JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt 3de Gange bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, fra den Tid at regne, da saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa bemelte Vore Vestindisk Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis indkalde alle paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre; dog skal oftnævnte Planter Jrvin være pligtig til, at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise Vore Bogholder Contoirer, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende imod Vore. Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor en Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 19de August 1791. Under Vort Signet, (L. S. (R. A. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Handelshuset Tutein & Compagnie af Kiøbenhavn, paa Planter John William Jrvins Vegne af St. Croix, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde bemelte John William JrvinCreditorer.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Herved bekiendtgjøres, at da vores Medarvinger, som alle ere myndige, har overdraget os underskrevne Postmester HansBortlig og Kiøbmand Valentin Fuest Bestyrelse af vores Fader og Svigerfader, Kiøbmand Johannes D. Furst efterladte Boe og samme Boe tilhörer. 1) En Skibsværf og Kran hvorpaa findes beqvemme Vaaningshuser, Materialhuser til Planker, BarkholsMaster og Kiöltræer, en Smede med 3de Bælger og fornöden Redskab, samt aparte Vaaningshuser til Smeden, hvilke Huse alle ere med Tegltag og Bordklædning forsynet, der foruden er Partie Ege Barkholt, Veiere, Kiöltræer, Tömmer og Planker, Furre Mastetræer og Planker, Eegenavler og øvrige Ting som behøves til Skibsbrug, hvilket alt samlet eller og den faste Eiendom for sig og Materialierne separat, kan faaes Kiöbs underhaanden. 2) Skibet Provedentia bygt af Eeg 1783, og indtage 19 Tusinde Bord, og an föres af Skipper Lars Nielsön. 3) Brig, gen Elene kaldet, af Eege Materialier og nyelig forsynet med Navlehund, drægtig 68 og en halv Trælast Læster og föres af Skipper Halvor Aasoldsön. 4) Linlends eller Akelands privilegerede Saug med 6000 Bords aarlig Skiørsel, hvorudi Boet eier 3 fierdedeel Parter med Dammer og Rænder, som tilligemed Saugen er for faa Aar siden nye opbygt. Hvilke Eiendomme, bliver underhaanden solgt; thi ville Lysthavende behage derom, med os at handle. Öster Riisøer, den 24de September 1791. Borthig. Valentin Furst.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Efter nu brugelig Maade indkaldes herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender saavelsom i Christiania Jntelle gensblade 3de Gange efter hinanden Credi= og Debitorer, samt de respective Arvinger efter den sidstleden 19de September ved Døden afg., forhen ved det Smaaelehuske Dragon=Regiment standne Premier=Lieutenant, Hr. Hans Uldrick von Brøcher, at anmelde sig for os som befalede Skifte=Commissarier, med hvad de maatte have at fordre eller erlægge til dette Boe; Fordringerne venter man saa beviislige som Loven efter død Mand befaler, ligesom de respective Arvende legitimere deres ArveRet, om noget efter Gieldens Betaling til Deeling maatte blire tilovers, da enhver kan vente sig den Ret Loven tilholder. Moss, den 6te October 1791. B. Wolck, C. F. Hagemann, Regimentsqvarteermst. og Auditeur. Secondlieutenant. Begge ved det ovenmelte Smaalehuske Dragon-Regiment. At Skiftebehandling er foretaget efter afg. Peruquemager Henrich Bærker her i Byen, saavelsom efter 3de med Grønlands farer, Skipper Jens Kracht Reisende, men bortdøde Matroser, navnlig Hans Thomesen Splid, Hans Hansen og Johannes Petersen Friis, bliver herved til alle Vedkommende fraværende Arningers Efterretning bekiendtgjort, da alle og enhver, som disse Boer maatte have noget at erindre behager at melde sig for os som Skifteforvaltere inden Aar og Dag i det første Boe, og 6 Maaneder efter Matroserne, fra Dags Dato, hvorefter enhver skal skee Ret. Bergen, den 30te September 1791. Weiner. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Da Mad. sal. Bergs, som opholder sig i Flekkefiord under Lister Lehns Sorenskriverie, har reqvereret Skifte efter hendes afdøde Mand sal. Sorenskriver Christian Berg, og derved declareret, at fragaae al Arv og Gield; saa bekiendtgiøres dette til Debi= og Creditorers Jndkaldelse, inden den i Loven bestemte Tid. Bergegaard, den 30te September 1791. C. S. Balle, Cancellieraad og Sorenskriver udi Lister Lehn. Paa Gaarden Schey inden Alstahoug Præstegield er Mad. Abele Margaretha Dass, Enke efter sal. Provsten Morten Sommer den 2den August h. a ved Døden afgangen, Boet samme Dag forseglet til strax paafølgende Registering og Vurdering; thi indkaldes herved efter den nu brugelige Maade, i de Kiøbenhavnske Berlingske offentlige Tidender 3de Gange efter hinanden saavel den Afdødes respective Arvinger, at møde inden den i Loven befalede Tid, enten selv eller ved Befuldmægtigede, som og dette Stervboes Debi= og Creditorer, de første med hvad de skylder til Boet, og de sidste med saadanne Beviser for hvad de maatte fordre, som Lov befaler, hvorefter enhver skal vederfares Ret. Alstahoug Præstegaard, den 30te August 1791. Christopher Gaarmann, Provst for Helgelands Provstie.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
De som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Anna Margaretha Peders Datter, Haarskiærer Christen Hansen Schous Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min J sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelii=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruus syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge-Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1791-10-21
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trost imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. i Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Buddei gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. tedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Tunis, den 1ste September. Vi vente her daglig et Spansk Krigskib, som skal bringe et en Sum rede Penge tilligemed Jnveler til Foræring for den med Spanierne sluttede Fred, hvilket den Spanske barge d'Affaires allerede har ladet Beyen vide. Mange Spanske Skibe ere og allerede ankomne, for at kiøbe Korn Den Venetianske Flaade sværmer endnu bestandig om paa vore Kyster, og man siger, at Admiral Emorskal med det første komme med flere Skibe, for at tvinge vor Bey til Fred. Denne lader sig derved dog saalidet sætte i Frygt, at han bestandig sender flere Kapere ud, som og opbringe mange Venetianske, Neapolitanske a. Fartøier. - Den nye Dey i Agier er en stor Ven af vores Bey. Nogle ven stanske Krydsere have under Kanonerne af Bastia paa Corsika borttaget 2 af vore Kapere. Beyen reclammerer disse Priser af den franske Consul med Trudsel at dersom de ikke inden 2 Maane der bleve givne tilbage, skulde Corsarerne fra Tunis giøre Jagt paa det Franske Nationalslag.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Madrit. den 23de September. J Forgaars kom her den Efterretning, at de Franskes Konge har antaget Constitutionen. Denne Efterretning gjorde vort Ministerium ligesaa opmærsomt, som den af den Preussiske Gesandt meddeelte Tidende, at Kongen, hans Herre, havde tilligemed Keiseren givet i Pillutz de udvandrende Franske Prindser en Erklæring, som angik deres Fædreneland. Vort Hof tager vel en inderlig Andeel i de Franskes Anliggender; men det er høist usandsynligt, at den Franske Nation skulde have noget at frygte fra denne Side, thi vore Finantsers Tilstand tillader ikke at giøre nye Omkostninger. - Det bekraftes, at Keiseren af Marocco allerede har undertegnet en Vaabenstilstand med vor Gouverneur i Centa, hvorpaa den fuldkomne Fred snart vil følge. Freden med Algier er saa got som vis. Vi skulle forlade Oran, og overgive den, efterat Fæstningsværkerne ere sløisede til Beyen.