JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Under Generalpostdirectionen. Den 6te Mai er Forligelsescommissair og Dannebrogsmand S. Schmidt i Grenaae allernaadigst udnævnt til Postmester sammesteds. Minde over J. T. Wad. Bin Hustrues, Borns Støtte var Du bedste Mand og Fader! De fole hvad de mistet har, Jdet Du dem forlader; Ja Flere fole dybt Det Savn, Af Trængende har du et Navn Af Hjælper og Velgiører. Af Uret, Verdens Daarlighed, Deraf var Du en Fiende, Du elskte Venskab, Dyd og Fred, Veeg derfra ingensinde. Gid, Sallige! Din Vandel maae, J Arv paa Din Familie gaaer J alle Livets Dage! Du har fuldendt Din haarde Strid, Og er hos Dine Kiere, Som forudgangne ginge did, Hvor Døden er ei mere, Udi en salig Evighed, Hvor efterladte Elskede. Med Dig igjen skal samles. Fred med Dit Støv, C. Grønlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Kjøbenhavns Børs den 6te Juni 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2; Species 202, Specier solgtes til - Mk. - s.; B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 1/2 a Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter, 91 a - Rbd. i Sedler.; (– a i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Kjøbenhavns Havnepriser den 27de Mai 1837. Hvede Holsteensk, 5 R. 1 Mk. - s. a 6 R. - Mk. - s. Rug, f. Provins. 4 R. - Mk. 2 s. a 4 R. 2 Mk. - s. Byg (toradet, 3 R. 1 Mk. - s. a 3 R. 1 Mk. 8 s. Dito (sexradet,) - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Havre. . . . 2 R. 3 Mk. - s. a 2 R. 4 Mk. - s. Ærter. . . . . . R. - Mk. 2 s. a - R. - Mk. - s. Smor Jydsk Fg. - R. - Mk. - s. a 2 R. - Mk. 2 s. Døde. Kjøbenhavn: Major F. J. v. Schindel, 70. Aar; Hof=Guldtrækker Jsaach Joseph Loria, 84 Aar; Overkrigscommissair Anthon Chr. Bødtcher, 57 Aar; Charlotte Amalia Bjørn, 37 Aar; Marie Christiane Freder. Hjorth, f. Soemoed, 64 Aar; Ane Margrethe Skoub, f. Kofod, 64 Aar; Rodemester David Fog, forhenværende Assistent i Grønland; Dorothea Sophie Frederikke Gundel, 22 Aar; Jfr. Johanne Kirstine Rasbeck, 42 Aar; Brændeviinsbrænder Jens Poulsen Atterup, 46 Aar; Overjæger ved sjællandske Jægercorps, Poul Arnt Schallerup; Værtshuush. Thorups Kone, Christine Marie Thomsen. - Søborg: Sognepræst for Søborg og Gilleleie, Hans Christian Lyngby, 55 Aar. Nyborg: Garvermester Kürtz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
AVERTISSEMENTS. Agger=Kanal. har mellem den 2den og 3die Juni sidstl. forandret sig, da saavel det ældre som det yngre Løb, som noget nedenfor Jndseilingen fra Havet var 7 og 8 1/2 Fod, nu kuns ere 4 1/2 Fod dybe, og altsaa useilbare, men i det Sted har midt imellem de lukkede 2de Løb dannet sig et nyt, som er 6 1/2 til 7 Fod dybt. Derfra er Løbet ud ad Fjorden til uforandret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Til Dato have 32 Gjennemseilinger fundet Sted. Fra Havet ere 12 Skibe indpasserede og fra Fjorden 20 Skibe udpasserede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
For alle Skibe, som ikke ere over 6 Commercelæster er Lodseriet villig til at nedsætte Taxten til 1 Rbd. for hver Fod Skibet er dybtgaaende. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden den 10de Juni 1837. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Steenhugger Thomas Kjergaard i Aalborg som har det Bornholmske Steen=Oplag til Forhandling, anbefaler sit, udenfor Byens Vesterport beliggende, vel assorterede Udsalg af færdig staaende Gravminder m.m. Tegningerne samt Priis=Courant over bemeldte Gravminder er henlagt til behagelig Eftersyn hos Hr. Kjøbmand Werner i Thisted, der paa mine Vegne kan afhandle det Fornødne. Aalborg d. 8 Juni 1837. T. Kjergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Jeg Undertegnede agter underhaanden at sælge min iboende Eiendom, Gaardhuusmølle, med 2 Par Meelqværne og 1 Pilleqværn. Til Eiendommen hører Markjorder af 5 Skpr. Hartkorn frit Hovedgaardstart, hvorpaa kan holdes 2 Heste, 4 Køer og 16 Faar. Fiskeriet i sit fulde Omfang, er som bekjendt, meget fordeelagtigt. Hele Kjøbesummen kan blive indestaaende mod Caution. Gaardhuusmølle den 12te Juni 1837. Jørgen Baun.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
Badeanstalten her ved Byen er fra i Dag af til behagelig Afbenyttelse. Billetter afhentes hos Hr. Farver Christensen, hvor betingelserne ere - Thisted, den 13de Juni 1837. henlagte. Rørbye. Ovesen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-13
De, der gaae ind paa den mig tilhørende Toft og uden min Tilladelse afskjære det der værende Græs, advares mod denne ulovlige Handlemaade, da de i modsat Tilfælde maae selv tilskrive sig Følgerne. - Thisted, den 13de Juni 1837. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
No. 69. Ao. 1837. THIST Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 15de Juni Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Blandinger. Peter Napoleon Bonaparte, en Søn af Auccian Bonaparte, som paa Grund af et foregivet Mord i de romerske Stater var dømt til Døden, benaadiget af Paven og deporteret til de nordamericanske Stater, er ankommen til sin Fetter Louis i Ny=Pork, og har der meddeelt en Erklæring i de offentlige Blade i Anledning af de Beskyldninger, der vare gjorte mod ham. Denne Erklæring lyder saaledes: "Saalænge jeg sad indsperret i Engelsburgs Fængsler, stod det ikke i min Magt at modsige Bagvaskelsen, nu da jeg befinder mig paa Frihedens Jordbund, er det min Pligt at fralægge mig hine skammelige Beskyldninger. Den romerske Regjering havde længe været bekymret over at min Broder og jeg paa vore Jagttoure gjennemstrøifede den romerske Campagna, og havde allerede for lang Tid siden besluttet at lade os sætte fast; men de pavelige Aggentere vovede sig ikke lige til os. Da jeg en Dag hasserede gjennem Byen Canino, nærmede en Gensdarme-Officeer mig paa en tilsyneladende venskabelig Maade; men medens vi talte sammen mærkede jeg at mere end 30 pavelige Soldater, nærmede sig os paa forskjellige Veie. En af disse affyrede en Pistol paa mig; den klikkede, og jeg kastede mig over Morderen og bibragte ham med min Jagtkniv et dybt Saar, imidlertid ville ogsaa Officeren angribe mig med sin Sabel, men det lykkedes mig at gribe hans Arm, kaste ham ned, og endnu at gjøre en af de andre Shirrer, udygtige til Kampen; men nu skjøde de andre Soldater paa mig, et Skud traf mig i Hovedet, jeg faldt, og nu blev jeg saaret ved flere Bajonet stik. J denne Tilstand blev jeg bunden og bragt til Engelsborg. En speciel Ret fældte en Dom over mig, som forud var aftalt; det romerske Hof ville lade mig bøde for det Had, det nærede mod min Familie. Uden at min Familie havde lagt sig imellem, og især Cardinal Fesch havde opdaget for Paven hans Agenteres skammelige Forhold, havde jeg maaskee bleven overgivet i Bøddelens Haand."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Der skrives fra Petersburg, at Keiseren først i August Maaned vil tiltræde sin Reise til de ny russiske og kankasiske Provindser. Hs. M. vil bruge Badet i Odessa. J Rusland har Sommeren begyndt usædvanligt mild, Veirliget er varmt med afverlende Regnbyger, og Vegetationen staaer overalt godt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
