Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-07-01
Nyeste Post-Efterretninger. Kampen i Grækenland er udentvivl for Øieblikket meget haard og maae have de vigtigste Følger, J Constantinopel har man faaet Efterretning om den Tyrkisk Ægyptiske Flaades Opbrændelse ved Modon og om denne Fæstnings Ødelæggelse af Jlden; selv den Østerrigske Jagttager af 19de Juni har faaet Efterretning derom ved den Nederlandske Oberst Rottier, som er ankommen fra Modon med Briggen Courier til Smyrna. Dette Blad siger gandske betænkeligt: at det kommer nu anpaa hvilken Jndflydelse disse Begivenheder, som forefaldt om Natten imellem den 12te og 13de Mai ville have paa den Ægyptiske Landarmees Operationer Admiral Miaulis Rapport om Seieren af 12te Maj, som læses i Jtalienske Blade lyder saaledes: Jgaar Klokken 3 om Eftermiddagen have vi angrebet den Ægyptiske Flaade i Nærheden af Øen Sapienza. 6 af vore Brandere, anførte af vore braveste Chefer faldt strax over en Deel af den fiendtlige Flaade, som laae for Anker under Muurene af Modon, imedens vi giorde Jag paa den øvrige Deel af Flaaden. En Fregat paa 56 Kanoner, en anden paa 36, 2 Corvetter paa 26 og 20 Transportskibe bleve aldeles opbrændte. Vinden drev Jlden ind paa Fæstningen saa at Staden ikke kunde reddes uagtet alle de Beleiredes Anstrængelser. Det havde brændt i Modon i 5 Timer, da vi hørte en frygtelig Explosion. Om Morgenen erfarede vi, at alle Krudtmagaziner og alle Krigsforraad og Provisioner for den Ægyptiske Armee ere blevne et Rov for Luerne. – J det sydlige Frankerige vil man vide at Jbrahim Pascha skal siden den Tid have aabnet Underhandlinger med Grækerne om at erholde frie Afmarsch for sig og sine Tropper; men at disse ikke ville tilstaae ham den med mindre han først overleverer dem alle Tyrkiske Fæstninger i Morea og Castellerne ved Lepanto. – Fra Alexandrien har man faaet Efterretningen af 11te April om at Vicekongen af Ægypten trækker et Corps paa 9000 Md. sammen for at komme sin Søn til Hielp. Denne Seier til Søes er meget hæderfuld og meget heldig for Grækerne; men den havde endnu været heldigere, dersom den var indtruffet noget før og Ægypterne vare blevne forhindrede fra at erobre Navarino, som den nyeste Efterretning fra Corfu af 30te Mai og mange Jtalienske Blade bekræfte. Vel har man en anden Efterretning fra Corfu af 27de Mai, som skildrer Sagen paa en gandske an Maade; men denne Efterretning maae betragtes som høist tvivlsom; den lyder saaledes; den 19de Mai ankom Topal Pascha med en Afdeling af Flaaden til Navarino med 2000 Kosakker (Tartarer) 1500 Janitscharer og 8000 Asiater ombord og giorde Landgang. Han trængte derpaa indi Havnen ved Navarino og Seieren blev tvivlsom. Da Faren nærmede sig saa heisede de Beleirede den hvide Fahne ikke for at capitulere; thi alle havde fattet den Beslutning at døe; men efter et aftalt Signal med Grækerne, strax derpaa bleve Barbarerne, som ventede paa en Parlamentair pludselig angrebne til Lands og Vands. Miaulis trængte ind i Havnen og opbrændte Topal Paschas Skibe, Landarmeen blev slaget og Tropperne adspredte; dette passerede den 19de Mai eller Christi Himmelfarts Dag efter den Græske Calender. – Er imidlertid Efterretningen falsk saa er det dog en Trøst, at Grækerne have i Følge en Jndberetning fra General La Roche 30000 vel udrusteds Krigsfolk under Vaaben, hvilken Armee kan i Nødsfald fordobles og at Senatet har overdraget Conduriotti Overcommanden over alle Republikens Tropper. – Den Østerrigske Jagttager har ikke heller til den 19de Juni faaet Bekræftelse paa Navarinos Erobring; den veed blot, at Navarino har forlangt at capitulere den 12te Mai; men at Capitulationen er ikke bleven afsluttet, da Ægypterne ikke ville indlade sig paa de foreslagne Betingelser. Den fortæller forresten at Capudan Pascha er afseilet til Archipelet hvor han kan vente at møde Sachturi. Sultanens Datter Prinsesse Minire er død d. 20de Mai, hvorfor alle Bairams Høitidelighederne ere blevne udfatte. Sultanen skal have ladet den bekiendte Omer Vrioni halshugge. – Et Rygte siger at Feth Ali Schah har nedlagt Regieringen over Persien og overdraget den til sin Søn den berømte Prins Abbas Mirza.