JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Den, som f. Ex. tilegner en Statsmand et Værk om den fuldkomneste Statsforvaltning, og der anpriser alle hans Mærens Forholdsregler, som Grundstøtter for en uforbederlig Statshuusholdningsbygning, han kan gjøre sikker Regning paa, at man, naar en indbringende Post bliver ledig, vil tage Hensyn paa ham, som en fortjent Mand. Men for at afvende al Mistanke for Smiger, gjør man endnu klogere i, at man udgiver sit Værk uden Navn - det vil sige der hvor ikke enhver skal, maa og vil have et Navn, og tillige sørger for, at det betimeligen anmeldes i et eller andet Tidsskrift, hvori da anføres: at uagtet Skriftet er udkommet under strængeste Anonymitet, saa er dog, efter al muelig Sandsynlighed, den lærde, og i hele Europa berømte Hr. - Værket Forfatter, hvis mageløse Beskedenhed ikke har tilladt ham at nævne sig. Har man ikke en Ven, som man i slige Tilfælde kan betroe sig til, saa være man sin egen Navnkundigheds Smed. Der gives endog blandt Guder og Gudinder, nok som trænge, thi ikke alle sidde saa varm inden Vægge, som Hr. Plutus, og hvad bryder sig f. Ex. en fattig Smed som Vulcan, eller en Tiggerske som Penia, der just ikke altid kan ligge i med den rige Porus, sig om at hielpe, for gode Ord og Betaling, en stakkels Forfatter til Navnkundighed, ved at lade ham i deres Forgaard, udbasune sin egen Roes, Fremdeles vil den, som tilegner en høi Person et dramatisk Værk og drager ved visse indstrøede Charactertræk en Parallel mellem ham og Dramaets Helt, i sin Tid kunne vente sig Noget for Noget, og hvor ubetydeligt et saadant Noget i og for sig monne være, er det dog altid, det være materiel eller immateriel, betydeligere end en Snees Venne strøg, der i det Høieste koste en Snees Blækdraaber. Af endnu større Virkning ere Leilighedsdigte. Rimet og metrisk afmaalt Roes, glider sødere end Honning, og har endnu det forud for Prosa, at den, ved at indpræge sig Hukommelsen for bestandigen, som en behagelig Melødie, efterlader sig et Slags sød Eftersmag, og saaledes fornyer Digterens Jhukommelse hos den Besjungne. Den, som forstaaer saaledes at smigre, kan giøre Regning paa et Naadsensbrød, en Pension eller et Secreteriat, der for saavidt svarer til Navnet, som det, i Henseende til Forretningerne, som oftest er et Mysterium. Til Afarterne af Smigerkonsten høre Kryderie og Spytteslikkerie. Allerede det Ordsprog; man maa kryde for man kan gaae, viser os noksom Nødvendigheden af denne Egenskab. Mange Folk mangle Forstandssmidighed; de søge derfor at erstatte denne Mangel ved Ryg= og Knæsmidighed. I dette Tilfælde gjør Gymnastiken stor Tjeneste, thi derved, at den meest anbefalende Deel af det menneskelige Legeme bliver saa bøielig som en Katte ryg, bidrager hiin Konst ligesaa meget til et Menneskes moralske som physiske Velfærd. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
See No. 81 af Kjøbenhavns nyeste Skilderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Hertugdømmet Sachsen Lauenburg begrændses af Holsteen, det til Lübeck hørende Territorium, Mecklenburg, Fyrstendommet Lüneburg, Eben og Staden Hamburgs Gebeet; desuden hører dertil Amtet Neuhaus, beliggende imellem Elben og Mecklenburg, iberegnet hvilket det indtager et Areal af 26, 17 Miil med en Folkemængde af omtrent 37,000 Jndbyggere. Det indbefatter 5 Amter, 3 Stæder, 2 Flekker, 30 Kirkebyer, 150 store og smaae Landsbyer, 27 Riddergodser, 48 Ladegaarde og andre enkelte Gaarde, over 700 Borgerhuse og 3600 Jldsteder. Dette Hertugdømme er ved Aftrædelsen til Danmark blevet formindsket ved Amtet Neuhaus, og det hiinsides Elden beliggende District, hvilke Dele ialt indbefatter 5 Kirkebyer, 3 Godser og 25 Landsbyer og Torpe med et Areal af omtrent 2,17 2 Miil og 8000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Det nyt erhvervede Lauenburg udgjør altsaa 22 Miil med en Folkemængde af 29000 Mennesker, hvilket giver 1318 Mennesker a Miil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Foruden