JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-11-07
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den forrige Sognepræst for Sønderholm og Freilev Sogner i Hornum Herred, Viborg Stift, Hr. Jens Has, som afgived Døden den 25de Maji d. A., indkaldes med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, at anmelde og bevise deres Fordringer, enten for mig, som Skifteforvalter, eller for S. T. Hr. Forvalter Kier paa Buderupholm, som Stervboets Jncassalor, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Nibe den 2den Novbr. 1803. Reiersen. J Følge Kongelige allernaadigste Bevilling af 28de August sidst, læst ved Nørre Jyllands Landsting for September, Maaned og Thisted Byeting, samt Hilleslev Hundberg Herre, ders Ret den 11te og 15de October, bliver alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Amtmand Ferslew, i Thisted, herved sub pæna prærlusi 6 perpetui silentii, 3de indkaldet i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, Wiborg Samler og de Aalborgske Jydske Efterretninger til, at fremkomme med deres Fordringer og Paastand vedbørlig legitimeret, inden Aar og Dags Forløb, for mig som Skifteforvalter paa mit Contoiher i Thiested. Stervboets Debitorer indvarsles ogsaa til at betale deres Skyld. Thisted den 15 October 1803. Brøndlund, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1803-11-07
Forpagtning. At den store Veiermølle med tilliggende Vaaningshuus, Frugt- have og Jordlod paa 6 Tønder Pløieland ved Breininge paa Thorsing, bliver næstkommende 26de Novbr., om Formiddagen Kl. 11, paa Thorsing Slot ved offentlig Auction bortforpagtet udi nogle Aar; det bekiendtgiøres herved. Ligesom og at denne Mølle, hvorudi er 2de Meel= og 2de Grubbeqværne, ere i alle Dele gandske nye og næsten i complet Stand, og kan strax efter Auctionen tages i Besiddelse= og Huset til Beboelse. Forpagtnings=Conditionerne ere at faae til Eftersyn paa Thorsinge Slots Skriverstue 8 Dage før Auctionen. Thorsing Slot den 1ste Novbr. 1803. Efter Ordre. C. C. Leth.
Berlingske Tidende, 1803-11-07
Auctioner. Torsdagen den 10de Novbr. Kl. 10, bliver i Huset Nr. 89 ved I Nyebörs ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Skind vare m. m., bestaaende af : 150 Stkr. Svartsidde 542 Stkr. Blaaesidde 7566 Stkr. gemone 1829 Stkr. dito saltede 28 Stkr. svartsidde dito 182 fugtige gemenne Sælskind. 68 Stkr. plettede dito 1687 beskadigede dito 7 Stkr. uspilede dito 330 Stkr. Stumper dito 20 Stkr. beste Sort 35 Stkr. middel dito 32 Stkr. hvide dito Rærskind.
Berlingske Tidende, 1803-11-07
52 Stkr. utidige 31 Stkr. hele, og En Stump Biørneskind, 37 1/2 Pd. Faareuld. 3557 Pd. ureen Ederduun, Som forinden Auctionen kan besees i den Kongelige grönlandske Handels Pakhuse, og forevises af Forvalter Balling.
Berlingske Tidende, 1803-11-07
Fredagen den 11te Novbr. førstkommende, bliver ved Auction, i paa Børsen, om Middagen, bortsolgt: En af Helmer Øyen, til Muursvend Bagger, under 25 December 1800 udstædt, og den 5 Januarii 1801 tinglyst Pandte=Obligation, lydende paa Capital 500 Rdlr., og 3die Prioritets Pandte=Rettighed, næstefter 1600 Rdlr., i Huset under No. 135 i Pederhvidtfeldsstrædet, hvilken Obligation, der skal staae uopsagt i 4 Aar, fra 11 December 1800, en af fornævnte Bagger skadeslos transporteret til Mad. Corvinius, og hendes og afdøde Mands fælleds Stervboe tilhørende. Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan erfares hos Procurator Kinch i Helsingøersgaden No. 317.
