JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
J Jacobinerklubben har en Skoemagersvend leveret en critisk Afhandling om den Engelske Regiering, og Robespierre udlod sig med megen Heftighed mod den Engelske Minister Pitt, paastod at Engelands Storhed, er forsvunden med dens Handel. Vi, sagde han maae opklare Engelænderne, og overbevise dem om Republikanernes Dyder og Fortrin. Engelænderne ere vel 2 Sekler tilbage efter Franskmændene, de hade os, fordi de kiende os ikke. Jacobinerne have nu udstødt alle forhen adelige af deres Selskab, saa er og foreslaaet at afsige Broderskab med alle siden 31te Maii oprettede Selskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Staden St. Malo vil herefter kaldes Port Malo og Dunkirken Dünelibre. 72 Millioner ere bevilgede til Armeernes Forøgelse og for 46 Millioner Assignater brændtes d. 28 Januar. J Marseille er alle Revolutions=Tribunalens Lemmer afsatte, fordi de ei handlede med tilbørlig Strænghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Over Revolutions=Tribunalen i Sedan er derimod klaget, at den er besat med dumme Hoveder, der handle barbarisk og lade mange uskyldige Menneskeer ja de beste Patrioter henrette, der er givet Ordre til at suspendere den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Præsidenten i Statsraadet har oplæst et Brev fra det offentlige Vels Udskud, der med Formaning til Enighed og Standhaftighed fraraader al Forfølgelse for Religionsmeening, da Fanatismen nu er kuns er Beenrad, nær ved at falde i sit Støv og som maae forsvinde for den seirende Fornuft, hvis moralske Rige, ei er langt borte. Brevet skal sendes trykket til de 48 Sectioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
General O. Hara er kommen til Paris. J Arresten kom han i hæftig Ord=Vexel med Vincent, som overgydede ham med Grovheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
En General Forpagter Vermeranges har styrtet sig ned fra 4 Etage, for at undgaae Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Robespierre berettes at have sagt i Jacobiner=Klud den den 30te Januar: Vi vil ei høre noget om Fred, førend Nationerne komme paa deres Knæe, og tilbedes sig samme. Man maae heraf slutte, at han maae ansee Frankrig, for Dyret, som al Verden skal tilhede. Den stolte Tillid til egen Styrke og Magt, den Overmodighed, som udbreder sig fra Convent til Clubber, til enhver, og den Ære somsættes i at være gröv, giør det umueligt for Statsmand og General at kunde indlade sig i mindelig Handel med de Franske. Paa en høflig Begiering, fra den ved Engle Fontaine commanderende Keiserlige General til den franske General Montaigu, at ville indeholde med den ævige Plakren, hvorved kuns nogle franske Bønder vare dræbte, har Montaigu givet et saa tølperagtigt Svar, at den Keiserlige General nok lader blive at correspondere med Pøbel (Sansculottes) Condorcet har havt det Mod i hans Journal: LaChroniqve de Paris at give, følgende Skilderie af Robespierre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
En af de Begivenheder, som give Stof høiest for en Uges Tid er Anklagen med Robespierre, (hvem Louvet havde denunceret, som den der tragtede efter Dictatur, Værdighed) man har anhørt baade Anklagerne og den Anklagede, og begge har leviist, at det var umueligt, at giøre en Dictator af Robespierre. Enhver lagde Mærke til at mange Fruentimmer havde indfundet sig ved Convents-Forsamlingen. Paa Tribunerne befandt sig 7 til 800 og høiest 200 Mandspersoner. Derhos vare alle Tilgange fuldproppede af QvindFolk. Man spørger ofte, hvi Robespierre har de mange Fruentimmer i hans Sælskab, enten han er hiemme, eller hos Jacobinerne, eller hos Cordeliers eller i Conventen, Aarsagen er, at den franske Revolution er en Religion, og at Robespierre i samme har stiftet en Sect. Han er en Præst, der indprænter sine Senge=Søstre hans Lære, det er øiensynligt, at han under Skiørteerne søger Sikkerhed for sin Magt. Robespierre præker. Robespierre holder Straffetaler: han er som rasende, gravitætisk, melankolsk, affecteret, overspendt, og hans Meeninger antages, ligesom hans Forhold efterabes. Han tordner mod de Rige og Store, han lever maadelig og kiender saa physiske