JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-01-12
J en Artikel i den ministerielle Journal Morn. Chron indrømmes, "at det nuværende Ministeriums Stilling i Overhuset er meget svag, og at Ministeriet ligesaalidt er istand til ved egne Kræfter at drive vigtige Forholdsregler, giennem og udøve et Tryk paa Overhuset. Den nuværende Regjering kan naturligviis ikke ansee sin Stilling som fyldestgiørende og sikker, saa længe den ikke er i Besiddelse af en stor og sikker (a large and assured) Majoritet i Underhuset", The Times meddeler en ny Artikel om Nødstilstanden, i Jrland og mener, at Lord John Russell vil see sig nødsaget til at andrage hos Parlamentet om Skatteforhøielse.
Viborger Samler, 1847-01-12
Spanien. Dronning Jsabella siger i sin Throntale: "Jeg har sluttet Ægteskab med min ophøiede Fætter Dom Francisco d'Assist Maria af Bourbon. Jeg haaber, at Himmelen vil velsigne de me Forening, og ogsaa De, mine Herrer, ville slutte sig til de Bønner, som jeg henvender til den Almægtige. Fremdeles yttrede Dronningen, at ingen mærkelig Forandring er indtraadt i Forholdene til de fremmede Magter.
Viborger Samler, 1847-01-12
Portugal. Officielle Beretninger fra den franske Gesandt i Lissabon, Greven af Varennes, stadfæste Efterretningen om Grev Bomsims Nederlag den 22de Decbr. Paa denne Dag angreb Marschal Saldanha Grevens 3500 Md. Jnfanterie og 300 Heste stærke Corps i Nærheden af Torras Vedres og i dets Forskandsninger. Kampen vedvarede indtil Kl. 5 om Eftermiddagen og ente, efterat begge Partier havde lidt betydelige Tab, med Jnsurgenternes fuldstændige Sprængning. Generalerne Bom fim, Villareal, Celestino, Grev d'Avila og omtrent 200 Officierer ere tagne tilfange; 1200 Soldater have overgivet sig paa Naade og Unaade. Monzinho d'Albuquerque har faaet et farligt Skudsaar i Brystet; dog haaber man at redde hans Liv. Das Antas skal kun have staaet 3 Miil fra Valpladsen; Grev Taipa gav ham Underretning om Saldanhas Angreb, og han brød nu op for at falde Marschallen i Ryggen; men da han fik Efterretning om Udfaldet af Kampen, trak han sig tilbage enten til Combra eller til Oporto, og den 26de Decbr., da Dampskibet afgik fra Lissabon, var man i denne Stad af den Formening, at Grevens Nederlag vilde gjøre det umuligt for Das Antas at modstaae Regjeringspartiet. De fangne Officierer, (hvoriblandt en Franskmand Capt. Lauret, Chef for en Guerilhasbande, vare den 25de ankomne til Lissabon, hvorfra de bleve sendte til Belem. - Saaledes den franske Beretning; derimod har man i London, følgende Details, ankomne med Dampskibet "Ripon", der først forlod Lissabon den 29de Decbr. "Det stadfæster sig, at Desertion atter her har forskaffet eller i det mindste væsentlig lettet det kongelige Parti Seieren. Tre Compagnier Infanteri, som Forsvaret af et Fort, der var Nøglen til Forskandsningerne, var anbetroet, gik over til de Kongelige, der derved kom i Besiddelse af hiint vigtige Punct. Jkkedesmindre fegtede Jnsurgenterne med udmærket Tapperhed, og de erholdt Tilladelse til at drage ud med flyvende Faner og klingende Spil, da de nedlagde deres Vaaben. (Den franske Beretning omtaler Overgivelse paa Naade og Unaade.) Krigsfangerne bragtes ombord paa Fregatten Diana, hvor de behandledes med unødvendig Streng, hed. Grev Bomsim har desaarsag skriftlig henvendt sig til den engelske Admiral Parker med Anmodning til Sidstnævnte om at anvende sin Jndflydelse til at lindre de fangne Jnsurgenters Skjebne. De kgl. Tropper mistede i Fegtningen 386 Md., hvoriblandt 38 Officierer. Jnsurgenternes Tab var langt ringere, da de fegtede bag Forskandsningerne. Jøvrigt tilføie de engelske Efterretninger, at Dronningens Tropper have skjændigen misbrugt deres Seier. J Torres Vedres skulle Mænd, Qvinder og Børn være myrdede af dem, en Kirke er udplyndret, og man vilde vide, at Saldanha havde tilsendt sin Gemalinde alle de Kostbarheder, der befandt sig i Kirken Denne sidste Tilsætning vækker Mistanke imod hele Beretningens Jndhold.