J Følge de seneste Efterretninger fra Beirut af 2den Mai afmarscherede bestandig Tropper til Jbrahim Paschas Armee til Arabien; den Sidste ville ogsaa selv afreise til Arabien. Pesten hvorimod ingen Forholdsregler tages, raser stærk i de tyrkiske Qvarterer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Fra Stockholm skrives, at Kongen af Grækerland har skjænket Rigsmarskal Grev Brahe, Statsraad Friherre Ackerhjelm og flere høie Stats betjente Forløser-Ordenens Jnsignier, hvorimod flere græske høie Statsembedsmænd have erholdt den svenske Sverd- og Nordstierne-Orden. Udgiveren af Bladet Freia, er paa Grund af en Artikel om Marine Bestyrelsen og Grev Cronsteds dømt i 200 Dalers Bøder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
J Cochinchina har en christelig Missionair ved Navn Marchand, for nogen Tid siden lidt som Martyr i Christendommens første Aarhundreder. De mod ham udøvede Grusomheder, erindre om de Qvaler og Marter, som Proconsulerne under Diocletian opfandt. Den fromme Missionair var 2 Maaneder indsperret i et Jernbuur, hvori han hverken kunne staae lige eller strække Benene ud. Man reev ham med gloende Tænger hele Stykker Kjød ud af Legemet. Den 30te November 1836 endte Marchand sine Lidelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
J Brasilien er i Aaret 1836, indført fra Africa og solgt 90,000 Slaver, saa at den skjændige Menneskehandel langt fra endnukke er hævet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Den berømte Geograph Henrich Berghaus har udregnet, at hvis Vandet i Elben, vil i det Forhold forringe sig, som det nu skeer, og har været Tilfældet i de sidste 50 Aar, vil denne Flod om fire og tyve Aar ikke meere være seilbar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Den hellige Grav i Jerusalem er nylig paa Sultanens Befaling bleven overdraget den græske Geistlighed til Opsigt, og mod Forpligtelse at hol(Neue Zeit.)de samme i Stand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
J Rusland er det ved en Ukas forbudt at tale til Keiseren paa Gader og offentlige Spadseregange, Forleden engang gik Monarken, som han ofte pleier, spadserende gjennem St. Petersborgs Gader, da han udenfor en Kunsthandlers Bod saae den bekjendte komiske Skuespiller Vernet staae og besee nogle Kobberstykker. Der skulde just samme Aften gives et nyt Stykke for førstegang; Keiseren klappede den yndede Skuespiller fortroligt paa Skulderen og bad ham, næste Aften at opbyde alsin Kunst for at opmuntre Keiserinden, som ikke havde været i godt Humeur den hele Morgen. Vernet lovede, at gjøre alt Muligt, og Keiseren, gik sin Vei. Men neppe var Hs. Maj. nogle Skridt borte, da den over dette uventede Møde endnu høist overraskede Kunstner tiltaltes af en Politibetjent, som bød ham følge med sig. Et Qvarteer derefter var Vernet arresteret, fordi han havde talt med Keiseren paa offentlig Gade. Theatret var og Aftenen propfyldt, Keiseren og Keiserinden havde taget Plads i deres Loge, men Tæppe rulledes ikke op. Man forundrede sig derover, Endelig lod Keiseren spørge om Aarsagen dertil og erfoer nu, at Vernet var ingensteds at finde man havde forgiæves søgt om ham allevegne, og Skuespillerne belavede sig nu paa, i deres stor Forlegenhed, at give et andet Stykke. Keiseren erindrede sig nu de Ord, han om Formiddagen havde sagt til Vernet, lod Politimesteren kalde