JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-04-19
Brigskibet Ome Høeab Guldberg, drægtig 49 Tikæster, tilhøOrrende Kiøbmand Niels Birchevold Duches Boe, bygt ved Horsens af Eeg 1799, og beskreven forhen i disse Tidender til Auction den 24de Martii, blev ei ved bemeldte Auction bortsolgt; over samme med dens staaende og løbende Redskab og Jnventarium er nu atter berammet Auction Mandagen den 12 Maji førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 præcise, ved hvilken Skibet absolutenden videre Betænkning, Approbation eller flere Auctioner bortsælges. Auctionen holdes paa Skibet selv der er beliggende her ved Byen. Assens den 10de April 1802. Carøe. H. B. set, Redacter.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Skrivelse fra Jtalien den 1ste April. Rygtet at Kongen af Neapel i Fremtiden vil residere i Sitilien og ikke vende tilbage til Neapel, er stadfæstet ved den og Palermo den 8de Marts paafulgte Aabning af Parlamentet, eller Stændernes Rigsdag. J den Tale, som Kongen siddende paa Tronen, overrakte den for ham knælende første Rigs Notarius, Prinds Volding, og som denne der paa oplæste, erklæres : At ikke Frygt for et Uheld i Staten havde foranlediget Sammenkaldelsen, at de brave og troe Sillignere befandt sig ved Foden af en Trone, som deres Fædre stedse, havde ønsket hos sig. Over 10 Aar havde de seet Europa udsat for Ødelæggelse. J Skyggen af den kongelige Beskyttelse og af deres Troskab havde de rolig betragtet fremmede Skibbrud, hvorfor de maatte takke Gud og nu understytte Kongens Hensigt med deres tilkommende Lykke. Kongens Nærværelse havde fornyet den gamle Glands i Rogers og Vilhelm Tider, et i Sicilien residerende kongeligt Hof vilde være dem Borgen for deres tilkommende Vel. Men det Tab, som den offentlige Skat havde liidt, maatte erstattes, Statens Jndkomster ophielpes, og man maatte bidrag ge til et kongenat Hofs Værdighed og Glands, for den ved at gjøre det Sicilianske Navn Ære. J det Svar, som Biskoppen Vanni gav paa denne kongelige Tale, udtrykkede han Parlamenters Glæde over, at man nu stedse skulde eie et kongeligt Hof i Sicilien.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Skrivelse fra St. Petersburg den 2den April. J disse Dage er en engelsk Coureer afgaaet til London med Sverrigs Tiltrædelsesact til Conventionen af 17de Junii, 1801. Ratificationerne blive udvexlede sammesteds og Handelsforholdene blive derved bestemte. Vor Gesandt i Paris, som havde forlangt sin Tilbagekaldelse, har paa ny faaet Ordre, at blive sammesteds i sin Post og at fortsætte de begyndte Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Skrivelse fra Wien den 12te April. Endeel i Østgallizien kantonerende Regimenter, især Kavallerie, have faaet Ordre at sætte sig i marschfærdig Stand, for at kunne bryde op ved første givne Vink; men man veed endnu ikke Bestemmelsen.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Porten sender nu en særdeles Befuldmægtiget til Paris forat bringe Definitivfreden med Frankerig i Rigtighed. Reis Effendi er udnævnt dertil, og har allerede tiltraadt Reisen, derhen fra Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Janitskarerne i Belgrad have nu ved et Ferman fra den tyrkiske Regiering faaet Forsikkring og fuldkommen Pardon, og Janitskarerne have derpaa strax frigivet den myrdede Paschas Enke og Datter og sendt dem til deres Hjem under sikker Eskorte. Pas an Oglu liver mindre frygtelig ved at tabe disse Tilhængere. Han ruster sig af alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Skrivelse fra Paris den 12te April. Den 9de om Middagen Kl. 2 holdt den pavelige Legat, Cardinal Caprara sit høitideligt