Viborger Samler, 1847-01-12
En americansk Søofficeer leverer følgende Spiseseddel til et chinesisk Middagsmaaltid, hvilket han tilligemed nogle andre Fremmede bivaanede: 1) Fugleredesuppe; 2) Svinefedt med brunede Kartofler; 3) Svinekløer; 4) indlogte Svamparter; 5) Salat af Fuglereder; 6) Gaasesuppe; 7) Rotte-Fricassee; 8) stegte indenlandske Kartofler; 9) Katte-Fricassee; 10) Thee; 11) Hafiskefinner; 12) stegte Ænder; 13) indkogte Hunde; 14) indbagte Høns, 15) indkogte Snegle; 16, indkogt Svine kjød; 17) stegte Agurker; 18) Kattehoveder; 19) Katteragont; 20) Snegle med Svinekjød; 21) Grisesteg; 22) Sneglehoveder; 23) Sneglesuppe. – "Jeg proberede, siger han den første Ret, men fik strax en saadan Væmmelse derfor, at al Appetiten forgik mig." Samtlige Retter bleve iøvrigt serverede i smukke chinesiske Skaaler.
Viborger Samler, 1847-01-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1847-01-12
Kjøbenhavn. Det er, som bekjendt, afgjort ved Domstolene, at man lovligen her kan lade trykke, at det danske Folk ingen Sympathie har for Rusland. Det turde derfor ogsaa være lovligt at sige, at dersom der iblandt danske Officerer skulde findes een, der var saa overrussisk sindet, at han følte Lyst til at deeltage i Russernes Krig imod Tscherkesserne, saa kunde man vel ikke have Noget imod, at en saadan Herre fik Tilladelse til, i denne Hensigt at forlade Landet, men at man vilde finde det høist besynderligt, hvis den danske Statskasse skulde bære Udgifterne til et sligt russisk Togt. (Fædl.)
Viborger Samler, 1847-01-12
Bidragene til Tycho Brahes Monument gaae rask fremad. J Spidsen af Subscriptionen staaer Grev Bille Brahe til Brahesminde, med 1000 Rbd.; ham følge Grev Knuth til Knuthenborg, Statsminister Moltke, Agent Suhr og Conferentsraad Treschow, hver med 500 Rbd.
Viborger Samler, 1847-01-12
Den 13de Januar, da Studenterne ved Nordens fire Universiteter engang have vedtaget at samles i festligt Lag, og i Aanden at mødes med hinanden, holdes paa Skydebanen i Kjøbenhavn en nodisk Fest, som Pastor Grundtvig indleder ved et Forredrag over Nordens historiske Minder. Af 7 Candidater, som i Efteraaret 1846 i Kjøbenhavn indstillede sig til pharmaceutisk Examen, fik 2, N. Jørgensen og P. L. Møller, til Hovedcaracteer Handilland., 2 Noncontem. og 3 erklæredes immaturi. Søndagen for Juul reiste Hr. Thor Schmidt, som boede i Nærheden af Sorø, til Kjøbenhavn og lovede sin Familie at komme tilbage til Høitiden. Dette er imidlertid ikke skeet; Onsdag Formiddag forlod Manden sit Logis og vendte ikke mere tilbage til samme. Alle Bestræbelser, for at faae Oplysning angaaende hans Forsvinden have (Slagelse Av.) hidtil været frugtesløse. "Lollands-Falsters Stifstidende, meddeler følgende Brudstykker af et fra en i Hertugdømmerne bosat Mand modtaget Brev, "Du spørger om, hvorledes Stemningen er herovre, Derom kan man intet almindeligt Udtryk bruge, da det beroer paa Sted og Jndvirkninger. Uagtet Alt hvad man har gjort for at forføre Bonden, var han dog, i Regelen taget, indtil i Sommer temmelig ligegyldig ved den hele Spectakel, og det aabne Brev af 8de Juli forstod han, saaledes som det burde forstaaes; han læste det med en ærlig og god Villie, og fandt intet Ondt deri; men saa kom Bladene og Agitatorerne og fortalte ham, at den egentlige Mening af Brevet var, at Holsteen skulde være en dansk Provinds, at det tydske Sprog skulde afskaffes, Consumtionen indføres, og Gud veed hvilke Ulykker flere. Denne Historie blev gjentagen saa tidt, at Bonden tilsidst troede, at der virkelig var Noget i den, og Utilfredsheden tiltog kjendelig, og naar man paa Reiser kom ind i Kroer, hørte man tidt Bønderne med megen Bitterhed udtale sig imod Danmark og de Danske.
