Københavns Adresseavis, 1786-10-04
Fortsættelse af det kongelige Landhuusholdnings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17 August sidstleden S. No. 198. Hr. Peter Holter, Kjøbmand paa Patrixfiords Handelsted, har siden 1777 opsat 105 1/2 Alen Steengjerder; udvidet sin Have, aplet 6 Tdr. Roer, og endeel Kaal, gravet en Brønd, og søger at opmuntre Jndvaanerne til Havers Anlæg. Men da Hr. Holter, tilforn er bleven anseeligen belønnet, saa maae Selskabet denne Gang, uagtet hans Flid er roesværdig, forbigaae ham. 5. For Konst=Flid, nyttige Opfindelser, og anden Handels=Vindskibelighed. a. J Dannemark. 268. Hr. Hansen i Hirschholm har med mange Omkostninger, megen Flid og Arbeide søgt at afhielpe den Mangel her til Lands, at Globt ikke har været almindelig i Brug til Ungdommens Underviisning, fordi de har været kostbare og maatte forskrives fra Fremmede, ved selv at forfærdige slige Globi. Af samme har han til Selskabet indsendt et Par af 8 Tommers Gjennemsnit, som, endskiønt de ikke haver alle Fuldkommenheder i Henseende til Haandarbeidet; efterdi han ikke har kundet betjene sig af andre Konstneres Hielp, men selv maattet lægge Vind paa Kobberstikker=Dreier= og Lakeerarbeide m.v., saa kan de dog giøre Ungdommen samme Nytte, som om de vare af de skjønneste Udenlandske. De haver desuden frem for de Udenlandske den Fordeel, at de ikke saa let beskadiges af Stød og Fugtighed, efterdi Kuglerne ere gjorte af saadan Masse, der lader sig igjennem drage med Fernis, saa de ikke saa snart tabe deres Skikkelse og bederves. Da Hr. Hansen saaledes har viist sig, at være sit Fædreneland til Nytte, og han desuden sælger sine Globi til en ringe Priis, saa tilkjender Selskabet ham sin første Sølvmedallie og desuden 30 Rdlr. som en Opmuntring til at forbedre sine Globi, i Særdeleshed, i Henseende til Haandarbeidet, da det derefter i sin Tid, efter Fremgangen dermed, videre vil belønne ham. 269. Huusmændene Anders Øeboe, Jens Hvidkilde. Jørgen Niss, og Hans Vangeled i Skousboe ved Svendborg i Fyen, har i adskillige Aar ved Hielp af Haand qværn forfærdiget, som gode Kjøbmands Vare, saa kaldede kogte Boghvede= og Havre=Gryn (de gjøres af skaal det og ovntørred Boghvede og Havre) for Kjøbmændene, i Svendborg til Udførsel til andre Steder her i Landet. Skjønt denne Flid endnu ikke lover meget, har Selskabet dog vildet tilkjende dem en Belønning af 20 Rdlr. til lige Deeling. 270. Lieutenants Enken Frue Prestong, i Gisle Bye Fyn, har med sine tvende Døttre været første og fornemste Drivesieder til et Anlæg af et Bomuld= og Linned=Spinderie i bemeldte Bye, hvor de med deres Flittighed har givet Almuen et følgeværdigt Exempel. J sidst afvigte Aar har de selv i en Tid af 9 Maaneder allene spundet 47. Lispd. 14 Pd. got Linned= og Bomuldsgarn. For denne synderlige Flid tilkjendes Frue Prestong en Belønning af 10 Rdlr. 271. Fabrikør Søren West, til Pasop ved Svendborg; i Fyn, har i Steenstrup Bye til sit Fabriks Brug anlagt et Linnedspinderie, hvorved 108 Spindere og Spindersker fra 9 til 60 Aar i sidst afvigte Aar har fortjent 247 Rdlr. 4 Mk. 12 Sk. for 120 Lispd. 7 Pd. Linned spind. Disse fattige Spindere og Spindersker tilkjender Selskabet 20 Rdlr., som Herr West, i Selskabets Navn, efter beste Skjønnende og egen Overbeviisning uddeeler til de beste og flittigste af Spinderne. 