Indtog i Slottet Thuillerierne; 8te Vogne med Prælater, og andre udgjorde hans Følge og 200 Mand Cavallerie med blæsende Trompetere vare hans Bedækning. Da han traadde ind i Slottet blev Korset. baaren foran ham til Statsraadets Sal, hvor det maatte standse paa Trappen. J Audiencegemakket omgave alle Ministrene og Statsraaderne den første Consul, for hvem Cardinalen oplæste følgende Tale : General, første Consul. Det er i Pavens Navn og under Deres Auspicier, at jeg midt iblant de Franske skal forrette en Cardinal=Legats høie Functioner. Jeg træder i Midten af en stor og krigersk Nation, hvis Berømmelse Dehar forhøiet ved Deres Erobringer, hvis udvortes Rolighed, De har sikkret ved en almindelig Fred, og hvis Lykke De har kronet ved den katholske Gudstienestes fri Udøvelse. Denne Berømmelse var Dem forbeholden. Den samme Arm, som vandt Feldtslag, som skiftede Fred med alle Nationer, giver den sande Guds Templer deres Glands igien, opreiser hans Altere igien, og befæster hans Dyrkelse. Fuldend, General, Consul, dette af deres Borgere saa længe ønskede Viisdoms Værk. Jeg skal intet forsømme, hvorved jeg kan bli drage dertil. Som en troe Tolk af Pavens Hensigter er det min første og behageligste Pligt at udtrykke hans ømme Følelser for dem og hans Kierlighed for alle Franske. Deres Ønske, skal bestemme mit Opholdslængde hos dem. Den første Consuls Svar.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
De apostoliske Dyder, som udmærker Dem, Hr. Cardinal, giøre, at jeg med Fornøielse seer Dem som den Mand, til hvem en saa stor Jndflydelse paa Samvittighederne er betroet. De vil tage Forskrivterne til Deres Opførsel af Evangelierne, og derved bidrage med Kraft til at udrydde Had og befæste Enighed i dette store Rige. Det franske Folk vil stedse vise Tilfredshed med Valget af Deres Person. Resultatet af Deres Sendelse vil være et nyt Stof til Triumph for den christelige Religion, som til alle Tider har været saa velgiørende for Menneskene. Den oplyste Philosoph og sande Menneskeven vil fryde sig derover. - Derpaa forestillede Cardinalen sin Auditor Erskyne, den pavelige Ceremoniemester Mazio, Kammermester Walst og sine 6 Secretairer for den første Consul. Efter Andienen blev Cardinalen ført til Madam Bon parte og derpaa under den forrige Escorte tilbage til sit Hotel.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Den 18de, som er første Paaskedag skal Paisiellos høitidelige Te Drum holdes for Freden i Amiens og Concordatet i Kirken Notre Dame. Kl. 6 om Morgenen bliver Høitiden, forkyndt ved 30 Kanonskud; paa disse følge 10 Skud hver Time indtil Middag. Klog vil den første Consul promulgere Concordatet som Lov. Kl. 9 bliver Definitivfreden proclame, ret paa Gaderne. Kl. 11 forkynde 30 Kanonskud, at den første Consul begive sig til Kirken. Atter 30 Skud forkynde, hans Tilbagekomst til Slottet. Om Aftenen bliver hele Paris illumineret.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Moniteuren leverer 2 pavelige Buller. En med den paa velige Ratification af Concordatet og Lovene angaaende Præsternes Ægteskaber. Den anden indeholder Erkebispedommernes og Bispedømmernes Oprettelse. J disse Buller giver Paven den første Consul Tittel af vor i Christo høitelskede Søn.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Paris, den 13de Aptil (over Holland.) Telegraph depesche, af 12te April. Marinepræfecten til Speministeren : "Skibet Cisalpin er ankommet fra St. Domingo efter 31 Dages Reise. Det kommer nogle Dage tidligere, end den Division som man venter. Søelieutenanten Hieronimus Bonaparte overdringer gode Efterretninger Haner afreist i Gaar, (fra Brest til Paris.)
