JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Aalborg d. 28 Nov. Cort Adlers kjække Forsvarer i hin natlige Kamp paa Helsingøers Rhed, Capitain Lind, har atter hæderlig hævdet det Danske Flags Ære ved Erobringen af en Engelsk armeret Brig paa 10 Canoner, indbragt til Hals. Hans egen Beretning "Den 24de i Dagningen fik jeg derom lyder saaledes: Øie paa 2 Seilere Østen for Lessøe, 1 1/2 Miil fra samme. Vi forlode strax Landet og satte efter dem med Magt af Seil og Aarer. Vinden nordlig og flau Kuling. Da det begyndte at lysne mere opdagede jeg, at det var en Engelsk Brig og et Russisk Pintskib. Kl. 10 Formiddag naaede vi den første. Han gav os det glatte Lag om Styrbord, hvilket vi ei besvarede, da vi kun havde pundinge Svingbasser. Han vendte nu vester over, for at hilse paa os med al sin Styrke fra Bagbordsiden. Jeg raabte til ham: "han skulde stryge, han svarede: "Kommer J mig paa Siden synker jeg Jer og i Øieblikket regnede Kugler og Skraae ned paa os. Jeg besluttede nu at entre, som lykkedes saa vel, at inden 4 Minutter var Briggen i vore Hænder. Den heed Slansport og havde Ordre at følge en svær Flaade, som vi snart bemærkede, convoyeret af 1 Linieskib, the Africain, 2 Bombeskibe, 1 Fregat og 1 Kutter. Den var armeret med 2 12 pundinger, 4 8pundinger og 4 Svingbasse=Karonader, 7 Piker og 3 Geværer, som han løsnede paa os ved Entringen, dog uden Skade. Jkkun een af mit Mandskab fik et Stød af en Pike for Brystet, men uden Fare. Da Linieskibet saae Briggen erobret, gav den strax Signal til en Kutterbrig, der laae 3 1/2 Miil fra os, igjen at tage den fra mig; men uagtet alle sine Seil og nogle og tyve Kasteskud, lykkedes det den dog ikke, Kl. halv 6 forlod den os ved Læssøe Grunde paa 3 Favne Vand." J Dag venter man Fangerne herop. Capit. Lind er atter udløben, Held følge den Kjekke og lønne hans Mod for Flagets Hæder og den gode Sags Fremmel, Lars Petersen Raaber har atter hentet en Baad med 300 Tdr. Steenkul ud af en Svensk Havn. Til Trondhjem er ankommen Skipper Joh. Win gaard fra Archangel med omtrent 3000 Vog Russisk Rugmeel, endeel Erter og Gryn, tilhørende Kjøbmand C. L. Buck. J den Archangelske Avis hedder det angaaende dette Fartøi: "Af Danske Undersaatter fra Trondhjems By har det første i sit Slags af Skibe været her denne Sommer, nemlig et aabent Fartøi, kun forsynet med løst Dæk eller Flager, saadan som de almindelig brugelige Jndenskjærs=Fartøier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Den berømte Etatsraad Enevold Falsen er død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Budstikken No. 5455 indeholder et Udtog af en Rapport fra Hr. Gen. Maj. Staffeldt, dat. Martrand. 25 Oct. 1808. Dets Hovedindhold er, at Fienden d. 19 s. M. havde ladet sig see paa adskillige Steder ved Grændsen, og ved Pladsen Vaagen. Alle Forposterne bleve strax underrettede herom, og fik befaling at trække sig tilbage, dersom de skulde blive angrebne af en overlegen Fiende. D. 20 blev fra det Elverum ske Skieløber=Compagnie meldt, at Fienden med betydelig Styrke, baade af Cavallerie, Jægere og Jnfanterie, trængte frem over Gaardene Gaustad og Traum, og at, efterat Compagniet havde vexlet nogle Skud og næsten saae sig omgaaet paa dets høire Flanke, havde trukket sig tilbage over Elven og fattet Post ved Broen Repshuus, for at forsvare Overgangen. Fienden trængte næsten paa samme Tid ind ved Mag nor med en betydelig Styrke af Cavallerie, Jægere og