JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-02-17
Hs. Kongel. Majestæt til Dannemark og Norge, haver under 3die Februarii sidstafvigte allernaadigst tilladt mig Underskrevne, som Skifteforvalter efter afg. Joseph Schmen, at jeg udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Addresse Contoirets Efterretninger, den Altonaiske Mereur og de Norske JntelligensSedler, maae 3de Gange efter hinanden med Aar og Dage Varsel indkalde bemelte afg. Joseph Schmet Arvinger, saa og med samme Tids Varsel ud pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den Afdøde inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav, og at denne Jndkaldelse skal være ligesaa anldig : som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Thi indkaldes i Følge denne allerhøiste Bevilling saavel Arvinger som Creditorer, i bemeldte Joseph Schmens Boe inden Aar og Dags Forløb at melde sig, samt deres Paastand og Krav at beviisliggiøre for mig Underskrevne, som Skifteforvalter i forberørte Stervboe. Hubred paa Hedemarken i Norge, den 11te Februarii 1792. Hans Lemmith Juest.
Berlingske Tidende, 1792-02-17
Sorenskriver over Søndre Hidsmarken Aggershuus Stift i Norge. I Kraft af Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling d. D. 11te Novbr. 1791, som behørig er læst ved vedkommende Retter, og ved Fyenboe Landsting den 21de December nestefter, indkalder Hr. Kammerherre og Oberstlieutenant Greve af Ablefeldt Laurvig, til Grevskaberne Laurvig Langeland og Riringen, som nu værende Besidder af bemelte Grevskaber, sub pæna præclusi & perpetui siletit med Aar og Dags Varsel alle dem, saavel inden som udenlandske at hval Navn haves kan, det være sig enten Mundige eller Umyndige med Formyndere, og Enker med Langværger, som formene sig at have noget at fordre efter Hr. Grevens afdøde Fader, Kammerherre og Generalmajor Hr. Christian Greve af Ablefeldt Laurvig, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krax inden foreskrevne Tids Forløb for ham paa Transkiær Slot paa Langeland at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 11te Febr. 1792. Paa Hr. Kammerherre og Oberstlien. tenant Greve af Ablefeldt Laurvigt. Vegne. C. Lund. Paa Tysnes Præstegaard i Sundbordichs Provstie og Bergens Stift, er den 9de Januarii 1792 ved Døden afgaaet. Velærværdige og Høilærde Hr. Andreas Baar, Sognepræst til Tosnes Præstegield, og Stervboet efter ham strax efter Dødsfaldet af den geistlige Skifteret taget under lovlig Behandling, og efter nærværende Arvingers Begiering, berammet at holdes Skiftesamling paa Arvetompten Tysnæs Præstegaard, som Gud vil førstkommende 23de April 1792, thi indkaldes herved Stervboets fraværende Arving tilligemed de nærværende at made eller møde lade til indbemelte Tid og Sted, at paaser deres Tarv under Skiftet, ligesom og Stervboets Credi og Debitorer indkaldes, de første at bevise deres Krav og de sidste at betale deres Gield, alt inden den i Loven befalede Tid. Tysnes Præstegaard, den 30te Januarii 1792. P. H. Hersberg, Provst i Sundbordlede Provstie og Søgnepræst til Fendags Præstegield. Forrige Regiments Chirurgus ved det Tronhienske Dra von Regiment, Johan Georg eller, er i forrige Aar ved Døden, afgangen, i Anledning heraf bliver af os, som betalende Skifte, Commissarier, 3de Gange efter hinanden indkaldte fornævntAfdødes Arvinger, der saavidt man har kunne erfare, skal anholde sig i det Hannoverske, hvor den Afdøde har været fød, saa indvarses ogsaa dette Stervboes Credi= og Debitorer, alle at melde sig for os inden den i Loven befalede Tid, da enhver skal nyde lovbefalet Behandling efter dette ringe Stervboes Evne. Adressen er til Gaarden Wiist i Sparboen ved Trondlem i Norge. Wiist, den 23de Januarii 1792. Brünech, Garden Ritmester. Regimentsqvart ermester. Begge ved det Tronhiemske Dragon Regiment. Ved det imellem mig og nan nu afdøde Mand, demitteres Lieutenant Johan Schiellerup, oprettede og under 11te Febr. 1791 allernaadigst confirmerede Testamente, er jeg indladt til hans eneste Arving imod at jeg udbetaler til hans øvrige Arvinger 6 Rdlr. 4 Mk. til ligge Deeling imellem dem. De indkalde altsaa derved til at modtage disse Ser Rigsdaler stre Mark hos mig efter behørig legitimation. Bergen, den 24de December Andrea Lindberg Enke efter Lieutenant Schiellerups.