ind i Logen, og en halv Time efter gik Tæppet, op. Da Vernet traadte ind, klappede Keiseren og Keiserinden, og Publikum blev endnu mere forundret. Men Vernet spilte ikke som han pleiede, Hukommelsen slog ham feil, og jo meere forlegen han var, desto meere loe Keiseren og Keiserinden. Da Stykket var endt, gik Vernet hjem i sit Logis, hvor der strax efter blev banket paa Døren, og en keiserlig Adjutant traadte ind. J sin første Skræk, troede Vernet, at man vilde bringe ham tilbage til Arresten, men denne Frygt blev strax betaget ham, da Adjutanten tilkjendegav ham, hvorlunde det Passerede gjorde Keiseren ondt, og at Hs. M. tillod ham, at udbede sig en Naade, Vernet takkede Adjutanten og sagde, efter en kort Betænkning, "Sig Hs. Majestæt, at jeg har kjedet mig saa forskrækkeligt i Fængslet, saa jeg foretrækker een Naade for alle andre, nemlig den at Hs. Majestæt vil love mig, aldrig oftere at tale til mig paa Gaden." Dagen efter fik Vernet tilsendt fra Keiseren et med Diamanter rigt besat Uhr og en Anviisning paa det keiserlige Chatol J en lille fransk By, fortæller et tydsk Blad faldt et ungt Pigebarn, der i nogen Tid havde været sygeligt, i en lethargisk Tilstand, som Forældrene antoge for Døden, og begrove hende. Dagen efter gik to af hendes Veninder ud paa Kir i kegaarden, for at bede paa hendes Grav; men forfærdede over, som de troede, at høre en Støv men under Jorden, løb de til Sacristanen, og meldte ham det. Da denne ogsaa havde overbeviist sig derom, lod han hurtigt Graven aabne, Kisten, hæve op, og Barnet bragdes endnu levende hjem til Forældrene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Parises berømte Modehandlerinde, Mademoiselle Palmyre, var reist Prindsesse Helene imøde til Melun, for at bringe hende sin Garderobe, hvoriblandt var 12 prægtige Caschemirs Schawler, blandt hvilke et er emirgrønt med Guldpalmier, som Dronningen af Engelland har foræret hende. Alt, saagar hendes Strømpebaand, beskrives i de franske Blade. De skulle være høist kunstig gjorte, og ligne en Slange, der sammenkrymper sig, yderst elastiske, besatte med kostbare Stene af alle mulige Farver. J Metz blev der af 50 unge Piger overrakt hende en Kurv med (Ah. Av.) Mirabeller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Audenlandsk. Fra Kiel skrives under 6te Juni, at Medlem nerne af det Slesvig=Holsteenske Ridderskab har fra høiere Steder faaet dets Andragende bevilget, at maatte anlægge en Uniform, rød med hvide Opslag. Det er med Rette paafaldende, at gadanne ydre Tegn paa aristokratisk Afsondring, indføres paa en Tid, hvor man andetsteds, enten ophæver, eller i det høieste tollererer det afdensyn til det allerede Bestaaende. (N. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
I Helsingøer er den 28de Mai ikke bleven feiret, og det hedder i Byens Avis: Vi ville hellere prise end misbillige, at Mænd, hvis Personlighed og offentlige Stilling ved forskjellige Leilighedeer har viist sig af indflydelsesrig Virkning, undlode Foranstaltningen af en Mindefest her i Byen for Danmarks 28de Mai. Hovedstadens blotte Exempel, det de saa ofte hæderligen havde fulgt, var dem dette Punct ikke tilstrækkeligt Motiv, de vidste, at her fordredes meere end den blotte Efterligning, og de raadede derfor hellere endnu at pausere. Angaaende Kjøbenhavnspostens" Beretning om Dagens Høitideligholdelse i Hovedstaden hedder det: "Denne Tidende har iøvrigt nøiagtigen optaget alle Forsamlingens mellemkommende enthustastiske Udraab, der, om vi et feile, synes at bære Præg af noget inter pocula Fremkunstlet, som ikke har hjemme i Nationalcaracteren, og derved netop aabner "Modstanderne", en svag Side."(Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Fra Randers skrives under 8de De Jgaar Aftes endte Hr. Prof. Ursin sit her i Byen holdte populaire Foredrag over Astronomien. Man maa beklage, at dette interessante Cursus ikke var saa besøgt, som det fortjente, hvortil Aarstiden og andre tilfældige temporaire Omstændigheder vistnok for endeel bidroge. Skulde Hr. Professoren, imidlertid see sig foranlediget til, muligt engang igjen at glæde os med sit belærende og underholdende Foredrag, ville sikkert Flere gribe Leiligheden til at gjøre nøiere Bekjendtskab med en Videnskab, der mere end alt Andet er skikket til at stille os Skaberens Almagt for Øie. Allerede iaften begynder Hr. Professoren sit Foredrag i Viborg, hvor Klubsalen dertil er ham overladt. Derfra agter han sig til Aalborg. (Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
(Forlangt Jndrykkelse.) For om muligt, at forebygge vrange mistydende Fortolkninger over mine Yttringer i Jndrykkelsen, i Thisted Avis No. 48, erklærer jeg herved: at jeg i hiin Anonce aldeles ikke har meent Noget eller Nogen i Særdeleshed, – mindst nuværende Skolepatron her, der hidtil har viist sig omhyggelig nok ; men blot havt til Hensigt at stil dre Skolelærernes Kaar og Stilling i Almindelighed. Læser man derom i Tidsskriftet for Almuskolelærere afmales Sligt med endnu mørkere Farver og stærkere Udtryk baade fra Fyen, Sjælland og det østlige Jydland – (skjøndt man vel kan antage, at vilkaarene der er bedre end her, især med Hensyn til Jordsmonnets og Jldebrændselets bedre beskaffenhed, og det er at formode, at flere der have fuld, anordningsmæssig Løn. –Men, selv fra Baiern høres bittre Klager. - Jeg har seet en tydsk Vise, hvori Skolelærernes Kaar og Stilling skildres saaledes: Willst Du wissen lieber Christ, Wer das geplagsten Thier auf Erden ist So las Der dies zum Nachricht seyn Das ist der Dorff-Schulmesterlein. Mit Kummer isset Er sein Brød, Und har nur Jammer, Angst und Noth, Das Schulgeld trifft nicht richtig ein, Drum hungert Dorff-Schulmeisterlein. Vel er her - ved den allernaadigst udgangne Skoleanordning - sørget med særdeles Omhu for Skolelærernes Tarv, men - er derfor Alt som det burde være? Om man nu ønskede, at mere Nøiagtighed og Orden maatte finde Sted, baade i Henseende til Betalings og Leverance Tiden af Lønningerne, saavelsom til Qvalitet og Brugbarhed af de Naturalier, som ydes Skolelærere, og især, at en vis Vægt bestemtes for Kornet Hvo kunde vel egentlig have Noget derimod Man siger: Skolelæreren kan selv kassere – men sæt, at han ikke har Brød i Huset, naar der bydes ham et Par Skjepper slet Korn - hvad da? Tager han imod, hvad der bydes ham, kan han afhjælpe den øieblikkelige Trang; kasserer han det – naar faaer han saa Noget? – Sæt, at Fouragen leveres sildig paa Aaret – det havende Foder er forbrugt. - Finder han sig foranlediget til at kassere, hvad skal han da give sine Kreature, Dog - der vil vist komme den Tid, da Skolelæreren ikke bliver, som en Kastehold for ret mange Vilkaarligheder; thi den ædle Provst Birch har talet de betrængte Skolelæreres Sag med Varme med Ord og Udtryk, som vise, at indsigtsfulde, redeligsindede Mænd indsee, at der endnu er Meget for denne Stand at ønske – at haabe, Og "Almeenaandens Oplivelse", det er Landsfaderens Villie, og naar Hver bidrager dertil paa sin Viis, nærmes vi efterhaanden til Maalet. Skulde vi end paadrage os enkelte Jldesindedes Misnøie, saa anspore vi os ogsaa selv til, at stræbe for- og arbeide saaledes, at vort Embede ikke skal la J. Pedersen. stes!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
