JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Atter har Vinteren indfundet sig. Det har frosset noget inat, og idag have vi Snefog med Blæst af S. V., og derefter S. O. - Thermom. Middag Kl. 12. - 10 R. Døde. Enkefru J. M. Antzee, f. Bomhoff, 83 Aar; Lieutenant ved Holstenske Landsenerer Frederik Ferdinand SaintAubain; Oldingen J. H. Bürgel, forhenværende Proviantforvalter Didrik Bech, 52 Aar, Peder Andersen, 37 Aar; Enkemadam S. M. Hock; Anne Marie Liebeenberg, 12 Aar, Kammertjener hos H. D. Prindsen af Hessen-Filipsdal, Wilhelm Müller, 33 Aar; Oberstlieutenant v. Topp ved borgerlige Artilleri, 79 Aar; Farvermester Nicolai Holm, 46 Aar; Frederik Vilhelm Johan Beistrup, 14 Aar, Alle i Kjøbenhavn; kongelig Capelmusicus Carl Ferdinand Mohr, 32 Aar, Cassel; Maren Bierregaard, f. Thansgaard, 52 Aar, Lid Levi Lazarus, 23 Aar, Viborg; Lovise Amalia Albrecht, f. Ankerstjerne, 33 Aar, Randers; Lieutenant ved Hans Majestæts Livjægercorps Otto Peder Hendrichsen, 34 Aar, Frederiksberg; Sophie Amalie Suurland, 20 Aar, Lys; Guldsmedsvend Carl Christian Birkerod Møller, 23 Aar, Allested, i Fyn; Kjøbmand B. Cortnum, 40 Aar, Randers, Frederik Christian Bergmann, Mariager; Elisabeth Catharine Buemann, f. Cramer, Skanderborg; Margrethe Bønsdorff, f. Tøllestrup, 71 Aar, Randers, Johan Gottlied Striegler, Aar, Svendborg; Lodsoldermand og Havnecommissionær Mads Lind Nissen, 71 Aar, Egersund.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Ved Tallotteriets 1107de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 87. 68. 55. 38. 14.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Bekjendtgjørelser. Den algode Gud har behaget at bortkalde, Løverdagen den 29de December, min elskede Svigermoder Kirstine Pedersdatter, sal. Peder Olesens Enke, i hendes Alder 84 Aar 3 Maaneder. Hun var Moder til 8 Børn; fire Drenge og een Pige modtage hende i Evigheden. Hun var en god omhyggelig Moder for sine Børn, der sørgende begræde Tabet. From og blid gik hun over til Evighedens Rige. Fred være med hendes Støv, velsignet være hendes Minde. Aalborg den 31te December 1827. Niels Brøndum.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Efter indleveret og antaget Mesterstykke har jeg taget Borgerskab som Rokkedreier, og anbefaler mig derfor til at forfærdige Rokke og alt Dreierarbeide i Træe. Aalborg, den 2den Januar 1828. Niels Grønbeck, boendes paa Klosterjordet No. 204. Nummer 18 af "Hamborgerposten for 1827- önskes enten tillaans, eller tilkjöbs; - nærmere Underretning herom giver Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Hos Undertegnede bekommes gode Kartofler a 5 Mk. Tønden, Castanie=Dito a 20 s. Skjeppen, meget tjenlige til Sæd. F. Sauer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Nye Mallaga=Citroner er at faae til billig Priis hos P. Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Skulde Nogen have en Mødding til Salg, som ligger udenfor Vesterport, da anvises dertil en Kjøber af P. Rasch. Circa 3000 Pd. gode ny Caroline-Riis er sendt mig til Forhandling, som kunde erholdes i større og mindre Partier til særdeles billig Priis. N. W. Assens.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Den Leilighed som Garver Schubart beboer nu i Tiden, er at faae tilleie til førstkommende Paaske Fløttetid. Hos Slagter Feder faaes Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