Berlingske Tidende, 1792-02-17
Ved lovlig publiceret Proclama, er den ved det Vesterlandske Jnfanterie Regiment afdøde Capitain Jens Christian, Spidberg von Fastings efterladte respective Arvinger, sande som Devi og Creditorer, indkaldet at møde for og undertegnede. anbefalede Skiftecommissarier i Boet, hvilket herved udermere bekiendtgiøres. Gromstad ved Arendal, den 16de Januarii 1792. P. Juen. BDale, Muar. Regimentsqvarteermester. De som noget enten maatte være skyldig eller have ligede, udi Stervboet efter den ved det forrige 2det Vesterlandske Regiement standne og her paa Stedet nu ved Døden afgangne Reg ments Foldtskiær Mads Poulsen Schletter, anmodes tional at ville behage saadant for os undertegnede Skiftecommissarier, i Boet enten portofrie med Posten eller paa anden Maade at til kiendegive, og ligesaandtaldes bemelte sal. Afdødes efterladte Arvinger. Christiansand, den 17de Januarii 1792. J. O. Eien B. F. Dietrichsen, Capitain Premier Lieutenant. begge ved det Vesterlandske Jnfanterie Regiment. Da Sognepræsten til Lindags Præstegield i Bergens Stift Hr. Jonas Haugs, afvigte Aar ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved 3de Gangende Berlingske Aviser dette Stervboes Credi og Debitorer, de første at angive deres Krav, og de sidste at afbetale deres Gield inden den i Loven fastsatte Tid. Bergen, den 14de Januarii 1792. Paa egne og Medassessores Vegne, H. Mossing. Som Arvinger, Debit og Creditorer i Stervboerne efter afg. Raadmand Fasting og Mester Kobbersmed Johan Hancke, bliver herved, foruden det lovbefalede Proclama, indkaldet at melde sig, med sit Anliggende inden 6 Maaneder fra Dato, for os, som Skifteforvaltere, paa Stedets Raadstue, hvor hver Torsdag i Ugen holdes Skifte Session, da enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 21de Januarii 1792. Weiner. Benzon. Fra omliggende Kiøbstæder og Gaarder, modtages endnu Subscription til 2det Jnteressentskab i Christiania Ligrasses 1ste Classe, alt under samme Conditioner som i 1ste, hvorveden hver, enten det er Mand eller Kone, bekommer 100 Rdlr. til Begravelse. Enhver som maatte behage at tage Deel berudenten gift eller ugift, og ikke er over 50 Aar, vilde behage portofrie at addressere sig til Bogholder Aarse i Christiania, hvor Conditionerne nærmere erholdes. Christiania, den 7de Januarii 1702. Stedmoderen, en original Comoedie i 3 Acter af A. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Paris, den 30te Januarii. Justitsministeren har ladet udgaae en Circulairskrivelse til Retterne, og formanet dem i Kongens Navn til en upartisk dørelse af Lovene mod Forbrydelser. Blandt andre findes er i denne Skrivelse følgende mærkværdige Udtryk : "Konen afskyer den intolerante Fanatismus, som ophidser til at følge et Menneske for hans Meningers Skyld; han af der hin, som af en Fredens Tiener gjør en Oprørsstifter : en afskyer endnu mere hin, som ved at omhylle fine Anslag Med et helligt Slør, giør Himmelen selv medskyldig i sine Nrbrydelser. Han seer med Foragt ned paa enhver bykkelst vilket og Kongenen, der ved en forestilt Medlidenhed over Harliset af den Kongelige Anseelse, synes at ville beklage an i Henseende til den bittre Smerte, som de paa nærvæende Tid foraarsage ham. Kongen forkaster med Afsky dan troløs Medlidenhed, og overgiver til alle gode Borter Foragt hine falske Bevidnelser af Hengivenhed, som han veed at sætte den rette Priis paa. Kongen erklærer, at den er tilfreds