Viborger Samler, 1847-01-12
Denne hadefulde Stemning har imidlertid allerede tabt sig meget; Bønderne komme mere og meere til Erkjendelse om det Løgnagtige i de slesvig-holsteenske Paasund, og naar Agitatorerne paastaae, at det er et almindeligt Ønske at blive skilt fra Danmark, saa er det en aabenbar Usandhed. Paa Adresserne kan man slet ikke regne, de ere alle fabrikerede i Slesvig, Kiel eller Rendsborg, og man har brugt ethvert Middel for at skaffe Underskrifter. Saaledes veed jeg en Bonde, som man fik til at underskrive ved at lade et Ord falde om, at han ellers kunde vente sin Prioritet opsagt, en Anden fik man til at underskrive ved at foreholde ham, at begge hans Svogre havde underskrevet; ofte benyttede man Samlinger, hvor man først beværtede Bønderne godt, og ophidsede dem ved Taler.
Viborger Samler, 1847-01-12
Her i Sognet var ogsaa en Adresse eller en Petition men den fik kun 22 Underskrifter, som man dog ikke kan kalde meget i et Sogn, der tæller omtrent 3,000 Mennesker. Den Indbildning, som meest har fæstet Rod hos Bonden, er den tiedemannske Løgn, at Danmark har snydt Hertugdømmerne; derfor er det ogsaa et almindeligt Ønske, at erholde Skattebevillingsret. En nærmere Tilslutning til Danmark ønsker Bonden ikke, da han betragter de danske Love og det danske Skattevæsen med megen Mistro; men han ønsker bestemt ligesaa lidet en Løsrivelse fra Danmark, det vil sige, naar han faaer Lov at raade sig selv. Det bedste Beviis paa Bondens Stemning er, efter min Formening, Stemningen blandt Soldaterne, der jo alle ere udgaaede af Bondestanden. Jeg var selv tilstede ved Nordtorf, hvor jo Slesvig=Holstenerne gjorde et Forsøg paa, hvorvidt de turde gjøre Regning paa Massen til alvorligere Ting; men de fik, som bekjendt, et fuldkomment Dementii. Man gjorde Forsøg, men forgiæves, paa at forføre Soldaterne ved Raab og Tiltale, og det var den egentlige Aarsag til den saakaldte, saa meget omtalte Cavalleri=Chog, der bestod i at gjøre Fronten ryddelig. Som et Beviis paa Troppernes Stemning vil jeg anføre, at en Underofficier efter det tumultuariske Togs Ankomst og Hilsen: Es lede die schleswig-holsteinische Armee," spurgte sin Officier: "Sollten wir nicht unsere blauen Bohnen prisen, Hr. Lieutenant," En Soldat, en Dithmarsker, giengieldte Hilsenen med det djærve, men her ret passende Svar: "Die rendsburger Soldatensch – die Schleswig Holsteiner mas!" Men hvorlænge denne gode Stemning vil vare, er desværre uvist; de skifte hvert Aar, de leve i Kjøbstæderne midt iblandt en, størstedelen fanatiseret Befolkning, og der bliver gjort alt muligt for at forføre dem. - Kjøbstædernes Befolkning er, som jeg allerede har bemærket, næsten overalt afgjort slesvig-holsteest d. v. s. revolutionair, og den virker selvfølgelig paa den nærmestboende Landbefolkning, der altid er værre, end den fjernere boende. Aarsagen er ligefrem den, at det tydske Element ikke alene er numerisk overveiende, men ogsaa repræsenteret ved Rigdom og Jntelligents. Det seer man bedst Exempel paa i Flensborg, hvor det danske Parti har Overvægten, fordi det der besidder betydelige baade pecuniaire og intelligente Kræfter; i Aabenraa og Haderslev derimod, hvor det danske Element upaatvivlelig er langt stærkere end i Flensborg, er det i Minoriteten, fordi det mangler de to fornævnte vigtige Betingelser. Heropre har man talt om, at der kunde ventes oprettet en dansk lærd Skole i Flensborg; men siden har jeg ikke hørt Noget derom. Hvad der ikke noksom kan lægges Regjeringen paa Hjerte, er at henvende sin Opmærksomhed paa Underviisningsvæsenet og paa de mange smaa Pjecer, der under alskens Navne uddeles blandt den menige Mand; de gjøre megen Skade, og vænne ham lidt efter lidt til den Tanke, at Oprør er tilladeligt.
