JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Af bemeldte Heibergske interessante Skrift optage vi endnu følgende Smaastykker: "Fra Hest hammer (i Hardanger) reiste jeg op af Fieldet til Votz, hvor jeg, i et Par Dage, fandt Huuslye og alle Livets andre Fornødenheder hos Præsten. Ved denne Leilighed fik jeg det første Begreb om Vanskeligheden af en Landreise om Vinteren i Bergens Stift, hvor næsten ingen Landeveie paa den Tid fandtes. Fieldet, der var temmelig højt, var gandske belagt med Jis, uden at være bedækket med Snee. Jeg maatte finde mig i at gaae tilfods forsynet med Jisbrodder. En skarp skoet Hest skulde bære mit Tøi, og tre Mænd behøvedes for at styre den. Min Kuffert blev lagt paa den ene Side i Kløvet paa Hestens Ryg mine øvrige Smaating paa den anden Side, og desuden saa mange Stene, som der behøvedes forat tilvejebringe Ligevægt. Hesten var forsynet ikke allene med en Bringerem, men desuden med en stærk Rem omkring Baglaarene, i denne sidste Rem var befæstet to Ringe, en paa hver Side, hvori befandtes lange Reeb, hvormed de to Mænd gik op af Fjeldet, saalangt som Rebene vilde række, satte sig derpaa ned paa Jorden med Fødderne imod et Træ eller en Steen, og begyndte nu, saa at sige, at hale Hesten opad Fjeldet, imedens en tredie Mand leddede Dyret ved Bidslet. Naar Hesten var kommet op i Nærheden af de to Mænd standsedes den, og disse gik høiere op paa Fieldet, for at igjentage Operationen, der fortsattes saaledes lige indtil vi vare komne op i Dalen, da saadanne Maneuvrer ikke længere behøvedes. En saadan usædvanlig Reisemaade glemmer man ikke letteligen, og denne Scene staaer mig endnu i Dag aldeles levende for Øjne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
J Strandsbarm, hvor jeg, i en fjorten Dages Tid, opholdt mig hos en Onkel, Præsten Christen Heiberg, en Fætter til min Fader, indtraf, medens jeg var der, følgende sørgelige og høist frappante Begivenhed. Det hændte sig en Dag, at der var forsamlet i Huset flere Gjæster end man havde ventet, og som alle skulde herbergeres om Natten. Det manglede ikke paa Sengeklæder, men paa Sengesteder. Man foreslog mig, som den yngste af Selskabet, at tage til Takkemed en opredt Seng paa Gulvet. Jeg svarede: at jeg nok skulde skaffe mig et Sengested. Jeg havde seet paa et Loftskammer en Ligkiste, der var bestemt for et mueligt paakommende Dødsfald, og det er ikke usædvanligt, at man af Forsigtighed holder er saadant Møbel i Beredskab, især paa Steder, hvilket her var Tilfældet, hvor man maa søge langveis fra en saadan Kiste, som nogenlunde formuende Folk ønske at have til sidste Sovekammer. J min Overgivenhed tog jeg denne Kiste, og lod rede min Seng deri. Jeg sov født og rolig, og Dagen efter kom alting i sin forrige Orden, siden Selskabet betydelig formindskede sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Jblandt de Tilbageblivende var min Fætter, Peter Lepan Heiberg, Kjøbmand i Bergen, der og saa var kommen til Strandsbarm, for at besøge sin Onkel. Nogle Dage derefter, som vi sadde ved Aftensbordet, tog Peter Heiberg sin Tobaksdaase, op af Lommen, for at tage sig en Priis, og lukkede den igjen. Den gamle Mand sagde da spøgende: "Uforskammede Krabat: du byder ikke din Onkel en Pris Tobak, og han sidder dog ved Siden af dig." – Jeg beder om Forladelse, svarede den anden, lukkede Daasen op igjen og præsenterede den; men næppe havde den gamle Mand faaet Fingrene ud af Daasen, førend hans Hoved faldt tilbage paa Lænestolen, han drog et dybt Suk, og var død. Forskrækkelsen blev almindelig, og man raabte paa Aareladen, men man havde en Fjerding veis eller en halv Miils Reise at gjøre til den nærmeste Læges Bopæl. Et Aareladejern fandtes, og jeg tilbød mig at gjøre Operationen, uagtet jeg var aldeles fremmed i den Kunst, men jeg tænkte blot paa at redde, om mueligt, Mandens Liv. Af Forsigtighed valgte jeg den venstre Arm, thi sagde jeg, dersom jeg, til Følge af min Uvidenhed, skulde have det Uheld at beskadige nogen Sene eller anden Deel af Armen, er det i det mindste bedre, at Manden taber Brugen af den venstre Arm, end om det blev den høire. Nu aabnede jeg Aaren; der kom tre eller fire Draaber Blod ud, men Manden var og blev død, og jeg saae ham med Smerte, inden min Afreise, begravet i den samme Ligkiste, hvori jeg havde sovet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