Jnfanterie, samt 3 Canoner. Ved Sætteren, hvor det Vingerske lette Jnfanterie=Compagnie stod, hørtes endeel Skud, og ligeledes fra den venstre Side ved Rund, hvor det Hoffske Skieløber=Comp. var stationeret. Allarm blev slaaet og en Division af Bataillonen Müller afsendt til Broen, baade for at dække denne og understøtte Skarpskytter=Divisionen og det Hoffske Skieløber Compagnie. Neppe var alt dette ordnet, førend der fra det Elverumske Compagnie indberettedes, at Fienden trak sig tilbage. Ved udsendte Patrouiller fandtes, at Fienden allerede var forbi Magnox. - Et af Major Arntzen udsendt Commando forfulgte Fienden til Høgset Gaarden i Sverrig, hvor det formedelst det indfaldende Mørke maatte vende tilbage. Fienden var nu saaledes paa alle Puncter gaaet tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Maanedslieutenant Søeberg har indbragt til Svinesund 1 Koff og 1 Galease, hvoraf den ene skal være Engelsk og den anden Svensk. – Stiftamtmand Thygeson melder under d. 29 Oct., at ved overordentlig stormende Veir er indkommen og anholdt paa Kysten; 1 Svensk Skib, ladet med Sukker, Olie og Caffe, 1 Russisk med Hør og Hamp; til Mandal 1 Skib med Sukker, Jslandsk Uld og Fiskevarer; til Lyngøer ved Riisøer, et baglastet Engelsk Skib. 9 Engellændere skal have reddet sig i Land til Mandal af et total forlist Engelsk Skib. Til Hitterøe er indkommet et Svensk Skib, ladet med Spansk eller Fransk Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Committeen for frivillige Gaver i Kjøbenhavn har ved H. W. & Souer i Aalborg sendt de Norske Krigere a. med Skibet Concordia 400 Td. hele Gryn, 184 Fjerdinger guult Smør, 214 hele og 317 halve Sider Flesk, v. 80 Skipp., 1225 Oste, v. 34 Skipp., 110 Tønder Byg Vor Cours er noteret i Hamborg 184 pC. Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Det dramatiske Selskab i Christiania har d. 2den Nov. begyndt sine sædvanlige Vinterøvelser med en Forestilling, og Prolog af Hr. C. H. Sommer. Jndtægten af Forestillingen og Prologen, som tilfalder de Koner i Christiania og dets Forstæder, hvis Mænd eller Sønner ere opbragte af Fienden eller udcommanderede til Landets Forsvar, beløb sig til 861 Rdlr. 61 s., hvoraf de 379 Rdlr. 68 s. indkom for Prologens Salg. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
J Svenske Blade læses følgende: London den 12 Nov. Hvor kjekke og tappre de Danske Canonchaloupers Angreb ere, vil følgende Skrivelse vise. Om Bord paa Skibet Africa paa Høiden af Kjøbenhavn d. 10 Oct. 1808. Jeg takker den almægtige Gud, at han i Dag under den heftige Action med de Danske Canon baade har opholdt mit Liv. Omtrent for en Uge siden seilede vi fra Carlscrona med en Convoy af 200 Seilere under vor Escorte til Malmøe. Vor Convoy ankom der lykkeligen, paa 1 Skib nær, der blev tagen, og 3, der kom paa Grund og bleve brændte af vore Folk, paa det de ikke skulde falde i de Danskes Hænder. Africa laae imellem vor Convoy og de Danske, for at dække de første. Omtrent Kl. 1 samme Dag blev det ganske stille. Vi saae de Danske Canonbaade omtrent 32 i Tallet, roe løs paa os. Som bekjendter et stort Skib aldeles ikke at styre i Havblik, hvilket her hos os var Tilfældet. De Danske benyttede sig af Leiligheden for at roe hen til For= og Agterdelen og søgte at beskyde os langsskibs. Kl. 1 1/2 om Eftermiddagen kom de os nær paa et Canonskud, og vi begyndte heftig at fyre paa dem med alle de Canoner, vi kun kunde naae dem med. De