med den Magt, som Statsforfatningen giver den : at denne Forfatning er ham dyr og hellig : at han sættes Ære og Lykke i at haandhæve samme, saasom han deri seer at sitterste Pant paa den Nations Ære og Lykke, hvis Overhoved han er. Ja, Kongen elske Folket, men han er det, som Borgerkonge, for at giøre dets Frihed sikke en Lovens Fuldbyrdelse. Han elsker det, ikke for at smigre en store Hobs Lune, og give efter for sammes Lidenskaber, en for at holde det inden Retfærdigheds Grændser, og ved viis Brug af den lovmessige Anseelse at bevare det fra dets de Udsvævelser.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Gefte, den 9de Februarii. Efterat Rigets Stænder den 4de Februarii vare blevne eene imellem sig og havde besluttet, at en Taksigelses=Adresse for Freden skulde afsendes til Kongen, forsamlede de sig in Plene, den 6te næstefter Kl. 11 1/2 om Formiddagen paa deres Pladser, hvorfra afgik Deputationer, 48 Personer fra Ridderskabet. og Adelen og 24 fra hver af de øvrige Stænder, hvilke, ledsagede af Hr. Erkebispen og sine Talemænd, forsamlede sig hos Landmarskallen, Præsidenten, Statholderen og Commandeuren, Hr. Friberre Ruuth, under hvis Anførsel de Deputerede havde den Naade at opvarte Hs. Kongel. Majestæt i hans Værelser, og bemelte Landmarskal paa Rigets Standers Vegne overleverede følgende underdanige Takstgelses=Adresse til Høistsamme : Stormægtigste Allernaadigste Konge!
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Ved det sidst overstandne Rigmøde bevidnede Rigets Stander sin inderligste Erkiendtlighed for Deres Kongelige Maj stæt, som ingen Untage har svaret, og ikke undveget nogen Besværlighed for at frelse Riget og vedligeholde dets Selvstændighed. De vovede tillige at anholde om, at Deres Majestæt af Ømhed for Deres Undersaatter naadigst vilde behage, at berede, imodtage og stadfæste en sikker, ærefuld og vedvarende Fred, saasnart en saadan kunde bydes og en holdes. Det Velbehag, hvormed Deres Kongel. Majeste da behagede at imodtage deres underdanige Ansøgning, nu, siden denne bliver opfyldt den sikreste Opmuntring for Rigets Stænder, til at frembære deres underdanige Taknemmelighed. - Rigets Stænder erindre sig ikke Følgerne hverken af Sverrige Krige med Rusland i dette Aarhundre, de, eller de Fredsslutninger som have tilendebragt dem uden Græmmelse over Fædrenelandets Ulykker, men ikke helle uden at af samme Kundskab fornemme Glæden saa meget inderligere over Uligheden imellem de nærværende og forgangne Tider. - De fordriste sig ikke til at tale om det Møde, og Møisommeligheder og Foragt af alle Farer, hvori Deres Kongel Majestæt har lignet Deres Forfædre, og paa Dererefulde Maade givet Krigshærerne Exempel og Historie, Materie til den Berømmelse Deres Kongel. Majestæt vægre. Dem ved at imodtage af Deres Samtidige: den Ære, Deres Kongel. Majestæt af Krigen og dens Handelser har der det Deres Navn og Deres Person, kan dituden ikke ophøiaf andet, end Deres Majestæts egen Tilfredsstillelse, at under Europas Beundring lede troe Undersaatter til den Roelse. hed og Lyksalighed, som tillader dem at nyde Fredens Lyk og Velsignelse. Men da Deres Majestæt Sølv har berede samme, stadfæstet den uden nogen Opofrelse af Lande og Fordele, ikke behøvet Hielp af fremmede Magters Megling hvilket saa ofte har medført besværende Forbindelser og overdrevne Fordringer, og da Nordens største Regentere Sal. have sluttet Aftalen imellem Nordens tvende mægtigste Fol