Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-07-18
Foruden at Vedkommende saaledes efter 28 Aars Forløb formodentligen nu vil komme til at udstaae den ham idømte Straf, vil han maaskee tillige blive tiltalt og dømt for Bigamie; thi han har i Fyen giftet sig uden at han med Bestemthed veed, om han er skilt fra den Kone, hvormed han var gift i Lolland. (L. F. St. T.)J "Kieler Correspondentsblatt læses følgende interessante Artikel, dateret Eckernførde den 24de Juni, De 32 Mænds Collegium (de ligerede Borgere) i Kiel er saavidt vi kjende vort Lands Borger-Collegier af deres offentlige Handlinger, det eneste, der har fattet sin Stilling og Opgave. Vel har det ogsaa et Antal af intelligente Mænd i dets Midte, som i andre Stæder, enten slet ikke findes eller dog ikke som valabare til det communale Deputeret Embede. Men hvor dette Sidste er Hindringen i at de repræsenterende Borger-Collegier, ikke besidde den fornødne Jntelligents Virkekraft, der burde Valgretten meere udvides; Borgerretten maatte baye en ganske anden Betydning, Borgereden erholde en anden Form, og da alle en Stads ulastelige Jndbyggere blive Borgere. Da kunde Valgbarheds-Retten udvides til alle Borgere, hvis man ogsaa vilde indskrænke Retten til at vælge til Huus- eller Grundbesiddelse. Saaledes som det nu næsten i det Hele forholder sig er – som ogsaa nogle Artikler og de flesrigske Communal-Forhold i de sidste Nr. af "Eckernforder Wochenblatt" antyde den høiere Jntelligents egentlig udelukket fra den communale Repræsentation, ligesom ogsaa tildeels fra Administrationen, idet meget ofte høiere dannede, studerte Mænd ikke besidde nogen valgbargjørende Eiendom eller ikke have nogen Stad Borgerret, ja paa mange Steder ikke engang kunne opnaae dette Sidste, netop fordi de have studeret (?). Saaledes er det altsaa blevet deres Lod, ganske at staae under Formynderskab. Saa besynderligt dette end er, saa er det dog endnu besynderligere, naar Erfaringen viser, at mange Folk, som man i flere Henseender kunde holde for ret fornuttige, idet de indtræde i et administrativt og repræsentativt Collegium, gerere sig, som om en ganske anden Aand var faret i dem, end den der er Frihedens og Borgerlighedens. Det har Udseende, som om de vare traadte ind i en anden Sphære, som om de havde virkelig Deel i den bedrageriske Herskerlykke, som om de vare ophøiede over al Ansvarlighed mod dem, de repræsentere, selv om de ikke af dem ere kaldede dertil. Og dog have uden Tvivl en Stads repræsenterede Borgere en Ansvarlighed, om ogsaa kun en moralsk, hvad enten de ere blevne det ved Supplering eller ved Valg af Huuseiere eller Borgere, og denne Ansvarlighed have de endog mod alle Jndbyggere, i det mindste mod alle paa nogen Maade contribuerende. Men denne moralske Ansvarlighed, paalægger dem en dobbelt Pligt mod Borgere og skatte ydende Jndbyggere: 1) Den, overalt at staae i Spidsen, og gaae foran hvor Borgernes og Jndbyggernes Jnteresse, Ret og Frihed kræver det; 2) den, at give Communen offentlig Efterretning om deres Foretagende og deres Handlinger. – Dette synes som sagt hidtil kun Kiels 32 Mænds Collegium at have fattet. Men ald snart ogsaa Andre maatte fatte det og efterligne hiin Exempel. Ved dette Ord falder os en Sætning ind, som vi nylig have hørt af en Vedkommende, saaledes lydende: at man vel ikke vilde indføre nogen Offentlighed i Forhandlingerne, fordi det var en Efterlignelse af Kielernes Adfærd. Nu vel, vide de Herrer noget endnu Bedre, end det de kelske Mænd have gjort, saa maae de gjerne lade være at efterligne, men hvis ikke, skulde de dog gjøre det, thi forstandig Efterlignelse af det Gode bringer Ære, af det Slette derimod Skam. Men til det Slette tillade vi os at regne Hemmeligholdelsen af Raadslagninger og Beslutninger og communale Anliggender, om alle Borgeres og Jndvaaneres Anliggender.