AVERTISSEMENTS. Agger=Kanal. har mellem den 2den og 3die Juni sidstl. forandret sig, da saavel det ældre som det yngre Løb som noget nedenfor Jndseilingen fra Havet var 7 og 8 1/2 Fod, nu kuns ere 4 1/2 Fod dybe, og alt saa useilbare, men i det Sted har midt imellem de lukkede 2de Løb dannet sig et nyt, som er 6 1/2 til 7 Fod dybt. Derfra er Løbet ud af Fjorden til uforandret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Til Dato have 32 Gjennemseilinger fundet Sted. Fra Havet ere 12 Skibe indpasserede og fra Fjorden 20 Skibe udpasserede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
For alle Skibe, som ikke ere over 6 Commercelæster er Lodseriet villig til at nedsætte Taxter, til 1 Rbd. for hver Fod Skibet er dybtgaaende Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden den 10de Juni 1837. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Steenhugger Thomas Kjergaard i Aalborg som har det Bornholmske Steen=Oplag til Forhandling, anbefaler sit, udenfor Byens Vesterport beliggende, vel assorterede Udsalg af færdig staaende Gravminder m. m. Tegningerne samt Priis=Courant over bemeldte Gravminder er henlagt til behagelig Eftersyn hos Hr. Kjøbmand Werner i Thisted, der paa mine Vegne kan afhandle det Fornødne. Aalborg d. 8 Juni 1837. T. Kjergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Jeg Undertegnede agter underhaanden at sælge min iboende Eiendom, Gaardhuusmølle, med 2 Par Meelqværne og 1 Pilleqværn. Til Eiendommen hører Markjorder af 5 Skpr. Hartkorn frit Hovedgaardstart, hvorpaa kan holdes 2 Heste, 4 Køer og 16 Faar. Fiskeriet i sit fu de Omfang, er som bekjendt, meget fordeelagtigt Hele Kjøbesummen kan blive indestaaende mod Caution. Gaardhuusmølle den 12te Juni 1837. Jørgen Baun.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-15
Badeanstalten her ved Byen er fra i Dag af til behagelig Afbenyttelse. Billetter afhentes hos Hr. Farver Christensen, hvor betingelserne er Thisted, den 13de Juni 1837. henlagte. Ovesen. Rørbye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-17
No. 70. Ao. 1837. STI Kongelig allernaadigst privilegerede. og Avertissementstidende, Amtsavis, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 17de Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-17
Politiske Nyheder. Frankerig. Fra Paris meldes under 5 Juni, Journal des Debats indeholder en vidtløftig Skildring af det pragtfulde Jndtog i Paris, hvilket Thronarvingen Hertugen af Orleans nylig har holdt med sin nye Gemalinde Prindsesse Helene af Mecklenburg. Et Brudstykke heraf lyder saaledes: J faae Timer havde der dannet sig en umaalelig Linie af bevæbnede Borgere som strakte sig fra Triumphbuen til Pavillon de l'Hor loge. Paa den anden Side stod i samme Udstrækning Linie=Militairet 3 Mand høi. En stor Mængde Mennesker, muntre og festligt smykkede strømmede sammen fra alle Kanter. Boulogne Skoven kunde neppe rumme de utallige Tilskuere. Alle Vinduerne ja selv Tagene fremviste i en Længde, af meer end to Lieus den meest brogede Vrimmel. Glindsende skinnede Solen fra den skyefrie Himmel. Tidlig Kl. 8 var den kongelige Familie brudt op fra Revilly og overalt modtog den Folkets og Nationalgardens oprigtige Hylding. Endnu paa den anden Side af St. Cloud havde