JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-07-31
Proclama. Ifølge Plakat 26de October 1792, indkaldes herved Creditorerne i Boet efter be J i Nordbye ved Døden afgangne Skipper Claus Jessen og efterlevende Hustrue Adelone Pedersdatter, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Nordbye paa Fanøe, den 11te Juli 1826. Petrus Høst. 1 og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauen i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders borg og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi, efter William Stedmann, S. H. van Bracke og Hugh Lang af Vort Eiland St. Croix i America, deres qua Executorer i afgangne John Gordons Boe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præs lusi et verpetui silentii, maae indkalde alle bemeldte Stervboes Creditorer saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er bleven læst ved Vor Lands Overret samt 6 Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i den Danske Statstidende, Adresse-Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført den danske vestindiske Regierings=Avis, indkalde alle ovennævnte John Gor dons Stervboes paa foranførste Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Executorer at anmelde og beviisliggiøre, og skulde disse være pligtige at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og den bestindiske Gjælds=Liqvidations-Commissions Bogholder-Contoirer, paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1826-07-31
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 22de Juli 1825. Vardensleth. Mouritzen. Wormskjold. Bentzon. Bevilling for Executorerne i afgangne John Gordons Boe, til 6 ved Procl ma at indkalde alle dette Boes Creditorer. Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling og med det der bestemte Varsel, indkaldes herved, lub poena 12 lusi et perpetui alentii. Alle og Enhver, som 8 maatte formene sig at have noget somhelst Krav, af hvad Navn nævnes kan, eller fra hvilken somhelst Oprindelse imod afgangne Planter paa St. Croix John Gordon, med saadant deres havende Krav, inden de i Bevillingen foreskrevne Tiders Forløb, at fremkomme og beviisliggjøre for Undertegnede Executorer, i bemeldte John Gordons Boe. Frederiksted paa St. Croix, den 30te Marts 1826. S. H. van Brackle. H. Lang. W. Stedmann. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 17de Juli 1826. N. C. Petersen.
Berlingske Tidende, 1826-07-31
Zeite Bekanntmachun, Der vormalige Kanfmann Peter Knigge ist hieselbst neulich mit Tode algegangen, und da seine Jntestaterden Bedenken tragen, seinen Nachlas anders alslub benencio legis et inventarii anzutreten, sorist af ihr Ansuchen ein offentliches Proclam ad indagaudum sistum massa hereditariar bevilligt vorden. Es werden dennaa alle und jede melde an den Rachlas des verstorde bige ruhren her aus melchem Grunde sie wollen, zu haben vermeinen, imgleichennen Peter Knigge hieseldst irgend einige Anspriche und Forderungen, seldiesenigen, welche demselden mit Schulden verhaften sin, over et a Pfander da innerhalv 12 Wochen, von der lenten Bekrantmachung angerechnet, bey Straf, von in Handen haben, ein for allemaal vorgeladen und befebligt, sich dieserwegender Ansschliesung und des ewigen Stillschweigens, der doppelten Zahlung und ber ihre etwanige dessalligen Documente urschriftlich vorzuzeigen, und abschriftlig, Verlust des Prandrechts, im Stadtsecretariate zu melden und Angade zu thun, bestellen; demachst aber das Weitere en gewartigen. zurückslassen, anch, en so fern sie Auspartige sind, Procuratur zu den Acten u Flensburg, den 19ten Juli 1826. Bürgermester und Rath. J. Jensen. Stadtsecretair. sige de og Herredsskriver Andreas Marckmann i Nexøe, indkaldes herved, Creditorerne, eller de som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Bye de overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, at en anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Skifteretten i Nexøe, Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Nexøe paa Bornholm, den 26de Juni 1826. Arboe. I Følge allernaadigst Bevilling af 31te Mai dette Aar, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, suk Et poena præclusi et perpetui silentii, alle de, som maatte have Fordringer i a. Stervboet efter afdøde Procurator Peder Clausen her af Byen, at anmelde I. og beviisliggiøre saadanne for mig som Skifteforvalter i Boet. Ribe, den 14de Juli 1826. Stadfeldt.
Berlingske Tidende, 1826-07-31
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne 13 - 1826 a 27. Lærer ved skattigvæsenet Jens Chistian Amdisens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsover beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Var rets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, at anmelde og sal den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne 98 - 1826 a 27. Juveleer Johan Peter Stounders og forhen afdøde Hustrues Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelig Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne 3/4 - 1826 a 27. Mette Cronhielm, fød Seest, og senere afdøde Mand, Sproglærer Axel Cronhielm, deres fælleds Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Nielsen Østergaards afdøde Kone Mette Jensdatter af Eis Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Gaardmand Niels dalsgaard ved Skrødsstrup i Hem Sogn, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter med deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Mariager, den 19de Juli 1826. Schiøtz.
