JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Bekiendtgiørelse: At Sprogmester Francois. P.M. - Martin, agter at holde en Skole i hans Bolig hos skikkelige Folk; i denne Skole skal ikke være meere end 12 Skolarer; ved 3 Borde ved hver Bord 4re, Begyndelsen af denne Skole bliver efter Michaeli i October Maaned. - Der skal skrives og læses Tydsk, Dansk og Fransk, efter Grammaticalske Regler, giøre Stiil, tilligemed Samtaler i alle disse omtalte Sprog. - Om Morgenen eller om Formiddagen skal der holdes to Timer fra 10 til 12. Om Eftermiddagen fra 2 til 4re og Skole Salarium er een Rdlr. hver 4re Uger for enhver Skolar. De som have Lyst at entrere her i denne Skole, behager at lade tegne deres Navne her paa Adresse Contoiret og saa snart der er Otte Skolarer saa kan Skolen tage sin Begyndelse. Ga i Vilslef den 7de Augusti sidst, er død, Sogne Degnen for Vilslef og Hunderup Meenigheder i Giørding Herred Riber Stift Sr. Johannes Terkilsen, hvis Stervboe strax er tagen under lovlig Behandling, saa indkaldes herved i de Berlingske og Riber Stifts Adresse Contoirs Aviser, da Stervboet ei taaler noget andet Proclama, alle Sr. Terkilsens Credi og Debitorer, at møde hos undertegde Skifte=Forvalter inden den i Loven anbefalede Tiid, da hver efter Boets Tilstand skal vederfares hvad Ret er Vilslef Præstegaard den 16de Angusti 1786. I. Lang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-01
Næstkommende Torsdag den 7de September, om Kl. Formiddagen Kl. 11en halv, bliver udi St. Michaeli Kirke her i Staden 3de af sammes indlukkede Stole, nemlig Nr. 6 i underste Etage, samt No. 13 og No. 16 i øverste Etage, ved offentlig Auction bortfæstet til de høystbydende, som herved til Libhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Fridericia den 1ste Sptember Kirkens Jnspecteurer. Hos Hr. Capitain v. Eyben her i Fridericia; NB. er bortstiaalet et Gulduhr, de, som herom kan give Oplysning loves en convenabel Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
En mørk Tale. jeg skiules under alle Klæder og kan tale uden Ord, skiønt jeg boer der, hvor Øye synet ei kan strække, saa sees jeg dog tydelig hos mange; jeg skifter ofte min Bolig Anseelse, og forvandler Glædens Malerie til Sorgens billede; jeg er undertiden saa flygtig, som Vinden, og undertiden saa stadig som et Bierg; jeg kan løse og jeg kan binde, og ofte, naar jeg trues og hindres meest, forøges mine Kræfter; jeg finder mig allerbest incognito, og er allerlyksaligt, naar jeg er selv anden; jo meere jeg plages, jo større voxer Glæden; jeg er hedere end Jtd, men bliver jeg engang kold, kan ingen Jld opvarme mig, jeg er skabt til at oplive Naturen, men misbruges jeg, bliver jeg til Spot for Ungdommen, og til Latter for Alderdommen. Noralsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
En Moders Klage over sine Børns DødHer ligger den -, Den neppe udsprugne, Rose! - Den anden i Krandsen, som den evige Stiftere, af den Ægteskabelige Kierlighed flettede og min Tinding, som en Velsignelse. Gud! - Hvilken Glæde og hvilken Velsignelse. - Her ligger de i Støvet, falmende som Roser, der er afrevne fra Busken, ved ubarmhiertige Storme. Læser ei min Sang i Fiender af Dyden, og i Spottere af den rene Ægtestand! - Hvis dræbende Jndbildning og brusende Vellyster har fordrevet eders Smag, og dempet de ædelste Følelser af en reen og om Kierlighed. Læser ei min Sang J, som forvandler Kierligheds og Venskabs helligste Baand, til en Contract, som Egennytte udtænker, søger og slutter og