JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Wien, den 10 Febr. Feldmarskalk Clerfat har nedlagt sin Kommando, og den er igien overdraget til Erkehertug Carl. ElerfaitsAfgang fra Armeen giør stor Sensation hos mange af Officererne, men i Henseende til sin egen Ære handler den gode Feld marskalk heel viselig, at han holder op, naar Spillet er best, thi det turde let hende sig, at han i et nyt Feldtog ikke samlede sig mange Laurbær. Efter en fra Ministeren Degelmann hertil ankommen Depeche tales igien meget og Freden. Saameget er vist, at underhandlingerne angaaende samme fortsættes med størst Iver. J forrige Uge var den Franske Printses her første Gang paa Komoedie, hvor hun blev modtaget med de kiendeligste Beviser paa Glæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Thorn, den 13 Febr. J det Litthauiske har den der værende GeneralGouverneur, Fyrst Repnin, tilladt Udførsel af alleSlags Kornvare og andre Produkter, undtagen Rug Boghvede, Havre og Heste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Stokholm, den 9 Febr. J Fredags kom den Franske Generalkonsul Delille fra Gothenborg formodentlig hertil med en Ordre, fra Direktoriet, at Ambassadeur Le Høe skulde nedlægge sin Gesandtskabspost og aflevere de samme vedkommende Papir til Sekretairen Marivaux. Le Hof havde ganske nylig ladet sine Sager med stor Bekostning transportere herhid fra Gothenborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Kiøbenhavn, den 16 Febr. Kommanden over den i Aar udruskende Eskadre, der ligesom forhen skal foreene sig med en Svensk, er bestemt Viceadmiral og Kammerherre Kaas, der og kommanderede den i forrige Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Den 4 Febr., om Morgenen Kl. 7 blev en Glarmesterdreng, paa Veien imellem Gientofte og Søeborghuus, plyndret af 2de Karle, som satte ham en Kniv for Brystet, og derpaa trak Trøien af ham, hvori dog kun var 4 Mk. i Lommen, samt fratog ham hans Kasse med Glas, Hammer og Blyekniv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
En af de sieldne redelige Mænd, ved Navn Peder Baden, som for 9 Aar siden holdt Bog=Auctioner i Kiøbenhavn og da maatte forladt Byen uden at betale sine Creditorer, lader i Kiøbenhavn bekiendtgiøre, at han nu i Petersborg er i den gode Forfatning, at han bør og vil udbetale enhver hvad han skylder dem, naar de vil indlevere deres Regninger til Præsten Hr. Rørbye i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Til Magistraten ere endnu indkomme følgende Bidrag til de her Afbrændte, nemlig: Fra Godset Basnæs ved Konferentsraad Schutz 51 Rd. Oberst von Arenfeldt. Græve von Raben til Christiansholm 50 En ubenævnt Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Skibskapitain Patrid Carran. En ubenævnt i Flensburg. Konsul de Tarrard i Barcellona . .Hr. Jensen i Slesvig, i alt 876 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
J Kammerraad Birkenstocks Sted, som er bleve Am forvalter i Amtet Tøndern, er den hidindtil var rende Valontair i Kammerk neelliet, Hjort, udnævnet til Corf for det 2det Schlesvigske Kontoir i Rentekammeret, og Volontair Bruun til Huusfoged og Storsforvalter i Amtet Husum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Fra den 8 til den 14re 18 Skibe gaaede igiennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Da det haver behaget Hans Maj stæt under 11te Novbr. s. A. allernaadigst at resolvere: At To Aar i Dannemark og Hertudømmene, og Tre Aar i Norge, skal fastsættes som den Tild, efter hvis Forløb de Postkasse=Pensioner, der saa længe uafhæntede findes at henstaae ved Kassen, til samme skal hiemfalde. Saa bliver denne Hans Majestæts allerhøieste Befaling herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Generalpostamtet den 19 Jan. 1796.