JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
Skiveskydning. J Slutningen af denne eller i Begyndelsen af næste Maaned afholder Undertegnede en Points-Skiveskydning paa 5 Gevinster (en nye Jagtriffel og 4 Sølvevinster). Over Skive muren vil vise sig forskiellige menneskelige Figurer, eftersom Pletskuddene ere gode til. Stedet og Datoen m. m. vil blive bekiendtgjort i næste Avis. Slagelse den 18de September 1835. Jessen, Bøssemager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
Fra Selveier Morten Andersens Gaard i Løve er Søndagen den 13de September bortgaaet en sort Hoppe, 13 Aar med en liden Stiern og kun ringe Man og Rumpe; for Tilveiebringelsen af samme lover Skolelærer Morthensen i Lille Valdbye ved Slagelse en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
Nogle maare Aars=Sviin ere underhaanden at faae tilkiøbs. Avisexpeditionen anniser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
En nye Mahognie Kommode, forfærdiget til Svendeprøve, er til Salg hos Væver Ibsen paa Slotsgaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
Den Leilighed i min Gaard paa Bredegaden, som beboes af Madam Aaris, bliver til førstkommende October Flyttetid at faae tilleie. Slagelse den 4de September 1835. Olsen. an, bekommes daglig hos bittager Schwartzenbaner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik, ved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: I Callundborg, hos Hr. H. L. Hesselberg. – J Hillerød hos Hr. Thorsen. I Slagelse hos Hr. O. R. Strande. - J Sorøe hos Hr. Tronnier. - J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. I Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. – I Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskiør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. - J Farøe hos Hr. O. Grum. - J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd, i de Byer hvor der ei findes fuldstændigt Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 161 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-19
Ved Altonas 1289de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
21de Aarg. Allad No. 76. pilsunros eller, m. Haando maa s. Man har ta Fare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Flagelsegeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 22. September 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Florenz. Af Merys italienske Reise. (Sluttet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Det var ingen af de borgerlige Koncerter, som man saa ofte maa høre paa i Salonerne, hvorved Mangelen i Udførelsen kappes med Tilhørernes føie lige Enthusiasme; de bedste Sangere fra det harmoniske, sangkyndige Florenz vare her forsamlede. Den var et Udvalg af Dilettanter og Konstnere, hvoraf hin i en sielden Fuldkommenhed kunde rivalisere med disse. Denne italienske Koncert blev aabnet med en fransk Arie af Greve Ory. Herpaa fulgte i en rask Følgerække de meest yndede Arier: En Kavatine af Rosmonda, hvis Execution paadrog Madame Persiana 20 Biefaldssalver, en Aria af Casta Diva, og andre Sang, af Norma, denne Norma, som man finder i Jtalien paa alle Pianos og i alles Munde; denne Opera, som bemægtiger sig os fra den første Node, som en lang Tid indluller os med sin phantasiefulde Musik, og derpaa opvækker os med sin Krigs-Hymne; derefter hæver sig i en beundringsværdig Tri til en glimrende Høide, og aflokker os endelig Taarer i de sidste Scener, de meest rørende, som en qvindelig Stemme nogensinde har sunget og et Orchesterbarespillet. Aldrig skal jeg forglemme er nung Abbe, som begavet, med en mandlig kraftfuld Stemme, sang Papataci af Jtalieneren i Algier med en Virtuositet og en Fuldendelse, som fortiente at glimre paa de første Theatredsin Verden. Den toskanske Kirkes ædle Tolerance finder intet Anstødeligt, at en Abbe foredrager saadanne Sange i en Soiree; Konsterne ere hellige i Florenz, og dens Geistlighed er fortreffelig. Aftenen tilforn var jeg gaaet hen til Kirken Santa Maria Novella, og da jeg ikke dristede mig til at gaae ind i det af Orgagna malte Kapelle fordi Messen