dets vindesygende Hensigter besegler! Kunde de vel føle noget ved Tabet af Børn, hvis Mødre og Fædre ere ligegyldige, Den er uværdig til Fadernavnet, der ei, naar det gjenlyder fra hans Børns Mund, hører denne Lyd med en Himmelsk Sødhed, som trænger ind i Hiertets Jndderste. Bortvender eders Ørne fra min og min Mands Klager J, som uddrager Livets Lyksaliheder efter Renter og ynker vores Jammer; fordi vi ei har Midler, været nøysomme med vores Udkomme og ere ukyndige i den Konst at samle til vore Børn, viider, vore Børn vare vore Skatte og de skulle være blevne rigere maaske end eders Arvinger, thi de hafte lærd at være nøysomme. - En Rigdom, som den Gierrige ei søler for sin Umettelighed, thi han er altild hungrig. Men jeg bedrøvede Moder, jeg klager over mine Børns Tab, min Glæde, min Trøst, min Vellyst er borte. - De vare haabefulde! - Dette elskværdige Kløverblad er sønderreven!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Juridisk. En Munk erfarede i Vien at en riig Mand var saa syg at man tvivlede om hans Liv; han gik derpaa hen for besøge og skrifte ham m.v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Da Munken nu fandt den Døende uden Mæle, gik han til næste Kammer til den Døendes Søn, og sagde, at hans Fader havde forlangt en Notarius eller Vitterlighed til hans sidste Villie; Notarius blev hentet og kom, og de gik gik ind til den Syge; Munken vovede sig til Sengen og sagde: – Nu min Herre, nu er den forlangte Notarius her; er det ikke efter deres Villie at de skienker vores Kloster en Ladning Viin og 100 Tdr. Hveede, den Syge lod af Afmagt Hovedet synke, skriv Hr. Notarius sagde Munken, som de seer er hans Villie, er det ikke ligesaa deres Villie at give 10000 Rdlr. han lød atter Hovedet falde, det blev skrevet; Sønnen blev heri imidlertid utaalmodig, og sagde: min kjære Fader, er det ikke ogsaa eders Villie, at jeg skal kaste denne nærgaaende Geistlige ned af Trappen, han lod atter af svaghed Hovedet falde; – Jeg seer sagde Sønnen, at det er hans Villie, og at han gandske altsaa modsiger alt øvrigt, som den sidste Declaration og dette behøver de ei at skrive Notarius, og i det samme tog fat paa Munken, stødte ham ud af Døren og kastede ham ned af Trappen; Munken brækkede det ene Been, blev bragt hiem, og anlagde Sag imod Sønnen. Søn lod derpaa af Notarius give alt beskreven og indlagde samme til Keiseren med Brev at decidere samme ligesaa kort, som han havde expederet Munkens intreserte Opførsel. Keiseren skrev da saaledes egenhændig: - Jeg approberer deres promtitude imod Munken, og naar Munken er cureret, hvis Omkostning de har at betale, har Munken strax at forlade vore Riger og Lande, og i manglende Fald aftages Kappen og af Øvrigheden fastsettes at feye Gaa derne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
En handels Contoir betiendt i London har udgivet og trukken en Falsk Vexel paa 450 Pd. Sterling; da samme blev røvet, blev han ei allene paagrebet, men strax hengt, uagtet at han havde endnu den trukne Capital urørt liggende, og anviiste med sin nylig gifte unge riige Kones Jndvilling ligesaa meget til, til sin Døds Befrielse. - Dødstraffen blev vel opsadt til Forestilling om nogle Dage for Kongen; men de engelske Loves Retfærdighed tillader ei for Penge at kjøbes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Medicinsk. Professor Beseke i Miltau har gjort denne for Electricitets Læren interessante Opdagelse: insolerer sig, og kan et eller andet Legeme, som f. E. Kakkelovnen, en Dør, en