JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Rusland kan ikke meere med samme Sikkerhed betragte Donauen som en Demarkationslinie, den gjerne gad gjort til sinsk Grændse, naar det igjen skulde falde den beleiligt at binde an med sin nuværende Client Sultanen. Garnisonerne ved Donauen maa nu sammensættes af wallachiske og moldaniske Tropper og ingen russisk Vaabenmagt vil kunne falde disse besværlig, uden udsætte sig for at kræves til Regnskab. Disse Punkter ville, i det mindste for nogle Aar, kunne berolige med Hensyn til Ruslands Forstørrelses=Planer mod denne Kant. Rigtig nok har Rusland valgt saare hensigtssvarende, Midler til engang at faae Tyrkiet under sit Herredømme, men det bliver dog nu en noget vanskeligere Opgave at sikkre sig Byttet. For England kunde heraf vel ogsaa flyde den Fordeel, at de bestaaende Handelsindskrænkninger blive hævede og at den brittiske Skibsfart igjen faaer betydeligere Rettigheder paa Donauen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
J Anledning af den amerikanske Gjeldsag havde man i London Beretninger af anden Marts fra New-York, som i Begyndelsen allarmerede Londons Børs, da det hed, at Præsidenten havde kaldt den nordamerikanske Gesandt til bage fra Paris, men da det nærmere erfaredes, at denne Tilbagekaldelse i det Mindste var betinget af de franske Kammeres endelige Afgiørelse i denne Sag, forsvandt Frygten igjen. Det Budskab fra Præsidenten, Jackson, til det forenede Staters Congres, som havde vakt hiin Uro, er at 25de Februar og lyder saaledes: "Jeg overleverer Congres sen en Beretning fra Statssecretairen tilligemed Afskrifter af alle Hr. Livingstons Depescher, som ere modtagne siden mit Budskab til Repræsentanternes Huus af 6te Dennes, end videre Afskrifter af samtlige, hiin Minister meddeelte, Jnstructioner, og af den hele seneste Correspondence med den franske Regjering i Paris og i Washington. Man vil see, at jeg har holdt det for min Pligt at tilstille Hr. Livingstor befaling, at forlade Frankrig, og at vende tilbage til de forenede Stater med heele Legationen, saafremt de franske Kamre skulde vægre sig ved at bevilge den til Tractatens Opfyldelse fornødne Pengesum. Da nu dette Anliggende, med alle dertil henhørende Documenter, er henstillet til Congressen og denne har Ret til at afgjøre, hvilke Forholdsregler, der i hiint Tilfælde blive at træffe, saa holder jeg det for ufornødent at gjøre yderligere Forslag i saa Henseende, da jeg er overbeviist om, at deri, fra Congressens Side vil skee Alt, hvad Omstændighederne fordre, for at opretholde Landets Ære og Rettigheder. Meningerne i Frankrig selv om det Standpunkt, dennene Sag nu staaer paa, skal vort næste Blad meddele. 1 Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
I det norske Morgenblad fores Besværinger over det nu svenske Rigsvaaben, som man bliver vaer paa Signeter og Mynter, og hvis øverste halve Deel indeholder de svenske en Kroner, medens den nederste paa den ene Side har det no Aske, paa den anden det gothiske Vaaben. Det seer saalede pud, som om Norge bliver betragtet som en svensk Provinds. Morgenbladet foreslaaer, at der maae dannes en Forening af norske og svenske Mænd, med det Formaal, ved alle lovlige Midler at virke til: at Unionen, med Opretholdelsen af begge Rigers særegne Selvstændighed og med muligste gjensidige Garanti for Nationernes Nationalitet og Frihed maatte blive end yderligere befæstet og en hensigtsmæs sigere Unions=Act udarbeidet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Blandede Efterretninger. Den 29de Marts om Aftenen Kl. 10 1/2 afgik den preussiske virkelige Geheime-Stats- og Cabinetsminister, Greven af Bernstorff, ved Døden i Berlin. Han var allerede den 18de bleven ramt af Apoplexi. Hans Virksomhed som Statsmand havde engang tilhørt Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
