JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Blandede Efterretninger. Napoleon Buonapartes Brev til Keiserinde Josephine. Elskede og høiagtede Josephine, Jeg har skrevet Dem til i disse Dage, men De har maaskee ikke faaet min Bille Man stred endnu, og det er mueligt, at den i bleven opsnappet. Nu, da jeg har taget mit Partie, og Samfærslen atter er tilveiebragt, tvivle jeg ei, at denne kommer i Deres Hænder. – Ja vil et gjentage, hvad jeg har sagt i mit forrige, Jeg beklagede mig den Gang over min Stilling nu anseer jeg mig for lykkelig. Jeg føler mi Hoved og Sind befriet fra en utaalelig Byrd Mit Fald er stort, men det er i det mindste nyttigt. - Jeg skal i min Ensomhed sætte Pennini Værgets Sted. Min Regjeringshistorie vil udenTvivl blive meget kjerkommen. Man har ene se mig i Provil, jeg skal fremstille mig heel og hos den. Hvor meget skal lang ikke gjøre bekjendt Fra hvor mange Mennesker skal jeg ikke drage Masken? Jeg har overøst tusinde Uslinger med Velgierninger, hvad have de tilsidst gjort for mig, De have alle – ja alle, overgivet mig. Fra dette Antal undtager jeg den redelige Prinds, saa var dig Dem og mig. Maatte han altid vorde lykkelig under en Konge, som er skabt til at vurden Naturens og Ærens Følelser. – Farvel, elske Josephine, Føi Dem, som jeg, efter Skjebnen, og tab ei Mindet af den, som aldrig skal glemme Dem. (Undertegnet Napoleon.) – C. Sk. Paa Den Elba venter jeg mig Underretning om Dem. Christianstads Weckoblad af 17 Sept. 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Danzig, d. 2 Sept. Formedelst de hyppige Jndkjøb af Hvede til Engelland og af Rug til Sverrig stige Priserne ved den desuden ubetydelige Tilførsel og de ikke store Forraad. Man glæder sig her over dette Aars Sommersæd, den nye Høs af Byg, Havre, Erter lover det bedste; det gjelder derimod ikke om Hvede og Rug, da mange Mark have lagt ubesaaede formedelst forrige Aars Mangel paa Mennesker og Kreature, den stærke Frost har ogsaa skadet meget. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Danzig, d. 6 Sept. Natten mellem Freda- og Løverdag opstod en hæftig Storm af Nord-Ost, der blev stærkere henad Morgenen, opnaaede sin høieste Grad den 3 Sept. Kl. 10 om Formiddagen og rasede indtil den 4de om Aftenen. Under denne overordentlige Orcan er 3 Skibe aldeles sønderslagne, 16 store Skibe, en stor Bording og flere Baade ere drevne paa Stranden, og flere, deels i Havnen, deels paa Rheden liggende Skibe ere mere eller mindre beskadigede; Mandskabet af alle disse Skibe, bestaaende af 179 Personer, er dog reddet - Jblandt de Skibe, som ligge paa Stranden ved Børsen, er det danske Skib Amphitrite, Skipper Jørgensen, tilhørende Lorenz Larsen i Flensborg; det har sine Master kappet og Lasten fuld af Vand. Et andet samme tilhørende Skib, Thetis, ført af And. Jensen, kom i Gaar i Havnen. efter at have mistet sit Anker. Begge Skibe laa paa Rheden med Ballast, og vare færdige til at seile til Riga, da her manglede Fragt. J Havnen er det 64 Com. Læstige Skib Edvard, SkippeJuul fra Kjøbenhavn, beskadiget først af et drivende Hamborger Skib, senere ved et engelske Transportskib. Det mistede sit Bogspryd, Formast og Bord. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Memel, d. 13 Sept. Ruspriserne stige, og man kan ikke mere kjøbe under 220 til 230. Til Engelland er skeet stærkt Opkjøb af Hvede, og de bedre Sorter ere næsten bortsolgte. Man troer, at de stegne Priser vil stige endnu mere, da næsten 20 med Korn ladede Skibe ere strandede ved Danziig. Skaden anslaaes til 90,000 L. St. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Under 14de Mai er udkommet en Posttaxt i Genua, i Følge hvilken Breve fra Danmark, Sverrig, Tydskland, Holland, Hansestæderne, Polen, Ungern og Rusland betale 14 Soldi, og de til samme Lande 12 Sold. – Alle Colonial-Producter, skrives fra Bordeaux, d. 1ste Septbr., ere betydeligen stegne. Veiret har i Sommer været meget gunstig for Viinranken, og man kan i Aar forvente i Henseende til Qvaliteten en udmærket Høst, men da Qvantiteten er middelmaadig, saa er det at befrygte, at Godsejerne vil gjøre store Fordringer. Blommer skal, efter Beretninger fra Oplandet, være meget gode i Aar; man er nu beskjeftiget med Jndsamlingen og Tørringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Priserne ere endnu ikke bestemte, men man troer, at de ordinaire vil koste 16 7 16 Fr. og Catharineblommer 35 a 40 Fr. pr. 100 Pd. - Herer stor Mangel paa al Slags Træ, undtagen paa Stavetræ, hvoraf der er ankommen store Partier, hvilke først vil finde Afsætning næste Foraar, da det er for silde til at forarbeide dem til denne Viinhøst. Nogle Ladninger Master, Bjelker, Fyrre= og Ege=Planker og Bræder vil finde hurtig Afsætning og sikkert svare god Regning. Trangen dertil en saa stor, saa man ikke frygter for at overlæsses dermed. - Den 7de Septbr. indtraf først den bestemte Tilladelse til at affærdige de 12 i Bordeaux i Ladning liggende Skibe til Guadeloupe og Martinique. Skibene seilestrax. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
(Af Hamb. Corresp., Alt, Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Lord Wellington har, foruden Hotel Borghese, som han har givet 800,000 Fr. for, ogsaa kjøbt det skjønne Gods Velliers, der har tilhørt Kong Joachim af Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
I Paris udkommer nu en ny engelsk Tidende under Titel: The Paris and London Chronicle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Man regner, at der i denne Tid opholder sig over 30,000 Engellændere i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Den 22de f. M. døde i Berlin den berømte dramatiske Digter Aug. Wilh. Jffland af Brystvattersot i en Alder af henved 56 Aar. Han var født d. 19de April 1759 i Hannover. 1796 blev han ansat som anden Directeur ved National skuepladsen i Berlin; 1810 fik han den røde Ørneorden af 3die Classe, og 1811 Titel af General=Directeur over de Kongel. Skuespil. Man har 16 Bind Skuespil fra hans Haand, foruden de af ham i den senere Tid udgivne Stykker, og nogle Bind Oversættelser af det Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Amsterdam, d. 20 Sept. Under 7de dennes har vor souveraine Fyrste udstedt en befaling angaaende en almindelig Jndførelse af Koekoppeindpodningen. Personer, som døe af de naturlige Kopper, skulle saa hurtigt som mueligt, i det seneste inden tre Gange fire og tyve Timer begraves i de samme Klæder, hvori de ere døde. - Da vor Landsherre den 8de dennes besaae det skjønne Stadsbibliothek i Brüssel, tildroge følgende Bøger, sig især hans Opmærksomhed: et Haandskrivt af Virgil, som er over 800 Aar gammel, en Bog over Dands og Musik af Margaretha af Østerrig, en Tante til Carl den 6te, og Regentinde i Nederlandene, og endelig: Joachim Happerns originale Jndberetninger til Philip den 2den om Urolighederne i Nederlandene tilligemed Kongens egenhændige Svar paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