God gammel Mjød til 16 s. Potten kan faaes hos Kjøbmand Niels Christensen ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-03
Auction. Jfølge Dom og Udlæg stilles Lundbyegaard, 1 1/2 Miil synden for Aalborg, af Hartkorn 13 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., i med Jordeiendomme og Skov, underliggende Steder og tilliggende Fæstehuse, til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 4de Februar) førstkommende, og - den 3die Marts ) Kl. 10. De 2de første Gange paa Nibe Byetingsstue og 3die Gang den 18de f. M. ) hver Dags Formiddag paa Lundbyegaard. Af Kjøbesummen kan efter Omstændighederne 2000 Rbd. forventes at blive indestaaende. - Conditionerne erfares iøvrigt hos Hr. Krigsassessor Sveistrup i Kjøbenhavn, boende i Knaboestrædet No. 134 Litr. B. i Stuen, hos Procurator Jensen i Aalborg og paa mit Contoir. - Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning og i Overeensstemmemelse med Pl. af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Nibe, den 30te December 1827. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Tyrkiet. Ruslands Ambassadør afreiste fra Contantinopel den 4de December til Odessa og den 8de freiste hans to Colleger ligeledes derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J Jassy kom den 10de December det Rygte i Omløb, at 1500 Tyrkiske Ryttere vare rykkede ind i Valakiet. Bojarerne sendte Jlbud herom til Russerne, hvorpaa der kom en almen Bevægelse i den Russiske Hær og to Pulker Kosakker gik strax over Pruth, uvist om det var efter høiere Ordre eller paa egen Haand, men saasom det erfaredes, at hint Rygte var aldeles uden Grund, fik disse Kosakker Ordre at vende tilbage til deres forrige Cantonneringer. - Man seer ellers heraf, at Russerne paa Øjeblikket ville være ved Haanden, saasnart Tyrkerne, ved at betræde Fyrstendømmerne med væbnet Magt, bryde de bestaaende Tractater.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Fra de Joniske Øer haves Efterretninger, (der dog sjelden ere af de tilforladeligste), at General Churck har med 5000 Mand ankommen i det østlige Grækenland, hvor han, understøttet af 5 Græske Skibe, agtede at erobre det svagt besatte Mesolongi og bringe tilkekarnanien og Albanien til Oprør. Adskillige af de hidtil rolige Græske Anførere vare stødte til ham. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Jbrahim Paska havde afbrændt Tripoliza og trukket sig mod Navarin, Koron og Modon, og man sagde at han vilde fragte Epropæiske Førselskibe og vende tilbage til Egypten. - Redsjid Paska skal være Aalden i Ungade hos Storherren og afsat. - Til Mal la var i November kommet tre Engelske Orlogskibe til at forstærke Sir Edward Codringtons Eskadre. - Der sagdes, at Lord Cochrane efter en Samtale med Commodore Hamilton havde trukket sig bort fra Farvandet ved Thios.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Blandinger. Den berømte Tyske Skribent Dr. Oken er bleven udnævnt til ordentlig Professor i Fysiologien ved Høiskolen i München.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J Christiania er man i Begreb med at oprette et Brand=Forsikkrings=Selskab for Varer og Effecter.