For kort Tid siden meddeelte Lægen Fontenelle det franske Videnskabsakademie følgende Kiendsgierning, der fortjener den største Opmærksomhed Man havde bragt Hr. Portal et dødfødt Barn; det havde allerede befundet sig i nogen Tid paa hans anatomiske Theater, hvor han gjorde sig redetil at sønderlemme det. Jdet han vilde begynde denne Operation, havde han den lykkelige Tanke, at aande Barnet nogle Gange i Munden, efter tog til tre Minuters Forløb vendte Varmen tilbage, Blodets Omløb begyndte at indfinde sig igjen, Hjertet slog, og snart forvandlede Liget sig til et livfuldt Barn, som han skikkede tilbage til dets Forældre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Assiseretten i Køln har den 14de August frikiendt en døvstum Skomagersvend, som i Vrede havde stukket sin Mester ihiel. Dommerne vare af den Formening, at Drabet ikke kunde regnes ham til Last, formedelst hans total forsømte Opdragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 September 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 148 1/2 149 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 1/2 92 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . . . . ...... Nationalbank-Obligationer. 1922) - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. ........ 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 104 1044 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 97 1/2 - r. S. Dito lydende paa r. S. 3 pCt. Dito Dito. 97 1/2 - i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 61 61 1/2 Rd. Banco 4 pCt. nye danske Obligationer 67 1/2 67 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
Her endte det elskværdigste og det ulykkelig Menneske sin sørgelige Historie. Taarer trængte ved de sidste Ord fra hans mørke, indfunkne J. ne, og sneg sig over de indfaldne Kinder; de faldt brændende paa mit Hjerte. Agtelse, Medlidenhed, Gud, alt hvad jeg nogensinde havde følt for ham, bestormede mit Sind, alt hvad det kunde indgive mig, anvendte jeg til at helbrede min arme Vens dybtslagne Saar. Det var for sildigt. For dybt havde Græmmelsen gavet paa hans Livs Rødder. Han døde efter faa Dages Forløb og intet kunde jeg yde ham og - min Ømhed, uden varme Taarer og en stille Grav i min Park.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
Jndenlandske Efterretninger. Det paa deres Kongelige Høyheders, Prinds Frederik Ferdinands og Prindsesse Carolines høje Formælingsdag, d. 1 Aug. 1829 grundlagte Caroline=Kloster for Enker og Døttre af den borgerlige Stand, har god Fremgang. Udkast til Plan og Fundats for samme er nu trykt. Det faaes paa Statstidendens Comptoir, i den gyldendalske Boglade, i den schubotheske paa Børsen, i den christianiske Papirhandel paa Kongens Nytorv og flere Steder. Det er to Ark i 4to og betales. heftet, med 24 Rbsk., eller hvad enhver vil give til Indtægt for Stiftelsen. Af Planen optage vi nogle af de væsentligste Punkter: Klosteret er stiftet for Enker og Døttre af samtlige Borger-Classer, dog med nærmest Henseende paa de Classer i Samfundet, til hvilke hidtil er taget mindst Hensyn ved Oprettelsen af de tilværende Stiftelser, og kunne saaledes: Enker og Døttre af Mænd i de Classer, for hvilke allerede ere, eller herefter maatte blive, særskilte Indretninger, ikke erholde Adgang til denne Stiftelse naar og saalænge dertil gives