nærmede sig derpaa mere og mere. J stille Veir have disse Baade stor Fortrin for et Linieskib, fordi de ved at roe kunne i enhver Retning bevæge sig omkring Skibet og formedelst deres smaa Omfang ikke ere saa gode at sigte efter som et stort Skib. Der befandt sig paa samme, saavidt vi kunde erfare, 1920 Mand og 128 Canoner med nogle Svingbasser. Jeg stod i Rummet for at udlevere Krud fra Magazinet, men jeg maa tilstaae, at det gysede mig, naar jeg saae, hvorledes vore Matroser bleve nedskudte paa Skibet. Jeg maa tilstaae min Svaghed, at jeg, staaende over Krudkammeret, hvor Skuddene i hver Direction rammede tilligemed Bomberne, frygtede meget for, at Krudtkammeret vilde flyve op. Kun ved et alting styrende Forsyns Beskyttelse var det mueligt, at jeg undgik Døden. Adskillige Skud gik igjennem Skibet tæt forbi mig. To Jernstange, af 6 til 7 Tommers Tykkelse, bleve bort skudte. Omtrent Kl. 6 1/2 trak de øvrige Baade sig tilbage. De af vore Folk, der have været paa Fordækket, sige, at de Danske have liidt meget, thi de have seet adskillige Baade synke (!) og Folkene fiskes op af Vandet. J nogle (?) Baade vare kun 5 Mand tilbage. Nattens Mørke endte Kampen, og vi fandt siden, at vi havde 20 Døde og mange haardt Saarede. J det Hele 61 Mand. To Gange blev vort Flag bortskudt. Fienden, som troede vi havde strøget, begyndte at nærme sig med Hurraraab, men vi raabte ligeledes Hurra, vedbleve at slaaes med dem, og de trak sig tilbage. Skulde vi faae stærk Vind, saa frygte vi, at Masterne ville falde om førend vi have naaet en Havn. Kort, vi have faaet mange Skud i Vandgangen, og der er skudt saa store Stykker bort paa Siderne, at jeg næsten kunde krybe derigjennem. Skibet er et reent Vrag. Alle vore Baade er skudte i Stykker. De paa Skibet, der have været med i Slaget ved Trafalgar under Lord Nelson, forsikkrer, at denne Fægtning, i Henseende til Haardnakkenhed, overgik hiint Slag. Fienden beviste meget Mod. Vi have, saarede Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Capt. Barret gik under Fægtningen koldfindigen op- og ned, som om der var intet passeret, og opmuntrede hans Folk. Han havde overladt begge sine Cabiter til de Saarede, og Officiererne havde givet deres Køier. Vi seile til Carlscrona, for at reparere Skibet. Det værste er, vi høstede kun forfængelig Ære, deraf, ingen Prisepenge. - Havde det blevet endnu 2 Timer Dag, saa havde Fienden med noget større Overlegenhed kunne dræbt 2/3 af os og bringe vort Skib til at synke; thi Capitainen havde ikke strøget saalænge det endnu kunne svømme. Jeg tænker vi komme snart til Engelland, thi vort Skib er over 30 Aar gammelt og ganske ubrugbart. - Paa Agterdelen er ikke en Qvadratfod, hvor jo et Skud har streifet eller er gaaet igjennem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Moniteuren har leveret den Spanske Armees 2,3, 4 og 5te Bullettin. Den sidste er dateret Burgos den 16 Novbr., og dens Hovedindhold er følgende: Den Estramaduraske Armees Skjebne er bleven afgjort i Sletterne ved Burgos. Galliziens Armee, som er bleven slaaet i Fægtningerne ved Durango, Guenes og Valmaceda, er bleven tilintetgjort og adspredt i Slaget ved Espinosa. 60Canoner, 20,000 Døde og Krigsfanger, Resten adspredt, alle Understøttelser af Vaaben, Monderinger og Munition, som Engellænderne have bragt i Land og som ere faldne i vore Hænder – ere Resultaterne af denne Affaire Blake er flygtet ind i Andalusiens Bjerge, og la Romana har reddet sig med nogle 1000 Mand paa Skibene ved St. Andero. Vort Tab var kun ringe. J Fægtningerne ved Durango, Guenes, Valmeceda og Espinosa havde vi kun 80 Mand Døde og 300 Saarede, hvoriblandt ingen Officerer af Betydenhed. Moniteuren leverer blandt opsnappede Spanske Breve en Beretning fra Gen. Blake, som endes med de Ord: Regjeringen kan ikke mere gjøre Regning paa denne Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
