JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Ved Hs. Majestæts Patentaf 30 Decemborf. A. for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, er befalet saaledes: Dandensinde Keiserlig franske Stater aldeles ingen Afdragspenge oppebæres, og ingen Decimationsret meer udøves, saa have Vi allernaadigst funden for godt, at resolvere, at den heller ikke af de Capitaler og Eiendomme, som føres fra Vore Riger og Lande til de Keiserlig franske Stater, hverken i Tilfælde af Bortflytning eller Arv skal erlægges noget Afdrag eller Afgift, hvad enten saadant Afdrag hidtil er erlagt til Vor Kas eller ikke. Jøvrigt skal denne Vor allerhøieste Resolution ikkenkomme til Anvendelse i Henseende tilde Afgifter, som ifølge de nuværende eller tilkommende allerhøieste Anordninger skulle i Almindelighed erlægges af Arvenden Hensyn til om samme tilfalder Fremmede eller Jndenlandske. om Ugimnem det Vestindisk Guineiske Rente, og General-Toldkammer er under d. 21de Jan. d. A udfærdiget en Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold: "Som en Følge af den ved Forordningen af 5te dennes allernaadigst befalede Forandring i Penge væsenet ophører den ved Placat af 7de f. M. fastsatte Cours af dansk Courant mod Species, og de til Species ansatte Told- og Fyrafgifter blive alt saa paa ethvert Sted, naar den befalede Forandring i Pengevæsenet efter i fornævnte Forordning der skal begynde, efter samme Forordnings §. 18 at erlægge med 2 Rigsbankdaler S. V. for hver Specie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
J forrige Uge har man begyndt ved offentlige Auctioner at sælge i Rigsbankpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
J Varehandelen er temmelig Standsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
En Lysestøbers Udsalgsboutique er af Politiet, bleven lukket, paa Grund af at han har forlangt en overdreven Priis for sine Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Paa Torvet solgtes d. 21de d. M. en Snees Æg for 2 Rdlr., og Bønderne, som formodentlig havde gjemt længe derpaa, havde endda Ondt ved at blive af med dem til den Priis. Den Kongelige Bekjendtgjørelse angaaende Priiscouranters Jndleverelse fra alle Detailhandlere, har gjort en fortræffelig Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Rigsbanken. Rigsbanken, som allerede har erholdet et betydeligt Qvantum af det ædleste Metal derved, at Hs. Maj. Kongen allernaadigst har behaget at bestemme til Eiendom for Banken et Allerhøistsamme tilhørende Guld-Taffelservise paa Vilkaar, som Banken erkjender med allerunderdanigst Taknemmelighed at være sig meget fordeelagtige, bør, i Anledning af Spørgsmaal, om og naar den agter at kjøbe og til Laan modtage Guld og Sølv saavel forarbeidet, som uforarbeidet, ikke undlade at tilkjendegive, at, saasnart de fornødne Forberedelser ere føiede, skal nærmere offentlig Underretning blive givet om Tiden, naar man kan indlade sig i Afhandling om Kjøb eller Laan og den dermed forbundne Modtagelse af ædle Metaller, som maatte blive Rigsbanken tilbudne. - Rigsbanken, den 23 Januarii 1813. - Mølsting, Rosenstand Goiske. Schmidt Phiseldek. Schønheyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Fundation for Rigsbanken. Vi Frederik den Sjette, o. s. v., Gjøre vitterligt: Til sikker Grundvold for det ved Vox Forordning af Dags Dato forandrede Pengevæsen oprette Vi en Bank for Vore