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Jndsendt, Det synes vist nok i vore superkloge Dage, da man negter alt, (gid kuns ikke et guddommeligt Forsyn selv) at være voveligt, ifald man antog, at Gud endnu blænder sig i de menneskelige Anliggenheder.) Og dog skulle det være meget, om det var blot et hensigtsfrit Tilfælde, at en Sydvest=Storm blæser uophørlig i meer end 2 Maaneder, da dette er den eneste Vind, der er dem lige stik imod, som gaae til Vestindien. Skulle Forsynet ikke med Mishag ansee den Frekhed, der opofter saa mange Mennesker og ruinerer de 2 mægtigste Nationer i Verden, for at udføre skimæriske Planer, der ere udklekkede i et Hoved, og hvilket man kan sige med Sandhed, at det blev til for at giøre Millioner ulykkelige, Eller er det sædvanligt, at en Sydvestvind holder saaledes ved i de strængeste Vintermaaneder, Og denne har just staaet saalænge, at den har ruineret Admiral Christians Flaade, og nødt ham til med de sørgelige Levninger deraf at gaae tilbage til de Engelske Havne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Ja ville Nogen med Opmerksomhed eftertænke Begivenhederne i denne hele Krig, da fandt han vist nok fleere Træk af Forsynet end dette eene, der alle tydelig vise, at en almægtig Haand styrer Krigsroret; men hvad egentlig Guds Hensigter ere med denne saa ødeleggende Krig, vil først det tilkommende Aarhundrede indsee. Hvem mon der ellers indgav Bataver ne at sætte deres Land under Vand? Hvem lagde Brøer over Bataviens Floder og Moser, Hvem gar Galliens Drenge det Mod, at de sloge Verdens første Generaler og Soldater, Svaret vil jeg overlade, ei til den aristokratiskjakobinistiske Elvboer, der moerer Pøbelen med sine Fabler og Fantommer, men til enhver Fordomsfrie, der har, eller kan giøre sig, Begreber om et viist guddømmelig Forsyn. 1) Man kalde det Mirakler eller hvad man selv vil, at Forsynet undertiden ligesom vender op og ned paa Naturen, for at udføre sine Hensigter, saa vil man vel have ondt ved at negte, at jo saadant virkeligen skeer og det bliver vel altid en Frekhed uden Lige, at svage Dødelige, (skiønt de kalde sig selv stærke Aander) sætte Forsynet Skranker, som det efter deres vise Meening ei tør overtræde: Naturens Herre skal ei vove at styre Naturen efter sit eget Hoved eller bruge Elementerne, som han lyster, Maraklerl Ja hvem tør nævne dette Navn uden at staae Fare for at udskieldes for overtroisk, bigotortobor a. af Literaturens Jakobinere, Folk der ere farligere end de rødhovdede nogentid vare, Folk, der virkelig stifte den Propaganda, hvorom en Schirach saalænge har drømt? Mirakler ere joikketil, have aldrigværet til; thi en lærd Markskriger i vore Dage negter dem og afbeviser dem paa en Maade, som kan presse Latter af en Skoledreng. Man kan have Medlidenhed med en reen Naturalist, som negter al Aabenbaring; i det mindste er Roussean nok en af de agtværdigste Menneskeer, der have levet paa vor Klode; men disse Jani bifrontes, der baade vil negte og antage en guddommelig Aabenbaring, de saae vel gierne, at de ved at negte Miraklerne bleve selv Undergiørere: om det lykkes dem, vil Tiden lære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Fridericia, den 26 Febr. Fra den 16de d. M. er følgende Skippere passeret det lidet Belt: Peter Petersen Wellan, fra Flensborg til Trundhiem dito øster paa Norge. Asmus Martensen . Jens Madsen. Assens Jørgen Hansen. dito dito Henrich Olsen Sønderborg. Trundhiem. Bergen. Johan Christensen. dito Norge. Flensborg Hans Clausen Bergen. dito . Jørgen Poulsen. Henrich Berend Lund. dito, øster paa Norge, dito Mathias Møller Horsens Flensborg, Michel Foged dito P. N. Møller. Bogense. Hans Pedersen. Colding. Norge. dito dito . Poul Hansen dito dito . Peder Lauritzen. J. M. Lund. Kiøbenhavn. Ebbeltoff Ved Tallotteriets 601 Trækning i Altona udkom No. 83, 60, 33, 76, 32.