JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
J en gammel Andagtsbog findes følgende egenhænde Ord af Friderik den 2den, der vise hvorledes Man forh lede Sproget: Anno 1570 begøntte jeg at lesse yden, Boch den 15. Febr. paa Fredersbor den Tye der i Kry ymellem Danmarch og Sverich Gut unne mey den at lese Gut tyll Erre og mint Seel tyll Beste. Amen. Bygningerne i Kiøbenhavn kunne henregnes til f. Hovedperioder. Til den første eller allerældste hører, saakaldte Consistorii Huus, som allerede har været til i femtende Aarhundrede, og er en Levning af de roeskilcatholske Biskoppers Residents, men som Christian i Fierde, da han 1597 nedrev de gamle Bygninger, for opbygge Studiigaarden, lod blive staaende. Til den an Periode hører Børsen, Holmens Kirke, Regentsen, R. dekirke, Tøihuset, Huset paa Hiørnet af Silkegaden Pilestræde, Dyvekegaarden paa Gammel Amagerto Gaarden paa Østergaden, som tilhører Efterslægtselskab, Skole, Huset paa Hiørnet af Øster= og St. Jørgensgade Skippernes forrige Laugshuus i lille Kongensgade; til tredie Periode kunne henregnes alle de Bygninger, bleve staaende i den store Jldebrand 1728, saasom Lecadetacademiet, Hovedvagten, Slotsholms Vagt, Beningerne paa den ene Side af Snaregaden, Kongens torv, endeel af Kiøbmagergaden, paa den ene Side Citegaden, saavesom store og lille Regnegaden, Nyde der, og endeligen de fleste Bygninger paa Christianshavn; til den fierde Periode høre alle de Bygninger, der bleve opførte efter den store Brand 1795, som fortærede 943. Huse og Gaarde, og endeligen til den femte, alle Gaarde og Huse, der bleve opførte efter Bombardementet 1807 Der gives saaledes fire forskiellige Slags Bygninger i Kiøbenhavn, der alle bære Præg af deres Tidsalders Smag, Man har her et beskueligt billede paa, hvorledes Kiøbenhavn har seet ud i fire forskjellige Aarhundreder. Vil Man vide, hvorledes de Stores Pragtbygninger vare beskafne for fire Hundrede Aar siden, saa see Man Consistorii=Huset, og - for 200 Aar siden, saa see den saakaldte Dyvekes Gaard paa Amagertorv, eller Gaarden paa Østergade, hvor Efterslægtsselskabets Skole er, eller Gaarden i Christenbernikovstræde, hvor nu en Sadelmager boer, eller Gaarden paa Hiørnet af Kongens Nytorv og Bredgaden, lige for det Thottske Palais. Vil Man have et Begreb som, hvorledes almindelige Borgerhuse saae ud, omtrent i samme Periode, saa spadsere Man igiennem Permadsens Gang. Saa tarveligen boede Forfædrene og en Slægt, som Carl Gustav maatte vige for.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
J Skilderiet læses et vittigt "Regulativ for Lapser, efter det Engelske, lokaliseret og beregnet efter Kiøbenhavns Polhøide, til Afbenyttelse for Begyndere i Lapse konsten her, og disse tienstvilligst tilegnet, hvor der gaaes ud fra Ordsproget: Kiød skaber Heste og Klæder Lapser, som det bør at hedde, og desaarsag giøres, blandt andet, følgende Fordringer til den vordende Laps. Han maae ikke kunne staae sikkert og fast paa sine Been, men derimod Hvrikke paa en omvent Kegle under Hælen, som bør være velbeslaget med Jern i Form af en Hesteskoe. Beenklæderne bør sluppre om hans Edderkopbeen, ligesom en tykMandsskjorte om den Pind, hvorpaa den er hængt til at tørres, og være forsynede med en bred Kant paa Siden, der tilligemed alenlange Sporer og et Knebelsbart meget vil forfremme ham i Lapseordenen. Hvad Halstørklædet angaver, henvises han til en til Hovedstaden ankommen Franskmand, som for en Specie giver Underviisning i at binde det med behørig Sløife &c. Ved Kiolen er Vateringen det Fornemste, hvori