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det Engelske Fort Cape Coast, paa Kysten af Guinea, er indtruffet et Gesandtskab fra Asiantiernes Konge for at indlede Fredsunderhandlinger. Hindu-Fyrsten Rundsjet Sing har anholdt hos den Britiske Regering i Calcutta om Bistand mod en Mahomedaner-Horde, som under Anførsel af en fra en Pillegrimsfærd til Mekka nylig tilbagekommen Fakir, har foretaget sig et Tog til Lahor for der at omvende Hinduerne til Jslammismen, med eller mod deres Villie. Disse "fromme" Krigeres Antal er omtrent 80000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Mahomedanernes hellige Stad Mekka er nu erobret af Vahabiterne, som benytte sig af Egypternes Anstrængelser andensteds, til paany at reise Hovedet i Arabien.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J Chatham løb forleden en ny Fregat paa 46 Kanoner af Stabelen, og fører Navnet Afrikaneren. - Bombeskibene Erebus, Ætna, Terror og Jnfernal udrustes for at afgaae til Middelhavet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Man erindrer fra forrige Vinter, at der etsteds i Frankrig, Migne, viiste sig et stort Kors paa Himmelen, da Missionærerne prækede for det forsamlede Folk. Til Erindring om dette Jertegn har Paven nu foræret Stedets Bisp et Stykke af det sande, virkelige Christi Kors, indfattet i et Guldkors, og den Franske Regering har anviist 40000 Franker til Kirkens Udvidelse sammesteds. - Jertegnene begynde nu at komme ret i Mode i Frankrig under Villeles Ministerium.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Handelen med Egypten bragte aarlig halvfemte Millioner Franker ind i Toldcassen i Marseille.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
I Halle skal iaar opføres en ny Universitetsbygning, derimod skal Skuespilhuset rives ned.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Oberst Gustafson, forhen Konge i Sverrig, opholder sig i denne Tid i Holland og det synes næppe at have været saa ganske rigtigt, hvad Aviserne for nogen Tid siden fortalte, at han vilde reise til Constantinopel og der bosætte sig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Paa Børsen i Paris vilde man vide den 21de f. M.,at Villele vilde prisgive sine Colleger Peyronnet og Corbiere, derpaa prorogere Kamrene indtil October og imidlertid see at skaffe sig en Majoritet. Ogsaa sagde man, at Lord Dudley var raget uklar med en stor Magts Ambassadør og havde budet ham Reisepass. Ved Videnskabernes Akademi i Berlin foregaaer en betydelig Forandring i Organisationen og den Filosofiske Klasse, som erindrer om en Leibnitz, en Frederik den Store &c., skal gaae aldeles ind. Endnu større Forandringer skulle foretages ved Kunsternes Akademi, til hvis Organisering er udnævnt en Commission, hvori Alexander von Humboldt fører Forsædet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Dronningen af Bayern har stiftet en ny Orden for Damer, Theresie-Ordenen kaldet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J Carlsbad har i Juni Maaned f. A. været en saa stor Vandflod, at mange Badegjæster have maattet stige ud af deres Vinduer og bag Husene flygte til Fieldene. Det Birmaniske Rige.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Hr. Crawfurd, der var sendt til Hoffet i Ava, forat underhandle om en Handelstractat med Birmanerne, giver følgende Beretning om Landet:
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Da det Engelske Gesandtskab seilede op af Floden, Jravaddi, fra dens Munding til Hovedstaden, kunde det med temmelig Sikkerhed slutte, at man har anseet Landets Folkemængde for meget større, end den er. (Almindeligen ansloges den til 17- 19 Millioner."
