Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-10-19
Fra London berettes under 11te October at Børsen var riig paa Rygter og at Fonds vaklede; iblandt disse var det vigtigste, at de 3 østlige Magter havde fraraadet Kongen af Holland at renoncere paa nogen Andeel af Storhertugdømmet Luxemborg og lovet at ville understøtte hans Vægring. Men Sagen skal saaledes hænge sammen: at Forbunds-Forsamlingen har vægret sig ved at opfylde de Franskes Konges Forlangende til den selv at foreslaae Holland at aftræde den Deel af Luxemborg, som er bestemt i Tractaten af 15de November; men Forsamlinger har vægret sig derved, fordi dette strider mod Forbundsacten; Motivet maa udgaae fra Storhertugen af Luxemborg selv. At vigtige Forhandlinger passere imellem den Hollandske Regiering og de østlige Magter giver sig imidlertid tydelig tilkiende. - Den Russiske Gesandt Fyrste Potemkin er nyelig ankommen til Haag. Ligeledes har Fyrste Felix af Schwarzenberg overbragt Depescher fra den Østerrigske Regiering dertil, som have havt et Cabinetsraad til Følge. En Rapport, som den belgiske Minister Goblet har udgivet om de afbrudte Negociationer i London og som indeholder en Misbilligelse af den Hollandske Regierings Forhold har gjort et ubehageligt Jndtryk i denne Stad. Den Belgiske Regiering er bleven sat i nogen Uroe og har foretaget nogle Bevægelser med sine Tropper i Anledning af at den Hollandske Regiering har afløst Garnisonen i Mastricht med andre Tropper. J Antwerpen og Gent ere nogle Folketumulter forefaldne. - J Qvartalet fra 5te Juli til 10de October finder en Formindskelse Sted i Storbrittanniens Statsindtægter, i Sammenligning med dertil svarende Qvartal i Fior paa 252,276 Pd. St. og for hele Aaret fra 10de October 1832 til 10de October 1833 paa 380,420 Pd. St. Desuagtet ansees Resultatet for tilfredsstillende, da Regieringen har ophævet Paalæg til Beløb for over een Million Pd. St. og Jndførselen af Portugisisk Viin og af Kornvarer har taget meget af. Statsindtægternes Beløb for hele Aaret udgiør 42,733,489 Pd. St. Alles Øine ere i dette Øieblik henvendte paa Spanien; det er det store Problem, om Dronningen kan uforstyrret Roe beholde Regentskabet i sin Datters Navn; eller Don Carlos, understøttet af Bourmont og de øvrige Carlistiske Franske Officere vil trænge ind i Spanien og giøre sin Ret til den Spanske Throne gieldende og hvilket Partie da England og Frankerige ville tage. Den Franske Moniteur, som kunde være bedst underrettet, tier om de Spanske Anliggender og siger blot, at Udenlandsk Ministeren har af den Spanske Gesandt modtaget den officielle Communication om Konge Ferdinands Død og at Kongen vil derfor anlægge Hofsorg fra den 8de til den 19de. Børsen har været fuld af foruroligende Rygter om Tilstanden i Spanien og den Franske Regierings Hensigter, som have bragt Fonds til at falde At den Franske Regiering har ladet udtage 35,000 M., at Journal des Debats taler om af 50,000 Md. skulle opstilles ved Pyrenæerne, har bestyrket Mis tilliden. Der tales om vigtige Underhandlinger imellem Magterne; nogle ville vide, at den Russiske Gesandt, Greve Pozzo di Borgo, har erklæret sig mod Frankerigs Jndblanding i de Spanske Anliggender, andre fortælle, at de 3 østlige Magter ere villige til at erkiende Dronningen af Spaniens Regentskab. Den Franske Regiering har afsendt Hr. Mignet til Madrid, som man mener forat formaae Dronningen til at kalde Gen. Sarssield med den Spanske Observationssarmee bort fra Portugals Grændser. Regieringen har isinde at understøtte Dronningen, især i det Tilfælde, at Marskal Bourmont blander sig i Sagen. Ludvig Philips Liv er bestemt til Uroe; han har nu fyldt det 60de Aar. - De nyeste Efterretninger fra Paris af 9de October ville vide, at Uroeligheder ere udbrudte i Bilbao til Fordeel for Don Carlos men at de skulle være dæmpede; at Generallieutenant Greve Harispe skal føre Commandoen over det Armeecorps, som samler sig ved Bayonne og at Generallieutenant Greve Boni af Castellanne skal erholde Commanden over Cavalleriet. Tre Franske Jnfanterie-Regimenter have faaet Ordre til i Jilmarscher at bryde op til Bayonne. Det Engelske Blad Times indeholder en Skrivelse fra Madrid af 29de September, og en anden af 30te, som giver nogen Oplysning om hvorledes det der seer ud