blev læst, saa nærmede sig til mig en venlig Geistlig, som giettede Aarsagen til min Betænkelighed, og sagde smilende: Kom kun nærmere min Herre, og betragt uden Tilbageholdenhed vore smukke Malerier; De har her samme Friehed som De var hiemme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Saaledes lever man i Florenz; fra Scenerne Dantes Helvede, som Orgagnas Pensel har omsat i Figure, fra Campo Santo i Pisa, saae jeg mig pludselig henrykket i en Koncert-Sal og hørte, den komiske Duet af Jtalienerinder; Aftenen tilforn havde jeg hørt Præsternes Sang i Santa Maria NovellaDagen derpaa Rossinis, Bellinis og Donizettis Arier. - Madame Degli=Antoni, en smuk Sangerinde med sorte Haar, debuterede saa at sige i en fransk Salon i Florenz, for at fatte det Mod og den Aandsving, som leder Konstneren hen til hans Paradis Theatre de la Rue Favart i Paris. Tachinardi, som i en lang Tid har været stum, for Theatret, hilsede med sin fortryllende Stemme Paa Fyrsten af Montforts giæstfrie Salon, hvor der blev ham tilklappet Biefald, og det af Hænder, som den Keiserlige Hæders Dage have ført Kaarden. Saaledes blev denne Nat tilbragt, som i Flugten greb jeg nogle Timer af den himmelske Aandens Beruselse, som er forbeholden den Vandrer, som passerer det skiønne Jtalien. Sieldne Timer, hvori all den Vellugt, den Lyspragt, den Fylde af Farver den Hæder, den qvindelige Skiønhed, de Konsterne Herlighed, den Harmoniens Fortryllelse, som denne dødelige Verden kan frembringe, fylde Menneskenes Hierter med Glæde; Alt forenede sig i denne Straaleglands for at lære os, at der findes endnu Lykke paa Jorden. Hvo kan omtvivte det, den kan findes overalt i enhver Livets Stilling, naar kun Mennesket besidder Forstand til at oplede den; mangler endog næsten al det udvortes Gode, saa kan man finde den i sit eget aandelige Væsen, i sine Phantasier og i sine Betragtninger).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Denne Sommers og Efteraars Tørke er et saare mærkværdigt Naturphoenomen; den udbreder sig over hele Europa. Fra Portugal klages der overden som fra Dannemark, fra Kalisch som fra London; Lystleiren ved hiin Stad trues med at maatte ophæves formedelst Vandmangel. - J Sachsen hersker en saadan Vandmangel, at man ikke kan faae malet, da man der meest betiener sig af Vandmøller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
J Prag blev formedelst Tørken holdet den 30te August en stor Procession tidlig om Morgenen, af Erkebiskoppen og hele Geistligheden, hvorved der blev afsunget Litanier og Vodspsalmer. Om Eftermiddagen faldt ogsaa en liden Regn; men som ikkun varede en halv Time, og var ikke videre end at ligne med en Draabe Vand paa en gloende Teglsteen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Fra Rom skrives under 27de August, at Sommeren har ikke været saa heed, som Tørken stor, saa at der hersker Vandmangel i Byerne i de nærliggende Bierge. Tordenveier har været hyppigere end i de sidste 10 Aar, og har gjort megen Skade. (Overhovedet er Luften meget elektrisk i Aar.) Tordenveiret om Natten imellem den 22de og 23de August var især frygteligt, det slog ned paa mange Steder, i Staden; dog giorde det ingen videre Skade endat et Høemagazin afbrændte. Det var et imponerende Syn at see Lynildstraalerne snoe sig om den kolossale Engel, som staaer paa Engelsborg (Roms Kastell) ogsaa for Lynilden ned af een af Aflederne paa St. Peters=Kirken og oplyste den en føie Tid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