272. Bondepigen Anne Cathrine Lorenz Datter i Nedrejægersdal, Beftofte Sogn, Haderslebhuus Amt, har paafunden at eftergiøre de forhen udenlands fra indførte uldne flossede Nathuer. Huerne ere af ypperlig Farve, Fløsningen blød og jevn, samt Valkningen god, saa de kan sættes i Sammenligning med de beste udenlandske. For denne hendes Vindskibelighed tilkjendes hende, til Opmuntring for andre, en Belønning af den 2den Sølvmedallie og 10 Rdlr. 273 Frimester=Gjørtler Johan Christopher Schmidt. her i Staden, har til Selskabet indsendt Prøver af de afham i endeel Aar forfærdigede Repeteer=Klokker til Lommeuhre, Spille- og Slag=Klokker til Stueuhre, Tin knapper, samt Tin=Dukketøi, hvilke Selskabet alle har fundet at være meget gode, og aldeles at kunde sættes i Ligning med det udenlandske Arbeide af samme Slags. En Organist og tvende Uhrmagere her i Staden haver bevidnet, at hans Klokker ere i Lyd og Anseelse lige de beste fremmede, og at det store Klokkespil af tre Oktaver, som han til St. Nicolai Orgelværk har forfærdiget, er lige saagodt og reent i Tonerne som de engelske. Dukketøiet er i alle Henseender lige saa got som det Nürnbergske, og Knapperne pyntelige og vel poleerte, ligesom han desuden for adskillige her i Staden har støbt gode og brugbare Metal=Speile. For denne roesværdige Vindskibelighed til Besparelse af endeel Penge, som ellers derfor var gaaet ud af Landet, tilkjendes Gjortler Schmidt en Belønning af den 2den Sølvmedallie og 30 Rdlr. 274. Jsaac Weill af den jødiske Nation her i Staden, haver ved tilstrækkelige Prøver og gode Attester beviist, at være vel erfaren i den Konst at reengjøre Krets, afdrive paa Test, og skeede eller skille Guld og Sølv fra hinanden. Desu en forstaaer han, at rense forgyldt Gips, ved at smelte det og bringe det i Flus samt at af drive den udkomne Blykonge paa Test, og saaledes at udbringe det fine Guld, hvoraf han til Selskabet har indsendt 1 1/4 Lod, som i den Kongelige beskikkede Smelters Overværelse er renset og udbragt af gammelt forgyldt Gips, som ellers sædvanlig pleier at bortkastes. Og da han i Følge Attest fra Guldsmed=Lauget Oldermand og Bisidderne, med disse nyttige Kundskaber kan være de Guld= og Sølvarbeidere her i Staden, som ikke selv forstaae at reengiøre deres Krets, eller ikke saa nøie ere bekjendte med slige kymiske Arbeider, til Nytte, saa tilkjendes ham herfor en Belønning af 40 Rdlr. til Opmuntring at være andre, som maatte forlange det, til Tjeneste med sine Kundskaber. 275. Pennefabrikør Hr. Erich Fredin her i Staden, har til Selskabet indsendt et Model af en af ham opfunden Jndretning til at fange Ulve og Ræve, og med Attester fra Sverrig beviist denne Fange=Maades Fortrin for de ellers hidindtil almindelig bekjendte Ulveegaarde. Ham tilkjendes herfor og for Omkostningen af Modellen en Belønning af 300 Rdlr. Modellen er til Eftersyn hos Selskabets Sekretær. d. J Norge. 276. Apothekersvend Frantz Diderich Schulz i Christiania har i sidstafvigte Aar af 1250 Potter BarbarisseBær presset og tillavet 320 Potter klar og god Saft, som han tildeels der i Landet og til Dannemark og Holsteen, har afsat. For dette Hr. Schulzes Forsøg tilkjendes ham en Belønning af Selskabets 1ste Sølvmedallie, med de Vilkaar, at han indberetter Selskabet sin nu paa 3die Aars Tid lærte Erfaring og Behandlingsmaade med disse Bær, saavel i Henseende til deres Modenheds Kjendetegn, som Presning, Gjæring og Klaring. 