JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Udenlandske Nyheder. England. Dronningens Kronning, der ved en mærkelig Forglemmelse er ansat til samme Dag, paa hvilken hendes Onkel Georg den Fjerde døde, har givet de forskjellige Partier Anledning til at fremkomme med Klager, idet nemlig Hume i Underhuset frygtede for at Omkostningerne vilde blive altfor store, men Lord Londonderry i Overhuset derimod klagede over at Salvingen og flere andre af Middelalderens Skikke ikke denne Gang skulde anvendes. J London er i denne Tid udkommen et Program, der indeholder Reglerne for hvorledes tvende Haandværkere, der for Deelagtighed i ulovlige Foreninger vare dømte til Transportation, men senere benaadede, nu skulde modtages af de forskjellige Haandværkere. Det meest charakteristiske ved Programmet er vistnok, at Udstæderne tilraade Deeltagerne i Festen at afholde sig fra Brændeviin. Jfølge Efterretninger fra Canada ere de derværende Jnsurgenter tvende Gange overvundne af Regjeringens Tropper, og en stor Deel af dem fangne. Største Deelen af de Vaaben, Soldaterne erobrede, vare stemplede med det nordamericanske Regjerings Stempel, og afgave saaledes Beviis forat Jnsurgenterne virkelig have plyndret de nordamericanske Tøihuse. Om Dampskibet Carolinas Opbrændning vexles der endnu Roter, og den nordamerikanske Regjering holder fast ved at ville have Erstatning herfor af England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Frankrig. Ministeriet har atter efter en hæftig Kamp vundet en Seier over Oppositionen, da Kammeret nemlig med en Majoritet af henved 44 Stemmer har bevilget den af Krigsministeren, forlangte Supplementar-Credit af henved 5 Mill. Fres. Da man formodede, at Ministrene vilde gjøre denne Sag til et Livsspørgsmaal, erholdt den strax langt større Jnteresse end man i Førstningen ventede, og heelt mærkeligt var Conseils Præsidentens Yttring om, at han intet Ansvar vilde paadrage sig for Følgerne, der maatte flyde af at Kammeret nægtede den forlangte Sum. Som en Grund for at Summen nødvendig maatte bevilges anførtes ogsaa, at de belgisk hollandske Anliggender endnu ikke vare afgjorte, og at man derfor ikke kunde vide hvortil de vilde føre, og dersom Armeen pludselig skulde gjøres mobil, manglede man det nødvendige Artillerie og Cavallerie. Forgiæves gjorde Oppositionen opmærksom paa, at naar man under Restaurationen kunde med en Armee af 180,000 Mand sende 100,000 Mand til Spanien og senere erobre Algier, maatte man nu langt lettere kunne udføre lignende Operationer, da Armeen for Tiden bestod af 278,000 Mand. At Ministeriet denne Gang seirede tilskrives ene den Jnteresse, Krigsministeren, General Bernard, forstod at vække i Kammeret for sit Forslag ved en rørende Naivetet. Et andet af General Bernards Forslag om, at Frankrig i Fredstid skulde have 12 Marchaller, blev derimod eenstemmig forkastet af Kammeret, og Antallet ansat til det Halve. J Modsætning til Ministerens Yttring om de belgiske Anliggender under de ovenanførte Debatter, staaer det almindelige Rygte, at Ludvig Philip har ladet Belgiernes Konge tilkjendegive, at dersom han ikke antog de 24 Artikler, maatte han ikke vente nogen Understøttelse fra Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Tydskland. Efterretningerne fra Posen vedblive endnu at lyde foruroligende, og man siger, at Adelen har besluttet at udbetale Erkebiskoppen, den ham af Regjeringen tilbageholdte Lønning. J Posen, Gnesen, Jnowraclaw og Gonsowa har der været Tumult, og man frygter for en Gjentagelse; i Schubin har Folket villet tvinge Provsten til at oplæse det af Erkebiskoppen udstædte, men af Regjeringen forbudne Hyrdebrev. Af det posenske Militair har man intet at frygte, da i Reglen i Regimenterne 3 Tydske staae omkring 1 Polak, hvilken Forsigtigheds=Regel ogsaa iagttages ved Cantoneringer, saa at Polakkerne herved ikke alene afholdes fra at samle sig, men endog inddirecte tvinges til at lære Tydsk, da