Nødvendigheder. Han har kuns det eneste Kald, at tale, og han taler fast bestandig. Han afslaaer Betieninger, hvori han kunde tiene Folket, og vælger i dets Sted saadanne, hvor han troer at kunne behærske samme. Han lader sig see, naar han venter at kunde virke Sensation, men forsvinder, saasnart en anden træder frem paa Pladsen. Han har alle Characteertræk ikke af en Religions-Stifter, men af en Partie=Anfører. Han higer efter den Ære, at blive formedelst hans strænge Levemaade anseet som Helgen. Han taler offentlig om Gud og Forsynet, kalder sig de Fattiges og Svages Ven. Han lider gierne en Flok af Qvinder om sig og med de alvorligste Gebærder modtager han af dem Tilbedelse og Hylding. Han forsvinder, saasnart Faren er forhaanden, men saasnart den er forbi, er han igien den første paa Pletten. Kort: Robespierre er en Præst, og kan aldrig blive andet. Denne foragtelige Beskrivelse skal den Mand vanskelig kunde glemme, hvis Hevngiærrighed ikke kiender nogen Grændse. Condorcet har vel beregnet denne Tile=Gøglers Forstand og Talenter, men ikke Storheden af hans Ondskab eller Kraft til at virke paa de buxeløse Røvere. Alle Girondister og Brissotiner har ligesom Condorcet begaaer denne Feil i deres Regning, og dette har været Kilden til deres fælleds Ulykke, og til de talløse Grueligheder, som i de franske Aarbøger saa skiændig udmærke Aaret 1793. Condorcet er som bekiendt, sat paa de Dødskyldiges Liste. En Vennevraae skiuler ham, indtil Guillotinens Klokke slaar, og hans Hoved falder. v. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Sverrig. Den 29de Januar blev Processen mod de Sammensvorne foretaget ved Hof=Retten Arestant, inden Rudenskjold maae først udholde nogle Forhør ved Statholder=Amtet, hvilket saavelsom Justitz=Canzelerens vedvarende Sygdom aarsager nogen Henstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Uagtet Luxus=Forordningens velgiørende Hensigt til Landets Beste mærkes dog Misfornøielse hos mange, som foredrage deres private Fordeel for Fædrenelandets, eller ere hengivne til Overdaadighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
J Stockholm og Gothenborg har nyelig været Jldebrand, som dog lykkelig er standset. J Lidkøping har Lynilden slaaet ned i Kirketaarnet, som afbrændtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Bekiendtgiørelser. NB. De som endnu resterer med Betaling for Aviserne for Aar 1793. efter den dem tilstillede Regning vilde behagelig indsende Pengene jo før jo heller. Aarhuus Post Contoir den 17de Februaii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
- Hos mig er at bekomme gode friske PomerantNB. ser, Citroner, Appelsiner, Confect Rosiner og Confect Figener, alt til billigste Priis. Aarhuus, Svane Apothek, den 19de Februarii 1794. P. Lystagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Paa Serriglevgaards Gods i Skanderborg Amt, Hyl che Sogn i Egnen ved Horsens, er Beboeren Friderich, Degner af et eenlig Boelsted Elberglund kaldet, hans Hustrue navnlig Maren Nielsdatter efter mange Aars idelig vedholdende Sygdom ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Livsarvinger. Stervboet er taget under lovlig Skiftebehandling, men da Enkemanden ikke har kunnet give Oplysning om den Afdødes Arvinger, hvo eller hvor de ere, og allene vidste at hans afdøde Kone var fød paa Øeland ved Stamgodset Oxholm; saa bekiendtgiøres dette Dødsfald 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlinske og Aarhuus Stifts Adresse Contoirs-Tidender, og derved tillige indkaldes saavel den Afdødes Arvinger som ogsaa Stervboets Creditorer at møde eller møde lade 6te og 12te Ugersdagen fra Dato af her paa Serritzlevgaard, hvor Skiftet fremdeles behandles for at iagttage deres Beste. Ellers anmeldes ogsaa, at det ikke har Anseende til at der bliver noget at arve, da den allerede anmeldte Gield meget overstiger Sterboets Vurdering. Serritzlevgaard d. 14de Febr. 1794. Beenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Et ganske nye inventeret Fastelavnspil, til Tidsfordriv i alle Slags Selskaber, der moerer ligesaa godt, om ei bedre end Phombre og Qvadrille, og har den ikke ubetydelige Fordeel for disse, at Reglerne, som følger trykt med Spillet, er saare fattelige, altsaa skikket for alle Stænder, faaes paa Adresse=Contoiret for den billige Priis 8 s. Stykket. 