JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
For at befordre Tienestesagernes hastige Afgiørelse ved Kystmilicen, overeensstemmende med de militaire Jnd retningers Natur, har Hs. Majestæt tilstaaet Overbefalingsmændene Myndighed til at paalægge Mandskabet. af Kystmilicen for mindre Tieneste forseelser med Vand og Brødstraf fra 2 til 7 Dage, dog i sidste Tilfælde i 2de Afdelinger; men er Forseelsen for stor til at afsones med en saadan Straf, har han at andrage Sagen for den i Provindsen commanderende General, som bemyndiges til at dictere lige Straf indtil 14 Dage, dog fra 8 Dage af altid i flere Terminer med et passende Mellemrum. Den enhver Soldat, ved Infanteriereglementets 3die Deel paa. 355 §. 7. forundte Tilladelse at anholde om Forhør og Krigsret, naar han formener sig ved den tilkiendte arbitraire Straf at være skeet for nær, skal ikke heller være nogen Mand af Kystmilien formeent, men finder Krigsretten den Skyldiges Appel ubeføiet, skal den derpaa tage Hensyn til Straffens Skierpelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
J denne Krigstid, da mangen ædel Fædrelandets Forsvarer besegler sit Krav paa dets Taknemmelighed med Tabet af dyrebare Lemmer, da vi have med en glubsk og lumsk Fiende at giøre, hvis Feldtherrer ønske Qvinder og Børn sammenproppede i de Byer de beleire, for at kunne lemlæste dem med Bomber o. s.v. er det en sand Glæde at erfare, at vi ogsaa hos os selv kunne saae saadanne Redskaber gjorte, der paa den bedste Maade lindre Tabet af en Arm eller Fod, og giøre det ukiendeligt. Hr. Snedker J. Wul, boende i Linden i Adelgaden, forfærdiger overmaade velgjorte mekaniske Armee og Fødder og for en taalelig Priis. Ogsaa mekaniske Stole for Apoplektiske førstaaer han at forfærdige til største Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Paa Grændsen af Sverrig i Rødenæs Præstegiæld . 23de Julii 1808. Begge Armeer staae nu hver paa sin Grændse, men patrollerer undertiden over Linie og møder da hinanden ofte. Den svenske Armee er overmaade vel munderet; men ei saa velbesvist som den Nørske. Manglen paa Levnetsmidler er rigtig nok kiendelig hist og her hos os, men man hielper sig som man kan. Der bages Brød af til Meel malet Bark og Mos; det samme er og Tilfældet i Sverrig, men hvor dog Mangelen paa Levnetsmidler er langt større. De Egne, der i Norge, have lidt meest ved det Svenske Jndfald ere: Røde næs, Ødemark og Aremark. De Svenske have deromkring omhugget store Stykker af Skove, og da de toge bort, ei allene medtaget en stor Deel Heste, Kiør og andre Kreature, samt Fedevare; men og bortført Linned, Sengeklæder, ja endog enkelte Meubler. J Norge er der nu i det hele mellem 10 til 1100 Svenske Fanger, og nogle og Fyrgetyve Officerer. Nordmandens almindelige Giæstfrihed giør, at disse behandles paa det meest venskabelige, og bliver de imodtagne i de første Selskaber, uagtet enkelte saasom en Grev Mørner, ei har tilbageladet de allerbedste Rygter, der hvor han kom frem i Egnen af Haneborg paa Urskov. De fleste Krigsfanger ere velskabte unge Mennesker. Mange af Beboerne i Egnen af Drammen, Kongsberg, Scheen og Christiania erholde af de Svenske Fanger Hielpere for Betaling til Mark- og andet Arbeide. Den ved Christiansand af Pr. Lieutenant Wul, tagne eng. Brig, som samme Dag sank, er nu igien optaget og istandsættes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Kiøge den 29de August. For en 8te Dages Tid, siden blev en Bonde, som kom tilbage fra Kiøbenh. paa en lumsk Maade berøvet sine Penge af et Menneske, som er opført her strax ved Byen, men siden har faret som Matros. Han kom til Bønden 1/2 fierdedeel Miil her fra Byen og bød ham en Bomuldshue tilkiøbs. Da Prisen kun var ringe bleve de snart enige om Kiøbet. Men nu forførte Bedrageren Manden til at gaae med sig over paa hiin Side Veien, og da Bonden nu tog Pungen frem, hvori skal have været 20 til 25 Rdr., snappede Spitsbuen, den af hans Haand og flygtede ilsomt bort. Manden spændte strax en Hest fra Vognen og satte efter ham, hans Vei gik hen af Byen til, men han forstak sig dog uden for