hele deres Omgivelse næsten ene bestaaer af Tydskere. Foruden denne indirecte Tvang er det tillige ved alle Corpserne befalet, at enhver Polak skal lære Tydsk, og at der skal sørges for at bibringe dem tydske Sæder og et tydsk Sindelag. Om dette nogensinde vil lykkes, vil Tiden lære. – Foruden Ossnabrück have 19 andre hannoverske Stæder henvendt sig med Besværinger til Forbundsdagen, og de hannoversche Zeitung, indeholder nu en lang Artikel, hvori den søger at vise det uhensigtsmæssige i denne Fremgangsmaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Det Valg, Universitetet har foretaget, er ligeledes falden uheldigt ud, da den Valgte, Justitsraad Conradi, har erklæret, at han ganske deelte Justitsraad Hugos Anskuelser og Stændernes Jncompetence, og derfor ikke indsaae at han kunde stifte noget Gavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Fædrelandet. Under 3die ds. har Hs. Maj. approberet Valget af Tiende- og Forligelsescommissair Fritz til borgerlig Raadmand for Roeskilde Kjøbstad. Ved at kundgjøre dette, har den kongl. beskikkede Magistrat tillige bemærket, at den anseer den nævnte borgerlige Raadmand som deelagtig i samtlige Magistrats forretninger. Under Overskrivt, hvad ikke hver Præst veed findes i Aarhuus Avis blandt andet følgende: "En Præst skal, ikke blot eengang om Aaret, hvortil Anledningen kan tages af Evangeliet paa 23 Sønd. eft. Trin, men ogsaa oftere, foreholde sin Menighed, hvor stor en Synd det er, at bruge eller handle med kontrebande Vare. – (Canc. Skr. 6 Decbr. 1766.) Hvilken Præst gjør det: Efter en Skrivelse fra det Slesvigske skulle Forhandlingerne i Statsraadet om den nye Told Lovgivning nu være tilendebragte, saa at den nye Tingenes Orden vil træde i Kraft ved næste Aars Begyndelse. Om Toldprivilegierne hedder det, at de uden Tvivl ville falde ved eet Slag, hvilket og er en Grundbetingelse for hele Sagen. Den til den 7de Mai berammede Forsamling af Stænderdeputerede, hedder det i samme Skrivelse, vil rimeligviis ikke blive afholdt, da den synes at vække Mishag paa høiere Steder, skjøndt man ikke kan indsee hvad der kan være Hinder for at de Mænd, der af Landet ere udvalgte til at raadslaae om dets Vel, samles til et fortroeligt Mode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Jfølge Efterretninger fra Bahia har et dansk Skib brudt Blokaden og har landsat en Ladning af 500 Fade Meel samt en Deel Krigsfornødenheder. En brasiliansk Krigsbrig havde vel søgt at anholde Skibet, men da den blev angreben og fordreven af en fjendtlig Skonnert, slap det danske Skib heldig fra Affairen; dog er Capitainenbleven skudt under Fægtningen mellem Krigskibene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Nykjøbing. Ved Auctionen den 20de dennes over den Kammeraad Lundahls Boe tilhørende Gaard med Jordlod i Mariboe blev Biskop Møller, høistbydende med 3200 Rbd. Sølv, foruden at overtage til Jndfrielse de i Jordlodden indestaaende 130. Rbd., og er dette Auctionsbud af Skiftecommissionen i bemeldte Boe approberet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Ved Mariboe Byeting blev i Tirsdags afsagt Dom i den af Justitsraad Pontoppidan mod Bagermester Meincke og Redacteuren af Lollandsposten anlagte Sag, hvorved Førstnævnte blev idømt en Mulct af 20 Rbd. Sølv og Sidstnævnte af 50 Rbd. samt derhos tilpligtet at være Censur, undergiven i eet Aar. Da den egentlige Jnjuriant saaledes ikke alene ikke er sat under Censur men endog idømt en ringere Mulct end Redacteuren, kunde det være ret interessant at erfare de Præmisser, hvorpaa denne Dom er bygget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