Kongeriger, og Hertugdømmer, som skal føre Navn af Rigsbalmk. Vi forunde samme de Rettigheder, Friheder, og Benaadninger, som nærvarende Fundation, og det Reglement, Vi endvidere agte at meddele den, indeholder: S. I. Vi love og forsikkre for Os og Vore Efterfølgere i Regjeringen, at der aldrig og under ingen Omstændigheder fra Statens Side skal sættes i Omløb noget ikke rentebærende, paa Jhændehaveren lydende, Repræsentativ, og at Særdeleshed aldrig skal tillægges nogen Obligation eller andet Papiir den Rettighed, at maatte gaae som tvunget Betalingsmiddel, hverken imellem Mand og Mand, eller ved de Kongelige Kasser. Ligeledes love Vi, ingensinde at ville privilegere nogen anden Bank eller noget offentligt Jnstitut, under hvad Navn det maatte være, til at udgive Papiir med deslige Rettigheder; men Rigsbanken skal stedse, saalænge den har Sedler i Omløb, være det eneste dertil berettigede Jnstitut, under de Betingelser, og ved at efterleve de Forskrifter, som denne Vor Fundation indeholder. §. 2. Rigsbankens oprindelige Fond er en Fordring af sex Procent, i rede Sølv, af alle faste, urørlige Eiendommes Værdie i Vore Kongeriger, og Hertugdommer. Saalænge denne Fordring ikke er betalt, har Banken for samme første Prioritets Panteret fremfor alt nu eller herefter derpaa hæftende Gield, endog fremfor Vore Skatter og Afgifter. Denne Hæftelse kan ikke opsiges fra Bankens Side, men til alle Tider afbetales i det Hele eller tildeels af Debitor paa den Maade, som i denne Fundation nærmere bestemmes, og imidlertid forrentes den, fra 1ste Januarii 1813 af og saa læner den er indestaaende hos Debitor, med sex og en halv Procent i Rigsbankdaler Sølvværdie aarligen, der erlægges i tvende Terminer, hver Gang med tre og en qvart Procent. §. 3. Paa den i forrige 5 anførte Fond maa Banken sætte i Omløb Sedler til et Beløb af sex og fyrgetyve Millioner, hvoraf de 27 Millioner strax udgives, for at indfrie de i foranførte Forordnings 10de §. nævnte Banksedler og Penge Repræsentativer, men de øvrige 10 Millioner bestemmes til Reservefond for Vore Finantser og til Udlaan. Under Embeds og Æres Fortabelse skal Bankens forenede Bestyrelse være ansvarlig for, at der ikke, under noget tænkeligt Paaskud, sættes en større, end den har bestemte, Sum i Omløb. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Blandede Efterretninger. Paris, d. 11 Jan. Efter en Skrivelse fra Førsten af Neuschatel, M. G., dar Kønigsberg d. 31 Dec. 1812, var Armeens Stilling denne: Hert. af Tarent holder med det 10de Corps Tilsit og Niemens Bredder besatte. Divisionen Hendelet holder Labian, Welau og Jnsterburg besatte. Den 31te Division og Gardens Hovedqvatteer er i Kønigsberg. Det første Corps er i Thorn, det 2det i Marienwarder, det 3die holder Elbing besat, det 9de Danzig, det 6te Plock; det Østerrigske Corps ved Bialystock dækker Hertugdommet Warschau, det 7de Corps staaer ovenfor Warschau, imellem Presnig og Weichsel, og det 5te Corps i Warschau. Veiret har pludselig forandret sig fra 23 Sr. til C. - Hert. af Tarent (Macdonald) beretter i en Skrivelse til Prindsen Major General, dat. Tilsit d. 28de Dec. 1812, at det 10de Corps er ankommen, og vil næste Dag forsamle sig paa den venstre Bredde af Niemen. Russerne havde besat Tilsit samme Dag, da Hertugens Arriergarde trak sig tilbage fra Mietan. Fienden havde samme Dag oversvømmet Kredsene Rossiena, Chavli