JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-24
Ja Hans Majestæt Kongen har behaget at befale at til Veiledning for Søfarten til Øresund skal igien antændes Blusfor paa de tvende Taarne, som tilforn ere opførste paa Nakkehoved i Nærheden af Helsingøer, og et Lampefyr i det nordøstlige Cronborgs Slotstaarn, paa hvilke Steder Fyret brændte i Aaret 1772, saa bekiendtgiøres herved: At den 13 April 1800 bliver tændt Blusfor paa de tvende paa Nakkehoved værende Taarne, og et Lampefyr i det nordøstlige Slotstaarn paa Cronborg; Med disse Fyrer forholdes efter Forordningen af 21. Martii 1705 og Placaten af 1. Februarii 1779, saa at de om Sommeren (eller fra Paaske til Mikkelsdag) lyse 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren (eller fra Mikkelsdag til Paaske) 1/2 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-24
Til Efterretning meldes end videre: At paa det Kongelige Toldkammer i Øresund kan bekommes imod 24 Skillings Betaling et i Aaret 1771 forfattet Kort over disse Fyrers Beliggenhed, forsynet med Anmærkninger, om hvad der er at lagttage af dem, som ville efter disse trende Fyrer om Nattetider seile Farvandet; ind paa Helsingøer Reed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-24
Kiøbenhavn i det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 11. Januarii Hansteen. Malling. Frelsen. Tönder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stud. Kornerup. Fulom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-24
Ved Tallotterlett 669 Trækning i Altona udkom Nr. 26, 79, 78, 1, 31.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Hamborg, den 23 Jan. Idag er alle her manglende 11 engelske Poster ankommen. Den vigtigste Nyehed disse har overbragt, er en Freds=Forslag fra den første Franske Consul Buenaparte til Hs. Storbrittaniske Majestæt, og LordGreenvilles derpaa fulgte Svar til den Franske Minister for de udenlandske Anliggender, Talleyrand=Perigord, hvilket er bekiendtgjort fra Hoffet i St. Jammes, og lyder saaledes: Skrivelse fra den franske Minister for de udenlandske Anliggender i Frankrig M. Talleyrand, til Lord Greenville. Mylord, Paa General Buonapartes befaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
den Franske Republiks første Consul, sender jeg en Con reer til London. Denne er Overbringeren af en Skrivelse fra Republikens første Consul til Hs. Majestæt, Kongen af England. Jeg beder Dem, at meddele de nødvendige befalinger, for dermed at overlevere Ham denne Skrivelse, uden nogen andens Sammenkomst. Dette Skridt er iøvrigt Vigtigheden for Gienstanden. Modtag De Mylord, Forsikkring om min store Høiagtelse. Undert. Ch. M. Tallerand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Paris, den 5 Nivose (26 Decbr.) den Franske Republiks 8de Aar. Fransk Republik, Folke=Souverainiæten, Frihed, Liighed, Buonaparte, Republikens første Consul, til Hs. Majestæt, Kongen af Storbrittanien og Jrland; Da jeg efter den Franske Nations Ønske er bleven kaldt til at beklæde Republikens første Magistratur, saa holder jeg det ogsaa fra min Postes Tiltrædelse for retmessig, umiddelbar at meddele Deres Majestæt Efterretning derom: Skal Krigen, som Verdens 4 Deele veed har hersket i 8 Aar, evig vedblive Gives der da intet Middel, at komme overeens med hinanden, Hvorledes kan disse to oplyste Nationer af Europa, der besidder Magt og Styrke, uden at tænke paa sin egen Sikkerhed og Uafhængighed, forestille sig Handelens Vel, det Indres Velgaaende og opofre Familiernes Lykke, Hvorfore indseer De ikke, at Freden er den første Begyndelse til at giøre Ende paa sligt? Denne Opfordring kan ikke være fremmed for Deres Majestæts Hierte, der behersker en frie Nation, og i den Hensigt at giøre disse lykkelig. Deres Majestæt seer ikke andet af denne Skrivelse, end mit oprigtige Ønske, som andengang paa det kraftigste at bidrage til den almindelige Befrielse, der nødvændig maae skee, førend Afhængigheden fører Staterne til Fortvivlelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Frankrig og England kan endnu ved deres Styrkes Misbrug i lang Tid forøge deres Ulykke til Folkers Elendighed; dog vover jeg at sige, at alle civiliserete Folk tage Deel i denne Krig Deres Majestæt, Undert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Buonaparte. (Da Posten først ankom hertil i Aften Kl. 7 til 8, saa skal Fortsættelsen følge næste Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