For Retten i Mainz svæver en Sag til Afgjørelse, som med Grund giør stor Opsigt. Den er til Lykke uden Exempel i de tyske Domstoles Annaler. Den er anlagimod to Fruentimmer, af hvilke det ene, Margarethe Jager, født Toll, fra Byen Abenheim, som senest var Tjenestepig hos sin Medskyldige, skal have ombragt 8 Personer, alle, med Undtagelse af en eneste, hendes Nærbeslægtede med Gift, og den anden, Sibilla Catharina Renter, at Førstnævnte have ladet sig forlede til, under hendes Medvirkning, paa samme Maade at befordre sin Mand ind i Evigheden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Tyske Blade meddele i denne Tid endeel Anecdoter omden afdøde Keiser. Jblandt disse følgende: Under sit Sommerophold i Baden mødte Keiseren en Dag en Ligprocession, Den Døde, de bragte til Hvile, havde været saa fattig, men tillige saa forladt af Alle, at ikke et eneste Menneske, ikke een elskende Væsen fulgte hans tarvelige Kiste. Dette trostesløse billede af Mangel paa menneskelig Deeltagelse rorte Keiseren dybt. "Var Manden, de begrave der, sagde han saa fattig og forladt, at ikke en eneste Siel gad følge ham til Graven, saa vil vi følge ham. Og uden videre gik han strax bag efter Kisten; hans Ledsagere fuldte hans Exnempel, og naturligviis sluttede alle de Forbigaaende sig til Toget. Ved Graven blottede Keiseren sit ærværdige Hoved og bad for Betlerens No.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Kjøbenhavn, den 30te Marts. Hs. Durchl. Prindsesse Frederikke af Glücksborg (Hs. M. Dronningens Søsterdatter, ankom igaar (Søndag) hertil med Dampskibet Frederik den Sjette.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Den keis kgl. østerrigske Kammerherre, Grev Joseph Esterhazy er den 29de om Aftenen ankommet hertil i overordentlig Sendelse, for at overrække Hs. M. Kongen Notificationen om Hs. M. Keiser Frantz den Førstes Død og om Hs. M. Keiser Ferdinand den Førstes Tronbestigelse. Hr. Greven er ledsaget af Hr. Grev Zichy, keisekgl. Kammerherre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Den berømte Naturkyndige, Hr. Generalkrigscommissair, Dr. J. V. Neergaard har i Løverdags udgivet et Skrift, under Titel: "Aarsagen til min Udtrædelse af Stændersforsamlingen, oplyst ved Kjendsgierninger. Paa den Wahlske Boghandels Forlag. 64 S. 8. Denne Afhandling har en fleersidig Deeltagelighed. J Jndledningen findes, som almindelig Anskuelse af Forfatteren, følgende i kraftfulde Attring: "Den ærekjære Mand foragter og afskyeriligesaa meget at pasquillere sine Medborgere, som at vækket Misfornøielse med Regjeringens Foretagender, i et Land, hvor Lovene betrygge ham Frihed til at foredrage enhver Sandhed, som han troer nyttig og vigtig, - hvor Landsfaderen ikke lukker Øret for Folkets Rost, men endog fremlokker, elsker og agter dets Stemme, kort - hvor Folkets Held er Maalet for alle Regentens Bestræbelser. Men ligesaa skændigt det er, at opvække Folkets Misnøie med Regieringen, ligesaa afskyeligt, foragteligt og - skadeligt er det at forklaffre Folket hos Regenten; blandt alle hykkelske Bagvaskere er slig krybende Rapporteur den foragteligste - en farlig Fjende, baade for Kongen og Folket, thi han røver Kongen den fødeste, fuldkomneste og sikkreste Løn. - Folkets Kjerlighed." J Skriftets sidste Afdeling meddeler Forfatteren adskillige bemærkninger over den nye Jnstitution Stænderne, hvilke sikkerlig fortjene al Opmærksomhed; især synes os de over Bondestanden at være af særdeles Betydning. Skriftets første Afdeling leverer et mærkeligt Stykke til en Deel af Forfatterens Biographi. Heraf sees, at han af Frygt for at man vilde lægge Beslag paa hans Eiendom hvorved han var blevet nødt til at frasige sig det hæderfulde Hverv, at deeltage som Deputeret i Stændernes Forsamling, nu uden Tvang har frasagt sig det. Denne Skriftet Afdeling vil sikkert hos Mange, ligesom hos Anmelderen heraf, efterlade et dybt og sørgeligt Jndtryk, da den viser, hvorledes en udmærket talentfuld, med mange og mangest dige theoretiske og practiske Kundskaber udrustet Lærd, som hermed forener en overordentlig, utrættelig Virksomhed, i de Aar, hvor han i det mindste skulde begynde at høste Frugterne heraf, seer sig, ved et Sammenstod af ulykkelige Omstændigheder, paa Punktet at miste Lønnen for alle sin Bestræbelser. (Berlingske Tidende.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