Grændsefloderne Elbe og Bille finder man her Steckenitz, en af de ældste Canaler, da den er anlagt i Aaret 1398 ved Hielp af de to Floder Delvenau, der flyder ud i Elben ved Lauenburg, og Steckenitz, som fra Gudov over Møllen flyder ud i Trave; den har 19 Sluser, og liden Vandmasse, hvorfore Seiladsen ikkun gaaer langsomt, Wackenitz kommer fra Ratzeburger Søen, og falder ved Lübeck ud i Trave. Der ere ligeledes endeel Søer, iblandt hvilke Ratzeburger Søe og Schall Søe ere de største. Landet er i øvrigt temmelig jevnt, undtagen Amtet Steinburg, hvor man finder nogle Bakker, og forresten af forskjellig Beskaffenhed, dog for en stor Deel sandet. Herlige Ege og Bøgeskove ere endnu tilbage, som Levninger af den store Sachsenwold; ogsaa findes der Tørvemoser. Foruden Agerdyrkningen og Qvægavl, i hvilken Henseende der ere Meierier, ligesom i det Holsteenske, holdes ogsaa en anseelig Deel Faar paa Hederne. Stæderne ere: Ratzeburg paa en Øe i Ratzeburger Søen, som imod V. er forbunden med Fastlandet ved en lang Steendam, og mod Ø. har en 400 Skridt lang Broe, er en net lille Bye af 120 Huse. Den nordlige Deel af Den eller Byen, som indbefatter Domgaarden med Domkirken og nogle andre Bygninger, hører til Fyrstendømmet Ratzeburg, som saadant til Mecklenburg, og tilfalder ikke Danmark. Lauenburg, paa den skraae Elbbred, der hvor Delvenau eller Steckenitz udgyder sig, med 400 Huse og henimod 3000 Jndbyggere. Staden er bygt, ligesom paa Terrasser, oven over hvilke der stod de lauenborgske Hertugers gamle Residents, hvoraf nu blot en Fløi er tilbage. Den har Korn- og Træhandel, er et Oplagsted for det Gods, der befordres paa Elben, og hæver en ikke ubetydelig Told af de Varer, der passere Steckenitz. Møllen en gammel lille Bye af 200 Huse og 1500 Jndb. ved Steckenitz, som her danner en liden Søe; Till Uglspil er her begraven. Amterne ere følgende fire: Ratzeburg med Flekken Grunau, Lauenburg med Kirkebyen Büchen, Schwartzenbeck med Flekken Schwartzenbeck, samt Aumuhl Kobber og Jernhammerværker og Steinhørst. Jblandt de adelige Godser bemærkes: Gudow, Kogel, og ved Schallsøen Zecher, Stintenburg og Bernstorf, mærkelig som Stamhuus for Greverne af Bernstorf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Lauenborgs Producter ere Korn, Fedevarer, Uld, Trælast og Bræder; desuden ernære sig endeel ved Skibsfarten paa Elben og Transporten, paa Steckenitz, samt Landtransporten imellem Hamburg og Lübeck, der ikke er ubetydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Hertugdømmet har en egen Regjering og en Stændernes Forfatning; de høitidelige Landdage, hvor de Deputerede fra Stæderne og Ridderskabet af de 20 Godser komme sammen, eftersom de 4 ei have Sæde og Stemme paa Landdagen, holdes i Büchen, og Landmarskalkamtet følger med Godset Gudow. Ridderskabets og Landskabets Privilegier, indeholdes i den af Georg den 1ste og 2den af England høitideligen stadfæstede Reces af 1702. Ridderskabet og Magistraten i Byerne have i deres Districter den høiere og lavere dømmende Magt; fra Magistraten appelleres til Regjeringen, og fra Ridderskabet til Hofretten. Collegierne ere i Katzeborg. Landets Jndtægter komme fra Skatter Tolden og Domainerne (hvilke sidste er betydelige, da et stort Skovareal hører dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Hvad Landets Skjæbne angaaer kan bemærkes, at Valdemar den 2den i nogen Tid besad dette Hertugdomme, og at Amtet Steinhorst i henved halvandethundrede Aar var pantsat til Holsteen og Kongen af Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