London, den 14 Januarii. Bouonapartes Skrivelse til Kongen, var skrevet paa det fineste Pergamment; men paa hvilket tillige var aftegnet i Figur: Friehed og Sindbilledet Republik, Siden igaar Aftes gaaer her det Rygte, at en Division af den Brester Flaade 15 Linieskibe stærk, er gaaer i Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Hidtil har Consulen Buonaparte tilbudet at udlevere den Russiske General Herman og General Don, mod 3 franske Generaler; men pludselig har han forandret dette, og vil nu blot udlevere General Dou mod Napper Tand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Schveizer Grændser, den 14 Jan. Den Revolution, som man ventede i den Helvetiske Republik, er den 7de dennes forefaldet i Bern, hvor samtlige 5 Directører er afsatte, og i disses Sted, indført en provisorisk Regiering, i hvis Spidse er ansat Dolder og Savary.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Blandede Efterretninger. Den nye franske Gesandt, General Bournonville, er den 21 Januar, ankommen fra Paris til Berlin. For nogen Tid siden, er ved de Schottiske Kyster, forulykket nogle Skibe og 2 Paketbaade. Og ved en af de sidste skal 10 Personer have mistet Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Efter nyeste Beretninger har en fransk Eskadre af 3 Fregatter, under Borger Landolphes Commando, borttaget mange engelske Skibe. Ombord, paa denne Escadre, befandtes ogsaa 1000 Mand Landfoldater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Mange Tropper i Jrland skal have faaet en meget vigtig Bestemmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
J England skal lægges en Skat paa Parnqver af 2 Guineer, det være sig Mands= eller Fruentimmerparuqver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Jndenlandske Efterretninger af Aviser og Breve, Justitsraad og Professor Bugge, som fra Danmark ifior var sendt til Paris i Anledning af Bestemmelsen, af en almindelig Maalestok for Vægt og Maal, har Lefter den Hamborger Correspondent) faaet fra National Jnstitutet i Paris foræret et af det kostbare Metal, Platin, forfærdiget Metrum tilligemed et Kilogram, som vurderes for nogle Tusinde. Neitrup & Harris udsætte nu anseelige Præmier foruden at de betale Værdien, for dem som bringe, den største Qvantiteter af samlede Klude til deres Papiirsfabrik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Lægdsmænd ere nu ogsaa fritagne for at bidrage til Skolers Opbygning, ligesom de tilforn ere fritagne for at bidrage til sammes Vedligeholdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Geheimeraad Corpsen, forrige Justitiarius i Høie. steret, er død den 17de Januarii, 73 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Den 29de Januarii bliver i Altona, blandt andre Høitideligheder ved Hs. Majestæts Fødselsdag, Masqverade. Tode har atter erfaret, at et raat eller blødsydet frisk Hønsvæg, udrørt i Theevand, Merk eller Øllsuppe, og uddrukken om Morgenen, fordriver Guulsoet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Den rene og ypperlige tørrede Østersøiske Rug som jaar er indkjøbt for Kongelig Regning, haves, ifølge, Politievennens Beretning, i de Kongelige Magasiner for 28 Mark. Man venter i samme Blad, at naar Kbhvns Rugmagasiner nu aabnes, vilde den indenlandske Rug falde til 3 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
I Helsingøer have velgiørende Menneskevenner frembragt et Sammenskud til at vederqvæge Fattige med den Rumpfordske nærende Suppe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Fra Stege paa Møen meldes under 8de huj. følgende: " nogle Dage har man her paa Landet seet et Fartøi i Stranden Nordvest fra Ulishale omtrent 1/2 Miil, som ingen formedelst Jsens Usikkerhed har tordet begive sig til førend idag, da 2de af Noords Lodser med megen Fare vovede det og tilbagebragte saadan Efterretning: Skibet er en Jagt, 28 1/2 Læst drægtig, har et Rubst paa Dækket og agter paa Speiket staaer, Maria af Carls krone 1798. Ladningen, hvoraf det synes Losning havde været begyndt, bestaaer af 30 a 40 Fade Sukker, nogle ledige Sukkerfade, nogle Møllestene og nogle ledige Sække. Det synes ikke, at Ladningen havde taget nogen Skade, men hvorvidt det bliver mueligt at bierge den, derom kan endnu intet vist siges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