han ikke maa tillade at nogen Maren Amme med de tykkeste Yvere overgaaer ham. Haaret maa altid være forpurret og han bør aldrig gaae ud, mindst paa Østergade, uden Briller, og skulle han selv ville see noget foran sig, da kan han jo see over Brillerne. Godt var det ogsaa, om han havde en dinglende Lorgnet i en Staalkiede om Halsen og en Blomst i Knaphullet, der i Frastand kan see ud som en Orden. J Henseende til hans Opførsel, da maa han aldrig gaae af Veien for noget Fruentimmer, Olding eller svagt Menneske; han bør lee og tale høit paa alle Steder, hvor Andre ere meest opmærksomme, i Selskaber stange sine Tænder, nynne en Vise, kort bære sig af som om han var ganske allene. Videre bør han altid beholde Hatten paa, saalænge det nogenlunde lader sig giøre, fiase med Opvartningspigerne paa offentlige Steder, og overhovedet være hvad den gamle Verden kaldet grov mod Fruentimmer, overfusende og paastaaende mod Ældre og Klogere, støiende i Selskaber, og derhos aflægge de gamle Under at kunne gaae, staae, see og kiende Folk. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Det nysendte Pindsemarked var over al Beskrivelse dødt og taaler ingen Sammenligning med Noget af de foregaaende. Ei blot Kiøbernes Antal var meget ringe, men ogsaa Sælgernes var langt mindre end sædvanligt. Det Liv, der før besielede dette Marked, er undergaaet i Nød og Klage; det er bortflygtet med Pengene. Naar disse vende tilbage, faaer Man vel ogsaa et ordentligt Marked igjen - derved kunne vi trøste os paa vore Efterkommeres Vegne. - Bodernes Antal var: 74 med Alenkram, Gaalanterivarer, Jsenkram, Kniplinger, Nürnbergerkram, m. m. m. og deriblandt Herr Meyers med fortrinlig skiønt Blikarbeid; 91 med Haandværksvarer; 23 med Drikkevarer; desuden 72 Flatter og Borde med diverse Kram 73 Læs sort og rødt Pottemagergods, og 14 Læs Trævarer. J Østeraa laae desforuden mange Baade og Fartøier fra Skagen &c. med tør Fisk, fra Kvols med Lerkar &c. Skuespil. af det Kongelige Skuespillerselskab.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Tirsdagen 18de Junii. Hagbarth og Signe, Tragødie 5 Akter, af Ridder Professor Oehlenschlager.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Onsdagen den 19de. Den lille Rødhætte, Lyrisk Tryllespil i 3 Acter, af Theaulon, oversat ved N. T. Bruun. Billetter til første Plads a 1 Rbdlr. og til Galleriet a 3 Mk., faaes i Madame Rostrups Huus ved Østeraae og om Aftenen ved Indgangen som aabnes Kl. 6.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Bekjendtgjørelser. Min kiære Mand Ole Friderich Handrup, Sognedegn for Wadum Menighed i Aalborg Stift, ombyttede efter flere Aars Skrøbelighed Tiden med Evigheden den 14de d. M. J fulde 46 Aar var han i Embedet, og døde i sit Alders 68de Aar. En Søn og 2de Døttre efterleves. For deeltagende Slægt og Venner bekiendtgiøres dette af hans sørgende Enke. Wadum Degnebolig den 15de Juni 1822. Giertrud Henrichsdatter, sal. Handrups.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Til Løverdagen den 29de Juni, Kl. 6 Eftermiddag, er en Generalforsamling bestemt i Klubben Enigheden, hvilket herved bekiendtgiøres. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Søndagen den 30te Juni begynde de sædvanlige Skydeøvelser i Aalborg Skydeselskab, der fortsættes hver anden Søndag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