og udi indbyrdes Venskabs Forsikringer aabnet Udsigter og begge Sider til nye Fordele, kunne Rigets Stænder ikke me Stiltienhed unde disse faderlige Omsorger. - Rigets Stander ønske, at kunne under Raadslagningerne lægge sin Tønkemaade for Dagen, og skiønne paa det naadige Biefald er Veldshag i deres forenede Nidkierhed, hvorpaa de nylig fo Tronen have imodtaget saa alædende Forsikringer. Den nytte sig med den inderligste Erkiendtlighed af de opmuntrende Anledninger, som Deres Kongel. Majestæt har givet den til det Haab, at formaae under den Høiestes Distand at føl deres Tilbøieligheder og opfylde deres Pligter imod Konge : Fædreland. Rigets Stander forblive med dybeste Ærefrygt, Nidkiærhed og Troeskab. Stormagtigste Allernaadigste Konge.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Deres Kongel. Majestæts underdanigste og lydigste Tienere og Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Paa Ridderskabets og Adelens Paa Præstestandens Vegne. Vegne. E Ruuth, Unovon Trøil, Paa Borgerskabte Vegne. Paa Bønderlanden Bar Anders Wallin, Olaf Thorson, Talemand. Talemand. Paa denne Taksigelses=Adresse svarede Kongen : Jer imodtager med megen Skiendtlighed Rigets Stervders Taksigelse for den gred Herren har givet de. En Mod, Gode Herrer og svenske Mænd, Eders kraftige Hil ver beredt den. Jeg har allene dertil været et Middel Fors Standhaftighed, eders Nidkiærhed, eders Tapper vi Striden eders og eders Medbrødres Bistand have idag alvet de svenske Vaaben, den Agrelse, som de i for har Tider have havt, og Freden har deraf været en Følge. an den første iblant Eder, har jeg allene fyldestgjort min Skyldighed i det og har saa at opfylde de Forbindelser. Jeg haar og mig den Dag da jeg imod og den Krone, som saa store Dette saa udødelige Konger, have haaret og da jeg under Fredens Svage skal anvende al Omsorg, al Umage paa at befordre Eders Vel. Eders Lyksaghed, troer Jeg, at Jnhvirken værdigere kunne tilkiendegive Eder min Taknemmelighed, eller kraftigere forsikre om den Yndest og naadigste Devaagenhed, hvormed jeg forbliver Eder alle i Almindelig hed, og enhver i Særdeleshed veldevaagen.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Kiøbenhavn, den 20de Februarii. Udi næstafvigte Kirke=Aar 1791 ere udi Tronhiems Stift copulerte 1623 Par, fødte af Mandkiøn 3183, at Qvindekiøn 2924, tilsammen af begge Kiøn 6107, hvorihant 464 uden for Ægteskab. Døde af Mandkiøn staae til 10 Aar 967 fra 10 til 20 Aar 119, fra 20 til 30 Aar 169, sta 30 til 40 Aar 178, fra 40 til 50 Aar 161 fra 500 til 60. aar 166, fra 60 til 70 Aar 221, fra 70 til 80 Aar 1774. a 30 til 90 Aar 67, fra 90 til 100 Aar 18, fra 100 Aar. derover 2, tilsammen 2242, døde af Qvindekiøn fra af a 10 Aar 830, fra 10 til 20 Aar 114, fra 20 til 30 Aar. saa fra 30 til 40 Aar 126, fra 40 til 50 Aar 183, fra se til 60 Aar 154, saa 60 til 22 Aar 208, fra 7 til 80 Aar 181, fra 80 til 90 Aar 92, fra 90 til 100 Aar 25. Milammen 1959, i alt af begge Kiøn 4201. Ere altsaa 100 flere fødte end døde. Jblant de Fødte er intet Merkerdiat meldet. Af de Døde har Generalmajor v. Mahfeldspaa Indersen levet 91 Aar, bivaanet Krigen som blev slutte: fra staaer i Tienesten 52 Aar trende Ægteskaber hav og Børn, 58 Børnebørn og 4 Børnebørns Børn. Johan Timensen Brustad paa Peterne alle 55 Aar med en Hustrue, der og Aar gammel. Ved Vandstommen den 2den MaA. da Jolens Mødevamaskind, ere 9 Menn for om Hune. J Meelhuus Præstegield, en Kone siddende ved terstenen, dræbt af Lynild. J Nærven ogsaa en dræbt at Guld og 6 omkomne paa Søen. Øsandte Prænegield ankomne paa Søen og en i en Dat ved Koren af en strl. givne. J Bidender 6 dentnede og en saldet ud over en Hure. I Aggende 3 i Sandalen 4 i Engen 4, i Alveng 10 i Vargen 2, i Tromed 5 i Burnæs 3 omAmne paa Sørn. J sidde Præstegield 3død i Barselseng, corden 7 omkomme paa Søen og en dar falde ud over en led. J Hammerfest 4 mkomme paa Søen og 4 bør af Godsthed.