Berlingske Tidende, 1803-11-07
Sirsdagen den 15de Novbr., om Eftermiddagen Kl. imellem E. 1og 3, bliver Huset No. 260 i Adelgaden, i Følge indgaaet Forliig og derefter skeete Execution, ved offentlig Auction 2den Gang opraabt og, om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt. Husets Beskaffenhed erfares af de trykte opslagne Placater, og Conditionerne, hvorefter samme bortsælges, er forinden til Eftersyn, saavel paa Auctionsstedet, som hos Levin Jacob, boende i Brolæggerstrædet Nr. 114 første Sal. Sorsdagen den 17de Novbr. 1803, Formiddag Kl. 10 Slet. & bliver paa Kallundborg Raadstue ved Auction bortsolgt en god Beltsbaad, drægtig een Commercelæst, med staaende og løbende Redskaber, som forevises Liebhaberne af Procurator Schaltz i bemeldte Kallundborg.
Berlingske Tidende, 1803-11-07
Mandagen den 21de November førstkommende, om H. H. Formiddagen Kl 9 slet og følgende Dage, bliver afg. Geheime=Conferentsraad og Overjægermester Greve von Holsteins Bibliothek ved Auction bortsolgt udi de Grevlige Holsteinske Palais i Stormgaden, efter de ttrykte Catalogi Jndhold, som ere at bekomme hos Auctions=Assistent Hornbech, Vimmelskaftet Nr. 18, imod 4 s. til de Fattige; ligesom og Betalingen skeer til fornævnte Hornbech. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Skrivelse fra Dunkirchen den 26de October. J Forgaars gik den den tredie Division fladbundede Fartøier herfra til Boulogne under Capitain Pittos Commando. Man tvivler ikke om, at den er lykkelig ankommen til sin Bestemmelse. Jmedens de fortsatte Reisen hørte man Tid efter Tid enkelte Kanonskud Tre overordentlig store Touge, af hvilke hvert veier 15000 Pund, ere bragte herfra til Boulogne. Man troer, de ere bestemte til de svømmende Batterier, der bygges i Boulogne.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Skrivelse fra Paris den 31te October. Krigsministeren Berthier er nu kommen tilbage fra sin Reise til Kysterne, og har aflagt sin Beretning til den første Consul om hvor langt man er kommet med Udrustningerne til Expeditionen mod Engelland. En af vore Tidender giør følgende Anmærkning: "Digteren le Brun har i sin Ode over Expeditionen mod Engelland ligesom læst i den første Consult Siel, da han som en fyrig Digter og kyndig Politiker sang: Nationernes Skrig fordrer Havene tilbage. Allerede for 50 Aar siden har Digteren Lemierre foredraget Athenlensernes Grundsætning: "Hvo som hersker paa Havet, hersker ogsaa paa Landjorden, med den treffende Figur : Neptunus's Trefork er Verdens Zepter!" Han havde dengang Mod nok til at erindre Ludvig den 15des Minister om, at det var paa Tiden at oprette Frankerigs forfaldne Søemagt igien.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
J Boulogne og Dunkirchen troer man at Expeditionen mod Engelland er meget nær, da man sammesteds allerede giør Anstalter til at indskibe 2de Divisioner, har uddeelt Signalflagene til Sectionscheserne, har bragt Brændeviin. Proviant og Munition ombord paa en stor Mængde Fartøier, og øver Soldaterne i at skyde efter Tønder med Kanoner. Ostende og hele Egnen der omkring er opsyldt med Tropper.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Vore Kanoneerchalupper og fladbundede Fartøier seile nu nesten uforstyrrede langs med Kysterne. 11 slige Fartøier ere atter ankomne fra Brest til St. Malo i 2de engelske Fregatters drene Paasyn. De havde paa deres Reise forjaget en Cutter, der angreb dem. Der ligge nu 50 Kanoneerchalupper seilfærdige i St. Malo. Contreadmiral Bouvet er ankommen dertil. Den 26de ere 27 fladbundede Fartøier, som kom fra Dunkirchen, indløbne til Boulogne. De have den 36te Halvbrigade ombord. 16 engelske Krigskibe forfulgte denne Flotille, men kunde ingen Skade tilføie dem. Dagen forud havde Boulogner=Flyttillen lagt sig ud paa Rheden og vexlet nogle Skud med 4 engelske Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Brest er ved en Regieringsdeslutning bleven erklæret i Beleiringsstand.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Havnearbeidet i Cherbourg fortsættes med største Jver. En Storm, der har stødt de store Stene, som nedsænkes i Havnen, fast sammen, har fremmet Arbeidet meget. Skibs bygningen i Cherbourg drives ogsaa med Jver.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