De af Selskabets Medlemmer, der ikke have erlagt deres Contingent inden første Skydedag, ansees som udmeldte. Aalborg den 16de Juni 1822. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Udkommen er : Nr. 23 af den cimbriske Mercur, et Ugeblad af blandet Jndhold, udgivet af Jørgen Thisted. - Det indeholder: Til Cimbriens Halvøe. - Skuespil i Aalborg. - Spørgsmaal. - Undskyldning. - Adspredelse. - Hiemreisen, fra Lystleiren (sluttet. - Maleranecdot. - Bidrag til Missionairers Understøttelse. Aalborg den 15de Juni 1822. Albert Borch. Gudelige Taler af forskielligt Slags, holdte af L. Holm, Sognepræst til Sindahl og Adstrup Menigheder i Aalborg Stift, og characteriseret Amtsprovst; nemlig: 3de Praener; 3de Confirmationstaller; 3de Skriftetaler, 3de Brudetaler, og 3de Taler i Anledning af Præsters Jndsættelse, faaes hos Hr. Skolelærer og Organist Jacobsen i Hiørring; Hr. Kiøbmand Lars Neist i Frederikshavn; Hr. Bogtrykker Borch i Aalborg, samt hos Forfatteren i Sindahl Præstegaard pr. Hiørring, for den nedsatte Priis 4 Mk. paa Trykpapiir indheftet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Søndagen den 2den Juni Eftermiddagen Kl. 5 blev Sæbye atter hiemsøgt af rædsom Jldsvaade, hvorved, formedelst den paa samme Tid herskende stærke Vestenvind, inden 3de Timer 8 Huuse bleve lagte i Aske, uagtet al anvendt Anstrængelse, og at Byefogden af Frederikshavn Major og Ridder Westenholz og var her tilstede inden 2 Timer med 2de Sprøiter. Fiorten Familier med et Personale af 39 Mennesker, for det meste af den arbeidende Classe bleve herved huusvilde, og mistede tillige største Delen af deres Jndboe, saameget mere beklageligt, som Husene næsten alle ere saa maadeligen assurerede, at de ikke igjen for Assurancesummen vil kunne opbygges, og den forhen Formuende ved foregaaende Jldebrand er sat tilbage, og selv sysselsat for igjen at komme i Drift. Kort, Trangen er stor, men ædle Menneskevenner ville komme dem til Hielp, tage dem under Armene med virksom Støtte i Materialier eller Penge. Og for hvad der saaledes maatte sendes os, skulle vi i sin Tid aflægge Regnskab. Sæbye den 6te Juni 1822. Boeck, Liimkilde, Dr. Cancellieraad og Byefoged. Sognepræst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
En Haar=Uhrkiede, beslaaet med ægte Guld, hvorpaa stor A. C. B. 12te Juli 1809, ved Kieden var en Guldring med en stor Guld=Uhrnøgle, med en rød Steen, en mindre dito, med en guul Steen, samt et uægte Signet med Perler, er i disse Dage sin Eier frakommen. For Tilveiebringelsen betales en raisonabel Douceur. Man henvender sig til Adresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
At jeg er forsynet med endeel gode Sadler og Ridetøier, Age stole, samt andet Sadelmagerarbeide, som hos mig udsælges til muligst billige Priser, dette har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre. Aalborg den 17de Juni 1820. H. Funck, boende i Jomfrue Annegade No. 255.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Skipper Jørgen Clausen afseiler til Kiøbenhavn paa Onsdag og medtager Passagerer. Lysthavende behager at melde dem i Nygade ved Skipperen eller til de Herrer Wigelsen & Sønner. I. C. Ripamuntii, Chemikker fra Malland, udsælger i sin Bopæl hos Herr Broder Møller ved Østeraae, ifølge resp. Vedkommendes Tilladelse, endeel chemiske Præparater af erkiendt Godhed, saasom: En Gummi=Copal=Fernis, som, anvendt paa Meubler, tørres strax og giver en herlig Glands; et ganske nyt chemisk Blækpulver, der udmærker sig fremfor alle hidtil bekiendte; et fortrinligt chemisk Pulver, hvormed Man øieblikkelig kan bringe Feilskrift eller Blækpletter af Papiir, udenat det efterlader noget Mærke, samt borttage at mulig Rust, Blæk og andre Pletter af Linned, uden at dette derved skades - &c. - Portioner kunne faaes til 3 a 6 Mk. Formstkommende Michaeli Flyttetid er 3 Værelser med Kiøkken og Spisekammer at faae til Leie hos Wolters. ved Østerport. Nordiske Kæmpe=Historier, første Deel; Hvolf Krakes Sag, ved C. C. Raft, 10 Mk., 2den Deel, indheftet, Velsunge=Saga, Mk.; den nyeste reviderede Øresundske Toldtaris, Haandbog for Handlende og Søefarende, efter de bedste Kild udarbeidet af Statsraad Thaarup og Martensen, heft. 7 A. 8 s., den faaes paa Tydsk, Engelsk, til samme Priis. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs for billigste Priser: 2 indrettede og suffisante Reisevogne, Smede Blæsebælge: Benevogne m.m. Ligeledes er hos mig indlagt til Salg 2 suffiante velafdreiede Jernaxler med tilhørende Bøsninger Møttringer, tienlig til en Vienervogn, fiirsædig eller tosæd, Kareth, samt 6 nymodens Fiedre til Agestole. H. C. Meyer, Vognfabrikant i Aalborg. Hvidkaalsplanter 10 sk., Rødkaals 16 s., Sukkerkaals 12 Kaalrabi 8 s., Porre 8 s., alt pr. 100, faaes hos Jngstrux øde Kattesundsport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Proclama. Ved Proklama, som er læst ved Aalborg Byetingsret i uopholdelig bliver læst ved Landsoverretten i Viborg, ere Al og Enhver som maatte have Noget at fordre i den heri Byen, ved Døden afgangne Borger og Brændeviinsbrænder AnninJ. Fichs og forhen afdøde Hustrue Anne Marie Hans datters fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel for inden saadan Tids Forløb, under deres Rets Fortabelse af anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede ved allernaadigste confirmeret Testamente i Boet indsatte ere cutores testamenti; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aalborg den 14de Juni 1832. S. H. Ravnkilde. M. Tomra.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-17
Auction. Herved bekiendtgiøres, at følgende Eiendomme, tilhørenHerr Pastor Hubertz's Opbudsboe, med tilhørende Bye ninger og tilliggende Hartkorn, bliver stillede til offentliAuction. 1) En Gaard paa 3 Tdr. 5 Skpr., med sammes Ander Kirketiende, som haves i Fæste af Niels Borre 2) En Dito Gaard No. 10, staaende for Hartkorn : Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., med sammes Kirketiende. 3) En Dito Skieldgaarden kaldet, af Hartkorn 2 Td. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb. 4) En Hovedparcel af Gaarden No. 1 i Skivum, staaende for Hartkorn 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. 2de Tofter ved Præstegaarden. 6) Kirketienden af det Christen Hylleberg solgt Agerjord af Gaarden No. 10, af Hartkorn 3 Fdkr. 3/4 Alb. 2) Kirketienden af Mads Christensen Salling. Huus paa Skivum Mark, af Hartkorn 5 Skpr. 21 Alb. 1ste Gang Mandagen den 1ste Julii, ) 2den Gang Mandagen den 15de dito, ) førstkommende, og 3die Gang Mandagen den 29de dito, ) for, om antageligt Bud skeer, at blive bortsolgte til Eiendom for den Høistbydende. De 2de første Auctioner holdes paa Aars= og Sleth Herre, ders Tingsted i Løgstøer; men den sidste i Skipum Præstegaard, hver Dags Formiddag Kl. 11. Libhaverne indbydes til behagelig at møde. Løgstøer, den 3de Juni 1822. J. Scharling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Wilna, den 28de Maj. Til Storfyrst Nicolaus er der ankommen en Courer fra St. Petersborg med den Efterretning, at Ruslands gode Forhold til Porten er gjenoprettet. Denne Courer skal tillige have bragt den keiserlig russiske Garde Ordre til, at marschere tilbage til St. Petersborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Odessa, den 17de Mai. Breve, der gaaer til 10de Maj, melde Følgende fra