og Teleh med Cavallerie, Artillerie og nogle smaa Infanteriedivisioner. – Teten af Armeecorpset er ankommen for Picktuponna d. 26de, hvor den traf General Lascow i Position. General Kutusow holdt en anden Stilling i Tilsit paa den venstre Bredde af Niemen. General Drebitsche commanderede en anden Colonne paa hans høire Flanke. Han lod strax Positionen ved Pickrucken angribe, Russerne bleve kastede af de forte Husarer og Preuss. Dragoner, og 2 Russiske Jnfanterie-Regimenter maatte strække Geværet. Da Hertugens Colonner ankom den 11te, gjorde han Dispositioner til at angribe Fienden; men Russerne oppebiede ikke Angrebet. De trak sig tilbage, paa begge Sider op af Niemen. J Tilsit befandt der sig kun endnu nogle Cosakker, da Gener. Bachelu Dagen forhen angreb Positionen ved Pickluponen, som dækkede Tilsit paa høire, Bredde, Kl. 8 rykkede ind der. Denne Morgen, hedder det til Slutningen, marscherer Gen. Bachelu mod Ra gun, Gener. Grand-Jean har sin anden Brigade i Stillingen i Bandeln. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Augsburg d. 1ste Jan. En Tidende indeholder følgende Artikel: Aldrig har maaskee det store franske Riges Magt udviklet sig paa en saa overordentlig Maade, som i dette Øieblik. 300,000 Mand ere disponible indenrigs. De 100 Cohorter Nationalgarder give 100 Batailloner, og 100 Compagnier Artillerie. Disse for et Aar siden udtagne Tropper bestaae af Folk paa 22 til 30 Aar, og ere følgelig istand til at udholde Krigens Strabadser. Conskriptionen fra 1813 har forskaffet. 160,000 Mand, der ere udtagne siden 1ste Sept. De ere væbnede, monderede, og indlemmede i Negimenterne. 20,000 Mand gamle Tropper, der hidtil brugtes til Marinerienesten, ere ligeledes disponible, da nu Matroserne og Marineartilleristerne aflasse dem i deres Tjeneste. Foruden 300,000 indenrigs værende Krigere staae 20,00 andre under General Grenier, 70,000 Mand udgjøre Hertugen af Castialiones (Augereaus) Corps Disse Corps udgjøre 100,000 Mand lutte Franskmænd, hvoraf ingen har taget Deel i de sidste Slag, eller udstaaet Storarmeens Strabadser. Hertil føier man de Hielpekilder, Jtalien og de øvrige Allierede tilbyde Frankrige, og det behøver kun nogle Maaneder, for endnu at lægge 200,000 Stidsmand til dem Frankrige alt har til sin Naadighed. (Hamb. Corr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
De Heste, som i Frankrige maa leveres til Cavalleriers Remontering, betales med rede Penge, nemlig for hver Curasseerhest 400 og for hver Dragonhest 350 Frank. Hvert Departement maa levere et vist Antal, og Seine-Dep. 120. Man venter paa denne Maade at sammenbringe 30,000 Heste. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Danzig, som i Følge dens Gouverneur Gener. Rapps sidste Parolbefaling vil, om Fienden vover at nærme sig den, forsvare sig til det yderste, ligger i Vestpreussen ved Weichsel, som 1 Niil derfra falder i Østersøen, har en skjøn Havn, for det meste smalle Gader og 5000 Huse af gammeldags Bygningsmaade. Fæstningsværkerne ere vigtige og have altid været vel vedligeholdte. Paa den ene Side kan Alting sættes under Vand og paa den anden dækkes Staden ved Bjerge. En Forstad hedder Schottland. Her gives gode Fabriker og 4 Skibsverfter. Siden 1772 er Stadens blomstrende Handel siunken meget. Jmidlertid gaaer dog en stor Deel af den Polske Handel igjennem Danzigernes Hænder. Schottland, Stoltenberg og Schidlitz ere 3 anseelige Forstæder. For Staden ved Weichsel ligger Danziger Werder, Landet og den lille By Hela, ligesom og den saakaldte frische Nerung, som er en smal Landstrimmel mellem Østersøen og Weichsels Arme. J samme, nemlig paa den vestlige Arm af benævnte Strøm, ligger den berømte Fæstning Welchselminde, som forsvarer Staden og li over for samme ligger Vesterskandsen. 