München, d. 18 Sept. Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland, som i Mandags ankom til Nymphenburg, befinder sig endnu her, og lever i Stilhed i den Kongelige Families Kreds. - Hds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Majestæt har i afvigte Uge været flere Gange her i Staden for at bivaane Skuespillene paa begge herværende Theatre. – J Gaar var Allerhøistsamme paa Hoftheatret, hvor en Forestilling af Pigen fra Orleans blev givet. - Overalt, hvor vor Dronnings ophøiede Søster offentlig viser sig, bliver hun med de største Glædesyttringer hilset af Publicum. - Efter Rygtet vil Hs. Maj. Keiserinden afreise herfra næste Onsdag, for i Linz at træffe sin ophøiede Gemal, Keiseren af Rusland, og derfra at begive sig til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
London, d. 20 Sept. Man forsikkrer, at den americanske Kongres skal have en overordentlig Forsamling. – En Brig under Pethions Flag, Dromedaren kaldet, bestemt fra Domingo til London, og bemandet med Negere, er afvigte Fredag ankommen til Falmouth. - Paa Jamaica have adskillige Plantageiere, især i Districtet Hannover, ladet deres Negerslaver døbe og indvie til Christendommen. - Paa Ceylon har en Kjøbmand forpagtet Rettigheden til at fiske Perler ved den derværende Kyst for 100,000 Pd. St. - Admiral Hod har i Ostindien udgivet den befaling, at intet Skib maa afseile derfra uden Convoi. - Man forsikkrer, at en Munk er bleven sendt hertil fra Paven, for at indbyde de Nonner, som her have fundet et Tilflugsted, til at vende tilbage til deres Klostere i Jtalien. Adskillige af dem have her samlet sig i Privatklostere, hvor de hidindtil strængt have lagttaget deres Ordens Regler. - J Nottinghamshire have en Mængde Maskineødelæggere igjen viist sig, og i Landsbyen Basion søndetbrudt 16 Maskiner. Disse Mennesker overfaldt ved Nattetid tre Manufacturisters Huse. De vare 20 i Tallet, og havde sværtet deres Ansigter. – Landgodset Sandlynchhouse med tilliggende Park er kjøbt til den forevigede Nelsons Familie for 120,000 Pd. St., og skal for Fremtiden kaldes TrafalgerPark. - Man erfarer, at der ikke har været tænkt paa at fornye Cabinetsbefalingen af 7 Marts sidstleden, hvorved den frie Jndførsel af visse Levnetsmidler paa fremmede, men venskabelige Skibe tillades. Den 25 Sept. vil denne Cabinetsbefaling være ude af Kraft. – Jfølge Hoftidenden for i Dag skulle paa ny følgende Krigskibe sælges, under den Betingelse at de inden et Aar maae være tagne fra hinanden: Valdemar, paa 80 Canoner og 2103 Tønder; Prindsesse Sophie Frederikke, paa 74 Can. og 1762 Tønder, Kronprindsessen, paa 74 Can. og 1789 Tønder; Arveprindsen, paa 74 Can. og 1746 Tønder; Frederiksværn, paa 32 Can og 776 Tønder; Havfruen paa 36 Can. og 1028 Tønder; endvidere, Marengo, paa 80 Can.; San Damasco, paa 74; Prothe, paa 64; Vigilant, paa 64; Assistance og Suffolk, hvert paa 74, Braakel, paa 54; Utrecht, paa 64; Cerberus, paa 32; og flere. - De svenske Fregatter Galates og Eurydice ere ankomne til Scheernes, for at afhente de norske Krigsfanger, som endnu ere paa Fangeskibene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Wien, d. 16de September. Hds. Majestæt Dronningen af Sicilien holdt endnu den 7de sig sædvanlige Aftentaffel med nogle Personer af sin Hofstat; derefter bad hun, og lagde sig sund og rolig tilsengs. J det Øjeblik, da Kammerfruen, vilde gaae ud af Sovekammeret, hørte hun Dronningen sukke dybt. Hun