James Prise har i Kiøbenhavn taget Borgerskab, paa Legemlige Øvelser, og faaet Privilegium paa at informere i alle Slags Ride Springe=Dandse= og Fægtekunster, som særdeles nyttige for Militaire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Af Kollegialtidenden sees nu at Jndtægten af det, som er indkommen til de ved den sidste ulykkelige Jldebrand i Kiøbenhavn forarmede Familier, i alt beløbe sig til 149,909 Rd. 84 s. Af disse ere 143,011 Rd. 19s. indkomne ved den indsamlede Kolekt, og 5,865 Rdlr. 65 sk. umiddelbar tilstillede Magistraten i Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Hr. Rektor G. S. Franke i Husum har vundet den største Guldmedaille for den bedste Besvarelse af det ved det Kongelige danske Videnskabernes Selskab for afvigte Aar udsatte Spørgsmaal. Hvad Fremskridt den praktiske Philosophie har gjort siden den Tid, man begyndte at behandle den systemmatisk, indtil nu Paa de andre udlatte Spørgsmaale ere ingen Besvarelser indkomne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Det danske Skib, de 6 Brødre, tilhørende Joseph Siman i Altona, har den 4de Decbr. lidt stor Søe skade ved de Spanske Kyster. Af Folkene er ingen kommen til Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
(Fortsættelse af Reglementet angaaende Veienes Vedligeholdelse og Vinteren, i Danmark.) Denne Sneevei bør, i saa Fald, dagligen eftersees, og, naar den ved megen Færsel faaer Slag og Huller, bør disse, enten efter Omgang i Sognet, eller ved dertil leiede Folk, paa Sognets Bekostning strax opfyldes og stampes fast med den ved Siderne henlagte Snee. Hvor der er giørligt, bør man ogsaa være betænkt paa at aabne en Vei for Slæderne ved Siden af Kiøreveien; og Kastningen bør der skee saaledes, at man ikke derved fordærver Føret for Slæder, paa den, jevnsides med Kiøreveien gaaende, SneeveiS. 8. Paa ethvert af de, ved Jnddeelingen, efter forestaaende F. 4, bestemte smaa Veistykker anskaffes og vedligeholdes, paa hele Amtets Bekostning, saa mange Snee=Plove, som behøves, til at planere Sneen paa Sneeveien. Disse Ploves Indretning og Størrelse findes tegnede paa en, til samtlige Amtmænd skikket, Afridsning i Kobberstik. Naar disse Plove skulle bruges, tilsiges de, til Vei stykket henlagte, Gaardmænd, efter Omgang, at møde med de fornødne Heste til Arbeidet. Det øvrige Mandskab bør, efter Tilsigelse, indfinde sig, og medbringe Skuffer, Spader og Hakker. C. 9. Saasnart Sneen falder, bør den, enten samme Dag, eller i det seeneste Dagen derefter, kastes fra Veien; Til den Ende bør den vedkommende Opsynsmand for ethvert Veistykke (nemlig Sognefogden, for de, under hans Tilsyn lagte, Strækninger, samt Oldermanden i de Byer, igiennem hvilke Landeveien løber, og Magistraten eller Byefogden i Kiøbstæderne, strax tillige alle Vedkommende, at de, til bestemt Tid, indfinde sig paa det, dem tildeelte, Veistykke, med Heste og Reedskaber, for, ved Pløining og Skufning, at jevne Veien. J. 10. Paa de mindre Landeveie, hvor ikke Broen, maatte være lagte over alle Vandløb, bør saadanne Vandløb oplises, til en breed Vogns Breede, indtil de Reisende, naar Jisen bær, kunne kiøre derover ved Siden af det opisede. C. 11. Sneen, i Vei=Grøvterne, hvor disse af samme maatte være tilstoppede, bør opkastes, og tillige alle Hindringer i de, til eller fra Vei=Grøvterne ledende, Vand=Grøvter bortryddes, saavidt Vandet, formedelst dem, naar Tøebrud indtreffer, kunde standse ved Veien, eller oversvømme den; hvilket Arbeide ogsaa forrettes af de Sogne, som Snee=Arbeidet paaligger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Ved indfaldende Tøeveir og Regn, bør ogsaa paa mueligste Maade, sørges for Vandets Afløb fra Veiene selv, og, til den Ende, strax skuffes eller hugges Aabninger og Astøbs=Render i den, ved Siden af Veien opkastede Snee, dog forstaaes dette allene omArbeidet paa Sneen og Jisen. Alt andet Arbeide, paa Veien og ved Grøvterne, bør besørges af dem, der paaligger Veiens eller Grøvternes sædvanlige Vedligeholdelse. C. Om Opsynet. F. 12. Stiftamtmændene, Amtmændene, samt Herredsfogderne og øvrige vedkommende Betiente, bør, hver i deres Distrikter, paasee og vaage over, at disse Forskrivter vedbørligen lagttages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