1793 overgav Danzig sig til Kongen af Preussen og kom bet sælgende til at udgjøre en Deel, af det Preussiskr. Monarkie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
J sidste Fredsslutning med Frankrigublev den erAgret for en Fristad. (Udgive sin Posete fattebragt mig. (Af Hamb. Corr. Ad ansaae vise. i Berlin, d. 6 Jan, Vor Monark, der har følt den meest levende Uvillie over Generalien. Værgs Forræderie, ham befalet, at der skal anvendes alle Midler, for at arrestere denne General og sende ham til Berlin paandetacham derie kan vorde dømt eftergadet Snækkelige hans Forbrydelse. General v. Kleister udnævnt til commanderende General-Lieuten over dem Preussiske Contingent i General Yores Sted. Han vil tage ant fornødne Forholdsregler, for at kalde Tropperne tilbage, og stille dem under Kongen af Neapels Commando paa det Sted, som denne Fyrste anviDen Kongel. Adjut. Hr. v. Nemernepiser. Morges afgaaet til Kønigsberg meden Skrivelse, hvori Hs. Maj. erklærer, at han ikke ratificerer, den af General Yorck, sluttede Convention, og da de Bestemmelser, der i Henseende til hans Tropper ere at tage, efter Alliancetractaten tilkommer H. M. Keiseren, altsaa Kongen af Neapel, om hans Lieutenant, saa indbyder han, denne Fyrste agt give General=Lieuten. v. Kleist sine Befalinger, og tilkjendegive Major Netzmor dem, der skal bekjendtgjøre det Preuss. Corps, sin Monarks Villie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
alle Hs. Pr. Maj. Stater skal en Parolbefaling vorde kundgjort, og Kongen af Neapel ombedes, at en lignende Bekjendtgjørelse maatte skee ved den Franske Armee, for paa alle Veie at udbrede Kongens Misbilligelse og Udtrykket af hans Uvillie. Kan General Yorck ikke paagribes, saa skal han dømmes som contumax (forsætlig udoblivende. Man forsikkrer, at Fyrsten af Hatzfeld strax skal begive sig til Paris, for at overbringe Keiseren Udtrykket af Kongens Sindelag, og ved denne udmærkede Sendelse vise hele Europa dette Sindelag. - Den Convention, som Gener. Vorck har sluttet med den Russiske General-Lieut. Diebitsche, er dat. Poscherns Møllerd. 1 December 1812, og bestaaer, af 7 Artikler. Dens Hovedindhold er, at det Preusse Corps skal, inde paa Preuss. Grund, besætte Linien langs Grændsen paa en Memel og Niemenfart indtil Veien fra Wointatil Tilsit. Fra Tilsit skal den Vel, som gaaer igjennem Schillapesken og Melanken, indtil Labe au, de Byer, den berører, iberegnede, bestemme Udstrækningen af det Land, meste Prelske Corps skal have inde. Denne Landemærke skal paarden anden Side begrændses ved Kurischhaff, saa at hele denne Strækning skal ansees som fuldkommen neutraltssaalænge de Preuss. Tropper besætte det: Vel at mærke, at de Russ. Tropper kunne rykke frem- og tilbage ad de ovenanførte Landeveie, men ikke tage Qvarteer i Byerne af dette Arrandissement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
