JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Reisende fra 18de til 25de Junii. Fra Gaabense. Til Vordingborg udenfor Posterne: Justitsraad, Overcontrolleur Schumacher, Procurator Aagaard, med Familie, Procurator Larsen. - Med "Caroline Amalie til Kjøbenhavn: Fru Hofjægermesterinde Colbiørnsen, Jfr. Bøgvad, Cand. phil. Colbiørnsen, Jfrne. Bille og Holst, Forvalter Holst, Mad. Smidt, Mad. Fahlberg med Søn, Tjenestepige S. Rasmusdatter. – Med Løven til Koster: Mad. Sievers med Datter; til Kjøbenhavn: Gaardmændene Mortensen, Madsen og Olsen, Ungkarl Pedersen, 5 Dækspassagerer. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Pakkeposten: Forvalter Andersen, Dhrr. Nordberg, Kubbers, Nielsen og Smith, Jfr. Ulrik, Mad. Rosen; med Personposten: Hr. Matzen, Jfr. Jbsen, udenfor Posterne: Hr. Propr. Dahl, Pastor Nissen, Forp. Engelbret med Familie, Propr. Grandjean, Tømmerhandler Baag, Jfr. Biilmann, Capt. Dreier, Proprie. Jacobsen og Friis, Pastor Theil, Forptne, Theil og Heegaard, Mad. Høyer, Jfr. Høyer, Muurmester Jacobsen, Hr. Frise nette. - Med "Caroline Amalier fra Kjøbenhavn: Prop. Hansen med Kone og Datter, Mademois, Grassellini, Jfr. Bech, Boghangler Berggreen, Fru Buntzen, Fru Klein og Datter, Mad. Mariager med Barn, Kjøbmand Jensen, Handelsbetjent Heidenheim, Procurator Larsen, Prop. Hennings, Forstandidat Ostwald, Bogholder Heerup, Frøken Henchel. -Med "Løven" fra Kjøbenhavn: Gaardmændene Jensen og Larsen med Koner, Skuespiller Hansen, dHrr. Jversen og Hansen, 1 Dækspassageer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Udenlandske Efterretninger. Norge. Om Kjøbenhavnsreisen hedder det fra Christiania i den Constitutionelle, "Medens Kjøbenhavns Authoriteter, af hvem man dog hidtil alene havde frygtet nogen Modvillie lagt for Dagen mod det forestaaende nordiske Studentermøde, nu sees at vise Festtilberedelserne i denne Anledning "Forrekommenhed, ja Hs. Maj.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Kong Christian den Ottende endog har indrømmet Studenterne et Banketlocale saagodtsom i sit eget Slot, komme de ugunstige Manifestationer fra en Kant, man mindst skulde ventet sig – fra vor liberale norske Regjering. Man fortæller nemlig, at efterat en Deel Copister og Extraskrivere i Departementerne havde tegnet sig til at deeltage i Kjøbenhavnsturen, og flere af dem endog havde erholdt udtrykkelig Reisetilladelse, fik et Par af Departementscheferne Skrupler, og gav sine Undergivne det Raad, ikke at foretage Reisen. Dette Raad, som i saadanne Forhold kommer en befaling temmelig nær, skal ogsaa have havt tilfølge, at de fleste af hine Copister have udslettet sig af Listen paa de Reisende. Men ikke nok hermed, en Universitetslærer, Hr. Lector Monrad, der vilde deeltage i Studentertoget, er af Hs. Excellence Statholderen bleven negtet den foreløbige Reisetilladelse, der var ham nødvendig, da hans Ansøgning derom ikke vilde kunne ventes tilbage fra Stockholm før efter Studenternes Afreise. Jkke at tale om det Holdningsløse og Vaklende i denne Regjeringens Fremgangsmaade, maa man tillige i dens Grund erklære den for et stort Misgreb. Netop ved saadanne Demonstrationer virker man mod sin Hensigt; man bidrager til at stemple med et politisk og stats vigtigt Præg et uskyldigt Vennemøde af aands- og stammeslægtede Ynglinger, en Sammenkomst af nordisk Ungdom, der vistnok har sin store og fremtidige Betydning i aandig og social Henseende, men som idetmindste den norske Regjering skulde være den sidste til at misforstaae, ligesaavist saa de norske Studenter ere de, der altid have holdt sig den politiske Side af Skandinavismen fra Livet. Vi tvivle derfor ikke om, at Hs. Maj. Kong Oscar høilig vil misbillige sin norske Regjerings Færd i dette Stykke og vi unde den af Hjertet en saadan Reprimande. Med Hensyn til Lector Monrads Udelukkelse, da bemærkes, at Universitetslærere, idetmindste Docenter, saavidt vides ere med i Upsala studenternes Tog. Det kan ogsaa være et Spørgsmaal og Universitetslærere her i Landet behøve