JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-28
Jblandt de Døde: J Sundbye druknet. J Westerhassing i ligesaa. J Hals a ligesaa. J Ugilt 1 Kone ligesaa. J Kiættrup 1 Barn og i aldrende Pige ligesaa. J Ydbye 1 Person ligesaa. J Aabye Sogn i falden til døde ved at slaaes af en Hest. J Vester Brønderslev Sogn 1 Karl dræbt under et Læs Lyng. J Dronninglund Sogn 1 Pige indebrændt. J Hørbye Sogn 1 Mand hængt sig i Raserie. J Schiære Sogn 1 Mand druknet af Vaade. J Albech Sogn 3 Mænd omkomne i en Brønd derved, at Jorden faldt sammen over dem. J Kollerup 1 Dreng paa 19 Aar dræbt i en Leergrav ligesaa. J Aalsted 2 fundne døde paa Marken i Sneefog. J Harritzlef 1 Mand knuset til døde ved at kjøre med et Læs Korn igiennem en Port. J Hiortals i veltet med et Læs Korn og forknuset. J Siøring 1 Mand omkommet i Sneefog paa en Hede. J Scharum 1 Mand 72 Aar gammel druknet af Vaade, ved at trække Stigborerne ved Schaarum Vandmølle. 24 døde af Børnekopper. 4 døde i Barselseng.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-28
Kiøbenhavn, den 28 December. J Tallotteriets 543 Trækning i Altona, den 20 December, udkom følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke-Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-28
Ribel- og Kirke-Listorie, fra Verdens Begyndelse, Audtil der 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ove Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrit, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fæddernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Sielens sandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en stildelskende Ster dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte Suk, bande Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze Palmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. P. En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det rettene Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-28
Godt Maculatur Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Kiøbenhavns Aar. No. nau. Post-Tidende. tidende. Mandagen, den 31 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Pa Hovsiner Fra Jtalien, den 8 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Paven vil nu bringe sine Tropper til 30000 Mand; til hvilken Ende han af det Sirtinske Skatkammer i Engels burg har ladet hæve en halv Million Studi. Han har ogsaa befalet, at der indtil videre skal standses med Fortsættelsen af det kostbare Jndkjøb af Romerske Oldsager til det Clementinske Museum, og lader i dets Sted støbe 10000 Kanonkugler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Kongen af Neapolis lader alle sine Regimenter sætte paa Krigsfod, og Adelen allene vil paa egen Bekostning stille 20000 Mand i Marken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Stockholm, den 14 December. Efter Forlydende er der fra Regieringen her anholdet hos Keyseren om at blive befriet for at levere det Pommern ske Contingent til Rigskrigen, hvorfra Sverrig ved lige forhen mødte Leyligheder er blevet forskaanet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Kammerraad Schubart i Stralsund er udnævnt til Protocolsecretair ved det udenlandske Departement. Ambassadeuren ved det Danske Hof, General von Sprengtporten, har paa Landgodset Obey have Bryllup med Grevinde Mørner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Kiøbenhavn, den 31 December. Under Dato Christiansborg Slot den 21 December er udgaaet en Forordning, angaaende Sild- og Torskefiskeriet i Fosens Fogderie udi Trondhiems Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Den 28 December er udgaaet en Placat om Accisens Oppebørsel ved Toldstederne i Danmark og Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Den 7 September er Underrets Advocat Niels Sørensen i Hadersleben beskikket til Over- og Landrets samt Regierings Advocat i Hertugdømmerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Den 30 November er Justitsraad og Geheime-Secretair ved Statholderskabet i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, Ernst Matthias Paulsen, udnævnt til Etatsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Den 28 December er Georg Valentin Bauert allernaadigst beskikket til Stempelskiærer ved Mynten i Altona. Tallotteriets 496 Trækning i Wandsbeck, den 27 December, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-31