Man havde allerede længe der forventet Kongens Død, som ved at kjøre ud og ved de deraf følgende Anstrængelser skal have befordret sin Død. Hans Lunger bleve derved angrebne, og hertil kom en Jnfluenza, som havde grebet meget om sig i Madrid. Man formeente at han vilde døe om Natten; men han levede dog endnu, om Morgenen vilde han nyde sin Chocolade og Suppe; men Maven vægrede sig ved at opfylde sine Functioner. Kl. 11 syntes han at drages med Døden; men han kom sig, folte Appetit og spiste umaadeligt. Kl. 2 1/2 begyndte han at slumre, og man lod ham være allene med Dronningen. Nogle Minuter derpaa lagde Dronningen Mærke til at hans Tunge blev stiv; hun saaat en Fraade indfandt sig paa hans Læber og at hans Øine bevægede sig paa en krampagtig Maade. Hun raabte af alle Kræfter, Tienerne styrtede ind; Livlægen Castello ilede til; men for sildigt, Kongen var død i sin Gemalindes Arme. Castello haabede at det var kun en Letharge og anstillede nogle Forsøg; men Aandedrættet var forbi. Nu blev Generalcaptainen i Madrid, General Freire, Chefen for Fodgarden, General Qvesada, og flere Generaler og Statsembedsmænd, hvoriblandt Hr. Zea Bermudez, hentede til den Afdødes Gemak. Dronningen spurgte dem, svømmende i Taarer, om hun kunde giøre Regning paa dem, Til de sidste Blodsdraaber, svarede Qvesada og Freira. Kongens Død blev ikke strax bekiendtgjort, endnu Kl. 6 om Aftenen var selv i Prado og i Alcalagaden, hvor det store Torv holdes, alt roeligt. Theaterne Principe og de la Cruz vare, da det just var Søndag, overfyldte med Mennesker. Hele Garnisonen kom under Vaaben. Man sporede ingen Sorg over Kongens Død, da han ikke var elsket af noget Partie. Man taler og at Kongen har efterladt sig et Testament; Sagen er af stor Vigtighed, da han er berettiget til at udnævne et Regentskab for Tiden efter hans Død. Har han forsømt det, saa tilkommer det de Cortes at udvælge det, hvori dog Dronningen skal præsidere. Hun synes imidlertid ikke at tænke paa noget Regentskabsraad; men at have besluttet selv at ville regiere, og har udviist meget Mod og Resolution. Hun rider, ledsaget af nogle faa Personer, dagligen igiennem Gaderne. Den nye Brittiske Gesandt, Hr. Villiers, ankom til Madrid Aftenen for Kongens Død. Hr. v. Zea Bermudez vilde modtage ham den 29de Kl. 3 om Eftermiddagen. Da han ankom til Paladset fik han at vide, at Premierministeren havde overmaade travelt og kunde ikke see ham. Hr. Villiers svarede, at Ministeren havde selv fastsat Tiden, og han vilde vente paa ham. Nu lod Hr. Zen sig see, han var i en stor Sindsbevægelse, og undskyldte sig med at Kongen var død. Jfølge den diplomatiske Etikette maae ingen Post, ja selv ingen Coureer forlade Madrid i de første 24 Timer efter Kongens Død; allene den Spanske Regiering har Lov til at giøre det, og om Natten afsendte Hr. Zea en Coureer til Bayonne; dette var Aarsagen til at Hr. Raynevals Depesche ankom saa sildigt, hvorover de Franske Blade have saameget opholdet sig. Dagen derpaa herskede den største Rolighed, i Madrid; Garden og Regimentet Prinsessen af Asturien udgiøre 8000 Mand; det sidste og Provinstalg renadererne ere Dronningen overmaade hengivne. De andre Tropper vakle, røre sig ligesaalidet som de 4000 Mand stærke Frievillige; men Oprørerne arbeide i Mørket. Carlisterne skulle ved Munke og Vagabonder allerede længe have staaet i Forbindelse med Don Carlos, og man troer at han vil begive sig til Estremadura; Chefen i denne Provins, Gen. Rodil, skal være ham hengiven; men ikke Chefen for Observations-Armeen, Gen. Sarsfield. Generalcaptainerne i Andalusien og Gallizien, Marqvis de las Amarillas og Greven af Cartagena (Morillos) ere Dronningen hengivne. De Liberale slumre ikke heller; Chefen for dette Partie, de saakaldte Anilleros eller Spanske Doctrinaire, Hertugen af Florida Blanca en ivrig Tilhænger af det moderate repræsentative Monarkie, staaer i stor Andest hos Dronningen. Hans Partie forlanger Hr. Zeas Afskedigelse. Hun har endnu ikke fattet nogen Beslutning; men synes at ville holde sig til de Knilleros. Man troer at Massen af Armeen og Folket vil erklære sig for hende. General Mina har forladt England og er afreist til Spanien. Greven af Puonanrostro, en ivrig Constitutionsven, har begivet sig til Madrid og er modtaget af Dronningen.