nogen Reisetilladelse i Ferietiden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Tydskland. J det Würtembergske Kammer omtalte den Deputerede Rømer de hemmelige Beslutninger af Wiener-Conferenzen i 1834, hvilke nu ikke længere kan kaldes hemmelige, siden Hr. R. oplæste adskillige Paragrafer af samme. J denne Anledning yttrede han: Hvis endog kun een af disse Bestemmelser, som dog ogsaa Würtemberg ved sin Underskrift har billiget, bringes i Udøvelse, saa erdet ude med vor hele forfatningsmæssige Tilstand. Han erklærede fremdeles, at han vel ikke nu vilde gjøre noget bestemt Forslag desangaaende, men blot omtale Sagen, og nærede iøvrigt den visse Forventning, at Würtemberg aldrig vilde opfylde nogen af disse Grundloven ligefrem ophævende Bestemmelser. Ministeren, Grev Beroldingen, replicerede hertil, at den samme Gjenstand ogsaa var bragt paa Bane, i Naborigets Stænderforsamling (formodentlig Baden), og at den Deputerede neppe selv ventede andet Svar her, end det, der blev givet der, nemlig, at Regjeringen ikke ansaae sig forpligtet til at gjøre Kammeret Regnskab angaaende de omtalte Conferenzbeslutningers Ægthed, og det saameget mere, som den ikke alene og paa egen Haand kunde løse den Forpligtelse, som den havde indgaaet mod de øvrige Forbundstater angaaende Hemmeligholdelsen af hine Beslutninger. Men at de iøvrigt ikke indeholdt Noget, der stred imod Forfatningen, derpaa meente han - var det et Beviis, at der i 11 Aar ikke havde tildraget sig Noget, som kunde retfærdiggjøre en slig Formodning, og var Sligt indtruffen, saa vilde Stænderne nok have vidst at staae paa deres Ret. Römer svarede hertil, at Ægtheden af hine Beslutninger neppe var negtet af Nogen for Alvor, og at det forekom ham bedst, om Regjeringen oprigtig tilstod, at man dengang havde ladet sig henrive af politiske Lidenskaber, men at den nu desto vissere nærede den Forventning, at den vilde blive fri for enhver Anmodning om at bringe hine forfatnings stridige Beslutninger i Udøvelse. - Det er iøvrigt besynderligt, at hine Bestemmelser, der nu altsaa kan ansees som bekjendte, ikke læses i de tydske Blade, ikke engang ved denne Leilighed. Skulde dette være af Skjødesløshed eller fordi de ikke maae offentliggjøres der? – Ogsaa i Würtemberg har man erkjendt Vigtigheden af at forbedre Skolelærernes Vilkaar, og et hertil sigtende Forslag blev eenstemmig antaget af Kammeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
J Darmstadt har en tydskecatholsk Meenighed dannet sig; paa den anden Side berettes, at der i Østerrig er tilstaaet Jesuiterne Ret til at fungere som Lærere ved alle Underviisningsanstalter og at de i saa Fald ikke behøve at producere andre Vidnesbyrd, end dem, de medbringe fra deres Foresatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Maynooth Billen har nu ogsaa passeret Overhuset og kan altsaa ventes med det Første at emanere som Lov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
De Franske synes at være meget tilfredse med den nylig afsluttede Convention med England, og Ministerens Forlangende om en Anviisning paa 10 Millioner til at bestride Udrustningerne ved den forøgede Flaade, der nu skal holdes ved den africanske Kyst, vil nok blive bevilget uden Modsigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
De europæiske Gesandter i Constantinopel, skal dog have udrettet saameget, at Porten nu har givet Paschaen i Syrien bestemt Ordre til at tilveiebringe Rolighed paa Libanon med Magt, hvis Jntet udrettes med det Gode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Der tales om en ny mærkværdig Opfindelse af Hr. Daguerre, som bestaaer i at meddele unge Træer en Udvikling i 3 Maaneder, som de ellers først opnaae i 3 a 4 Aar. Middelet hertil skal være en egen Slags Podeqviste, der anbringes i Nærheden af Roden, og der er allerede gjort adskillige heldige Forsøg dermed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Ved det sidste Jordskjælv i Mexico blev Staden Rio Blanco aldeles ødelagt, og Halvdelen af dens Jndvaanere