(Jndsendt.)At Englændere og Franske udtale Latinen paa deres Sprogs Viis, er til liden Glæde for dem, der ikke ere deres Landsmænd og skulle tale det med dem, og hvo vil nægte, at det var baade naturligt og ønskeligt at dette døde Sprog taltes allevegne som det skrives, Saaledes skeer i Tydskland, i Ungarn og selv i Jtalien, der maatte kunne tjene til Mønster, paa uvæsentlige ringe Afvigelser nær. Der forstaaer Dansken hvad har hører og han forstaaes igjen, da man ligesaalet vil vænne sig til hans Udtale af de finale, som han f.Ex. til Tydskernes af v. Hvad derimod hos ham vilde være et Anstød for de Fremmede, er Accenten som nu af mange eller alle (?) Danske lægges paa Stavelser, hvor hine ikke gjøre det. Mode vere, non fesum (endog udtalt som et Ors) vilde de ikke vel finde dem i. Jndsenderen, i hvis Ungdom denne Accentlægning ikke var i Brug, udbedet sig Underretning, hvilke Regler følges i saa Henseende, og holder det for nyttigt, at de kom ogsaa til Udlandets Kundskab. Da hans Øre er vant til at høre rere, mode, solum, saa kan han ikke nægte, at Jnnovationen erindrer ham paa, nos Polen, non curamus qvantirdtem Jyllabdrum; men han bebreider sin Hukommelse denne Erindring, da han er forvisset om, at kunne erkiende tilstrækkelige Grunde i de Regler, hvis Meddeling han tør love sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Forlangt Jndrykkelse. Formiddagen den 10de October tildrog sig følgende sørgelige Begivenhed paa Vesterbro. En stor brun Hund kommer op i Gaarden fra Haugen, der løber ned mod Stranden. Den for ind i Hundehuset og anfaldt Lænkehunden; men slap den, for at hævne sig paa en Pige, der vilde frelse den Lænkebundne, skambider hende i Armen, og forfølger hende op ad Trappen til Værelserne. Her beed den Øinene ud paa en skaaren Puddel; og havde ødelagt et uskyldigt Barn paa 1 1/2 Aar, hvis dette ikke Øieblikket iforveien var kommet ind i Værelset. Den bidte Pige kom strax ud paa Hospitalet, hvor hun siges blandt 50 hundebidte Patienter at skulle være den ynkeligst tilredte. Hunden foer siden ned, for at søndergave sit Dyttei Hundehuset. Man skjød nu efter den, men den foer ud paa Gaden, og hvad videre Ulykke den siden har gjort, derom er ikke engang dens Eiermand, som boer her paa Broen, vidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Man ønsker ved denne Leilighed at gjøre opmærksom paa en i disse Dage udkommet lille Piere, der sælges i den gyldendalske Boglade, og som indeholder Forsigtigheds- og Forholdsregler i Henseende til gale Hunde og den af deres Bid hos Mennesker opstaaende skrækkelige Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Indenlandske Efterretninger. Hr. Regimentschirurg J. C. Wendt, R. af D., har udgivet et høist læseværdigt lidet Skrift, under Titel, Noget om Thee og Theesurrogater. Forf. gjennemgaaer deri korteligen Theens Historie, den blev først anbefalet som et uundværligt Sundhedsmiddel af den navnkundige hollandske Læge Bontekoe (1679) og derpaa skal den kielske, Prof. Waldschmidt og hans Discipel Müller især have bidraget, ved deres overdrevne Anbefaling, til dens Jndførelse i Danmark. En kraftig Modstander fandt Theen i Fredrik den Tredies berømte Livlæge Simon Pauli, der ikke allene skriftligen, men ogsaa mundtligen, søgte at bekjæmpe den, og om hvem man har den Anecdote, at han efter at have kjedet Kong Frederik III, der var en stor Elsker af Thee, med Beviser for Theens Skadelighed, omsider fik det Svar af Kongen, som han just forefandt ved Theebordet: credo, te non esse sanum, hvilket baade kan betegne, jeg troer Theen er ikke sund, og jeg troer du er ikke klog Theen blev, trods Paulis og hans Tilhængeres Jvren mod dens Brug, snart almindelig, og tilførtes saa rigeligen fra Holland, at den kunde faaes for lette Priser. Resultatet af Forf. Bemærkninger ere, at den Classe, som forstaaer sig paa en ordentlig Kop Thee, vil aldrig lade sig nøje endog med det bedste Surrogat; den ringere Classe af Medborgere, der drikker den Thee, der er undergaaet mange Forvandlinger hos Smaahandlerne, vil foretrække samme, endog for passende Surrogater eller slet ikke bruge nogen Thee, men heller drikke varmt Vand med Melk eller til Nød komme ristet Brød deri; kun sielden vil nogen tye til det sundere revent Øl og Brød. Det kan vel næsten ansees for umueligt at vanne hele Nationen fra Thee, den, som er