277. Skattebonden Hans Hendrichsen Thon af Modums Præstegield, under Buskeruds Amt, Aggershuus Stift, har i Aaret 1782 anlagt et Teglbrænderie, hvortil Leer behandlingen forrettes ved en Maskine, og derfra i Aaret 1784 leveret 8000 Tagsteen til Blaafarveværket, ligesom i Aaret 1785 12000 Stykker, alle gode og forsvarlige. For dette Anlæg tilkjendes Hans Hendrichsen Thom en Belønning af Selskabets 1ste Sølvmedallie eller 20 Rdlr. S. og Nr. 38. 278 Bønderne Anders Jonsen Aase og Ellev Jonsen, Valen af Sende Sogn i Nere=Tellemarken, Aggers huus Stift, haver ligeledes anlagt et godt og forsvarlige Teglbrænderie, hvori hver Gang kan brændes 5000 Tagsteen. Steenene ere ret gode, temmelig lige de hollandske, og Anlægget er det første der i Sognet, hvorfor enhver af Anlæggerne tilkjendes en Belønning af 15 Rdlr. 279. Leilænding Mads Svensen til Store Helle i Jo tøe Skibsrede, Ryesølche Fogderie, Stavanger Amt, Christiansands Stift, har anlagt en Vandmølle til Meel Maaling i den østen for sin Gaard og Gaar en Mæhle rindende Elv, og til den Ende med stort Arbeide og betydelig Bekostning indrettet en uforgjængelig Qværne Dam, som fanger Vandet af Store=Helle og Mælle Elv. Fra denne Dam, som er forsynet med beherige, Sluser, har han opkastet en Grøft igjennem Gaarden, Helles klippefulde og steenagtige Mark ned til Stranden, hvor han har opbygt en Male=Mølle, som driver 2de Par Qværne paa eengang. Grøften er 140 Favne lang, breed oven til 5 Alen og i Bunden 1 1/2 til 2 Alen. Den er paa mange Steder udsprengt af faste Klipper, og hvor løs Jord har været, har han indskrænket Vandet til sit bestemte Løb ved Forsætning af Tømmer og Bræder. J Hox Fjorden, der har en Strækning af 6 Miil og omtrent paa begge Sider 300 Gaard= og Huusmænd, er ikke, eller haver været andre Møller, end slige som allene i Floms Tid kan benyttes, hvilke i tørre Aaringer og Vinterens stærke Frost har foraarsaget Beboerne for deres Korns Maling lange Reiser paa besværlige Veye, som nu ved denne, blant dem anlagte Mølle er hævet da den til ingen Aarets Tid kan blive ubrugelig for Mangel af Vand Ham tilkiendes for dette vigtige Anlæg en Belønning af den 2den Sølvmedalje og desuden 30 Rdlr. til en velfortjen. Belønning. 280. Bonden Jørgen Jonsen Tonssted til Litlelie ved Gaarden Tonsstad af Bache Præstegield, Christiansand Stift, har med Attester beviist, at have paa et beqvemt Sted, fra et Heie=Vand, anlagt den første StampeMølle i Bache Kald. For at være vis paa et got Udfald, foretog han sig i Forveien at reise til Stavanger, for der at tage en vel indrettet Stampe=Mølle i Øiesyn, hvoref er han siden har dannet sin. For dette nyttige Anlæg til Fordeel for Egnens Beboere, tilkjendes ham en Belønning af den 1ste Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 281. Lars Nielsen Steene i Gusdals Præstegjed i Guldbrandsdalen i Aggershuus Stift, har lagt Vindpaa, at forfærdige Metal=Knapper, til Brug for Almuen i Gusdals og andre Sogner, og er bleven saa øvet i denne Konst, at han om Dagen kan forfærdige 5 til 6 Dosin Knapper. Den ind endte Prøve har en skjøn Politur, og ved Attester er det bleven gotgjort, at de fore stærkere end de der tilforne fra Fremmede indførte Knapper. For denne Vindskibelighed tilkjender Selskabet ham en Belønning af 20 Rdlr. 282. Bonde=Sønnen Anders Engebretsen af Ringe boe Præste jeld i Guldrandsdalen, har af eget Jndfald foretaget at forarbeide samme Slags Knapper som foranførte Lars Nielsen Steene. Knapperne ere ret gode, og i Særdeleshed Stikningen, som viser at han har Gaver til Tegning. For dette hans Foretagende tilkjendes ham en Belønning af 15 Rdlr. c. J Jsland. 