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Avertissements. Herved bekiendtgiøres: at efter Begjering af Borger og privilegeret Bager Sr. Hans Severin Kleist her af Byen, bliver udi hans iboende Gaard i Laasbye gaden, Mandagen den 14de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, foretaget offentlig Auction over Guld, Sølv og Linnet, samt endeel Mands og Fruentimmer Gangklæder m.v. alt efter de Conditioner, som blive bekiendtgjorte paa Auctionsstedet, hvor de Lysthavende sig behagelig ville indfinde fornævnte Tid. Colding den 20de Febr. 1799. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-26
Sidst i næstkommende Uge, agter Skipper C. J. Møller her af Staden, at afseile til Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
London, den 12 Febr. Her siges, at Keiseren ikke faaer de 3 Millioner. han vil laane, ganske i reede Penge, men tildeels i Manufakturvare, som kan bruges ved Armeen. Herved giøre vore Oppositionstidender den Anmerkning, at dette er en lykkelig Leilighed for Ministeren til at slutte adskillige Kontrakter og derved forskaffe sig fleere Stemmer ved et almindeligt Parlamentsvalg. En fra Texelen hiemkommet Chalouppe beretter, at den hollandske Søemagt bestaar af 30 Seilere, hvoraf dog kun 12 eller 14 ere Linieskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
I Gaar Aftes kom her en Efterretning om en Præliminair Freds=Konvention imellem Keiseren og Frankerige, hvilken i Dag har bragt Actierne stærk til at stige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Til dette Rygte og Fredspræliminairier imellem Frankerige og Østerrige kommer endnu et Brev fra Paris af 10de Febr. som i Dag læses i adskillige af vore Aftentidender, hvilket vi ville meddeele, hvor usandsynligt det endog er.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Efter dette Brev fremkom den 9 i denne Maaned en Deputation fra Direktoriet i de Gamles Raad, og bekiendtgjorde Jndholden af en Traktat, som den 5 Febr. var underskrevet i Basel af Frantz Bartheleny, den Franske Republiks Gesandt paa den ene og Græve von Lehrbach, Østerrigsk Gesandt, paa den anden Side. J Følge denne Traktat bliver sluttet en Vaabenstilstand imellem de to Krigførende Magter, det Tydske Riges Jntegritæt foreløbende fastsat, og de af de Allierte Magter indbefattede heri, som inden en Maaned træde til denne Traktat. Keiseren lover i Henseende til Rigsfyrsterne, at bevæge disse til at give Slip paa deres Lehnrettigheder i Elsass og Lothringen, og i Henseende til Avignon tilbyder han sine bona officia hos hans Hellighed Paven, Østerrige erkiender og den ny Forfatning i Holland og lover at ikke tillade noget fiendtligt Angreb udenfra. Frankerige forpligter sig derimod til at trække sine Tropper tilbage fra Holland. Mastricht allerne beholder Fransk Guarnison. De erobrede Lande blive indtil videre besatte, undtagen allerne de benævnte. J Aachen skal en Fredskongress samles; Preussen og Spanien skulle være Meglere. De Gamles Raad skal have antaget dette Budskab med overordentligt bifald, og man troer altsaa, at Traktaten bliver antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Den Engelske