J Spanske Blade læses den høieste RegjeringsJuntaes Beslutning, der fastsætter Straffen for Spanske Forrædere og Keiseren af Frankriges Venner. Til den Ende er indrettet en høieste Opsigts- og Beskyttelsestribunal. – D. Justo Maria Jber Navarro skal være Rapporteur i alle criminelle Sager og Domme. Det er især overdraget denne Domstol, at lagttage enhver af den Franske Keisers Undersaatters Levemaade og Opførsel. Den skal bruge største Strænghed imod alle Spioner, Spanske Emissarer, de Franskes Tilhængere. Den skal i Betragtning af Omstændighederne, gaae med største Hurtighed til Værk, for at undgaae Vidners unyttige Mangfoldiggjørelse, og desto hastigere at udføre Forhørene og Dommene. Der behøves hverken skrevne Beviser eller Raadspørgsel. De Anklagedes Forklaringer og Vidnernes Udsagn, saavel hemmelige som offentlige, modtages af Ugens Minister. Denne Tribunal er oprettet for at afholde de Spaniere, der maatte vilde overgive sig til de Franske. Alle dets Anordninger skulle være de strængeste og saa revolutionaire som mueligt. Beslutningen er undertegnet af Florida Blanka.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Spaniens Skjebne synes nu ikke mere at være tvivlsom. Som en nimodstaaelig Strøm styrter den Franske Magt ind i dette af Oprør og Partieaand sønderslidte Rige, og Spanierne synes med al deres Tapperhed, som end de Franske selv ikke negte dem, deels at trække sig i Uorden tilbage, deels at falde for Overmagten. - Den Franske Ørn gaaer frem med stærke Skridt, og neppe fjorten Dage efter at Keiser Napoleon har holdt en kraftig Tale i det lovgivende Corps, sender han dette fra hans Hovedqvarteer i Burgos *) tolv Faner, erobrede fra Armeen Estramadura. Burgos synes at have havt samme Skjebne som Lübeck. Spanierne, forfulgte af de Franske Tropper, kastede sig ind i Husene og skjøde ud af Vinduerne. Staden blev derpaa tagen med Storm og plyndret. Uagtet den Franske Armees Standpunct, endnu er 28 Mile fra Madrid, og uagtet der endnu er meget Land og mange Hindringer tilbage at overvinde, saa er dog begribeligt, at jo dybere den Franske Hær trænger ind i Hjertet af Riget, des frugtesløsere bliver Spaniernes Modstand, og des sandsynligere er det, at Engellænderne, der, som Tyve ved Jldsvaader, mere komme for at rane end redde, ville, deres Caracteer tro, trække sig tilbage til deres naturligste Element, Havet, og overlade de ulykkelige Spaniere til deres egen Skjebne. Det, der overalt synes at ville skade Spanierne meest, er deres blinde Tillid til Engellands falske Løvter, en uvidende, fantisk Geistligheds Herredømme over deres Forstand, og en herskesyg Adels Hensigter. En Revolution, der ikke grunder sig paa bedre Støtter, maa nødvendig tage en sørgelig Ende. Forskjellen paa den Franske Revolution og den nærværende Spanske er den at Frankrige førte Krig, for at faae en ny og bedre Regjering, Spanien derimod for at forfegte en gammel og slet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
