JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-09-15
AVERTISSEMENTS. Underhaanden kan faaes tilkjøbs: Det afgangne Landsoverretsprocurator N. Lykke forhen tilhørende Fald Jord i Blaaedamsfald paa Viborg søndre Mark tæt uden for Byen. Det sælges enten samlet eller i større og mindre Parceller. Gaarden i Viborg beliggende paa Hjultorvet og for Tiden beboet af Hr. Adjunct Reitz, til hvem den er bortleiet til 1ste Mai 1838. Engelsborg med Tilliggende, nemlig circa 78 Td. Land geometrisk Maal af Hartkorn 1 Td. 5 Skp., samt endeel Jorder beliggende paa Byens Mark, af Hartkorn 6 Skp. 1 Fdk. 1 1/2 Alb., fortrinlig god Tord. Sidstnævnte Eiendom kan tiltrædes 1ste April 1834 eller forinden, om det ønskes. Vedkommende Liebhavere, henvender sig til Landsoverretsprocurator F. Lykkesom foreviser Eiendommene og afslutter Handel. Skeer intet Salg underhaanden, foretages en offentlig Auction over samme paa Raadstuen her i Byen den 19de September d. A., om Formiddagen Kl. 10, hvor de Bydende strax vil erholde Kundskab om hvorvidt deres Bud er approberet eller ikke. Conditionerne erfares fra i Dag af hos Landsoverretsprocurator F. Lykke og ste Dage forinden Auctionen hos Auctionsdirecteuren. Viborg, 28de August 1837. F. Lykke.
Viborger Samler, 1837-09-15
Formedelst Forandring af Boepæl kan underhaanden faaes tilkjøbs eller Leie den mig tilhørende Gaard, beliggende i St. Mogensgade, tilligemed den bag samme liggende Toft. Eiendommen kan tiltrædes strax eller til 1ste November. Af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen. Viborg, den 14de Septbr. 1837. Jens Hansen.
Viborger Samler, 1837-09-15
Stettiner Vindueglas kan faaes hos Joseph Vater.
Viborger Samler, 1837-09-17
65 Aargang. No. 113. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i U Danmark og Hertugdømmene.
Viborger Samler, 1837-09-17
Søndagen den 17 September 1837. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-09-17
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. O'Connell har udstedt en mærkværdig Adresse til det irske Folk. Efterat han har lykønsket det til den hæderlige Seier, Dronningens og Jrlands Venner have vundet ved Valgene, udbreder han sig vidtløftigt over de store Fortjenester Jrland har erhvervet sig af Englands Frihed og holder en lang begeistret Lovtale over det irske Folks Dyder over Jrlands Fortjenester af Europa gjennem Aarhundreder, hvorved han især lægger Vægt paa at det var paa denne O, at Videnskaber, Kunst og Religion fandt et Asyl i hine mørke Secler, da Barbarer oversvømmede Europas Fastland og at Jrland senere atter tændte Videnskabernes Ly for hele Europa. Efterat have beviist den irske Nationalcharacteers Fortræffelighed, gaaer han over til Jrlands Fiender, der nu atter ville træde det under Fødder og opregner alle for Jrland gunstige Omstændigheder og Combinationer i den forestaaende Kamp. Paa Jrlands Side er – siger han - Dronningen, Ministrene og det irske Folk selv. Det nuværende Ministerium er det Første der har viist sig venligsindet mod Jrland, hvorimod Greys var den værste af alle Combinationer for dette Land. Den var sammensat af den svage Olding Grey, den ulykkelige Anglesea og hiint forhadte, hykkelske Subject, Stanley. Nu understøttes Jrland af Englands og især Skotlands Reformere. Dets Modstandere ere Englands bi gotte Clerus, Tory-Minoriteten i Underhuset og Lordernes Huus. The Courier fælder, efterat have bittert dadlet C'Connells Paastand, at den afdøde Kong Wilhelm hørte med blandt Jrlands Fjender, følgende Dom over dette Skrivt: "Den friske og kraftige Tone i dette Værk er et Beviis, at O'Connells Aand hverken er bøiet af hans huuslige Livs Uheld eller hans offentlige Livs Møie og Anstrængelser. Af hvert Ord, han udtaler, sees det klart, at han har valgt sin Vei og fattet den faste Beslutning, at kæmpe til Enden og vedblive uden Rast og Ro, saalænge der er en Mulighed tilbage for Torierne, at kommetil Roret. Jngen Begivenhed i Skotland eller England har lammet Frihedspartiets Daadkraft, og Kamplyst, saa at vi raade vore Modstandere, at opbyde alle deres Kræfter i den forestaaende Kamp.