Tidende, hvorefter vi meddeele dette, giør herved den meget naturlige Anmerkning, at denne Efterretning er i en utroelig kort Tiid kommet fra Paris til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Berlin, den 16 Febr. Efter Privatbreve fra Rhinen synes det, at det under den imellem den Franske Republik og de Keiserlige Tropper sluttede Stilstand, uagtet Krigsrustningerne paa begge Sider, dog efterhaanden arbeides paa Fredsunderhandlinger, og man er der næsten overbeviist om, at Tydskland faaer Hans Preussiske Majestæts umiddelbare Bestræbelser meere at takke for Rolighedens Tilveiebringelse, end der endnu er almindelig bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Thorn, den 13 Febr. J Petersburg var den 18de i forrige Maaned en stærk Pladsregn og Tøeveir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Det i Mitan forhenværende akademiske Gymnasium skal ophøies til et Unersitet. Det Liflandske Ridderskab og Adelskab har allerede lovet at skienke dertil 100000 Rdlr. Alb. der skulle anvendes til Beste for 50 studerende Liflændere, som af Renterne skal nyde Underholding, medens de opholde sig ved Universitetet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
London, den 16 Febr. Den foran meldte Fredsefterretning fra Paris var kun et Kunstgreb for at faae Actierne til at stige. J den første Glæde agtede man ikke, at Efterretningen var dateret den 10 og skulde allerede være ankommet hertil den 11. Denne Omstændighed, ligesom og de mange Diplomatiske Snitsere i Traktaten selv, samt det, at en Jøde, saasnart Actierne vare stegne 2 1/2 pro Cent, solgte 710000 Pund Sterling paa Regning, dette bidrog alt til at opdage Bedrageriet, og forgarsagede mange lange Ansigter paa Børsen. J Guernsey skal man befrygte en Landgang af Frantsoserne, hvorfor nogle Regimenter Emigranter, blive sendte derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Den bekiendte Theelwals, som blev ved at holde sine Politiske Deskurser, uagtet Parlamentet havde forbudet, at ingen Forsamling af 50 Personer maatte findes, uden der tillige var en Magistratsperson overværende, og undskyldte sig med, at han aldrig havde fleere end 49 Tilhørere, søger nu at unddrage sig fra videre Tiltale derved, at han holder Forelæsninger over den Romersk Historie, hvorved han allene giør Anvendelse paa andre Lande i vore Tider. Telearaphen paa Admiralitætshuset er nu aanske færdig. Den bestaaer af 5 Bielker og ligesaa mange Tverbielker, der ere opstillede i Form af 2 Vindues rammer; Aabningerne imellem dem kunne tillukkes med 72 smaae Skudder, af hvilke 24 betegne de enkelte Bogstaver, og de øvrige nogle andre Signaler. Tegnet, som gives, naar noget skal berettes, bestaaer deri, at alle 72 Skudder ere tillukte, og ingen Aabning sees. Siden maae man give Agt paa, hvilke Skudder der aabnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
I Gravesand ere den 14 og 15 ankomne 16 Skibe fra Hamburg og 12 fra Elben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Haag, den 16 Febr. De Brittiske Krigs= og Kaperskibe have faaet Befaling, at lade de Skibe passere frit, der ere bestemte med Gods for Amerikansk Regning fra Nordamerika til Holland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Frankfurt, den 16 Febr. J Gaar gik en Keiserlig Officeer fra Hovedqvarteret som Koureer herigiennem til Bøhmen, for derfra at hente Tropper til Rhinarmeen, og reglere deres March. Samtlige Tropper, der fra denne Egn vare bestemte til Jtalien, skulle nu have faaet Befaling at marchere til Rhinarmeen. Denne Officeer har tillige stadfæstet de forrige