Søgende i Statens øvrige Borgerclasser. Jkke heller de, som henhøre under den almindelige Fattig-Forsørgelse. Til at erhverve Plads i Klosteret gives ingen fortrinlig Adkomst, eller Tilsidesættelse, med Hensyn til den Søgendes Troesbekiendelse. Enker og Døttre, fødte paa hvilket somhelst Sted under Dannerkongens Scepter, nu og i Fremtiden, have dertil lige Adkomst og lige Rettighed. Ligeledes: a) Enker og Døttre af udenlandske borgerlige Mænd, der have vundet Borgerskab i den danske Stat; b) Enker og Døttre fødte udenlands, men som have havt danske Borgere, til Mænd eller Fædre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
De Personer, hvilke i Øvrigt ere berettigede til at faae Plads i Stiftelsen, kunne erhverve en fortrinlig Adkomst, ved at lade sig indskrives dertil, naar de nemlig ved Jndskrivningen enten strax indbetale til Klosterets Casse 400 Rbd. rede Sølv, eller 500 Rbd. i 4 pCt. rentebærende, kongelige Obligationer, eller ogsaa udstede en Forskrivning til at betale en af de nævnte Summer i bestemte Terminer; men da erlægges til hver Termin 5 pCt. p. A. af det resterende Forskrivningsbeløb. Conventualinderne, efter deres Anciennetet i Klosteret, erholde fri Bolig, frit Brænde, og Aarpenge, hvilke forøges ved forefaldende Vacance. Jndtil Klosterets Formue tilsteder at naae det høiere, eller høieste, Maal, kan Directionen, naar den finder dette tjenligt, lade Klosteret indrette: 1) til Beboelse mod en billig Leie; 2) derefter til Beboelse uden Leie; 3) derefter med den bestemte Favn Brænde; 4) derefter med en stigende Aarpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
Den høieste Aarpenge for de Conventualinder, som ere i første Afdeling eller i Klosterboligen, er 200 Rbd. J andre fem Afdelinger faae Conventualinderne blot aarlige Penge-Understøttelser, nemlig i 2den Afdeling 150 Rbd.; i 3die 100; i 4de 75, i 5te 50 og i 6te 25 Rbd. Den 6te Afdeling er den begyndende. - Kloster Boligen skal være i Kjøbenhavn, paa Christianshavn, i en af Forstæderne, eller overhovedet ikke over 3/4 Miil fra den kongelige Residentsstad, hvor Directionen skal være, og fra Kirke og Hospital, paa det at saadanne kunne benyttes af Conventualindre, uden særdeles Udgivt for Klosteret til Læge og Præst. Hvis Conventualinderne ønske Gudsdyrkelse i Klosteret, i Samfund med hverandre, da kunne, med Directionens Samtykke, gudelige Øvelser holdes i Klosterets Forsamlingssal, dog uden Bekostning for Kloster-Cassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
Blandede Efterretninger. China. Den russiske Literatur blev i sidste Halvdeel af Aaret 1828 beriget med nogle fortræffelige Bidrag til Kundskab baade om China og om andre til det russiske Rige grændsende Lande. Pater Hyacinth, som i 12 Aar var Missionair i Peking, var i dette lange Tidsrum ivrigen beskæftiget med nøje at lære at kjende denne fra saa mangfoldige Hensyn udmærket kjends værdige Stat, og det lykkedes ham at erhverve sig, med en udmærket Kundskab om Landets Sprog, fyldestgjørende Efterretninger om Chinesernes Literatur, offentlige Forvaltning, Levemaade, Sæder. J Aaret 1821 kom han tilbage til Rusland, og har i de forløbne, Aar ideligen været beskæftiget med Bearbeidelsen af de samlede Materialier, hvoraf nogle ere udkomne. Man vil snart faae fra hans Haand et lithographeret Tableau af Peking, med Beskrivelse over denne store og pragtfulde Hovedstads Mærkeligheder. J Efteraaret 1828 indbød ham til Subskription paa samme. (Mere i Das Ausland, 1829 Nr. 138.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