den Nyeformælede fra en yndig Høi første Gang skuet Paris, saaledes som den i det taagede Fjerne kun fremviste Rygningen af Husene og Taarnspidserne der glindsede i Solskinnet. Dette Syn bevægede hende dybt. Fuld af spændt Forventning hvilede hendes henrykte Blik paa dette Verdunstadens fjerne Panorama. Fra St. Cloud fortsattes Toget til Paris. Klokken var 3 1/2 da Kongen ankom til det Punkt af Gaden Revilly, hvor hans Eqvipager, der skulde benyttes ved Jndtoget, ventede ham. Her var opstaaet en ubeskrivelig Forvirring. Vogne, Ryttere, Fodgjængere, Alt blandedes imellem hverandre, og alt Politie var ude af Stand, til at bringe Orden i dette Chaos. Dog lykkedes det Kongen at stige til Hest. Hertugerne af Remours og Jonville rede ved hans Side, bag ved ham vare Marschaller, Generaler og et glimrende Følge. Derpaa fulgte en aaben Vogn paa hvis Bagsæde Dronningen befandt sig, paa hvis venstre Haand Hertuginden af Orleans, og ligeover for dennes Moder Madam Adelaide. Ved Dronningens Side reed Hertugen af Orleans og paa den anden Side Hertugen af Anmale. Paa den Tale, som Seine=Præfecten holdt til Kongen, svarede denne saaledes: "Staden Paris kjender, den Kjærlighed, jeg føler for den. Med glad Stolthed forestiller jeg den her min Adogtiv=Datter. Pariserne ville elske hende. Hendes Hjertes og Aands Egenskaber gjøre hende en saadan Kierlighed værdig. Hvad mig angaaer - vedblev Kongen med hærdet Stemme for at høres i den jublende Larm - hvad mig angaaer, da veed den, at jeg har helliget mit Liv til mit Fødelands Velfærd. Dets Ære, dets Roes, dets Frihed, vil jeg stedse blive tro. Det Jndtryk disse henrivende Ord udøvede, er over al Beskrivelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-17
Spanien. En telegraphisk Depesche fra Bajonne den 4de Juni melder. Carlisterne stode den 1ste endnu i Barbastro. De havde udsat Forposter paa begge Sider af Cinta, uden dog at foretage sig Noget. Paa venstre Bred af denne Flod stod Baron Meer og paa høire General Oroai ringe Afstand fra hiint Sted. - Espartero er, efterat Carlisterne forgiæves have søgt at standse ham paa hans Marsch, den 2 Juni draget ind i Pampelona. Carlisterne have trukket sig tilbage fra Lodosa, som de havde omringet. - Fra Afrika meldes, at Araberne igjen have begyndt Fiendtligheder paa alle Kanter imod de franske (Neue Zeit.) Tropper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-17
Indenlandsk. Fra Kiel skrives under 6te Junii. Da der endnu ikke er bemærket mindste Forberedelse til noget nyt Valg for vor Stad paa en Deputeret og to Suppleanter, saa begynder man at nære Tvivl om, at den holsteenske Stænderforsamling vil blive indkaldt til den 1ste Octbr. d. A. - J dette Øieblik udbreder sig her den glædelige Efterretning : at vor Stads Magistrat og Sexten=Collegiet har i en i Dag holden Forsamling eenstemmigen tiltraadt Togtredive=Collegiets Forslag om alle Administrationsforhandlingers fremtidige Offentlighed. - Efter Forlydende har Regjeringen tilladt det slesvig-holsteenske Ridderskabs Medlemmer at bære en Uniform, rød med hvide Opslag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-17
Fra Odense skrives under 8de Juni, Igaar passerede herigjennem Byen en interessant Fremmed i rød Dragt, for at reise videre til Hovedstadens Dyrehave, ikke saameget i den Hensigt at divertere sig selv, som at amusere Andre. Naar Man undtager, at der fordredes otte Skilling af Enhver, der ønskede at gjøre Personen sin Opvartning, viste denne en overordentlig galant Adfærd.