Viborger Samler, 1847-01-12
Hans Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg, hedder det i Fædrl.", i et Uddrag af en Skrivelse fra Nordslesvig af 27de Decbr. – vedbliver at opføre sig paa en saadan Maade, at man næsten skulde troe, han betragter sig som vor regjerende Herre. Den 17de Decbr. kom han til Gram, ledsaget og omgiven af en stor Mængde Embedsmænd, navnligen henhørende til den yngelsomme, med Embeder godt aflagte og Hertugen inderlig hengivne Familie Krogh, der ligesom har besat det nordlige Slesvig. Den 18de og 19de var der store Klapjagter. Om Aftenen lod Hertugen Jægere og Klappere beværte os Kromand Nissen, medens de høie Herrer selv holdt sig muntre paa Gram Slot. Hen paa Aftenen kom Hertugens Tjenere og forkyndte dem, der bleve beværtede i Kroen, at deres naadige Herre, ønskede at see den. De droge nu op i Slotsgaarden, og her endte man omsider med at synge "Schleswig Holstein, o. s. v., hvortil dog Hertugens Tjenerskab først havde angivet Tonen. See, saadanne Ting foranstaltes af vore egne Embedsmænd her høit oppe i vort gode danske Nordslesvig. De kan nok vide, at Bønderne ryste paa Hovedet og sukke: "Herre, Hvad skal Enden blive?" Og ovre i Kjøbenhavn gives der vel dem, der, ved de idelige Efterretninger og Sligt, omsider synes at maatte komme til at udbryde, Qvousqve tandem &c. "Bremer-Tidenden vil vide, at den danske Regjering agter at følge den berlingske Tidendes Raad og at etablere nok et tydsk, men i dansk Aand skrevet, Blad i Jtzehoe, hvis Formaal skal være at oplyse Folket i Hertugdømmerne om de danske Anskuelser og ved sine Berigtigelser at bringe den tydske Presse paa andre Veie. Concessionen til et saadant Blads Udgivelse skal være overdraget den russiske Consul dersteds, Hr. Mohns. Under 24de December f. A. er der meddeelt Cand. pharm. C. P. Høygaard Bevilling til at nedsætte sig i Kjøbstaden Nibe og drive det derværende Apothek med tilhørende Filialapothek i Løgstøer.
Viborger Samler, 1847-01-12
Under 16de Decbr. f. A. er der meddeelt Typograph M. B. Falkenberg Bevilling til at anlægge og drive Bogtrykkeri i Kjøbstaden Aarhuus.
Viborger Samler, 1847-01-12
Ved allerhøieste Ordre til Stiftamtmændene over Viborg og Aalborg Stifter, af 16de Decbr. f. A., er bestemt, at Læss, som i medicinal Henseende hidtil har henhørt under Stiftsphysicus i Viborg Stift, herefter skal henlægges under Aalborg Stiftsphysicat.