Viborger Samler, 1837-09-17
Spanien. Madridske Journaler af 30te f.M. meddele en af Espartero fra hans Hovedqvarteer i Cogolludo udstedt Dagbefaling af 28de. Denne indeholder foruden de sædvanlige blankbørstede Pralerier mod den "miserable Fjende" ogsaa nogle Sidehug til Partierne (Patrioterne), der uden Undtagelse, efter hans Forsikkring, kun ere hemmelige Agenter for den prindselige Rebel." Han forsikkrer, at Rebellionens aabne Magt allerede er paraliseret ved Armeens hæderlige Kampe; men de understøttes af Partierne. For og - tilraaber han sine Soldater - gives der kun een Fane, Jsabella 11, Dronning-Regentinden og Constitutionen af 1837 – den samme Constitution som han forgiæves forsøgte at omstyrte. Desværre kan man ikke stille den constitutionelle Saaet gunstigt Prognosticon med en saadan moralsk aandelig tvetydig Capacitet i Spidsen. Paa Penge lader Ministeriet det rigtigt nok ikke mangle. Buerens og Oraa have i faa Dage erholdt halvanden Mill. Francs, men forblive desuagtet uvirksomme, indsluttede med deres 14 a 16 Batailloner i Aranda, Miranda, Valladolid, Burgos, Lerma og Soria; de fire eller fem Generaler, der commandere disse Tropper, ere berøvede alle Communicationsmidler og fra de høie Citadeller have de christiniske Soldater det frygtelige Skuesvil af de af Carlisterne ødelagte og i Brand stukne Marker. Paa den anden Side vedbliver Rebellionen i Pamplona haardnakket. Oberst Leon Jriarte staaer endnu stedse som Commandant i Spidsen for den, og hvad man har sagt om hans Tilbøielighed til Capitulation, er hidtil endnu kun ubeviste Depescher fra de christiniske Autoriteter. Under alle disse Krigsforviklinger beskjæftige Cortes sig ganske roligt med lovgivende Arbeider, der kun af og til afbrydes af Manifester og afmægtige Trudsler. – Don Carlos befinder sig endnu stedse i Bjergfæstningen Cantavia; Forraad af alle Slags tilføres ham og Landet beskattes vidt og bredt. – Fra Saragossa har man det Rygte, at Cabrera pludseligt er forsvunden med en Convoi Sølv, man veed ikke i hvilken Retning. Man tiltroede ham den Hensigt at organisere en ny Expedition.
Viborger Samler, 1837-09-17
Frankrig. Jfølge Efterretninger fra Toulon af 3die d. M. har man befalet Udrustningen af Dampskibet "Le Coureur, man troer, at det skal overbringe Tropper til Africa. Hercules var med Prindsen af Joinville ombord ankommen til Gibraltar og den 18de gaaet under Seil derfra. Regjeringens Paketbaad, la Chimore, er kommen tilbage fra Tunis. En ægyptisk Escadre bestaaende af tre Krigskibe, viste sig den 26de paa Rheden ved Tunis for at opkræve den sædvanlige Tribut, men gik Natten mellem den 28de og 29de igjen under Seil, uden Tvivl forjaget ved den franske Escadres Nærværelse. Palinurus", en Brig af Contreadmiral Gallois's Escadre, fulgte efter den. Linieskibene Trident og St. Pierre laae ved Tunis's Citadel, Admiralskibet, med Admiralen ombord, blev udenfor Rheden, formodentligen for at have den Ære, at hilse den forventede tyrkiske Flaade med de første Skud.