gik hen til hende, og fandt Hs. Majestæt uden Bevisthed, og nogle Minuter derefter fulgde det sidste Aandedre. Liget skal bisættes i Capucinerklosteret i den Keiserlige Begravelse. - Keiseren, Keiserinden og begaStorfyrstinderne af Rusland, samt Kongerne af Preussen, Danmark, Bayern og Würtemberg skulle beboe det Keiserlige Slot. For Hs. Kongel preussiske Majestæt sættes Kronprindsens Værelse, i Beredskab. – Friherre v. Plessen, den regjerende Hertug af Mecklenburg-Schwerins Statsminister, og den churfyrstelig brunswig-lüneburgske Statsminister Grev Münster, ere nu ogsaa ankomme hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Hamburg, den 26 September. Jgaar have de vi den Fornøielse at see Hs. Kongelige Høihed Hertugen af Cambringe ankomme hertil. Høistsamme modtoges af Hamburgs Jndvaanere med den Enthustamme, som besjæler dem for det regjerende engelske Kongehuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Sachsen, d. 18 Sept. Hs. Maj. Kongen, 4 Danmark har, efterat have taget Dresdens Mar værdigheder, den omliggende, ved forrige Aars Begivenheder saa mærkværdige Egn, Kønigstein o.s. i Øiesyn, i Gaar fortsat Reisen fra Dresden ovi Prag til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Dresden, d. 18 Sept. Ved Hs. Maj. 8 gen af Danmarks Gjennemreise den 16de, have den Dagen i Forveien hertil ankomne, og allerede forhen ved det Kongelige Danske Hof accreditered Kongelige Preussiske overordentlige Gesandt, og befuldmægtigede Minister, Hr. Greve v. Dohn, den Ære i en Privatandients at overrække Al høistsamme sit nye Creditiv. Ovennævnte Hr. G. sandt vil nu ufortøvet vende tilbage til sin Po Madrid, den 2 Sept. Greve Peralada, udnævnt til vor Ambassadeur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En Agere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Skilderie af Kjøbenhavn. as Gas Ras Ras Ellevte Aargang No. 80. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 October 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-01
(Fortsættelse.)¬ J Parma fik en fransk Brigadegeneral, Lesuire, Militaircommanden, og efterhaanden indførtes der samme Indretninger som i Piemont. Stort Haab var neppe mere tilbage for den afdøde Hertugs Døttre, de gik til Rom, og man ventede nu at Parma snart vilde blive forvandlet til den franske 28de Militairdivision. - Ligurien maatte efter Ævne bidrage til at føre den franske Krig. Man forlangte paa ny Matrosers Udskrivning, og benyttede sig her, som ved saa mange Leiligheder, af Religionen. Men selv de sværmerisk religiøse Jtalienere vilde ikke lade sig blænde. Erkebispen af Genuas Hyrdebrev, der blev læst fra alle Prædikestole og formanede Recruterne til villigen at føie sig efter Øvrighedens Befaling, gjorde ingen Virkning, og i Nervi opkom et saadant Tumult i Kirken selv, at en Militaircommando maatte rykke derind. Men dette var ikke den eneste Plage. De øvrige Undersaattere paalagdes en ny Afgift af 5 til 12 PC. af Leien, og alt det skeete medens Republikens forhen saa blomstrende Handel var aldeles tilintetgjort, Genua blokeredes af Engellænderne, africanske og europæiske Capere dreve deres Spil i Bugten Spezzia, og den ved Spaniens Skyster græsselig rasende gule Feber allerede var bragt til Livorno. - Etrurien, hjemsøgt af denne skrækkelige Sygdom, blev endnu besuden plaget med Troppers Jndqvartering og Gjennemmarsch. Det maatte gjøre i Genua et Laan af 1 Mill. Rdl., og dets Handel led ikke blot ved den skræmmende gule