Constantinopel: den østerrigske og engelske Ministers Underhandlinger, der gaae ud paa, at bevæge Porten til, at drømme Ruslands Fordringer, vorde stedse interessantere sig sætte den tyrkiske Regierings Charakter i stedse klarere Lys. Den mindst indskrænkede Hersker i Europa, Herre, ver Hver af sine Undersaatters Liv, viser sig nu at være in Slave af Folkets Villie. Af Reis-Effendis Yttringer ster Man, at Porten, selv om den giver efter, hvilket ndnu kan ansees for tvivlsomt, frygter nye Udbrud af Muselmændenes Fanatismus. Hvad Porten forstaaer ved Fyrstendømmernes Rømning", vil nu snart vise sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Constantinopel, den 11te Maj. Nu troe vi fast paa Fred. Da Reis-Effendi har givet et Ord paa, at Fyrstendømmerne skulle vorde rømmede ortøvet, venter Man nu med stor Længsel en ny russisk besandt. - - - den 13de Maj.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
De tyrkiske Søsoldater have i disse Dage gjort Opstand god Storherrens Yndling, Haleb Effendi, der for denne de har reddet sit Liv; dog kiender Man endnu ikke alle omstændigheder ved denne Begivenhed. Ordet gaaer, at holdaterne beskylde Favoriten for, at have tilraadt FyrEndommernes Rømning og overhovedet fredelige Forholds----- den 14de Maj. Over Grækenland er nu Staven brudt; blodrød vil dets hol dale, et rædsomt Exempel for kommende Slægter. gersernes Felttog kan ikke redde Hellas fra Undergang, og ligellænderne ville nok vide, at fremskynde Enden paa Jnsurrectionen i Morea. Jfølge de sidste Efterretninger fra St. Petersborg, nærer Man nu her ikke mindste Tvivl mere om Fredens Vedligeholdelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Wien, den 1ste Junii. Fra Petersborg haves yderst fredelige Efterretninger. Herr von Tatitscheff kommer tilbage hertil midt i denne Maaned. Ogsaa er, efter Forlydende, en ny russisk Gesandt allerede reisefærdig til Constantinopel. - De, som ikke unde Europa Fred, have nu intet Haab meere om Krigens Udbrud. Ustridigen skyldes Fredens Vedligeholdelse Hoffernes Samdrægtighed og vort Ministeriums snilde Driftighed. Dette store Maal er naaet uden al militair eller financiel Anstrengelse, en Omstændighed, der er uden Exempel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
London, den 7de Junii. Efter alle Julemærker at dømme, staaer Freden nu fast i Orienten. Alle offentlige Blade forkynde Fred, Fred! og selve Morning Chronicle, der altid har spaaet Krig, erklærer nu, at være skuffet i sine Forventninger, men undlader derhos ikke, at skose alle dem, der have bidraget til dette Resultat. Den indleder sin Fredsartikel med følgende Ord: Vi have faaet ganske tilforladelige Efterretninger om, at de mæglende Magters Anstrengelser omsider ere kronede med et lykkeligt Udfald, som de selv falde i Forundring over, og at alle tyrkiske Tropper have faaet Ordre til, at rømme Moldau og Wallachiet. Da det tyrkiske Ultimat udstædtes i Februarmaaned, troede Man ingenlunde, Sagen vilde faae en saadan Ende. Dengang ansaae Underhandlerne Krigen for uundgaaelig; men nu ere alle Stridigheder mellem Rusland og Tyrkiet at ansee som endte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Livorno, den 25de Maj. Alle hidkomne Efterretninger ere gunstige for Grækernes Sag og stemme overeens i, at Disse ere gangne over Thermopylerne og nu skride angrebsviis frem. De helleniske Stridskræfter, der vare bestemte mod Thessalien, have slaget Tyrkerne ved Zituni, fanget een Pascha og dræbt en Anden. Derpaa marscherte de frem i tre Colonner; den Første under Demetrius