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Stæderne Umerapura og Sakaing med tilhørende Districter, danne Rigets folkerigeste og bedst bebyggede Provinds, og dog overstiger Folketallet ikke 354000, ifølge en paa offentlige Documenter grundet Optælling af Husene i Hovedstaden, har den ikke meere end 30000 Mennesker, og der findes ikke i hele Riget mere end 13 Stæder, som have over 10000 Jndbyggere. Det opsvømmede Land strækker sig 60 Mile fra Kysten. Jravaddis Delta er over 50 Mile langt; Floden har almindeligen en Brede af 1000 Danske Alen, men er dog paa nogle Steder meget smallere. Vandet stiger undertiden ved den periodiske Regn 20 a 30 Fod; dens Mundinger ere alle seilbare for store Skibe. Store Skove af det ypperlige Teaktræ findes paa Bjergen10 Mile fra Floden. Saasnart man er kommen igjennem Jravaddis Deelta, begynder Bjerglandet og fortsættes lige til Ava. Man har Grund til at troe, at firma fra Siam og Ara kan ere Ur= eller Steenbjerge. Landets vigtigste Metalrigdom bestaaer i Jern og Tin; dog findes der ved Grændserne af China Sølvbjergværker og 5 Dagreiser Sydost fra Ava rige Gruber, som levere smukke Æ. delstene, især Rubiner og Sapfiner.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
De botaniske Undersøgelser, som vare betroede vor Landsmand Dr. Wallich i Kalkutta, gave især et rigt Udbytte, 6000 Planter, hvoriblandt 500 nye Arter samledes af denne Botaniker, der med den Birmaniske Regjerings Tilladelse udstrakte sine Excursioner til Bjergene.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Man har mange flere lignende Exempler, her anføres endnu blot et paa Gynekrati Kvinderegimente), som Smith omtaler i sin Reise i Guinea, S. 164. Dronningen af Angonna gifter sig aldrig, for ei at dele Herredømmet med nogen Mand. For imidlertid ei heller at føre et reent Nonneliv, kjøber hun sig en smuk, ung Slave, som det under Dødsstraf forbydes at have Omgang med andre Fruentimmer. Er hun kjed af ham, giver hun ham allernaadigst sin Afsked og tager en Anden. Efter det antagne Begreb, er Dronningen her sin Villies uindskrænkede Beherskerinde, saavel i Stats, som Familie-Anliggender, uden at behøve at frygte for at give Nogen Forargelse. Hendes ældste Datter er nærmeste Tronarving. Sine Sønner sælger hun enten som Slaver, eller sætter paa anden Maade Vei for dem. Over sit kvindelige Afkom har hun samme Raadighed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Erindringer af Pavernes Historie. For det meste uddragne af catholske Forfatteres Skrifter. De tre første Biskopper i Rom: Linus, Cletus og Clemens, som forestode Kirken i denne Hovedstad til Enden af det 1ste Aarhundrede efter Kristi Fødsel - vare ypperlige og værdige Mænd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J Begyndelsen af det 2det Aarhundrede, begyndte de romerske Bisper at paatage sig en fornem Mine, og udstæde kirkelige Anordninger. Evaristus, imellem Aarene 112 og 121, anordnede Diaconer, (Medtjenere), delede Kirkerne iblandt Presbyterne (Sognepræsterne), og anordnede, at en Biskop ligesaalidet maatte forlade sin Menighed, som en Mand sin Hustrue, samt at alle Ægteskaber uden præstelig Vielse vare ugyldige. Victor, i Slutningen af det 2det Aarhundrede, yttrede allerede Paveaand, i det han vovede at sætte de asiatiske Menigheder i Band, fordi de ei med ham vilde helligholde Paaskedag paa en Søndag. Men derfor blev han og alvorligen rettesat af den fromme Biskop Jrenæus i Lion. Jkke længe derefter fik de Begge Martyrkronen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 3die Aarhundrede, imellem 221 og 226, anordnede Calixtus den 1ste, at Præsterne maatte være ugifte. J Kristenheden ændsedes denne Anordning lidet eller