begroves under Ruinerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Atter iaar have Sønder=Alslev Sogns Beboere, ved at høitideligholde Dagen for Stavnsbaandets Løsning, givet et Beviis paa, at de taknemlige paaskjønne denne den hedengangne Kong Frederik den Sjettes store Velgierning imod Bondestanden og i kjærlig Erindring bevare en Daad, som aldrig bør tabes af Jhukommelse saalænge der rører sig en Draabe sundt Blod i det danske Folks Aarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Vi glædede os ved Kong Frederik, Han var os en god og naadig Konge; Danmark ved ham en stor Velgierning fik - Vi ham aldrig glemme, naar vi sjunge. Men destoværre, der ere endnu saare Mange af Bondestanden, der ikke have den mindste Sands eller Paaskjønnelse for Alt, hvad der er gjort til deres Stands Fremme. Der gives vel Leilighed til Oplysning, saasom Læseforeninger, Aftenskoler m. m.; men hvad nyt ter det, naar det ikke bliver afbenyttet paa rette Maade, at Standen i det Hele kan vaagne op af den Dvale, hvori vore Forfædre i saa mange Aar tilbage vare indslumrede. Dog - Sandhedens Lys giver bestandig Glands fra sig; Mørket er ikke saa tæt og sort meere; efterhaanden bliver det Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Festen, der begyndte Kl. 3 om Eftermiddagen, aabnedes med Psalmerne No. 435 og 437 af den evangelisk christelige Psalmebog. Derefter taledes om flere gode Ting og læstes i Frederiks Bondekrønike om Dagens Betydning (Stavnsbaandets Løsning), Grændser for Hoveriet, Udskiftning, Tiendebestemmelser, Negerslaver nes Frigivelse, Stænderforsamlingerne, hvor Enhver har Ret til at udtale sine Ønsker om det meest Gavnlige for Samfundets Vel og Bedste. Derefter tømtes nogle Glas for Kongen, Dronningen og Kronprindsen med Ønsket om at de maatte leve længe og lykkeligt, og at Gud vil indgyde Kongen Kraft saavelsom Villie til at nedbryde og udslette de Ruiner fra Fortiden, der endnu staae tilbage og adskille Bondestanden fra de øvrige Samfundsclasser, Lad Mænd omkring hans Trone staae; Gid de af ganske Siæl sig maae Til Landets Vel forene; Lad dem ei glemme Pligt og Ed Men fremme Sandhed, Ret og Fred, Og uden Svig ham tjene Og saa en Skaal for vort Herskab, Hr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard, for Hoveriets Afløsning og for de glædelige Løfter, som han i Godsets Bønders Nærværelse og Paahør udtrykkelig har udtalt: at lade Fæstegodset overgaae enten til Arvefæste eller Selveiendom uden betydelig Forhøielse af de Afgifter, som forØieblikket hvile paa Fæstegaardene. Gud styrke ham og give ham Fasthed i et saa vigtigt Foretagende, ham, saavelsom andre Godseiere af samme ædle Tænkemaade Til Slutning udbragtes Skaaler for de djærve Mænd Kammerraad Drewsen, Balthazar Christensen, Orla Lehmann m. Fl., som saa kraftigt udtalte Sandhedens og Retfærdighedens Ord i Stændersalen til Ære for dem selv og til Gavn for hele Statssamfundet. Sønder=Alslev, den 23de Juni 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Fra samtlige Sønder-Alslev Sognebeboere. Da det vel ikke er tvivlsomt, at Fattigvæsenet ha den Forpligtelse til de hjælpeløse Børn, hvis Forsørgelse det har paataget sig, at drage Omsorg for, at saadan legemlig Brøst hos disse, som kan afhjælpes, bliver afhjulpen i Tide, at de dog saavidt muligt med et sundt Legeme engang kunne udgaae fra Fattigvæsenets Forsortil selvstændig Virken for Ly og Brød, tillade vi os indstændigt at lægge Vedkommende paa Hjerte, at de under Nykjøbings Fattigvæsen hørende Børn, som lide under labium leporinum (Hareskaar), snarest muligt blive tagne under Lægebehandling. Betænker man blot, hvilke Hindringer det frastødende Ydre og den besværlige, ofte uforstaaelige Udtale, der ere Følger af Hareskaaret, lægger en saadan Lidende i Veien i hans Stræben for Udkommet, og selv om han vinder dette, hvilken sørgelig Tilværelse han dog frister, idet han stadigt og smerteligt vil blive mindet og sin Svaghed, naar den afskjærer ham fra Glæden i Selskab og Samtale med sine Medmennesker, da vil man vel let see, at det slet ikke er noget Ubetydeligt, hvorom her er Tale, og man vil tage sig dette Vink til Minde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
