Jyllandsposten, 1841-09-10
Den nye LandcommunalanordninEftersom denne vigtige Anordning nu er udkommen, mendens Optagelse in extens i dette Blad vilde medtage adskillige Numere, finder Redactionen det hensigtsmæssigt af bemeldte Anordning alene at anføre enkelte af de væsentligste Bestemmelser i hver Paragraph. Vi Christian den Ottende &c. Giøre vitterligt: J den Overbeviisning, at en fri og velindrettet Communalforfatning ikke alene giver Borgerne en forøget Betryggelse for en paalidelig og hensigtsmæssig Bestyrelse af de Anliggender, der vedkomme det Samfund, hvortil de nærmest høre, men at den og maa have en gavnlig Jndflydelse paa at nære Jver og rigtig Sands for det almindelige Vel, have Vi lige fra Vor Thronbestigelse ladet det være Os magt paaliggende at fuldende den Ordning af Communalforholdene i Vort Rige Danmark, som af Vor forevigede Forgjænger deels allerede var begyndt, deels forberedet. Vi have derfor ladet de sidstforsamlede danske Provindsialstænder forelægge Udkast til en Anordning angaaende Landcommunevæsenet, og, efterat have taget de af disse Vore troe Provindsialstænder afgivne allerunderd. Betænkninger over bemeldte Udkast i nøieste Overveielse, byde og befale Vi som følger: § 1. Paa Landet skulle herefter Beboernes communale Anliggender, dog under Vedligeholdelse af de nuværende særskilte Directioner for Skolevæsenet, bestyres af et Amtsraad i hvert Amt og af et Sogneforstanderskab i ethvert Sognedistrict. § 2. Sogneforstanderskabet skal bestaae af Sognepræsten, den eller de Lodseiere, der af Sognedistrictets Hartkorn eie idetmindste 32 Tønder, hvorved dog Skov og Mølleskyld kun beregnes med det Halve, samt boe i Sognedistrictet, eller, hvis dette ikke er Tilfældet, dog ere villige til at indtræde i Forstanderskabet, samt 4 til 9 andre Mænd, der udvælges af de øvrige, i Medhold af det Følgende, dertil qvalificerede Beboere i Districtet. Amtmanden har, efterat have indhentet Betænkning fra saakyndige Mænd i Districtet, nærmere at bestemme Antallet af de Mænd, som skulle vælges af Sogne mændene. Viser dette sig i Tiden ikke passende, kunne Forandringer deri tilstedes af Amtsraadet. Saafremt det i noget Tilfælde, paa Grund af et Sogne districts særdeles store Udstrækning og Folkemængde, maatte være fornødent, at Forstanderskabets Medlemmer maatte overstige de foranførte Antal, haver Amtsraadet derom at gjøre Jndstilling til Vort Cancelli. Herredsfogden og Birkedommeren i den eller de Juris dictioner, hvori Sognedistrictet er beliggende, er ogsaa berettiget til at tiltræde Sogneforstanderskabets Samlinger med Stemmeret, naar hans Leilighed tillader det. § 3. For at Nogen skal kunne deeltage i Valget af Sogneforstandere og vælges i denne Egenskab, udkræves det, at han, foruden at have opnaaet 25 Aars Alderen, maa eie eller have i Arve eller Livsfæste idetmindste 1 Tønde Hartkorn Ager og Eng eller 2 Tdr. Skov eller Mølleskyld i Districtet. Lige med disse ansees og de, der, som Beneficiarier eller iøvrigt ifølge deres Bestilling, bruge Embeds= eller Tjenestejord af ovennævnte Størrelse m. m. § 4. Ligesom Jngen derved Dom er funden skyldig i nogen i den offentlige Mening vanærende Forbrydelse, kan deeltage i Valget af Sogneforstandere eller vælges til denne Post, saaledes skal dette ogsaa gielde og Enhver, der er sat under Tiltale for en Forbrydelse af foranførte Beskaffenhed, og ikke ved endelig Dom er bleven aldeles frifunden for samme. Fremdeles kan Jngen, der maatte være sat under Værgemaal, eller hvis Bo er under Opbuds= eller Fallitbehandling, eller som iøvrigt er underkastet nogen Retsforfølgning, der efter Lovene betager ham Raadigheden over alt hans Gods, udøve Valgret eller have Adgang til at vælges, saalænge en saadan Uraadighedstilstand vedvarer. J 5. Ascendenter og Descendenter maae ikke paa een Tid have Sæde i Sogneforstanderskabet. - 6. Sogneforstanderne vælges paa 6 Aar. Dog afgaaer af dem, der udvælges første Gang efterat nærværende Vor Anordning er traadt i Kraft, Halvdelen efter 3 Aars Forløb, hvorved i Mangel af mindelig Overeenskomst Lodtrækning gjør Udslag