Vinden. 24 Decbr. 2 Varme. S. O. 27. II. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Kiøbenhavns No. Aar an, Juul, linen. Post-Tidende. miniFredagen, den 4 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Wien, den 16 December. Strax efter Nytaar tiltræder Feldtmarechal Prindsen, af Coburg, tilligemed Greverne Wuriser, Ferraris, Colloredo og Kinsky, Reysen til sin Overcommando ved Rhinstrømmen, hvor han faaer 60 commanderende Generaler under sig. Overhovedet skal den østerrigske Armee i Feldten bestaae af 174000 Mand i 119 Batailloner og 146 Escadroner, foruden Friecorps og Jægere. Vore deels allerede opbrudte deels endnu opbrækkende Regimenter skulle til samme Tid mødes paa det bestemte Sted med de nyelig paa Krigsfod satte 25 Batailloner og 30 Escadroner Preussere. Recruternes Ankomst og Afmarch, vedvarer uophørlig, og de blive for det meeste transporterte med Forspandsheste, for at komme deshurtigere afsted. Staden Wien leverer 1500 Recruter til Regimentet Preis. - Af de 50000 Ungarer, som marchere til Rhinen, ere allerede de 20000 paa Veyen. Atter gaaer Rygtet, at General Suwarow ogsaa med 50000 Russer skal gaae til Rhinen. Hver Aften visiteres her i Forstæderne og i Vertshuusene efter Kl. 10, og alle Omløbere og andre, som ey kunne godtgiøre deres Næringsvey, tages til Recruter; ligesom man ogsaa af Fængselerne har udtaget de ringe Forbrydere og afgivet dem til Militairet, hvortil man nu endog tager Folk af 5 Fods Høyde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Paris, den 17 December. Atter et ligesaa uventet som mærkværdigt Optrin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Siden det nu ikke kan gaae saa hurtig med Kongens Proces, som de ivrigste Republikanere i Førstningen ønskede; og saavel Justitsministeren som Generalcommandanten Santerre i Forgaars, og i Gaar underrettede Nationalconventet om adskillige Bevægelser her i Staden, for at bevæge Folket til at gaae tilbage til de Royalistiske Grundsætninger, saa har Nationalconventet i Gaar, efter Romernes Exempel, da Tarqvin var fordrevet, ganske uformodentligen besluttet at forevise den forrige Kongelige Familie herfra, ved følgende Decret: "Alle Lemmer af den Bourbon-Capetske Familie, som for nærværende Tid opholde sig i Frankerige (de undtagne, som bevogtes i Temple, og hvis Skjæbne Nationalconventet har forbeholdet sig at bestemme) skulle inden 24 Timers Forløb rømme det Parisiske Departement, og inden 3 Dage have forladt ey allene Republikens Grund, men ogsaa de Stæder, som Republikens Armeer holde besatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
London, den 18 December. Debatterne i Underhuset den 15de hujus, hvilken Session først fik Ende næste Dags Middag, sluttede Hr. Formed disse Ord: "Skulde endog de saa kaldte Constitutionens Forsvarere faae i Sinde at behandle mit Huus ligesom Doctor Prestleys, saa har jeg dog den Trøst, at jeg har gjort Forsøg paa at tiene dem, og udvirket, at Landet faaer Aarsagen, og ikke blot Paaskudet til Krigen at vilde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Udrustningerne gaae deres uafbrudte Gang; alle Pladse, og Havne langs med Kysten blive befæstede, og man har lagt Mærke til, at Ministeren ofte har Samtaler med en her værende fransk Borger, ved Navn Maret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Fra Jrland skal der være indløbet Tidender, som ikke ere de behageligste; men man veed ikke, hvori de bestaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
De Jrlandske saa kaldte Frievillige i Dublin, Belfast, Corke og andre Stæder have, som det hedder, inddeelt sig i Batailloner, hver paa 1000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
J Cambringe har der i Torsdags været et Opløb, som man havde ondt ved at standse. Presbyterianernes Kirke skal være afbrændt, og mange af disse have faaet deres Vinduer indslagne. – J Manchester er det ikke gaaer stort bedre til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Frankfurt, den 19 December. Rhinskandsen udenfor Manheim skal være blevet angrebet af Franskmændene. – Den Hessiske Livgade er marcheret fra Bergen til Hessen Cassel, og Regimentet Losbergs Grenadeercompagnier fra Hanau til Ziegenhain. Jmellem Forposterne fra den cambinerte og den franske Armee forefalde idelige Skarmydseler. Ved Mossbach, ikke langt fra Bieberich, er der hørt en stærk Kanonade. - Landgreven af Hessen-Cassel er reyst fra Hanan til Cassel, hvor der giøres store Anstalter til Kongen af Preussens Modtagelse. – Siden i