Fra Lyon skrives under 1ste Septbr.: Jgaar Eftermiddags holdt Hr. Lafayette sit Jndtog i denne Stad under den lydeligste Jubel. Magistratens Bestræbelser for at forhindre de offentlige Glædesbeviisninger have været forgiæves; thi alle Kais og Broer fra Forstaden Guillottere vare propfulde af Mennesker; det var i Ordets egentlige Forstand en Festdag. Kl. 6 om Aftenen lod Toget sig see, som bestod af en Stadsvogn med 4 Heste for, hvori Generalen selv sad med hans Søn Georg og Dhrr. Condert og Prunel, med en Escorte for og bag ved Vognen, som bestod af 150 unge Mennesker til Hest. Foran trak et Musikcorps; men som dog ikke spillede i Staden, selv; bag efter Vognen kom en Række af Kareter med Damer i. En stor Folkemængde omgav Vognen og alle raabte: Lafayette leve! Forsvareren af Friheden i begge Verdens Dele leve! Washingtons Medkjæmper leve, Høit leve Folkets Ven, Alle Vinduer vare opfyldte med Mennesker, der gjentoge Jubelraabet. Generalen var øiensynligen forbauset over denne Modtagelse, som overgik alle hans Forventninger. Da han afsteg i Hotel du Nord, saa holdt han en Taksigelsestale, til Stadens Jndvaanere, som blev modtaget med det største Bifald; herpaa begave de sig alle bort og den største Rolighed fandt Sted. Lafayette er nu 12 Aar gammel. Qvækere. J de sidste Dage i May og de første Dage af Juni holdt de orthodore Qvækere (Friends, af deres Modstandere spotviis kaldte Hicksites), deres aarlige Forsamling i Newyork. Der vare omtrent 5800 Personer af begge Kjøn samlede. (Columbus Sept.) Meteorsteen. Den 8de May nedfaldt en Meteorsteen, af 56 Punds Vægt i Canton Monro, Staten Georgien, paa Østsiden af Flint floden, en Arm af den mod Syd i den mexikanske Bugt udflydende Apalachicola, 36 tydske Miil vest ligt for Savannah ved det atlantiske Hav. Før Faldet hørtes en Tummel i Luften, som man erfarede i en Omkreds af 6 til tydske Mile. Den lignede en stærk Kanonade, derpaa fulgte hurtigen et svagt Knald, og endeligen en Lyd, som en Salve med Flinter. (Columb. Sept.) Maadeholds Selskaber i Amerika.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
J Nordamerika ere opstaaede en Deel MaadeholdsSelskaber, hvis Formaal er at arbeide mod Drukkenskabs Lasten, mod Overdaad i Klædedragt o.s. v., saaledes at Medlemmerne ikke blot selv vise Afholdenhed, men ogsaa virke paa Andre, hos hvem de kunne have Indflydelse. Den anden Beretning om disse Selskaber er læst i April Maaned, og har megen Interesse. Der gives allerede 222 slige Selskaber. Sex af dem ere Stats-Selskaber (State Societies), nemlig: det ældste i Massachusets, der allerede 1786 stiftedes, i New-Hamp shire, Vermont, Pensylvanien, Virginien, Jllinois. Ogsaa i Montreal har i Juni 1828 et saadant Selskab dannet sig for det brittiske Nedre=Kanada. De øvrige ere for enkelte Cantoner eller Distrikter; saaledes ere der 13 i Maine, 23 i New-Hamp shire, 39 i Massachusets, 78 i Nye=Pork, en i Kentucky, 1 i Ohio, to i Indiana o. s. fr. (Columbus Sept.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 September 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 288. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 118, 10 Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . . . ....... Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. S. Dito Dito. ........ i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 Nr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 og i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 61 1/2 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 68 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Nyeste Uderica Kjøbenhavn. HaandannannSexogtyvende Aargang. No. 77. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 September 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 72.) dagsabon, XXXV. Afdøde Billedhuggere, som i en dansk Kunsthistorie maae nævnes, som danske, eller for Arbeider i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Til de ældste Billedhugger-Arbeider kjender man ikke Kunstnerne, og det er ikke førend fra henimod Slutningen af 17de Aarhundrede, man faaer Billedhuggere hos os at nævne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