Bog o. s. v. pidskes eller slaaes med et Katteskind, et uldent, linnet eller Silkeklæde, eller med en Haarbørste frembringes en ved stærke electriske Gnister sig vetrende Electrisitet i Mennesket og vil udgive sine Opdagelser trykte og udførlige. Paa denne Maade er det altsaa meget let at electrisere sig selv. Thi man behøver dertil allene et Bredt, under hvilket 4re fyldte Ølglads med Beeg ere fæstede med Kit, paa hvilken man staaer med begge Føder eller sider forat electrisere sig, pidske med den ene Haand og holde med den anden en electrisk Flasker Conductor, saa bliver den ladt, ligesom med en electrisk Maschine eller et Electrophor. Men den sædvanlige Hastighed er derved fornøden, at den paa Beegbredtet staaende Persons Klæder ei røre ved andre Legemer, som Gulvet, Bordet, a. fordi som bekiendt, Electrisiseten da taber, sig enten gandske eller findes umerkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Den bekiendte ivrige fortiendte Botanisk Don Firance blev ved Fortet Mobeli i Orleans bidt af en Knebleslange, da han sankede Urter. Han dræbte Slangen, men døde selv en Time derefter med megen Standhaftighed, og hans Død beklages meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Bekiendtgiørelser. Da Jordebogen over Kiergaard Hovedgaards og un J derlagte Bønder Gods m. v. som førstkommende 25de October skal bortselges efter de i Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger Nr. 30, 31 og 32 indførte Bekiendtgiørelser, er indlagt paa bemeldte Adresse Contoir i Fridericia til alle Libhaberes behagelige Eftersyn, saa anmeldes samme hvorhen vedkommende vilde adressere dem. P. M. Bekiendtgiørelse: At Sprogmester Francos Martin, agter at holde en Skole i hans Bolig hos skikkelige Folk; i denne Skole skal ikke være mere end 12 Skolarer; ved 3 Borde ved hver Bord 4re, Begyndelsen af denne Skole bliver efter Michaeli i October Maaned. - Der skal skrives og læses Tydsk, Dansk og Fransk, efter Grammaticalske Regler, giøre Stiil, tilligemed Samtaler i alle disse omtalte Sprog. Om Morgenen eller om Formiddagen skal der holdes to Timer fra 10 til 12. Om Eftermiddagen fra 2 til 4re og Skole Salarium er een Rdlr. hver 4re Uger for enhver Skolar. De som have Lyst at entrere her i denne Skole, behager at lade tegne deres Navne her paa Adresse Contoiret og saa snart der er Otte Skolarer saa kan Skolen tage sin Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Til det Høystærede Publicums Efterretning, saa vel 2 som de Hr. Lærde paa Landet, tienne, at jeg underskrevne haver nedsat mig her i Byen som Bogbinder, og recommenderer mig til enhver saavel ved Bøgers Jndbinding som Fouteralers Forfærdigelse, forsikrende enhver forsvarlig og expedit Arbeyde samt for, billig Priis. J. A. Hinberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-08
Da i Villef den 7de Augusti sidst, er død, Sogne- Degnen for Villef og Hunderup Meenigheder i Gjording Herred Riber Stift Sr. Johannes Terkilsen, hvis Stervboe strax er tagen under lovlig Behandling, saa indkaldes herved i de Berlingske og Riber Stifts Addresse Contoirs Aviiser, da Stervboet ei taaler noget andet Proclama, alle Sr. Terkilsens Credi og Debitorer, at møde hos undertegde Skifte=Forvalter inden den i Loven anbefalede Tiid, da hver efter Boets Tilstand skal vederfares hvad Ret er Vilslef Præstegaard den 16de Augusti 1786. J. Lang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