vant til at drikke Vand, kogt paa chinesiske Blade, vil drikke Thee, om end disse Blade mangle. For at forebygge Følgerne af forfalsket og slet Theeslabbras, foreslaaer derfor Forf. de Theesurrogater, der nogenledes kunne svare til det, man med Rette skulde fordre af saadanne indenlandske Surrogater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Mandagen den 23de October bortsælges ved Auction i St. Pedersstrædet No. 120 en Samling gode og velconditionerede Bøger. Cataloget faaes for 16 s. hos Boghandler Brummer paa Østergaden Nr. 52. Det er systematisk ordnet, og indbefatter, foruden Kort og Kobbere, 24 Rubriker, under hvilke henved 3000 Bind findes fuldstændigen anførte. Enhver Bogynder vil neppe kunne gjennemlæse denne Fortegnelse, uden at have fundet noget, der kan interessere ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Kjøbenhavns Børs den 17 October. Cours. Hamb. 2 M. 623, a virra 630, Amsterdam 2 M. 584. London 2 M. 25 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 625. - Specier solgtes til 37 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 72 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Blandede Efterretninger. Ved det norske Storthings Møde den 5te September indkom blandt andet en Ansøgning fra Commissionen for Mandals Kirkes Opbyggelse om at erholde laant 50,000 Rbd. N. V. til Opførelsen af en ny Kirke isteden for den i 1810 afbrændte; - en Skrivelse fra Repræsentanten Amtmand Falsen, hvori han, i Betragtning af at han længe har været syg, og at han efter hans Lægers vedlagte Erklæring ei kan taale stillesiddende Arbeide, som er forbunden med Sinds Anstrengelse, udbeder sig Tilladelse til at reise hjem, mod igjen at indfinde sig ved Storthinget, saasnart hans Helbred tillader det. J Betragtning af Ansøgningens Beskaffenhed blev den strax sat under Ventilation, hvorefter den forlangte Tilladelse eenstemmig blev tilstaaet Amtmand Falsen, mod at han forpligter sig til, saasnart hans Helbred tillader det, igjen at indstille sig paa Storthinget, saafremt dette da ikke maatte være hævet. - Ved Ødelsthingets Møde den 7de September indkom et Forslag fra Repræsentanten Biskop Krogh, indleveret i Odelsthinget af dets Medlem Foged Berg. Forslaget gaaer ud paa, at Jngen maa ægtevies uden at have et fast Hjemsted, Gaard eller Huusmandsplads, eller ogsaa Forsikkring om at erholde nogen saadan, at Jngen maa tillades at leve paa egen Haand, uden de, der have lært et Haandverk, og drive Samme til Sognets Nytte, eller som have tjent Andre til deres 40de Aar; at Jngen maa om Foraaret antage Tjenestetiende og afskedige dem om Høsten, uden Aarsag fra Tyendets Side, at Jngen maa vandre om fra Gaard til Gaard, i den Hensigt at drive ulovlig Handel, med Mere; - Repræsentanten Provst Aschenbergs Forslag, angaaende Oprettelsen af Sædekorns Magaziner i enhver af Norges Egne, hvilke skulle være anlagte inden 3 Aar. Magazin Beholdningen anslaas fra 3 til 6 a 800 Tønder, der anskaffes paa Præstegieldets egen Bekostning, med flere nøiagtige Bestemmelser, disse Magaziner vedkommende. - Ved Storthingets Møde den 8de September foretoges blandt andet: Provsten Aschenbergs Forslag blev efter 2den Committees Jndstilling ved 72 Stemmer bifaldt saaledes, at Storthinget ved en til Hans Majestæt udstædende Adresse anholder om Hans Majestæts naadigste Bestemmelse for, at dette første ordentlige Storthing maa forblive samlet for det Første 2 Maaneder længere end den ved Grundlovens 80de §. bestemte Tid. - Under Forhandlingerne blev Statsraad Colletts Ankomst i Ærende fra Statsraadet anmeldt. Han blev modtagen af en Deputation, bestaaende af Major Lund, Procurator Weidemann, og Leensmand Strand. Ved Hr. Statsraaden blev frembragt følgende af Hs. Majestæt naadigst fremsatte Forslag: 1) Om at tage under Overveielse en fra Directionen for Norges midlertidige Rigsbank indkommende Forespørgsel om bemeldte Bank fremtidige Bestyrelse med Mere. 2) Om Fordelingen af det Bidrag til Convoi-Cassen, hvilket Kongeriget Norge maatte faae at udredde. 