AVERTISSEMENTS. At Dagvognen mellem Nykjøbing og Gaabense indtil videre, vil afgaae fra Nykjøbing hver Løverdag, Morgen Kl. 4 og Mandag Middag Kl. 12, for at bringe og afhente Passagerer til og fra Dampskibe Løven paa sammes Toure mellem Kiel og Kjøbenhavn, bringes herved til offentlig Kundskab. Befordrings-Contoiret i Nykjøbing paa Falster, en 26de Juni 1845. At jeg har etableret et Farveri her i Byen tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for Byens og Omegnens ærede Beboere, lovende Enhver, som vil unde mig deres Søgning, reel og billig Behandling samt hurtig Expedition. Vadmel stampes og over skjæres efter Forlangende, ligesom ogsaa Hvergarn og Andet presses. Ligeledes modtages til Trykning saavel Linned som Uldent. Stubbekjøbing den 26de Mai 1845. Serritzløv
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Dampskibsfarten. angaaende. Dampskibet "Caroline Amalie, havde paa Reisen fra Nyborg den 23de dennes det Uheld i Be tet at grundstøde, saa at det blev læk, og maatte land sætte, hvorved dets Farter ere standsede indtil videre hvilket Publicum herved underrettes om, med Tilføiende. at naar Skibet atter kan begynde sine Farter, skal det betids blive bekjendtgjort i denne Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Ved samme Leilighed tillader jeg mig at henlede de Reisendes Opmærksomhed paa Dampskibet "Løven, som vedbliver sine Farter mellem Kiel & Kjøbenhavn, anløbende Gaabense, Kallehave & Koster som hidtil, og saaledes afgaaer fra Gaabense til Kjøbenhavn hver Løverd. Morg. Kl. 67. "Kiel hver Mandag Eftermidd. Kl. 45.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Passageertaxten er: 1. Pl. 2. Pl. Dækket. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Mellem Gaabense og Kjøbenhavn 3 S. 2 8. 1 8. Kallehave 8. Koster...... 132. = 80. = 48.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Kiel. 748, 532. 264 Løvens" Farter ere saa nøie som muligt forbundne med Jernbanetoget mellem Kiel og Altona. Reisende, som ville benytte dette Dampskib, anmodes om at ville indfinde dem til det forstangivne Klokkeslet, for betids at blive indskrevne. Gaabense, den 25de Juni 1845. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
En Gig er tilkjøbs i Nykjøbing. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
En sund og skikkelig Patte-Amme kan erholde Condition i August Maaned, anvises fra Apotheket i Stubbekjøbing. Rydde-Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Fredagen den 4de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, holdes Licitation i Koblerne ved Fuglsang Hovedgaard over Rydningen af Træe=Støde og Stubbe – paa afdeelte de eller større og mindre Stykker – i indeværende Sommer og Efteraar, alternativt: alene for Pengebetaling eller deels for Ryddebrænde. Mod passende Betryggelse kan Forskud ventes, saavel paa Arbeidsbetalingen som, om fornødent, til Arbeids-Redskaberne. Sundbye den 24de Juni 1845. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Auction Fredagen d. 4de Juli d. A., om Formiddagen Kl. 10 bliver hos Fæstegaardmand Rasmus Carstensen Kjæmpe af S. Ørsløv, ved offentlig Auction bortsolgt endeel særdeles gode Gangklæder, Sengeklæder, Vadmel og Lærred m. m. tilhørende Stervboerne efter de sammesteds bortdøde Kjenestepiger An Hansdatter og Kirsten Rasmusdatter, samt endeel Jndbo og Løsøre Effecter tilhørende Stervboet efter Huusmand Jeppe Olsens fraskilte og afdøde Hustrue Maren Hansdatter af Elkenøre; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Vederheftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Falsters Birk, Nykjøbing d. 21de Juni 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Falsters Lollands N Tidende. Stifts Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Løverdagen den 28. Junii. No 77.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