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Skrivelse fra London den 13de April Først i Gaar er den kongelige Ratification af Definitinfreden bleven afsendt herfra til Paris. Hr. Pierreprint, Medlem af Parlamentet, er Overbringeren deraf. Udvexlingen kan skee i Paris første Paaskedag ; ved Slutningen af Paaskeugen kan den være her, og saa kunne begge Parlamen, terne beskieftige sig med Tractaten. Uventet stod Lord Car lise i Gaar op i Underhuset og paastod : at Frankerig ikke var gaaet redelig til Værks ved Definitivtractatens Undertegnelse. J sammes 18de Artikel blev Huset Oranien forsikkret om Skadesløsholdelse for det Tab, som det havde lidt ved R. gieringsforandringen i den bataviske Republik, men 2 Timer, førend Definitivtractatens Undertegnelse havde den bataviske Gesandt Schimmelpennint taget god Bonaparte afsiden Fredssalen, og forestillet ham, at huset Oraniens Skadelesholdelse kunde ikke skee paa den bataviske Republiks Bekostning. Dette havde Joseph Bonaparte bevilget, og uden Lord Cornmallis Vidende sluttet en Separatconvention med B. Schimmelpennink derom, hvis Existence, Lorden først havde erfaret efter sin Ankomst til Engelland. Frankerig havde altsaa stinu eret med Engelland, at Prindsen af Oranien skulde holdes skadesløs, og i samme Øieblik havde det stipuleret med den dataviske Republik, er han ikke skulde holdes skadesløs Thi naar Prindsen af Orniens Tab, som beløb sig aarlig til 10000 Pund Sterling. ikke skulde erstattes af den dataviske Republik, hvo skulde da erstatte det: Skulde Engelland, Frankerig vilde sitter ik Kunde det skee i Tydskland. - J denne Tone vedblev Lor Carlisle, og dadlede ogsaa meget, at man i Desinitivtractoten havde forsømt Stadfæstelsen af de forrige Tractater, hvoraf man i Holland blant andet sluttede, at Salutten til Søes var afskaffet.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Da Statssecretairen Pelham blev opfordret til et Svar erklærede han : at han ikke holdt sig forpligtet til at give en Svar for nærværende Tid, saasom Grev Carlisle ingen formelig Motion havde gjort. - Erstatssecretairen Greenville skildrede ligeledes Definitivtractaten som meget vaklende. og fuldstændig, samt dadlede, at man havde udeladt Statfæstelsen af de forrige Tractater. Maaskee, sagde han, forsømmer jeg min Pligt, da jeg ikke foreslaaer en Adresse til Kongen for at bede ham, at opsatte Ratificationen paa Definitiveractaten saa længe, til sydestgiørende Forsikkringer eller Ert læringer over omtalte Punkter ere indløbne." Ministrene vedbleve deres Taushed.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
I Underhuset gjorte i 6 aar Sir Francis Burdet, efter en skarp Tale imod Piets Ministerium, den Motion : At Underhuset skulde begynde en Undersøgelse over den Opførsel, som det Pitiske Ministerium havde viist under Krigen, saavel i det Jndre af Landet, som udenlands. Denne Motion blev forkastet med 246 Stemmer imod 39 ford Belgrave, erklærede derpaa, at han vilde strax efter Paaske anholde omen formelig Tak Adresse til det Piliske Ministerium. Hr. Sheridan sagde: Naar det var Lord Begraves Alver, saa vilde han foreslaae en Adresse, for at bede Kongen, at underrette Parlamentet om Aarsagen til saa fortiente Ministres Afskedigelse.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Allerede den 3de har Ministeren Addington foreslaaet i Underhuset, at Bankens Udbetalinger i klingende Mynt endnu maatte udsættes i nogen Tid, fordi Vexelcoursen paa det faste Land var for nærværende Tid imod Engelland, og Bankens Credit ikke havde liidt det mindste ved den hidtil værende Standsning.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Chaluppen Raven har overbragt Depescher fra Vestindien, fra Admiral Duckworth. De fra St. Domingo gaae til den 10de Februar, altsaa kun 2 Dage længere end den franske General Lecteres De melde et Hovedslag uden at nævne Datum, hvori Tousseint skal have lildt et stort Nederlag, men de Franske skulle have mistet 2000 Mand ved en Mines Sprængning, hvorpaa Conssain har trukket sig til bage til det Jndre af Øen. Man venter snart troværdigere Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Linieskibet Saffet, som i adskillige Aar har været statteneret i Ostindien, er kommen tilbage derfra. Vel melde alle nyere Efterretninger fra Ostindien, at Palvgarerne og andre Oprørere ere undertvungne i adskillige Egne af Compagniets Tropper, men denne indvortes Krig er ledsaget af Ødelæggelser, som lade befrygte Hungersnod i mange Districter.