De Preuss. Tropper skulle forblive i fuldkommen Neutralitet i det ovenfor angivne Arrondissement, indtil Ordrer, fra Kongen af Preussen ankomme, men de forpligte sig i Tilfælde, at H. M. skulde befale at støde til de Franske Tropper igien, ikke at fegte mod den Russ. Armee i en Tid af 2 Maaneder fra Datum. J Fald Kongen af Preussen, eller Keiseren af Rusland ikke skulde ville ratificere Conventionen, skal det staae det Preuss. Corps frit for, at begive sig hvorhen dets Konges Befalinger skulle kalde det. Hvad dette Corps's Providering og Train angaaer, da kan alt, hvad der udgjør dette, gaae uforhindret igjennem de Russ. Armeer, for fra Kønigsberg eller endnu længer fra at støde til det Preuss. Armeecorps. J det Tilfælde, at Gener. Lieut. Kleists Befalinger endnu skulde kunne naae Gen. Lieut. v. Massenbach, skulle de Tropper, der befinde sig under dennes Commando, ligeledes være indbefattede under Connentionen. De Preuss. Tropper skal frit kunne overlægge alt hvad der angaaer dets Providering med Preussens Provincial=Regjering, de Tilfælde ikke undtagne, at disse Provindser skulle vorde besatte af de Russ. Armeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Paris d. 13 Jan. J Følge et Keis. Decreaf 11te Jan. d. A. skulle 350,000 Mand stilles til Krigsministerens Disposition, nemlig: I. 100,000 M., der udgjøre de 100 Cohorter af Nationalgardens 1ste Ban; 100,000 M. af Conscriptionen, for 1809, 10, 11 og 12, der udtages af dem, der endnu ikke ere kaldte til den active Armee. 3) 150,000 M. af Conscriptionen for 1814. II. 1) Til forestaaende Artikels Udførelse høre de 100 Cohorter af Nationalgardens 1ste Ban, og udgjør en Deel af den active Armee. - De Folk, som førend nærværende Sekjendtgjørelse af Senatus=Consultus have givtet sig, kunne ikke betegnes for at høre til Udskrivningen af Conscriptionen for Aarene 1809, 10, 11 og 12. De 150,000 af Conscriptionen for 1814, skulle i Løbet af dette Aar. udtages til den af Krigsministeren bestemte Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Rhinstrømmend. 10 Jan. Jnden d. 20de d. M. ville de for Storarmeen bestemte Forstærkninger være ankomne ved Rhinen. Foreløbig veed man, at de udgjøre 180,000 M., hvoraf 60,000 ved Strasburg, 60,000 ved Maynz, og 60,000 ved Mesel vil alsere denne Flod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Staden Paris har tilbudet Keiseren et Cavallerie-Regiment af 500 Mand, og naar man i hele Frankrige efterligner dette Exempel, vil man inden faa Uger kunne stille 40,000 M. Cavallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
Tabeller til Forordningen af 5 Jan. 1813 angaaende Forandring i Pengevæsenet. A. Over skyldige Capitalers Omskrivning fra Dansk Courant til Rigsbankpenge. Et Hundrede Rigsdaler Dansk Courant efter en Forskrivelse m.m., ældre end 11 Sep. 1307 omskrives til 100 Rbdal. yngreende og ældre end omskrives til 10 Septbr. 1807. 11 Decbr. 1807, 95 Tikaal. 10 Decbr. 1807 11 Marts 1808 - 90 10 Marts 1808. - 11 Timii 1808. 80 10 Junii 1808 Sept. 1808 - 50 10 Septbr. 1808 - II Decbr. 1808, 75 - 10 Decbr. 1808 - 11 Marts 1809 - 70 10 Marts 1899. 11 Junii 1809 - 66. 10 Junii 1809 - 11 Sept. 1809. - 60 10 Septbr. 1809. 11 Decbr. 1809 - 85 10 Decbr. 1809. 11 Marts 1810 - 50 10 Marts 1810 - 11 Junii 1820. = 50 10 Junii 1810 11 Sept. 1810 - 45 10 Septbr. 1819, III Decbr. 1810 - 48 10 Decbr. 1810, II Marts 1811 - 40 16 Marts 1818. II Junii 1811 - 88 10 Junii 1811. = 11 Sept. 1811 10 Septbr. 181 : 11 Decbr. 1811 - 30 10 Decbr. 