De forenede nordamericanske Stater, blive deres vise System troe. Præsidenten har tilskrevet Lovgivningen i Ny-Hampshire følgende Brev, hvori det hedder: de mod vore Skibe begaaede Røverier, de mod vore Medborgere, paa alle Have udøvede Voldsomheder, have allerede i lang Tid været Gjenstande for vore Forestillinger og Klager, da vor Handel hjem*) Hovedstaden i Gammel-Castilien, med 10,000 Jndbyggere og en prægtig Cathedralkirke. søgtes med endnu ny Krænkelser, der udsatte vor Søfart for end større Plyndringer. J denne Tingenes Stilling var det vor første Pligt at forhindre vor Eiendoms Udførsel og beholde vore Matroser i vore Havne, for ei at svække vore Kræfter, dersom vi skulde behøve dem. Jeg seer med Fornøielse, at de forbigaaende Undværelser, vi derved lide, ikke forhindre at jo den største Mængde Borgere billige dette Skridt, og med patriotisk Jver søge at vinde paa deres egen Bund hvad der ellers hentedes fra fjerne Egne. Lovgivningens Visdom vil bestemme, hvorvidt dette Middel maa tages under nøiere Undersøgelse. J hvert Tilfælde stoler jeg paa, at Deres Beslutning at forsvare vor Souverainetet og Uafhængighed ogsaa fremdeles vil indgyde Dem Standhaftighed. Det glæder mig, at De bifalder de Grunde, hvorfor jeg trækker mig tilbage fra de offentlige Forretninger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Geheimer. Schmaliz, Forfatter til et Skrive under Titel, Adresse til Preusserne, er nyligen bleven arresteret i Berlin, og hans Skrivt taget under Beslag, medens det endnu var under Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
J Betragtning af, at Forfatteren er Familiefader og Skrivtet endnu ikke var kommet ud blandt Folk, har Hertugen af Auerstadt ladet ham sætte paa fri Fod igjen, i det Haab, at dette vil tjene baade ham og Ligesindede til Advarsel. J det Berlinske Blad Telegraphen, siges meget naivt om dette Arbeide, at Ordene: "Folk, Folkets Forsamling, offentlig Frihed, Lighed, Privilegiers Afskaffelse, der med saa skrækkelige Lettere staae skrevne i Nationernes Annaler, udgjøre Grunden til denne Rhavfødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Det er ugrundet, at Franske Jngenieurer have atter opfundet en ny Vei over Pyrenæerne. Der gives fra Col de Bagnouls (nærmest ved Middelhavet) indtil Val d'Aran, ikke færre end 73 Overgange over Pyrenæerne, hvoraf 40 kunne passeres til Fods, 28 til Hest og 7 til Vogns, endog med Artillerie. Men Aarsagen, hvorfor den Franske Armee er gaaet over ved Jrun, ligger i Napoleons mathematisk beregnede topographiske Overblik. Han valgte Biscaya, fordi derpaa hele Strækningen af Pyrenærne ikke gives en fordeelagtigere Egn for tactiske Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-06
Forklaringen over Maleriet i forrige Numer er Charlottenborg paa Kongens Nytorv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ra Sjette Aargang. No. 18. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 10 December, 1808. Om udelukkende Privilegier paa, først at bekjendtgjøre politiske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
