Københavns Adresseavis, 1763-07-29
Efterretning om Høyeste Ret. Jerved maae forst meldes noget om Herre-Dagene, som fordum vare tvende Slags, nemlig nogle, som vare almindelige Lande=Moder, og ved en og anden Leylighed, bleve paabudne. Andre, som paa visse Tider af Aaret holdtes for at kiende udi Tvistigheder. Til disse HerreDage lode sig indfinde de saa kaldte Rigets Raad, hvilke formerede den Høyeste Ret: At de samme Herre Dage holdtes nu udi en nu udden, anden Province sees af Kong Christian den Fierdes Reces 2 Bogs 6 Cap, som derom saaledes taler: Naar Herre Dagene holdes udi Sædland, skulde først de Sædlandske og Skaanske Sager foretages, siden de Fyenske, item de fra Halland, Blegind og Smaalandene, og endelig de Jydske. Naar Herre=Dagene holdtes i Jylland, skulde først de Jydske og Fyenske Sager foretages, og naar de holdtes i Skaane, de Skaanske, Hallandske og Blegindske Sager være de første. Udi de mange Forandringer, som skede under Høylovlig Jhukommelse Kong Frederich den Tredie skede ogsaa Forandring med Høyeste Ret saaledes, at ogsaa lærde Personer af Borger=Standen dertil bleve admitterede, hvilket kand sees af Høystbemeldte Konge=Forordning dateret Kiøbenhavn den 14 Februarii 1661. hvor det heder: Først ville Vi, at benævnte Høyeste Ret herefter skal siddes og administreres af et vist Antal Personer, hvoraf den ene halve Deel skal være af Af delig og den anden halve Deel af Lærde og Borgerlig Stand a. paa hvilken Kongelig Forordning grunder sig den nye Høyeste Ret, som blev stiftet efter Souverainiteten, og var Tiden, som blev berammet til Sessionerne, 8te Dage efter Pindse=Dag. Hvor længe denne Anordninblev tagen i Agt, nemlig at den halve Deel af Assessorer og Secretairer skulde være af Adel og den anden halve Deel af Borgerlig Stand kand ikke siges: Nu omstunder observeres saadant ikke saa nøye. Hvad Høyeste Rets Procuratores angaaer, da agerede de længe allene ved skriftlige Jndlægge, undtagen at de for eller efter et Documents Oplæsning kunde sige nogle faae fornødne Ord, men udi Kong Christian den Femtes Tid blev det først en Skik at plaidere mundtligen, hvilken Skik endnu vedvarer. Derimod er den Sædvane kommen af Brug, at Dommere og Commissairer for Høyeste Ret selv forsvarede deres Domme og Af sigte, saa at saadant nu allene forrettes ved Advocater. Hvad ellers er at mærke om Høyeste Ret kand sees deels af Kong Christian den Sietes Jnstrux af 23 Febr. 1731. som melder iblant andet, at Høyeste Ret skal bestaae af saa mange skikkelige og udi Lov og Ret vel erfarne Personer, som enten allerede beskikkede ere eller beskikket vorder, med videre, om hvad Tid Retten Vinter og Sommer skal være sadt, om Assessorernes Votering, Procuratorernes Opførsel samt god Skik og Orden saa vel som Ret og Retfærdigheds Befordring betræffende. Deels af de Kongelige Forordninger, som hvert Aar derom publiceres, hvorudi Sessionerne berammes til Begyndelsen af Martio, og Sagerne foretages efter saadan Orden: først alle Kiøbenhavnske og Sædlandske, saavel Commissions, som andre Sager, dernæst de Fyenske og Smaalandske, derefter de Jydske, siden Bornholmske, og tilsidst de Norske, af hvilke først de Syndenfieldske og saa de Nordenfieldske Sager. Hans Majestæt sidder udi egen Høyeste Person udi denne Ret den første Dag Sessionerne begynde, og har vor nu regierende allernaadigste Konge ofte paa andre Tider ladet sig indfinde i Retten. Procuratores føre ogsaa alle Tider deres Taletil den Kongelige Throne lige saa fuldkommelig, som Hans Majestæt Selv kunde være nærværende. Udi Høyeste Ret dømmes strax alle Sager, uden Apell, undtagen i visse vanskelige og betænkelige Sager, hvorudi Assessorum Vota refereres Kongen, førend Dommen afsiges. For nogle Aar siden var det allene en Æres=Post at sidde i Høyeste Ret, efterdi ingen var salareret uden Justitiarius; men nu er nogle Assessorer tillagt en vis Gage; af Assessorerne ere nogle befalede at sidde i Høyeste Ret den 1ste Dag i første Session allene, andre første Dag og ellers naar de ey fra andre Forretninger forhindres, andre den første Dag, visse Maaneder og naar de tilsiges og andre første og hver Dag, som udførligen meldes i en Kongelig Ordre af 7 Martii 1748. Hvad Klæde=Dragt de bør have, som betiener Høieste Ret, saa længe de samme sidder, sees af Kong Christian den Femtes Anordning dat. Kiøbenhavn den 13 Augusti 1688, hvorefter de paa de Tider Retten betienes, skal være iført en lang Kiole, hvoraf Geheime Raadernes skal være af carmosin rød Fløyel med violet Taft under, og de andres til Assessorernes inclusive af carmosin rød Atlask med violet Taft under, og Secretairernes, som protocollerer, saa vel som Justitz=Secretairens af carmosin rød Ferrendinligemaade med violet Taft underforet, hvilken Skik endnu iagttages. Fortsettelse af det i No. 28 og 35, indrykkede Forsøg til de af Hr. H. S. i No. 25 og 31. tilkiendegivne Tvivlsmaals Oplysning. (See No. 74.) Angaaende det første, da vilde Spørsmaalet efter Texten 1 nøyere lyde saaledes: Hvad der skal forstaaes ved Dyrets Kongeriges Formørkelse, som foraarsages ved det at den femte Skaal udsses paa Dyrets Stoel eller Throne, Paa dette Spørsmaal tiener til Svar dette. At denne Formørkelse slet ikke kand være det samme, eller kand sigte til samme Tids Begivenheder, som det at Dyret fik det dødelige Saar, Denne Sætning følger, som en viis og klar Sandhed, af den Sammenhæng, hvilken Hr. H. S. selv har korteligen anmærket. Jeg maa til en klarere Jndsigt og fastere Overbeviisning om den nødvendige Følge vise Sammenhængen udførligere saaledes.