J disse Dage have Kunstforeningens Medlemmer havn en sjelden Kunstnydelse ved en Udstilling af afdøde Kratzen, stein Strubs Malerier og Haandtegninger. Denne talent fulde Kunstner, som ihenseende til Fremstillingen af den Skjønne og det Yndige endnu ikke er overtruffen af nogen dansk Kunstner, blev bortreven ved Døden i sin bedste Alder, og har kun efterladt sig saare faa Arbeider, hvilke et engang alle ere samlede til den omtalte Udstilling. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Fra Kiel skrives under 25de Ds. Den hidtilværende Prof. Dr. L. Pelt i Greifswald er kaldet til det herværende Universitet som ordentlig Professor i Theologien i ProTestens Sted. Han agter strax efter Paaske her at aabne sine Forelæsninger." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Fra Christiania skrives under 16de Dennes: Udgiveren af Morgenbladet, Factor R. Hvid, blev i Midten af forrige Aar, formedelst en Artikel i Nr. 160 for 1834 om Danmarks Provindsialstænder, sagsøgt af Generalfiskalen, ifølge den gamle danske, her tildeels endnu i Kraft bestaaende, ForFordning af 27de Septbr. 1799 og dens 68, der lyder paa 3 Aars Tugthuusarbeide. Under 26de f. M. er ovennævnte Udgiver ved Underrettens Dom bleven fuldkommen frikjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
a Kjøbenhavns Havnepriser, den 28de Marts. Holst. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Langel. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holst. Rug, 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, rad. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s., Byg, brad. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Ærter Holst Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 42 Rbd. - Mk. - s. gjell. Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 31te Marts. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 175 a 176 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 3/4 Rbs. Tegn. 11 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 92 1/2 a 93 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 89 a 89 1/2 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 10241023 Rbd. r. S. Ditto Ditto - i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 ½ a 102 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 a 101 ½ i B. 14 pCt. Ditto Ditto af 1828 10 a 101 1 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 1011 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 74 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Hamborg, den 31te Marts. Bordeaux 1883. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid 461. Cadix 471. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 2073. Species 3 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Blandede Efterretninger. I Dagen læses en af Allgemeine Zeitung, optagen Artikel, dateret Kjøbenhavn den 28de Februar, hvoraf her meddeles følgende Brudstykke:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Undersøgelsen, som i nogen Tid uafbrudt har været anstillet af Herredsfogden i Odense Herred over et Tyvekomplot, der i den senere Tid skal have udført forskjellige dristig Tyverier i Omegnen af Odense, skal nu være bragt til det Resultat, at Gjerningsmændene ere med deres Consorter gaaet til Bekjendelse af flere natlige Jndbrudstyverier i forskjellige Egne, efter at Tyvekosterne ved Oxgravning fra deres Gjemmested i Jorden ere komne for Dagen. Byen Garding, som efter Folketællingen i 1803 havde en Befolkning af 985 Jndbyggere, har for Tiden 1365, saa at altsaa Tilvæxten beløber sig næsten til 39 pCt. -J Flækken Neumünster er Befolkningen efter de respective Folketællinger siden 1803 steget fra 2588 til 3772 Sjæle, haltsaa næsten 46 pCt. - Folketallet i Cismar Amt beløber sig efter den sidste Tælling til 5143 Personer. De wagtiske Blade ledsage denne Angivelse med følgende bemærkninger: J Aaret 1803 beløb Folkemængden i dette Amt sig til 4243, 1814 : 4164; 1827. 