Efterretninger, at Frantsoserne forstærke sig meget paa alle Sider, og giøre store Rustninger, samt at man snart vil see Ende paa Vaabenstilstanden. Skandarbeidet ved Dusseldorf hører nu op, og man begynder derimod paa at grave en Kanal om Staden. Der siges, at alle Siebenburg ske og Schlavoniske Grændsetropper skulle marchere imod Frantsoserne. J Manheim ere adskillige Personer arresterte, fordi man havde dem mistænkte for at staae i Forbindelse med Frantsoserne. De Hollandske Emigranttropper, som forhen laae i det Osnabruaske, og vare 6 til 7000, ere nu fordeelte i det NassauDillenburgske. Saarbruchen maae og, ligesom Zvebrücken, bidrage 40000 Gylden til det Franske tvungne Laan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Wesel, den 16 Febr. Det i sidste Avis ommeldte store og vigtige Foretagende, der skulde holdes hemmeligt lige indtil det Øieblik samme paa fleere Steder skulde udføres, var intet enten mere eller mindre, end en almindelig Jagt efter Emigranter, der alle skulde afleveres i Geldern til de der værende Nationalagenter. Vigtigere for de Preusiske Undersaatter paa den venstre Rhinbredde er den befaling, som og ankom ankom den 13, at de og skulde bidrage til det bekiendte tvungne Laan, For Resten skal dette Bidrag allene fordres af Banquerere, Kiøbmænd og Grundeiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
General Kleber har paataget sig Overkommanden, over Sambre= og Maas=Armeen, som Jourdan førhavde, og reiser altsaa nu ikke til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Jtalien, den 31 Jan. Fra Genua meldes, at der vare ankomne 2 Sardiniske Deputerte, der havde havt en hemmelig Kongerents med den Franske Minister Villars, og skulde være reiste til Paris, efterat de af ham vare forsynede med behørige Passer. - Den Franske Armee forstærkes idelig alt meere og meere. General Scherer forsømmer intet Middel til at vedligeholde god Orden og Krigstugt, Paris, den 5 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Af Revolutions Tribunalets Historie, som her nye lig er udkommet, seer maan Antallet paa de Personer, som under Robespierres despotiske Regiering fra den 17 Aug. 1792 til den 27 Juli 1794 ere blevne guillotinerte, nemlig Dronningen, Ludvig VI Syster, 6 Fyrster, 3 Printsesser, 6 Hertuger, 2 Hertuginder, 14 Marqvier, 2 Marqoivinder, 3 Rigsbaroner, 23 Grever, 6 Grevinder, 3 Vicommtes, 323 Adelsmænd, 12 Ludvigsriddere, 203 adelige og 4 andre Fruentimmer, 4 Abbeder og 4 Abbedisser, 3 Nonner, 2 Besper, 17 Præster, 14 Ordensgeistlige, og 155. andre Præster, 6 Medlemmer af Nationalkonventen, 3 Statsministre, 30 Maires, 178 Præsidenter, 106 Raadmænd, 22 Dommere, 16 Fredsdommere, 24. Skribentere, 2 Marchaller, 13 Feldmarskaller, 1 Kommandeur, 2 Admiraler, 8 Skibskapitainer, 47 Generaler, 2 Obersteer, 41 Lieutenanter, 8 Majører, 105 Krigskommissairer, 52 Ritmestere, 17 Adjutanter, 7 Artillerie= Officerer, 81 Gemeene, 941. andre Personer, i alt 2574 Menneskeer, allene i Paris. foruden den urallige Mængde, der paa hans befaling i de andre Stæder blev aflivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Kiøbenhavn, den 20 Febr. Næstkommende Fredag skal Hr. Grouwelle, efter Forlydende, have Andients som Gesandt fra den Franske Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Ved Holmen er Premierlieutenant Holenberg beskikket til Fabrikmester; Kapitainlieutenant Eberin til Strøm Jnspecteur i Helsingøer, og hidtil værende Amts sekretair Rubner til Ridefoged i Amtet Hadersleben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Næsten fra alle Egn i Norge hører man Klagerover