283. Bonden Jon Jonsen Smed til Mylaugstødum udi Nordre Syssel, har anlagt en Bække=Mølle til eget Huusbrug. Skjønt Anlægget er ikke stort, tilstaaer Selskabet ham dog for Exemplet, der kan lede til noget større, en Belønning af 5 Rdlr. 284. Benedict Biørnsen, paa Gaardsaae i VadleSyssel, har ligeledes anlagt en Bække=Mølle til eget Huusbrug. Ham tilkjendes af samme Aarsag ogsaa en Belønning af 5 Rdlr. 285. Fæstebonden Thorder Gunuarsen paa Thorlaks havn i Island, har været den første i de 4re Kirkesogner, som udgjør dette Tingsogn, der har forfærdiget og istand bragt en dansk Værstoel. En 15 Aars Dreng har han oplært at væve i samme, baade Vadmel og Eenskaft, i alt 340 Alen i to Vintere; hvorfor Gunnarsen, andre til Opmuntring og Exempel, tilkjendes en Belønning af 6 Rigsdaler. 286. Biørn Jensen, forhen boende i Varnefiord i Nordre, Mule=Syssel, nu tjenende paa Refstad Præstegaard i Jsland, har udmærket sig med megen Berømmelse i alle Slags Træe Arbeide; men i Særdeleshed, bygt 35 meget gode Fiskerbaade, ligesom han desuden har repareret mange flere, saa at der i Vapnefiorden fast ikke haves andre, end de, han enten har bygt eller forbedret. Een af hans Sønner har han oplært i Baade Byggeriet, og til at opnaae meere Kundskab i Tømmermands Arbeide, ladet ham gaae Skibbygger Poltz til Haande, som har bygt en Fisker=Jagt paa Vanefiord, for Handels=Directionens Regning. Denne vindskibelige, Mand tillægges saavel for hans egen udviste Flid i Baadebyggerie, som hans Omhagelighed for hans Søn Lærdom i samme, en Belønning af 10 Rdlr. 287. Fæstebonden Jon Snorresen af Olvesvarn i Ar næs Syssel, har i næstafvigte 15 Aar, der af den længste Tid i Grindevigs Værsted inden Guibringe Syssel, været Formand for Fiskebaad med saadan udmærket Duelighed og Held, at han i bemeldte 15 Aar, paa 1 til 2 Aar. nær, haver bestandig faaet den høieste Løt i samme Vær sted. Ham tilkjendes, til Opmuntring for andre, en Belønning af 10 Rdlr. 288. Studiosus Thorder Olavsen paa Vigur i Island har ved megen Flid og Paapassenhed anseelig forøget Æderfuglens Antal der paa Gaarden. For en 20 til 30 Aar siden var paa Gaarden Vigur meget faae Æder fugle, som da lagde deres Æg der. Men fra den Tid, at han kom til at boe paa bemeldte Gaard, er de nu saa formerede, at i Aaret 1784 var Æderfuglens Antal forøget med 16; men sidstleden Foraar med 25, saa der i 1785 har været 295 Reder, alt omkring paa Taget, Væggene, i Høeladen, Vinduer og Huusdørre, og er Fuglen bleven saa tam, at den ei flyver bort af sine Æg; skjønt man gaaer tæt ved Rederne For denne i Island, merkelige Flid tilkjendes Hr. Thorder Oladsen en Belønning af Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. 6. For Huusflid i Dannemark. 289. Sognefoged Hans Nielsens Kone i Store Hagelse, Ølsted Sogn paa Friderichsborg Amt, har i de fire sidste Aar, ved Hielp af hendes Døttre, forfærdiget 3540 Alen hiemgjort Tøi af Linned og Ulden, hvorfodhende tilkjendes en Belønning af Selskabets 3die Sølvmedalje og desuden 20 Rdlr. 290, Forpagter Johan Poulsens Hustrue paa Jægerspriis har selv med egne Piger heglet, kartet og spundet i de tvende sidste Aar 978 Alen Ulden og Linned, samt Tørklæder, hvorfor hende tilkjendes en Belønning af den 1ste Sølvmedalje. 