1811 - 11 Marts 1812 - . 30 10 Marts 1812 - 11 Junii 1812 - 30 10 Junii 1812. = 11 Sept. 1812 226 10 Septbr. 1812. = 11 Decbr. 1812 - 25 og yngre end den 10 December 1812. omskrives til B. Over Renternes Moderation m.m. for en Capital af 100 Rdlr. D. C. Jndtil 2 Aar efter Freden. For oprinde Renternes aarlige lige 100 Rd. D. C. om, bliver den Bolob i modererede. skrevne i Rigsbankpenge Rbd. S. V. til Rentefod, at erlægge. Rbdal. Rbd. S. V. Sk. S. V. S. V. Procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
J det fjerde Aar efter Freden. Capitalens For oprinde. bliver den Renternes aar Belob, naar lige 100 Rd. moderede, lige Belob i Creditor forD. C. omskrevne i Rentefod. Rigsbankpenge drer BetaRbd. S. Vtil at erlægge. lingen. Rbd. Sk. S. Ridal. Rbdal. S. V. V. S. V. Procent. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
J det tredie Aar efter Freden. For oprinde. Capitalernes lige 100 Rd. bliver den Renternes aar Beløb naar D. C. om lige BelobiCreditorformodererede skrevne i Rigsbankpenge. dilv. BetaRentefod. Rbd. S. V. til lingen. at erlænge. Rbdal. Rbdlr. Rbd. Sk. S. Procent. S. V. S. V. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-26
J det femte Aar efter Freden. Capitalens For oprindelige 100 Rd. bliver den Renternes aar Belab, naar Creditor forlige Beløb i D. Commodererede. drer Betaskrevne i Rbd. Rentefod. Rigsbankpenge lingen. at erlægge. S. V. til Rbdlr. Rbd. Sk. S. . Rbdal. S. V. Procent. S. V. V. S. V. Efter det femte Aar erlægges fulde Renter, og fuldCapitalbetaling naar Opsigelse finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Rosecies, Tiende Aargang. No. 9. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 30 Januarii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
J Anledning af Fru Hendel=Schutzes Konstforestillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
J alle Folder skuer man Den Konstnerinde, der end søger Mage. Oehlenschlager. Saavidt jeg har fattet den Anmeldelse fra Professor og Theaterdirektør Rahbek af Professor Schutzes og Kones Forestilling af Scherz og Ernst og Melodramet Medea, der findes i Dagen No. 8 *), synes Hr. Professoren at antage to særskilte Manerer, eller Methoder, i hvilke det nævnte Melodram kan udføres, den malende og den talende. Dette forudsat, og med Hensyn til Anmeldelsen i det Hele, frembyder sig følgende Spørgsmaal: Gives der, naar vi ville definere strængt, tvende særskilte Maader at udføre et Melo dram paa, der kunne benævnes som anført, og kan man, dette antaget, sige, at den udmærkede Konstnerinde Fru Schultz har udført Mede i en af disse Manerer, eller at den Maner, i hvilken hun mesterligt udførte Meden, er her aldeles ny, og hende egen? 2) De af Professor Schulz og Kone givne Forestillinger ere videre omtalte i Dagen No. 11 og 14, samt i Kjøbenhavns nyeste Skilderi No. 3. Besvarelsen af disse Spørgsmaal vilde være interessant for Enhver, som vil bringe det i det Rene, hvorvidt den nævnte Konstnerinde staaer ved Siden af, eller overgaaer de store Actricer, som have udført Meden, og især for mig, der ønsker at berigtige mine Konstideer. Nu snoer mangen En sig som en Orm, der er nødt til at sige sin Mening, for ikke at støde En eller Anden. Men den gode Sag, Oplysning og Sandhed, lider derved. Min Mening fremsætter jeg her i Korthed. Den berigtiges, og jeg faaer derved mit nævnte Ønske opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