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Fra Alexandrien bliver meldt under 10de Februar. Aar man har Overflødighed af italienske Vare sammesteds, men at Afsætningen ikke er stor, da det endnu ei er roligt i CatroMammelukkerne have trukket sig tilbage til Øvre Ægypten og Storviziren forfølger dem. De Engelske ere endnu i Besiddelse af Alexandrien og Tyrkerne have slet ingen Anthoritet sammesteds. J det indre Ægypten vise Tyrkerne sig saa grusomme, at de have myrdet alle de Piger i Cairo, Rosette &c., som bleve underholdte af engelske Officerer og kastet deres Liig i Nilstoden.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Blandede Efterretninger. Frankerig. Palmesøndag blev den ny Erkebiskop i Paris, Dubelloy, med megen Høitidelighed indsat ved den paa velige Cardinal Legat. De Geistliges Tal, som assisteerte herved, var stort og de Frommes og Nysgierriges næsten uhyre. Den indenlandske Minister og Consulen Lebrun bivaanede Ceremonien. Strax efter fulgte de 3 Biskoppers Cambareres, Berniers og Paneimonts Jndvielse, som Cardinal Legaten ligeledes consererte. Legatens og hans Fol ges Karether bleverskorteerte af Dragonere. Protestanterne have ladet takke det lovgivende Corps for Loven angaaende deres Gudsdyrkelse. Man forsikkrer, at Paven har ved en Bulle meddeelt de allerede givte Præster en Dispensation, som giør deres Ægteskaber retmæssige. Den til Erkebiskop i Paris udnævnte Borger Dubelloy er 84 Aar, gammel. Siden 1785 var han Biskop i Marseille og forhenStorvicar i Beauvais.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Ved Bekiendtgjørelsen af Definitivtractaten med Engelland for Jndvaanerne paa den venstre Rhindred er det officiel bleven benægtet, at Tractaten i Amiens skulde indeholde nogen hemmelig Artikel.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
I Paris har en Collecteur viist en sielden Ædelmodighed, En fattig Mand havde i lang Tid spillet paa 3 Nummere og tilsidst paa Borg. Tredie Gang vilde Collecteuren ikke meere give ham Credit. Han gik altsaa bedrøvet bort, men kom strax efter igien uden at have Mod til at gaae ind til Collecteuren. Denne bemærkede det, besatte de 3 Tal, og da de kom ud og Lotteriespilleren forrvivlet meldte sig hos Collecteuren. skientte denne ham den hele Gevinst af 1800 Livres blot med Fradrag af Jndsætningen.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Jrlænderen Evans, som for 4 Aar siden var tilligemed den bekiendte Napper Tand Director for en projecteret Jrlandsk Republik, er ankommen til Paris fra Tydskland.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Engelland. Doctor Witho, som i Ægypten har gjort nogle Experimenter over Pestsmitten for at fremstille en ny Theorie over samme, er død efter 3 Dages Sygdom, da han tredie Gang inoculerede sig selv Pesten. De to første Forsøg, slog feil.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Nylig gav Esquiren Andrews en stor Concert og Souper, hvorved Prindsen af Wallis, hans Brødre Cumberland og Cambringe, alle Gesandtere og mange af de første Standspersoner vare tilstede. Jblandt 700 Giester vare de tre Fierdedele Damer, af hvilke mange besvimede, deels fordi Trængselen var for stor, deels fordi mange paa ingen Maade kunde komme til at sidde. J adskillige Dage havde Hr. Andrews ladet alle Delicatesser, som kunde tilveiebringes, opkiøbe, hvilke man nød staaende, og hvorved de talrige Damer holdt Bor denne beleirede fra Kl. 12 om Natten til om Morgenen Kl. 4. Den af Hr. Andrews selv over Freden forfattede Ode blev afsiungen af Mist Abrams. Mistres Sheridan var nylig nærværende ved Underhusets Debatter, hvor hun fik Adgang formedelst sin mandlige Ridedragt. Dørvogteren ansaae hende for en Søn af een af Husets Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
J London har man hyret 50 Transportskibe for at bringe de franske Krigsfanger til deres Fædreneland. Deres hele Antal skal beløbe sig til henimod 15000.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
En bostonsk Tidende af 5te Marts fortæller, at et anseelige Handelshuus i Newpork har ved Contract forpligtet sig til at forsyne den franske Land= og Søemagt i Vestindien med Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