291. Madame Bragaard paa Leerbek har i sidstafvigte Aar med egne Piger forfærdiget 240 Alen hiemgjort Stof og Lærreder, foruden nogle hundrede Alen flammed Værken Hende tillægges derfor en Belønning af den 1ste Sølvmedalse. 292. Huusmand Peder Jensens Kone, Jnger Niels Datter i Nørre Bindslev Bye, Bindslev Sogn, Aalborg Stift, har i de sidste 11 Aar, deels for sig selv, deels for Fremmede, vævet 8640 Alen Dreyler, Lærreder, Bolster, Olmerdug og Værken med flere Sorter, J 9 Aar har hun ved Vævning forhvervet Brødet til hendes gamle Forældre, som om de var bleven sig selv overladte, vilde have geraadet i yderste Armod. For denne hendes udviste roesværdige Flid tilkjendes hende en Belønning af 20 Rdlr. 293. a. Bøndekarlen Thomas Christensen Lykkegaard, i Nørre Bindslev Bye, Bindslev Sogn, Horns Herred, Aalborg Stift, kjøbte i Aaret 1784 endeel Hør og Uld, for dermed at give de Fattige i Byen nogen Fortjeneste ved Spind i den da værende haarde og dyre Tid. Af Spindet har han udbragt 239 1/2 Alen Lærreder, stribede Verkens og Frakketøier. Garnet er farvet af hjemme voxende Urter, til hvis Jndsamling en gammel Kone i Bindslev, navnlig Mette Svends Datter, har været ham behielpelig. Foruden den Hielp han ved Spinden og Vævning har givet de Fattige, har han endnu haft det Øjemmeed, at indføre slige hjemgjorte Tøjer til Brug iblant Almuen, isteden for Kramvare, og til den Ende selv ladet sig deraf gjøre Hæders Klæder. For denne Vindskibelighed og Hensigt, at hindre ufornødne Kramvares Brug, hvor de til yderste Misbrug har indsneget sig, tilkjendes ham en Belønning af den 2den Sølvmedalje og 10 Rdlr. i Penge. 293. b. Bondekonen Mette Svends Datter, i bemeldte Nørre Bindslev, som har indsamlet adskillige Urter= og Farve=Sager, og tillige lært dem dermed at farve, tillægges en Gave af 4 Rdlr. 294. Gaardmand Anders Bankes Kone i Slebek Bye, Kirkebye Sogn, Nyborg Amt i Fyn, har i de 2de sidste Aar, ved Hielp af 3de Piger, forfærdiget 471 Alen Lærreder, stribede og figureerte Tøier, som hun deels selv har brugt, deels solgt, og betydelig deraf bortgivet. Fordenne hendes vedvarende Flid tilkjendes hende en Belønning af den 2den Sølvmedalje og 10 Rdlr. 295. Madame Mette Thodberg Wiirnfeld, i Schoven, Elling Sogn, Aalborg Stift, har i 1783 og 84 forfærdiget 300 Alen hjemgjort Tøi, og 6 Dosin Lommetørklæder. Det uldne Garn har hun selv med sine Børn og en Tjenestepige spunden, men noget af det linnede er spunden uden for Huset. Ved en ualmindelig Huusflid har hun ernæret baade Mand og sig, og opfødt fine Børn over i 12 Aar. I Betragtning af hendes huusmoderlige Vindskibelighed og Tøjernes Godhed, tilkjendes hende en Belønning af den 2den Sølvmedalje og 10 Rdlr. 296. Enken Anne Hanses i Thudse Bye, Holbeks Amt i Sielland, har i sidste Aar gjort 424 Alen Lærre, der og Verken, og ved Huusslid ernæret sig i sin 18 Aars Enkestand. Hende tilstaaes en Belønning af 15 Rdlr. 297. Hoveries=Bonden Christen Knudsens Kone, Else Svends Datter, i Bechmands Bye, Aasted Sogn Aastrup Amt, Aalborg Stift, har i afvigte Aar, med Hielp af hendes Tienestepige, forfærdiget 323 Alen Ulden og Linned. Hende tilkjendes en Belønning af den 2den Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 298. Borger og Skipper Peder Hansen Qvist i Svendborg, tilkjendes en Belønning af den 2den Sølvmedalje for i de sidste 3de Aar at have forfærdiget 860 Alen hiemgjort Tøi. Han har desuden i adskillige Aar i sit Huus ved egne Piger ladet spinde endeel indenlandsk Hør og Uld, selv farvet det, og deraf ladet væve Frakke stribede og sprængte Tøier. 