5176. Den har altsaa siden 1803 rigelig forøger sig med 900, men siden 1827 derimod formindsket sig med 33. Grunden til denne Formindskelse turde ligge i de i flere Aar, fornemlig i Kirkesognet Grube, herskende nervøse Febre; Meslingerne have ogsaa, for Tællingen, bortrevet mange Børn; endelig ere i de sidste Aar mange Familier udvandrede til Lolland. 5143. Personer blive iøvrigt for et District af 3/4 Quadratmiil endnu stedse en stærk Befolkning. - Af de samme Blade erfarer man, at Meslingerne endnu ikke ville forlade Oldenborg og Omegnen, og at Dødeligheden er der overhovedet stor. J Februar beløb Ligenes Antal i Staden og i Landsbyerne deromkring sig til 54, og i Marts synes det endnu at ville blive større. - Fra andre Egne i Landet har man rigtig nok ogsaa hørt tale om Meslinge- og Koppe-Epidemier; dog synes de her at have vist sig mindre ondartede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Den 26de Marts om Aftenen udbrød atter Jldløs i Kjøbstaden Rødby, hvorved sex til syv Steder lagdes i Aske, flere Familier bleve huusvilde og en Deel Bahave samt Kreaturer brændte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Under Overskrift Ædel Daad læses i Randers Avis Den 25de Decbr. 1834 vare endeel Mennesker fra Hornum og Kleitrup ude paa den imellem begge Byer liggende Sø, for at stange Aal. Paa en Strækning ud fra Land kanterne var Jsen 2 Nætter gammel; men hen af Midten blot tillagt med een Nats Frost. En 12 aarig Pige fra sidstnævnte By, der gik omkring for at søge Kobbel (Blærer i Jsen, hvorunder Aalene ligge), kom ud paa den tynde Iis og slap igjennem paa 3 Favnes Dybde, Faderen, dennes Tjenestekarl og mange Flere stode forfærdede og stirrede paa Stedet, hvor Barnet forsvandt. Da ilede en længere borte fiskende Huusmand, Chresten Chrestensen af Hornum, hen til Stedet, lagde sin egen Algier, tilligemed en Andens, som han greb, jevnsides paa Jsen, fra den faste og hen ud lad den tynde. Nu kom den Forulykkede op med Hovedet, formodentlig lettet af Skjorterne. Chr. Chrestensen skad sig nu hen af Algjerne (rundhøvlede Lægter, med Fangejern i Enderne) paa Maven, saa nær, at han med den ene Haand fik fat i Pigens; men Jsen tog nu mod hendes Hals, og da han med den anden Haand maatte holde sig fast, var han endnu ei istand til at hæve hende op. Med Aandsnærværelse raabte han derfor til de Andre, at de skulde staae paa de inderste Ender af Algierne, for at hindre ham fra at synke ned med de yderste. Nu skred han nærmere; men - her brast Jsen. Han holdt dog fast, skod sig tilbage og hævede Pigen op til Brystet, skjøndt han selv laa næsten under Vand. Med yderste Anstrængelse lykkedes det omsider at frelse hende. - Hans Daad er vel offentlig belønnet, men den fortjener og at vorde offentlig bekjendt Den ovedes tæt ved Ruinerne af hiint gamle Brattingsborg, som efter Sagnet fordum skal have tilhørt Danmarks Befrier, Niels Ebbesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Fra Dannebrogsmand og Gaardeier Nicolai Pedersen i Værum læses i Randers Avis under Jndsendt følgende: En god Konge er den største Velsignelse for sit Land. Disse Ord maa jeg sande, naar jeg erindrer mig endnu for 60 Aar siden min første Ungdom, hvilke mørke Udsigter jeg da stundom gjorde mig over at være født i en Stand, der dengang med Rette kunde ansees, ikke alene af sig selv men enhver Anden, for den ulykkeligste paa Jorden; og nu i min Alderdom finder jeg rigeste Anledning til, idet jeg takker min Gud, da ikke at glemme min nuværende gode Konge, samt de i sin Tid 3de Frihedens herlige Mænd, der i Forening med ham bragte det dertil, at Bondestanden nu ikke mindre end nogen anden Stand kan skatte sig lykkelig. Kong Frederik, vor Landsfader god, Har lettet Bondens trange Kaar. Fra Stavnsbaandets Lænker han os uddrog Nogle Proprietairer ret haardt imod. Om Tienderne Kongen en Bestemmelse lod udgaae. En Commission blev fat derpaa. Hensigten vist var meget god; Men dog blev Tienden for Mangen haard. Han satte Grændser for Hoveri, Saa Mangen