For nogen Tid siden fangede man i Themsen en Stør, som veiede 160 Pd. og var 1 Fod lang.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Jtalien. Den lille Republik St. Marino, som midt under Jtaliens Revolutioner beholdt sin Forfatning, har nu forandret sin Constitution og formeret sit lille Raad fra 9 til 12 og sit store fra 160 til 300 Lemmer. En Gonsalonier, som afvexler hver tredie Maaned, staaer i Spidsen for Regieringen.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
J Rom har man strængt skierpet Straffene for Haardspil.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Man har sammesteds fængslet 27 Spillere af Profession, som enten maa betale 2500 Livres i Strafbøder eller og tiene 5 Aar. paa Galeierne.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Portugal. Freden har foraarsaget, at alle brasiliske Vare ere faldne her til overmaade lave Priser. Sukker, hvoraf store Qvantiteter ere ankomne, finde næsten slet ingen Afsætning.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Tydskland. Churfyrsten af Pfalsbayern har besluttet en stor Reduction ved hans Militairvæsen. De 24000 Mand, som han for nærværende Tid har, skal smelte ind ti 5000 Mand og af 72 Generaler komme de Totrediedele paa 1200 Gyldens Pension. Det ridende Artillerie skal gandske af skaffes.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Paa nogen Tid har man talt om, at Jesulter=Ordenen vil leve op i Tydskland. I Dillingen befinde sig virkelig et af en vis Pater Baccanari stiftet Selskab, hvis Medlemmer kalde sig Patrede side Jesu Staden Graitz i Voigtland er den 6te April ved en skrækkelig Jldebrand bleven lagt i Aske paa nogle faa Huse nær, og i det Chursachsiske er Staden Rochlitz næsten gandske afbrændt den 2den April.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Rusland. De ny i Omløb kommende Rubler og mindre Sølvmynter, have paa Forsiden den russiske Ørn og paa Bagsiden er anbragt en kronet Laurbær- og Egegreen med Myntens Værd.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Sverrig. Skierene ved vore Kyster ere nu siden et Par Uger gandske fri for Jis. Skibsfarten er i fuld Gang og endeel udenlandske Skibe ere allerede ankomne til vore Havne.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Kongen har gjort et Paalæg paa Trændførselen fra Finn land, hvilken Skat skal bruges til Opførselsen af Akademie bygningen i Finland, hvortil Grunden er bleven lagt den 22de Februar. Professor Tengstrøms Tiener fandt sammesteds for nogen Tid siden i en gammel forraadnet Kiste en betydelig Deel gamle Sølvmynter og 9 Sølvskeer af gammeldags Facon.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Indenlandsk. Det danske Skib Europa fra Flensburg, ført af Capitain Noack, er strandet den 7de Martii paa Kysten. af Roussillon; Besætningen er bleven reddet.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Det danske ostindiske Skib, den hvide Ørn, fra Kiøbenhavn bestemt til Bengalen, er formedelst Søeskade løbet indtil Plymouth den 10de April.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Helsingøer den 23de April. Fra den 19de til i Dag ere 242 Skibe expederede i Sundet : I Gaar Morges afseilede det asiatiske Compagnies Skib Dannebrog, Capitain Holm, til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Kiøbenhavn den 23de April. Førstkommende Søndag den 25de April bliver anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Fyrste Frederich Wilhelm Lopold, af Lippe Detmold, som bæres 6 Dage, hvorunder tillige indbefattes Hofsorg paa 4 Dage for den afdøde Prinds Frederich Ludwig af Hessen Darmstadt.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Mandagen den 26de April bliver sidste Gang Apartement, ved Hoffet denne Vinter.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Fregatten Elven er kommen her paa Rehden fra Nordsøen, Fregatten Rota er under Capitain Lassens Commando lagt ud paa Rehden og er destineret til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Fra den 19de til den 23de Febr. er indkommen Capitain Mantix fra Jsle de France med Sukker, Kaffe, Peber 21 3 Skibe fra Engeland med Steenkul; Capitain Petersen fra Barcellona med Viin og Brændeviin. - Udgaaen: Capitain Holm til Collonierne i Grønland; Capitain Petersen til Finmarken, og Capitainerne Tofte, Drevsen, Bundesen, kund og Jørgensen til Island med Carbaison og Provisioner Til Directionen for det asiatiske Compagnie er med Dags Post indløben Efterretning, at Skibet Christianshavn, førrendes af Capitain Stage, er efter at have forladt Batavia den 6te August at p. lykkelig ankommen til China den nor samme Maaned.