samme. Bonden meldte strax Sagen for Politimæsteren Hr. Cancellieraad Crel, ved hvis gode Foranstaltning han Dagen efter blev paagreben i Skillingskroen 3/4 Miil fra Kiøge, hvor han vilde have byttet 2de fem Rigsdalerssedler. I Gaarden 28de kom herigiennem en stor Førsel Engelske Krigsfanger, hvoriblandt en Kone, der skal have været ombord paa et Skib taget ved Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Odense den 26 August. Fra Kierteminde berettes, at den store engelske Transportflaade, som man formoder at have de rømte Spanier inde, lettede i Morges, da Vinden gik sydlig og seilede Nord paa Aalborg, den 2 September. Efter et kort Kryds, tog glædede den flinke Juul, førende Kaveren Tor denskjold, atter sine Venner med en Prise, som han tog tæt under Sverrig, og bragte hertil i Tirsdags, det var en svensk Brig paa 88 svenske Læster, ladet med Planker og Tiære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Den 31te August indbragte Capitain Hans Petersen Arboe, førende Kaperen Trøsteren, Hukkert Galeasen Margretha, ført af Capitain Johan Wal len, kommende fra Westervig i Sverrig og bestemt til Gottenborg, for den Svenske Konges Regning. med Rug og Byg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Udenlandsk. Frankrig. Divisionsgeneral Desolles er den 9 August afreist fra Bayonne til Burgos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
2 Keiserlige franske Courerer fra Paris er den 10 August kommen igiennem Naney paa deres Reise til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Tydskland. Den 13de August om Aftenen og om Natten, kom 3 Courerer efter hinanden til Berlin alle 3 fra Hs. M. Keiser Napoleon, til Gouverneuren i Dresden. Depescherne vare, efter Forlydende daterede fra Larochelle. Dagen derpaa tidlig afmarscherere hastigst 2 Regimenter af Leiren herfra, til Sachsen, og alle giorte Bestillinger til Leiren, bleve afsagde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Den 15de om Morgenen tidlig marscherede samt lige franske Tropper ud af Leiren, og deres Vei gik til Sachsen; hvorimod det 92de Linieregiment af vor Garnison, med et Detaschement af 60 Mand Nationalgarde, rykkede i Leiren. Det hele Victorske Korps marscherer til Sachsen; Marschal Victor, Hertug af Bellune, reiser fra Berlin den 18de og tager sit Hovedqvarteer i Dresden. Man angiver Antallet paa de Tropper, som skal forblive til de Preussiske Markers Besætning, kun til 8000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Fra Dresden skrives under 22 August. Den 20 Aug. gik 4000 Mand fransk Jnfanterie herigiennem, den 21de August 6000 og 4000 havde Natteqvarteer i Dresden som i Dag Kl. 5, rykker ud igien. J Dag kommer 4000 Mand der holder Natteqvarteer her. 1300 Mand Cavallerie og 14000 Heste skal blive i Dresden, men hvorlænge, eller om de blot holder Rastdag, er ubestemt, og 800 Mand Cavallerie med 1500 Heste gaae igiennem; Den 24 Aug. forventes 2500 Mand Cavallerie og 2700 Heste og den 25de 2000 Mand Cavallerie og 1900 Heste, som blot gaae igiennem; i alt passerer Dres den 24600 Mand og 7500 Heste. Alt det Mand, skab som gaaer herigiennem, bekommer en Frorkost at Dresden, som bestaaer i 2 Kander Øl, en ottendedeel Kande Brændeviin, et fire Skillings Hvedebrød og 1/2 til 3/4 Pund kold Steg. Officererne erholde vedet dækket Taffel et finere Dejenner og Viin. Alt dette Mandskab bliver i Jilmarscher transporteret paa Vogne med 2, 3, 4 a 6 Heste. Ved Dresden stiges af, man trækker i Uniform, spiser Froekost og marscherer en Parade igiennem Staden, da der ved den anden Ende af Staden, venter andre Vogne, som besørger Tropperne videre. Det hedder, at vore 15000 Mand udrustede Tropper, vil slutte sig til denne Armee. Alle disse franske Tropper ere godt og nye munderede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
J Rastad bildes et Troppecorps, som kun i Begyndelsen skulde bestaae af 2000 Mand, men bliver nu efter nyere Anordninger 4000 Mand stærk. Oberst v. Porbeck er bestemt til Commandant for samme. Den 14de August maatte det være marschfærdig. Man forsikrer, dette Korps skal gaae til Maynz, for i Forbindelse med de andre Rhinforbundstropper at trække i en Leir, paa den venstre Rhinbredde ved Momback altsaa til Reservearmeen under Marschal Kellermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