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
ligge Kongelige danske Cancellie er den 3die Kiør d. A. temmer en Placat, samt myndiger Ammanden til at Kasse erkommende goderer Degathøver, naar de ik den efter at være briimeligen af Herred fogden indkaldte, for at give Oplysning, i Hensigt til 2. sættelse.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
I Aaret 1791 er ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rit udstædt Stevninger 1546, afsagt Domme 724, hævet Sager 92 ved Eed sluttet Sager 25, henstod upaadømt 417.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Ved de 3de Vidne Kammer ingammeret Sager 371, sluttet 323. Ved det criminelle Kammer anhængiggjort Sager 68, sluttet 66 henstod usluttet 55. Ved Skifte Commissionen begyndt Skifter 743, sluttet 787, usluttet 336.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Ved Kongens Fogeds Contoir erpederet Executions=, Arrest og Forbuds=Forretninger 69. Ved Undersøgdens Contoir ervederet Udlægger og Syne=Forretninger 410. Ved Auctions=Contoiret forrettet Auctioner over Vare, Bøger og andre Løsøre 413, solgt Gaarde og Huse 59, Skibe 15, forskellige Acten 36. Ved Giæsteretten afsagt Domme 13. og sluttet Forhører 18. Ved Gielde=Commissionen udstædt, Stævinger 1130 afsagt Domme 775, upaade mee Sager, 132, bøvet og afgjort uden Dem 243.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Ved nogle af Hr. Capitainlieutenant Harboe i afvigte Sommer foretagne Søeopmaalinger, er det befundet, at Anholt udi det nye Paa Katte over Kattegater, udgivet, 1790, ei har den rette Beliggenhed, men er for nær ved den jydske og for langt fra den svenske Kyst, omtrent 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Efter de af Hr. Kaspar Wessel foretagne trigonometriske Opmaalinger over den jydske Kyst er det beregnet, at Breden af det nye Fortaarn paa Anholt er 56. 44. 20 og sammes Længde C. 55. 24 vesten for Meridianen af Kiøbenhavns Observatorium. Dreden af Nordstrands Kiint, eller som det i Søekarterne kaldes Norderbierg, er 368 43. 8 og dens Længde 118. A. 167. Paa det nye Paskarte over Kattegattet ligger Fyrtaarnet nøiagtigen paa sin rette Brede, men 175 Vesten for Kiøbenh., altsaa ligger det 9362 eller næsten 14 Miil for meget mod Vesten. Nordstrands Kline eller Norderbierg ligger en Minut eller en Fierdinqvel for nordlig, saa at den hele vestre Kant af Anholt bør dreies saameget længere ned imod Synden. Nordstrands Kiint er anlagt paa 126 vestlig Længde fra Kiøbenhavn, og den ligger 3 aa for vesterug. Paa bemelte nye Parkarteer Anholt efter Øster og Vester 1 1/2 Milling; men efter Øine geometrille Opmaaling af Hr. O. Warberg er den 1 1/2 Miil, og følgelig 3/4 Miil for liden. Af alt foregaaende sees da, at Farvande imellem Anholts nye Fyrtaarn og den svenske Kystfra Steningebierg, forbie Stense, Spreda Busøren og ned til Tylter 1/4 Miil smalere end der befindes paa oftbemelte ne Parkorte over Kattegattet, og at harvandet imellem