189 Rdr. 1 Mk. 5 en trediedeel Sk. Umyndige, Midler, af dette Godses Børnepenge, kan i indeværende Aars 13de Junii Termin, faaes til laans hos undertegnede, imod antagelig Pandt i faste Eiendomme, og lovlig Renters svarelse. Schieringmunkgaard d. 17de Febr 179. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Tvende gode og smukke vel tilkjørte Vogn Hopper 4, 5te Aar, næsten 10 qvarter høi, reen og sund af Lemmer meget vel passende med hverandre, uden mindste Feil og Nykker til riden eller kiøren, er til Kiøbs i Nærheden af Aarhuus. Nærmere Anviisning giver Hans Ladefoged i Aaslef Sogn og Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
En Gaards Avl paa Aarhuus Byes Mark, kaldet efter Vangebogen: Niels Sørensen Skoemager bag Closteret, er under Haanden at faae til Kiøbs; Liebhavere, dertil vilde behagentlig derom henvende sig til Clausen, Politie=Adjutant. En Capital stor 342 Rdr. 1 Mk. 7 fem syvendedeel St. Umyndiges Arvemidler, kan til førstkommende 13de Juni Termin bekommes til Laans imod første Prioritets PanteRet udi faste Eiendomme, og mod lovtilladelig Renter Svarelse fire Procento aarlig, naar Vedkommende, som behøver samme, ville behage straxen derom at melde den hos Capitain Styrup paa Søeholt pr. Aarhuus et Ebbeltoft. som foranstalter Pengenes udbetaling. Søeholt den 1te Februarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Frue Etatsraadinde Rothe agter under Haanden at bortsælge hendes iboende smukke og vel indrettede Gaard No. 109 paa Middelgade her i Aarhuus, da hun til næstkommende Michaeli flytter fra Byen. Liebhabere kunde melde sig enten hos hende selv eller hos Raadmand Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Formedelst Forandring af Boepæll, agter jeg under Haanden at bortsælge min iboende Gaard Raadved Damgaard kaldet, beliggende i Schanderborg Amt Voer Herred, Hansted Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Denne Gaard, hvis Bygninger ere saa gode som nye, og vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 1 et halv Album. Udi Jorderne, som ere fortrinlig gode, og ligger saa nær om Gaarden som mueligt, kan saaes alle Slags Korn, af Rug er nedlagt 5 Tdr. 6 Skpr., og meer kan saaes naar Marken bliver inddeelt til 3 Aars Drivt og 4 Aar. Hville, saa kan og Avles Høe det ene Aar med det andet 26 a 30 Læs, fores og græsses 4 a 5 Bester 10 a 12 Fæeshøveder og 12 Faar. Til Eiendommen haves og og verflødig Tørveskiær af det beste Slags. Et complet Meierie Redskab er ligesaa at bekomme hos undertegnede, under Haanden til kjøbs. Raadved Damgaard den 13de Februarii 1794. N. Sandager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-19
Paalideligt godt tydsk Haugefrøe, er nu at bekomme hos Organist Petersen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Prinds Carl af Hessen er reist til Gottorf og ventes om et Par Maaneder tilbage til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Den unge Hr. von Blohme skal være ansat som Cavalier ved Gesandtskabet i Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Den Tyrkiske Capitain Aly er passeret derigiennem til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Efter Kammerherre Giedde skal Hofmarschal Greve Uhlefeldt være udnævnt til Directeur for det Kongelige Capel. Fuldmægtig Christen Kirketerp bleven Amtsforvalter i Callundborg. Assessor og Laugmand Bul Justitiarius i Ober=Hofretten, og Justiceraad Steen virkelig Etatsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Aarhuus. I Gaar afseglede Skipper Christen Soede med Smakken herfra til Callundborg, indehavende for Sr. Anders Hvids Regning 34 Stude. I Dag afseglede Skipper Hans Kryssing og Niels Eschildsen, begge til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Copulerede. J Brendstrup ved Aarhuus, den 19de Febr. Hr. Farver Jansen og Jomfrue Jde Catharine Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Dødsfald. Aarhuus, den 21de Februar. Frue Sophie Amalia, fød Tilemann von Schenck, Enke af sal. Lieutenant Grosmann, 94 Aar 2 Maaneder og 13 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