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Berling. i Mascara. Derimod skal Masalqvivir blive befæstet. - Fredstractaten med Tunis er nu bleven bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Regensborg, den 10de October. Efterretningen om, at de Franskes Konge har antaget den nye Statsforfatning, har her frembragt en stor Forandring, ihenseende til de Tanker, som man her havde om meget naa forestaaende Fiendtligheder. Nu maae man fortsætte Stridighederne angaaende de elsarske Anliggender med LudviXVi, og ikke med en Forsamling, som man i Tydskland atfordristede sig til, at erklære for retmæssig. J Fald man vilde troe Efterretninger, som løbe om i Riget, laae Keiserens Reqvisition til Churfyrsten af Bayern, angaaende en Giennemmarch af 50000 Mand, som skulde gaae over Eger og Linz til Rhinstrømmen, færdig. Men man veed allerede, hvad man kan holde saadanne Efterretninger for, som komme fra Coblenz og andre Stæder, og det er høistsandsynligt, at den gode Forstaaelse imellem Østerrige og Frankrig vil vedvare.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Af et Brev fra London, den 11te October. J Hoftidenden for i Søndags indeholdes 2 Breve til Directeurerne for vort Ostindiske Compagnie. Det ene er dateret fra Tellycherry den 22de April d. A. og indløbet med den danske Ostindiefarer, Elisabeth, den 5te i d. M. Det andet er kommet under 29de April fra Madras fra den der værende Governeur og Conseil. Jngen af begge Breve indeholde noget Nyt, men bekræfte allene Erobringen af Bangalore og Fortet Darvars Borttagelse ved Major Sartorius, der blev derved understøttet af Maratternes Tropper.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Videre meldes, at Lord Cornvallis er paa Marchen, mod Seringapatnam, hvor han tænker at komme den 12te Maji. Underveis har han forenet sig med Nizams Cavallerie. Antallet (hedder det i hans Brev) af Hielpe Corpset, Nizams Cavallerie, kunde være 15 til 16000 Mand stærk. Disse Folk ere vel uerfarne i Krigstugt, men deres Heste ere meget gode, og jeg har det Haab, at deres Biestand, skal være os nyttig. Jeg anseer det for ufornødent at anføre de store Besværligheder, som jeg udstaaer ved Krigens Fortsættelse. Jmidlertid ere de af saa stor Vigtighed, at jeg under forskjællige Omstændigheder vist vilde handle med langt større Forsigtighed, og opsætte den fiendtlige Hovedstads Angribelse saa længe, indtil den sædvanlige Regntid var forbie. Men da jeg er bleven underrettet om de politiske Anliggenders uvisse kritiske Forfatning, og er næsten vis paa, at Krigens Forlængelse vilde uforbieglængelig forøde deres Finanle, saa anseer jeg det for en Pligt, som jeg skylder min Post og mit Fædreneland, hellere at sætte min egen militoiriske Ære paa Spil, og fortsætte Krigen med al Forsigtighed, som min Dømmekraft og min Erfaring kunde give mig, for jo før jo heller at bringe den til Ende. J dette Forsæt opmuntres jeg endnu mere derved, at jeg seer, hvorledes saavel Nizam som Maratterne vise sig ualmindelig beredvillige til at holde deres gjorte Løvter. Jeg haaber, at naar vore kraftige Bestræbelser foreenes med deres, skulle vioverynde Marchernes Besværligheder, Farerne for at lide Mangel paa Levnetsmidler, og Bekymringerne for, at Regntiden skulde treffe ind; og skulle vi udføre dette, da skal efter al Sandsynlighed Seringapatnams Erobring tilstrakkeligen belønne og for vore Arbeider.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Stokholm, den 11te October. J Dag er Kongen reist til Udsal, for sammesteds at holde Riste over Tropperne fra Upland, og der at tage den i haven oprettede nye botaniske Bygning i Øiesyn. Det heder, at Monarken vil opholde sig der i 3 Dage. Prisen paa det stemplede Papiir bliver nu forhøiet i adskillige Tilfælder, holdet skal nu bruges i de Tilfælder, hvor det ellers ikke sædvanlig brugtes. Man troer derved at vinde en Jndtægt at negle Tønder Guld. Landlæge og Apotheker von Aken i Diebroe har opfundet et Pulver, hvormed han, naar det kistes i Vandet, lover paa den hurtigste Maade at slukke den største og heftigste Jld. Han har allerede gjort adskillige lyk tillige Forsøg dermed, og skal nu giøre dette Forsøg i Kongens Nærværelse paa Drottningholm, hvor adskillige Huse til den Ende ere blevne opførte.