det milde Veir og den i en Snee, der hidindtil er faldet hvorved Bønderne ere blevne hindrede i at transportere deres Brænde og Kul, saa et Bergverkerne ere udsatte for den Fare, ifald dette Viirligt vedvarer, at maae til næste Sommee holde inde med deres Arbeide af Mangel paa Kul. For nogle Dage siden er og Vinteren her først begyndt, efterat vi hidindtil have havt et meget mildt og fugtigt Veirligt, der har foraarsaget mange Sygdomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Vacancer. Skibtved Sognekald i Agershuus Stift 170 Rdl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Herredsfoged= og Skriver=Embedet i Tørsting, og Vrads=Herred, hvoraf svares 12 Rdl. Pension til den forhen afdøde Formands Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Avertissements. Hvor en Stue, Kammer og Kiøkken, ved Stranden heliggende, er at faae til Leie, anvises her fra AdresseContoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Jos J. Jørgensen Gartner her i Staden, er som sædvanlig de brugeligste Sorter Haugefrøe at bekomme for billeg Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-01
Hvor 3de smukke Værelser i Midten af Byen beliggende, . er at faae til Leie, anvises her fra Adresse=Contoiret. Tølgende Skrivter, som, paa de ubeftede No. nær, J alle ere nitid indbundne, ere indlagte til Forhandling paa Adresse=Contoiret og bekommes for hostegnede Priis. Evalds samtlige Skrivter, med Kobbere, 4 Bind, 8 Rd. Klopstoks Messias, m. K., 4 Tom., 2 B. 8vo, 4 Rd., Oeuvres possummes de Frederic 2, 4 B., 8. 4 Rdlr. Oeuvres historiques de dito, 5 B., 12. 3 Rdlr. La belle Wolfienne, en silosos, Roman, 6 B., 12. 2 Rd. Wielands portische Schriften, 2 B., 800 2 Rdlr. Peder Paars paa Tydsk ved Kapelmester Scheibe, 1 B. 8vo 1 Rdlr. En Liderliges Levnet, 4 Tom. 3 B. 800 2 Rd. 3 Mk. Tantiquite devilde par ses usages 2 B. 800 1 Rdlr. Mereure Danois (heftet) 8 B., 800 1 Rdlr. 2 Mk. Patriotiske Oplysninger ved Giedde 4 Dele, 2 B. 800, 2 Rdlr. 3 Mk. Guldbergs naturl. og aabenbarede Theologie, 2 B. 8vo, 3 Mk. Wild eller Glædens Barn, 2 Dele, 1 B. 800, 1 Rd. Horatius ved Baden, 2 B., 800, 3 Rdlr. Waillys principes de la langne Francaise (den allernyeste i sit Slags), 1 B. 800, 1 Rdlr. 1 Mk. Labats Voyages d'Espagne et d' Italie, 8 Dele, 4 B. 12., 2 Rdlr. Historia chirurgiæ p. Riegels, 1 B. 8. 3 Mk. Le Socrate moderne 4 B. 12. 1 Rdlr. 2 Mk. Voynges en Asie, Afrique etc. par Lucas 1 B. 8. 3 Mk. Pohlmans Recutil de poestes Frangaises 1 B. 8. 3 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-04
Paris, den 12 Febr. Blandt dem, der tale for Freden, imod at vi skulde opofre vore Erobringer, er ogsaa Røderer. Han forreslaaer kort og got i al Upartiskhed en høflig Proklamation, som det Franske Folk uden Opsættelse skulde lade udgaae med følgende Ord: "Vi, det Franske Folk, have grebet til Vaaben, for at forsvare os imod uden landske og vor Friheds Fienders Angreb. Vi have opnaaet vor Hensigt og tilbyde Europa nu Fred. "Den yndede Journalist Gallais farer fort i sin Cenfor over Journalerne at præke om Belgiens Tilbagegivelse. Belgiske Patrioter havde anklaget ham derfor hos Direktoriet. Direktoriet henviiste dem til Trykkefriheden. Belgierne kom dog igien og paastode, at den Præken angaaende Belgien var ikke blot en Tanke, man kunde yttre, men Gallais handlede dermed aabenbar imod Loven, da deres Fædrelands Forening var ved et formeligt Dekret gjort til en Lov, og han kunde ikke ustrafset foreslaae sammes Overtrædelse, saa meget mindre da han derved gav Anledning til alle Slags Urolig heder i deres Land. - J Henseende til