J Roeskilde Domkirke ere i det Chor, hvis latinske Jndskrift angaaer Dronning Margrethes Regjering, bibelske Historier forestillede i Billedhugger-Arbeide paa fiirkantede Tavler. "Arbeidet er meget originalt og et Mønster for Smagløshed og Plumphed. Hovederne ere paa nogle Figurer næsten ligesaa store som den hele øvrige Krop. Billedhuggeren har end ikke taget i Betænkning, naar en Figur var for høj til at kunne staae paa Tavlen, at lægge Hovedet paa tvers imellem Skuldrene, for Ex. den sidste Figur paa den søndre Side. Arbeidet har naaet en saa høi Grad af fuldkommen Slethed, at det som Mesterstykke deri virkelig meget behager. Man seer i det ringeste aldrig uden Fornøielse f. Ex. paa den anden Figur, hvorledes vor Herre, som Accoucheur, trækker, ligesaa pænt som alvorligt, en lang Tøs ud af den lille tykke Adams Side, der sidder ved et Træ i en Søvn, som om han havde faaet en dygtig Sovedrik. Ligesaa nysselig er Noah gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
J Frankrig havde han, som ovennævnt, førend sin Hidkomst forfærdiget i Valenciennes Kong Ludvig 15des Statue, ligesom og en Statue af Cupido i Palladset Bellevue i Egnen af Paris, og nogle Figurer, saasom en ung Faun, en Hebe o. fl., hvoraf Modeller saaes ved bemeldte Salon. Noget om hans Levnet og Værker i Hennings essai p. 5356. - See og Jacqu. Fr. J. Sa ly's Fortjenester af Kunstakademiet, udviklede ved Torkel Baden, Professor. Khavn 1820. 39 S. 8. (Forlagt af Brummer.) Le Clere. Ludvig August, Billedhugger; fød i Frankrig i Metz. Han var den berømte Sebastian Le Clerce's anden Søn, og Lærling af Correvox. Han blev ved det Kjøbenhavnske Kunst akademies Oprettelse Professor ved samme. Ved Akademiets første Udstilling 1769 saaes et Stykke fra ham, nemlig en perspectivisk Tegning af Frederiks-Pladsen, hvorom i Udstillings Kataloget er bemærket, at det er forfærdiget af Kunstneren i hans 77de Aar, er stukket i Kobber for Kongen, og har en Længde af 2 Fod 3 Tommer, og Høide 1 Fod, Tommer. Weinwich anfører, at det er stukket af J. M. Preisler. Det er næppe rigtigt, hvad Weinwich i sit Kunstner-Lexicon anmærker, at han var Professor til 1777, altsaa til sit 85de Aar, Ingen Værker fra hans Haand vides at opgive. Stanley, Simon Carl, Billedhugger. Fød i Kjøbenhavn 12 Dec. 1703 af engelsk Æt. Da han i sin Ungdom viiste stor Lyst til Tegning, og til at skjære i Træ, blev han sat i Lære hos en paa den Tid berømt Billedhugger I. C. Sturmberg, og viiste snart Prøver paa sin Duelighed. Paa et i Roeskilde Kirke for Geheimeraad Krabbe oprettet Gravmæle ere begge Englene hans Arbeide; han forfærdigede ogsaa i sine Læreaar meget Stucatur Arbeide paa Fredensborg Slot. Han gik nu paa Udenlands Reiser, arbejdede i et Aar i Amsterdam under van Luchtern, reiste derpaa til England, fik der Billedhugger-Arbeider, giftede sig der, blev efter 5 Aar Enkemand, indgik et nyt Ægteskab, og havde i 20 Aar, i hvilke hans Ophold var i London, mange Arbeider, saasom Gravminder etc. Han havde erhvervet sig Berømmelse, og blev derfor kaldet til Danmark, hvor han strax forfærdigede to Grupper af italiensk Marmor og blev derpaa kongelig Billedhugger. 1754 blev Døde 17. han Professor ved Kunstakademiet. Febr. 1761. Han dyrkede ogsaa Malerkunsten, og Musiken, var ogsaa Skribent. See Nyerups Liter. Lexic.; Buschings Nachricht. 3 Th. S. 1939. og Adresse Avisen 1761 Nr. 