De franske Tropper i Schlesien ere forsamlede i 2 Leire ved Glogau og Leuthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
De franske Tropper i Schlesien ere forsamlede i Glo gau og Leuthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Fra Wien skrives under 20de Aug. Det heddes at den Keiserlige Armee, skal inddeles i 8 Hoveddivisioner hver paa 40,000 Mand, under Erkehertugernes og forskiellige Generalers Commando. Der bliver engageret Patres, og enhver Bataillon erholder fin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Fyrst Kurakin er paa nogle Dage meget beskieftiget, og saameget mere, som han har erholdt nogle Coure. rer, og igien expederet dem til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
En fransk og en østerrigsk Keiserlig Cabinetscoureer er for nyelig ankommen til Wien. Det hedder at Marschal Duroc bliver forventet hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Tyrkiet. Storvisiren med Mustapha Batractar, Pascha af Rudschuk, var kommen til Constantinopel med en Armee paa 30000 Mand, og medbragte Mahomeds hellige Fahne, for efter Mustapha 4des befaling, at tilveiebringe Rolighed i Provindserne Mustapha er nyelig bleven Generallieutenant over alle tyrkiske Tropper. Den 28de Julii kom han ganske uventet med 3000 Mand til Serallet for igjen at sætte Selim 3die paa Thronen, der blev forhindret af Mustapha, i det han befalede at myrde Selim 3die. Men dette hialp ham ikke, han blev afsadt og hans yngre Brøder Masomed er indsadt til Keiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Det gyselige Mord paa Selim 3die har opfyldt hele Constantinopel med Sorg. Den 29de Julii blev han baaren til Graven, ledsaget af Paschaen af Rudschukhans hele Armee og alle velfindede Store i Staden, og hviler ved Siden af sin Fader i Pouc. Den nye Ker ser er kun 15 Aar. Om den afsadte Sulian Mustaapha lever endnu eller er dræbt vides ei med Vished. Mustavda har det store Statsseil i sin Forvaring, og holder Storpistren fangen i sin Leir, fordi han har opdaget Planen for Sultanens Moder. Man tvivler ikke om at Mustopha Bairactar jo bliver Storvistr. 11 at Sultan Mustaphas fornemste Tilhænger ere dræbte, forueden Gislar Aga, Hovedmanden for Gildingerne, som var den første der lagde Haand paa Selim. Den algierske Regierings Tropper ere ganske slagne af den tunesiske Armee. Desaarsag er der aabnet Underhandlinger til Fred. Algiererne ere meget utilfredse med denne Krig, og Deien har allerede i flere Dage været bevogtet i sit Palais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
J den 771de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nommere: 84. 74. 1. 15. 32.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Bekiendtgiørelser. Gaarden paa Rosensgade under No. 134, sidst beboet af sal. Mad. Asmusen er underhaanden at faae tilkiøbs af Hans Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Min iboende Gaard paa Studsgade under No. 153 er til næste Fløttetid, eller til Nyeaar at bekomme til Leie. Gaarden har smukke Værelser og er indrettet til en ikke liden Familie, den har en god Frugt- og Kiøkkenhauge. Den er behagentlig til Eftersyn hos Karen sal. Bechers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Et ungt Menneske af gode Sæder, som skriver og regner got kan paa antagelige Vilkaar erholde Plads enten strax eller til 1ste Novbr. Anviisningen skeer fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Natten til den 31te August blev af en Person fra Landet indslaget nogle Vinduesruder hos mig. For hvilken Handling jeg har bilagt, imod at Gierningsmanden har givet i Mulct 300 Rd. til de Fattige og Omkostninger og betale Skaden. Kiøbmand. Aarhuus, den 2den Septbr. 1808. B. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Stamhuset Estrup Hovedgaards Eiendomme, med tilhörende Tiender, vorder sidst i denne, eller først i næste Maaned stillet til offentlig Auction at bortforpagtes paa visse Aar. Dagen, og Stedet vorder nærmere bekiendtgjort ligesom og Conditionerne med første ere at bekomme. For Liebhabere forevises Eiendommene paa Forlangende af Estrup, d. 1 Sept. 1808. H. Ch. Juul, Stamhusets Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Juli, d. A., som er læst inden Hasle a. Herreders Ret den 20de samme Maaned, og ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg den 15de Aug. næstefter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii alle de som formeene sig at have noget at fordi i Stervboet efter min afdøde Svigerfader Anders Rasmusen Brendstrup i Brendstrup, Aarhuus Amt, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig underskrevne at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes alle og enhver som skylder noget til fornævnte min afdøde Svigerfaders Boe, inden 12 Uger fra Dato, at afgiøre saadant med mig. Brusgaard i Randers Amt, den 2den Sept. 1808. S. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Mellem Tirsdag og Onsdag Nat den 30te August er fra Gaardmand Rasmus Pedersen i Borum borttaget af sin Mark en bruun Hæst 9 Aar, med en liden Stiærne i Panden, og oven i Panden under Fortoppener et Hull saa bred som 2 Fingre. Hvo som kan give Oplysning om samme betales Omkostningerne og en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Mandagen den 5te Septbr. 1808 holdes i det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus en ertraordinair Generalforsamling Kl. 5 om Eftermiddagen, hvorved Mödet önskes saa talrig som mueligt. Aarhuus, den 30 August 1808. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
At Amtets høie Overøvrighed under 16de dennes har erklæret Selveiergaardmand Søren Pedersen i Wroll, udi Aarhuus Amt, Hielmslev Herred og Schandrup Sogn, umyndig, og at hans nærmeste Underøvrighed, saavel paa Grund deraf, som i Følge Lovens 3, 17, 1, har beskikket undertegnede, indtil videre at være hans Værge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Det vorder herved til alle Vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgjort. Og da bemeldte Søren Pedersen har paafort Hans og Hustrues fælleds Boe en ikke ubetydelig, tildeels unødvendig Gield, hvis fulde Beløb hans Hustrue er uvidende om; Saa anmodes herved ærbødigst samtlige bemeldte Boes Creditorer, saavel Pandthavere som andre, at de behagelig for hende og Undertegnede inden 14tee Dage fra Dato vilde anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, paa det at hun, efter eretende Vished om den rætmæssige Gields heele Beløb, kan iværksætte det fornødne til dens Udbetaling, og Creditorernes Tilfredsstillelse. Holtskougaard i Skandrup Sogn, Hielmslev Herred, den 30te August 1808. Paa berørte Søren Pedersens Hustrues Vegne, efter Anmodning. Ebbe Jensen, Selveiergaar and.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Religionen efter Fornuft og Bibel i deres Overeensstemmelse, af Dr. Georg Fr. Seiler, 1 Rdr. paa Trykpapiir og 1 Rdr. 1 Mk. 8 s. paa Postpapiir indbunden 1 Mk. 8 s. mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Om en Behandling af Hampen, som Hr. Bralles af Amiens i Frankerig er kommen i Tanke om, der synes baade fordeelagtigere og nok saa nem som den sædvanlige, naar man kom i med den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Hampeavlens Vigtighed for baade Landboen og Søemanden har anlediget, at det Kongel. Landhuusholdningsselskab har anmodet Landets i Høravl meest kyndige Mand om at giøre Forsøg med den Behandling af Hampen, som Hr. Bralle af Amiens i Frankerige er kommen efter og har bekiendtgjort: En Reisende fortæller mig i disse Dage, at Hr. Schroll var i høi Grad tilfreds med denne Behandling, at nemlig den derved fremkomne Hamp var fortræffelig, lang og reen meere, end ellers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Efter de Bekiendtgiørelser man derom har i franske og tydske Journaler, og den af den agtværdige Hr. Professor Olufsen i occonomiske Annaler derom indrykte Kundgiørelse er Forskiellen paa Gavnet ved denne og den ellers sædvanlige Behandling