299. Hr. Provst Kierulfs Kone paa Hornsted Præstegaard, ved Aarhuus har i de 2de sidste trængende Aar blant den fattige Almue uddeelt Hør og Uld, og deraf udbragt 541 Alen meget smukt hjemgjort Vadmel og Klæde. Hende tilkjendes til Belønning den 2den Sølvmedalje. 300, Madame Alling her af Staden har i de 2de sidste Aar forarbeidet 360 Alen smukke hjemgjorte Stoffer og Tøier, deriblant 81 Alen halv Linned, og halv af plukkede, kartede og spundne Silkeklude, det øvrige er deels af Ulden og Linned, deels Linned og Bomuld. For hendes heri udviiste Huuslighed og Viinskibelighed tilkjendes hende den anden Sølvmedalje, som et Agtelses=Tegn. 301. Skoleholder Jens Bangs Kone i Hornborg, Niim Herred, Aarhuus Stift, tilkjendes en Belønning af Selskabets 2den Sølvmedalje eller 10 Rdlr., for i næst sidste Vinter at have forfærdiget 175 Alen meget got Frakketøi, nogle Lærreder og Værken. 302. Fæsteren Jeppe Zachariasens Hustrue, Karen Niels Datter i Ellerup, Rørup Sogn, HindsgauldAmt i Fyn, har indsendt Prøver af 200 Alen meget gode Lærreder og smukt Værgarn, som hun i sidstafvigte Aar har forarbeidet, hvorfor hende tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. 303. Bondekonen Maren Niels Datter, af Aaste Sogn, Aastrup Amt, Aalborg Stift, har forfærdiget 155 Alen ulden og linnede Tøier, hvorfor hende tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. 304. Gaardmand Peder Jørgensens Enke, Maren Niels Datter i Heldager og Tvede Sogn, Sunds Herred, Nyborg Amt i Fyn, har i 2de paa hinanden følgende Aar, ved Hielp af hendes 2de Døttre, forfærdiget 150 Alen smukke hjemgjorte Tøier. Hende tilkjendes herfor ligeledes en Belønning af 6 Rdlr. 305. Niels Jensens Kone af Jønstrup i Tikiøb Sogn, Cronborg Amt, har i 4 Aar gjort 440 Alen Lærreder, Værken og Vadmel, Hende tilkjendes til videre Opmuntring en Belønning af 4 Rdlr. Desuden haver følgende anmeldt deres Flid, i Henseende til Tøjers Forfærdigelse, nemlig: Jødinden Serrel Leisern i Fridericia, har forfærdiget 2500 Alen Merlin=Kniplinger, og 590 Alen hiem gjort Tøi. Men da intet af denne Huusstid ved Atte fler er bevist, og af det sidste ingen Prøver er indsendt, saa forbigaaes hun. Sognefoged Niels Sørensens Kone, Bodil Niels Datter i Ølsted paa Sorøe Amt, har i sidstafvigte Aar forfærdiget 638 Alen Ulden og Linned. Fæstebonden Hans Mortensens Kone i Flemming Bye, Hornborg Sogn, Aarhuus Stift, har af egen avlet Hør forfærdiget i de 2de sidstafvigte Aar 738, Alen hjemgjorte Tøier, og Huusmand Knud Mortensens Hustrue i Hornborg Bye, og Sogn, Aarhuus Stift, har forarbeidet 452 Alen, for det meste Lærreder og stribede Tøier, men da ingen af disse 3de har indsendt Prøver, saa maae Selskabet udsætte sine Bedømmelser indtil de ere indløbne. Christen Rasmussen i Søeholm paa Cronborg Amt, har i 5 Aar forfærdiget 899 Alen Tøier. Anne Lars Datter i Endrup Bye, Cronborg Amt, har i 3 Aar forfærdiget 658 Alen. Karen Rasmus Datter sammesteds, har i 3 Aar gjort 530 Alen. Anne Kirstine Erichs Datter sammesteds, i 1783. 