Ypsilanti, den Anden under Ulysses, den Tredie under to andre brave Capitainer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Forbindelsen mellem Salonich og Janina er aldeles ophævet. Churschid Pascha trues bagfra og er blottet for Levnetsmidler. Han har sendt Bud til Corfu, for at bede General Maitland om Victualier. Han kommanderer i det Høieste 7000 Mand. Albaneserne vægre sig standhaftigt ved, at fægte mod Grækerne. Tyrkerne have togange viist sig for Patras med deres hele Sømagt, men have, efter haardnakkede Kampe, begge Gange maattet flye for Grækerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Engellænderne have ved denne Leilighed viist sig som varme Venner af Tyrkernes Jnteresse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Rusland. Keiser Alexander har den 26de Maj forladt St. Petersborg, for at holde Mønstring over Garderne og andre i Omegnen af Wilna, Witepsk og Nabo=Gouvernementerne kantonnerende Tropper; men ventes tilbage igien den 13de eller 14de Junii.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Keiserinde Maria Feodorowna har, til Beviis paa sin Velvillie for Geheimeraadinde Tatitscheff og sin Agtelse for hendes Mand, optaget hende i den hellige Chatarinas Orden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
J Lyon ere nye urolige Optrin forefaldne den 18de Maj. Trods Politiets strenge Forholdsregler, fandt dog adskillige tumultariske Opløb Sted. Mange bleve arresterede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
En Pige i Paris, der havde tilladt sig oprørske Talemaader mod den kongelige Familie, er bleven dømt til to Maaneders Arrest.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Til Marseille er indløbet et Skib fra Amsterdam med 20 Kanoner, 5000 Geværer og et betydeligt Munitionsforraad, bestemt til Grækenland. De til Jndkiøbet fornødne Penge ere blevne sammenskudte af Græker, bosiddende i Tydskland og Rusland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Storbrittannien. Prindsen og Prindsessen af Danmark vedblive, at tage Londons Seeværdigheder i Øiesyn. Nys have Deres Høiheder bivaanet en Revne, som Hertugen af York holdt over sex Regimenter Cavallerie. En utallig Menneskevrimmel havde indfundet sig i den Formening, at Kongen vilde overvære Mønstringen, men han kom ikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Rygterne om Kongens forehavte Formæling have endnu ikke tabt sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Norge. Antallet af de Jndebrændte i Grue Kirke sidstleden første Pintsedag var, saavidt Man endnu hidtil har kunnet erfare, 112 Personer, hvoraf de 88 vare Fruentimmer. Blandt disse Ulykkelige vare 4 udenfor Bondestanden, nemlig: Fogded i Soloer og Ondalen D. Høegh, Olivia Arntzen, en Datter af Oberstl. Arntzen, BerthaRoelsdorff, en Datter af Landmand Roelsdorff og en Jfr. Bay fra Danmark. De Beskadigedes Antal er ligeledes stort, og nogle befinde sig endnu i Livsfare. Der var kun et Qvarteers Forløb fra det Øieblik Jlden mærkedes, til Kirken styrtede sammen. Størstedelen af dem, der sadte paa Pulpitueret, kom formedelst Trængselen ikke engang ned i Kirken, men qvaltes og opbrændtes, saaledes at deres til Kul fortærede Legemer stode, da Kirken styrtede sammen, pakkede paa hinanden i Trappen, indtil Vindebortvistede deres Støv. Bygdevægteren, som ved af bære Gløder paa et Fyrfad, for at tænde Alterlysene, var Aarsag til Ulykken, blev selv indebrændt. Kirken var en ældgammel Træbygning, giennemtrængt af Tiære og at Solens Varme stærk fortørret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Fiskeriet