JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Af de vestindiske Planter, som bruges til Spise, er Sukkerrøret den fornemste og vigtigste. Det har ikke Hiemme paa disse Øer, men er hidbragt fra andre Stæder. Dette Rører omtrent imellem 4 og 5 Alen høyt, og en Tomme tyk, de totrediedele af Høyden er det egentlige Rør, og Resten Rørets Top med sine Blade. Det bestaaer, som andre Nør Arter, af fleere Skud, ved hvis Led Knopperne fremkomme, der hver for sig blive til en Plante naar Leddene lægges i Jorden. Under den tynde træagtige Bark er Røret fuld af en hvid Marv, af hvis Saft Sukkeret tillaves. Denne Marv er, ogsaa ukogt, en behagelig Spise for Mennesker og Dyr. Hunde og Heste, som ere fødte i Vestindien, veed meget behendigen at faae den ud af Røret. Negerne og Jndvaanerne, som længe have været her, kan taale meget deraf, men Fremmede maa spise den maadelig, ellers staae de Fare for at faae Durkløb. Røret plantes paa følgende Maade: Udi lige Rader, 3 Fod fra hinanden, graver man store Huller, sædvanlig 3 Fod lange, en og en halv Fod brede, en Fod dybe, og halvanden Fod fra hinanden; dog iagttages disse Maal ikke saa nøye paa alle Stæder, men man retter sig efter Omstændighederne. Paa Biergene, hvor der findes mange store Steene i Jorden, kan ingen saadan Orden finde Sted. Naar man planter Sukker i det Land, som forhen har været beplantet, giør man gjerne Hullerne imellem de forrige Rader, som i en Jord, der har hvilet. J hvert Hul lægges to eller tre Stykker af moedne Sukkerrør, omtrent en Alen lange, saaledes at Knopperne ligge ved hinanden; thi komme de til at ligge paa hinanden, hindres de nederste i at komme frem af Jorden; derpaa kastes Hullet til med Jord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Sukkeret kan plantes til alle Tider af Aaret, naar ikkun Jorden er nok giennemblødet ved Regn, hvilket i sær er i og efter den store Regntid. J Leerjord kan Røret efter en liden Regn plantes. Efter en Maaned staaer den unge Plante allerede temmelig høyt over Jorden, herpaa renses Landet fra Ukrud, hvilket Arbeide, Tid efter anden igientages. J 15 til 18 Maaneder, er Rørene fuldkommen moedne, Forskiellen kommer af Jordens større eller mindre Frugtbarhed. Er Landet een Gang beplantet, saa kan sex, ti og fleere Gange høstes af det førend det behøves paa nye at plantes, thi de gamle Rødder skyde altid nye Planter, som sædvanlig blive moedne i et Aar og før.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
9 Søndag efter Trinitatis prædiker, formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Jndkomne Skibe. Capt. Georg Wood, fra New Castel, med Slibe=Steene og Blaar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Skipper Peter Notler til Christiansund; Skipper Jacob Thoresen, fra Flekkefiord, til dito med Qverne-Steene og Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Bekiendtgjørelse. Til almindelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at, i steden for Sr. Mogens Tronwig der hidtil udi min Absance har bebagtet min Station som Hans Stor Brittaniske Majestets Consul for Tronhiems Stift, og nu derfra er endtlediget. Herr Johan Braack igien er ansadt at forrette Embedet, til hvem altsaa Vedkommende vilde behage at addressere sig. Tronhiem den 7de Augustii 1783. Alexander Brown.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Skulde nogen findes, som haver Speculation at anlægge en Strømpe- og Huve=Fabriqve, og i den Henseende vilde kiøbe endeel Væv=Stole med Tilbehør, da vilde samme for det første behage derom at melde sig i Kiøbmand Sr. Brand tes Huus her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Skifte=Lysning. De som maatte have noget uanmeldet beviislig Krav i følgende Sterboer i Nordmørs Fogderie, Saasom, efter Enkemand Halsten Hermundsen Erness, Jsach Johansen Øyen, Enkemand Peder Andersen Rogstad, Jørgen Knudsen Setter, og Jver Johnsen Jndre-Schomsøe af Smølens Tinglang, samt efter Anders Olsen Barloupens Kone, og Johannes Larsen Nord-Tørset af WigsTinglang, ville behagentlig dermed i Tide indkom me til Stedets Sorenskriver. Øyegaard i Surendalen den 30 Julii 1783. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Auction. J Følge Reqvisition fra Stifts-Provsten Hr. Doktor Hagerup, som Skifte-Forvalter efter afgangne Provstinde Thode, bekiendtgiøres herved til almindelig Efterretning: At til forestaaende, Michaelis Market, nemlig anden Markets Dagden 1ste October Klokken 3 Slæt Eftermiddag, bliver udi hans Høiærværdigheds Huus i Trondhiem offentlig Auction foretagen over det saa kaldede Wesselske Gods udi Stør= og Wærdahls Fogderie, samt Størdahls Præstegield beliggende, der bestaaer af Gaarder, Saugbruge og endeel udestaaende Restancer, alt saaledes som den, af Hr. Doktor Hagerup udstædde Placat og Fortegnelse udviser. Liebhaberne behage derfor til ovenanførte Tid og Sted at indfinde sig, da de nærmere Conditioner skal blive bekiendtgjordte. Eggen den 6te Augusti 1783. Erasm. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Til Kiøbs. Een liden Reise-Vogn med Jern-Axler, og indrettet til 2de eller 4re Personer, er at bekomme hos Nordqvist.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Bøger. Povel Juels Gode Bonde, en meget nyttig Bog for Landmanden, og tillige forøget og forbedret med adskillige nyttige befundne Forsøg ved Landbruget af Velærværdige Hr. Hans Thode, Sognepræst til Lexwigen; er efter Commission at faae til Kiøbs hos Taxadeur Tonning her i Byen og i Bogtrykkeriet for 16 s. Exemplaret er 14 Ark i 8vo, og er tillige smukt indhæftet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Foruden de forhen i disse Blade anmeldte Skrivter, kan nu hos mig faaes: Literatur-Journalens udførlige Bedømmelse over Hr. Doctor Bastholms Svar paa de mod hans Oversettelse af det N. T. gjorte Erindringer 1te og 2det Stykke, d. r. komplet; Nyttig Lovkundskab for den norske Landmand, samlet ved Svend Stenersen. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs følgende Bøger: Hr. Professor og Rektor Smiths 2 Prækkener, holdne i Dom-Kirken her i Trondhiem, den ene over Evangeliummet paa Fastelavns Søndag, og den anden, Passions-Præken, over den 5 Afdeling af vor Frelseres Jesu Christi Lidelses Historie, begge tilsammen, 20 sk. En Tragoedisk Historie og Tistrand og den skiønne Jndiana, 24 s. Samtaler imellem en gammel Præst og en gammel Bonde, om Fest=Dagenes Afskaffelse, om Mæssen, om Extra-Skatten, med andre tilhørende og deraf anledigede Materier, 2 Ort. Andria, En Commoedie i 5 Acter, 12 sk. Cupidinis Skrivelse til sin Mama, Fru Venus, angaaende Ægteskabs Stiftelser, 8 sk. Udkast til et lidet og nyttigt Haand=Apothek, 8 sk. Ven i Nøden, 20 sk. Colds Tanker 1) om Slegtnings Ret ved Testaamenter, 2) Varsomhed i Land- og Huus-Forviisning. 3) Det sukkende Creatur Rom. VIII. IV. Tale: Hvilke af hans efterladte Haand-Skrift med en kort Fortale, som undeholder Forfatterens Levnets Beskrivelse, ere efter Begjæring udgivne af D. Friderie Nannestad, 72 sk. Jesu Christi Barndoms Bog tilligemed en liden Historisk Beskrivelse og Joachim og Anna, samt om deres Datter Jomfrue Maria, hendes Barndom, og Levnet 12 s. Den lætte Regne-Konst, hvorved enhver, der ej har lært at regne, naar de allerne skiønner trykte Tall, kan finde hvad Sum maa de vil vide, være sig Allen, Vægt, Maal eller Stykker 12 sk. Hr. Wolfs Lov-Tale over Biskop Nannestad, 166. ditto JndtrædelsesTale i det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs Forsamling 8 sk. ditto Taksigelses-Tale i Andledning af 17de Januarii 1771, 8 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Fortsettelse af No. 33.