af os blev ganske fri. Saa har han og i de tre sidste Aar Udgivet en befalig god, Der har oplivet Bondemand, Da han fik Plads blandt hver en Stand. Jeg takker Gud for hans Godhed stor, Og ærer min Konge med et frit Mod Til Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, (Af Kiøbenhavnsposten.) Det Selskab, som De, mine Herrer, staae i Begreb med at grundlægge, bebuder de agtværdigste Hensigter, det forstandigste Maadehold; det er et Maadeholdenheds Selskab, som to fortræffelige Mænd iblandt dets Stiftere have kaldet det; det fortjener al mulig Agtelse, jeg har troet af hylde det Gode, ved at tegne mig blandt Deeltagerne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
En frisindet Fædrelandsven.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Reisende med Dagvognen. Den 2den April: Hr. Kragh, Gaardmand Peder Andersen Drastrup og Brygger Sødring til Aarhuus, Komd. Dicker til Hobro. Den 3die Hr. Sørensen fra Aarhuus Døde. Fred. Cathrine Lütken; Chorist ved Theatret C. C. Kieser, 28 Aar; I. C. Grove, f. Weise, 53 Aar; Rodemester P.N. Mathiesen, 75 Aar; Bud ved Fattigvæsenet H. Lassen, 55 Aar; alle i Kbhvn. J. F. G. Petersen, f. Ronemanns, i Lille=Nestved. C. D. Christiansen, f. Aagaard, 33 Aar, i Eiby Skole i Fyen. C. S. N. Kuskelhahn, 7 Aar, paa Aarslevgaard i Svendborg Amt. Bogtrykker N.S. Hyphoff, 53 Aar, i Ribe. M. Kaalund, f. Sommer, 68 Aar, paa Præstholm i Aarhuus Amt. Krigscancellisecretair J. J. Bonnesen, 38 Aar, paa Island.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 30te Marts. N. Jørgensen f. Aalb. m. Muurst. S. Olsen f. Norge m. Træl. H. Larsen f. Nyborg m. Viin. J. Rosenvold f. Norge, best. t. Jylland m. Træl. A. I. Asmussen f. Flensb., best. t. Island m. Stykg. J. C. Steen; f. Wrskjøb., best. t. Mandal; H. A. C. Boye f. Nakskovl, og A. H. Petersen f. Rudkjøb., best. t. Bergen; H. Damlosf. Heiliggenhafen og M. C. J. Boye f. Bandholm, best. t. Norge; S. M. Svinding f. Faab., best. t. Arend.; N. R. Mogensen f. Faab., best. t. Christians.; alle m. Korn. H. Nielsen f. Norge, best. t. Jylland m. Træl. D. 1ste April: C. Jensen f. Flensb. m. Tagst. og Stykg. L. Bang f. Norge m. Træl. S. Asmundsen f. Grimst., best. t. Aalb. m. Træl. N. Petersen f. Assens, best. t. Norge; H. C. Andersen f. Odense, best. t. Christiania; C. M. Boye f. Svendb., best. t. Hull, alle m. Korn. - Udg. D. 1ste H. Hansen t. Norge, m. Korn og Uld. A. Asmussen f. Flensb. t. Island.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Hals Skibsliste. Jndk. D. 30te Marts. N. Anthonisen f. Lissabon m. Salt. J. J. Mørch f. Flensb. m. Brændeviin. J. Lausen f. Mari lager m. Fløtteg. D. 31te: L. Nisted f. Kbh. og J. Sørensen f. Aarh. m. Stykg. D. 1ste Apil. N. Jversen f. Kbh. m. Stykg. P. P. Will f. Sønderb. m. Frugt. C. Kor ness f. Moss m. Træl. - Udg. D. 31te Marts: N. Willadsen og N. Pedersen t. Kiel m. Bygfrø.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Aalborg Torvepriser, den 4de April. Oxekjød 4 a 6 s.; Kalvekjød 6 a 7 s.; fersk Flesk 6 a 7 s.; saltet Flesk 7 a 8 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 13 a 14 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 8 s., Skp. - Kartofler 12 s. Skp. - Æg 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Aalborg Kirker. 5te Søndag i Fasten prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Cand. theol. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Copulerede. Den 3die April: Grovsmedmester G. F. Ahrensburg og Enkemadame J. A. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Døbte. D. 29de Marts: Skipper Geneskes Søn, Thomas Christian Borregaard Geneske; Fadd.: Md. Th. Borregaard, Jfr. Spreckelsen, Assessor, Ridder Kayerød, Cancellieraad Jensen, Mægler Koefoed, Viinhandler Schunemann, Kjøbmændene N. S. Mørch, Prehn, Nielsen, Sødring og M. Galthen, Collecteur Grønnerup, Klubvært J. Borregaard. Skomagermester Bogsteds Datter, Ma brie Sophie Bøgsted; Fadd. Mad. Frigast Jfr. Strandgaard, Kæmner Wulff, Kjøbmændene Johansen, C. Hassing, Ferslew, Schjørring, Valeur og Nielsen, Tobaksfabrikeur Obel. - Den 3die April: Bager H. C. Ravnkildes Søn, Johannes Georg Ravnkilde; Fadd. M. Smith, Jfr. A. Ravnkilde, Kjøbmændene Christiansen, Joh. Kjær og R. Brix. Begravet. Den 30te Marts Tømmermand H. L. Moe, 66 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Døbte. D. 22de Marts, Tjenestekarl Christen Pedersens, Søn, Peder Christensen; Fadd. Gaardm. S. Knudsens Kone, Pigen Ane Cath. Christensdatter, Huusmand Jens Larsen, Ungkarlene J. Pedersen og J. N. Pedersen. Færgemand Hans Nielsens Datter, Marie Martine Hansdatter; Fadd.: Jfr. D. Ibsen, Pigen Sophie Sørensen, Kjøbmand Petersen, Lægdsmand N. Chr. Møller og Færgekarl Niels Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Ved Tallotteriets 1281de Trækning i Altona udkom: Nr. 7. 26. 31. 33. 44.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Bekjendtgjöreløer. At Pindsemarkedet her i Byen, som forhen holdtes i 8 Dage, efter kgl. allern. Rescript af 16de Septbr. f. A., herefter kun skal holdes i 3 Dage, nemlig fra 12te til 14de Juni incl., bliver herved bekjendtgjort. Aalborg Raadstue, den 4de April 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
J Morgen, den 5te April, afholdes et Børnebal i Selskabet Enigheden, som begynder Klokken 7 Aften og ophører Klokken 1, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Af Aalborg Cathedralskoles Midler bliver 815 Rbd. 90, s. Sølv at udsætte til næste Juni Termin. - Hvo som maatte attrae denne Capital imod anordningsmæssig Pant, ville indlevere Begjering derom med Oplysning om Partets Beskaffenhed til Skolens Regnskabsfører, Stiftsfuldmægtig Ostenfeld, i Løbet af indeværende Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Gode holsteenske Æbler og Boghvede Gryn faaes hos Skipper P. P. Will, beliggende i Østeraa i Aalborg. Bock anviser Kjøber til en Skriverpult.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Gode Sæde=Kartofler faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. Hos Gartner Søren Hansen i Urbansgade kan bekommes godt Have=Frø, gode Frugttræer af forskjellige Slags, Alle af fine Sorter. Nogle vilde Æble=Stammer kan bekommes i hundredeviis. Alt til meget billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Et Bageri i en af Jyllands Kjøbstæder, som for Tiden er i god Drift, kan underhaanden erholdes til Kjøbs og tiltrædes strax. Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede: Kirkelige Leilighedstaler af danske Prædikanter, udgivne ved Licent. theol. Brammer, 2den Samling; 16 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Et Aar i Kjøbenhavn, Novelle af C. Bernhard, udgiven af Heiberg, 12 B.; 3 Rbd. Zuleimas Flugt, en Fortælling, af Fr. P. Müller; 5 Mk. Poetisk og prosaisk Lommebog; 11 Mk. Havets Konge, et Eventyr, af J. Harring; 1 Mk. Min Broders Levnet, Fortælling, af J. Harring; 1 Rbd. Riises og Glimanns Atlas. Rottbøll Sadolin. Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Asparges=Planter af en en fortrinlig Sort, med Anviisning til deres Anlægs og Pleie, samt udmærkede Jordbærplanter af flere extre engelske Sorter, en Deel skjønblomstrende Buskværter og perenerende Blomsterplanter til større og mindre Haveanlæg, faaes billig hos Gartner, Christian Beck. i Skolegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Huuslærerpladsen i Hals er nu besat. Svendsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Nylig hjemkommet frisk og godt Haugefrø faaes hos Christen Poulstrup i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
Høstemark Teglværk udsælger heelbrændte Muursteen a 8 Rbdlr. Sedler pr. 1000 Stkr., halvbrændte Ditto a 5 Rbdlr. Sedler pr. 1000 Stkr. Man behage at henvende sig paa Gaarden. Høstemark, den 1ste April 1835. Den 4de April og fremdeles indtil videre erholdes ved Gudumlunds Fabrik nybrændt Steenkalk a 5 Mk. pr. Tde. 50 Tdr. og derover udskibes til samme Priis frit til Liimfjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-04
En Dreng, som har Lyst at lære Karreetmager=Professionen, kan strax antages hos E. Jensen paa Klosterjordet.