men den anden Halvdeel først ved Udgangen af det 6te Aar. Som Følge heraf afgaaer siden stedse hvert 3die Aar det halve Antal af de valgte Sogneforstandere, § 7. Valgene, som stedse udenfor de Tilfælde, hvor en extraordinair Vacance skal besættes, skulle foregaae i Aarets sidste Qvartal, forberedes ved en Liste over de Valgberettigede og Valgbare, som udfærdiges af Valg bestyrelsen. Denne skal første Gang bestaae af trende af Amtmanden, helst blandt de større Lodseiere, udnævnte Mænd, men for Fremtiden af Forstanderskabets Formænd og tvende af dettes andre Medlemmer, som det selv udnævner. - 8 Dagen og Klokkeslettet, da Valgene skulle foregaae, blive idetmindste 8 Dage forud ved Kirkestævne at bekjendtgjøre. Valgene foregaae offentligt paa et dertil beqvemt Sted, og alle Vælgerne som ville udøve deres Valgret, have at møde personlig, og mundtlig for Valgprotokollen at tilkjendegive, paa hvilke Personer de vælge. § 9. Dersom den, paa hvem et Valg er faldet, fremkommer med nogen Undskyldning, haver Valgbestyrelsen at bedømme sammes Tilstrækkelig hed og finder Pluraliteten af Valgbestyrelsens Medlemmer den antagelig, skrides der til et nyt Valg. § 10. Skulde nogen Sogneforstander i Løbet af den Tid, hvori han efter § 6 skulde forestaae sin Bestilling, komme i et Tilfælde, der betager ham nogen af de Egenskaber, der udkræves til foranførte Post, bliver han at entledige, hvorved det dog bliver at iagttage, at den Omstændighed, at nogen af de valgte Sogneforstandere, senere ophører at eie eller besidde saadan Eiendom, som efter § 3 udkræves til Valgbarhed, ikke skal bevirke hans Udtrædelse af den Post, hvortil han engang ved sine Medborgeres Tillid er udvalgt. § 11. Saasnart Valget af Sogneforstanderskabets Medlemmer ifølge det Foregaaende er fuldendt, og Valgene, hvis Noget mod dem har været at erindre, ere berigtigede, har den Ældste af de Udvalgte at sammenkalde Sogneforstanderskabet og foranstalte en Formand valgt. Formanden fratræder med Udløbet af hvert Aar, og haver stedse i Aarets sidste Møde at foranstalte Valg af en Formand for det kommende Aar, hvorved dog den fratrædende Formand kan vælges paany. § 12. Formanden berammer Forstanderskabets saavel ordinaire som extraordinaire Møder, og foranstalter Medlemmerne dertil sammenkaldte. Han leder Forhandlingerne i Møderne, fører Forhandlingsprotocollen og sørger for, at Forsamlingens Beslutninger nøiagtig tilføres. 9 13. Jngen Beslutninger kan tages af et Sogneforstanderskab, naar ikke idetmindste Halvdelen af dets Medlemmer er tilstede, Herredsfogden eller Birkedommeren dog ikke derunder indbefattet. Naar der mellem Medlemmerne ere ulige Meninger, afgjøres Sagen efter den Mening for hvilken Formanden erklærer sig, som Fleerhedens. Protokollen underskrives af alle tilstedeværende Medlemmer af Sogneforstanderskabet. § 14. De Forretninger i Henseende til Fattig- og Skolevæsenet, som efter de nugjeldende Anordninger paa hvile Fattig- og Skolecommissionen, skulle herefter gaae over til Sogneforstander, skabet, hvoraf følger, at bemeldte Commissioner ville ophøre, saasnart Sogneforstanderskaberne ere traadte Virksomhed. Derimod vil det fremdeles tilfalde Sognepræsten imellem Sogneforstanderskabets Møder at varetage Alt, hvad Fattig- og Skolevæsenet vedkommer, saaledes som Reglementet af 5te Juli 1803 og Anordn. 29de Juli 1814 have bestemt. § 15. J det aarlige Overslag over Udgifterne, saavelsom i sammes Ligning, tager det hele Sogneforstanderskab Deel. Herved blive de hidtil gjeldende Regler at iagttage, dog at Sogneforstanderskabet skal være beføiet til selv at tage endelig Beslutning angaaende Ligningen af Skolevæsenets, ligesaavel som af Fattigvæsenets Udgifter, uden at samme, saaledes som i Anordn. 