Feber, men ogsaa ved den Foranstaltning, at alle Engellændere, som opholdt sig paa dets neutrale Bund, bleve arresterede. Kun ved Nelsons Trudsel, at bombardere Livorno, bleve de satte i Frihed igjen. Til disse Plager kom endnu nogle andre. Dronningen, der regjerede under sin Søns Mindreaarighed, maatte, efter Forlangende, sætte sin Financeminister, Salvatico, paa Pension. - Kongen af Neapel følte ikke mindre Virkningen af den franske Jndflydelse. Han maatte, ligeledes efter forlangende, give sin Minister Acton, Afsked; men at det i Ordets egentlige Forstand var skeet i Naade, sees deraf, at han ophøiede ham i Fyrstestand, og skjænkede ham Godser i Sicilien, der indbragte over 30,000 Ducater aarligen. Moniteuren, dette Frankrigs alvældige Organ, fremkom den 4 Juli med en Artikel, hvori den sagde: at engelske Agenter saa gjerne vilde gjøre det troligt, at Frankrig vilde bemægtige sig Neapel ") og at Europa interesserer sig for hiin store Minister (Acton), der opoffrede det af ham regjerede Land for Engellands Fordeel, der, skjøndt en født Franskmand, var Frankrigs meest brændende Fiende, som har stiftet Uenighed imellem Hoffet i Neapel og i Versailles &c. Saadanne Angreb paa Bundsfor*) Udfaldet viste, at de engelske Agenter spaaede ganske rigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
vandtes Ministere, der ikke i alle Dele vilde rette sig efter Frankrigs Luner, vare i de Dage ikke usædvanlige, og Moniteuren var den Skampæl, hvori man satte Europas første Mænd, ja endog kronede Hoveder, offentlig til Skue. Kongen af Sardinien, der enten selv forudsaae eller var gjort opmærksom paa det Uveir, der trak sammen over hans Hoved, forlod Kirkestaten og forføiede sig til den stærke Fæstning Garta i det Neapolitanske, hvor han levede af de Pensioner, Rusland, Engelland og Portugal tilstøde ham. Men midt under disse Despotiets vilde Storme trøstedes Menneskevennen dog ved at see, fra det Frankrig, som var Kilden til saa meget politisk Ondt, adskilligt moralsk Godt udgaae. Saaledes var det unægtelig een af den franske Jndflydelses velgjørende Virkninger, at Klostergeistlige og især Jesuiters Optagelse blev strængt forbudet. Men ved en pavelig Bulle blev Jesuiterordenen igjen indført i Rusland, hvor den, under General Gruber, talte 262 Medlemmer, og udsendte Missionairer. Kongen af begge Sicikierne bad endog Paven om at gjenindføre denne Orden i hans Stater, og den hellige Fader opfyldte ogsaa, som man kunde vente, hans Bøn. Allerede i Aarets Slutning talte man i Neapel 100 Ordensmedlemmer. J Kirkestaten selv vilde Paven, formodentlig af Frygt for de Franske, ikke tilstede Jesuiterordenens Gjenoprettelse, som man havde ønsket, men derimod dannede der sig i Rom en saakaldt Orden af Jesu Tro, for hvilken Stifteren, Baccanar, fik saa mange Tilhængere og Penge, at han kunde kjøbe Kirker selv i America. J Schweiz og Genua udbredte Ordenen la Trappe sig. Disse Tidens Tegn spaaede intet Godt for den frem gryende Oplysning, og det var allerede den Gang at forudsee, at med det i saa mange andre Henseender misbrugte franske Overherredømmes Fald, vilde saa mangt et herligt Værk til sand Menneskeforædlings Fremme og skadelige religiøse Fordommes Udryddelse, styrte sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Under Frankrigs besynderlige Forhold til de øvrige Magter, hvor ingen uden Rusland og Engelland følte sig stærk nok til at byde det Spidsen, var det en Lykke for det sidste Rige, at hiin mandige og kraftfulde Minister, Pitt, der altid meente det ærlig med sit Fædreneland, kom ind i det engelske Ministerium, ved den rigtig nok retskafne, men i sine Foretagender noget svage og langsomme Addingtons Fald d. 9 Maj. Det var ogsaa kun sex Maaneder derefter at det engelske Cabinet fattede en alvorlig Beslutning mod Spanien, og ikke vilde længer taale at Frankrige skulde tiltrue sig dette Lands Skatte, for at bruge dem i sin Kamp mod Storbritannien. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Anmærkning. i Anledning af Litteraturartiklen i C. Molbechs Athene: 7) Rahbek forsvaret imod Baggesen.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
J en meget anstændig og alvorlig, deels elegisk og deels syllogistisk Tone har en Anonymus ved Enden af det sidst udkomne gule Athene-Hefte troet, deels for Sagens, deels for sin egen Skyld, at burde præstere, hvad offentligen, og ei med Ubesindighed var lovet i den trykte Anmeldelse i Dannora No. 15, en Fremstilling og Drøftelse af mine offentlig mod Rahbek fremsatte Gravamina, nemlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup. Den blinde Jesper havde afstaaer sin Eiendomsgaard til sin Søn, og maatte bestandig sidde virksom. Han havde engang været i Kirke, som just ikke var hans Lyst, sine yngre og sande Dage, og havde hørt Præsten tale over de Ord: "Ja du faaer hvad dine Gierninger have fortjent &c. Han kom hjem og var meget eftertænksom i flere Dage, sukkede og græd, naar ingen var tilstede. Sønnen og flere andre spurgte om Aarsagen til denne Mismodighed, men han gav dem et Svar, som strax røbede, at han ville gjerne undgaae at yttre sig for nogen. Efter flere Dages Forløb, da han for det meste laae til Sengs for at være ene, kalder han Sønnen og begge sine Døttre frem og tiltaler dem saaledes: "Kiere Børn, værer ærlige, elsk Gud og eders Næste, Saaledes troede alle mine Bekjendtere at min Sætning var, fordi jeg sagde det saa ofte, men gjorde det saa sjelden. Jeg vidste at besmykke alle mine Handlinger med tilsyneladende Retskaffenhed; men hemmelig bedrog jeg mange, naar jeg kun kunde gjøre det simt og skjult for hele Verden. Saaledes var jeg endog imod Venner, Kone og Børn. Rigdom og Høiagtelse havde jeg erhvervet mig, og i Grunden var jeg en Hykler, der sjelden tænkte paa Gud eller Gjengieldelsens Ret. Nydelsen af mit jordiske Gode forsvandt tildeels, da jeg mistede mit Syn men endnu var jeg ligegyldig, da jeg havde formue, Agtelse og fornem Familie, indtil jeg hørte de Ord i Prædikenen: "Du faaer hvad dine Gierninger. Som en Lynstraale stak disse Yttringer i mit Hjerte, og jeg maa selv tilstaae Sandheden heraf i Henseende til mig selv. Min Formaning er derfor til eder: Gjør Ret og Skjel, og tænk paa Gjengieldelsen, om J vente at nyde rolige og gode Alderdoms Dage. Sønnen og de alle undrede sig storligen, da Faderen sagde dem saa mange slette Streger, han havde begaaet, og blot vidst at skiule under Ærligheds Maske, da hele Omegnen havde troet saa meget Godt om ham. Han havde aldrig begaaet noget Ondt, naar han frygtede for sit gode Navn og Rygte, men var endog tjenstagtig, høflig, beleven og særdeles varsom i sin Tale, saa der skulde stor Menneskekundskab til at skue ham fra den lyse og mørke Side. Børnene foregave da for Omegnens Folk, i deres Fader var syg og i Vildelse havde talet ver sig; men naar han hørte denne Undskyldning, svarede han: "Nei, jeg raser ikke, jeg taler Sandheden; hele Verden skal vide, hvo jeg