den vestre Kant at Anholt og Jndløbet til Mariagers Fiord bliver paa det nærmeste en Miilbredere. J øvrigt kan denne seil agtige Beliggenhed af Anholt, hvilken maae forlægges 1/2 Miil længere hen imod Østen, ingen Jndflydelse have paa det øvrige af det ny Pastarie over Kattegattet, udgivet 17000 et eller naar denne Leiller rettet, ringeste Maade forringe dette Kattes Poverlighed og Kortrinlighed frem foralle hidtil udkomne Kagter over dette Farvand, efterdi de danske Øer og de jydske Kyster ere anlagte paa deres rigtige og trigonometriske Opmaalinger. Da Øen Anholt ligger saa metriske Opmaalinger, og den svenske Kyst efter de svenske af mig meddeelte Breder og Længder efter de danske trionslangt ude i Kattegattet, at den ikke kan falde paa noget af de udgives, førend man med hele Dannemarks Opmaaling en geographiske speciale Karter over Jylland, og altsaa et kunde Kongelige Videnskabernes Selskab, under hvis Bestyrelse færdig, og derover udgiver et Generalkarte, saa har det disse Opmaalinger henhøre, fundet for got, at disse nøiere Bestemmelser til Nytte for de Sørfarende offentligen skulde bekiendtgiøres, og at et special geographisk Karte over Anholt med dens rette Breder og Længder, saasnart mueligt, skal udgives udi 3 Gange større Bestik end de sædvanlige gographiske Karter. Thomas Bugge.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Vacancer: Det residerende Capellanie til Schuberg Aggershuus Stift, 110 Rdlr.; Det residerende Capellante, til Lindaas i Bergens Stift, 166 Rdlr.; Sognekaldet til Tytnæs i samme Stift, 338 Rdlr.; Sognekaldet til Even vig i samme Stift, 185 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Fra den 4de til 11te Februarii ere her i Staden copulerte 6 Par, fødte Drenge 35, Piger 23, tilsammen 58 i døde Mænd 12, Qvinder 13, Drenge 14, Piger 15, tilsammen 54; ere altsaa 4 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Brok 1, Brystsyge 4, Druknet 2, Falden til Døde 1, Galdefeber 1, Hidsig Feber 2, Jnflammation 2, Ribboste 3, Koldbrand 1, Kopper 6, Krampe 2, Kræft 1, Slag 3, Svindsot 1, Tænder 3, Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 3, Vattersor 2.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Barom. Therm. Vinden. 13 Februarii. 28. 3. 61 1/2 Kalle i S. S. N. V. N. O. Avnsk T.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Efter høie Ordre bekiendtgjöres, til Efterretning for alle og enhver, herved fölgende Indhold af endeel af den engelske Navigations=Al af 12 Caroli 2 Capt. 18 Secl. 3. da den i Fremtiden paa det strengeste vil blive ereqveret. Der er end videre forordnet, ved fornævnte Myndighed at intet Gods eller Vare, af raa eller fabrikerede Producter, af Africa, Asien eller America, eller af nogen Deel der af, som findes beskrevne eller antegnede i de sædvanlige föres til England, Irland eller Wales, Gerne Guernsen, Søe, eller Landkort over bemelte Lande, skal kunde ind det Skib eller Fartöi, hvadhelst, uden i saadanne, som og Jersey, eller Staden Berwick paa Tveed, i noget an oprigtigen og uden Svig alene tilhöre det engelske eller in landske Folk og hvad under Wales sorterer, og Staden, Berwisk paa Tveed, eller og af de Lænder, Öer, Cole nier og Distrider i Asien, Aftica eller America, Ha Majestæt tilhørende, som virkelige en rette Eiere elRehdere, at hvilke bemelte Fartøier Capitainen og 1 mindste 3 Fierdedele af Mandskabet maae være Engelsk under Forbrydelse og Tab af alle Varene og af Skibet eller Fartöiet med alt dets Tilbehör af Redskab, samt Canoner og Ammunition og Udredning &c.; det halve til Har Majestæts Fiscum, den anden halve Deel til den eller a. som deslige maatte anholde, angive eller forfølge ved nogen Ret, uden mindste Banaading eller Skaansel.