Lærdom behøves ikke hertil, ligesom og de beskikkede Amtsprovster synes fornemmelig valgte efter Fortieneste med Seminarier, efter Manddoms og Ungdoms fuldeste Kraft til deres vidtløftige Reise-Embede, altsaa og velvalgte Herredsprovster her tienlige, og til disse maatte dog endelig findes nogle iblandt 11 til 13 Præster i et Herred uden mindste Vanskelighed. Herredsprovsterne, som nærmere, kunde i deres snævrere Kreds overskue Alt tydeligere, virke fuldkomnere, gavne almeennyttigere. J Sorøe Amts-Provstie ere 6 Herreds-Provstier, 61 Sognepræster, 87 Sogne, og sætter man i hvert Sogn 2de Skole Districter, som værende eller blivende, saa bliver det aarlig 174 Skoler, 87 Kirker, der skulle visiteres i 174 Skoler, 87 Kirker, 5 Præstegaarde, der skulde tages Syn paa; alt Dette sine forskiellige Tider, foruden den Skare af Skole Regnskaber, som skulle revideres, dobbelte Fattig Regnskabs Revisioner for Amtsprovsten, samt den Mængde af Skriverier, Correspondentser, Erklæringer, Oplysninger, med videre og videre. Hvor kan det dog være mueligt, at een Mand kan overkomme alt Dette, saa godt som 4 eller 5, Og dersom Amtsprovsterne skulle blive ved, saa vil det blive en Følge, at ingen Mand i disse Embeder, naar Han skal virke, som Han bør, vil ønske at vedblive det i flere Aar, ligesom og en fyensk Amtsprovst har yttret, at deres Forretninger allerede ere fuldtallige. Vel veed jeg, at verdslige Embedsmænd have villet befrie de geistlige, ligesom fra Skifte=Forvaltningen, saa ogsaa fra Syns Forretningerne med videre, der paa nogen Maade kunde føre Navn af civile; men for det Første veed jeg ikke, om de civile Embeder nu have saa mange ledige Timer, som man fordum vilde indbilde sig om Geistligheden, saa den derfor kunde paalægges Hvadsomhelst. (Kunde de Civile ei ogsaa ville befrie Geistligheden fra de mange Extra-Skats Forretninger, Fattig Forsørgelses Anstalter, annecterede Batallions-Lister med mere, aldeles civilt, som saa idelig foraarsager Misnøie imellem Præst og Menighed? Her vilde vist Præsterne meget takke dem.) Dersom de Civile have ledige Timer tilovers, og det ellers kunde lade sig giøre, da vilde uden Tvivl Staten, efter min Formening, være meget vel tient, om Brand-Directeur Embedet ved Vacancer gik ind, og hvert Steds Politiemester paatog sig, ligesom tilforn, hans Forretninger. Directeuren skal ikke allene have sin Løn og fri Befordring, langt længere Vei end Politiemesteren, men og naar Brand existerer, skulle dobbelte Forhører, nu af Brand-Directeuren, nu af Politiemesteren foretages, følgelig og dobbelte Reiser og Bekostninger; ogsaa synes end det Værste, at, naar Brand opkommer, kan Directeuren ikke komme, formedelst hans lange Fraliggenhed, førend Alt er opbrændt, og Politiemesteren, fordi der er BrandDirecteur, synes ei forpligtet at komme til Brandstedet, og saaledes synes alt overladt til en ofte uvidende og heel forknyttet Bondes Bestyrelse, som er sat til Brand-Foged. Tilskuere fattes da ikke. En vil Eet, en Anden et Andet, og den høist buldrende Stemme kan endelig blive den Commanderende, enten saa Stemmen har nogen Forstand, og Jndsigt eller ikke. Her synes mig det endelig nødvendigt, at de 2de nærmest Brandstedet boende Politiemestere, hvis de ikke ere, burde være forpligtede til at møde paa Stedet, og til den Ende skulde det Menneske, i den Bye, hvor Politiemesteren boede, som først saae Lue eller Brand, strax tilmelde ham det under anseelig Mulct, og denne da berettiget at fordre og erholde øiebliklig Befordring til Stedet, der forblive og commandere efter visse bestemte Regler, hvoriblandt een af de vigtigste, at bryde ned, Var denne end ei Stedets Politiemester, skulde han dog vedblive at commandere, indtil den rigtige kom, og, hvis denne havde kortere Vei, og lovlige hindringer, som skulde bevises, ei havde holdt ham tilbage, skulde han betale den først Ankomne Umagen, samt Befor(Fortsættes.) dringen.