General=Vei=Kommissionen skal allene henholde sig til Stiftamtmændene og Amtmændene; derimod skulle disse igien tilholde deres Underhavende, saaledes at opfylde deres Pligter, at Posterne og de Veifarende ikke herefter standses eller opholdes, formedelst opdynget Snee. F. 13. Saasnart dyb Snee falder, bør Sognefogden eller Opsynsmanden for ethvert Distrikt, strax, og uden først at oppebie Øvrighedens befaling, foranstalte Sneekastningen. Ligeledes bør de vedkommende Herredsfogder, eller Birkedommere, uden at oppebie Amtmandens Ordre, ufortøvet indfinde sig paa Veiene, og der foranstalte det fornødne, samt daglig have Tilsyn med, at Arbeidet hensigtsmæssigen bliver fuldført. Amtmanden bør og, saa ofte som mueligt, tage Veiene i Øiesyn, og tilholde samtlige Vedkommende, at opfylde deres Pligter, samt hver Uge, saalænge Arbeidet vedvarer, efter hoslagte Formular, indberette til General=Vei=Kommission de Foranstaltninger, som ere trufne, hvad derved hver Dag er bleven udrettet, og hvorledes Veienes Tilstand befindes at være. Paa de Steder, hvor en Birkedommer forestaaer flere Birker, skal han allene føre Opsynet over det Birks Distrikt, i hvilket han boer; men, for de øvrige, beskikkes andre Opsynsmænd. Naar en Birkedommer ikke boer i Birket, skal han, paa sin egen Bekostning, holde en, af Øvrigheden autoriseret, paalidelig Mand, der paa Stedet, som, paa hans Vegne og Ansvar, besørger det ham paaliggende. Fra ethvert Sogn afgives, saalænge Sneekastningen ikke er fuldført, og hvor det behøves, dagligen en Mand, til at gaae Sognefogden tilhande, ved at bringe Efterretning til Herredsfogden eller Birkedommeren, og imodtage deres befalinger, saavidt de ikke selv paa Stedet have kundet give dem, saa at Sognefogden ikke hindres fra at være bestandig tilstæde ved Arbeidet. Ligeledes afgives, hvor det behøves, dagligen et ridende Bud, til at bringe Herredsfogdens og Birkedommerens Jndberetninger til Amtmanden, og igien at modtage hans Ordres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
J øvrigt nyde alle Embedsmænd og Opsynsmænd, ved dette Arbeide, fri Befordring. c. 14. J Henseende til Straf, for Udeblivelser og Forsømmelser, forholdes efter de, i Vei=Forordningens c. 33 givne Forskrivter, dog skulle de, i bemeldte 8 formedelst forsømt Vei=Arbeide, bestemte Mulkter fordobbles, i Tilfælde af Forsømmelse ved Snee=Arbeide, efterdi det, der tabes ved saadan Forsømmelse, ikke, uden dobbelt Vanskelighed, kan erstattes. Af samme Aarsag skulle ogsaa de forholdsmæssigen straffes, som, endskiøndt de ere tilstæde, dog ikke arbeide, efter den befalede Forskrivt, eller ikke arbeide saa meget, som de bør.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
En Sognefoged eller Opsynsmand, der efterlader de ham paaliggende Pligter, mulkteres, efter Forseelsens Beskaffenhed, fra 1 til 2 Rdlr. daglig, og, ifald det behøves, kan Herredsfogden eller Birkedommeren, konstituere en anden, i den strafskyldiges Sted, paa hans Bekostning. Da, ved dette Arbeide, alting kommer an paa hastig Iværksættelse, fordi Veien, ved en Dags Forsømmelse, kan fordærves for den hele Vinter, saa skulle Mulkterne for Udeblivelse fra Sneekastningen, uden Ophold inddrives af Vedkommende; til hvilken Ende Opsigtsførerne bør tilholdes, om mueligt, hver Dag at anmælde for Øvrigheden; hvilke der ere udeblevne. Endeligen befale Vi, at Amtmændene i deres ugentlige Jndberetninger til General=Vei Kommissionen, udtrykkeligen skulle nævne da Herredsfogder og øvrige vedkommende Embedsmand, der have udmærket sig ved dette almeen nyttige Arbeide, saavel som dem, den have vist sig forsømmelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