Onsdags er der til Manheim ankommet en Forstærkning af 3000 Mand fra Bayern, hvorved Garnisonen bliver 8000 Mand stærk, af hvilke 1500 dagligen forsyne Vagterne. – Ved Heidelberg, hvor man i Nærheden ved næste Maaneds Begyndelse venter endeel Østerrigere fra Franken og Bøhmen, bliver der oprettet et stort Magazin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Custine har i Maynz, ladet holde en høytidelig Siele messe for alle her omkomne Franskmænd, og selv med hele den Maynziske Geistlighed bivaanet Processionen. Dag blev her atter indbragt 50 franske Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Kiøbenhavn, den 4 Januarii. Førstkommende Søndag den 6 Januarii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Hertug Carl Christian Erdman af Würtenberg Oels, som bæres i 8 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Førstkommende Mandag den 7 Januarii bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet. Førstkommende Onsdag den 9 Januarii Kl. 6 1/2 Slet. bliver Ball paree en Domino paa Hof Theateret for alle 9 Classer. Enhver som agter at bivaane dette Ball en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, i No. 43 i store Kongensgade anden Sahl; da billetterne med enhvers Navn paategnet, derefter kan afhentes i den saa kaldede Procurator Stue paa Christiansborg Slot samme Dags Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet. Ederinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Sanog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
De Værelser, som nu beboes af S. T. Hr. Justitsraad van Deurs udi Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden dets 3die Etage, bestaaende af 5 Værelser, samt Pige-Kammer og rummeligt Kiøkken med Spisekammer en Svite, behørig Brænderum og Pulterkammer, Afdeling til Føde-Vahre udi Kielderen, samt fælleds Vadske Kielder og Tørre=Loft, ere til førstkommende Paaske ledig, om samme handles med Viinhandler Glassing paa hiørnet af Vandkonsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-04
AVERTISSEMENTS. H. B. Mandagen den 7 Januarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Floers Tørklæder, Silke= og andre Baand, franske Propper, Congo og Theebohe, sigtet Rugmeel og Puder, Pennefiedre, Olmerduger, Nettelduger, Sanna, Caffa, Tørklæder, Klæde, Frakketøi, hollandsk og andre fine Lærreder, Baftas, Betillisser, ostindiske, engelske og danske Sirtser, Sirtzakker, Tafter, Atlasser, Cammerdug, Hørgarn, Bolster, Plyds, Porcelainer og Steentøi, Boutelliebakker, Armoisiner, Jllystringer, Tafter og Strømper, Chocolade, Søya og adskillige Sorter Jsen kramvare m.m. Jtem, endeel Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Bliktøi, Meubler af Chatoller, Dragkister, Commoder, Speile, Stole, Sophaer, Stueuhre, og adskillige andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger. Saa og Kakkelovne, Paraplyer, Geværer, Vaskekar, Claverer, Instrumenter, Musikalier, Landkorter, med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller saa snart paafordres, af bemeldte Hr. Hans Hornbech, hos hvem Catalogi ere at bekomme. Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Kiøbenhavns Aar. No. at oven Post-Tidender, nu Mandagen, den 7 Januarii. geraadet ugentlig gie Stykker ved han Høyfverni.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Madrid, den 30 November. Den franske Minister havde i disse Dage en lang Conference med Hertugen af Alcudia, og affærdigede strax derefter en Coureer til Paris. Siden gaaer det Rygte, at vor Troppe-Cordon skal skilles ad og marchere hiem. Jmidlertid trænger dette dog til nærmere Bekræftelse, især da det paa nye er blevet paa det strængeste forbudet at indføre de franske offentlige Blade, ja de fremmede Ministre ere endog blevne anmodede om, ey at lade saadanne Blade komme i andre end deres egne Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Lissabon, den 1 December. Man vil her vide, at der imellem Spanien og Storbrittannien er sluttet en Alliance- og Commerce-Tractat. Den 13 i f. M. har man paa Høyden af Faro i Algardien. seet 19 franske Krigskibe krydse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Julich, den 15 December. Uophørligen see vi Keyserlige Tropper marchere her igiennem. Efter alt Anseende vil de endnu engang forsamle sig ved Königshof, og opkaste deres Forskandsninger der i Egnen. Hvis saa er, maa Franskmændene nødvendigen vinde et Slag, førend de kunne trænge sig frem til Rhiinstrømmen. Man kan overalt ikke nægte, at de østerrigske Tropper jo giøre alt hvad de kunne, for at sinke Fienden, og derved vinde Tid, indtil Forstærkningen kommer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Paris, den 17 December. Næsten i alle Jacobiner-Sessionerne taler man høyt og haant om Ministeren Roland og det Brissotske Partie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