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Paa de engelske Plantager paa St. Croix give Sukkermarkerne et meget behageligt Syn. Bladene paa Planternes yderste Rader ere sammenbundne, hvilket udgiør ganske lige grønne Vægge. Dette tiener ogsaa til, at see om nogen Tyv eller nogen Macon-Neger er gaaet ind i Rørene. Sukker=Rørene have som andre Planter, visse Jnsecter som nære sig af dem. Naar de tage Overhaand, er det raadeligst at afskiære alle Planter, at nye kan komme frem af Rødderne, siden der dog ingen Nytte kan ventes af dem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Rotterne ere meget begierlige efter SukkerRør, og de, som de have gnavet af, brækkes over eller blive sure, og kan ikke bruges til Rum. Naar Rørene ere moedne kan de let antændes og brænde som en Fakkel, derfor maa i den Tiid, Dag og Nat, en Neger holde Vagt ved dem. At Arbeidet ved Sukkeret ey alene er et besværligt, men ofte ogsaa et farligt Arbeide for Slaverne, sees af det foregaaende. Da Arbeidet maa gaae fort Dag og Dag, naar Sukkeret præsses og koges, saa kan det let skee at en træt og søvnig Neger komme imellem Rullerne eller falder i en kogende Sukkerkiedel, adskillige trykkes ogsaa ihiel, eller giøres til Krøblinger, naar Sukkerfadenne skal bringes ned fra steile Bierge. Af andre spiselige Planter, nævner Forfatteren først Tamarinde Træet. Det er meget smukt og høit og tiener ei alene til en behagelig Skygge, men har ogsaa en angenem syrlig Frugt, som enten spises raae, eller med kogende Vand tillaves til en styrkende, kolende og lindt afførende Drik, som bruges af Friske og Syge, og den giør i de her sædvanlige Febere. meget god Nytte. Frugterne indsyltes ogsaa i Sukker. Batatten (ConvolvuAus batatas) er en Art af ConvolvUlhvis Ranker løbe hen ved Jorden og fæste Rødder i samme. Dens Rødder, som ere fulde af Knuder, ere det samme i Vestindien, som Kartoflerne i Europa, og ligne dem af Anseelse, men de ere større og have en bedre Smag. Saavel Negere som Blanke spise dem ofte og med Fornøielse. Nogle Batatter veye indtil 7 Pund. Alle Kreature, endog Hunde og Katte æde den gierne; Heste, Faar og Sviinfoeres med Bladene. Denne Vext forplantes ved afskaarne Stykker af Rankerne eller Roden, og har i 3 Maaneder fuldkommen store og moedne Rødder. Enhver Plantage Eiere har i sin Have saa mange Caffee-Træer, som han behøver til sit eget Brug. Paa St. Jan findes de fleeste og heele Alleer af dem. Dette Eyland driver ogsaa nogen Handel med Caffe, Blomsterne, hvoraf Greenene synes saa hvide, at man skulde tænke, at de vare bedækkede med Snee, have en meget behagelig Lugt, Frugten ligner Kirsebær i Farve, Form og Størrelse; indvendig sidder Kiernen, som bestaaer i to Bønner. Det Kiødagtige afsondres fra Bønnerne ved en Haandqværn, eller afgnies imellem Hænderne, efterat de først ere blødede i koldt Vand. Herpaa tørres de i Solen og renses tilsidst fra den tynde hvide Skal. Caffe-Træerne voxe saa høye som Kirsebær-Træer og blomstre efter Jordbundens Beskaffenhed to eller tre Gange om Aaret. (Fortsettes.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
10 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Jndkomne Skibe. Skipper Jwan Koskerin af og fra Onega med Rug, Rugmeel, Hamp, og Hør &c. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Skipper Niels Marstrand, til Bilbo, med Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Dødsfald. General Toldforvalter ved forhenværende General-Toldforpagtningen i Trondhiem, Hr. Ole Middelfarth, døde her i Byen den 9de Augusti i hans Alders 77 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Bekiendtgiørelle.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Paa Onsdag den 28de Augusti Klokken 11 Formiddag, bliver udi den Borgerlige Skole under aabne Dørre holdet af hans Høyærværdighed Hr. Doctor Hagerup offentlig Tale i Anledning af dens Læreres höitidelige Indset telse. Til hvilken Ende alle og enhver af Byens høye og respective Indvaanere, der elske Videnskaberne og Ungdommens Opdragelse, herved indbydes til at beære Skolen med deres Nærværelse af Dens Directører. Tillalmindelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at; i steden for Sr. Mogens Tronwig der hidtil udi min Absance har beobagtet min Station som Hans Stor Brittaniske Majestets Consul for Tronhiems Stift, og nu derfra er endtlediget. Herr Johan Braack igien er ansadt at forrette Embedet, til hvem altsaa Vedkommende vilde behage at addressere sig. Tronhiem den 7de Augusti 1783. Alexander Brown.