En fangen fransk Officeer skal have røbt nogle af det res Planer, men det kan ei agtes for paalideligt, om de end findes i Lommerne; thi de sande Planer holdes, som Pitt selv har tilstaaet, hemmelige, og hvordan de end ere, kan Omstændigheder dog giøre en Forandring nødrendig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
De forbundne Magter synes nu, med meere Anstrængelse at ville fortsætte Krigen, hvortil og Nationernes Forbittrelse skynder dem, det mangler ei paa patriotiske Gaver, og Kirkers og Klosteres overflødige Rigdomme gives heller mod Rente til Krigen, end overlades de Franske til Rov. Keiserinden af Rusland siges, at tale med Tyrkerne om, enten de vil erklære Frankrig Krig eller selv have den. Hendes Flode udrustes. Generalerne Suwarow og Dølgoruck skal have Ordre, at brække op mod de Tyrkiske Grændser. Det staaer derhen, hvorvidt det er sandt, at hun sender 20 Linieskibe og et fornødent Antal af Transport Skibe, som skal bringe 30,000 Russer til Ostende, for at agere mod Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
De Franske bringe Tropper fra Toulon til Niza, og man befryter et Jndfald i Jtalien. Paa de Nederlandskegrændser forsamle de sig i Mængde. Hvorimod de Allierede stille 190,000, og 24,000 Hollændere skal komme til. Ved Saarluis staae 15000 og ved Thionville 40,000 Franske, som true, at bryde ind i det Trierske eller Luxenburgske. Møllendorf har sendt nogle Tropper til at dække Grændserne. Ved Rhinen har de endnu inde det Stykke Land mellem Landau og Vorm, hvilket sidste Sted er besat med Preusser. De samle sig stærk ved Speyer og man venter, at de vil giøre et Angreb paa Manheim. J Egnen af samme har de øvet, al den Vold og Ugudelighed, som kan tænkes. Folkene, som findes der imellem Ruinerne, ere satte i Elendighed og Armod: de ere af Kummer, Skræk og Mishandlinger blevne ukiendelige. Convents General Leval har skrevet til Paris, at de Franske har ødelagt Landet i Omfang af 40 Mile og bortført over 10,000 Læs med Bytte; vi har, skriver han, ikke ladet Jndvaanerne beholde andet, end Øinene, for at kunde græde. Der siges, at de i Speyer har undermineret den prægtige Domkirke, for at lade den, til Vederlag for Fort Louis, sprenge i Luften, om de maa forlade Staden, hvis halve Deel derved vil blive ruineret. Ved Vest-Flandern har de og opbrændt mange Byer, Lyst=Steder og Meyerie Gaar J Bryssel er holdet stort Krigs-Raad af Prinds Coburg, Hertugen af Yorck, Arve=Prindsen af Oranien, og Oberste Mack. Der siges, at Resultatet blev, at ville erobre flere Grændsefæstninger, for at faae des stærkere Barriere mod Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Til Søes synes det, at man hidtil meere har villet, ansee Tingenes Løb, end føre Krig, men nu har Engeland, ladet Keiseren forsikkre, at den vil ruste sig med al Kraft. Den 5te Februarii har og Pitt fremlagt sit Overslag, hvorefter foruden 85,000 Matroser skal stilles 140,000 Mand Landtropper og 6000 Artillerister. Til deres Underhold og flere Bekostninger behøves efter hans Beregning 19 Millioner og 940,000 Pund Sterling, som alt er bevilget. Foreener sig med denne Magt, Holland, Spanien og Neapel, der alle ruste sig, saa er at formode, at de Franske, ligesom afvigte Aar, indsluttes i deres Havne. Da den Engelske Flode nu har forladt de Hieriske Øer, saa begynde de Franske at ligeud fra Havnen ved Toulon. Beretningen om de mange Skibe de, ved at opsætte fremmed Flag, skal have lokket ind til sig, er efter Hoods Depecher af 12te Januarii lutter Digt. Havnen har stedse været blokkeretaf 4 Fregatter, kuns Fregatten Juno lød ind og ankrede under et Fort. En fransk Officeer kom ombord og forkyndte de Engelske, at de vare Krigsfanger. Medens han i Kahyten spiiste Frokost, kappede Matroserne Ankertouget, og seilede væk med den franske Officeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