29de Juli 1814 § 56 er fastsat, først behøver at indstilles til Amtsskoledirectionens Approbation. § 16. Det paaligger Præsten at føre rigtigt Regnskab for Fattigvæsenet, og for Skolevæsenets Vedkommende tilkommer det de større Lodseiere, der efter 82 indtræde uden Valg. Ere der flere saadanne Lodseiere, skifte de hvert 3die Aar, saaledes at i Mangel af mindelig Overeenskomst, den af dem, der har det største Hartkorn, først overtager denne Forretning. En ingen saadan større Lodseier Medlem af Sogneforstanderskabet eller han derfor er fritagen, saa at Regnskabs føreren for Skolevæsenet er udnævnt af Sogneførstanderskabet, da hviler Ansvaret for rigtigt Regnskab paa det hele Forstanderskab. § 17. Fremdeles ville vi med Hensyn til alle andre Sognedistricternes Anliggender indrømme Sogneforstanderskaberne al den Medvirkning, som Forholdenes Natur tilsteder. Saaledes vil Sogneforstanderskabet i Forbindelse med Politimesteren have at drage Omsorg for, at Sognet er forsynet med de fornødne Biveie, og at disse forsvarlig vedligeholdes, og, naar Omstændighederne fordre det, grundforbedres m. m. § 18. Der bør gives Sogneforstanderskabet Leilighed til at yttre dets Tanker, naar Noget udenfor det, der umiddelbart hører til de gieldende Loves Overholdelse, skal foretages i Sognedistrictets Anliggender, ligesom det og skal være beføiet til angaaende saadanne Gjenstande at gjøre Forestilling til vedkommende Autoriteter. § 19. Det Tilsyn ved Assurancevæsenet, som nu ifølge Pl. 27de Novbr. 1839 er overdraget visse af Amtmanden udnævnte Mænd, bliver for Fremtiden at udøve af de respective Sogneforstanderskaber, dog at derved den i bemeldte Placats § 5 indeholdte befaling til Branddirecteuren om at tilstille forbemeldte Tilsynsmænd de ved Plac. 15de April 1828 §. 2 befalede Qvartalsberetninger, forandres derhen, at Brand directeuren skal underrette Forstanderskabets Formand om enhver Brand-Taxation, som forefalder i Sognedistrictet, for at denne enten selv kan møde under Forretningen, eller foranledige, at en Anden af Forstanderskabet møder, eller og paa anden Maade skaffe sig Kundskab om sammes Udfald, hvorom Forstanderskabet i alle Tilfælde bliver at underrette, for at Samme derved kan gjøre sine bemærkninger, om dertil findes Anledning. § 20. Sogneforstanderskaberne bør ved de Midler, der staae til deres Raadighed, søge at forhindre Betleri og Løsgængeri, og derved understøtte Sognefogderne i Opfyldelsen af de disse paaliggende Pligter. Ogsaa i andre Henseender bør Sogneforstanderskabet paa lige Maade bidrage til at fremme og opretholde god Politi=Orden. (Sluttes.) Efterklang fra Reisen til Himmelbjerget. Laura. Skanderborg, den 4de August 1841.) O Frauenschonheit, Vieles ist zu preisen. an dir, in evig unerschopsten Weisen; das ist dein Schønstes, das in deiner Näheauch vilde Sunderherzen weicher schlagen. das ein Gefühl sie fast mit dunklem Wehe aus ihrer Unschuld langst verlornen Tagen. Mag auch des Sunders Herz zur Lust entflammen, menn er in deine Zauberfulle blickt, doch stet er auch den Ewiges und schrickt, an dir, du Himmelsabgrund, schen zusammen. Uicolaus Lenau. Nicolaus Niembsch Edler von Strehlenan) (Faust. S. 108.)Mon jeg var paa hine Høie. Himlen mere nær end da nys jeg i dit Øie saae et Himmelskiær, Nei, o Laura, hulde Pige. faare Barn fra Lysets Rige, Himlen straalte hist dog ikke, som i dine Blikke. Sallig, henrykt, født forvirret. og med smeltet Bryst, paa det hulde Syn jeg stirred rene Himmellyst! Hvad er Solen, hvad er Maanen, hvad den hvalte Bues Blaanen, hvader Stjernen i det Høie vel mod Lauras Øie? Gamle Minder i mit Hjerte, atter vakte du, og den dybe Længselsmerte. greb mig mægtig nu, mine Tanker, fløi tilbage. blandt de svundne, glade Dage, som jeg stille saae henglide ved min Elsktes Side. Tabt for evig. - Hjertets Eden og jeg veed det grant. - blomstrer aldrig meer herneden, naar det først forsvandt; kan det hede Digterhjerte, sødt beggeistres i sin Smerte, af et Glimt fra Skjønheds Rige, af en delig Pige? Ja! – Vel har jeg sværmet, levet dog ei dette Bryst, lukt for Skjønheds Magt er blevet, for Begeistrings Lyst: faare Kinders fine Rødme, friske Læbers Rektarsødme end med salig Fryd mig fylder, Sjælen mægtig tryller. Paa dit Hoved vil jeg lægge signende min Haand: med sin hvide Vinge dække huldt dig Uskylds Aand! Tag mod mine Melodier, dig som Minde dem jeg vier om et Digterbryst, som ikke glemmer dine Blikke. Fr. Sneedorff. Birch.