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Helsingøer den 18 Februarii 1792. N. Fenwict, Kongl. Storbritannisk GeneralConsul i Dannemark. Følge indløbne Brere til det asiatiske Compagnie for Captain Jens Holm, förende Chinskabet Kronprin. sen, er samme den 3die hujus, formedelst Storm er Modvind indkommen i Friderichsværne Flavn i Norg hvorfra det, alting vel inden Borde med en god N. C. Vind og Klart Veir den 8de næstefter igien er afseilet. Torsdagen den 1ste Martii, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Rosenborg Slot af de af Finants Collegio under 18 Julii 1787 for indfriede Østersøiske Actier udstædte Obligationer, lydende hver paa 70 Rdlr. Stykker, udtrukket og 224 Stykker Obligationer, som efter den allernaadige approberede Afbetalings Plan til næstkommende 1ste Julii den Kongelige Casse skal udbetales. Finants=Collegium den 13de Februarii 1792.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Ar det haver behaget Gud, efter en Dags Sygdom, ved El en sær stille Henfart, den 6te denne Maaned, om Aftenen Kl. 6 1/4, at bortkalde min Kones elskelige Moster, Jis Charlotte Amalia Ølgaard, 822 Aar gammel, som opholdt sig her i mit Huus; dette bliver herved bekiendtgjort for det sal Afdødes Slægt og Venner. Egeberg Præstegaard, de 10de Febr. 1792. Huulegaard. Dreyer, have nu forladt Pressen og følges i Commis Breve til en udenlandsk Ven om Danmark af Raadmand hos Agent Gyldendal, boende i Klarebodene No. 9 i Kiøbenhavn, for 5 Mk. paa Tryk= og 7 Mk. paa Skrivpapur. a) for Studerede og Ustuderede af Jens Deichmann, Fra Pressen er nu færding: Anviisning til det Franske Sprog, Goldendal i Klarebodene No. 9. Kan og faaes indbunden i sælges for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivpapiir hos Ager 4 Mk. l at bekomme for 5 Mk., indb. i Silke med Futteral 9 Mk.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
i Nytaarsgave for Damer ere endnu nogle faa Exempla i Fransk og Engelsk Bind 7 Mk. 8 s. og i Velsk Bind 6 Mk. : ledes Stella, en Hyrde Roman med 18 Sange at Ridder girian, ved Hr. Professor Rabbek, 20 s. indb. 36 s., med degyldt Snit 626 hos S. Poulsen, Antoniste. No. 324 og 32.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
Hos de Herrer Boghandlere Agent Goldendal, Hegelund i Buld, saavelsom hos Hr. Bogtrykker Thiele, er endnu bekomme af mine Abeter i smaae Partier, 25 Exemplarer a 4 A. 8 s. uindbundne. Rasmussen, Sognepræst for Grevinge Menighei Ods Herred.
Berlingske Tidende, 1792-02-20
J Følge den os, som beskikkede Opbuds Commissarier ud Borger og Kiøbmand Hr. Salomon Ballin, at den Jødiske Nation i Middelfart der i Fyen, allernaadigst meddeelte Kongel. Bevilling af Dato 20de d. Maaned, indkaldes herved ub mænpræclum & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, for os ud Opbudsboet at fremkomme alle og enhver, som noget hos bemete Hr. Salomon Ballin maatte have at fordre, og deres Fordring. ger at legitimere, da enhver, efter Boets Forfatning, skal nyde hvad Ret er efter Loven. Opbuds Commissions=Stedet i Middelfart, den 26de Januarii 1792. Jens Brandt, Hans Jørgen Hansen, Postmester i Middelfart. Ober= og Under Rets Procurator.