Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1736-06-01
Det var fordum en Skik iblant store Herrer, at deres efterladte Riger og Lande, naar de havde fleere Printzer end een skulde deeles mellem disse; saa skeede det ogsaa med det saa kaldte store Lothariske Rige, hvilket havde sit Navn af Lothario, thi da denne Kayser, som tillige besad Jtalien, døde 855, blev Kayserdømmet deelt mellem hans 3 Sønner. Den ældste, Kayser Ludovicus fik Jtalien, den mellemste, Carolus halvparten af det Lothariske Rige, som siden med et almindeligt Navn blev kaldet Burgundien, og den ynaste, Lotharius det øvrige Stykke, som derefter førte det Navn Austrasien. Dette sidste Kongerige bestoed af de 3 Churfyrstendømme, Pfaltz-Trier og Cølln, de Landskaber Elsatz, Julich og Cleve, den største Deel af Nederlandene, og desforuden i Særdeleshed af det Hertugdom Lotthringen. Da nu denne Printz bortdøde foruden retmessige Mands Arvinger, havde vel hans naturlige Søn, Hugo, stoor Lyst at succedere Faderen, og saaledes at vedligeholde det Austrasiske Navn og Rige men han tog feil i sine Tanker, thi han blev snart tvunget af de rette Arvinger, Kongerne af Frankrige og Tydskland, at afstaae som en naturlig Prinz fra sine Prætensioner, og at overlade dem heele Arve-Deelen. Derefter blev gandske Austrasten deelt i mange smaa Provintzier, og over hver af dem sat en Gouverneur, som først ikke alleneste giorde deres Embeder arvelige, men endogsaa naar Leiligheden sig præsenterede ved de mange i de Tider opkomne Uroeligheder forskaffede sig Souverantæren over deres Græd skaber. Paa den Maade forsvandt det Navn Anstraffen, og Lofthringen, (som var det undergangne Rigets Hoved-Provindblev et eget Hertugdomme. Det er saa bleven ved indtil vore de der, da det har hendet sig, at 2 Konger udi Polen paa engang blev udvaldte, hvilke begge som frore og dydige Printzer havde Na deres Partie, af hvilke dere vi evig. de andet, men mel Aar 1736. imod til Fædernelandets store Skade saae sig omkring efter fremmede Potentaters Hielp. J hvorvel nu samme Hielp ikke manqvere de begge Parter, kunde dog et Kongerige tillige og paa engang umueligen have 2 Konger, hvorfore og det svageste Partie ende lig nødvendigen maatte tabe. Kongen i Frankrige, som har den eenes Printzesse til Gemahlin, anvendte vel al muelig Fliid, til at maintenere sin Sviger=Fader, Kong Stanislaum, men som de Romersk Kayserlige og Russiske Talrige Armeer stoede den anden Konge, Augusto til Tieneste, som ogsaa desforuden besad et mægtigt Churfyrstendom, var for Frankrige intet andet til overs, end ved overveiende Alliancers Hielp med Krigens Tynge saaledes at udmatte Kayseren, at han, som over alt dette var forladt af de fleeste af sine Allierede, maatte give efter, og aftræde et stykke Land, hvoraf Kong Stanslaus kunde føre Kongelig Titel og Værdighed. Dette Land blev da i følge af Freds-Præliminarierne det skiønne Hertugdom Lotthringen, samt de deraf dependerende smaa Staater, hvilke nemlig tilfalde Stanislao, og efter hans Død den Frandske Crone; og dets Hertuger og Arve Printzer derimod faae andensteds fornøielig Satisfaction. Saaledes har det gamle Kongerige Austraften bekommet sin forrige Lustre paa en vis Tiid igien, og man giør allerede alle Anstalter, Paris, med største Pomp at celebrere Kong Stanislai forestaaende Kronning, som Konge udi Austrasien. Herved er at observere, det Austrasten nu omstunder ikke begriber nær saa meget i sig, som vel det gamle gjorde, thi det bestaar kuns i Hertugdommene Lotthringen, Barr og nogle smaa Dependentzier; alle andre Provincier ere derfra afsondrede; men dog er det et herligt, skiønt og frugtbart Land; det er breedt og langt 30 til 40 Miile, og indbringer efter de fleestes Meening Aarligen hen mod 500000 Rdlr. Paa den Maade, da dens tilkommende Konge Stanislaus desforuden trækker stærke Summer fra sin Sviger-Søn, Kongen 1 Frankrige, og ligeledes har nu igien store Revenner af sit ham i Polen efter Freds-Præliminarierne restituerede Gods, kand dette Landdel passere for et lidet Kongerige; Skulde det ydermeere behage Hans Allerchristl. Majestæt, at tillegge Kong Stanislag som For Juni-Maaned Aar 1786. hin Siger sidder paa hans Livs Tid de Keyser Carl den 8. fratagne 3 Biskopdomme Metz, Toul og Verdun; og iligemaade at overlade ham endda til, som en Herre af 60 Aar, Fæstningen Saarlouis med den dertil hørende District, da kunde den nyeAnstrasiske Konge nok holde sin Staat ved lige. J hvor om alting er, saa faaer dog Frankrige i vis Henseende sin Villie frem, som udi Krigens Begyndelse sigtede derhen, at forskaffe Kong Stanislaa det Kongerige Pohlen, til hvis Besiddelse han allerede af sit Partie var udvalt. Men dog falder den Frandske Crone det Kongerige Austrasten meget meere beleiligere; thi jeg sætter den Fald, at Kong Stanislat Faction havde beholdet Overhaanden udi Pohlen, og forskaffet ham dets roelige Possession, saa havde dog ikkuns den største Fordeel for Frankrige været denne, at hans Sviger=Fader havde kundet gjort Kayseren en besværlig Diversion ind i Slesien. Maaskee ogsaa at i den Fald man noksom havde fundet Middel, efter Stanislai Død at bringe Fransøsiske Printzer paa den Pohlske Throne; men at opirre sine andre omkring beliggende Naboer, tilstæder Pohlens Beskaffenhed og indvorteTilstand ikke. Nei, det angrændsende Austraten er for den Frantøsiske Crone bædre end det langt fra beliggende Pohlen, og hver og een maae nu lade den gamle Cardinal af Fleury passere for en kloog og fuldkommen Staats-Minister, som saa vel har vidst, at tage det rette Tempo i agt, forat forskaffe sin Konge paa den Side en overmaade stærk Barriere. Nu har Kongen i Frankrige alle sine vidtloftige Lande omkringlukt, undtagen een Side mod Nederlandene, hvor Fæstningen Luxemborg ligger; thi udaf den Stad gjorde i den Spanske Successions-Kriig den tappre General-Major og Partisan af Grovenstein et Jndfald i Frankrige, og satte det i saadan Stie at man ogsaa i Paris frygtede sig for samme Jndfald. Hvad Spanien betreffer, bedekkes Frankrige af de Pyrenæiske Bierge, og af det convelkes Grevskab Roussilion; mod Schweitz og Jtalien ligger Franche Comte, Opre-Burgundien og adskillige Hertugernes af Savoyen borttage der ninger; hvad Tydskland er angaaende, da har de Cardinaler RichestelMajarin allerede i deres Tider forsynet Riget med tilstrekkes, Barrierer, Resten er Omstoden af det Middellandske Hav og Canalen.