J Anledning af en Forespørgsel fra en af de ikke næringsdrivende Grundeiere heri Byen, om han, naar han i Overeensstemmelse med Frd. 24de Octbr. f. A. tog Borgerskab, da var pligtig at svare Næringsskat, har Cancelliet under 3die dennes svaret, at det er en Selvfølge, at de Grundeiere, der frivillig tage Borgerskab, ikke kunne ansættes til Næringsskat naar de ikke drive borgerlig Næring, og at de, naar de af særlige Grunde maatte troe dem fritagne for at bære personlige Byrder lige med deres Medborgere, da maae opgive disse Grunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Ved Tallotteriets 1334te Trækning i Altona udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 16de til 21de April 1838. Jndklarerede: Skipper N. C. Nielsen af og fra Svendborg med Smør; J. Schmidt af og fra Appenrade, baglastet; Jochum Hansen af og fra Marstal, baglastet; P. Pedersen, af og fra Svendborg, baglastet; H. Hansen af og fra Svendborg, baglastet; H. H. Jessen af Sønderhoe, fra Altona, baglastet; J. M. Petersen af og fra Svendborg, baglastet. Udklarerede: Skipper O. Sørensen af Stege, til Kjøbenhavn med Korn; Chr. Møller af Nykjøbing, til Norge, med Korn; C. S. Gram af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; Jørgen Hansen af Marstal, til Norge med Korn; N.C. Nielsen af Svendborg, til Wedbeck med Korn; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; N. H. Christensen af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; Joh. Jensen af og til Nakskov med Korn; P. Pedersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; H. Hansen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; J. M. Petersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; J. Schmidt af Appenrade, til London, med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Jndsendt. J flere Rummere af Lollands=Falsters Stiftstidende 1837, læses en meget interessant Beskrivelse over det ved Fædrenes Fromhed og Godgjørenhed stiftede saakaldte Nykiøbing Hospital; hvilken Beskrivelse i Bladet N " sluttes med en Forklaring om Stiftelsens meget betydelige Capitaler og Jndtægter, der giver Læseren grundet Formodning om at Hospitalet allerede nu er, eller i det mindste snart vil blive i Stand til at udvide sin velgiørende Virksomhed. Jkke uden Taknemmelighed mod Forfatteren er denne Beskrivelse m. m. modtaget af mange af Stiftets Beboere; men endnu flere ville takke ham, dersom han, med Vedkommendes Samtykke, offentliggjorde en Extract af den kun lidet bekiendte Fundation, i det mindste dennes Bestemmelser om under hvilke Betingelser, og hvilke Enker eller ugivte Fruentimmer der have Adgang til Stiftelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
J April 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Jndbydelse til Subskription. Den danske Literaturs Frembringelser have i de sildigere Aar for størstedelen bestaaet af oversatte Romaner og Noveller, der vel kunne yde en morende Læsning, men sjeldnere efterlade noget Udbytte for Forstand og Hjerte tillige. Med Undtagelse af Riises Archiv have vi intet periodisk Skrift, hvis Bestemmelse er at forskaffe saavel den dannede Ungdom af begge Kjøn, som Ældre en nyttig og belærende Underholdning i ledige Timer. Den engelske, franske og tydske Literatur leverer mange læseværdige Artikler, som kun kjendes og nydes af de Faa, der have Adgang til de større Læsekredse i Kjøbenhavn, men blive aldeles ubekjendte for Mængden i Almindelighed, fornemmelig i Provindserne. Undertegnede, der staae i den Formening, at et Udvalg af saadanne Artikler ikke vil være ukiærkomment for dem af deres Medborgere, der ikke have Evne eller Leilighed til at øse af selve Kilderne, have derfor besluttet at udgive en Oversættelse af et saadant Udvalg under Titel af: Bibliothek for Historie, Geographi, Natur=, Verdens- og Menneske=Kundskab. Jndholdet vil blive: Historiske Optegnelser, Efterretninger om fremmede Stæder og disses Jndvaaneres Sæder, Charakteer, og Levemaade, virkelige Tildragelser, som dog ikke høre til Hverdagsbegivenheder, nye og nyttige Opfindelser; mærkværdige Personers Biografier; Udtog af nye og interessante Reisebeskrivelser, kort, Alt hvad der kan have reen menneskelig Jnteresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Bibliotheket vil