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Af bemeldte to Grupper forestiller den ene Vertumus og Flora (i Kunstakademiets Samling), den anden Venus, Adonis og Cupido. Hans Antagelses-Stykke ved Akademiet er en Ganymedes, som med een Haand holder fast paa Ørnen, og er ifærd med at sætte sit Been paa Fuglens Vinger. Stanley, Carl Frederik, Billedhugger. Han var fød i Vestminster 1728, da Faderen Simon. Carl Stanley endnu opholdt sig i England; han kom i sit 17de Aar til Kjøbenhavn. Her vandt han 1758 det danske Kunstakademies første Guldmedaille. Han ansees at have overtruffet sin Fader i Udtryk og gratieuse Former; og var især ved Tegning udmærket. Han blev 11. Professor ved Kunstakademiet; siden fik han Justitsraads Karakteer; 1810 ansøgte han og fik sin Afsked fra Akademiet formedelst Svaghed og Alderdom. Han døde 1813 i overordentlig slette Omstændigheder, da han var den sletteste Husholder, og intet kunde forslaae. Han havde indgaaet omtrent 1768 Ægteskab med Enken Madame Martin, en Datter af Grosserer Courtonne, og i dette Ægteskab havde han tre Børn, en Datter, der døde som Barn, og tor Sønner, der begge ere døde ugifte, førend Faderen; den mandlige Linie Stanley er med ham uddød. Den ene Søn, Carl Frederik Stanley, junior, gik ogsaa Kunstnerbanen. Architecturen var hans Fag; han vandt Kunstakademiets Guldmedaille, tilkjendtes 6 Oct. 1800 Stipendium at reise udenlands i 6 Aar (Coll. Tid. 1801 S. 125), gik til Jtalien, og døde i Rom, i Thorvaldsens Huus, den anden, Gustav Stanley, var Capitain i Artilleriet og døde 1818. Han var bekjendt som en udmærket Tegner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Af C. Fr. Stanleys Værker bemærkes: En Figur i Gibs, Kierlighed til Fædrenelandet, forestillet som en ung Helt, efter Jdeerne i Jconologien, af Cesar Rippa og andre Forfattere. Den var hans Antagelses-Stykke ved Akademiet og var udsat 1778. Den udmærket sig, efter Hennings's Bedømmelse, ved en mandig og correkt Stiil. Buster af Dronning Juliane Marie og Prindsesse Sophie Frederikke, i Gibs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Et Begravelses Marmormonument i Roeskilde Domkirke over Dronning Lovise. Modellen var udstillet 1778. Begravelses Marmormonumentet, 14 Alen, høit, 189 over Grev Thort, i Sorg Kirke. Tegningen ved Udstillingen 1794.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Et Begravelses Monument over Greve AdGottl. Moltke til Bregentved. Greve og Grevinde Wedel Friis's Sarkophager af sort Marmor, med Basreliefs af hvidt Marmor, og Bronce Søiler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Et Monument i Ringsted Kirke over en Neergaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
Et Begravelses Monument i Drammen over Madame Amsted. En stor Flora (af Sandsteen) i Haven ved det Schimmelmannske Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-26
En allegorisk Grouppe paa den slesvigholsteenske Kanal. Tegningen paa Udstillingen 1794. (Katal. over Joh. v. Bülows Samlinger S. 57.) Om hans Tegninger sagde Hennings, at Sammensættelsen i dem var skjøn. J Særdeleshed Paul Emils Triumph (en stor Tegning i Tusk, udsat 1778), i hvilken Figurerne, uden at være fuldkommen correcte, ere tegnede med Smag." Abrahamson yttrede sig med større Varme om denne Tegning. Det er, sagde han, et uforligneligt Stykke. En Franskmand vilde sige: Det er Stanleys Triumph, fuldt saa godt som Paul Emils. - Det er ubeskriveligt, hvor meget man finder at beundre i dette Stykke. Opfindelsen, men fornemmelig Anordningen af saa uhyre en Mængde Figurer, som slet ikke forvirre Øjet, men lader det agtelig svæve fra det ene store Partie til det andet, det Liv og den Handling disse utallige Figurer ere satte i, saa at alt, i hvor man seer hen, er i fuld Bevægelse, Tegningen i det Enkelte, og Holdningen i det Hele, de kjekke Architectur-Stykker, som tjene til Baggrund, og den historiske og den antiquariske Kundskab, der vise sig i et og alt, gjør dette til et sandt Mesterstykke. Tegningen beskrives derefter nærmere. (J dansk Biblioth. 1778. Feb. S. 117-119.) Den tilhørte Dronning Juliane Marie. En anden Tegning af ham forestillede et Optrin paa Kongens Nyetorv 17 Jan. 1772. Fremdeles, Tegning af et Statsraads Holdelse. Personerne vare Portraiter.