intet. Cornelius, Aar 254 til 256, anmassede sig Herredømme over de africanske Menigheder, hvilket den ypperlige Biskop Cyprianus afslog ham. Lucius, romersk Biskop i eet Aar, satte alle Spaniens og Frankrigs Biskopper i Band. Hidtil vare de hverken meer eller mindre, end Biskopper i Hovedstaden Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 4de Aarhundrede, tiltog de romerske Biskoppers Herskesyge. Jmellem 385 og 398 optog Biskop Siricius Munkene i den geistlige Stand, og igjentog Forbudet imod Geistlighedens Ægteskab, som aldrig er bleven antagen i den østlige (græske) Kristenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 5te Aarhundrede vovede Jnnocents den 1ste at sætte Keiseren i Band. Bonifacius den 1ste, romersk Biskop i 6 Aar, tilegnede sig Herredømme over Kristenheden i Africa. Leo den 1ste, som fik Navn af den Store og var Biskop i 21 Aar, udvirkede hos Keiseren, at alle den vestlige Kristenheds Bisper skulde vise Lydighed mod Bispen i Rom. Sinplicius, Biskop i 16 Aar, erklærede den romerske Kirke at være Hoved for alle kristne Kirker. Hans Eftermand Felix den 3die, satte den constantinopolitanske Biskop Accius i Band. Hans Efterfølger Gelasius, fra 492 til 496, vilde offentligen bevise sin Herskeret over hele Kristenheden.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 6te Aarhundrede, fra 514 til 523, sad Hormisdas paa Bispestolen. Han skjænkede en Sølvbjælke, der veiede 1040 Pund, til Petri Kirke. Felix den 4de anordnede den sidste Salvelse. Pelagius, fra 555 til 559, paastod, at de romerske Biskoppers Herredømme over den hele Kristenhed var anordnet af Kristus selv. Hans Eftermand des almindelig Biskop. Gregorius den 1ste, som har faaet Tilnavn af den Store, roses for sin Gudfrygtighed og Lærdom. Han var Stifteren af Litanier, Processioner, Helgentilbedelse, Pilegrimsreiser o. m., hvorfor han og fik Navn af Ceremoniernes Fader. Han kaldte den, der vilde kaldes almindelig Biskop, en Antikrist. Sig selv kaldte han: "alle Tjeneres Tjener." Ved den hellige Nadvere nøde Alle endnu baade Brød, og Viin, og den blev betjent i hvert Lands Modersmaal.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 7de Aarhundrede, tiltog en skrækkelig Vankundighed, Overtro, Ugudelighed og Laster, for en stor Deel befordrede ved de romerske Biskopper. Disse vare i de sidste 3 Aarhundreder betitlede som Patriarker; men fra nu af bleve de kaldte: Paver. Aar 604 til 606 lod Pave Sabinius sin Formands, Gregorius den Stores, Bøger brænde. Hans Eftermand Bonifacius den 3die sad kun 1 Aar paa Pavetronen; men i dette ene Aar gav han sig selv et evigt Brændemærke. Den græske Kirkes Keiser Phocas havde ladet sin Formand Keiser Mauritius, med hans hele Familie, ombringe. Dette skjændige Mord blev misbilliget af hans egen Patriark i Konstantinopel; men Bonifacius billigede det og smigrede saaledes for ham, at Phocas erklærede ham for almindelig Biskop og Kirkens Hoved, hvorved der blev saadan Splid imellem den østlige og vestlige Kristenhed, som aldrig siden har været at hæve. Selv i den vestlige Kristenhed, i Spanien, Frankrig, England og Skotland, protesterede man høit imod det antikristiske Pavetyranni; thi der gaves endnu hist og her veloplyste og retsindige Mænd, der bleve Sandheden, tro; men Paverne vidste dog ved Listighed og ved Hjælp af Datidens store Vankundighed, at drive deres Plan igjennem, den: at gjøre deres Villie og deres Anordninger til Hovedregl for Kristnes Troe og Forhold. Følgende Dogmer, som Grundvold for romersk Katholicisme, bleve nu udbredte, og siden meer og meer rodfæstede: 1) Paven er Kristi Statholder, og Kristenhedens Hoved og Herre. 2) Paven er altsaa ufeilbar, og alle hans Lærdomme maae troes, og alle hans Anordninger følges, under Salligheds Forliis. 