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Om forbedrede Gageringer for de Embedsmænd og Betjenter, hvis Løn udredes enten af KæmmerCassen eller ved Ligning paa vedkommende Landdistricter. 4) Om Forhøielse i de ved Forordningen af 16de Septbr. 1735 bestemte Ringe Penge. Efter Statsraadens Bortgang blev bestemt, at de tvende første Forslag skulde sendes til 3die Committees Betænkning, og de sidste overleveres Odels thingets Præsidentskab. Videre blev i dette Møde frembragt, blandt andet: Ansøgning fra Høiesterets=Advocat Hjelm for Stifts-Fuldmægtigen i Christiansand, Martinus Heide, om Naturalisation, ifald bemeldte Heide, der er født i Grønland, ei i følge heraf skulde have Norsk Borgerret. - Ved Odelsthingets Møde den 9 September toges blandt flere Bestemmelser følgende: Anordningen af 12te April 1815, at for Eftertiden skulle Danske Skibe og Varer i Norge behandles som uprivilegerede Nationers, skal fremdeles gjælde som Lov. - Ved Odelsthingets Møde den 16de September oplæstes blandt andet: Repræsentanten O. Bjørn sens Forslag, at alle af adelige Forældre fødte Personer, som inden 1815 Aars Udgang blive myndige, nyde deres adelige Rettighed; alle Yngre derimod skulle ikke nyde disse, men betragtes som uadelige. Naar hine ved Døden afgaae, ophører al arvelig Adel med Titel og Rang. - Samme Dag holdtes Lagthing med 16 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Ved Prindsernes Afreise yttrede dette gode Folk sin Følelse med ofte gjentagne "Farvel, Farvel!" og med Lykønskninger til forestaaende Reise. Paa flere Steder ved Veien havde Folk samlet sig fra 5 til 6 Miles Afstand for at see H. K. H., og søgte ved deres landlige Musik at udtrykke deres Tilfredshed. En Mængde Soldater havde indfundet sig paa Stationerne fra de omliggende Dale, og trængte sig til H. K. Hs. Vogn for at tolke Ham deres uindskrænkede hengivenhed. H. K. H. saae aldrig Nogen af dem, som enten formedelst Alder eller Blessurer vare traadte ud af Tjenesten, uden at underrette sig om deres Udsigt til Udkomme. Nogle tilstod Han Underholdning, for Andre forøgede Han den Pension, de allerede havde, Alt af sin egen Casse, og Han gav dem desuden Alle, efter Omstændighederne, Beviser paa sin Godgiørenhed. - Løverdagen den 23de Septbr. afreiste H. K. H. fra Tønset, hvor Han havde hvilet Natten over. Tidlig om Morgenen havde flere Hundrede Personer samlet sig udenfor Prindsernes Værelser, og hilste Dem med de meest levende Glædes Yttringer, saasnart de viste sig. Nogle Hundrede Alen bortenfor Præstegaarden steg H. K. H. Kronprindsen ud af sin Vogn for at gaae tilfods over en Broe, der ansaaes for mindre sikker. Hele Folkemængden samlede sig strax omkring Ham under denhæftigste Trængsel. Nogle grebe Hans Hænder, Andre Hans Klæder, og Alle overøste Ham med Velsignelser og Bønner om Hans hurtige Tilbagekomst til deres Bygder. Paa alle Stationer har H. K. H. fundet den samme inderlige og aabenhiertige Velvillie. Man kan neppe gjøre sig Forestilling om den Enthoustasme, disse Egnes Jndbyggere have viist for H. K. H.; ja Qvinder og Børn ere komne fra flere Miles Afstand for at see ham. Kronprindsen har besvaret disse Beviser paa hengivenhed med den Godhed, som en ham medføde. (Fortsættes. - Norsk Rigstid.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Jtalien, den 28de September. J Neapel har Overhofbygnings Jntendanten ved et Program af 6te September opfordret til en Concurs blant alle Europas Architecter. Gienstanden er den prægtige Kirke, som Kongen vil lade bygge paa den halveirkelformige Plads ved det Kongel. Pallads, under Navn af San Francesco di Paolo. Den som inden to Maaneder indsender den meest hensigtspassende Plan, skal erholde en Belønning, der bliver desto større jo mere det Heles Jdee er ny Mayland, den 28de Septbr. Fra Modena. meldes, at Lucian Bonaparte den 19de dennes er reist derigjennem i Selskab med en piemontesisk