Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-04
Spanien. Omstændighederne ved Kongefamiliens Afreise fra Sevilla fortælles saaledes: Endnu den 8 Juni tilbød den engelske Minister Sir Court sin Mægling, og lovede selv at begive sig til Madrid, for at udvirke (hvad der dog ikke før har været mueligt) fordeelagtige Vilkaar; men Cortes svarede: "de behøvede ingen fremmed Jndblandingt. Den 9de erklærede Prinds Anglona i Statsraadet, at Man burde underhandle med Frankerig, og da hans Forslag blev forkastet baade af Statsraadet og Cortes, forlangte han sin Afsked. Cortes Mødet den 10de var meget stormende, og da Ministrene den 11te anmeldte de franske Troppers Jndrykning i Cordova (som dog først fandt Sted den 13de), foreslog Galiano strax en Adresse til Kongen, for at bede Hs. Majestæt om at afgaae med Regjeringen til Cadix inden 24 Timer. Dette Forslag blev reenstemmig antaget, men nu protesterede Kongen formelig imod Afreisen, ikke for sin Person; men da han fandt det stridende imod Folkets Vel, vilde han ikke afreise, uden Mantvang ham med Magt dertil. Derefter besteeg Galiano atter Talerstolen og foreslog: 1) Kongens Afsættelse og 2) et Regentskabs Jndsættelse, fordi Hs. Maj. Kongen var moralsk uduelig til at regjere (i en anden Skrivelse fra Madrid angives Sindsvildelse for Grunden). Ogsaandette Forslag blev eenstemmig antaget, og et Regentskab, bestaaende af Valdes som Præsident og Ciscar og Vigo, udnævnt. Men nu erklærede den Engelske Minister, at han, som ansat ved Kongen og ikke ved noget Regentskab, heller ikke kunde følge Regjeringen til Cadix. Vel søgde Cortes siden at omstemme ham ved den nye Beslutning: at Kongens Magt blot var suspenderet paa Reisen; saasnart han var ankommen til Cadix, skulde den gives ham tilbage men Sir Court svarede hertil: at han i Sevilla vilde oppebie nye befalinger, fra sit Hof. Hans Legationssekretair ilede ogsaa alt den 24 f. M. igjennem Paris med Depescher til London, og Journal des Debats søger at hæve enhver, Tvivl om Sir Courts Væggring for at følge med til Cadix. Alle de andre diplomatiske Agentere ere ogsaa blevne tilbage, den sach siske Gesandt allene undtagen, som ikke vilde forlade den unge Dronning. Ved Afreisen udstædte GeneralZayas alle fornødne befalinger. Kongen siges at være bleven overøst med bittre Krænkelser og med Magt slæbt ind i Karethen. Folket blev allene holdt i Tømme af Militæret. Men da Kongen om Morgenen den 14de var indskibet paa Guadalqvivir, styrtede Folket over de Fartøier, som fulgte Toget, hvorved flere Mennesker bleve dræbte, som og i Staden, hvor Pøbelen plyndrede og nedrev flere Huse, da de konstitutionelle Tropper vare borte, hvilket Madrider Breve kalde det spanske Folks sidste Farvel til Cortos. De for Revolutionen 1820 ansatte Øvrighedspersoner tiltraadte nu igjen deres Embeder og tilveiebragt. nogenledes Orden i denne store Stad, der tæller over 80,000 Jndvaanere. Efter Forlydende skal et Forsøg til at opsnappe Kongen imellem Sevilla og Cadix være strandet. Rygtet herom vakte slig en Glæde i Madrid, at Folk strømmede sammen, og førstnskiltes ad, da Hertugen af Angouleme ved to Adjutanter havde ladet det forsikre om, at ville meddele det gode Efterretninger, saasnart de indløb, Det hedder imidlertid, at Kongen allerede den 14de skal være indtruffen til Cadix, og virkelig den følgende Dag atter indsat i sine konstitutionelle Rettigheder.