Berlingske Tidende, 1826-07-31
Ved Proclama, som læses i den Kongelige Lands Overret 33 - 1826 a 27. samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have noget at fordre udi Boet efter afgangne Marie Halkier, fød Holm forrige Brygger Peter Halkiers Enke, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for os underskrevne udi den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjorderes Krav. Ligesaa ere og indkaldede med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere tilkiendegives Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 22de Juli 1826. Rothe Rottbøll. Nygter her paa Gaarden, Thomas Jensen, er i ugift Stand ved Døden af I gaaet den 20de dennes, og hans Boe af mig, som committeret Skifteforvalter, taget under lovlig Behandling. Saavidt vides, efterlader han sig ingen Arvinger - imidlertid blive disse - om nogen gives - herved indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftets Behandling. Med lige Varsel indkaldes, i Overeensstemmelse med Pl. af 26de October 1792, den Afdødes Creditorer, for at anmelde deres Fordring med fornøden Beviislighed, saaledes som Loven fordrer efter død Mand, for undertegnede. Wemmetofte Kloster pr. Ringsted, den 24de Juli 1826. L. N. Møller.
Berlingske Tidende, 1826-07-31
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, er, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Dødsboet efter afgangne Proprietair Jørgen Petersen til Keirup, eller hos hans efterlevende Enke Edele Maria, fød Friis, til at anmelde deres Krav inden ovenmeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres 3de Gange efter hinanden i den Kiøbenhavnske Statstidende og i Fyens Stifts offentlige Tidender, til alle Vedkommendes Efterretning. Bjerge Aasum Herreders=Contoir, Odense, den 22de Juli 1826. Friestedt. Faxøe Giæstgivergaard. Toranlediget ved adskillige Spørgsmaa 2) bekiendtgjøres herved foreløbig, at Farøe Gjæstgivergaard med Kroehold, Botikhandel og Jorder, engang i September Maaned dette Aar agtes ved offentlig Auction opbudt til Bortforpagtning paa 6 a 12 Aar, fra 1ste Mai 1827 af. Auctionsdagen vil nærmere blive berammet og bekiendtgjort i disse Tidender. Jmidlertid kan Hovedindholden at Conditionerne for Bortforpagtningen, fra nu af erfares hos undertegnede Eie af Stedet, og hos Prove=Procurator Barfoed her i Byen. Storehedinge, den 28de Juli 1826. P. Svendsen.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
London, den 22de Juli. Man har forskjellige Efterretninger fra Hayti, efter hvilke Flerherden af Øens Jndbyggere ere meget ilde tilfreds med Sagernes derværende Tilstand, og især med den med Frankrig trufne Overeenskomst. De Couleurte erklærede sig for Sagen; men Negerne havde heller seet, at Alt var blevet paa den gamle Fod, og de betale meget nødig de svære Byrder, der ere paalagte dem til Opfyldelsen, af Forbindtlighederne mod Frankrig.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Regjeringen i Columbien har befalet, at sende alle de rede Penge, som kan bringes sammen, til England, for igjen at begynde med at betale Renten af dens Gjeld. Dette har havt en gunstig Virkning paa deres Statspapirers Stilling.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Under 1ste Mai har Vice-Præsident Santander ved et Decret overordentlig sammenkaldt Kongressen til 3die f. M. Den skal udelukkende beskjæftige sig med at raadslaae om og antage en Bill til Consolidering af den offentlige Credit, og med de patriotiske Bidrag, som skulle hæves for at understøtte denne Credit. J et Budskab bliver der omstændelig forklaret, hvorledes den Peruvianske Regjerings feilslagne Underhandling om et Laan i London har sat den samme Regjering ud af Stand til at betale sin Gjeld til Columbien, hvorved da den Columbiske Republiks nærværende Forlegenhed var foraarsaget. Avisen "Scotsman" siger: "Jngen Erhversgreen lider nu mere end Bogtrykkeriet. J Edingborg er for Øieblikket ikke en Trediedeel saameget Arbeide som sædvanlig, og naar Rets=Sessionerne ikke vare, vilde det endnu være værre. Over 70 Sættere ere nu ledige, og mange andre have kuns lidet Arbeide. J London er