fra Trondhiem og nordefter ved Nordland, er formedelst de heftige Storme i Foraaret aldeles feilslaaet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Af 54 Fiskerfartøier, som fra et Sogn vare afseilede paa Fiskerie til Loforen, kom kun de sex frem og 48 forliste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Kiøbenhavn. Til alle gode Borgeres store Glæde sees Landsfaderen ne hver Dag giøre sig en Tour tilhest udenfor Staden. De 17de Juni meentes Han, at ville flytte ud paa Frederik berg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
De Kongelige Storbritaniske Commissarier til Hofbaandsordenens Overbringelse, bleve den 10de Denne afhentede fra deres Hjem med Kongelige Eqvipager, hvil ved Ankomsten kjørte ind i Porten paa det Kongelige Pe lais, saaledes at disse Herrer Commissarier med Følge sto af paa samme Sted, som Deres Majestæter og de Kong lige Prindser og Prindsesser. De modtoges nede 1 Trappen af en Kammerjunker, førtes imellem to Rader, Mandskabet af Garden til Hest, hvilke saavelsom de øv Vagter og Skildvagter viiste Honneurs som for en Konge Person, til Forgemakket, hvor de af Overceremonimester bleve modtagne, og dernæst anmeldte for Hs. Majesta samt indførte i Allerhøistsammes Andiencegemak. vare de Kongelige Prindser, Statsministrene, Over marskalken, Overkammerjunkeren, Commandeurerne, begge de Kongelige Garder og Cheferne for begge Stabe tilstæde i Galladragt med Baandet over Kiolen. Et Jndtrædelsen forklarede den Kongelige Storbritaniske sandt Hensigten af sit Ærende, og overleverede CreditiKongen svarede: at Allerhøistsamme med Fornøielse m. tog Ordenen som et Beviis paa Hs. Storbrittaniske Ma stæts Venskab. Derpaa overleveredes Commissariernes i magt, hvorpaa de bandt Hosebaandet om Hs. Majest venstre Knæ, paahængte Ordensbaandet med Decoration iførte Hs. Majestæt Ordensdragten og overleverede Al høistsamme Ordenens Kaarde; hvorimod Hs. Majestæt gav Sin Egen Kaarde, som den første Vaabenkonge, et Sædvane, beholdt. Da Hs. Majestæt dernæst he modtaget Ordenens Kappe, Halsklæde og Hat, over redes Ordenens Statuter og Stierne, hvorpaa den øvOrdensherold endte Ceremonien med at proclammere Majestæt Kongen som Ridder af Hosebaandsordenen. Efter at være stædet til Audients hos Hs. Maje Dronningen, deeltage Dhrr. Commissarier i Allerhøist Es Middagstaffel, tilligemed de Kongelige Prindser og sindsesser, Prindserne af Hessen Philipsthal og af Hes Cassel, Lord Spencer og dennes Søn, Capitain pencer (der fører den Engelske Fregat Oven GlendeAr, som den 11te Dennes igien er gaaet under Seil til gelland, samt flere dertil ansagte Herrer og Damer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Over Taffelet udbragte Hs. Høihed Prinds Ferdinand s. Majestæt Kongen af Englands og Hr. Foster Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Skaal; hvorpaa Hs. Høi ud Prinds Ferdinand udbragte den Høiberømte Ordens kaal, og Hr. Foster Hs. Majestæt Dronningens Velgaaende. Til bemeldte Herrer Commissarier overgaves dernæst fra b. Majestæt Kongen Gulddaaser med Allerhøistsammes bortrait, indsattet i Diamanter, og til de sex Herrer dersembare Ordensinsignierne og Ordensdragten, Ringe og Fulddaaser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-06-19
Søndagen den 16de Juni anlægges Hofsorg for den afde Hertug August til Sachsen Gotha og Altenburg, som tres i 14 Dage. - Cavalliererne bære sorte Klæder, hank Kaarde og Spænder, samt sorte Silkestrømper. - hamerme bære sorte Silkeklæder, de første 8 Dage med sorte Baand og Fiedre.