Viborger Samler, 1847-01-12
Ledige Embeder. Ringsted og Beenløse Sognekald i Sjællands Stift, ny Ansættelse 488 Rbd. (Opslaaet vacant den 30te Decbr. f. A.) - Ring og Feiling Sognekald i Aar nas Stift, gammel Angivelse 200 Rd. Kaldet er allernaadigst forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant
Viborger Samler, 1847-01-12
den 2den Januar). - Boruv Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 240 Rd. (Opslaaet vacant den 7de Januar). - Embedet som By= og Raadstuskriver i Nakskov samt Herredsskriver i Nørre-Herred. (Opslaaet vacant den 8de Januar).
Viborger Samler, 1847-01-12
Handels= og Skibs-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 5te Januar. Byg var meget søgt. For 112 Pds. vægtigt Byg at modtage i Provindserne blev betalt 6 1/2 Rbd. For 111-112 Pds. dito 9 Mk. 12 s. Bco. for 109-1100 Pds. dito 9 Mk. 8 s. og for 107108 Pds. Vægt betaltes 9 Mk. Bco. pr. Td., respective 6 1/4, 6 1/2 og 5 1/2 Rbd. pr. Tønde. (Bl. Tid.)
Viborger Samler, 1847-01-12
Dampskibet "Jris har ved sine Farter i afvigte Aar opseilet en Sum af 63,368 Rbd. 3 Mk. 2 s., der, med Udgivternes Fradrag, giver et Netto-Overskud af 32,559, Rbd. 2 Mk. 6 s., hvoraf de nyerholdte Kjedler og den hele fortrinlige Reparation, Skibet og Maskineriet er undergaaet, til Beløb 28,934 Rbd. 13 s., saaledes er afholdt af Aarets Jndtægt, og et Overskud af 3,628 Rbd. 4 Mk. 9 s. er blevet tilbage. "Jris har i 1846 befordret 12,417 Passagerer, hvoraf 4,410 paa Aalborg og 8,700 paa Aarhuus-Routen; endvidere 2,468 Stkr. Qvæg og andre Kreaturer, hvoraf 1094 paa Aalborg og 1,554 paa Aarhuus-Routen; samt i Godsfragter 7,668, Rbd. 5 Mk. 2 s., hvoraf 4,471 Rbd. 5 Mk. 8 s. paa Aalborg og 3,196 Rbd. 5 Mk. 10 s. paa Aarhuus Routen. Siden den erholdte Maskinudbedring forbruger Skibet nu mindre Kul. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1847-01-12
Kornpriserne i Randers, vare den 9de Januar følgende: Rug 6 Rbd. 5 Mk. a 7 Rbd., 2 radet Byg 5 Rbd. a 5 Rbd. 2 Mk., Gradet dito 4 Rbd. 1 Mk. 2 4 Rbd. 2 Mk., Havre 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 4 Mk. (Rd. Av.)(Hos Kjøbmændene.
Viborger Samler, 1847-01-12
AVERTISSEMENTS. Den 9de Dennes endte Baden i en qudhengiven rolig Alderdom de mange moisomme frage, som 79 Aar gare rores kjære Moder, Enkemadame Else Marie Lænstrom, fød Juul, brikket bekjendtgjøres fraværende Slægt og Venner af hendes sørgende Børn. Skive, den lide Januar 1817. E. C. A. Erichsen. L. Erichsen, fod Grarup. Overeensstemmende med Forordningen om Provindsialstændernes Jndretning for Nørre-Jylland af 15de Mai 1834 § 32, kundgjøres det herved, at de af mig, som allernaadigst beskikket Valgdirecteur for Sædegaardseiernes Valgklasse i Aalborg, Stift og den under Viborg Stift hørende Deel af Aalborg, Amt, forfattede Fortegnelse over de valgberettigede og valgbare Sædegaardseiere i fornævnte Valgdistrict Dags Dato ere omsendte til alle Paagjeldende; hvorhos de, hvem ingen saadan Fortegnelse er tilstillet og som altsaa derpaa ere udeladte, herved opfordres til, saafremt de maatte troe sig forbigaaede, derom at tilstille mig motiveret Anmeldelse inden 3 Uger. Viborg Stiftamthuus, den 8de Januar 1847. L. Bretton.