J Campagna di Roma bleve nogle Mennesker dræbte og Huse afbrændte af Lynilden. Paa Via Cassiai Nærheden af Sepoltura di Nerone, bleve to Diligencer (Vetturrini) med 12 Personer i, overfaldne af en Hvirvelvind, førte nogle Skridt igiennem Luften, kastede ned til Jorden og væltede (altsaa ved en Skyepompe) Hestene og Kudsken bleve kastede i en Grøft, men alle slap dog derfra med Skrækken og nogle ubetydelige Kontusioner. Det var en rædsom Nat; Lynilden opklarede næsten vedholdende alle Gienstande, den var saa stærk, at Menneskenes Øine kunde ikke udholde Glandsen. En almindelig Frygt bemægtigede sig Gemytterne, og selv naar man ikke var bange, kunde man ikke ønske oftere at opleve et saadant Uveir. Cholera er nu ogsaa udbrudt i Turin, til den 28de August vare allerede 715 Mennesker i Genua døde af Cholera; i Livorno 58, i Florenz er den kun svag. Det er vel en Overdrivelse naar der fortælles, at Frygten for Cholera i Jtalien er saa stor, at Præsterne række de Døende Sakramenterne med lange Stænger. - J Kanton Waadt (Pays de Vand) i Schweiz er et uhyre Klippestykke faldet ned af et Alpehorn (Dent de Midi, har knuset en Gletscher, som ligger ved dets Fod og styrtet store Jismasser ned i RhoneFloden. - J Schweiz havde man dog formeent sig sikker for saadanne Natur-Ulykker, hvor den hellige Philommene er optraadt som Menneskenes Beskytterske; hun erholder stedse flere Tilhængere. Nyelig er en pragtfuld Fest feiret til hendes Ære Ursulinerindernes Kirke i Freiburg, hvor de smukke Freiburgerinder have ladet bygge et pragtfuldt Alter til hendes Ære. Forgiæves søge agtværdige Geistlige at bevise, at Philomene har aldrig levet, og er kun Heltinden i en asketisk Roman; det hielper ikke, naar Menneskene blive begeistrede, saa bryde de sig ikke om det er for Noget eller for Jntet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Nyeste Post Efterretninger. Der skrives fra Wien under 10de September, at de Brækningstilfælde, som havde yttret sig i denne Stad, og som man betragtede som Forbud paa Choleras Nærmelse, aftage; men fra Mailland erfares under 5te September, at Sygdommen har nærmet sig Staden paa nogle Mile. Erkehertug Vicekongen har erklæret, at saasnart eet Cholera-Tilfælde yttrer sig i Staden, saa vil han forlade sit Lystslot Manza og begive sig til Mailand, hvilken Erklæring der har giort et stort og behageligt Jndtryk Livorno, som har 75,000 Jndvaanere, døe dagligen 6070 Mennesker af Cholera. Mange Mennesker have forladt Staden; Handelen standser og Nøden blandt de lavere Klasser er stor. De formuende Jndvaanere have sammenskudt en Pengesum af 40,000 florentinske Livre for at hielpe de Syge og de Trængende. J Begyndelsen herskede en Mistanke og Had mod Lægerne, som nu har tabt sig. – J Genua er Sygdommen frygtelig, et Par hundrede Mennesker døe dagligen; en almindelig Tungsindighed har bemægtiget sig Jndvaanerne; Boderne ere lukkede, Gaderne tomme for Mennesker. Mange døe af Sygdommen i faa Timer; den skaaner ingen Stand eller Alder. Man taler med sine Venner om Aftenen, om Morgenen hører man at de ere døde. Mange Læger ere bortrevne af Epidemien. Man begynder nu at antænde store Blus paa de offentlige Pladser for at forbedre Luften; men hidindtil har det ikke hiulpet noget. Kongen af Sardinien har begivet sig til det ulykkelige Genua Sygdommen bryder ind i Katalonien. En fransk Escadre med Cholera ombord ligger ved de baleariske Øer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Den 13de September hedte det paa Børsen i Antwerpen, at man havde faaet direkte Efterretninger fra Madrid om at en Folketumult var der paa nye udbrudt, at en Regierings Junta var bleven oprettet, og at Dronning-Regentinden havde maattet give efter for den, samme Rygter vare i Omløb paa Børsen i Amsterdam. De spanske og franske Fonds vare faldne i Paris den 12te. Ogsaa vilde man vide i Antwerpen den 14de, at Hr. Mendizaval var ankommen til Madrid, og havde overtaget Finants ministeriet, og at Hr. Arguelles var bleven første Minister, hvilket antyder paa en Forandring i Statsforfatningen. Men man har nu faaet den franske Moniteur af 13de; den indeholder et Slags Undskyldning for at den ikke har meddeelt en ankommen telegraphisk Depesche fra Bayonne, af det Jndhold, at ifølge et Brev fra Saragossa skulde Konstitutionen af 1812 være bleven proclameret i Madrid, og en Junta være bleven oprettet, at Dronningen havde antaget alt, og at et nyt Ministerium var blevet oprettet under Arguelles. Men Brevet havde ingen officiel Karakteer; Datum selv beviste dets Upaalidelighed; thi det var af 4de September, og fra dette Datum havde man direkte Beretninger fra Madrid om, at