har været, for at vogte sig for en Hykler." J et Par Aar levede Jesper endnu, og formanede Alle til at gjøre mod Andre, hvad de selv vilde hændes og have Naar noget Uheld i Mark og paa Creaturer mødte hans Børn, sagde han altid: "Det er for min Skyld – det er Gjengieldelse - Forældrenes Ondskab og sov. - Han leed meget paa sine sidste Dage af Sygdom paa Sind og Legeme. Lægen og Præsten maatte ikke komme til ham; han paalagde sin Søn alvorligen og under Eed, at lade ham begrave saa simpel som mueligt i en afsides Krog paa Kirkegaarden, og døde omsider efter flere Dages Krampetrækninger; men kunde dog tale og høre ligge til det Yderste. - En smertefuld Scene for Venner og Børn og alle Nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, d. 27 September. Udgiveren af Fyens Stifts Adresseaviis Hr. Hempel, har i sit Blad ligesaa kraftigt som grundigt afbeviist de Beskyldninger Man har gjort Bogtrykkerne, som om disse paa ulovlig Maade have beriget sig ved de Ministerialbøger, de i Efteraaret 1813 havde at trykke. Hans Argumenter ere saa overtydende, at Man maatte ønske dem læste ogsaa af Dhrr. Proprietairer her i Jylland, der have vægret sig ved at give 22 Rbdlr. for en Protokol, hvortil der allene gik Papir for 14 Rbd. som kostede 4 Rbd. at indbinde. Bliver altsaa 4 Rbd. tilbage; naar Man nu fra disse 4 Rbd. drager Folkeløn, Slid paa de kostbare Redskaber, Farve, Varme og Lys, vil Man komme til at lede efter Fordelen. Tabet derimod vil ikke være vanskeligt at finde, naar, som virkelig ogsaa her er Tilfældet, adskillige Kirkeejere nægte at modtage og betale deres Kirkebøger. - Endnu urimeligere er Adskilliges Klage over Avisernes Dyrhed. J Aaret 1807 kostede et Riis Trykpapir 1 Rd. Dr. og i Aaret 1813 kostede det 60 Rd. De. Udgiften paa denne væsentlige Artikel forholder sig da 60. 1. - J Aaret 1807 kostede Aargangen af Aarhuus Avis 2 Rd. De og i Aaret 1813 kostede den 12 Rd. De. Jndtægten forholder sig da 6. I. En skjønne Balance og en skjønne Vei til Berigelse – Udi Rasch-Have har i dette Aar ladet sig see en sjælden Role. Paa en Rosen usk af de saakaldte Provindsroser var iblandt de øvrige Rosenknopper een, hvorudaf der fremkom syv Roser, da denne Rosenknop var fuldt udsprungen, kom midt udaf denne Rose et rødt, temmelig tykt Skud, noget over to Tommer langt, og midt paa dette Skud en Krands af røde Rosenblade, som vare fulgte ud med fra Rosen. Dette Skud deelte sig i tvende Stængler, som havde hver en Rosenknop lidt udenfor paa hver Side af Skuddet fremkom atter to mindre Stængler, som havde ligeledes hver en Rosenknop, den 21de Septbr. havde de fem sidste Knopper begyndt at aabne sig. Og saaledes udi een Sommer syv Roser udaf en eneste Rosen top. (Aarhuus Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Viborg, den 28de Septbr. Det er nok en Menneskealder siden man i Toftemarkedet havde saadan Varme som i Aar. Hundedagenes forslog lidet derimod. Selv Aftenerne vare i 4 Dage som den blideste Sommer. Sæderug kostede i Gaar fra 140 til 160 Rdlr. D. C. Tdn. almindelig, en Gaas fra 12 til 16 Rbmk. Fødevare vare dyre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Viborger Samler.) Mariboe, den 30 Sept. Til Auctionen den 31 August over Bremmersvolds Bortforpagtning indfandt sig endeel Lysthavende; men da de erfarede, at Gaardens Jorder skulde drives uden Hoverie, trak de dem tilbage. – Endnu ligge mangfoldige Syge hist og her i Stiftet, dog ere kun meget faa hidtil døde. (Mariboe Av.)¬