saadan: Et Lpd. Hamp i Straae giver ved den nye Fremden er skiættet fugtig, imedens at den samme Qvangangsmaade almindelig 44 Pd. reen Hamp, især naar titet Hamp, som har været rødnet og behandlet efter den gamle Fremgangsmaade giver sædvanligen ikkuns 2 2/3 eller 2 5/8 Pd. reene Taver, hvilket man tilskriver at under den tørre Bragning og Skietning medfølger ofte endeel Taver med Skieverne. Naar Hampen, behandles paa den gamle Maade erholder man af et halvt Lispund Taver efter Heglingen 2 Pd. lang, reen Hamp, det øvrige gaaer bort i Blaar, Trævler og Støv. egen af samme Mængde Hamp, behandlet efter Hr. Balles Maade faaer man efter Heglingen 4 Pund første Slags lang reen Hamp, og 2 Pund anden eiler Mellemsort, men 2 Pd. bliver til Blaar og Trevhvilket ikke opnaaes ved nogen anden endnu bekiendt Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Efter dette skulle da Forskjællen være: Et Lispund i Straae giver ved Hr. Bralles Behandl. ved ellers brugelig 4 Pund reen Hamp, især Behandling 2 4/5 el. naar den er skiættet fug 2 1/3 Pd. reene Ta halvt Lispund Tave (som skalle hos Hr. Bralle saae af 2 Lpd. Straae, men hvortil ved den sædvanlige Behandling skulde efter Ovende behøres næsten 3 Lpd. Stran) kulle være at vigte. ved Hr. Bralles Behandl. ved vante Behandl. 4 Pd. første Slags lang reen Hamp, 2 Pd. lang reen Hamp, 2 Pd. andet, eller Mellemsort. Det øvrige gaaer bort men i Blaar, Trævler og 2 Pd. bliver til Blaar og Trævler. Støv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Jfølge dette Opgivende skulle da paa den ene Maade kunne da ventes af 3 Lpd. i Straae, som Straatnys rusket eller tørret meenes, finder jeg ikke nævnet.) 6 Pd. første Slags lang reen Hamp. 3 Pd. andet eller Mellemsort, men. 3 Pd. ville blive Blaar og Trævler. paa den anden Maade af samme Vægt i Straae: 3 Pd. lang reen Hamp, Det øvrige gaaer bort i Blaar, Trevler og Støv, Altsaa af lige Avl langt mere end dobbelt, det synes tillige rimeligt, at den maae være stærkere, saa at maaskee Forbedring og Formerrelse tilsammentagne turde ansees næsten til tredobbelt Værdie, og Behandlingen selv, ved at komme i med den, vil uden Tvivl findes næmmere. Det Lidet her i Dannemark avles af Hamp var det jo da at ønske maatte kunde ved en bedre Behandling, saaledes drøies meest mueligt, maaskee til henmod tredobbelt Værd. Men lad det kuns være dobbelt, lad det kunne være halvanden Gang mere end sædvanligt, saa burde jo endog en saadan Forbedring ikke foragtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
En af Aarsagerne til at Hampen ikke mere er bleven dyrket iblandt os, har uden Tvivl været den, at det man efter Brydning og Skiætning eller Skagning fik tilbage, var saa lidet, at det ikke syntes hos mange vel at betale Umagen. Ved bedre Behandling og større Frembringelse formeredes nok Lysten hos mange, ved den store Forbrug deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Regieringen har i mange Aar udsat aarligen 120, Rdr. i 8 Præmier for Hampeavl, og dog ere de kun sieldent vundne, om jeg ret busker, som dog nogle Aar har været opmærksom derpaa; og dag ere Præmierne satte saa lavt ned; at der for 4 Lpd. Hamp er sat Præmie. I dette som i meere var iblant os Opmærksomheden for indenlands Frembringelser mindre, indtil Omstændighederne have lært os at glædes tilbørligen ved dem og elske dem og fremelske dem, det Gud giver os Velsignelse til og det der staaer i vor Magt Et vigtigt Fremskridt, især i Fyen, Sielland og Hol seen, har Høralen hos os gjort deels ved de udsatte aarlige Præmier, deels ved den Betænksomhed og Anvendelse af, om ikke jeg husker feil, den agtværdige Hr. Conferentsraad Byberg, at han lod Hr. Schroll reise nogle Aar i de Lande der drive meest og bedst Høeaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