3) J den hellige Nadver forvandles Brød og Viin til Kristi Legem og Blod. 4) Helgene og deres billeder og Relikvier maa tilbedes. 5) Efter dette Liv maa Sjælen renses i Skjærsild. - Jdel Sætninger, som aabenbart stride mod Guds eget Ord i den hellige Skrift. Hans Eftermand Bonifacius den 4de anordnede Allehelgens=Festen. Bonifacius den 5te lærte, at Kristus var død kun for Menneskenes Arvesynd; men ei for deres virkelige Synder. Honorius den 1ste paabød Helgenes Tilbedelse. Han bygte Petrikirken i Rom. Zephyrinus fordømte sin Formand, 654 Geistligheden Ægteskab, hvoraf det skjønnes, at de forrige Forbud derom ei ere blevne agtede. Dennes Eftermand Vitalianus anordnede Orgelmusik ved Gudsdyrkelsen, samt at den i alle Kirker skulde holdes paa Latin. Under alt dette Uvæsen opvaktes Dalbeboerne i Piemont, som i Stilhed dæmmede for den indbrydende Strøm, og førte et helligt, sand kristeligt Levnet. De bleve siden kaldte Valdensere, og, under de blodigste Forfølgelser af Paverne og deres Tilhang, forplantede den sande Kristendom lige indtil den seirede ved Reformationen. Her en lille Mellemsætning. Kjærlighed, som vises i Fordragelighed og Ydmyghed, er den sande Kristendoms væsentlige Jndhold. Nu lægge man Mærke til hvor skrækkeligen hovmodig, tyrannisk, blodtørstig Paveaand har stedse viist sig - og slutte, om ikke pavelig Kristendom har aldeles forvandsket den sande Kristendoms rene guddommelige Kjærlighedslære. Vee den, der forkaster den rene, og antager en ganske forblummet Troe.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 8de Aarhundrede, regjerede Johannes den 7de i 2 Aar. Han tillod Geistligheden at holde Friller. Konstantin den 1ste, som regjerede fra 708 til 714, erklærede Billeddyrkelsen, for god - og lod Keiser Justinian den 2den kysse sine Fødder. Biskop Felix i Ravenna, som ei vilde underkaste sig hans Herredømme, lod han føre til Konstantinopel og hans Øine udstikke. Gregorius den 2den satte Keiser Leo Jsauricus i Band, og opviglede Jtalien imod ham. Det Samme gjorde hans Eftermand Gregorius den 3die - og anordnede Sjælemesser for deres Udløsning af Skjærsild. Zacharias den 1ste, fra 741 til 752, tog Regjeringen fra den franske Kong Childerich, og gav den til Pipin. Han lod sig tilbede af den longobardiske Konge Rachis, og fordømte Biskop Vergilius i Salzburg som Kjætter, fordi han troede, at Jorden var rund og at der gaves Antipoder. Stephanus den 3die lod sig af Kong Pipin tilsværge Lydighed og Huldskab, og lod ham holde Bidselet medens han selv steeg til Hest. Stephanus den 4de paabød Billeddyrkelsen. Hadrian den 1ste anordnede Canonisationen (Magt til at gjøre Afdøde til Helgene).J det 9de Aarhundrede var Valentin den 1ste den, som allerførst lod Alle - endog det romerske Senat - kysse sine Fødder. Gregorius den 4de, fra 827 til 844, ophidsede Keiser Ludvig den Frommes Sønner til Oprør imod deres Fader. Han anordnede Tiende Afgivten til Geistligheden, og indførte Allehelgens=Festen i hele Europa. Johannes den 8de (Pavinden Johanne), fra 854 til 856, skal have været en gemeen Skjøge, født i Maintz, navnlig Gilberta. J Mandsklæder skal han have studeret, og ved Lærdom have svunget sig og paa Pavetronen. J en Procession fra Petri Kirken til Latteran skal hun have født en Søn, og kort derefter være død. Nicolaus den 1ste, fra 858 til 867, var yderst hovmodig. Han lod Keiser Ludvig den 2den holde sin Stigbøile, medens han steeg til Hest. Stephanus den 6te udgav den Lov, at hvor der ei holdt sig Pavens Anordninger efterrettelig, kunde ikke blive salig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J det 10de Aarhundrede, var Sergius den 3die Pave fra 908 til 910. Med Skjøgen, Margrevinde Marozzia, avlede han en Søn, som 931 blev Pave. Han beskrives som en Slave af alle Laster. Johannes den 11te, fra 912 til 928, en Frillesøn af Pave Landus og Marozia. Leo den 6te og Stephanus den 8de bleve Begge forgivne af Marozia. Johannes den 12te, en Søn af Sergius og Marozia, blev Pave neppe 14 Aar gammel, og døde 5 Aar derefter. Marozzias Moder, Theodora, og Søster af samme Navn, vare Skjøger ligesom hun.