det nu aldeles ude dermed. En meget anseet Bogtrykker, som brugte elleve Correctører, kommer nu ud af det med een. J et andet Trykkeri, hvor der før var otte eller ni Presser i Gang, behøves nu blot en Facto med to eller tre Drenge. Standsningen har hver Uge tiltaget, og vi høre, at der for nærværende Tid er 1200 Trykkere i London arbeids og brødløse. Man har grebet til det sidste Hjælpemiddel, at henvende sig til andre Steder og Bidrag, og vi mærke, at hvor trykket ogsaa denne Haandtering er her, man dog er kommet overeens om at bidrage alt muligt for at understøtte Brødrene i London for nogle Uger. Den Mexikanske Regjering har lagt Beslag paa al Dhrr. B. A. Goldschmidt i Comp. tilhørende Eiendom i Republiken.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
I trende i Dublin nylig afholdte Synsforretninger over Døde var de eedsvorne Synsmænds Erklæring: Død formedelst Mangel af Næringsmidler.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Den 25de Juli Jgaar var der Cabinetsraad fra Kl. 3 til 5 1/2 det udenlandske Departement, og hertil vare Lord Liverpool og Mal ville, Dhrr. Robinson og Peel ankomne til Staden. Kongen af Sverrig har ladet det herværende Selskab for nødlidende Udlændere tilstille 300 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Idag berettedes paa Lloyds fra Malta under 26de Juni, at den dertil ankomne K. Fregat Sybil har i en Fægtning ved Candien med to Sørøverskibe, som den tilintetgjorde, havt saavel af Officererne som Mandskabet 12 Døde og 29 haardt Saarede, hvoraf endnu flere ere døde siden.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Fra Calcutta er der allerede iforgaars ankommet over Land Depescher fra 8de Marts, de skulle blot angaae Handels-Efterretninger, hvilket dog synes Nogle utroligt.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Paris, den 23de Juli. Hr. Eynard (Grækervennen) er ankommen til Gens, han præsiderede der den 14de i den Græske Commission, og skal have givet den vigtige og meget glædelige Meddelelser angaaende den Sag, som han selv med saamegen Jver har indviet sig til. Ogsaa Dhrr. Marcet og Romilly ere komne tilbage fra deres Reise til Grækenland. Oberst Noutier, en af det heeltemodige Hellas's Forsvarere, er den 19de ankommen til Strasborg og den 20de afreist til Schweiz, for derfra at afgaae til Grækenland.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
J. du Commerce taler om en i alle det Brasilianske Riges Provindser udbrudt Jnsurrection, hvorom den Engelske Regjering skal have erholdt Efterretning fra Nio.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Ministeren for de udenlandske Anliggender i Lissabon, Greven af Porto-Santo, har taget sin Afsked.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Man skriver til os fra London, siger J. des Debats, at to nye Dampbaade ere færdige for Lord Cochrane, og ville afgaae. Den til et 74 Kanonskib forvandlede Ostindiefarer er med fuld Besætning gaaet under Seil. Det er ugrundet, at der er sendt Kanoner a 12 Perkins med; disse ere hidindtil først en Art Slanger, som ikke række langt." Men hiin Tidende, saavelsom andre, syntes at have læst feil, da det maa hedde à la Parrhans, lange Kanoner, som allerede ere i Brug, især paa Amerikanske Skibe.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
En handlende Schweizer skriver fra Livorno; Capitainerne Lazaro- og Vizis, som vare afgaaede derfra til Alexandrien med rige Ladninger af Varer og Kul, ere opbragte til Nauplion. Dhrr. Fernanden, Violler, Loria, Ronno, Rosette o. s. v. have afsendt disse Ladninger.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