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Under det tydske Cancellie: Den 14de April er den hidtilværende Herredsfoged i Haderslev Amt J O. Arbo beskik tet til Landskriver i Vilster=Marsk, Steinburg Amt og Pastor Ketel Bahnsen i Riesum, Tøndern Amt, til Pastor i Sterup, Flensborg Amt og Candidaten F. H. Germars Valg til Rector ved Stadskolen i Glückstadt er bleven confirmeret.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Under samme Dito ere de hidtilværende Kancellie og Regieringssecretairer i Glückstadt C. F. von Prangen, F. G. Koch og S. C. A. Rachel bleven benaadede med virkelig Cancellie raads Characteer.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Under Rentekammeret; Den 14de April er Bergmedicus ved Kongsbergs Sølvværk, Doctor Medicinæ Henrich Rosted, efter hans Ansøgning, i Naade entlediget fra Embedet fra næstkommende 1ste Junii at regne, og Candidatus juris Peter Bortmann Voss udnævnt til Schichtmester, ved bemeldte Sølvværk.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Vexelcours, den 23de April. London 2 Maaneders Sigt 3 Rd. 6 sk. pr. Livr. Sterl. arista . 5 - 65. Amsterdam i Bo. 2 M. Dato 130 arista = 132 1/4 men. Hamborg - 2 Maan. Dato 13832. avist. 139 1/4
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Species=Coursen 138 1/2 Jnteressenterne udi det Kongelige 49de Classelotterie, hvilke ikke endnu have fornyet deres Lodsedler til forestaaende 3die Classes Trækning, anmodes herved, at de vil indfinde sig hos vedkommende Collecteurer her i Staden inden den 11te Maji førstkommende, og i Provindserne til den paa Lodsedlerne bestemte Tid. Nye Lodsedler til denne 3die Classe kan bekommes hos alle Collecteurer, som og her paa Jnspections=Contoiret i store Helliggeiststræde No. 146. Kiøbenhavn den 23de April 1802. Bie, Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1802-04-23
Ved Tallotteries 708 Trækning i Altona udkom: Nr. 60 6, 68 72. 85. Sielden henvandter den sande Dydige til hiint skiønsomme Belønnelsers Rige ubemærket, og det var særdeles misværdigt, om det skeete ved en af Jordens Engle, ja skulde en Ubekiendt spørge : hvo kan den være da vil Gienlyd fra mange fierne og langt bortliggende Egne svare: Frue Geheimeraadinde og Grevinde Chathrine Vedel Jarlsberg, fød Storm, som blev født den 5te November 1756. og døde den 12te April 1802. Hun var høi i Adelstanden baade ved Fødsel og Givtermaal, men. Hendes sande Adelskab bestod udi sand Religion og Dyd, udmærket moderlige Pligters Opfyldelse, ædel Fromhed, mildt Venskab mod Alle, Medlidenhed med den Lidende og sand Goddædighed mod den Fattige og Udmærkelse i Hendes hele Omgang baade med Store og smaae. Ja, der kan intet godt siges om et Menneske, som jo velfortient er passende og anvendeligt paa Hende; og, da Hendes Livs Vandel var bestrøet med haarde Bitterheder og Lidelser, dem Hun gjennemgik med standhaftig Overbærelse og Mildhed; saa var Døden for Hende en Glæde, et Gode, men et desto større Savn og Tab for de Efterlevende, og imellem disse for 7 Børn, som høit elskede Hende, og, som Alle, med Udmærkelse have stræbt at søge Hendes ypperlige Formaninger, at træde i Hendes dydige Fodspor. Ja 1 nu er Hendes Siel der, hvor Hendes udmærkede Liv her, nyder Belønning. Gid vi kunde følge hende i Vandel, da vil Glædens Fred hvile over Hende. Den 17de April 1802. og os Atter: aabnede Graven sit Skiød, for at gjemme en Green. af den Herslebske Æt værdig. den Stamme, som har den Bispinde Ballers Liv er Hendes beste Lovtale! ved Religionens Haand, betraadte Hun sin Bane, ved Religionens Trøst. endte Hun den. og Religionen reiste Hende dette Minde. P. H. Ved Major D. C. v. Brahes Grav. Sieldne retskafne Mand, Ædel var al din Vandel her paa Jorden Du var en om, oprigtig Ægtemage; en kierlig Fader for dine høitelskede Børn; usvigelig oprigtig imod dine Venner, hvoriblandt jeg, mod hvem Du i mange Aar ei allene viste Venskab, men faderlig Omsorg og Kierlighed, evig skal mindes Dia og dit sieldne Værd - Stedse vil Velsignelse følge din af Sorrig nedbøiede Ægtemage og Børn. - Hvil nu tryg i Jordens Skiød, uskateerlige Ven, fra dette Livs Sorrig og Møie, indtil vi hisset samles igien. Fred omgierde dit Støv
Berlingske Tidende, 1802-04-23
AVERTISSEMENTS. K. S. A. Et Kiøbmand Hans Jensen Schmidt og Jomfrue Jngeborg. Al. Lorenzen i Drammen, er den 11te April sidstleden bleven tilsammenviede, bliver herved tilkiendegivet fraværende Slægt og Venner.