Officier. – Jfølge en authentisk Rømerhoffet forelagt Liste vansmægte for nærværende Tid 49,000 Christne i Fængslerne i Algier og Tunis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Mayland, d. 30 Septbr. Jdag ankom Halvparten af de Keiserlige Eqvipager fra Wien. De bestaae ialt af 120 Kareter og 300 Heste. Resten kommer om tre Dage. - Den 15de Septbr. har Grev Narbonne havt sin Tiltrædelsesaudients hos Kongen af Neapel. - Ogsaa i det Modenesiske ere Jesuitterne indførte paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Livorno, den 27de Septbr. Den pavelige Generalconsul Lote paa Corsica skriver under 18de d. fra Bastig: "Jgaar Eftermiddags Kl. 3 forlod Murat Vescovato i Følge med omtrent 150 Bevæbnede. Han tilbragte Natten i Landsbyen Cervione, og skal imorges have begivet sig paa Veien derfra til en anden Landsbye, Ghissoni, hvor en forhen i hans Tieneste som General staaende Hr. Octavi boer. Dette Landskab hører til Provindsen Fiumorbo, den uregierligste paa hele Corsica. Der har han for det første intet at frygte, da det er meget vanskeligt at trænge frem dertil med Tropper. Dette er alt hvad vi hidtil vide. Underskrevet: A. G. Lote."- Den 15 Septbr. var iforveien i Bastia udkommen en Proclamation fra den Kongel. Commandant Verrier, hvori anføres, at Mairen i Vescovato, Colonna Ceccaldi, har begunstiget Murats Foretagende, at alle gamle Soldater droge til Murat, og at han organiserede og lønnede Compagnier. Til Slutning erklærer Generalen alle dem, som maatte understøtte Murat, for Rebeller imod Loven og den retmæssige Konge, og tilføier, at man havde truffet Forholdsregler, til Bastia's Forts Betryggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Schweiz, den 6te October. En fransk Cabinetscoureer, som skulde gaae fra Par til Basel, er bleven myrdet underveis. - Ogsaa Schweireclamerer nu de Contributioner, som paalagdes det i Aaret 1798. Staden Base, maatte dengang betale 1,400,000, Zürich 600,000 Franker &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Wien, den 4de October. Madame Murats Følge er meget talrigt: 12 Gardelanziers forrette Tjenesten hos hende, som om hun var en regierende Dronning; 2 Æresdamer, en Pallads marschal, 3 Generaler (Lioron, Zurlo og Macdonald) samt 8 Kammerherrer og 6 Pager udgjøre Hofstaten, hvorved den lille Flække Hamburg bliver meget levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Regensburg, den 4de October. De Troppeafdelinger, der vende tilbage fra Armeen eller begive sig til samme, gjøre den gjennem vor Stad, løbende Landevei meget levende. J Søndags indtraf blandt Andet en Landeværnsbataillon af Regimentet Storhertugen af Baden, og brød igjen op igaar til Østerrig. Den udmærkede sig saavel ved sin skjønne militaire Holding som ved sin Mondering, der er reqvireret i Frankrig og skaaren efter fransk Snit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Frankfurt, den 7de October. De Keiserlige russiske Troppers Gjennemmarsch gjennem vor Stad, og Egn vedvarer endnu i stærke Colonner, og skal, ifølge nye Beretninger, vare til den 25 d. M. J dette Øieblik faaer den herværende Landstorm Ordre at holde sig færdig til paa første Trommeslag at paradere ved Hs. Majestæt Keiser Alexanders Ankomst. - De gjennem Manheim marscherende russiske Tropper tage Veien af Heidelberg, Würzburg, Bamberg og Bayereuth. De tilbagelægge daglig henved 10 Mile. Jalt skulle 90,000 Mand tage denne Vei. - J Manheim og Omegnen ere nogle Uordener udøvede af de gjennem dragende Russer. En Keiserl. Commissair, Hr. v. Kohsen, er bleven afsendt af Fyrst Barclay de Tolly for at undersøge Alt paa det strængeste, da Keiser Alexander har befalet at Jndvaanerne skulle holdes skadesløse for hvad de have liidt. - General Rapp har endnu ikke forladt Elsatz. Efterretningen om hans Ankomst til Paris var falsk. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. No Tolvte Aargang. No. 84. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 October 1815.