alt var der roeligt. Men man har faaet en telegraphisk Depesche fra Perpignan, om at den 4de September var en Regierings-Junta bleven oprettet i Valencia, bestaaende af 6 Personer, med Greven af Almodavar i Spidsen som Præsident, og Lopez som Vicepræsident. Juntaen i Saragossa har indgivet en nye Forestilling til Dronningen, om at afskedige sine Ministre og sammenkalde Kongressen. Kommandanten i Kadix havde sat sig i Spidsen for en Junta der. – Den største Jnsurgentbande i Mancha var slaget. Efter Træfningen den 2den havde begge Partter trukket sig tilbage om Natten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Revolutionen i Venezuela, som var udgaaet fra nogle slettænkende Officere, er gaaet tilbage. General Paez har i en fortreffelig Proclamation af 15de Juli erklæret sig imod den, faaet en stor Mængde Krigsfolk paa sin Side, afsat og bemægtiget sig Usurpateurerne og indsat den lovmæssige Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Den franske Regiering har creeret 9 nye Pairs, ikke for at giøre et mægtigt Partie i Kammeret og Modstand, da det har dette ganske paa sin Side; men som man troer for at forskaffe Kammeret flere Medhielpere ved de Forretninger som Dommer, der ville komme til at paaligge det ved de nye TrykkeForordninger. De nye Pairs høre just ikke til de meest afgjorte Tilhængere af Juli Revolutionen; men der er en Deel Bonapartister iblandt dem. Saasnart Trykke-Forordningerne have erholdet Kongelig Sanktion, saa bleve de ufortøvet satte i Kræft af Ministeriet; dette har nu paalagt Bestyreme af alle Theatre at indsende alle nye Stykker til det, inden de blive opførte - Bladet National har erklæret at da det nu ikke længere maa handle om Statens Form og om Regieringens Organisation, saa vil det, og alle liberale Blade, desto mere forsvare Friehedens, Lighedens og Associationernes Rettigheder, hvoraf Menneskeheden kan forvente sin Frelse, og hvori ingen Lov kan hindre dem. - Admiral de Rigni er paa en Mission til Neapel; men da han maatte holde en Qvarantaine i Rom, saa blev Legations=Sekretairen Ridder de Tallanai afsendte med Papirene i hans Sted, denne blev paa Henreisen udplyndret af Røvere, men han beholdt sine Papire.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Man hører fra Persien, at det er langtfra ikke roeligt i dette Land og at den indvortes Krig vedvarer. – Man troer, at Sultanen forbereder en Plan til at angribe Mehemed Ali og fratage ham Syrien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Fra Kalisch berettes under 6te September om de der fortsatte Mancuvre og Øvelser. Husarerne ove sig i at sætte over Grøfter og Barrierer. Et mærkværdigt Hestevæddeløb har fundet Sted imellem den preussiske Lieutenant v. Neumann paa Oberst v. Barners berømte Hest Sir Henri, og en scherkasisk Chan, som til en almindelig Beundring kunde midt i Løbet høie sig ned og opløfte Hestens ene Forfod, som han vilde beslaae den. – Ogsaa i Kalisch giør den store Tambour Major megen Opsigt, han er omtrent saa høi, som i Almindelighed en Mand til Hest, hans Kone skal være en ganske liden Person.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Hs. Majestæt Kongen af Preussen og Fyrstinden, af Liegnitz ere den 11te Septbr. afreiste til Kalisch, hvor nu de store og kombinerede Maneuvre skulle foretages. Den øieblikkelige Forlegenhed ved Mandskabets Proviantering er bleven hævet, og to høie militaire Personer, som herved have gjort sig skyldige i Forsømmelse, ere satte under Tiltale. Hs. Majestæt Kongen erholdt paa den sidste Maneuvre-Dag, inden han afreiste til Kalisch, en Kontusion paa Laaret, af en Armee Gendarmes Hest, som var bleven skye og havde afkastet sin Rytter; det foraarsagede en Hævelse; men som lykkeligviis er hævet. Fra Nordamerika, og navnlig fra New-York, ere foruroligende Efterretninger indløbne af 13de f. M. De Uroeligheder, man befrygtede der i Anledning af Slave-Emancipationen, vare virkelig udbrudte paa flere Steder, f. Ex. i Baltimore, i Karleston og i Washington. Paa det første Sted synes en Privat Banks Standsning med Udbetalingerne