J Torsdags=Sessionen regnede man dumourier det til en Forbrydelse, at han ikke forfulgte Preusserne, da de rømmede Champagne, men i dets Sted begyndte sine Operationer i Brabant, hvilke vel aldrig ville falde udtil vor Fordeel. Det Brabantske Folk stikker endnu altfor dybt i Overtroe og Fanatisme. "Lader os dog ey længer fortsætte en Krig, blev man ved, hvorved man ligesom trækker os omkring ved Næsen. – J den samme Session læste man en fra Jacobiner=Selskabet i Toulon indsendt Afskrivt af et Brev fra dette Selskab til den Jacobinske Minister Monge, hvori der siges, at det af adskillige indløbne Efterretninger om General Anselme, der allerede længe har været mistænkt, er klart nok, at han er en Forræder, en Aristorat, vel ikke just fuld saa grov som de andre, men dog ikke fiin nok, til ey at kunne demasqveres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Slutningen af Forhøret over Kongen. Præsidenten. J Colonierne har De bidraget til den uindskrænkte Regierings Haandhævelse; Deres Agenter have der overalt stiftet Uroelighed og en Contrarevolution, som just udbrød paa samme Tid, da den i Frankerige skulde været iværksat; hvilket tilstrækkeligen viser, at De har havt Deres Deel deri. Kongen. Kommer dette fra mine Agenter i Colonierne, saa have de ikke sagt Sandhed. Dog det, de have sagt, kan aldeles ikke røre mig. Præsidenten. Statens indvortes Forfatning blev foruroliget af Fanatikerne. De erklærede Dem for deres Beskytter derved, at De lagde denne Deres øiensynlige Hensigt for Dagen, ved deres Hielp at faae Deres forrige Magt igien. Kongen. Dertil kan jeg ikke svare. Jeg kiender ikke det ringeste til dette Project. Præsidenten. Nationalforsamlingen havde den 29 Januarii udfærdiget et Decret imod de oprørske Præster. De hindrede dette Decrets Udførelse. Uroelighederne bleve større. Ministeren erklærede, at han i Lovene ikke fandt noget Middel, hvormed han kunde naae de Strafværdige. Nationalforsamlingen gav et nyt Decret; men ogsaa dettes Udførelse blev af Dem hindret. Kongen. Constitutionen gav mig frie Haand til at sanctionere eller ikke sanctionere Decreterne. Præsidenten. Den Gardes upatriotiske Forhold, som Constitutionen havde givet Dem, giorde dens Afskedigelse nødvendig. Den følgende Dag viiste De i et Brev Deres Tilfredshed dermed, men De vedblev, at give den Sold. Dette bevises af Skatmesterens Regninger over Civillisten. Kongen. Jeg befalede, at Gardens Sold skulde vedvare, indtil der efter Decretet blev oprettet en anden. Præsidenten. De har beholdt Schweitzergarden, endskiønt Constitutionen forbød Dem det, og Nationalforsamlingen udtrykkeligen havde befalet dens Afgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Kongen. Alle i denne Anledning givne Decreter har jeg bragt til Udøvelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Præsidenten. De har i Paris havt særskilte Compagnier, hvilke skulde ved dertil tienlige Manoeuvrer understøtte Deres Contrarevolutions-Projecter. Angre mont og Gilles vare to af Deres Agenter, og fik deres Sold af Civillisten. Gilles's Qvitteringer, for et Compagnies Organisation af 60 Mand, skal blive dem forelagte. Med betydelige Summer har De søgt at bestikke adskillige Lemmer af den første og anden Nationalforsamling. St. Leons og fleres Breve bevise, at dette forholder sig saaledes. Kongen. Der meldte sig vel adskillige Personer med saadanne Projecter, men jeg afviiste dem. Præsidenten. Hvilke vare de, der tilbød Dem disse Projecter, Kongen. Projecterne vare hinanden saa ulige, at jeg i dette Øyeblik ikke erindrer mig noget deraf. Præsidenten. Hvilke ere da de Personer, som De har lovet eller givet Penge? Kongen. Jngen. Præsidenten. De har gjort den franske Nation foragtelig i Tydskland, Jtalien og Spanien, ved ey at foretage det ringeste, for at forskaffe den Godtgiørelse for de slette Behandlinger, Franskmændene maatte lide i benævnte Lande. Kongen. Den diplomatiske Correspondence maa vise det Modsatte. Overalt er dette noget, som angaaer Ministeren. Præsidenten. De har den 10de August, Kl. 