J Nauplion er alt, hvad der tilhører Tyrkerne, erklæret confiskeret; men i Consiskations=Dommen ere deels tilhørende Baller Tøi ikke indbegrebne, vi have saaledes anden Gang aabenbart Beviis paa, at Grækerne respectere Schweizer-Eiendom.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Den Østerlanske Tilskuer af 16de Juni siger: "Man erindrer sig de strænge Engelske Cabinets-Ordrer i Anledning af den Neutralitet, som er at lagttage imellem Tyrkiet og det oprørske Grækenland. Alt synes kun at være et Spil. Den Engelske Brig Alfred kom med Krigsforraad umiddelbart fra London til Malta, og afgik den 22de Mai igjen derfra til Nauplion; saavelsom samme Dag den Engelske Brig, Sarah med Steenkul til de Dampskibe, som Grækerne vente, og paa hvilke de vel endnu længe ville komme til at vente.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Etoile meddeler idag Efterretninger fra Constantinopel, og disse paastaaes at være ægte. Følgende ere nogle af de vigtigste. "Man troer, at Constantinopel vil blive sat under 7 Paschaer. - For Peras Sikkerhed skal en Besætning af regulaire Tropper vaage. De Bevægelser, som fandt Sted den 15de Juni i Adrianopel, ere ligesaa hurtig stillede, som de i Constantinopel. Den 26de Juni er der fra Jbrahim Pascha ankommet Tartarer, som paa Valpladsen have erholdt Æres=Peltsen, med den Efterretning, at 24 Landsbyer paa Morea, i Omegnen af Zakonia, ere indtagne, og at Jbrahim Pascha er ankommen til Ambelakia. Paa dette Tog havde han gjort 3000 Fanger.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Vore Blade meddele nu det fuldstændige Portugisiske Charte, som efter Constitutionels Paastand allerede for 6 Dage siden har været i det Udenlandske Departement, men hvis Bekjendtgjørelse er forhalet indtil den sidste Minut. Det synes os, ved første Anskuelse næsten ganske at ligne den Brasilianske Forfatning. Begyndelsen lyder som følger: "Jeg Don Pedro, af Guds Naade, Konge til Portugal, Algarve o. s. v., tilkjendegiver alle Mine Portugisiske Undersaatter, at det har behaget Mig at give følgende constitutionelle Charte, og at lade de tre Classer i Staten gjøre Eed; efter dette skal for Fremtiden Mine Kongeriger og Besiddelser regjeres", og er af følgende Jndhold. Den første Titel handler om Kongeriget Portugal, dets Gebet, Dynasti og Religion. Dette Kongerige bestaaer af Portugal, de Aporiske Øer, de Africanske Colonier, Madera, Goa og Øen TimorDet skal stedse være uafhængigt af det Brasilianske Rige. Jnfantinden Donna Maria da Goria er Dronning af Portugal under Navn af Maria den anden. De legitime Børn af dette Ægteskab skulle efter hinanden succedere hende. - Den catholske Apostolisk Romerske Religion er den eneste, hvis Cultus er offentlig. Enhver anden christelig Cultus taales, dog uden offentlige Tegn. Enhver Forfølgelse for Samvittighedssager bliver for evig forbudt. Den anden Titel bestemmer Portugisernes borgerlige Rettigheder. De ere alle lige for Loven, maae uden Forskiel bidrage til Statens Forsvar og Byrder, have Ret til at publicere deres Meninger o. s. v. Den tredie Titel angiver de fire Magter, som danne National, Repræsentationen, nemlig: den fuldbyrdende, lovgivende, dør, mende og mæglende Magt. Den fjerde Titel anordner omstændelig alt, hvad der angaaer begge Kamres Fremgangsmaade. Disse fire Tiller ere næsten kun en Gjentagelse af den Brasilianske Forfatning. Den 26de Juli. Der er lagt Beslag paa det første Bind af et Skrift: "Oversigt over Jesuiternes almindelige Historie.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Der berettes, at flere fornemme Spanier, som ere reiste fra Paris til Madrid, have, under nærværende Omstændigheder, af Forsigtighed tovet i Bayonne.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Den Keiserlige Russiske Legations-Secretair Sobienski har medbragt fra Lissabon flere Aftryk af den Portugisiske Forfatning, og er afgaaet til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Man skriver, at der i Kairo vil udkomme en officiel Tidende i det Arabiske og Jtalienske Sprog. Det første Værk, der er udgaaet at Paschaens Trykkeri, er naturligviis en Haandbog (Exerceer=Reglement) for Infanteri-Officerer.