General Beliard, der har bivaanet alle Bonapartes Feldttog i Jtalien og Egypten, faaer ogsaa Commandoen over et Corps af Landgangsarmeen. - Den Armee, der er trukket sammen ved Bayonne under General Augerenus Commando, har hidtil endnu saaet anseelige Forstærkninger. Man veed endnu intet med Vished om dens Bestemmelse. Den første Consul har forlangt en Liste over alle Mineral brønde i Piemont. - Han vil give Jndvaanerne i Aost Erstatning for den Skade de have lidt, da den franske Armee marscherede til Marengo. B. Perregaux har som Præsident for Banken i Frankerig, i en Generalforsamling af Acticelerne holdt en Tale, hvori han har viist Fordelene af dette Jnstitut og gienddrevet de falske Rygter, som Bankens Fiender have udbredt. Han har ikke skiult den parisiske Handels nærværende Forfatning, men viist at Banken efter en uhørt Crisis, som har givet Anledning til overordentlige Udbetalinger af 15 Mill., og efterat have escompteret Handelen over 510 Mill. i Capital, og overhovedet havt 3570 Mill. Jndtægt og Udgivt, giver et Udbytte af 11 1/2 Procent for afvigte Aar. angade. co
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Fra Marseille meldet følgende under 13de October: - Gaar ankom Admiral Latouche=Treville hertil med 13 Personer paa det franske Coffardiskib le Bracque, der som Cartelskib kom fra Cap Francois paa St. Domingo formedelst en haard Sygdom, hvori han havde liidt meget. Ved hans Afrelse fra Cap den 16de August herskede der fuldkommen Rolighed sammesteds
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Vore Tidender meddele en gammel Skrivelse fra Overgeneral Rochambenu paa St. Domingo, dat. Cap Francois, den 4de Julii. Han skriver: "Den 28de Junii begyndte vi Flendtlighederne her. Fregatten Poursulvante under Capitain Willaumes Commando floges ved Mole i 3 Timer med engelske Krigskibe. Den løb ind hertil efter at have tilreede et af de engelske Skibe meget ilde. Vor Forfatning er ikke behagelig, men der er noget fortienstfuldt i at sourenere sig i en Coloni, der er bragt i Forvirring af indvortes og udvortes Krige.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Skrivelse fra Amsterdam den 1ste Novbr. Med vore Troppers Marsch har det i disse Dage taget en anden Vending. Enten er deres Bestemmelse forandret eller og man vil skiule den. J Begyndelsen marscherte Tropperne fra Nordholland til Utrecht og Amers ford. For nærværende Tid begive de sig fra Leiren ved Krantieleck og Amsterdam til Helvoersluis, Briel og Bergenopzoom De Engelske prøvede nylig paa i taaget Veir at borttage vore imellem Katwyk og Schevenningen liggende Fiskerfartøier.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
En engelsk Fregat havde om Natten nærmet sig og udsat nogle bevæbnede Baade, hvorved som smaae Fartøier faldt i deres Hænder. De engelske Slupper vare forsynede med Svingbasser og Musketdonnere, hvormed de uopbørtig fyrede paa Fiskerne. Fra Schevenningen blev strax givet Signal for at underrette om Fiendens Nærhed og advare de udløbende Fiskerbaade.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
En Skrivelse fra Bryssel siger: Det synes, at Scheldestoden blot har ventet paa den første Consuls Vink for at have sig til Themsens Rang. J det korte Tidsrum fra Amlensfredens Afslutning har Antverpens Handel gjort store Fremskridt. 