En fransk Brigantine la Vipere er opbragt til Portsmouth. Efter Anmeldelse af Hr. Dundas har Engelænderne foruden de Skibe, som toges eller ruineredes ved Toullon faaet 2 Skibe paa 40 til 30, 4 fra 30 til 20, 18 fra 20 10 Canoner og 34 mindre Armerede Skibe. Der siges, at Admiral Bowyers skal krydse en Maaned med 12 Linieskibe i Canalen. Derimod har man Efterretning i London, at de Franske har ved St. Mauritius udrustet 22 a 24 Capere, som har borttaget 3 Engelske Compagnie Skibe, 5 andre Engelske Skibe, hvor af Ceres paa 250 Tdr. og 9 Kyst-Farere. En Caper skal og have taget 4 Engelske Skibe paa den Americanske Kyst. Man frygter paa Øen Guernsen for en Landgang af de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Havnen ved Genua holde de Engelske endnu blokke ret. Man har fra et Fort skudt efter en Fregat, som forfulgte en Coffardie Mand under Canonerne. Derom er vexlet Breve mellem Raadet og den Engelske Minister. Genua ruster og befæster sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Engeland. Gouverneur Cornvallis er arriveret fra Ostindien til London, han bekræfter de ommeldte Erobringer og Venskabet med Tippo Saib. Ved Kongens og Dronningens Nærværelse paa et Commoediehuus var Trængsel af Folket saa stor, at nogle bleve nedtraadte, hvilket Tilfælde Lommetyvene skal mesterligen have benyttet. Conventen i Paris har decreteret, at bemægtige sig alt hvad Franske have til gode i Engelske Fonds eller efter Vexler m.v. For at giøre dette Anslag til intet, er i Engeland, ligesom det og ventes at skee i Holland, gjort Beslag herpaa, saa at hverken Penge eller Gods maae udleveres under nærværende Regiering i Frankrig, men samme forbeholdes retmæssige Eiere eller Arvinger i sin Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Det Store, som nogle af Franzoser inficerede har lovet sig af Oppositionen, bliver til Vand. Da Pit d. 5te erklærede, at man maatte anstrænge sig, saasom den Engelske Nations Uafhængighed og Existents med alt det, man sætter Priis paa i det borgerlige Selskab, dependerede af Krigens Udslag, saa fandt det Fores ganske bifald, og uagtet det Tab, som Krigen kunde føre med sig, blev dens ivrige Fortsættelse eenstemmig besluttet. Laanet af de 11 Milioner er alt i Rigtig Frankrig. Myrderiet gaaer hver Dag fort. Det er væmmeligt, at læse Fortegnelse paa de mange, som henrettes, hvoriblant nyelig har været en Prinds Tal mont og en Grevinde Marboeuf, bekiendt som en stor Velgiørerinde mod Fattige. Hendes Eiendom skatte. redes paa 8 Millioner, og dette var nok til at giøre hende fordægtig og at confiscere hendes Gods. General Jourdan er sat paa Pension. Departements=Præsident Dufourny har i en Adresse søgt at opvække Folkets Jver til Striden, og opfordret det til at samle alt Salpeter af Kieldere og andre Steder, hvor det kan faaes. Man tænker at samle en Mængde af Rakkerkulerne. Velfærds=Udskuddet har givet Anviisning, hvorledes det deraf kan uddrages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Til Paris ere fra Domingo kommen 3 Deputerede, en Hvid, en Mulat og en Sort. De har anklaget Convent-Commissarierne for Grumhed og Gierrighed, og meget roest de Sorte, ved hvem Øen er reddet og ventes fremdeles reddet, naar dem tilstaaes en uindskrænket Friehed, hvorom man bad. Strax erklæredes de Frie og lige berettigede med andre franske Borgere. Dette bekræftedes med Høitidelighed, i det de Deputerede værdigedes et Broder-Slik af Præsidenten Vadier, hvorved en Negerinde daanede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Adskilligt. Efter officiel Beretning beløber Antallet af de Touloneser, som reddedes paa Skibene til 14,877 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
To Engelske Fregatter har af Feiltagelse holdt Bat taille med hinanden ved Porto FerrajeDen engelske Gesandt skal være vel modtaget af Keiseren i China.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