Viborger Samler, 1847-01-12
At Valgene af Deputerede og Suppleanter for Sædegaards eiernes Valgklasse i Viborg Stift, med Undtagelse af den derunder hørende Deel af Aalborg Amt, samt i Ribe Stift til Nørre-Jyllands Provindsialstænder-Forsamling ere berammede til Afholdelse paa Viborg Kjøbstads Raadhuus Tirsdagen den 16de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, det kundgjøres herved overeensstemmende med Forordningen af 15de Mai 1834 § 32. Viborg Stiftamthuus, den 8de Januar 1817. L. Bretton, Valadirecteur.
Viborger Samler, 1847-01-12
140 Rbdlr. 4 s. r. S. af Umyndiges Midler under Viborg Byes Overformynderie, kunne strax erholdes tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed. P. Gjølbye. B. Haubroe.
Viborger Samler, 1847-01-12
Til førstkommende Mai er en Plads ledig paa en Gaard i Nærheden af Viborg for en Jomfru, der tillige forstaaer sig paa Meieriet, samt for en Kokkepige. Man henvende sig til Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1847-01-14
75 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Tidende. StiftsFiboForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 14de Januar 1847. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reis, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-01-14
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Journalen Scolsman i Edinburgh forsikkrer, at Lord John Russell vil strax i Sessionens Begyndelse forelægge Underhuset et omfattende Lovudkast til en Reform i Folkeunderviisningen. Efter United Service-Gazette er Lord Hardinge kaldt tilbage fra Ostindien. Til hans Eftermand er Marquis Clanricarde, Cannings Svigersøn, udnævnt. Apostasien til Catholicismen tiltager. Rygtet fortæller, at tre anseete Mænd have i Leeds afsvoret Protestantismen. Jblandt disse er en protestantisk Geistlig og en riig Fabrikant, der strax har anviist 10,000 Lstl. til Opførelsen af en catholsk Kirke.
Viborger Samler, 1847-01-14
The Times af 26de Decbr. meddeler en ledende Artikel om Jernbaner paa det europæiske Continent. Paa Grund af de mange Jernbaneanlæg er der opstaaet i de Lande, der endnu for faa Aar siden betragtede hine med Jversyge eller Ligegyldighed, en fælleds Jnteresse, og paa den anden Side udspringe af disse Forhold for Lande, der hidtil levede i det nøieste Venskab, en ny Kilde til Rivaliseren og til Mistanke, kort. Jernbanerne paa Fastlandet føre til de vigtigste politiske Resultater. Rusland, og Frankerig kunne vel uden store Hensyn til andre Staters Politik anlægge de fleste af deres Baner, men næsten alle de øvrige Jernbanelinier danne Dele af et stort Ensemble, som ikke er afhængigt af een Magt, og man kan sige, at de virkelige Endepuncter for alle disse Linier, ligge i et eller andet fremmed Gebeet, da de først ere fuldstændige, naar de naae til Havet. Tre store Jernbane-Hovedlinier ere tildeels allerede aabnede for at forbinde Kysterne af Atlanteroceanet eller Nordsøen med Middelhavets Kyster. Den første Linie fra Havre og Calais, der løber igjennem Paris til Marseille, er ganske paa fransk Gebeet. Den anden og hidtil meest fremrykkede Linie er den fra Hamborg til Triest, denne er ganske i Østerrigs, Preussens og nogle nordtydske Staters Hænder. Jmidlertid er en tredie Linie, der har den største Betydenhed for Centraleuropa, aabnet og for en stor Deel overgiven til Communicationen, nemlig den fra Ostende, Antwerpen og de nederlandske Havne udgaaende, og med flere Afbrydelser til Basel løbende Linie. Nu endes Jernbanen her, men man er tilsinds ved en Sidebane at forbinde disse rhinske Jernbaner med en anden Linie, der skal føres fra Landau langsmed den mellemste Rhindal hen til Bodensøen og derfra igjennem Cantonerne St. Gallen og Granbundten til Dissentis. I Nærheden af denne Stad skal der igjennem en 2 1/2 (engl.) Miil lang Tunnel kunne bevirkes en Overgang over Alperne, og det med ikke større Vanskeligheder, end de, som de østerrigske Ingenieurer have havt at kæmpe med i Dalene ved de steiermarkiske Alper. Denne projecterede Linie vilde saaledes stige ned til Lugano, hvor den skulde støde sammen med de piemontesiske Baner, og derfra føres til Genua hvorved denne Havn blev sat i Forbindelse med Europas Norden. Saavel Staterne i Toldforeningen, (Bayern, Württemberg a.) som ogsaa det sardinske Hof have Alt at befrygte af Østerrigs og Frankerigs store Jernbaner, da de ved hine Landes Prohibitivsystem see deres Handelsforbindelser hæmmede ved Toldsatser og mangfoldige Formalitetsregler. En ganske særdeles Jnteresse i at fremme denne Plan have de mindre Stater, nemlig Sardinien, Schweiz og de sydtydske Stater; men det mangler dem maaskee baade paa Penge og paa Energie for at realisere denne Plan. Og dog fordrer baade deres Uafhængighed og deres tilkommende Velstand, at de ikke opoffre den omtalte Linie for deres mægtige Naboers Jversyge.