at have foranlediget voldsomme Optrin. Folket blev saa forbittret, at det den 10de f. M. reve flere Privathuse, aldeles ned, blandt andre de Herrer Johnsons og Morris's, hvorved tre Mennesker bleve dræbte. Aftenen efter ødelagdes paa samme Maade nogle andre Huse, hvis Eiermænd hade søgt at beskytte Hr. Johnsons Boelig. Foran en Dr. Hintzes Huus - denne Mand var nemlig i samme Tilfælde – forsamlede Pøbelen sig; men hans Kone, der var alene hiemme, viiste sig ved Vinduet og forestillede Sværmen, hvor upassende det var, at angribe hende - den Værgeløse. Pøblen svarede, at hun skulde bortfjerne sig, da man kun vilde rive Huset ned; men hun væg redde sig standhaftig herved og forsikkrede, at hun heller vilde lade sig begrave under Ruinerne, Pøbelen trak derpaa virkelig af. Den 24de var Roligheden gjenoprettet, især ved General Smith, som, understøttet af 1000 Md. Garnisonstropper, erklærede Byen i Beleirings-Tilstand. – J Charleston havde en Deel Plantere og Slaveeiere holdt en offentlig Forsamling den 10de August, og blandt Andet udtalt den Trudsel, heller at ville træde ud af Unionen, end indvillige i Slave-Emancipationen. Bevægelsen, der tillige herskede blandt Pøbelen, havde giort sig Luft i mangehaande Optøier. J Washington var en Abolitionist, en Person, der prækede Slave=Emancipation, blevet kastet i Fængsel; Folket var saa opbragt paa ham, at det om Natten vilde storme Fængslet, for at hænge ham, men dette forhindredes af Militairet. Næste Dag giorde Pobelen i store Hobe Jagt paa en sort Bordelvært, der havde tilladt sig den Yttring, at han kunde faae saa mange af de blanke Haandværkeres Døttre og Koner, han vilde. – J New-York havde en frygtelig Jldløs den 12te August ødelagt 40 Huse og Pakhuse og en Kirke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
J tvende af Pakhusene brændte Papirer til 100,000 Dollars Værdie, det i Nærheden beliggende Bogtrykkerie - for over tyve Aviser - ødelagdes i Bund og Grund, hvorved henved 1000 Arbeidere kom ud af Brød. Skaden anslaaes til 800,000 Dollars.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Fra Stokholm berettes under 7de September. J Dag Kl. 2 afreiste Hs. Maj. Dronningen med Suite fra Hovedstaden til Norge. – Hs. Kgl. Høihed Kronprinsen befinder sig noget upasselig af Forkiølelse, i hvilken Anledning Hertugen af Leuchtenbergs Afreise er bleven udsat til i Morgen eller Overmorgen. Hs. Kgl. Høihed Kronprinsen vil ikke, som før omtalt, komme til at ledsage Hertugen, til Carlscrona, men Hs. Kgl. Høihed Kronprinsessen vil, saafremt Hs. Kgl. Høihed formedelst den indtrufne Forkiølelse, ikke kan tage ud, ledsage sin Brøder til Gripsholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Der skrives fra Kristiania under 9de September: Hs. Majestæt Kongens Afreise fra Trondhiem var bestemt til den 8de September, den 15de vilde Hs. Majestæt ankomme til Eidsvold, og den 16de indtreffe her. Hs. Majestæt Dronningen vil, saavidt man veed, ankomme Dagen i Forveien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 19de September. Følgende er et Udtog af en Allerhøieste befaling fra Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, indeholdende nogle Tilsætninger til de bestaaende Anordninger, angaaende forbudt Handel og Varers hemmelige Transport, dateret: Helsingfors, den 15de Juni 1855. - Det Manifest (Markrulla), hvormed ethvert ankommende Skibs Fører maae være forsynet, skal for Fremtiden bestandig være udfærdiget der, hvor Ladningen er indtaget, og i samme Manifest skal ikke allene enhver Kolli, Pakke o. s. v., med derpaa værende Tegn og Nummer være angivet, men endog Jndholdet af disse Kollier, Pakker o. s. v., efter Vægt, Tal eller anden Størrelse, efter hvilken Afgivterne ere at erlægge, ligesom saadant ogsaa maa være bemærket i Konnossementerne. Af dette Manifest maa, tilligemed de dertil hørende Konnossementer, et nøiagtigt, uden Raderinger eller Korrekturer, skrevet Exemplar uvægerligt forevises i det russiske Konsulat, for der ved Underskrivt og Embedssegl at blive vidimeret, hvorfor de ved Taxten af 25de