Man paastaaer, at der i denne Tid ansøges om at een af vore Aviser maatte forundes et udelukkende Privilegium paa, først at bekjendtgjøre politiske Efterretninger, og at alle vore andre Tidender skulde nødes til at øse af denne privilegerede Avis som den første og eneste Kilde. Uden at kjende denne Ansøgnings sande Jndhold og Formaal, ja, uden at kunne beraabe sig her paa andet end et Rygte, være det Forfatteren af disse Linier tilladt, at tale om denne Gjenstand, skjønt uden bestemt Hensyn til det, som har givet ham Anledning dertil. Ligegyldigt kunde det maaskee være ham, som Jndivid, om der aldrig udkom nogen politisk Tidende i en Periode, hvor kun to Partier lade sig høre næsten i hele Europa, hvor intet offentligen siges, uden at det i alle Dele stemmer overeens med den gjeldende Politiks Grundsætninger, kort, hvor der gives en herskende Politik ligesom der over herskende Religioner, med den Forsket, at der ved Siden af disse dog tolereres andre Religioner, men at der ved Siden af den herskende Politik aldrig tolereres nogen anden politisk Mening. Under saadanne Omstændigheder maa politiske Efterretninger tabe Præget af den Sandhed, der gjør dem interessante i den upartiske og fordomsfri Tænkers Øine. De ere intet uden Fortællinger, der more fordi de Personer og Gjenstande, der omtales deri, have Jndflydelse paa vor Stilling, og ere os saa temmelig bekjendte; thi, hvo ønsker ikke at høre noget fortælle om sin Søn eller sin Broder, der er reist til China eller America, om han end vidste, at Fortællingen kun er halv sand, Selv de største Usandsynligheder hører og læser man med Begjerlighed, naar de angaae Gjenstande, som vi staae i saa nøie Forbindelse med. Nysgjerrigheden er af Naturen meget nøisom. Den tager til Takke med det Halvsande, Usandsynlige og Partiske, naar den kun faaer noget, hvormed den kan slukke sin brændende Tørst. Men den, der kjender Verden, sin Tidsalder og dens Menneskeer; den, der saa ofte har seet sig skuffet i de meest lovende Forventninger om Menneskehedens Fremskridt til høiere Fuldkommenhed; den, der med Harme har seet Sandheden saa ofte mishandlet og vanhelliget, er ikke saa begierlig efter at tilfredsstille en utidig Nysgjerrighed, hvis Tilfredsstillelse, ligesom Vellysten, smager som Honning og virker som Gift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
Fra den Side betragtet ere politiske Tidender, for saavidt de kun indeholde politiske Efterretninger, i dette Øieblik saa ubetydelige, at det næsten burde være ligegyldigt, om der i hele Europa kun existerede een eneste Avis, der, ligefrem oversat i andre Sprog, kunde meddeles alle andre Nationer. Men i et Land som Dannemark, hvor Regenten selv har opfordret hver oplyst Mand til at sige sine Tanker om alt hvad der kan være Staten og Samfundet nyttigt, bør politiske Tidender være andet end hvad de i vore Dage i de fleste Europæiske Lande ere, andet end blotte Fortællinger, der bestandigen bære Partiskhedens Stempel i Panden, og derfor tabe deres Troværdighed; andet end et tomt Eccho af lønnede og leiede udenlandske Avisskriveres Sandhedsfordreielser og skjæve Raisonnements. De bør være Resultater af det Sande og Upartiske, saavidt som et grandskende og øvet Øie forstaaer at udlede dem af en heel Labyrinth af Usandheder og Partiskheder. De bør være den Fakkel, der lyser den store Hob paa den ofte mørke og slibrige Bane, som skal lede den til Pligtsopfyldelse; de bør være den vigtige Bog, hvoraf Folket kan lære at sammenligne sin Stilling med andre Nationers Skjebne, og som kan indgyde det Agtelse for dets Regjering og Love.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
J saadant et Land kan det ikke være Nationen ligegyldigt, at et saa vigtigt Middel til Nationaloplysning, skal ved et udelukkende Privilegium, overdrages til et enkelt Jnstitut, som Forpagtningen af en Bom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