Viborger Samler, 1837-09-17
Denne Flaade havde den 28de endnu ikke ladet sig see. Man vidste ikke, hvor Contreadmiral La lande befandt sig med sin Escadre. Tvende Regjerings=Dampskibe søge efter ham, for at overbringe ham befaling til at løbe ind til Port-Ven dres og overbringe Tropper (5000 Md.) til Bona.
Viborger Samler, 1837-09-17
Blandet. Le Temps melder: "Vi have ingen bestemte Efterretninger fra Sicilien; dog siger man, at en betydelig Jnsurgenthob fra Stæderne har besat det Jndre af Øen, hvor de neapolitanske Tropper ikke vovede at trænge ind. Disse Jnsurgenter proclamere overalt Siciliens Uafhængighed og Constitutionen. De gamle, paa Bjergskraaningerne i det Jndre liggende, Stæder tjene dem som Asyler og Fæstninger.
Viborger Samler, 1837-09-17
Fra den 8de til den 9de d. M. bleve i Berlin 63 Personer angrebne og 44 døde af Cholera.
Viborger Samler, 1837-09-17
J Breslau døde i een Uge 91 Personer af samme Sygdom.
Viborger Samler, 1837-09-17
J 10 Dage ere Titusinde og tredsindstyve Jndvandrere ankomne til New-York.
Viborger Samler, 1837-09-17
Beretningerne fra Nedrecanada vedblive at være af en foruroligende Natur, i Napierville havde 4000 Jndvaanere fra Grevskabet Acadia samlet sig, formed Høitidelighed at modtage Papineau, Canadas O'Connell. Paa en sort Fane med et Dødningehoved paa læste man Deviserne: "vore Børn og vore indenlandske Manufakturer, Friheden og det daglige Brød, Fremad, Canadas Folk Papineau, Landets Haab," Den katholske Ærkebiskop af Montreal havde i sit Huus forsamlet 140 Præster og 6 Biskopper, der Alle forsøgte at dæmpe den revolutionaire Aand.
Viborger Samler, 1837-09-17
J München savnes adskillige fornemme Familiers Børn og Forældrene ere nedsjunkne i den største Sorg; udentvivl ere de blevne røvede af omflakkende Gjøglere.
Viborger Samler, 1837-09-17
Med første Januar 1838 forestaaer en væsentlig Forandring i Preussens Nærings-Forhold.
Viborger Samler, 1837-09-17
Den ubetingede Næringsfrihed vil erholde betydelige Jndskrækninger, og man vil frembringe en Middelvei imellem det forrige Laugsvæsen, og den nuværende Tilstand. Man kan – skrives der fra Berlin - ikke negte, at denne Forandring er høist nødvendig. Ved den ubetingede Næringsfrihed forledes altfor mange Svende til at etablere sig som Mestere, og sætte Foden under eget Bord. Fattes da Kunder, hvilket formedelst den store Concurence er naturligt, saa indtræder Armod, og Børnene see den sørgeligste Skjæbne imode. Ligesaalidet som man kan billige den forrige Tids Laugstvang, ligesaa lidet kan den anden Yderlighed billiges: uindskrænket Tilladelse til at drive en Næringsvei. Der skulde være en vis numerisk Bestemmelse for hver Bedrift, og det er ikke alene billigt, men ogsaa nødvendigt, at der afgives Prøve paa Duelighed. De nye Love ville forhaabentligen bestemme disse Puncter saa skarpt som muligt.
Viborger Samler, 1837-09-17
Jndenlandske Efterretninger. Actiehaverne i Kjøbenhavns Adressecontoir have nu anlagt Proces imod "Commissionstidendens Udgiver, paa Grund af dennes formeentlige Jndgreb i hines Privilegier ved Udgivelsen af sidstnævnte Tidende. Adressecontoirets Actiehavere have nemlig, efter iforveien at have communiceret Commissionstidendens Udgiver deres Privilegium ved Notarius publicus, ved Kongens Foged ladet nedlægge Forbud mod sidstnævnte Tidendes Udgivelse, som stridende imod deres lovlige Eneret. Commissionstidenden agter imidlertid at fortsætte sin Virksomhed som Christianshavns Commissionstidende, hvilket dens Udgiver formener ikke strider mod Adressecontoirets Pri(Kbhp.) vilegier.