Fru Schutzegen vilde jeg heller ikke kalde Fremstillelsesmaaden. Antaget, at Medea kun kan gives til Fuldkommenhed af Den, som med sand Deklamation, det er en Deklamation, som tilfredsstiller Forstand og Hjerte, forener fortræffelig, til samme Øiemed ledende, Pantomine, kan Fremstillelsen af Meden, saaledes som vi saae den af hende, efter Konstens Regler, ikke være anderledes. Hun og Enhver, som vil tænke paa, ved denne Rolle at vinde Navn af udmærket Konstnerinde, maa nødvendigen spille den saaledes. Jeg undtager naturligvis Jndividualiteter og Tilfældigheder, som ere adskillelige og særegne for enhver enkelt Spillende, enten altid, efter hendes physiske og moralske Natur, eller for enkelt Gang, efter Lune, Helbred, det Publikum, der spilles for, og andre Blomstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
Fra denne Synspunkt maa Sagen tillige betragtes, naar man vil bedømme, om og hvorvidt en dramatisk Forestilling ialmindelighed, og Mede isærdeleshed er udført til Fuldkommenhed, naar man vil kunne have Mening om, hvorvidt Fru Schultz, for at holde os til Dagens Ord, i Medea Rolle har eller har havt Mage hos os. Pantommen, denne i en dramatisk Forestilling med Deklamationen lige vigtige Deel, har aldrig hos os været seet i det klare Lys, og til den Fuldkommenhed, som vi saae den i hver af Fru Schutzes Forestillinger. De ivrigste Forsvarere af de Konstnerinder, som forhen have spilt Mede Rolle hos os, ville tillige ikke kunne nægte, at dette ogsaa gjelder og hendes Meden. Til Ære for Sandhed være det og her sagt, at der hos Alle, som jeg har hørt bedømme Konstnerinden, fra den competenteste Konstdommer, og ligge til Den, som blot havde nogen Konstfølelse, kun var een Meening om, at hendes Mimik var den fortræffeligste, og overgik Alt hvad hidtil er seet. Det samme gielder om hendes Pantom ime, for saa vidt vi adskille den fra Mimiken; en Adskillelse, som torde være nødvendig ved Bedømmelsen, deels fordi man hos os har bragt det videre Mimiken end i Pantommen, og deels fordi der noget nær hører større Konstsands og Konstkjendskab til at bedømme den sidste, end man kan vente sig i Danmark, hvor der, hvilket jeg ved en anden Leilighed har søgt at bevise, endnu ikkun er gjort lidet for at vække Konstfølelse, og udbrede Kundskab om Alt hvad der kaldes Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
Ved at omtale Fru Schultzes pantommiske Forestillinger, som bestode i en Række levende Malerier og Stillinger, deels i enkelte Situationer, deels i hele fortskridende Handlinger, siger Professor Rahbek at det fuldkomneste af Alt var hendes Niøbe i forskjellige Grupper; thi her kunde man med Sandhed sige til hende med hin Oldtidstilskuer, jeg seer dig ikke, jeg hører dig, du taler til mig med Hænderne, og ikke har i en lang Række Tid noget Sørgespil aflokket Dagens Udgiver saamange Taarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-30
Oldgrandskerens Følelser gjør jeg ogsaa til mine, i Anledning af hendes Meden, og rørte denne Forestilling mig ikke til Taarer, ligesaalidet som Forestillingen af Niobe, ligger Grunden dertil maaskee hos mig, især i min individnelle Sinds stemning den Aften; thi ogsaa jeg kan græde under et mæsterligt udført Sørgespil. Dette var saaledes Tilfældet med mig, og med Mange, som stode omkring mig, da Fru Schultz gav Marie Stuart.