Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-01
Fædrelandet. J den viborgske Stænderforsamlings Møde den 22de, blev, efter flere Debatter, Spørgsmaalet om en Adresse skulde indgives, sat under Afstemning og med 47 Stemmer mod 3, besvaret bekræftende. Efterat det dernæst var bestemt, at en Committee, bestaaende af 3 Medlemmer, skulde nedsættes for at affatte Adressen, bleve hertil med Stemmefleerhed valgte: Etatsraad Brink=Seidelin, Tobaksfabriqveur Funder og Assessor With. Præsidenten henledede derefter Forsamlingens Opmærksomhed paa adskillige Foranstaltninger, der formeentligen kunde træffes for at tilveiebringe Tids besparelse ved Forhandlingerne og paa den meest hensigtsvarende Maade at anvende det Tidsrum, der var tilstaaet Forsamlingen til dens Arbeider. Den kongelige Generalpostdirection, der i den senere Tid oftere har givet beviser paa at den er besselet af et i det mindste hos os meget sjeldent Liv, har atter nylig lagt for Dagen, at dette Liv endnu er i sin fulde Kraft. J Anledning af nogle igjennem Kjøbenhavnsposten fremsatte Spørgsmaale og Adresseavisens Forsendelsesret, har nemlig Generalpostdirecteuren, Conferentsraad Monrad, af hvem man ventede Spørgsmaalene besvaret, udvirket en kongelig Resolution, hvorved det er paalagt Postsecretair Boysen ved en Bekjendtgjørelse i de offentlige Blade at rette i den af ham udgivne Reise- og Post=Haandbog en Feil med Hensyn til Angivelsen af Adresseavisens Forsendelsesret. Naar vi lægge synderlig Vægt paa denne i sig selv ubetydelige Sag, er det ene for at vise, hvorledes den offentlige Mening stedse meere og meere gjør sig gjældende iblandt os, og hvorledes det bliver indlysende for de Styrende, at det ingenlunde er en uvigtig Sag om Folket veed om der handles rigtigt eller ei. Ogsaa det kongelige General=Toldkammer har fulgt det her givne Exempel og i den Frisindede ladet indføre nogle bemærkninger i Anledning af nogle tidligere der fremsatte Spørgsmaale. Den Gjenstand, som for Tiden beskjæftiger de af de kjøbenhavnske Blade, der ansee Fødelandets Anliggender lige saa interessante eller meddeelelige som Udlandets, er som man kunde vente det, den kongelige Bekjendtgjørelse til Provindsialstænderne. Baade Kjøbenhavnsposten og Fædrelandet, der ene have fundet Anledning til at fremkomme med nogle bemærkninger ved denne Bekjendtgjørelse, ere aldeles enige i at prise Kongens Beslutning om at give Stænderne et tildeels motiveret Svar paa de Andragender, som ikke ere fulgte, da herved et Princip tilkjendegiver sig, der nødvendigviis i Fremtiden maa bære gavnrige Frugter. Hvad Bekjendtgjørelsen i dens Enkeltheder angaaer, da er det naturligt, at ikke Alt har vundet bifald, og navnligen er dette Tilfældet med det Resultat den med Rette som meget vigtig anseete Finantspetition har fremkaldt. Allerede ved Discussionerne om Finantssagen, meddeelte Ørsted Stænderne Underretning om at Finantsministeren tilligemed flere Embedsmænd, vare beordrede til at tage under Overveielse, hvorledes Statens Jndtægter og Udgivter kunde bringes i Ligevægt, men Stænderne ansaae dette ikke for tilstrækkeligt, og dog er hidtil endnu Jntet videre skeet. Den af Stænderne foreslaaede Offentlighed er som man seer af Bekjendtgjørelsen til den slesvigske Forsamling, anseet som ufornøden og som ikke passende til Provindsialstænderinstitutionen og Stænderne derhos tilkjendegivne at det i Eet og Alt maa have sit Forblivende ved bemeldte efter afgivne Raad af erfarne Mænd og efter modent Overlæg anordnede Forfatning." Stabilitets Principet synes efter dette Svar endnu ingenlunde at være opgiven, og den Overvægt, de af Kongen udvalgte erfarne Mænds Raad er bleven tillagt fremfor de af Folket valgte Mænds Raad, synes ingenlunde at love Sidstnævnte nogen selvstændig eller afgjørende Jndflydelse. Uagtet vi saaledes med Kjøbenhavnsposten maae sande, at Stændernes Arbeide ikke har været forgiæves, kunne vi dog ikke undlade at opkaste det Spørgsmaal, om noget rigtigt Forhold existerer mellem Arbeidet og dets Virkninger, men overlader Besvarelsen af dette Spørgsmaal gjerne til Historien, hvem jo baade Stændernes Arbeide og de derved fremkaldte Virkninger ere hjemfaldne.