Oeconomisk. Agerdyrkningen er i Kina i største Anseelse. For at forskaffe den al muelig Agrelse, gaaer Keiseren selv engang om Aaret med stoer Pragt ud paa Marken. Prinserne, Presidenterne, og Mandarinerne ledsage ham. Saasnart Keiseren er kommet paa Marken, stiller Vagten, sig paa de to Sider, Mandarinerne paa den tredie og en stoer Deel Agerdyrkere paa den fierde Side. Derpaa træder Keiseren allene frem i Paasyn. af alle tilstædeværende, falder paa Knæe og røret nie Gange ved Jorden med sin Pande, for at bevidne sin dybeste Ærefrygt for Tien, (Himmelens Gud) forretter og med lydelig Røst sin Bøn, i hvilken han beder Himmelen og Velsignelse over sig, sit gandske Land og alle hans Undersotters Arbeide og især Landbruget, hvorpaa han da, som den øverste Præst selv, ofrer en Stud til den øverste Guddom. Jmedens Studen forleges og Kiødet beredes til Offeret fremføres en Plov og et Par med prægtig Dragt udpyntede Stude; Keiseren aflegger herpaa sin Prydelse, og pløyer selv nogle Furrer langs ned med Marken; overgiver derpaa Ploven til Prindserne, disse til Præsidenten, og og ende lig til den øverste af Mandarinerne, af hvilke den ene pløyer efter den anden, indtil alle fra overste indtil ringeste have lagt Haand paa den; hvorpaa Keiseren selv uddeler Penge og Foræringer iblandt de tilstædeværende Agermænd, som ved serdeles Fliid har beviist deres Stræbsomhed efter de derom forud indhentede Efterretninger. Denne Ceremonie holdes aarlig i Sædetiden, og saaledes er Keiserren i Kina den første Person som i det gandske Land legger den første Fure og udstrøer den første Sæd og ligeledes maae Vice=Kongerne og Gouvernørerne i de andre Provincer i Keiserens Navn giøre det samme. Tyrns den yngre Konge af lille Asien førte, selv en Græker, der var kommen, som Gesant til ham, i sin Konglig Hauge ved Sardes. Da Lysander forundrede sig over Træernes og Gevexternes Skiønhed, Overeenstemmelse i Anlegget, de lige Gange, og Maaden hvorledes alting var igjennemskaaret i rette Vinkler, samt at de i deres Spadseregange vare omgivne med mangfoldige vellugtende Dunster, udbrød Lysander i følgende Ord. Jeg beundrer ret alle disse Skiøndheder, men jeg beundrer endnu meere den, der, saaledes afmaalte og ordnede alt dette; Corns anhørte dette med Behag, sigende: Men Lysander, jeg er den der afstikker, afmaaler og ordinerer alt dette selv, og den største Deel af Vexterne har jeg selv plantet og sadt; Lysander kastede Øynene paa ham, og som nu først fornam hans udmerkede Klædedragt, og øvrige Prydelser, raabte han, Hvorledes Cyrus og du har plantet med dine Hænder, Forundrer du dig over dette Lysander, svarede Cyrus. Ved Solen (Mithras), saalænge jeg føler at jeg er karsk, spiser jeg aldrig, førend jeg enten ved et Markarbeide, eller ved nogen anden frievillig foresadt Gierning har bragt mit Legeme i Sveed. - Lysander tog ham derpaa ved Haanden og sagde: Jeg er overtydet. - Du er virkelig Lyksalig, thi du er ligesaa god, som lykkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
En vis Østerrigsk Hertug saa hendelseviis ved sin Reise en velklædt Mand paa Marken at kiøre sin Plov, og en velklædt Dreng at drive en Harre noget derfra. - Ei dog, raabte Hertugen ud af Vognen til Kudsken, holdt stille, og sig mig, naar har man seet saadan ga landt Bonde og Bondedreng i Markarbeidet. - Herre svarede Kudsken; det er Baron Heg nau og hans Søn, og saaledes driver han selv meget Jord, andre som er under ham til Opmuntring, og derfore er der ingen heromkring, som har saa ypperlig veldyrket Jord og rigere Høst end han og hans; ja han giver endog dem en og anden Foræring, som viser sig ser deles arbeidsom, være sig med deres Skove, Enge o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