Viborger Samler, 1847-01-14
Den østerrigske Regjering er tilsinds at lægge uoverstigelige Hindringer i Veien for Anlæggelsen af en Jernbanelinie, vestlig for Lago Maggjøre-Søen igjennem Cantonerne Tessin og Graubundten. Netop derfor har Østerrig kastet sin Opmærksomhed paa Schweiz, som det svageste Led i Kjæden, og som mindst er i Stand til at yde en fiendtlig Indblanding Modstand. – The Times, der endnu er gjennemtrængt af den Harme, som denne store, men ikke upartiske Journal har lagt for Dagen imod Østerrig siden Krakauerfristatens Jndlemmelse i det østerrigske Gebeet, paastaaer endog, at Østerrig vil forhindre enhver Forbindelseslinie over Alperne, udenfor dets egne Grændser. Jmidlertid har Østerrigs aabenbare Fiendtlighed i Forening med dets Jntriguer imod dette Jernbanerroject, opbragt Turinerhoffet og vakt i høieste Grad alle Jtalieneres Uvillie. At dømme efter de sidste Maaneders Begivenheder, da er omsider den Tid kommen, da Savoyens Fyrstehuus ikke længere anerkjender Østerrigs Formynderskab i Sardiniens og de andre italienske Staters Anliggender. Sardinien har ved flere Leiligheder viist sin faste Villie at hylde en ny, kraftfuld og uafhængig Politik. – (En i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Artikel fra Bodensøen søger at gjendrive the Times's Beskyldninger imod Østerrig, men omtaler derhos en Conference af Deputerede fra Cantonerne St. Gallen, Graubundten og Tessin med den kgl. Commissair fra den sardinske Regjering. – Denne Conference har sikkert fornemmelig til Hovedgjenstand det allerede i en lang Aarrække paatænkte og forberedede Udkast til en Jernbane fra Bodensøen til Genua, over Luk manier, Lago Maggjøre og Arona. Herved vilde Piemont blive Østerrigs farligste Rival, og heraf kan man forklare sig den pirrelige Tone, hvormed den østerrigske Loyds paa den ene Side, og paa den anden Side de af Grev Petsitti og Oberst Rachia o. fl. forfattede sardinske Jernbaneskrifter omtale de gjensidige Stillinger angaaende de i Triest og Genua mundende Jernbanelinier.) Bekjendtgjørelsen af det sidste Qvartals-Regnskab har indvirket fordeelagtigt; Qvartalsregnskabet svarer til de gunstige Forventninger.
Viborger Samler, 1847-01-14
Den allerede omtalte Forsamling af irske Peers og Medlemmer af Underhuset er fastsat til den 12te Jan. Udentvivl vil Dan. O'Connell her foreslaae det af ham anseete eneste Redningsmiddel for Jrrland, nemlig et Laan, af 40 Mill. Lstrl. for Jrland. Regjeringen gjør Alt hvad den kan, for at lindre Nøden. Ligesom i Jrland, saaledes tiltager ogsaa Nøden i Skotland, navnligen i Høilandene og paa Øerne. I Grevskaberne Sutherland, Argyle, Ros, Invernes, paa Shetlandsøerne og Hebriderne styrte Mennesker i hundredevis som Offre for Hungersdøden.