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Lissabon, den 11te Juli. Lige saameget som her, har, saavidt man veed, Efterretningen om Forfatningens nær forestaaende Bekjendtgjørelse opvakt den mees levende Glæde i alle Stæder paa Landet. Der blev strax foranstaltet Jlluminationer og fra flere Fæstninger affyret Glædesskud. Den nye Portugisiske Constitution vil blive bekjendtgjort her den 13de dennes, men man har allerede Afskrift af nogle af Hovedbestemmelserne. Den er inddeelt i otte Titler og 145 Artikler. Den bestemmer, at der skal være to Kamre, det ene, hvortil Medlemmerne bestandig vælges, og et andet, hvor Pladserne ere arvelige. Antallet af Medlemmerne i det sidste er ubestemt. Valgene til de Deputeredes Kammer skee inddirecte. Borgerne udnævne vælgerne, og disse de Deputerede. For at være vælger maa man have en vis Jndkomst Personer, som høre til en Munkeorden, have ingen Stemmeret, Constitutionen hævder Samvittighedsfrihed og Pressefrihed. Alle Portugisere ere lige for Lovene. Alle Portugisere, uden Undtagelse med Hensyn til Rang, Næringsvei eller Fødsel, maae bidrage til Statens Byrder og Forsvar.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Madrid, den 15de Juli. Ifølge Breve fra Badajoz er, paa Efterretningen om, at Portugal i har erholdt en Forfatning, en Mængde constitutionelle Officerer afgaaet over Grændsen dertil, hvilket dog Regjeringen har befalet at forhindre.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Livorno, den 7de Juli. (Skrivelse fra Hr. Eynard til den Græske Commission i Lausanne.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Fra Nauplion er idag ankommet et Skib hertil, hvilket afgik derfra den 8de Junii. Jeg har læst alle de Breve, det medbragte, og sendes Dem her det overeensstemmende Jndhold deraf. Jbrahim Pascha var i Slutningen af Mai afgaaet fra Patra med 6 til 7000 Mand, og havde begivet sig over Kalabrita til Tripolitza; der havde han trukkeGarnisonen til sig, og havde nu 10,000 Mand under sin Commando, Man var imidlertid ganske rolig i Nauplion, fordi man vidste, at Jbrahim ikke med 10,000 Mand kunde indlade sig paa noget store Foretagende, som Beleiringen af Nauplion og Corinth. Seraskieren Reschid=Pascha var i Lepanto, for at vente paa Helbredelsen af sit Saar paa Foden; hans Albanesiske Tropper vare dragne til Arta og Janina, og havde paa dette Tog ødelagt Alt. Den østlige Deel af Grækenland var paa den Tid fri og rolig. Den 6te Juni ankom 1500 Mennesker af Mesolongis Garnison til Nauplion; de befandt sig i en sørgelig Tilstand; Regjeringen og Privat=Personer gjorde al muligt for dem. Jblandt dem befandt sig en 80 Aars Kone, som især opvakte Jnteresse. Man regner, at endnu 1000 af disse Brave befinde sig i Egnen af Salona, hvorhen de ere ankomne. De to Sø Divisioner fra Hydra og Spezza have efter Mesolongis Fald opgiver al Jversyge, og forenet sig. Fabrier er gaaet til Hydra med 3000 Mand disciplinerede Tropper, da denne Ø bliver truet af den fiendtlige Flaade. Capudan=Paschas Flaade ligger endnu i Dardanellerne og den Egyptiske ved Suda; begge blive iagttagede af den Græske Flaade. Opstanden paa Øen Candien forøges daglig. Commodore Hamilton protegerer som Privatmand offentlig Grækerne. Da han nylig havde lagt an ved Cerigo, ankom der et Græsk Krigskib af Miaulis's Division. Dette vilde opholde sig der, for at sælge nogle Baller Bomuld og andre Varer; men Hamilton lod det betyde, at det strax skulde seile af og forene sig med sin Division, med den Tilsætning, at, naar han den følgende Dag endnu saae det der, vilde han skyde det i Sænk. Til Nauplion var der ankommet to Skibe med Steenkul for Lord Cochranes Regning, og man ventede ham selv hver Time. J Staden var der 2500 Rumelioter, som ventede paa deres videre Bestemmelse; men man manglede Penge; i Regjeringskassen var der ikke meere end 10,000 Levantiske Piastre (henved 2500 Rbd. r. S.) Jbrahim led Mangel paa Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1826-08-04
Martinique den 19de Mai J Sognet Francais her paa Øen gjorde henved 100, først nylig fra Afrika ankomne Slaver, Opstand mod deres Herre Natten til den be 23de f. M., i det Haab, at komme tilbage til deres Fædreneland, de og fik bemægtiget sig et med Sukker fra deres Plantage ladet Skib, Der blev imidlertid gjort Allarm, Oprørerne bleve forfulgte og to tagne til Fanger, efterat de havde forsvaret sig i flere Timer. Den er flydt Blod paa begge Sider, og Slaverne ville nu blive dømte til Døden, fordi de vilde have berøvet deres Herrer Prisen for deres K Personer.