J Torsdags Aftes besøgtes Theatret, som Theaterdirectionen havde overladt Studenterne og hvor der gaves en Festforestilling, som aabnedes med Overturen til "Lulu", hvorefter Fru Heiberg som Jdun bød de Fremmede velkomne i en Prolog af Oehlenschlæger. Derpaa gaves Barselstuen" og til Slutning "Toreadoren". Fru Heiberg modtoges ved Jndtrædelsen med stormende bifald, hvilket gjentoges efter Prologens Slutning. Samme hæderlige Opmærksomhed vistes alle vore fornemste Skuespillere og Skuespillerinder, og i Balletten Hr. Bournonville og Jfr. Nielsen. Flere Gange i Stykkerne hostede de Spillende meget bifald og til Slutning lød et "Længe leve den danske Scene, der besvaredes med et i Gange gjentaget Hurra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Det fortjener Omtale, at dHrr. Cloetta & Mini gratis serverede med Forfriskninger for dem, der vare i Theatret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Jndenlandske Efterretninger. Kongen af Preussen har hos Prof. Bissen bestilt Thorvaldsens de tre Gratier af Marmor (et Arbeide, der skal ville beløbe sig til 32,000 Rbd.) og yttret, at han ret snart ønskede sig i Besiddelse af dette Kunstværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Berl. Tid. bringer den sørgelige Efterretning, at den udmærkede Embedsmand, Conferentsraad Chr. Lund, er død i Onsdags i en Alder, som pleier at levne Forventningen om endnu en lang Virksomhed, understøttet af usvækket Kraft og riig Erfaring. Fra Ribe Skole kom han tidlig til Universitetet, og udmærkede sig iblandt de Studerende, baade ved Anlæg og alvorligt Studium. Hans første Ansættelse var som Auditeur, hvorefter han ved Omdannelsen i Aaret 1817 af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler valgtes til sammes Secretair og Bureauchef. J denne Stilling virkede han i fem Aar, og kaldtes da til Committeret i Rentekammeret og Kammersecretair for de danske Sager, en Stilling, hvori han fra 1822 af havde væsentlig Andeel i de igjennem Collegiet udfærdigede Forestillinger og Lovarbeider. Da Rentekammeret fik sin nuværende Organisation blev han dets ene Sectionschef. J begge Poster bare hans udmærkede juridiske Kundskaber og udholdende Arbeidsomhed, saavelsom hans almeenerkjendte Retsindighed, de gavnligste Frugter. Saa høit agtet som han var i sin Embedskreds, saa elsket var han af Slægt og Venner, for hvilke han altid var en trofast Støtte, og kunde være det saameget bedre som han ikke selv stiftede nogen Familie, men levede ugift. Fædrelandets Tjeneste vil vanskelig forvinde hans Tab; for hans talrige Venner er det erstatteligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Om "Caroline Amalies Forliis hedder det i Hemp. Av. af 25de ds.: "Vi havde med god Vind naaet ned under Sjælland, og glædede os til at være paa samme Tid i Kjøbenhavn, som vore kjære Naboer fra Broderrigerne, men vort Haab blev i Sandhed skuffet. Just som vi talte derom, tørnede Skibet med et heftigt Brag mod en Klippe, saa det dundrede i hele Skibet. Enhver troede at Maskineriet var sprunget; en frygtelig Ængstelse stod malet paa Enhver, og man vovede knap at tale. Pludselig sprang begge Maskinmestrene op af Rummet, og jeg vovede mig hen at lige ned til samme, da Vandets voldsomme Jndtrængen bekræftede min Frygt. Man hentede Puder og Alt muligt for at forhindre Vandets voldsomme Jndtrængen, men forgiæves: i et Nu var Vandet trængt op til Fyrbøderne, og Jlden sluktes af sig selv, saa Kraften var borte. Vandet steg i et Qvarteer næsten fuldt i anden Kahyt, og man maatte vade igjennem for at redde Tøiet op paa Dækket. Jngen talede et eneste Ord, man forudsaae hvor stor vor Fare vel kunde være. Til Lykke havde Seilet hele Tiden været sat til, og da det kulede stærkt, begyndte Skibet at flyde, og Capitainen søgte at sætte det paa Grund ved Agerse, hvilket Gud skee Lov ogsaa lykkedes, saa vi lykkelig og vel bleve bjergede med Baadene. Vi maatte nu vandre næsten en halv Miil op til Byen, hvor vi Alle hos Præsten fandt den gjæstfrieste Modtagelse; herfra maatte vi