Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-21
Den Græske Revolutions Historie. Der gives mange Mennesker, som trættes ved at skiænke denne store Begivenhed deres Opmærksomhed; enten fordi de holde den for at være i sig selv af ingen stor Betydenhed eller fordi de formeene at der kommer ikke noget andet ud af den end Opoffrelsen af en Mængde Mennesker, og at Tingene ville snart vende tilbage til deres gamle Orden, eller som man rettere kunde kalde det: Uorden. Men den første af disse Beskuelser kommen allene at man ikke er behørig underrettet om de historiske og politiske Forhold, og den anden af, at man lader den gamle gode Regel – giv Stunder slippe ud af Tankerne; thi ligesom en Sygdom kan længe staae i Kroppen paa et Menneske inden den bryder ud, saaledes er det ogsaa beskaffent med de politiske Criser, saalænge den kyndige Læge bemærker Symptomerne, er han ikke roelig, og lader sig ikke dysse i Søvn ved at indbilde sig at der er Fred og ingen Fare. Der kan ingen være bekiendt med de paagieldende Omstænigheder, ved den Græske Revolution uden at maae tilstaae: at der aldrig har existeret en større politisk Knude end denne Affaire (selv da om Grækerne skulle gaae aldeeles til Grunde eller dersom de kun for en Deel skulde blive et selvstændigt Folk, vilde det have de vigtigste Følger) og det har blot lagt i individuelle Forhold eller maaskee i dybe politiske, at den ikke for længe siden er sprungen; men de jordiske Begivenheder udvikle sig paa en dobbelt Maade, deels successiv og deels stødviis; hvo kan dølge for sig selv at Begivenhedernes Gang har faaet et mægtigt Stød. Vil man med Opmærksomhed og Nytte betragte de Begivenheder, som efterhaanden ville fremkomme, saa maae man uafladeligt have de hengangne Begivenheder for Øinene; thi den ene Tildragelse udflyder af den anden og Fremtiden bestemmes af Fortiden. Vi ville derfor berede os til at betragte den Græske Revolutions videre Begivenheder, ved at giøre os bekiendte med de allerede passerede. Hertil aabner sig nu for os en derlig Leilighed: Englænderen Edward Blaqviere blev nemlig i Begyndelsen af Aaret 1823 sendt af den Græske Committee i London afsendt til Morea, hvorfra han mod Enden af Sommeren vendte tilbage til England, og snart derpaa foretog sig en nye Reise til Grækenland. Efter sin Tilbagekomst opsatte han en Skildring af den Græske Revolution, dens Begyndelse og videre Udbredelse, hvori han søgte at sætte det passerede i et saa klart Lys, som mue ligt og han siger om dette sit Arbeide: at han ved at forsvare Grækenlands Rettigheder imod Misundelse Ondskab og Forfalskning, har ladet sig lede af en uforanderlig Bestræbelse efter Upartiskhed og Sandhed, og at han har samlet Materialier dertil paa Stedet selv ved at tale med Øienvidner til eller Deeltagere i Begivenhederne. – J den Halliske Litteraturtidende er der gjort et Udtog af dette Skrift, som vist er forfattet af den berømte Kiender i dette Fag Prof. Krug, som har gjort sig den Umage at sammenligne det med andre Skrifter, som ere udkomne over denne Gienstand og giver Hr. Blaquiere det Vidnesbyrd, at han har stræbt efter at udfinde hvad der er Sandhed og at det for det meste er lykkkedes ham at fremstille den; hvortil han ogsaa blev understøttet af de Forbindelser hvori han levede. Dette med Flid og Prøvelse udarbeidede og lærerige Udtog skal blive her meddeelt. Skade er det imidlertid, at dette Skrift, som indeholde en saa paalidelig Skildring af den Græske Revolutions Historie ikke fortæller den længere end til Enden af Aaret 1823; men de nyeste Begivenheder ere ogsaa de bedst bekiendte, og som vi have meest i Erindring. Skriftet bestaaer af 15 Kapitler.