Viborger Samler, 1837-09-17
Blandt de nye Oplysninger i den PrintzlauskeSag findes ogsaa et Brev til Fædrelandets Redacteur, hvori der gjøres opmærksom paa, at den Anke, som man har gjort mod Conferentsraad Collin og som bestaaer i, at han, efter at Printzlau i Febr. 1834 var suspenderet, hverken fratog ham de Theatrets Enkekasse tilhørende Obligationer eller ved Eftersyn overbeviste sig om, at de virkelig vare i Kassen, maa aldeles afvises, da denne Suspension var forblevet Conferentsraad Collin saa ubekjendt, at han først erfarede, at en saadan havde fundet Sted, efterat Printzlau i 1835 var undvegen." Denne Uvidenhed forekommer Prof. David høist uforklarlig, da, om ingen Anden havde været pligtig at underrette Conferentsraaden herom, saa synes dog hans Med directeur for Theatrets Enke- og Børneforsørgelseskasse, Hr. Overceremoniemester og TheaterchefHolstein, at have burdet give ham Underretning herom.
Viborger Samler, 1837-09-17
Kjøbenhavnsposten, lover Svar i Anledning af "Dagens" Bemærkninger og den Printzlau ske Kassemangel, saasnart et officielt Actstykke denne Sag betræffende er kommet for Dagen, hvilket vides at ville skee med det Allerførste, og som meget vil tjene til at kaste Lys over Sagen. Det vil ikke være uden Jnteresse for vore Læsere i dette Øieblik, da der ogsaa her ved de printzlauske Bedragerier er opstaaet Spørgsmaal. om Vindication af et Statsgields-Beviis, at erfare, hvorledes en lignende Sag andensteds er afgjort, og vi meddele derfor af "Neue Zeitung følgende Beretning: "For Kjøbmand von der Bosch i Goch var bortkommet et StatsgjeldsBeviis paa 500 Daler, hvilket han havde sendt med Posten til Berlin. Senere fandtes ved en Postsecretairs Død i Cleve, at denne havde tilvendt sig Beviset og overgivet Banquier Cosmann i Cleve det til Sikkerhed for et Laan af 300 Daler. Denne betalte til Postkassen Differentsen af Beviset og det givne Laan med 200 Daler og cederede Beviset videre. Postbestyrelsen, som havde erstattet von der Bosch det lidte Tab, sagsøgte Banquier Cosmann om Udleveringen af det stiaalne Beviis, men Appellationsretten i Coln kjendte for Ret, at denne, selv om han endnu besad Beviset, ikke var forpligtet til Udlevering deraf, da han imod Betaling var kommen i Besiddelse deraf, uden at vide at det var stiaalet." (Kbhp.)J denne Tid forevises i Kbhavn en Sø- eller Havhest, der er hidbragt af nogle Søfolk som have fanget den i det nordlige Jishav. En Mærkelighed er det, at den har udholdt den lange Søreise, uden at have været i Vand.
Viborger Samler, 1837-09-17
Ved Toldbodoplaget i Kbhavn har man nu atter udsat Hunde istedetfor et tilstrækkeligt Antal Vægtere, hvorom den Frisindede af 5te De yttrer sig saaledes: Foruden en Hvalp af den i Criminalhistorien saa berømtblevne Blodhund, samt en Compagnon af en uskyldigere Art, har man endnu fundet det fornødent, at anskaffe tvende andre Hunde. Da ikke faa erfarne Mænd, som ere nærmere bekjendte, end vi, med hiint Vare oplagssted, paastaae: at det behørige Vagthold ikke retvel kan realiseres paa en taalelig occonomisk Maade, uden ved Hjælp af glubende Dyr, maae vi, tvertimod vore hidtil havte Anskuelser, antage Hundevagten for et nødvendigt Onde, som saameget Andet i det borgerlige Samfund; men vist er det dog alligevel, at skal et saadant Hundeopsyn over Mennesker finde Sted, saa bør der ogsaa være behørigt Menneskeopsyn over Huu dene. Hvorvidt nu Dette kan siges, allerede at være blevet iagttaget, maae vi overlade Publikum selv at dømme om, idet vi blot ville fortælle som Kjendsgierning, at man for kort Tid siden saae en Mand formodentlig Vægteren, iført en skræmmende guul Natdragt og med en Tyrepidsk i Haanden, løbe langs af Gaden efter de tvende senest ansatte fiirbenede Bevogtere, uden dog, saavidt vi vide, at kunne gribe Deserteurerne.