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Da den, under 18de October 1771, udi de Tronhienske Addresse-Contoirs Efterretninger bekiendtgjordte Advarsel, imod den stærke Riden, og Kiøren igiennem Fæstnings=Porterne og over sammes Broer, ganske er kommen i Forglemmelse; Saa bliver samme herved igientaget: Foruden, at det er Hans Majestets allernaadigste Villie og befaling, saa er det og overalt i Verden, en med Anstendighed forbunden Regel for enhver som passerer en Vagt og Broerne ved Posterne, at kiøre og ride sagte; de udsadte Skildt Vagter ere og anbefalede at holde derover; Da nu Commandanten udgierne haver erfaret, at formedelst den umaadelige stærke Jagen og Riden over Broerne forbie Vagten, allerede nogle ere vorden af Skildt Vagten anholdet. Saa har man med denne Bekjendtgiørelse allene haft den Absigt at forekomme herefter deslige, ubehagelige Tildragelser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Saa bliver alle og enhver herved atter erindret, at tage sig vare for al Uleylighed som af saadan utilladelig Jagen maatte entstaae, Tronhiem den 20de Augusti 1783. von der Osten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Da der, ved min Sl. Faders Bøgers Registering befindes at være endeel udlaante; saa ville De behage, som en eller fleere maatte have bekommet, at sende samme jo før jo bædre, enten til min Broder Hr. Lieutenant Friderie v. Coldewin paa Over Hochstad eller og til mig. Byenæs Præstegaard den 22de Augusti 1783. Just Wiide Coldewin.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Med Amtets Høj-Øvrigheds Approbation, bliver de udi Rescriptet af 11te April 1776, aarlig befallede Formyndermøder, holdne udi Jnderøens Fogderie, for d. A., paa Ting-Gaar denne, i Bedstaden paa Ulstad den 15de September, i Sneaasen paa Breede den 19de, i Stod paa Egge den 24de, i Spareboen paa Steenkierden 27de ditto førstkommende, i Jnderøen paa Schielven den paafølgende 2den October og i Ytterøen paa Øvre den 6te ditto, som tiener De, i disse Districter, under den civile Jurisdiction, værende Formyndere til Efterretning, at De derefter, som sædvanlig, møder og medbringer alle de Documenter, som angaaer deres Myntlingers Arve-Midler og Behandling dermed. Hver, som uden gyldig Aarsage, maat te udeblive, har allerhøystbemeldte Rescript dieteret een Mulct af 2de Lod Sølv. De Mynt linger som have opnaaet deres myndige Aar og enten ikke givet, eller, til vedbørlig Observation i Formynder Protocollen, foreviist Afkald; ville og ved samme Lejligheder indfinde sig, under den i Rescriptet af 2den Januarii 1772 be stemmede Mulct, 16 s. Maanedtlig, fra 6te Uges Dag, efter at de bleve Myndige. Læns mændene i Fogderiet, hver for sit Tinglang, ville erindre sig disse Samlings Dager, til fornøden Nærværelse. Fossum den 9de Augustii 1783. P. A. Rosted. Jndbemeldte, berammede Formynder Samling for Jnderøens Fogderie, indeværende Aar, bliver herved approberet. Trondhiem, den 18de Augusti 1783. W. F. Korn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Proclama. Da Hr. James Doran i Christiansund, som Skifte-Commissarius i Sterboed efter sammesteds afdøde Regiments Feldtskiær Trane, udi Skrivelse af 8de Julii 1783, ved Anviisning har remittered mig 35 Rdlr. 2 Mk. som afdøde Jomfrue Margaretha Rinderhagens Sterboe, der er Arv falden, slutter jeg deraf, at Boed, efter benevnte Trane er opgiort, hvorover jeg og under paafølgende 28de Julii, har anmodet bemeldte Hr. Doran, om at blive tilstillet vedbørlig Lod-Seddel, som jeg vil formode at blive tilsendt, saa betimelig, at jeg til anstundende 15de September, kan faae Skiftet efter benevnte Jomfrue Margaretha Rinderhagen, sluttet og til ende bragt, her paa min Gaard Haavind i Hørrig; Til den Ende vorder hermed indkaldet, samtlige den afdødes Arvinger, Madame Rinderhagen, Frue Majorinde Collin, Elisabeth, og Lorentze Rinderhagen, med her anordnede Værge, Lænsmand Arent Foss, afgangne Karen Rinderhagen Linds Børns Formynder Lods Oldermand Hr. Oluf Middelfarth, og afgangne Bergitha Sophia Rinderhagens efterladte eneste Datter Johanna Christiana Rosenchranz med Huusbonde, og til formaaede Værge Kiøbmand Sr. Anthon Pettersen, forbenevnte Tid og Sted at møde eller møde lade, i fald De have noget inden Skiftets Slutning i Sterboed, til deres og Myntlingernes Bæste at erindre. Haavien den 13de Augusti 1783. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Skifte-Lysning. De som maatte have noget uanmeldet bevillig Krav i følgende Sterboer i Nordmørs Fogderie: Saasom, efter Enkemand Halsten Hermundsen, Ersness, Jsach Johansen Øyen, Enkemand Peder Andersen Rogstad, Jørgen Knudsen Setter, og Jver Johnsen Jndre-Schomsøe af Smøllens Tinglang, samt efter Anders Olsen Barloupens Kone, og Johannes Larsen Nord-Tørset af WigsTinglaug, ville behagentlig dermed i Tide indkomme til Stedets Sorenskriver. Øyegaard i Surendalen den 30 Julii 1783. Lindemann.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Auction. Herved bekiendtgiøres, at Tirsdagen den 16de September førstkommende, bliver til offentlig Auction opbuden, og bortsolgt Gaarden Soel stad i Børse=Schognens Tinglang, og StrindeFogderie beliggende, af Skyld 1 Spand 1 Øre, 22 Mrkl. med Børel og Landskyld, samt underliggende Halve Eggens Saug, paa hvilken Halve Saug, efter Nedsættelse det aarlige Qvantum Bords Skiørsel, er 1140 Bord, begge Deele tilhørende Bonden Stephen Olsen Soelstadmen af ham for Penge-Laan, forpantet til den Angellske Stiftelse i Tronhiem. Auctionen holdes paa Tingstedet Siim, forbemeldte Dag, Kl. om Eftermiddagen; hvor Liebhaberne ville behage at møde, Auctions Conditionerne at anhøre og sine Bud derefter at anmelde. Tiller den 13de Augusti 1783. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
J Følge Reqvisition fra Stifts-Provsten Hr. Doktor Hagerup, som Skifte=Forvalter efter afgangne Provstinde Thode, bekiendtgiøres herved til almindelig Efterretning: At til forestaaende Michaelis Market, nemlig anden Markets Dag den 1ste October Klokken 3 Slæt Eftermiddag, bliver udi hans Høiærværdigheds Huus i Trondhiem offentlig Auction foretagen over det saa kaldede Wesselske Gods udi Stør= og Wærdahls Fogderie, samt Størdahls Præstegield beliggende, der bestaaer af Gaarder, Saugbruge og endeel udestaaende Restancer, alt saaledes som den, af Hr. Doktor Hagerup udstædde Placat og Fortegnelse udviser. Liebhaberne behage derfor til ovenanførte Tid og Sted at indfinde sig, da de nærmere Conditioner skal blive bekiendtgjordte. Eggen den 6te Augusti 1783. Exam. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Til Kiøbs. Differente Sorter Vindue-Glas, er tilkiøbs at bekomme hos Petter Andreas Due.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Bortkomne Sager. Sidstleden Torsdags Aften, Klokken ved 7 Slæt, er af en Dreng tabt paa Gaden fra Kiøbmand Erlandsens Gaard igiennem SkoemagerVeiten op til Hr. Told=Procureur Evensen, et Document paa Stemplet Papiir, som indeholder en Caution for 100 Rdlr. da samme ei kan være af nogen Nytte til Uvedkommende, saa ombedes at samme, om det er funden, maatte leveres paa Adresse=Contoiret mod en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Bøger. Povel Juels Gode Bonde, en meget nyttig Bog for Landmanden, og tillige forøget og forbedret med adskillige nyttige befundne Forsøg ved Landbruget af Velærværdige Hr. Hans Thode, Sognepræst til Lexwigen; er efter Commission at faae til Kiøbs hos Taxadeur Tonning her i Byen og i Bogtrykkeriet for 16 sk. Exemplaret er 14 Ark i 8vo, og er tillige smukt indhæftet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