At Anordningerne om Trykkefrihedens Grændser neppe behøve flere Jndskrænkninger, synes de fleste Lovkyndige at være enige om; men, vilde det ikke blive en ny Jndskrænkning i disse Love, dersom det skulde formenes enhver Uprivilegeret, at fortælle hvad der foregaaer i den politiske Verden, og fremsætte Betragtninger over disse Begivenheder, Man kunde maaskee indvende: Tiderne ere critiske, og en offentlig fremsat urigtig eller stødende Yttring kan foraarsage Staten store Ubehageligheder. Men denne Jndvending er saa svag, at der kun behøves lidet til at gjendrive den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
Baade i Frankrige og Engelland har man indseet Vigtigheden af politiske Blade. De forberede meget, som i Cabinettet siden udføres. Hvorfor skulde vort Fædreneland sætte mindre Priis paa et saa kraftigt Middel til at lede og berigtige den offentlige Mening? Men dette Middel forseiller ganske sin Hensigt, naar det bliver privilegeret, og stedse kun en Stemme, tør lade sig høre. Ogsaa i Jdeernes Rige er en bestandig Concurrence nødvendig, naar ikke alting tilsidst skal opløses i kjedelig Eensidighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
J Litteraturen gives intet mere forhadt end Privilegier paa at skrive, og skjønt de ikke ganske kunne undværes, maa de dog saa sjelden som mueligt uddeles. Men udelukkende Privilegier paa at skrive politiske Tidender er noget, som enhver, der har mindste Følelse for Litteraturens Tarv, ikke kan tænke paa, uden at Haarene maa reise sig paa hans Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-10
Besætningen paa det fiendtlige Skib bestod af 5 Mand, foruden den Svenske Kjøbmand, der tilhørte Ladningen, bestaaende af 300 Td. Steenkul, D. 8 Dec. var Generalforsamling i det almindelige Brandassurance-Compagnie for Vare og Effecter, hvori Hr. Conferenceraad Colbiørnsen, og Hr. Banco=Commissair Damkier, som i Følge Octroyen skulde fratræde, valgtes paa ny til Repræsentantere. Efter den fremlagde summariske Underretning om Compagniets Tilstand d. 30 Sept. 1808, da dets 10de Assuranceaar sluttedes, var Regnskabet saaledes: Capitalfonden var ved 9de Assurance Aars Slutning 878, 108 Rdlr. 66 1/2 s. Efter Præmie= og Police=Conto er i det 10de Assurance Aar indvunden 83,928 Rdlr. 6 1/2 s., udbetalt efter Branderstatnings=Conto for de i det 10de Assurance-Aar berigtigede Brandskader 29,175 Rdlr. 16 1/2 s., godtgjort Jnteresse Conto hvad de i dette Assur. Aar forefaldne Omkostninger og Udgivter have medtaget mere, end dertil er indkommen i Renter af den oplagte Capital og ellers udsatte Summer 6,332 Rdlr. 40 s., tilsammen 35,507 Rdlr. 66 1/2 s., igjen tilovers 48,420 Rd. 46 s.; heraf ere 24,210 Rdlr. 23 s. overførte paa Conto for Halvparten af den aarlige Gevinst siden det 5te Assur Aar, og de øvrige 24,210 Rdlr. 23 s., tillagt Compagniets Capit. Fond, følgelig staaer nu paa denne Conto 902,318 Rd. 7912 s. - J det 10de Assur Aar beløber Renten af den oplagte Capital m.v. efter at Renten af Laanet i Deposito=Cassen er udredet, sig til 2,652 Rdlr. 79 s. Derimod beløber Omkostningerne og Udgivterne sig i samme Aar til 8,905 Rdlr. 23 s., altsaa mere udgivet end dertil er indkommet 6,332 Rdlr. 40 s. Ved det 10de Assur. Aars Udgang var indvundet Courgevinst &c. 4,200 Rdlr. 69 s. - Den tegnede Risicos Beløb til d. 30 Sept. 1808 var 15,373,664 Rdlr. 91 1/2 s.