20 fremmede Handelshuse have nedsat sig der og Handelshuset Coppens har allene i Jndførselstold for afvigte Aar betalt i Million 200000 Franker. Regieringen opfyldes trolig sine indgaaede Forpligtelser. J Antverpen skal et Linieskib paa 74 Kinoner med det første sættes paa Stabelen En af de parisiske Journaler, Kabinetsnøglen, siger der mod : "Antwerperne tage hidtil kun liden Deel i deres Stads store Bestemmelser. Folket er besynderligt. De holde ikke af de Franske, leve afsondret fra dem og dog have de viist sig lidenskabelige for Bonaparte, som ingensteds er bleven modtaget med større Enthusiasme end i Antverpen. Folket forfulgte ham allevegne med Fryderaab og dog seer det skievt til alle Regleringssagenterne, som dog øiensynligen behandle det vel, og man ikke høier nogen klage over Undertrykkelser. Folken lader endog deres Præstet vederfares Ret ; men af alle Franske synes Antnarverne blot at have fundet Behag i een nemlig ten første Consul Af sære Omstændigheder slutter man nu, at Expeditionen, mod Engelland er nær. To Dage efter Krigsministeren Berthiers Ankomst indtraf den franske ArtilleriegeneralMarmont til Vilessingen for at holde Mynstring og reiste derpaa tilbage til Antwerpen. De engelske Skibe vise sig rundt om vore Kyster. Endeel fornemme Engelskmænd, som vare Krigsfanger i Frankerig, ere ankomne til Rotterdam, for derfra paa et neutralt Fartøi at vende tilbage til deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Skrivelse fra Hannover den 5te Novbr. Commissair=Ordinateuren Michaux er i Forgaars afreist herfra til Paris, hvorfra Regierings=Commissairen Durbach, ventes tilbage i Dag. Det hedder, at man disse Dage kan vente en Forordning angaaende de franske Troppers Underholdning i det hannoverske.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
En engelsk Hverver er i Gaar bleven bragt hertil som Arrestant. Man siger, at Soldaterne af den hannoverske Legion skal afgaae fra Celle til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Blandede Efterretninger. Frankerig. Et Menneske, som bærer Municipalgadens Uniform, er nylig bleven arresteret i St. Cloud, fordi han havde skjult sig fra Kl. 6 til 11 om Aftenen ved en Slotsbalcon og nogle Gange banket paa Madame Bonapartes Vinduer. Man har ikke fundet Vaaben hos ham, og han er formodentlig afsindig.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Den første Consul har bestilt et Malerie hos den berømte Maler Wicar, hvilket skal forestille Concordatets Ratification. Alle de Personer, der have været tilstede ved denne Act, skulle forestilles i Legemsstørrelse. Maleren er nu reist til Genua, for at male Cardinal Spina.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Et nylig udkommet Karrikatur=Kobberstik imod aldrende Koners usædelige Opførsel fører til Overskrift: En Moder, efter Moden eller Koketten med begge sine Døttre. Kobberet forestiller en stor hæslig Dame behængt med Juveler og Kniplinger, langt Slæb og Brystet blottet paa den forargeligste Maade. Hun bliver ledsaget af en ung naragtig Sprade besse, som hun giør lykkelig ved de meest forlibte Øiekast. Med nedslagen Mine komme begge hendes Døttre bag efter i beskeden og meget simpel Klædebragt. Præsecten i Rennes har undertrykt et fanatisk Mirakel brev, see fortælles at være fundet paa Alteret i Notredamekirken i Marseille, efterat man sammesteds en halv Time under Gudstienesten skal have seet en glimrende Figur. De som bære dette Brev blev lovet at skulle blive fri for den onde Aand, for Lynstraaler og alt Uheld. Bogtrykkeren slap med en dygtig Jrettesættelse og hele Oplagets Confiskation.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
J vore Lycter og andre offentlige Skoler maa i Fremtiden ikke bruges nogen Lærebog, som ikke forhen er bleven tilladt af en dertil anordnet Commission.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
I Paris er i denne Tid en snorrig Spanier, som kaldes den uforbrændelige, fordi Jlden ikke kan virke paa hans Legeme. Man har ladet ham ande sig med kogende Olie, sætte Fødderne paa en gloende Jernstang, slikke med Tungen paa gle ende Jern og holde Luen af et Lys saalænge til Læggene, til de bleve ganske sorte af Røgen. - Alt uden at det kunde bide paa hans Salamanderhud. Derimod kan han godt føle, naar man kniber ham med Fingrene.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Hr. von Kozebue besøger ofte den store tragiske Skuespiller Talma, og tilstaaer, at nogle af hans Stykker spilles bedre i Paris, end i andre Stæder.