Kolonierne opbyde andre, endog Mercier, al deres Vittighed. Kolonierne, sige de, have altid kostet Frankerige, den beste Deel af dens Kræfter. Havde vi ingen Kolonier, saa behøvede vi ingen Krigsmarine; uden Slaver er desuden Sukkerbøsten umuelig, thi fri Sorte behøve ikke Sukker til deres Underholding, men nøies med andre ringe Levnetsmidler o. s. v. Pitt. bryder sig selv lidt om, om han mister eders Antiller tilligemed sine egne, thi han vil rigelig holde sig skadesløs med de nye Kolonier paa Kysten af Afrika og med Erobringerne i Jndien. Pitt leer kun af eder med eders fri Sørte, og ved det at han har taget Deel i Wilberfore Frihedsplan, har han allene meere oppustet Eders daarlige Jver for at sætte Eders Sørte i Frihed og derved forderve Eders Kolonier for stedse. Overhovedet er det ubegribeligt, hvorledes man paa nærvarende Tiid bruger den næsten til Statsforbrydelse drevne Trykkefrihed til at angribe alle Revolutionens Grundsætninger, alle Politikens Maximer. Lykkeligviis merker man, at denne Trykkefrihedens Stigen staaer i et vist Forhold med Regieringens daglige Bestyrkelse i sine Grundsætninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-04
Til de Politiske Projekter hører og Forslaget om en Alliance med Sardinien. Forfatteren af Tilskueren siger iblant andet: Bør Frankerige ødelegge denne Magt, Nei. Hvad bør det da giøre, Det maae først selv beholde Saveien, Grævskabet Niza, Momaco, Finale og Noli, med i Genua og Savona maae der lægges Fransk Guarnison. Paa denne Maade kunne Frantsoserne forsikre sig Overherredømmet i det Middellandske Hav, de kunne, naar de ville, beskytte, Granbundterne paa en eftertrykkelig Maade: de kunne let trænge ind i Gebieterne af Parma, Mødena og Mantun. Derpaa maae de søge at indtage Corfica igien og skaffe sig Afstaaelse paa Sardinien. Men Kongen selv maae de behandle med Skaansel, og betænke, at han hører til det Spanske Huus og kan engang arve denne Krone, o. selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-04
Man taler her om et Brud imellem Engelland og Spanien; ja man vil endog paastaae, at der allerede er forefaldet en Fegtning imellem en Engelsk Eskadre, der krydsede, paa Høiden af Cadix, og en Spansk Eskadre, hvorved Engellænderne skal have mistet nogle Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-04
Bryssel, den 15 Febr. Den Leidenske Franske Tidende indeholder følgende: J Breve fra Wesel forsikres, at der fra Berliner afgaaet en Preussisk Agent til Paris, for at overbringe visse Forslag fra de krigførende Magter til en Fred under Preussisk Mealing. Man siger og, at disse Jnstruktioner tillige indeholdt den Fordring, at de Preussiske Provintser paa den venstre Rbinbredde, som forhen have været besatte af franske Tropper, skulde rømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-04
Stuttgaardt, den 11 Febr. Af Printsens af Conde Korps ere ikke meere end 1500 Mand indrykkede i Rothenburg og de omliggende Stæder. Det er for største Deelen Chevalters de la Couronne, smukke anseelige Folk, der føre sig meget vel op, saa at de ikke ere nogen til Byrde, uden allene dermed, at Levnetsmidlerne ere blevne dyrere. Det skal ellers være Printsen af Conde tilladt at blive for det første i de Badenske Lande med den største Deel af hans Korps og de hos ham værende Franske Printser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-04
Wien, den 17 Febr. Den ny Rekrutering gaaer meget vel for sig. Jmidlertid er Haabet og Fred ikke endnu ganske forsvundet; i denne Uge ere her ankomne 2 Kourerer fra Kiøbenhavn, og 2 andre strax igien expederte derhen.