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Wien, den 12te October. I Dag Morges efter Kl. 4 ankom Hs. K. K. Majestæt i Selskab med Hs. Kongel. Høihed, Erkehertug Franz, hertil i beste Velgaaende. - Efter i Dag indløbne Beretninger fra de nedre Grændser, ere de Tyrkiske Commissarier allerede den 1ste hujus ankomne til Belgrad. Denne Fæstning er nu gandske udrømmet, og Klokkerne og Kirkeprydelserne har Feltmarskallen, Gerven af Wallis, givet til Franciscaner Klosteret i Semlin hvis Kirke er afbrændt. Den 4de hujus har Omir, Pacha af 3 Hesterumper, imodtaget Fæstningen Nytorsova, og paa denne Dag skulde ogsaa alle vore Et obringer i Bonien gives Tyrkerne tilbage. De Østerrigske Tropper have nu ligeledes gandske forladt Wallachiet, undtagen Coczim, som vi endnu have inde, og Russerne paastaasleiset. Jmidlertid har her dog i nogle Dage gaaet det Rygte, at Fyrst Repnin har sluttet med Storvisiren en foreløbende Convention, i Kraft af hvilken Østerrige skal forblive i Besiddelse af Choczim og dets District.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Det heder og, at Fyrst Constantin Mauroccordato, som allerede engang var Fyrste i Moldau, og i denne Qvalitæt lange for Krigens Udbrud flygtede til Rusland, er nu efter J den Russiske General en Chef Fyrst Repnins Forlangende paa nye bleven udnævnt af Porten til Hospodar i Moldan, og at han strax skulde komme til Jasse, saasnart Russerne efter Definitiv=Tractatens Undertegnelse havde trukket sig tilbage over Duiester. Storherren har bestemt de samme Ministre til Kongressen med Russerne, som have arbeidet paa Freden i Szistove. Fra Ruslands Side nævner man, foruden de sidstmeldte Congres=Befuldmægtigede, Hr. von Bulgakow- og Generalmajor Tamara.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Frankfurt, den 15de October. Man vil her have den Efterretning, at da de Franskes Konge fik Efterretning om Decretet, at den Titel, Majestæt og Sire, ikke meere skulde bruges, skal han strax have erklæret, at han ikke vilde sætte en Fod mere i Nationalforsamlingen; at han vilde lade den giøre, hvad den vilde, og skulde ikke, da han havde Ret dertil, sanctionere noget fra den anden Legielatur. Denne Erklæring skal have foranlediget Tilbagetagelsen af hiint haarde Decret.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Helsingøer den 24de October. Fra den 14de hujus til i Dag ere i alt 421 Skibe passerede Sundet, og den 13de gik omtrent 220 af de her liggende Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Kiøbenhavn, den 24de October. Hans Majestæt haver under 14de October allernaadigst udnævnt Etatsraad Hasster til at være Deputeret i det Kongelige Generalitets- og Commissariats=Collegio, og benaadet ham med General=Krigscommissairs Caracter. Ligeledes haver Hs. Majestæt under samme Dato benaadet de ved bemeldte Collegio som Bureau Chefer staaende Krigs=Cancellie Secretairer, Friderici, Aagesen, Frederichsen og Munch, med Caracter, som virkelig Krigsraad. Continuation af det 38te Classe=Lotteries 5te Classes Trækning: No. 5952, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 10011, 200 Rd. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 14975, 50 Rd. udi Hr. Holms Coll. i Bragnæs; No. 5091, 300 Rd. udi Hr. Raadmand Stabells Coll. i Randers; No. 5188, 50 Rd. udi sammes Coll.; No. 18333, 50 Rd. udi Hr. Controlleur Hansens Coll. her i Staden; No. 9144, 100 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. ibidem; No. 713, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 268, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 15145, 100 Rd. udi Hr. Dybwads Coll. i Christiania. (Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Ved Tal=Lotteriets 465 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 77, 25, 86, 26, 14.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Capit. J. J. Ravn og T. J. Holte ere komne fra Colonierne i Grønland med Spæk, Barder, Skind og Edderduun; Capit. H. Cappel fra Lissabon med Salt; Capit. J. Wallace fra Nordamerica med Tobak og Kaffebønner.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Den 29de October afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 14de October, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Fra den 13de til 22de October ere her i Staden copulerte 36 Par, fødte Drenge 35, Piger 28, tilsammen 63 ; døde Mænd 12, Qvinder 12, Drenge 16, Piger 16, tilsammen 56, ere altsaa 7 Fere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 1 Brystsyge 5, Forraadnelsesfeber 1. Gicht 1. Jnflammation i Kiøboste 1, Koldbrand 1, Kopper 16, Krampe 1. Obstruction 1, Slag 7 Tandvine 1. Tænder 1, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 6, Vattersot 5. Barom. Therm. Vinden. 