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Exhertug Laval har faaet Tilladelse at komme tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Nylig høitideligholdt de i Paris værende Polakkere Kosciuskols Fødselsdag. Senatorer, Statsraader, Lærde, Officierer og den amerikanske Gesandt bivaanede Festen.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Et velkardt Fruentimmer styrtede sig nylig i Stinefloden, formedelst huuslige Sorger; men blev reddet.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Jtalien. Biskoppen af Amiens, som den første Consul har beordret at ordne det geistlige Væsen i Piemont, er nu ankommen til Turin.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
En fransk Jæger er nylig bleven styrtet ud af et Vindue i Niza. Han var bleven dræbt med mange Dolkestik. Fire Skiøger, som boede i Huset, ere blevne arresterede.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Capitain Bozenval, Commandeur paa den franske Fregat Malicieuse, som var indløben til den spanske Havn St. Ander, har med sit Mandskab slukket en hæftig Jldebrand, som var opkommen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Spanien. Det er desværre sandt, at en epidemisk Sygdom er udbrudt i Mallaga. Endeel ere blevne Offere for samme. Den har ogsaa yttret sig ved en af Udhavnene, og Staden er herved sat i ængstelig Uroe. Man giør alle Anstalter til Sygdommens Standsning og de Skibe, hvorpaa den har yttret sig, har maattet lægge ud af Havnen og holde Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Batavisk Republik. Vor Regiering har udstedt en stræng Anordning imod de Personer, som enten nu eller i Fremtiden udvandre fra vor Republik for at nedsætte sig i fremmede Lande. Hidtil ere endeel udvandrede formedelst de stærke Contributioner.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Tyskland. Hofraad og Professor Schlezer i Gottingen er af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland bleven beæret med Wladimir Ordenen af fierde Klasse.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Professer og Observator Rüdiger i Leipzig har udgivet i Trykken astronomiske Beregninger og Beskrivelse over den store Soelformørkelse den 11te Februar 1804 og tillige over Maaneformørkelsen, som viser sig for samme.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
I Dresden har endeel Smedesvende viist Trodsighed mod Øvrigheden og ere derfor blevne forviiste uden Kundskab. Raader i Dresden har ladet disse Tumultuanters Navne og Fødselstæder offentlig bekiendtgiøre.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Røveren Schinderhannes er bleven første Gang forhørt i Maynz med sine 65 Medskyldige. Han var aldeles ikke nedslaaet, men viste største Munterhed under Forhøret.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Efter Magistratens Ordre i Rigsstaden Frankfurt er Snedkersvendenes Lade sammesteds bleven ophævet.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Preussen. Paa Godset Schlappacken, imellem Jnsterburg og Gumbinnen i Østpreussen, i en Afstand af 12 tydske Mile fra Østersøen, har en Daglønner fundet et Stykke Rav af 15 Punds 16 1/4 Lods Vægt. En Ravhandler bød ham strax 3000 Rdlr. derfor ; men da at Rev er Skatens Eiendom, saa har Kongen imod en Erstatning af 1000 Rdlr. taget denne Natursieldenhed tilbage og foræret den til Bierg værks Departementets Mineraltecabinet i Berlin.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Østerrig. Under Erkehertug Johanns Ophold i Prag. blev en 10aarig Fortificationskorporal, ved Navn Joseph Franzel, forestillet for ham. Denne Olding har tient det østerrigske Huus i 80 Aar. Erkehertugen gav ham en anseelig Foræring og lovede ham en bedre Tieneste.