463, Alen. Ellen Hans Datter sammesteds, i samme Tid, 454 Alen. Anne Marie Sørens Datter sammesteds, i 4 Aar 353. Alen. Konen Ellen Mathieses sammesteds, i 3 Aar 96 Alen. Men af Mangel ved Attesterne har de ikke kundet komme i Betragtning til Belønning. Gaardmand Niels Nielsens Kone i Tudse Bye, Holbek. Amt, har i 1 Aar forfærdiget 83 Alen. Gaardmand Hans Johansen sammesteds, i et Aar 63 Al. Gaardmand Torkild Nielsens Kone sammesteds, i 2 Aar. 62 Alen. Skræder og Spindemester Rasmus Berg sammesteds, 61 Alen i et Aar, og Rasmus Sørensens Kone i Buttrup Bye og Sogn, Holbek Amt, 46 Alen. Men Mængden er i Sammenligning med de Belønnedes Flid for ubetydelig til Belønning. 7. For Huusflid i Norge. 306. Jomfrue Friderica Hummel i Faaberg Præstegield, Aggershuus Stift, har i sidst afvigte Aar forfærdiget 934 Alen Klæde, Vadmel og Værken, ligesom i de forrige Aaringer mange smukke Tøier af adskillige Slags. Hende tilkjendes en Belønning af den 1ste SølvMedalje eller 20 Rdlr. 307. Sirie Lunde paa Gaarden Lunds i Lands Præstegield, Aggershuus Stift, har i afvigte Aar deels selv, deels med sine Huusfolk spundet og vævet 777 1/2 Alen forskiellige Sorter Værken, Vadmel, Dreiel og Larreder. Hende tilkjendes ligeledes en Belønning af den forste Sølvmedalje eller 20 Rdlr. 308. Frue Professorinde Wilse til Edsberg i Aggershuus Stift tilkjendes ligeledes en Belønning af den 1ste Sølvmedallie, for i Aarene 1784 og 85 at have forfærdiget 1283 Alen meget gode Lærreder og adskillige kolerte Tøier. 309. Pigen Kirsti Jvers Datter Gamme i Grands Præstegield har staaet Brud i Grands Kirke i Klæder af hiemmevirket Tøy, som hun selv har forfærdiget. Hende tilkjendes, da hun har været den første der i Sognet, som med egne Hænder har fabrikeret sit Brudetøi til Opmuntring og Efterfølgelse for andre, en Belønning af den første Sølvmedallie. 310. Bonden Christen Erichsen Gustoms Kone, Maria Ols Datter i Faaborg Præstegield, Aggershuus Stift, tilkjendes en Belønning af den anden; Sølvmedalje og 10 Rdlr. for i sidste afvigte Aar at have forfærdiget 918 Alen randet Frakketøi, Vadmel, Klæde, Verken og Lærred. 311. Pigen Maria Lars Datter Hval af Totens Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, har i de forløbne Aar med egne Hænder forfærdiget 528 Alen smukke hiemmegjorte Tøier og har til deres Farvning brugt indenlandske Produkter. Hende tilkjendes ligeledes en Belønning af den anden Sølvmedalje og 10 Rdlr. 312. Marte Anders Datter Vestad, af samme Præstegield, tilkjendes en Belønning af den anden Sølv Medalje og 5 Rdlr., for i 1783, 84 og 85 at have forfærdiget 1708 Alen Lærreder, Dreiel, Vadmel og Verken. 313. Pigen Lisbeth Michels Datter Ruberød af Rygge Præstegield, Aggershuus Stift, har i forrige Aar selv virket 307 1/2 Alen ulden og linned Tøi, hvorfor hende tillægges en Belønning at den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. 314. Pigen Anne Torstensen Røyne i Faaberg Præstegield, Aggershuus Stift, tilkjendes en Belønning af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for i de trende sidste Aar at have forfærdiget 836 Alen Klæde, deels Ulden og deels Linned. 315. Frøken Jde Margrette Falk til Lillesand ved Arendal har i 5 Aar forfærdiget 456 Alen meget smukke, fine, tynde Stoffer og hjemgjorte Tøier, deels af Bomuld, deels af plukkede Silke og uldne Klude, blandet med Bomuld og Linnet, noget Dynevaar og noget kjønt hvidt og siolet rudret Lærred, som hun har anvendt til eget Huusbrug. Hende tillæges herfor en Belønning af den anden Sølvmedalje. 316. Bonden Lars Annesens Kone, Rebekke Christophers Datter, paa Gaarden Ofte i Vandsøe Sogn, Christiansands Stift, tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. for med Hielp af tvende Piger i Aarene 1784 og 85, at have forfærdiget omtrent hvert Aar 300 Alen Værken og Lærreder. 