i aabne Baade seile over til Sjælland og derpaa kjøre til Skielskiør, hvorfra vi paa Rhederiets Regning bleve befordrede med Extra Vogne til Kjøbenhavn. Havde Vinden dreiet sig en Time før om til Nord, vare vi ganske vist blevne begravede i Bølgerne, da det saa vilde have været umuligt at sætte Skibet paa Grund, og to smaa Baade vare for Lidet til at bjerge os Alle. Af "Dannevirke, erfares, at Professor Flor nylig har modtaget et Brev, hvori en Forstander for Elementairskolen i et Bjergværk i Wærmeland, i Sverrig anmoder ham om Oplysninger og Rødding Skoles Plan, Organisation og Lærre methode. Denne Skole har saaledes ogsaa vakt Opmærksomhed udenfor Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Orlogsbriggen Ørnen"Captlieut. Krencheel, bestemt til Gibraltar, Tanger, Kysten af Guinea og Vestindien, afseilede fra Kbhavn i Onsdags Morges. Jtzeh. Ugeblad fortæller, at Festen paa Skamlingsbanke iaar skal være slesvigholsteensk, da alle Bønder i Haderslev, Aabenraa og Tønder Amter, som ere besjælede af Slesvigholsteinismen, have besluttet (faaet Ordre til at møde, og at et stort Antal Studenter fra Kiel ligeledes tør forventes at ville forherlige Festen ved deres Nærværelse. Bare de ikke udeblive ligesom Moriz ifjor, der truede med, som et Gjenfærd af den tydske Keiser Barbarosse, at ville indfinde sig under Festen og nedrive den store Dannebrogsfane. (Danne.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Nykjøbing Skibslifte. Jndklarerede. Den 26de Juni, Jagten Cathrine, Skpr. I. P. Wæver, af Stubbekiøbing, fra Faxø med Kalsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Udklarerede. Den 26de Juni, Jagten de 4 Sødskende, Skpr. R. Mortensen, af Svendborg, ved Forbiseiling, til Svendborg med Egeplanker, Jagten Processen, H. K. Hansen, af og til Marstal med Brænde. Den 27de: Jagten die drey Geschwester, C. Wichmann, af Rønne, til Bandholm med Pottetøi og Ost, Tjalken Harmonien, A. Klotz, af og til Nysted med Stykgods; Skonnerten Johan August, H. J. Bærenson, af Udevalle, til England med Kreaturbeen; Jagten Elisabeth Juul, M. A. Marquardt, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde og Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
Udenlandske Efterretninger. Preussen. J Pillau er der i Begyndelsen af denne Maaned afholdt en Borgerforsamling, som bivaanedes af flere tusinde Mennesker og affattede følgende mærkelige Erklæring: "J Betragtning af, at det staaer enhver preussisk Borger frit at udtale sin politiske Mening uden Forbehold, hvilket ei heller er formeent nogen Forsamling af Borgere, i det Mindste ikke i vor Provinds; i Betragtning af, at der gjøres Fædrelandet Nytte og de med Statens Styrelse beskjæftigede Øvrigheder en Tjeneste ved offentlig at udtale Folkets Stemning; i Betragtning af, at vore Provindsialstænder ifølge Valgloven kun repræsentere en liden Deel af Folket og at formesurens strerge Haandhævelse den offentlige Mening kun ufuldkommen kan tilkjendegive sig gjennem Pressen, erklære vi her forsamlede Borgere fra Stæderne Königsberg, Elbing, Braunsberg, Fischhausen og Heiligenbeil, at vi ansee en almindelig Repræsentation af hele Folket ved en af alle Classer af Statsborgere valgt rigstændersk Forsamling for en stor Nødvendighed for Landet og at efter vor Mening Enhver, der paa lovlig Vei arbeider til dette Maals Opnaaelse, gjør sig fortjent af det preussiske Fædreland." J samme Forsamling, som afholdtes nogle Dage før Kongen besøgte Königsberg, antoges dernæst en i energiske Udtryk affatter Adresse til de 2 udviste Badensere. Weser=Tidenden, som meddeler Ovenstaaende, har ogsaa en senere Artikel fra Berlin, hvori det hedder, at de, der have underskreven nysomtalte Adresse, ere dragne til Ansvar og at der i Königsberg hersker en mærkelig Gjæring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-28
En bekjendt Læge og Lærer ved Universitetet, i Berlin, Hofraad Jsensee, er bleven arresteret paa Grund af et af ham formeentlig forfattet Digt, der siges at indeholde en Majestætsforbrydelse.