Hos mig ere nu følgende Bøger at faae til Kiøbs; Jerusalems Betragtninger, 1, 2 og 3. Deel, og 3die Deel separat; Vademecum til Tidsfordriv 1 og 2 Deel, og 2den Deel separat; Wielands Sympatier til Hiertets Dannelse; Ca hier gus meinem Portefenille; En Dansk Adelsmands Tanker i Anledning af samme; Stener sons Lovkundskab for den norske Landmand; Badens Grammatika latine; Den Danske LitteraturJournals udførlige Bedømmelse over Dr. Bastholms Svar, 1 og 2 Hefte komplet; Hirschfelds Bibliothek for Menneskeslegtens Historie 1 og 2 Bind, Ewalds Skrifter 1 og 2 Bind; Mar Wind; Abderiterne af Wieland; Lundbergs Havedyrkning; Dyssels Fabler: Neckers Regnskab til Kongen af Frankrig; Snurre Sturlesens Norske Krønike; Ludkes Communion Bog, indbunden; Henriette eller Huzarrovet; Æsopi Fabeln; Festers Mathematiske Betænkninger; Beskrivelse over Møens Klint; Beytrag zur Kirchengeschichte von Hamburg; Daaren af Stand. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-22
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs den lætte Regne-Konst 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-29
En Frugt som her kaldes Blommer, har faaet dette Navn, fordi den noget ligner denne europæiske Frugt, men Træet er ganske forskiellig, og i Frugten sidder en stor Kierne. En Art er guul (SpondigsMombin.) og den anden mørkerød (Spon dias Myrobalatus) begge ere runde og ey meget store. De gule ere i sær gode og meget styrkende, naar de syltes. Guiave-Træerne bære ovale gule Frugter som Pærer, med saadan en Krone som paa Granat-Eblene, ikkun mindre, indvendig ere de røde og fulde af smaa Steene. De spises saavel kogte som ukogte, og ere omtrænt to Tommer lange. Granat Ebler findes paa disse Øer hist og her i Haverne. De have smukke lyserøde Blomster, Frugten spises med Sukker. Af Skallen giøres en sort Farve og en Drik, som bruges i Blodgang. Kakos (Chrysobalanus caco) voxe paa Buske, de ligne meget Blommer, undtagen at de ere noget kantede. Farven er mørkebrun, rød eller hvid. Kiernen smager som Mandler. Disse Frugter indsyltes ogsaa med Sukker. Mamay Træer (Mamea americana) blive over 50 Fod høye, og ere meget gode til Alleer for deres tætte mørkegrønne Blades og lige Stammes Skyld. Frugten er rund og bruun, indvendig mørkeguul. Dens Smag ligner nogenledes gode Qvæder, og er meget behagelig, men de ere ikke let at fordøye. Paa andre Øer nære Vildsvinene sig af dem, de største ere 5 og en halv Tomme tykke. Paa disse Træer sees, altid Frugter og Blomster tillige. Frugten af Susack-Træet (Annona muricataer uden paa fuld af bløde Pigge og Lægledannet. Jndvændig er den ganske hvid og saftig, og har en behagelig syrlig Smag, som stiller baade Hunger og Tørst. De ere over en Fod lange og halv saa tykke sunde og kølende, og voxe vilde. De kan snart hele Aaret igiennem haves i Mængde, og Negerne, i sær Maron Negerne eller de undløbne Slaver leve ofte allene af dem. Supperne, som koges af dem, smage som Viinsupper, Printappel (Annona sqvamosa) ligne uden paa en Fyrretap og ere gule, indvendig ere de hvide. De ere overmaade søde og kan derfor læt blive vemmelige, dog spises de af Negerne og mange Blanke, og ere kolende. Custardappel-Træet (Annona reticulata) har store Hiertedannede Frugter, som ere mørkegule og søde. Gingambo (Hibiscus esculentus) en Plante, som ligner Katost, og voxer to Alne i Høyden op i Veyret, bærer grønne bløde og krumme Bælge, som ere 7 til 8 Tommer lange. Jndvendig ere de fulde af Frøe, som ligner Vikker, af disse bliver den vestindiske Ret, Calilu, saa klebrig, at den kan trækkes ud som Traade. Pindarnødderne, (arachis hypogæa) ere en Finger lange, og voxe ved Roden af en Plante, der ligesom Batatterne kryber paa Jorden, og fæster overalt Rødder. J enhver Nød sidder nogle ovale Bønner, som ligne Hasselnødder i Smag. (Fortsettes.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-29
11 Søndag efter Crinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-29
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-29
Skipper Frederich Jensen Becker herfra til Christiansund med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-29
Dødsfald. Sr. Willads Bing Ursin, død her i Byen, den 19de Augusti i sit 47 Aar.