5 om Morgenen, mynstret Schweitzerne. Og Schweitzerne have allerførst skudt paa Borgerne. Kongen. Jeg har bemeldte Morgen seet alle de Tropper, der vare forsamlede hos mig; Departementet, Mairen og Municipalitetet vare hos mig; jeg havde selv begiert, at der maatte komme en Deputation fra Nationalforsamlingen til mig, og jeg begav mig med min Familie strax derefter derhen. Præsidenten. Hvorfor havde De forsamlet Tropper i Slottet, Kongen. Den constituerte Magt har seet det. Slottet var truet med Overfald, og da jeg ogsaa var et Lem af den constituerte Magt, saa maatte jeg være betænkt paa at forsvare mig. Præsidenten. Hvorfor lod de Natten til den 10 August Mairen kalde op paa Slottet, Kongen. For de Rygters Skyld, som vare udspredte. Præsidenten. De har udøst Franskmændenes Blod. Kongen. Ney, min Herre, jeg ikke. Præsidenten. De har authoriseret Septeuil til at giøre en betydelig Negoce med Kornvarer, Kaffe og Suk ter i Hamburg. Septeuils Brev beviser det. Kongen. Derom veed jeg ingen Besked. Præsidenten. Hvorfor satte De Deres Veto paa det Decret, hvorefter der skulde formeres en Leir ved Paris af 20000 Mand, Kongen. Constitutionen gav mig frie Haand til at sanctionere Decreterne, og jeg forlangede paa samme Tid en Leir ved Soissons.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Coblenz, den 18 December. Fra Trier meldes, at Franskmændene nu ogsaa vare uddrevne af den Konzer Forskandsning af Fyrste von Ho Der skal grassere megen Sygdom iblant de henlohe. – franske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Wien, den 19 December. Det er nu vist, at de Østerrigsk Preussiske Armeer vel skulle agere fælles, dog hver under sin særskilte Hovedanfører. Den af Landgreven af Hessen-Cassel commanderende Rigsarmee bliver fordeelt paa begge fornævnte Armeer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Man vil nu igien paastaae, at Porten virkelig har besluttet at drage til Feldts imod Rusland, og i den Pres burger Avis forsikkres, at der ved Ackiermann i Besarabien allerede staaer 20000, og paa et andet Sted nærmere Choczim 25000 Russer, for at lægge Mærke til Tyrkernes Bevægelser. Siden Monarken endelig vil forskaane sit Folk for Krigstyr, saa er der gjort ham det Project, at lade 100000 Centner Kobber, som Hoffet har i Forraad, deponere i forskiellige offentlige Magaziner, som et reelt Hypothek for 10 Millioner Papiirpenge, der skulde bringes i Circulation. Disse billetter skulde da føre Navn af Kobber=Casse=Sedler, have en anden Format end de andre Bancosedler, og de ringeste skulde være paa 1 Gylden. Ved alle Udtællinger skulde den ene Halvdeel erlægges i rede Penge, og den anden Halvdeel i bemeldte Cassa=Sedler; ligesom der ogsaa skulde oprettes et Contoir, hvor man kunde tilvexle sig Kobbermyndt for disse Sedler. Man troer, at dette Project, der ellers finder almindeligt bifald, vil blive antaget og saasnart mueligt udført.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Warschau, den 19 December. Her er blevet oprettet et nyt Politie Directorium, som fornemmeligen skal holde et vaagent Øye med alle farlige periodiske Blade, samt andre oprørske Skrivter og Pasquiller imod den nærværende Regiering Wesel, den 21 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
De franske Tropper, som havde ladet sig see paa forskiellige Stæder i Nærheden af Rhiinstrømmen, ere med eet gaaet tilbage til Ruremonde, og synes at ville rykke endnu længer tilbage. Jmidlertid ere de i Østerrigske Geldern endnu stærke nok, for i Naboebyerne ved deres Smaastreiferier at giøre jævnlig Fortred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-07
Frankfurt, den 24 December. Hesserne have den 20de hujus imellem Gernsheim og Geisheim borttaget to Skibe med Frugter og Bagage, som var bestemt til Maynz. Saa ere og alle ved Gernsheim liggende Skibe gjorte ubrugbare. - General Biron er med de 20000 Mand, som han skulde føre til Maynz, marcheret tilbage til Strassburg. - De Lotteunske Dragoner have den 21de indbragt en fransk Oberst, som Spion. – Forleden faldt det Frieheds-Prædikanten Endemann i Worms ind at giøre en Tour med nogle Munieipalitetsbetiente til en Bye, 4 Mile derfra. Man prædikede Friehed, og vilde plante Frihedstræet. "Skaan os dog for slige Narrestreger, var Svaret. "Vi blive vort Herskab troe. Og siden J tilbyde os Friehed, saa vil vi strax giøre Brug af den, ved at bede Eder, at J ville lade os leve efter vort eget Hoved.