October 1820, for Ladnings=Certificater fastsatte Gebyhrer blive at erlægge. Er der paa Ladningsstedet intet russiske Konsulat, skal Manifestet vidimeres af Notarius Poblicus eller af Stedets anden Øvrighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Herefter maa Intet indføres i eller tilføies Manifestet. Hvis man dog ved det finlandske Toldopsyns Visitation forefinder i Skibet noget Gods der ikke er optegnet i Manifestet, og hvis Værdie ikke overstiger 100 Sølsrubler, skal den doblte Told deraf erlægges, men forefindes der Gods til et større Beløb end hiin Sum, eller findes der i Collierne, Pak kerne o. s. v. andre end de i Manifestet anførte Varer, da skulle disse Varer betragtes som underkastede Konfiscation. Hvis et ankommende Skib overhovedet ikke er forsynet med et saadant Manifest, eller hvis dette Dokument, skiøndt udfærdiget i behørig Form og vidimeret, indeholder Radering eller Korrekturer, saa at Angivelserne derved ere blevne forandrede, da skal i begge Tilfælde den hele Ladning konfiskeres. - Denne Anordning, angaaende Manifestet, skal fra Begyndelsen af næste Aar, 1836, træde i Kraft og tiene til Rettesnor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
J Altona er i disse Dage indtruffet en Begivenhed, der afgiver en skrækkelig Advarsel mod Jilsindethed, en Familie er styrtet i den dybeste Sorg, der kan tænkes. En ung Geometer, en Enkes ældste Søn var tilbords hos sin Moder, og gav sin yngre 14 Aars gamle Broder en Jrettesættelse og, opiret ved Ordstrid, et Øresigen. Drengen, fornærmet derved, stødte Broderen med Bordkniven i det venstre Bryst hvor han giennemstak en Arterie, saaat den Trufne inden ti Minutter var Liig. Moderens Jammer er ubeskrivelig. Drengen er overgivet tilCriminalundersøgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
I Helsingøer ere nyligen to af de saakaldte Probenreutere blevne mulkterede for resp. 50 og 30 Rbd. Sølv for uberettiget Handel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Hovedgaarden Østergaard i Salling er underhaanden solgt af Hr. Proprietair Nissen til Spottrup til Hr. Forpagter Tørslev fra Rosenholm for den Summa 35,000 Rbd. r. S. - Hovedgaarden Rodsteenseie i Jylland blev ved Auction kiøbt af en Holstener, Hr. Hagemann, for 50,400 Rbd. Sølv, J Aarhuus Avis opfordrer en Jndsender Landmænd af Jndflydelse og anseet Navn til at interessere sig for Stiftelsen af et Assurance=Kompagnie for Hagelskade. Efter Forlydende agter det beckerske SkuespillerSelskab at indtræffe her til Slagelse først i næste Maaned, for at give nogle Forestillinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie. Den 2. Sept. er Sognepræst for Ulsøe og Braabye Menigheder i Sielland C. D. Fasting, beskikket til Sognepræst for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe; Sognepræst for Feuling og Holsted Menigheder i Ribe Stift, L. Eiler, til tillige at være Provst for Gjording, Andst, Malt og Slaugs Herreder i samme Stift. Den 4de, personel Kapellan for Kundbye Menighed i Sielland, N. S. Bogh, til Sognepræst for Skamstrup og Frydendahl Menigheder i Sielland; dimitteret Major B. C. H. von Ruthorn i Fredericia til Brandirekteur i forrige Roeskilde Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
Kiøbenhavns Børs-Cours den 18de September 1835. Hamb. 2 M. - a vista 204 1/2 Spec. 201 1/2 (d. 11. Septb. 1834, Disconto 4 pCt. Spec. solgtes til 12 Mk. 4 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 6 1/4 s. Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito uden Renter i Sedl. 93, a 93 1/2 (i Fior 90 a Nationbk=Obl. (af Laanet d. 2. Febr. 1820) i r. S. 102 a 102 1/2. Dito i Sdl. 104 1/4 a 104 3/4 Rbd. Norske Speciesedler 181 a 181 1/2. (i Fior 173 a - Svenske Sedler 48 3/4 a 49 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-22
3 pCt. engelske Laan ved Wilson & Comp. 74 1/2 a 75. Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21. Juni 1834) Dito dito i r. S. 101 a 101 1/2 Dito dito til 4 pCt. 101 A . Nye dito dito i r. S. til 4 pCt. 101 a 101 1/2.4 pCt. svenske HyppothekkasseObl. Bco. 93 1/2 a 94.