J øvrigt skulle Amtmændene være bemyndigede til naar det maatte behøves, at konstituere en anden til Opsigtsmand over Arbeidet, paa den forsømmelige Embedsmands Bekostning, paa det at Tiden ikke skal vildes. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Avertissements. Til Efterretning for Vedkommende advares, at ingen, hvem det end være maatte, maae betroe eller laane noget i vores Navn, med mindre vores skrivtlig Beviis derfor følger. Fridericia den 28de Januarii 1800. A. og J. Hartvig v. Essen. 4 aa Allingaard staldes med Rug 112 overstaldede Stude, og ere usolgte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Paa Søndag den 2den Febr. er General=Forsamlingen paa Petersens Klub, her i Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Formedelst Forandring af Bopæl, agter jeg underhaanden at sælge mit eiende Huus, beliggende paa Hiørnet af Kongens og Jyllands Gade, under No. 84, bestaaende af 7 Fag Stuehuus til Gaden, af nye opbygt, og hvori er en Stue paa hver Side af Forstuen, 2 Kiøkken, Spiiskamre og andre Kamre, en god indhegnet Hauge med flere Beqvemmeligheder; hvorom med mig kan accorderes. Fridericia den 29 Jan, 1800. Peder Madsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
J. Hans Majestæt Kongen har behaget at befale. at til Veiledning for Søfarten til Øresund skal igien antændes Blusfor paa de tvende Taarne, som tilforn, ere opførste paa Nakkehoved i Nærheden af Helsingøer, og et Lampefyr i det nordøstlige Cronborgs Slotstaarn, paa hvilke Steder Fyrer brændte i Aaret 1772, saa bekiendtgiøres herved: At den 13 April 1800 bliver lænde Blusfor paa de tvende paa Nakkehoved værende Taarne, og et Lampefyr i det nordøstlige Slotstaarn paa Cronborg. Med disse Fyrer forholdes efter Forordningen af 21. Martii 1705 og Placaten af 1. Februarii 1779. saa at de om Sommeren (eller fra Paaske til Mikkelsdag) lyse 1 Time efter Solens Nedgang til den Opgang, og om Vinteren (eller fra Mikkelsdag til Paaske) 1/2 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Til Efterretning meldes end videre: At paa det Kongelige Toldkammer i Øresund kan bekommes imod 24 Skillings Betaling et i Aaret 1771 forfattet Kort over disse Fyrers Beliggenhed, forsynet med Anmærkninger, om hvad der er at lagttage af dem, som ville efter disse trende Fyrer om Nattetider seile Farvandet. ind paa Helsingøer Reed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-28
Kiøbenhavn i det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 11. Januarii Hansteen. Malling. Frelsen. Tönder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup. Fusom
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Fortsættelse af sidste Londoner Breve, fra 3 Decbr. 1 til 14 Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Den udenlandske Departements Ministers Svar til den Franske Minister Talleyrand; Saagra Til Ministeren for det udenlandske Departement i sk. Paris, den 4 Jan. 1800. Sire, Jeg har modtaget de Breve, De har sendt mig, og forelagt Kongen dem, og Hs. Majestæt, der ikke indseer nogen Grund til at afvige fra de Former, som saa længe har været indførte i Europa, ved Forhandlinger af Affairer med fremmede Stater havnbefalet mig, i hans Navn at give det officielle Svar, som jeg her indlagt sender Dem. Jeg har den Ære at være med Høiagtelse lasaSir, Deres ydmygstrunderdanige Tiener, baade. Grenville, Over dette Svar var skreven, Noten. til Ministeren for det indenlandske Departement. i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Denne meget vidtløftige Note indeholder da, at Kongen har givet hyppige Beviis foresin oprigtige Længsel efter at skaffe Europa Rolighed, samt at ikke Kamp for forfængelig og falsk Roes har hindret samme; men endnu maatte Han stride, for at sikkre sine Undersaattet mod ethvert Angreb. Jkke heller kunde Hs. Majst. haabe, at dette var endnu ufornødent, fordi Han i nærværende Øieblik indlader sig i Underhandlinger med dem, som en nysfrembragt Revolution i Frankrig har givet Magten i Hænderne; thi for at tilveiebringe en almindelig Fred, maatte de Aarsager først være