17 October. 28 C. 6 92 Varme i N. O. 7. 5 7 1/2 - - N. N. O. 6. 5. 8 3/4 - - S. S. V. 5. 6 10 1/4 - - S. S. V. 62 10 - - S. V. 23 - - 27 6 4. 8 3/4 - - V. S. V. Danske og Norske Species Bank.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Kiøbenhavn den 24 October. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 41 1/2 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 113- - - 40 Rd. Species med = = 200 Rd. Species med = = = 28- 24 - 8 Rd. Species med = = = 11 - 29 - og 1 Rd. Species med = = = 1 40 - Avsk TISSETS. Paa det den jydske Agendepost om Vinteren, naar Posten fra Kiøbenhavn, formedelst Besværlighederne over Beterne, bliver forsinket ikke skulle udeblive enten den fra Haders leb til Aalborg eller fornemmeligen den fra Aalborg til Haders leb og videre herindefter, eller og til Hamborg, er bleven foranstaltet, at, istedenfor de Agendeposter, den der gaaer fra Aalborg og den der gaaer fra Hadersleb, nu omskiftes i Horsens, skal enhver af dem gaae heel igiennem imellem Aalborg og Hadersleb, ligesom det skeer imellem Hadersleb og Hamborg. Denne Forandring tager sin Begyndelse med tilstundende November Maaned saaledes, at den Agendepost afgaaet Tirsdag Morgen den 8de November fra Aalborg lige til Hadersleb og fremdeles hver anden Tirsdag Morgen Kl. fra Aalborg, istedenfor hidtil hveranden Mandags Morgen. Og, paa det Postcontoiret i Aalborg kunde have den udfordrende Tid til at exvedere den Ridendepost, som Mandag Aften Kl. 8 derfra skal affærdiges, maatte Jndleveringen af hvad der forsendes med den Agendepost, saavelsom Reisende.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
Danske Evangelieboger faaes hos Bogtrykker Thiele i store - Helliggeiststræde for 14 Mk. 100de.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
J førstkommende 11te December Termin, kan erholdes til Laans en Capital stor 20 til 25000 Rdlr. mod første Pante, Ret i et complet Jordegods, og en paa 4000 Rdlr. mod første Pandte=Ret i et Huus eller i en Gaard her i Kiøbenhavn. Ti samme Tid søges til Laans at erholde en Capital paa 10000 Rdlr. og en paa 6000 Rdlr., mod første Pante=Ret i 2 Gaarde her i Staden. Et complet Jordegods forlanges til Kiøbs. En Bryggergaard og en Gaard indrettet for en Familie her i Staden, falbydes ved Mauriz Frydensberg i Pilestrædet No. 71.
Berlingske Tidende, 1791-10-24
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 11te Julii 1790 forundt Frue Anna Marie Schvartskoph fod Torph, afg. Justiceraad og Secretair i Raadet paa St. Thomas Jacob Schvarts kophs Efterleverske, indkaldes herved lud pæna præclui & perpetui silentii, alle hendes Mands Creditorer, saavel de i de Kongel. Riger og Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, og de paa de Kongel. Vestindiske Øer boende med 3 Maaneders Varsel, hvad enten deres Fordringer undstaaer fra den Afdødes Kongel. og offentlige Embeder eller at private Mellemhandlinger, til at møde enten selv eller ved Fuldmægtig for Hr. Secretair Friderich Wilhelm Berg og Hr. Procurator Petri, som Skifteret for de Kongel. Betiente paa St. Thomas, til hvilken afg. Justiceraad Schvartskophs Boe, af hans EnkeFrue, nu Mad. de Wint, er overdragen, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven, og de Udeblivende tilskrive sig selv Følgerne. Kiøbenhavn, den 13de October 1791. Paa ovenmelte Skifterets Vegne, A. C. Meinert. (1229) J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 12te August sidst, læst i Hof= og StadsRetten den 5te Septbr. f. M., indkaldes herved sub pæne præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Hof= og Stads=Rets Procurator Hans Arps Stervboe, at møde i Høi og StadsRettens Skifte=Commission inden forbemeldte Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Loven; saa indkaldes og saavel den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at legitimere deres Arve=Ret, som den Afdødes Hustrue i Fald hun endnu maatte være i Live, for at paasee hendes Tarv under Boets Behandling. Kiøbenhavn, den 12te Octbr. 1791. Stendrup. Rothe. Bechmann.