udkomme i Hefter paa 6 a 7 Ark, Format, Tryk og Papiir blive som denne Plans; det tilbringes Subskribenterne hver 4de eller 6te Uge imod Betaling af 3 Mk., som erlægges ved hvert Heftes Modtagelse. Tre Hefter med Hovedtitel og Jndholdsregister udgjøre et Bind, der kan ansees som et Heelt, da deri ikke skal findes nogen afbrudt Artikel og Subskriptionen er kun bindende for et Bind eller tre Hefter. De, som ville uleilige sig med at samle Subskribenter, nyde den sædvanlige Fordeel. Subskribenterne paa Landet og i Provindserne ville behage paa Planen at vedtegne i hvilken Kjøbstad de ønske at modtage deres Expl., som da skulle blive dem tilsendte portofrit. Naar Subskribenternes Antal overstiger 300, vil Prisen for hvert Hefte endnu vorde billigere eller Arketallet forøget, hvorfor en Fortegnelse over samtlige Subskribenter skal følge med 3die Hefte. Subskription modtages hos Stadens Boghandlere og hos disses Commissionairer i Provindserne (i Nykiøbing paa Falster hos Hr. Boghandler Berggreen) samt hos Undertegnede, til hvem de paategnede Planer snarest muligt bedes indsendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Kjøbenhavn, i April 1838. K. Kristensen, Carl Fred. Güntelberg, Kanikestræde 8 45. Amagerbro . 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
For at de Corresponderende i Lolland og paa Falster kunne gives Adgang til at benytte den mellem Kiel og Vordingborg etablerede Dampskibsfart med Dampskibet Løven, til Forsendelse af Breve til og fra Kiel, Hamborg, Altona og Udlandet, har Generalpostdirectionen foranstaltet: a. at en Extrabrevpost afgaaer fra Torsdagen den 26de dennes, og derefter fremdeles hver Torsdag Aften Kl. 10, fra Stubbekjøbing over Nakskov til Taars, hvormed de Corresponderende paa Routen fra Stubbekjøbing til Nakskov kunne afsende Breve til fornævnte Steder. b. at der hver Mandag Morgen Kl. 9 afgaaer en Extrabrevpost fra Nakskov til Taars med Breve til forommeldte Steder. c. at der, i Forbindelse med den Mandag Morgen, fra Stubbekjøbing afgaaende ordinaire Brevpost til Gaabense, modtages Breve fra Stubbekjøbing til bemeldte Steder, hvilke Breve ville i Vordingborg blive indlemmede i den derfra med Dampskibet Løven forsendende Brevpost. d. at de Corresponderende i Mariboe, Saxkjøbing og Nykjøbing, med den fra NakskorSøndag Morgen Kl. 6 afgaaende Personpost, kunne afsende Breve til forommeldte Steder, hvilke Breve ligeledes ville blive indlemmede i den fra Vordingborg med det omhandlede Dampskib forsendende Brevpost, og endeligen: c. at der hver Søndag og Torsdag, saasnart Dampskibet Løven er indtruffet til Taars, vil blive afsendt en Extrabrevpost derfra over Nakskov til Stubbekjøbing, til Befordring af de Breve, som Dampskibet Løven har medbragt fra Kiel, Hamborg, Altona og Udlandet til Stederne i Lolland og paa Falster. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Generalpostdirectionen den 20de April 1838. Bopæls Forandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
At jeg Undertegnede er flyttet fra Kirkestrædet til denne Byes Torv, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre for mine ærede Handelskunder, tillige anbefaler jeg mig med et betydeligt Partie moderne Sommer=Kaskjetter af Klæde, Haardug, Voxdug m.v., alle Sorter Pæltsværk modtages til Conservation for Møl i Sommertiden. Nykjøbing den 20de April 1838. Ærbødigst. P. C. Berg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Undertegnedes Boglade er henflyttet i Bager Knusts Gaard, ligefor Gjæstgivergaarden. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd., hos Dhrr. P. H. Berg i Nykjøbing, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing, H. Dorph. i Saxkjøbing, F. Hertz og L. Wilcken i Mariboe, S. M. Roepstorff i Nakskov, J. H. Heidenheim i Nysted, Pohler i Rødbye, J. Gottschalk i Stege og H. P. Ditzel i Vordingborg. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelte tillukkede og ved Damp opvarmede Pander i et eget dertil indrettet Værelse, der er afsondret fra selve Damp maskinens Chocolade; at der paa det omhyggeligste førges for, at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Heensende er smagfuldt udstyret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Paa Grund af svækket Helbred vil Hr. L. Lillelund for det første opholde sig i Jylland, og indtil videre ophøre, at underskrive for og perprocura. Nakskov den 19de April 1838. Puggaard & Hage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Mandagen den 30te d. M. Formiddag Kl. 11, afholdes Licitation paa Raadstuen her i Byen over noget Muur- og Tømmerarbeide som skal udføres ved Halsted Amts Sygehuus her i Byen. Overslag og Conditioner ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgiøres. Nakskov den 19de April 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Auctioner. Mandagen den 30te April førstkommende fra Formiddag Kl. 10, bortsælges ved Auktion paa Stelley Møllen ved Rør bæk, endeel Jndbo bestaaende af Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Sølv, Jern-, Kobber= og Messing=Tøj samt Glas og Porcellain, fremdeles en Holsteensk Vogn med lakerede Stole, en Enspænderkane, nogle fede Sviin, Flæsk, Meel og Gryn, samt et Parti garvet Læder m.v. Vederhæftige Kiøbere kan vente Kredit til Mikkelsdag 1838. Birkekontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 19de April 1838. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-22
Løverdagen den 28de dennes bliver i Grevskabet Knuthenborgs Skove afholdt Auktion over Barken paa en betydelig Deel Ege i Stokkemarke Hestehave, Kjældernæs Næs, Søerup Hestehave, og flere Skovhaver i Stokkemarke. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 hos Gaardmand Ole Madsen i Stokkemarke, og vil alle Træerne hvoraf Barken sælges, forinden Auctionen blive Liebhaverne foreviist naar de derom henvender dem til vedkommende Skovfogder, som er leveret en Liste over Træerne, saaledes som de vil blive bortsolgt mulig paa et eller flere Steder. Knuthenborg den 15de April 1838. L. Petersen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Lollands Falsters Tidende. No. 47. Tirsdagen den 24 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Udenlandske Nyheder. England. Conferentserne i de belgiske hollandske Anliggender ere for Tiden afbrudte, da Gesandterne have tilskrevet deres Regjeringer og nye Jnstruxer. Fra Canada melde Efterretningerne, at van Rensselger er i Fængsel i Albany, og at Sutherland har i sit Fængsel i Toronto gjort et Forsøg paa Selvmord, Papineau er derimod i Albany, hvor han tænker paa nye Planer, ligesom og MKenzie søger ved vilde Taler at vedligeholde Forbittrelsen paa Grændsen. Ved Kronningen skal ikke færre end 632 Prælater og Lorder kysse Dronningen paa den venstre Kind. Ærkebispen af Canterbury gjør Begyndelsen med denne Ceremonie, derpaa de andre Prælater, saa Prindserne af Blodet, blandt hvilke Kongen af Hannover er den første, og endelig de andre Lorder. J Anledning af denne Ceremonie raader en Avis Dronningen til at have en Skindlap (en Hentydning til Lord Melbournes Familienavn: Lamb) paa Kinden, da det neppe kan være hende behageligt, at modtage saa mange Kys af for største Deelen gamle Mænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Frankrig, Krigsministerens Forslag om Generalstaben har modtaget saa mange Forandringer og Amendements af Deputoretkammeret, at Ministrene skulle have besluttet ganske at lade denne Sag falde. Under Debatterne om Antallet af Marschallerne spurgte Grev Portalis Krigsministeren om Marmont endnu stod anført iblandt de franske Marschaller, og om han havde aflagt Troskabseed til Kongen, da han dog stedse opholdt sig i Udlandet, hvor han viste sig som en Fjende af Juli-Revolutionen. Dette Spørgsmaal bragte øiensynlig General Bernard i stor Forlegenhed, og det var tydeligt, at det ærgrede denne Napoleons fordums Officeer at skulle tilstaae, at Marmont, der