hævede, der frembragte Krigen, og meere end engang fornyede den: i Derefter følger en Skildring af de Ulykker det herskende System i Frankrig har frembragt overalt, og hvorledes efterhaanden alle de have handler der ledte Frankrigs Hielpekilder til Enkopas Fordærv. Det vilde særdeles glæde Hs. Majst. om Samme ved Kiendsgierninger maatte blive overbeviist at der nu herskede bedre Grundsætninger i Frankrig. - Den bedste Borgen derfor vilde være, naar samme Linie af Prindser igien indfattes i Frankrig, som i saa mange Aarhundrede havde gjort Frankrig lykkelig. Et saadant Tilfælde vilde paa eengang hæve alle Hindringer for Negotiationerne, og sikkre Frankrig sine forrige BesiddelMen, saa meget ogsaa end dette var at ønske, saa indskrænker endda ikke Hs. Majsk. sig udelukkende til disse Vilkaar at handle og Fred. Hs. Majst forlanger ikke at foreskrive Frankrig sin Regieringsform, eller i hvad Hænder det vil overdrage den Anthoritæt der er fornøden at lede en stor og mægtig Nations Anliggender. Hs. Majst. har kun sin egen Besiddelses Sikkerhed, og sine Allieredes, samt heele Europas, til Formaal. – Naar Han seer at en saadan kan naaes, viHs. Majst. begierligen gribe Leiligheden at aftale med star Allierødes Midlerne til en almindelig Fred. Men til Ulykke existerer ikke endnu en saadan Sikker, hed, da endnu ingen fornuftig Grund haves at dømme om det nærværende Franske Gonvernements Grundsætninger og Varighed; og altsaa bliver for Hs. Maj. og Sammes Allierede intet andet tilovers end en defensiv Krigs Fortsættelse, dog ikke længere end til Rolighed og Uafhængighed kan finde Sikkerhed o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Den franske Coureer som bragte de Pariser Depescher hertil, der gav Anledning til ovenstaaende vort Hofs Svar, maatte opholde sig i Dover, og det maatte Jngen tillades at tale ham. De franske Consulers Beslutning: et længere at underholde deres Fanger her, vil efter vore Blade have den Følge, at den franske Commissair Nion, som hidtil besørgede disses Proviantering her, kommer til at blive her, indtil det resterede er betalt. Man beregner, at over 24000 fangne Frantsøser ere endnu i England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Den 8de d. M. kom Admiral Gardnen med 16 Linieskibe fra Brest til Torbay, for at indtage friske Levnetsmidler; og strax derpaa gik det Rygte, at en Deel af den Brester Flaade var udløbet; hvilket nok vil forvolde, at han snart igien vil afgaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Forleden holdtes her Auction over Frue Finherberts kostbare Meubler, hvis hele Beløb udgjorde den ikke ubetydelige Sum, 2518 Pd. Sterl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Vore Blade fortællet at Hr. Pitt vil ved næste Parlamentssæde foreslaae at laane Hoffet Østerrig 3 Mil liner, da dette Hof hidtil saa ærefuld han ført Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Vor Regiering skal have saaet den Efterretning fra Royalist=Generalerne i Frankrig, at de vilde holde sig stille, indtil den forenede Armee igien aabnede Feldtoget mod Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Paris, den 17 Jan. Da Buonaparte har tilbudt Kongen af England, Fred, men af det Brittiske Cabinet faaet et for nærværende afslaaende Svar, hvortil man troer Oprørerne i de vestlige Departementer meget har været Aarsag, saa vil vor Regiering nu anvende alle Kræfter, for at ende denne indvortes Krig, førend Englænderne ere istand til at bevirke Landgang paa vore Kyster. Consulerne have derfor strax derpaa den 14de, bor dret: "Navnet, Armeen af England, skal forandres til den vestlige Armee. General Brune, Medlem af Statsraadet, udnævnes til Overgeneral fordenne Armee, og skal strax begive sig til HovedqvarteDagen derpaa, den 15de, er General Brune virkelige afreist herfra til Angers, tilligemed Generalerne La sues og Gardanne, som skal tiene under ham. Ogsaa i de sydlige Departementer er Urolighed; paa nye udbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-01-31
Vore Blade fortælle Chouanerne have selv i Paris mange Tilhængere. Disse forsamle sig om Aftenen i Frimurer=Logerne, hvor de aftale alt.