Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-04-17
Tilforladelige Regler for Veirliget. (samlede af en erfaren Landmand.) 1) Naar der i Foraaret er megen Taage, falder om Sommeren megen Regn; er der i Høsten megen Taage, falder om Vinteren megen Snee. Naar der og Efteraaret og Vinteren ere mange stærke Østenvinde, da pleie Frugttræerne det næste Aar at bære bedre. Falder der megen Snee om Vinteren, er Marts tør, April fugtig, Mai kjølig, og falder der mild Regn i Juni, da pleier Høsten i det Aar at blive god og rig. 4) Naar der i Foraaret ofte indtræffer Oversvømmelser, bliver Sommeren overordentlig heed og fuld af Jnsekter. 5) Naar der allerede i Foraaret, efter den 22de Marts, har været et Uveir, da indfinder sig ingen Nattefrost mere. 6) Det Veirlig, ved hvilken en Maaneforandring skeer, eller som følger den tredie Dag efter den nye og fulde Maane, pleier sædvanligen at vedvare indtil næste Maaneforandring. 2) Naar Sydostvinden blæser, og Skyerne komme fra Sydvest, staaer denne Vind længe og bringer Regn. 8) En Stormvind, der begynder om Natten, er aldrig saa heftig og vedholdende som den, der begynder om Dagen. 9) Naar en Vind reiser sig ved varm Luft, da følger snart Regn. to) Naar Solen om Morgenen staaer klart op og uden usædvanlig Farve, eller Skyerne snart efter dens Opgang fordrives, eller smaae Skyer staae ligeoverfor den i Vesten, da faaer man om Dagen skjønt og klart Veir. 11) Naar Solen og Aftenen gaaer klart ned og uden usædvanlig Farve, bliver det den følgende Dag sikkert smukt Veir, især naar en skjøn Aftenrøde følger paa. 12 Naar Aftenrøden er kobberfarvet, bebuder det slet Veir ; ellers forkynder en stærk Aftenrøde skjønt, klart Veir, og Morgenrøden, at der vil følge Blæst eller Regn. 13) Naar Solen gaaer op eller ned bag tykke Skyer, over hvilke den udbreder Straaler, eller med en mørkerød Farve, da følger snart Blæst og Regn. 14) Naar Skyerne om Dagen stærkt samle sig sammen om eller trække sig sammen under den, da opstaaer derved slemt Veir. 15) Kaar Taagen indfinder sig om Morgenen og snart igjen falder, bliver det skjønt Veir hen imod Middag; men stiger Taagen i Høiden, da bliver det mørkt og regner snart. 16) Naar det hele Dagen har været skyefuldt og der om Aftenen viser sig en lys Aabning paa Himlen, der bliver aaben, saa kommer Vinden den følgende Dag fra den Side; men gaaer denne Aabning efter nogen Tids Forløb igjen til, da vil Vinden komme fra den modsatte Side. Naar mange af de smaae, hvide og lyse Skyer, som kaldes Hyrder, have samlet sig om Morgenen, da bliver det et skjønt Veir. 18) Naar mange sorte Skyer ere paa Himlen om Aftenen, da betyder det Regn; men ere de hvide og klare, følger næste Dag smukt Veir. 19) Naar der lige over for Solen sees et lyst Skin paa Himlen, som Foden af en Regnbue, som man kalder en Vindstøtte da følger snart Storm. 20) De Skyer, der see ud ligesom store Sneedynger, forkynde godt Veir, de sorte blyefarvede, især naar de staae lavt, og de ildrøde, derimod Storm. 21) Naar Stjernerne synes at være bunkte, og de mindre slet ikke kunne sees, da følger mørkt Veir. En Ring om Solen eller Maanen forkynder mørkt Veir eller Regn, og Regnen er saa meget desto mere vedholdende, jo langsommere den begynder. 23) Naar Hanerne gale meget, Svalerne flyve høit, Gjæssene og Ravnene skrige stærkt, eller Bierne om Sommeren ikke flyve langt, saa pleier Regnen ikke at være langt borte. 24) Naar Vinden følger Solen, bliver det i nogle Dage smukt Veir. 25) Naar Hønsene tidligt om Eftermiddagen flyve op, bliver det den følgende Dag smukt Veir; men gaae de silde omkring indtil det bliver mørkt, regner det sikkert næste Dag. Naar Hanerne gale, i det de flyve op om Aftenen, da er der bestemt Forandring i Veiret.