Viborger Samler, 1837-09-17
Fra Kbhavns Politikammer er derpaa under 6te De, udkommen en Politiplacat, hvorefter de, som ville føde løsgaaende glubske Hunde til deres Eiendoms Bevogtning, skulle, foruden at være pligtige til i det Hele at anvende al mulig Omsorg for at afværge Skade herved, være følgende Jndskrænkninger underkastede: 1) at de stedse skulle holde de Pladser, som saaledes bevogtes, saa tilstrækkeligen indhegnede, at Hundene ikke kunne slippe ud, og saavel strax, naar de ville anvende denne Bevogtningsmaade, som senere til enhver Tid, naar det maatte forlanges, være den fornødne Undersøgelse fra Politiets Side undergivne, for at Vished kan erholdes om Hegnets Forsvarlighed; hvilket dog ikke skal gielde om den Side af saadanne Pladser, som støder til Søen, da Vedkommende for saavidt kun skulle være forpligtede ved tilbørligt Vagthold samt paa anden Maade tilstrækkeligt at sørge for, at Hundene ikke af denne Vei komme ud af Pladsen eller gjøre Skade. 2) At de ved tydelige Opslag paa de fornødne Steder udenfor Pladserne efter Politiets Anviisning skulle bekjendtgjøre, at der holdes løse Hunde, og til hvilke Tider disse ere løsgaaende. 3) At de for enhver Hund, som de til saadan Bevogtning ville anvende, skulle for Politiet forevise den kongelige Veterinairskoles Attest om, at der intet herfor er til Hinder, samt at de i det Hele med Hensyn til Hundenes Beskaffenhed og Behandling, skulle være bemeldte Skoles Tilsyn undergivne og rette sig efter enhver Forskrivt, Samme maatte give for at forebygge Fare for Menneskers Helbred og Liv. (Ove Th. Av.)
Viborger Samler, 1837-09-17
Det maa interessere saavel Odense Byes Handlende som Andre at erfare, at Hs. M. Kongen, har sanctioneret en ny Taxt for Odense Canal afgifter, der i flere Dele, især hvad Landets Producter angaaer, er betydelig nedsat.
Viborger Samler, 1837-09-17
Jfølge Ordre fra det Kgl. Rentekammer blive for nærværende Tid alle Skovene i begge Hertugdømmer underkastede en Taxation. Paa flere Steder saavel i det Slesvigske som i det sydlige Holsteen er man allerede i fuldt Arbeide dermed.
Viborger Samler, 1837-09-17
Undersøgelserne ved Amtstuen i Cismar, hvor betydelige Underslæb skulde være begaaede, have ifølge Kieler Correspondensblad ledet til følgende Resultatter: 1) De kongelige Penge ere rigtig og regelmæssig beregnede og afleverede. 2) Af det, som Fuldmægtigerne have hævet for meget, er Jntet kommen i Principalens Privatkasse eller ham til Nytte. 3) De Forurettede er givet fuldstændig Erstatning ved Tilbagebetaling af Principalen, derer ansvarlig for sine Underordnede. For Sikkerheds Skyld er endvidere udstedet Proclama til Dem, som mulig endnu ere forurettede, at indfinde sig og gjøre deres Ret gjældende. Hvor gavnligt vilde det ikke være, om et lignende Ansvar hvilede paa Over-Opsynsmændene over de offentlige Kasser. Staten vilde da faae Noget, nu sædvanlig Jntet, og mangen Ulykkelig vilde maaskee frelses, naar det første Greb han gjorde i den offentlige Kasse, opdagedes ved et skjærpet Tilsyn.