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Rusland. Paa Grændsenne af Liefland, i Nærheden af Poldyk, levede endnu 1795 en Russer, de havde været med i 30 Aars Krigen og som tydelig kunde erindre sig Gustav Adolphs Død. Han var født i Peter den Førstes Bestefaders Tid og havde seet Rusland under 11 Regentere. Ved det Pultawiske Slag var han 36 Aar gammel. J sit 93de Aar givtede han sig 3die Gang og selv dette Ægteskab blev ikke ufrugtbart. Hans sid 1ste Barn var 1796 allerede 62 Aar gammel. Med den sidste Kone levede han i 50 Aar. Denne Patriarks Familie bestaaer, af 138 Descendentere. Hans ældste levende Sønnesøn var bemeldte Aar 95 Aar gammel, en Anden 93, de yngste Sønner 86 og 62 Aar gammel. De boede allesammen i 10 Hus og den Gamle var endnu til den Tid, i sit 163 Aar, ganske frisk og munter.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Indenlandsk. Efter Oberbergamts=Assessor Esmarck, Forsøg er Snehætten paa Dovre=Field en af Fieldets høieste Punkter. Dens Høide over Havet er noget over 8000177. landske Fod og evig bedækket med Snee. Dog skal der i Bergens Stift være Fielde, som ere høiere end Snehætten. Den øverste Punkt af Thronfieldet imellem Touset og Foldalen, bestaaer af en hidtil ubekiendt Biergart, sammensat af graaFeldtspat med Skillerspat, omtrent 4,500 Fod over Havet. og har en stærk magnetisk Kraft. Paa Holden af 2,500 Fod. forsvinder Grantræet ganske, da derimod Fyrretræet voxen meget godt indtil man naaer en Høide af 3000 Fod over Havet. Paa 2000 Fods Høide seer man i Norge intet Korn voxe og paa Holden af 12 til 1300 Fod lider Sæden ofte af Nattesrost.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Kiøbenhavn den 11te November. Fra den 7de til i Dag ere udgaaede: Capitainerne Beyer. Haas, Rønne, Jepsen, Hansen og Schmidt, af Kiøbenhavn, bestemte til St. Croix i Vestindien, og Capt. Møller ligeledes herfra til Surinam, alle med Cargaison.
Berlingske Tidende, 1803-11-11
Med allerhøiste Tilladelse bliver Bal en Masque paa deeKongel. Hof=Theater, Søndag den 20de Novbr., hvortil erholdes Entree-Billetter af Hr. Overcontrolleur Lund førstkommende Onsdag Formiddag fra Kl. 10 til 1 i Forsalen til det Kongelige Theater paa Kongens Nyetorv mod 2 Rdlrs. Betaling for hver Billet, som gielder for een Person, Dame eller Kavalier. Ballet begynder Kl. 7 1/2 og ophører om Morgenen Kl. 5, og ingen indlades dertil uden at være anstændig masqveret og forsynet med Billet, som afgives ved Indgangen i Entree-Salen; hvorimod enhver, som forlader Baller for at komme masqveret tilbage, paa Forlangende erholder en Entree-Billet ved Udgangen af Salen, hvilken ved Ankomsten igien behagelig afgives; og, for at ingen skal incommonderes, kan enhver, saalænge Ballet vedvarer, efter eget Behag beholde Masken paa eller demaskere sig. Opgangen til Theatret bliver allene igiennem den første Dør i Løngangen fra Slottet og aabnes præelse Kl. 7. Nedgangen bliver giennem den anden Dør i bemeldte Løngang, for de, som forlader Ballet førend Kl. 12, og efter den Tid paa begge Steder. Domestiqverne kan, formedelst den smalle Opgang, ikke følge deres Herskab længere end ind igiennem den Deel af Løngangen, som bliver aflukt til Indgangs=Døren, men de bliver indladt giennem den anden aflukte Opgang til Theatret, og da der mangler Rum til Modtagelse af Overklæder, kan Tienerne, ti Beqvemmelighed for de i Balle Deeltagende og for saavidt Pladsen tillader det, opholde sig paa den lange Gang ved Siden af Theatret, indtil de ved en af de ved Døren til Entree Salen værende Opvarteere, efter deres Herskabs Forlangende, blive fremkaldte. Ved begge Dørre nede i Løngangen ansættes Opraabere for at fremkalde Vognene naar det forlanges; og for dem, som ikke medbringe Tienere, er de ommeldte Opvartere ved Døren til Entree Salen beordret, naar behageligst begieres, at tilsige Opraaderne naar de skal fremkalde den i saa Tilfælde forlangende Vogn. Til videre fornøden Orden og Beqvemhed bliver af Kiørsel til Ballet indtil Kl. 12 fra Slotspladsen og Frakiøren igjennem Jernporten fra Ridebanen, men efter den Tid paa begge Steder, hvorfor enhver behagelig vil bestemme ved hvilken Dør deres Vogn da skal vente dem, for at den sammesteds kan fremkaldes og ikke foraarsage unødvendigt Ophold. Aldeles ingen uvedkommende indlades af Opgangen, til Theatret eller kan opholde sig paa Gangene eller Trapperne.