En riig Møller ved Winweiler vilde, ligesom den anden i Creutznach, insinuere sig hos de Franske ved deres Jndbrud. 20 a 30 Officeerer lode sig godt beværte med Middagsmaaltid, men efter samme udplyndrede de Huset og gav Verten 50 Stokkeprygl til Taksigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Bekiendtgiørelser. Paa Stamhuuset Friisenvolds Gods i Gassum Sogn og Bye, under Dronningborg Amt, er bortdød Fæste=Huusmand Mouriz Jensen, uden Livs Arvinger. Boet er strax efter Dødsfaldet taget under behørig Registering og Forsegling, samt 30te Dagen afvigte 3die denne vurderet, og ved disse Skiftesamlinger, har Enken ei vidst at angive den Afdødes rette Arvinger, allerne hun nogle Gange af sin sal. Mand havde hørt, at hans Familie havde boet norden Hobroe i Giedsted Bye og i Egnen der, men om nogen af dem endnu er i Live, var Enken aldeles ubekiendt, og ligesaa deres Navne og Opholdsteder; derfore indkaldes herved alle formeenende Arveberettiget til denne Stervboe at møde her i Skriverstuen 6te Ugers Dagen næstkommende 17de Martii om Formiddagen Kl. 10 slet, med tilbørlig Legitimation om deres Arverettighed, til dette ellers fattige Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Hvem som ellers ved dette Skifte har noget at erindre eller iagttage, møder samme Tid og Sted. Friitenvold ved Randers, den 19de Febr. 1794. O. Friis, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Hos mig er at bekomme som Oplags=Commissionair alle paa Engelsholm fabriqverende Papiirssorter, bestaaende af : Fiin Nodepapiir 24 Mk. Riiset. Fiin Skriverpapiir No. 1. = 16 Mk. Propatria . 14 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Fiinstribet Postpapiir 13 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Middel No. 2 11 Mk. Blaalig og hvid Concept No. 3, 9 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
De øvrige Sorter ere graae og hvid Maculatur, brugelig til Jndsvøbning for Kram=Handlende. Aarhuus, den 21de Februarii 1794. Paul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Et skikkelig ungt Menneske, som enten i Vinter eller tilstundende Vinter gaaer til Confirmation og har lært at regne og skrive noget, kan faae Condition at læse for og omgaaes med et Barn i en Præstegaard paa Landet; Anviisning herom gives fra Addresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Til førstkommende Snapsting kan bekommes til Laan 800 Rdlr. mod suffisant Pandt og Caution, man melde sig hos Justitsraad Hee i Aarhuus. Den 20 Febr. 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Min Bekiendtgiørelse under 22de Januarii d. A. i den Aarhuus Adresse Aviis, nemlig min Erbydelse grundigen at undervise og oplære ti a tolv unge Personer i det Tydske og Franske Sprog, samt Regning og Skrivning, Historie og Geographie saavelsom ogsaa i det Latinske, igientaget jeg her atter igien. Det engelske Sprog har jeg selv for nyelig begyndt at lægge mig efter; de første Grunde samt Pronuntiationen eller Udtalen, som det allerbesværligste i dette Sprog, haver jeg allerede temmelig Færdighed i med hvilke jeg altsaa ogsaa kan tiene mine forventende Ele ver, og inden samme bliver lært, med fuldkommen Underviisning. Meget gjerne saae jeg dog, at bemeldte unge Personer, som vilde profitere af min tilbudne Plan vare nogenledes oplyste i deres Christendom, da jeg selv ingen dansk Skol holder (det forstaar sig selv, at jeg skal lade dem repeter det deraf allerede lærte, og altid finde en besynderlig Ly til at forklare den for dem til deres Fordeel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
Enhver af de mig betroede Elevers anstændige Opførsel, og Opdragelse skal være mig meget angelegen. De af og venmeldte unge Personer, som ønskede at logere og tillige at faae deres Kost i mit Huus kan faae samme anstændig og forsvarlig tillige med den erbudne Underviisning for den billigste Priis. De som nu skulde finde Behag i at benytte sig af min Plan, vilde give mig den ære at tale nøyere med mig derom i mit Huus paa Middelgade i No. 103. Aarhuus den 9de Februarii 1794. H. S. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-22
En Gaard, beliggende paa Hjørnet af Skolegade og Kannikegade i Aarhuus, lader Eieren Velædle Madame Linnaae, som lagter at boesætte sig et andet Sted, ved offentlig Auction opraabe, og om nogenledes antageligt Bud giøres bortsælge, næstkommende 29 April om Formiddagen Klok. ken 10, hos Viinhandler Hr. Christen Møller ibidem. Bygningen som er af stærk ege Bindindingsværk, med murede Vægge og vel vedligeholdt, bestaaer af elleve Fag til Gaden, med dobbelt Qvist over tre Fag, samt et Baghuus, hvorudi er Havestue, Koestald, Brændehuus, Foder, derloft m. v. Stedets hele Indretning er net, og beqvem for enhver Familie der ikke søger meget overflødig Huus rom. Ved Baghuuset er en have med gode Frugttræer.