havde forraadt Napoleon, og overgivet Hovedstaden til Fjenden, ved en kongelig Gunstbeviisning havde Tilladelse til at nyde sin meget betydelige Marschals=Gage udenfor Frankrig. Fra Africa meldes, at Achmed Bey endnu vedbliver at gjøre Fredsforslag, hvorpaa dog ikke reflecteres, da den ene Araber=Stamme forlader ham efter den anden. Hele den polytechniske Skole er af Krigsministeren belagt med Arrest, fordi de have mishandlet deres Læge, en Hr. Piron, der dog skal have gjort sig skyldig i grove Forseelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Spanien. Uagtet alle de Seiervindinger, Christinerne tilkjæmpe sig, synes deres Forfatning dog stedse at være lige mislig, og efter de sidste Efterretninger skal saaledes Carlisterne under Grev Negri være trængt ind i Segovia, hvilken Bye de dog atter skulle have forladt. Basilio Garcia har ligeledes forladt Almaden, efterat have anrettet betydelig Skade der, og han har nu vendt sig mod Toledo, hvorfra man troer han vil rykke frem mod Madrid, ligesom man og sætter denne Bevægelse i Forbindelse med Grev Regris Marsch. – J Berlin skal der derimod have været Tale om, at en Magt, der ikke havde taget Deel i Qvadrupelalliancen, havde erklæret sig villig til som Underhandler at søge, at tilveiebringe et Forlig mellem Jnfanten og Dronningen, og saaledes gjøre en Ende paa disse langvarige og blodige Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Portugal. Dronningen har nu høitidelig besvoret Constitutionen, uden at enten Kiendetegn til Uroligheder eller Enthusiasme viste sig. Derimod venter man med det første en Minister=Forandring, da Sa da Bandeira vil trække sig tilbage. En almindelig Amnestie er proclammeret, og de chartistiske Officerer ville saaledes atter træde ind i Armeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Tydskland. De geistlige Uroligheder true med at udbrede sig over hele Tydskland, og tillige at antage en alvorligere Charakteer, saaledes har i Ungarn 3 Biskopper med Hensyn til de blandede Ægteskaber erklæret dem enige med Ærkebispen af Cöln. At de civile Øvrigheder, under hvem Biskopperne opholdte sig, strax have lagt deres Jndkomster under Beslag, og skrevet til Wien om videre Forholdsregler, synes at tyde hen paa, at den østerrigske Regjering har i Tide forberedt sig paa et saadant Skridt, og har besluttet at gaae fremmed Strænghed, hvilket for en stor Deel har nedstemt Modet hos de Ultramontane. J Cöln har ligeledes Dr. Husgen underkastet sig den romerske Stols Kjendelse, og nedlagt sin Bestilling som Administrator og Generalvicar af Ærkebispedømmet, og 5 af Domcapitulets Medlemmer have tillige fulgt hans Exempel. J Coblenz har man arresteret en Hr. Antonio Ornano, hvis Ankomst man i længere Tid havde ventet, og som man anseer for at være en geistlig Emmissair fra Rom. Om Tilstanden i Posen veed man aldeles intet bestemt, da Regjeringen har indskjærpet alle sine Embedsmænd den dybeste Taushed og hvad der passerer. Mangfoldige Rygter og urolige Optrin ere imidlertid i Omløb, og en Correspondent fra Berlin erklærer Begivenhederne for at være af megen Betydenhed. – J Hessen vil efter al Rimelighed nu atter god Forstaaelse komme til at herske mellem Regjeringen og Landstænderne, da det ved en Kiendelse af Forbundsdagen er bestemt, at en Gjæld af 400,000 Rbd. paahviler Rothenburger-Dommainerne, der ene udgjorde Stridsemnet, og da disse kun indbringe henved 40,000 Rbd., saa mener man, at Regjeringen nu vil give Slip paa sine Fordringer, og overdrage Godserne til Staten. - De hannoverske Stænder have kun med Mishag modtaget Kongens Svarskrivelse paa deres Ansøgning om Udsættelse af Forhandlingerne, og i det første Kammer kuurrede man endog lydeligt, uagtet Ministeren v. Schele var tilstede. Regjeringens Forslag om en endelig Ordnen af Statsgjælds=Bestyrelsen, har Stænderne erklæret maatte ansees afhængig af den Erklæring, der i sin Tid blev afgiven over Udkastet til Forfatningen.