En ligedan Reise i de Lande der drive meest og bedste Hampeavl kommer en Hr. Dalgas til at giøre, ved hvis Hiemkomst om et Par Aar vi da tør haabe os underrettede om den hensigtsmæssigste Dyrkning og Behandling, saavidt den nogensteds er i Brug, af denne saa overmaade vigtige Plante. Jmidlertid lader os benytte det vi derom veed: Om dens Dyrkning er man paa mange Steder er aldeles uvidende, den er ligefrem nok. En god Underretning derom giver Hr. Assens Anviisning som faaes hos Hr. Boghandler Schytte i Aarhuus for 4 eller 6 s.; og om Hr. Bralles Behandling har Hr. Professor Olufsen været saa god at meddeele Kundskab i occonomiske Annaler, heftet for November og Decbr. 1806. Dog da dette Værk er ikke i saa manges Hænder som det burde, haaber jeg at dets agtværdige Hr. Udgiver med Godhed ei optager ilde, at det omtalte Stykke her aftrykkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Det viser at Hr. Bralles Behandling har været underkastet mangsoldige meget omhyggelige og som man maae troe tilbørligen skarpe Prøver, at den er anbefalet paa det kraftigste af den maaskee Kundskabs- og Talentrigeste og virksomste Herre i Verden, Frankerigs Keiser. Dens Fordeel synes egentlig at bestaae, deels i den kortere Rødning, deels i Stilkens Knuusning paa langs, fugtig, hvorved forebygges den voldsomme Brydning, heed, hvorved saa meget spildes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Beskrivelsen over Hr. Bralles Behandling, i Oconomiske Annaler, ovenbenævnte Hefte, lyder saaledes: Om en nye Maade at rødne Hampen paa i 2 Timer til alle Aarets Tider, uden at skade dens Godhed. Oversat af Annales des Arts & Manufactures. Tom. Vill. Side 211.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Hans Excellence Ministeren for det Jndre har tilstillet de Herrer Præsecter i alle Rigets Departementer følgen de Jnstruction over Maaden at rødne Hamp efter den af Monfieur Bralle d'Amiens gjorte Opfindelse. J Fructidormaaneden Aaret 11 (Sept. 1803) lod Regieringen beordre Monsteur Bralle d'Amiens at komme til Paris i Anledning af at han havde anmeldt sig som Opfinder af en nye Maade til at rødne Hampen, da denne Opdagelse blev anseet som vigtig for Jordbruget, Fabrikkerne, Handelen og Søeetatten, og det blev derhos befalet at denne Opdagelse skulde underkastes alle muelige Forsøg. De Herrer Monge, Bertholet, begge Senatorer og Teissier, Medlem af Nationalinstitutet tilligemed Hr. Mollard Administrator af conservatoire des arts & metiers, have styret disse Forsøg med den største Omhyggelighed i 3 Maaneder; Udfaldet har svaret til det Haab man derom havde gjort sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-09-03
Efter den af Commissionen indgivne Jndberetning til Hans Keiserlige Majestæt, har Høistsamme erklæret, at man ikke nok kunde udbrede Kundskaben om en Maade at rødne Hampen paa, som var kortere end den man hidtil har brugt, og som man kan anvende paa alle Aarets Tider, der ikke medfører nogen Skadelighed for Arbeids folkenes Sundhed, der tillige giver af samme Qvantitet raae Materie et større Product, hvilket bør opmuntre til Dyrkelse af denne for Landet saa overmaade vigtige Plante. Man vil da her give en kort Beskrivelse over Monsteur Bralles Fremgangsmaade og tilføie nogle Jagttagelser over den Nytte og Fordeel som denne Opdagelse løver. 1. Beskrivelse af Monsteur Bralles Fremgangsmaade at rødne Hamp. 1) Man varmer Vand i en Kiedel til 72 a 75 Grader R. 2) Man tilsætter grøn Sæbe efter Vægt i Forhold til den Hamp man vil rødne. 3) Man lægger Hampen deri, saaledes at Vandet maae staae over den, og dækker Kiedelen med et Laag og dæmper Jlden. 4) Man lader Hampen blive deri i 2 Timer førend den optages. Vægten af Sæben skal være til den af Hampen i Forhold som 1 til 48, og Vægten af Hampen til Vægten af Vandet som 48 til 650. Man kan gierne rødne Hamp flere Gange den ene efter den anden i samme Vand. Det er tilstrækkeligt efter hver Rødning at erstatte den Qvantitet Sæbevand, som er bleven absorderet eller indsuet i Hampen ved den foregaaende Rødning, og at opvarme Vandet igien til den forbemeldte Varmegrad; man kan paa den Maade vedblive at bruge det samme Vand i fiorten Dage efter hinanden. Naar man optager Hampknipperne af Kiedelen lægger man dem ordentlig over hinanden og dækker dem med Halmmatter, paa det at de ikkun skal kiønnes langsom lidt efter lidt og beholde deres Fugtighed.