Prindsen af Vyrtenberg reiste 1765 til den bekendte flittige og erværdige Sveitzerske Bonde Kleinjog, der i et og andet occonomisk Srifkaldes den Philosophiske Bonde, og han omfavnede Bonden ved sin Ankomst saaledes. Det glæder mig at see dig, efterdi jeg har hørt saameget got om dig; - det glæder mig ei mindre, svarte Kleinjog, at see Eder, og det er smukt, naar store Herrer vil nedlade sig til Bonden; han, som sees oftest over Skuldrene, og det betænkes kun lidet, hvilke Skatte han frembringer for Staten. Efter nogen Samtale tog Prindsen bort og der han rakte Klein og Haanden, trykte ham et stort Guldstykke i Haanden, - Hvad er det sagde Kleinjog; - En liden Foræring, sagde Prindsen til Erindring af den Glæde du har aarsaget mig at see og tale dig og see alle dine herlige Indretninger. - Jeg trænger ei til Penge, svarede Klienjog, thi naar jeg og mine arbeide efter Guds Lov og vandrer med mine uskyldig ligefrem, saa har jeg nok, har aldrig manglet Guds Velsignelse, og megen Siele Roe og Glæde i mit Huus og mine Børn, ja meere Glæde og Roe, end J min kjere Prinds; - Beholdreders Penge, thi saasnart man søger Penge ved andre Veye end ved sit ærlige Arbeide, han være hvem han vil, saa er han forloren, thi faae kan kun heri ramme, den rette Maade og Vei. - Prindsen stak sine Penge i Lommen, omfavnede Klein og med megen Ømhed og Agtelse, og reiste, saavelsom siden har tilstaaet for mange, at han i ald sin Levetid aldrig har følet sig saa fattig, som i dette Øyeblik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
- Endnu 8te andre Premier Uddeles til de unge Bønderkarle for den meest udmerkede Fliid i Agerdyrkningen og dydige Handel, her gielder de fleste Stemmer af Bønderne. - Den mest rørende Omstændighed ved disse Premiers Uddeeling maae ei glemmes - En ung Bonde fik en aparte destingreret Premie for sin sønlige Ærbødighed og ømme Forsorg og Omgang imod sin bedagede blinde Fader og halv rørte sengeliggende Moder. - Denne værdige Geistlige vidste alt forvel hvor vigtig og nødvendig det var paa Landet at opmuntre den naturlige Dyd, som den onde Natur slette Exempler og en u cultiveret Følsomhed foreener sig ligesom til at giøre saadant fremmed i den raae Ungdoms Hierter, og for hvilken de ædelste Sæder ere mesten ubekiendte; thi Mangel og Elendighed forhærder desværre Naturen saa stærk at de føle ingen anden Drift, end at forene alle deres Kræfter blot for Livets Overflødighed i deres Begierlighed og derved blive i det øvrige ubekymrede om alt ligesom den umettelige Riige ei heller tænker paa andet end forøge sin Skat, lider selv Mangel føler idelig Hunger efter meere og døer saaledes, uden at vise nogen ædel Han ling til Tak og Ære hos fine Medmennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
Efter Premiernes Uddeeling holdes igien en Symphonie. - Et Landmæsig Giestebud og Ball anvises dem, de unge Piger og Karle, synge Viiser over Maaltidet, som ere af Præsten digtede og trykte i Anledning af denne Hensigt og saaledes passerede Dagen til Kl. 10 Aften, da enhver søger i Roe sit Hiem. - Hvor behagelig og ønskelig skulle ikke flere slige Exempler, være, ja hvormeget vilde samme ikke ansperreAlmuen; men hvor nøye lagttagende og passe sende efter et hvert Sted og Indretnings Tilstand, og Natur maatte samme ikke tillige være, hvormeget vilde ikke saadanne Mænd forevige deres Jhukommelse, og især