Viborger Samler, 1837-09-17
Den 27de f. M., i en stærk Storm, strandede ved Weserens Udløb Skibet die Hoffnung, Skpr. F. Fischer af Apenrade, kommende fra Portorico. Skibet er løbet fuld af Vand, og Ladningen, Caffe og Sukker, næsten gaaet aldeles tabt.
Viborger Samler, 1837-09-17
Det den 4de Septbr. endnu staaende Vrag skulde sælges. (Hdt.) Ved Hielp af allernaadigst Gave fra Hs. M. Kongen, har det Kgl. Landhuusholdnings=Selskab besluttet i Aar at foranstalte en Præmiepløining i Viborg Amt, holden paa Frysendal Hovedgaards Mark, Onsdagen den 4de October førstkommende. Denne Præmiepløining foretages med Svingplove, og under Bestyrelse af Dhrr. Bindesbøl og Steenberg.
Viborger Samler, 1837-09-17
Aalborg. Om Aftenen den 9de De, noget efter Kl. 9, udbrød pludselig en meget heftig Jld i den, tæt udenfor Stadens Østerport, paa den sydlige Side beliggende, saakaldte Knud Theils Gaard, tilhørende hans efterlevende Enke. Gaarden, en solid Bindingsværks Bygning, bygget for omtrent 30 Aar siden, var af betydelig Udstrækning, og tildeels opfyldt med indhøstet Korn, baade af Eierindens og Andres og var øieblikkelig bespændt af Luerne, der strax sloge ud af Taget. Det tililende Brandcorps og anden Hjælp mødte Jlden af alle Kræfter, men det lykkedes ikke de forenede Anstrængelser at redde noget af den store Bygning, som med Alt, hvad der var i den, brændte af til Grunden. Vinden stod ind paa Byen, og med Taknemmelighed maae vi prise den høiere Styrelse, der holdt den inden visse Skranker og saaledes gjorde det vanskeligere for Jlden at udbrede sig. Funkerne regnede imidlertid ned over en stor Deel af Staden og det var derfor begribeligt, at de nærmere Jldstedet boende Familier ved Udflytning søgte at sætte deres Eiendele i Sikkerhed. Omde store og høist følelige Tab, denne Forsigtighed har medført for Mange, saameget mere, som en meget heftig Regn om Natten bidrog til at øbelægge meget Gods, der laae under aaben Himmel, har man meget sørgelige Efterretninger. Jmidlertid er den stakkels brandlidte Enkes Stilling høiligst at beklage. Hun fik, saa at sige, intet reddet, uden sine 6 nogne Børn, hvis Frelse naturligviis i den store Fares første Øieblikke gjorde Fordring. paa hendes hele Aandsnærværelse og Kraft. Klokken henved 12 var man saavidt Herre over Jlden, at Klemtningen kunde ophøre. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke. (Aalb. Av.
Viborger Samler, 1837-09-17
Døde. Kjøbenhavn: Enkemadame M. M. Danker, f. Seerup; Meelhandler og Brødbager N. Chr. Randbøll, 76 Aar; Stud. juris Urich, 27 Aar; Mad. Ane D. Schouw, f. Petersen; Niels P. Madsen, 15 Aar. (død efter et ulykkeligt Nedfald ombord i Briggen Fal stere); Mad. Ane H. Schallerup, (Enke efter Hørsvinger Peter Schallerup, 62 1/2 Aar; Jfr. Nathalia Camilla Hansen, 22 1/2 Aar; Skrædermester Heinerich Cremers, 68 Aar; Capitain og Veiermester Lauriz Fog, 55 Aar; Mad. Margrethe W. Dentzer, (Enke efter Capitain og Muurmester Deuntzer), 69 Aar, Vognmand J. Olsen, 86 Aar (har været Vognmand i Kjøbenhavn i 60 Aar); Cand. pharm. Carl F. Sletting, 28 Aar; Tøismedfrimester Johan Gotfred Hoffmann; Engel Johanne Caroline Schønheyder, 4 Aar. - Odense: Skrædermester Mads Petersen, 63 Aar. - Svendborg: Handelslærling Hans B. T. Wandall. – Werninge Sognedegn og Skolelærer, Johan Christ. Felding, 66 Aar. - Skipper Klotz's Enke fra Nysted (død underveis paa Hjemreisen til Nysted, med den hende tilhørende Jagt). - Horsens, Kjøbmand Jens Jørgen Serritzlev. – Aalborg: Maren sal. Joh. Ruveders Enke, 20 Aar; Johanne Cathrine Rampsk, i Ebbesen, 83 Aar. - Sognepræst for Rimsøe og Kastberg, Menigheder, David Seidelin, 13 Aar. Dronningborg: Mlle maa Gaulette Amalia Kl. 11
Viborger Samler, 1837-09-17
AVERTISSEMENTS. Hvor et nyt smukt rundklappet Schatol uden Skab underhaanden er tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1837-09-17
Stettiner Vindueglas, kan faaes hos Joseph Vater.