317. Bondekonen Sidsel Knuds Datter paa Nor gaarden i Hvidesøe Præstegield, Bradsberg Amt, Christiansands Stift, har i 1783, 84 og 85 forfærdiget 784 Alen Lærreder og Strie, hvorfor hende tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. 318. Ligeledes tilkjendes Marte Peder Andersens paa Gaarden Jamvold i Landvigs Sogn, Christiansands Stift, en Belønning af 6 Rdlr. for i 1784 og 85 at have forfærdiget 251 Alen Lærreder, Dynevaar og Vær ken samt Vadmel. Konen Marthe Mortens Datter til Boruld=Stuen, To tens Præstegield, Aggershuus Stift, har forfærdiget 12 Alen hjemmegjort Tøi og spanden Jslet af strabede Hestehaar, hvorfor hun ikke kan komme i Betragtning til Belønning, da Mængden er for ubetydelig, og dette Tøi desuden formedelst Hestehaarenes Korthed ikke kan være af nogen Styrke. Saa mange vare Premierne og Belønningerne, som Selskabet for det afvigte Aars borgerlige Dyder og patriotiske Handlinger denne Gang fik Leilighed til at tilkjende. De som nærværende havde den Lykke at see deres Premier foræd ede ved den Naade og Ære at imodtage dem af Hans Kongelige Høihed Kronprindsens egen Haand, vare: Hr. Doctor Medicinæ Buchhave, Gaardmand, Lind fra Bregnerved, Hr. Holzførster Salicath fra Friderichsborg, Hr. Serin Baandfabrikør, Studiosus Hr. Hansen fra Hirschholm, Hr. Gjørtler Schmidt, Hr. Weil af den Jndiske Nation, og Hr. Fredin Pennefabriker, efter Nr. 2, 51, 159, 177, 268, 273, 274, og 275 i det foregaaende. Det som af Skrifter eller andre Sager igien skal udleveres, bliver som sædvanlig afhentet hos Sekretæren, der ogsaa udleverer Medaljerne og besørger ved Paategning Premier i Penge anviste af de Herrer Præsidentere. Mod foregaaende Beviis, og samme belagte med Fuldmagt fra Vedkommende, som har vundet Premierne, naar disse forlanges tilsendt af anden Haand, tilsen er han ogsaa dem og andre fraværende, som skriftligen forlanger det af ham, med de agende Poster eller anden anviist Leilighed, baade Medaljer og Penge. Følgende Premie Anmeldelser ere for sildig indkomne, til denne Gang at kunde komme under Betragtning: En Premie=Æskning fra Skoleholder Peder Sparre i Meilbye, Calløe Amt, i Aarhuus Stift, af 26de April, for Bønderdrenges Underviisning i Regning og Skrivning. Jndkom den 8de Maj. En Dito fra Huusmand Rasmus Madsen i FeldhalleCalløe Amt, i Aarhuus Stift, for Bistader. Jnd kom den samme Dag En P. M. fra Hr. Peter Winther i Horsens, med ved følgende Tanker om Korn=Tørringen. Af 6te Juni, indkom den 9de Dito. En Premie Æskning fra Peter Bertelsen Junge, i LilleSøls, Tviis Sogn, Riber Stift, for MergelsOpdagelse. Af 3die Januari 1785, indkom den 11 Mai 1786. En Premie Æskning fra Lars Olsen Tømmerhoel og Jacob Jacobsen Logstad, paa Toten i Norge, for Hamp Avl, dateret den 25 November 1785. Jndkom først, den 12te Juni 1786. En dito fra Kari Hans Datter til Søndre=Fougstad i Gulbrandsdalen i Norge for et Færhuses Opbragelse. Af 25de October 1785, indkom først den 16de Juni 1786. En dito fra Huusmand Peder Pallesen, i Ertøe i Coldinghuus Amt, for en Huusmand Pladses og 2de Havers Anlæg, af 20de Junii. Jndkom den 3die Juli 1786. P. M. fra Christen Mathiesen til Nordbne i Bergs Præstegield, ved Frederichshald, angaaende Kludes Jndsamling til Papiir=Fabriker, Af 1ste Julii, indkom den 6te dito.