de, som af de milde Velsignelser som de nyde af Staten, lod noget tilbageflyde til Bedste for Videnskaberne, Kunsters og Agerbrugets Befordring, og ei min dre til Opdragelsen af den saa vankundige Ungdom; dog, hvo veed, om det ikke skeer! naar har det feilet Dannemark paa veltænkende Borgere, paa ædle Velgiørere, der ere vist dem blandt os, som giver den franske Præst slet intet efter og ei paa denne saa paa andre Maader; det vilde meget fornøye mig, om jeg ofte kunde underrette et ædeltænkende Publikum, med slige Efterretninger, som kunde bevidne, hvor ædel og tilbøyelig det Danske og Norske Folk er til at udøve Menneskekierlige Handlinger paa den ene og hvor meget Jndustrie, og Videnskabernes, Konsternes, og Landbrugets Drift bestræbes paa den anden Side. - Jeg ønsker, at enhver, vilde indsende mig slige Efterretninger til disse Blades Jndførsel; hvor behagelig vil de ikke læses og til hvormegen Ære, ei mindre blive for saa virksomme Borgere, en hver i sin Stand og Vendekreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
Bekiendtgiørelser. tilhørende Eiendomme ved offenlig Auction bortsolgt den 20de denne Maanet: 1. Et Huus beliggende i Taarup bestaaende af 13 Faa Ege Bindingsværk, hvis Grund er i Lengden 42 Allen og i Breden 9 Allen med 2de der tilliggende Hauge Pladser, og paa den ene af disse Haugepladser er desuden opført et lidet Huus bestaaende af 4 Fag Egebinding og 2 Fag aa den Tørvehuus ved hver Ende 2. Sr. Peder Basses iboende Gaard heri Fridericia beliggende paa den Søndre Side af Danmarkes Gade med Hjørnet og noget af dens Bygning udtil Danmarks Stræde, som bestaaer af 8te Fag 2 Etage Egebindingrærks Bygning og 6 Fag Staldhuus med tilliggende Plads. 3. Sr. Peder Basses halve Deel af den saakaldede Sæbegaard som beboes at Thomas Knudsen ibidem, der bestaaer i alt af 10 Fag Stuehuus een Etage, Fyhr bindingsværk samt 6 Fag dito halvtag med dertil liggende Gaards=Plads og Hauge. Derefter bliver heemelte Dag udi Sr. Basses iboende Gaard bortsolgt endeel Sængeklæder, Kakkelovne, Cannopeer, Stole, Borde, Kister og Dragkister, Speile, et complet Kaaber Brændeviins Tøy foruden anden Kaaber, Tin, Messing, Blik, Jernfang og Trævahre m.v. Om Formiddagen Kl. 9 berørte Dag, foretages Auctionen over Huuset i Taarup, og paa det øvrige beskrevne om Eftermiddagen Kl. 2 i Fridericia hos Sr. Basse; Libhaberne ville indfinne sig berørte Stæder og Tider, hvor Auctionerne foretages og Conditionerne bekirudtgiøres. Fridericia den 14de September 1786. H. Buhl. Nystkommende Mandag den 18de September om J Eftermiddagen Kl. 2 lader de Herrer Søren & Anders Holst heri Staden, ved en eneste offenlig Auction til Bortselgelse opbyde i deres iboende Gaard i Danmarkes Gade, 2. Et Huus i Dronningens Gade 3. Fire Lodder Jord paa Stadens Mark, nemlig No. 13, 14, og 88 i vester Mark og No. 6 i øster Mark, med Kaabel Jorder og lang Enge. 4. Fem stk. Hauge Pladser i den 7de Classe som er No. 4,5, 6, 7, og 8. 5. Fire stk. dito Hauge Pladser i tredie Classe, som ere No. 6, 7, 8, 9, som herved til Libhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Fridericia den 14de September 1781. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