Viborger Samler, 1837-09-19
No. 114. 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Damer. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 3 19 September 1837. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-09-19
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Herfra meddeles følgende Telegraphdepesche. "Bordeaux den 6te Septbr. Espartero er den 1ste ankommen til Daroca med 11 Batailloner og 500 Mand Cavallerie. Samme Dag er Oraa afgaaet til Bagnena og Bourbaquena; begge Generaler marschere mod Prætendenten der staaer ved Calomacha. Vigo har den 28de naaet Zariategii ved Rebreda, bibragt ham et Tab af 40 Fanger og 200 Døde og forfulgt ham til Penilla. – En Telegraphdepesche fra Bayonne af 9de d. M. beretter, foruden den Meddelelse, at de madridske Journaler, der iøvrigt intet Vigtigt indeholde, gjendriver Efterretningen om Saldanhas Jndrykken i Lissabon, at Christinerne paa Operationslinien ved Hernani have bemægtiget sig Stederne Uriunta og Andonino. En anden Depesche fra Bayonne af samme Dags Aften lyder saaledes: "Alt er bragt i Orden i Pamplona; Tropperne af begge Partier have erkjendt General Cabrera (skal være Jriarte) for Vicekonge og Oberst Pina for Gouverneur. En almindelig Revne skulde finde Sted den 7de, den gamle Garnison skulde igjen rykke ind i Pladsen, og den nye (General Jriartes Tropper) har erholdt Amnestie. – Espartero og Oraa vare den 4de i Pozendon, i Begreb med at forfølge Don Carlos, der stod i Orihuela; de havde den foregaaende Aften naaet hans Arieregarde. – Messager fortæller Følgende: i et Conseil af de carlistiske Chefs, hvori Don Carlos i egen Person præsiderede, var Spørgsmaalet om, hvad man skulde gjøre ved de christiniske Fanger af Buerens's Hær. Blodmennesket Cabrera udtalte den Afskyelighed, at de paa Stedet skulde skydes. Alle Øvrige, og især Villareal, satte sig derimod. Dette gav Anledning til en alvorlig Strid. Men, hvorledes det end tog denne Vending, saameget er vist, at Cabrera gav Villareal et Kaardestik, der skal være dødeligt. Cabrera skal have stødt efter Don Carlos selv (der altsaa rimeligviis ved Overbeviisningen om sine Generalers menneskelige Stemning har undertrykt sin egen Blodtørst men feilet ham, hvorpaa Cabrera øieblikkeligen listede sig bort og flygtede af den første den bedste Vei. Da han ankom til Santa Olea, vilde Ayuntamientoen bringe ham sin Lykønskning. Hans Svar var, at han ikke var kommen, for at høre Complimenter, men at han ønskede fire Muulæsler, lidt Brændeviin og en Paabid. Han fortsatte derpaa umiddelbart sin Vei, for at blive om Natten i Cretos, otte Mile derfra. Strax derefter indtraf 20 til hans Forfølgelse afsendte Ryttere. De maae have naaet ham, hvis han ikke har skjult sig. Efter Alles Mening var det hans Hensigt at flygte til Forcadell i Sletten ved Valencia, og der vente paa sine Soldater, der havde vægret sig ved at tjene under en anden Chef. Man forsikkrer, at han er skudt, og at Villareal er død af sine Saar. Saragossa nyder den dybeste No. - Ogsaa i Madrid er Alt hidtil roligt, men Stemningen mørk og uheldvarslende.