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J 40 Aar skulle de have havt deres fri Spil med Paverne, og huseret slemt i Jtalien. Johannes den 13de, fra 955 til 963 - et sandt Uhyre, hengiven til alle Laster. Han blev derfor og anklaget for Keiser Otto den 1ste. - Som overbeviist, blev han afsat og siden blev han, truffen i Samleie med en Ægtekone, gjennemstukken. Benediet den 6te blev dræbt af sin Eftermand. Bonifacius den 8de beskrives som en Kirkeraner og et Uhyre. Hans Liig blev slæbt igjennem Gaderne i Rom. J dette allermørkeste Aarhundrede, da Ugudelighed og Laster - især blandt Geistligheden - var stegen skrækkeligen høit, havde Rom 30 Paver; altsaa i Gjennemsnit een Pave i hver tre Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
(Slutningen følger.) Johannes Ewalds sidste poetiske Hjertesuk maa unægteligen have meget Jnteresse, især da det er blevet til Dagen før hiin store Skjald udaandede Livet, og da han, som det i Kjøbenhavns Aften Post (af 26de Marts 1781) heder "laae i stor Smerte og Pine. Udrust dig, Helt fra Golgathal, Løft høit dit røde Skjold! Thi Synd og Skræk, du seer det, al Angribe mig med Vold. Udstræk dit Glavind i din Haand, Mod dem, som trodse dig! Nedstyrt dem med en vældig Arm Fra Lyset og fra mig. Da skal jeg, sikker ved din Haand, Ei frygte Døden meer, Men ofre dig min frelste Aand, Paa dens nedbrudte Leer. O Herre, forund mig Lise og Roe, Men revser du mig med Smerte, Da lær mig at taale, bede og troe, O Jesu opfyld mit Hjerte, J samme Nummer af ovennævnte Blad heder det under Overskrift: "Sørge-Post.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
J Fredags Eftermiddag blev den afdøde Ewalds Lig henbaaret til sit Hvilested paa Trinitatis Kirkegaard, og geleidet af et anseeligt følge af nogle og Tredsindstyve Par af hans Venner.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Gravskrivt. Salig er den Mand, hvis Roes er Sandhed. Johannes Evald er født den 18de November 1743, er død den 17de Marts 1781. Det er Sandhed, at han var en ædel Digter. Det er Sandhed, at han sang ofte og herlig om sin Gud. Det er Sandhed, at han nedlagde sin Harpe ligesaa uvanhelliget, som David sin. Salig er Johannes Ewald.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Kjøbenhavn. Madame Catalani gav Søndag Aften den 30te Decbr. sin anden Concert paa det Kongl. Theater. D. K. Majestæter Kongen og Dronningen, og de Kgl Prindser og Prindsesser beærede Sangerinden med deres høje Nærværelse. Efterat Cherubinis Overture, til Loodiska var givet, sang Mad. Catalani Recitativ og Arie af Simon Mayr, derefter blev Adagio og Rondo for Oboe, componeret af Hr. Kapelmusikus Barth, ved ham udført, og nu fremtraadte igjen Sangerinden, og sang Recitativ og Arie gall. Anden Afdeling begyndte med Overture til Egmont af Beethoven. Mad. Catalani sang Recitativ og Arie af Rossinis "Barberen af Sevilla. Hr. Kapelmusikus F. Funck udførte et Divertissement for Violoncell, og Sangerinden udførte Variationer paa Theemaet: Mir fliehen alle Freuden, og sluttede med uopfordret at synge: God save Frederic our Ring, der af Publikum, som forrige Gang, blev i Chor stemmet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-01-05
Formedelst Nytaarsdag var ingen Cours noteret.