Tirsdagen den 24de October om Formiddagen Kl. & 10 slet holdes udi Eltang Degne Bolig i Brusch, Herred i Coldinghuus Amt, en Skifte Samling, udi Stervboet efter afgangne Vilhelm Brochmand forhen Sognedegn for Eltang og Strup Meenigheder, og da Boet ikke formaaer at bekoste noget ordenlig Proclama saa bekiendtgiøres trende Post Dage efter hinanden, udi Berlingsk Kiøbenhavnske Tidender, samt udi Riibe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger Tiden og Stædet som er bestemt til bemelde Skifte Samling for afgangne Vilhelm Brochmands Arvinger, som for endeel opholde sig i Kiøbenhavn, som ogsaa for dem som formeener sig at have noget at fordre udi dette Stervboe som og for dem som kunde være noget skyldige til Boet. De fraværende myndige Arvinger ville give Fuldmagt og de Umyndige mode ved deres Formyndere da de fordrende fremkomme med Beviser, som kand gielde efter død Mand, og de giældende erlegge Betaling, da enhver kand love sig lovlig Behanling efter Boets Tilstand. Colding den 6te September 1786. Carsten Volqvartz, Provst over Brusk Herred. og Sogne Præst i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-15
Haver nogen en 2 Etaget Kakkelovn med Behør at toiret. udleie, da ombedes at melde det paa Adresse Con
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
Følgende læses i adskillige Blade. H. S. E. Cujus Nomen, Marima Laus, En Drcus Sker Dus. Borussorum Rex. Armis Tæsar, Pace Augustus, In Requblica Gerenda Vospasianus, Philosophia Marcus, Vita Antoninus, Regum Exemplum. Sine ExemploMarimus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
Kongen af Preussens Død. Her ligger. Denn, Hvis Navn, Er den største Roes, J Rehden ADe N. Konge af Preussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
J Krig Cæsar, i Fred Augustus, J Statens Forvaltning Vepasianus J Philosophie Marcus, J Levnet Antoninus, Kongernes Exempel, Uden Eempel, Den Største. P. F. Suhm. Die Menschheit weint, Er sank in Todes Schlummer, Er, dem an Ruhm kein Kønig glich Die Zeitlichket fuhlt allgemeinen Kummer, Pr. Die Ewigkeiten freuen sich. Chaque age la benit, le Vieillard expirantDe ce Princed som sils fait Feloge en pleurantEt le sils Sternisant des Images si cheres, Contsraa ses Neveux le bonhear be leurs Peres: Ah! ce nom, dont la Terre aime as entreteninEst ports par la Glorie aux Sieles a venir. Voltaire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
Til Sørge=Prædiken til den Høysaliges Konges Erindring i alle Landets Kirker er valgt af Krønigernes Bogs 17de Capitl. 8te Vers Jeg har givet dig et Navn, som de Stores Navne paa Jorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
Paa denne store Monarkes Død er i Berlin fremkommen en Medallie, der viister den Saliges billede uden all jordisk Smykke, og Hoveder omskinnet med en Guder eller Straale Krone paa, saavelsom en dito paa den nu regierede Konges Tiltrædelse. Ligeledes læses og et lidet, men meget ved skrevet Skrift under Titel, Kort Efterretning om Friderich den 2dens Død. Det melder, at Kongen endnu den 15 f. M. arbeidede med samme Sinds Styrke og Flittighed, som altiid havde udmerket denne store Mand og endnu samme Dag givet General Rohdich Despositionen til et Maneuvre med den fulkommeste og vigtigste Anvendelse, paa Terreinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
Foruden dette Skrift ere endnu 2de andre smaae Skrifter udkommen; under de Titler: Friderichs den Stores Urne. - Schverin ved Frederichs Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-09-22
Efter den Høysalige Konges affattede og og fundne befaling før sin Død til Beviis af sin Naade for den Kongelig Garde til Fods og Garde du Korps er af den nu regierende Konge udbetalt til enhver Soldat 2 Daler og en hver Officier en Guldmedallie, hvorpaa de fornemmeste Begivenheder af den 7 Aars Krig findes.