JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Løverdagen den 14de Mai der var bestemt til det høilige Liigs Bisættelse, forsamlede det høie Liigfølge sig om Aftenen Kl. 8 slet. Garnisonen og Borgercorpserne, graderede i følgende Orden fra Palaiet til Garnisons Arken. 1) Den holsteenske Artilleriebrigade. 2) Det borger ge Artilleriecorps. 3) Den grønne Garde. 4) Det Praerlige Infanterie. 5) Det oldenborske Jnf. Reg Efterat følget var serveret med en Collation begyndte toget i følgende Orden. 1) De oldenborgske Grenaderer med dæmpet Musik. ) Kammerfoureren i dyb Sorg med Heroldstaven. 3) Kolv Staldkarle i sort Livree, 4) Ti kongel. Lakajer i sort Livree med det kongel. Ciffer. 5) De 2de Sørgemarhaller med Marschalstav. 6) Hs. Majestæts opvartende, Kavaleer. 7) Ligfølget. De nederste i Rangen først og de øverste næstefter det kongel. Liig; ialt 54 Nammere. Enhver af disse Herrer vare ledsagede af en kongel. Betient med Voxfakkel. Derpaa fulgte den høistlige Konges i Ordner. 8) Af Generalmajor v. Mynniche: SerafinerOrdenen. 9) Af Generalmajor v. Dorrien: Familie Ordenen. 10) Af Generalmajor v. Lachmann : Ordenen, de Junion parfaite. 11) Af Generalmajor v. PrimanuDannebrog Ordenen. 12) Af Generallieutn. v. Lützow: Elefantordenen. 13) Overkammerjunker og Ridder det la Calmette med Overhofmarschalstaven. 14) Det høie Lig. 15) Tolv Pager i sort Livere. 16) Hs. Høifyrstl. Durchl. Hertugen af Augustenborg. 17) De slesvigske Grenaderer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Ved Indgangen af Kirken blev det høie Liig modtaget af Generalsuperintendenten med den Rensborger Geistlighed. Saavel for som efter Talen blev en Kantate afsiunget, hvilket Hr. Kapelmester Kunzen udførte med 52 Jnstrumenter og 20 Sangere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Ved at kjøbe Bidstrup Gods af Hr. Hofmann Bang, for nogle faa hundrede Daler under end en Tønde Guld har Fattigvæsenet i Kbhavn giort en meget fordeelagtig Erhvervelse. Dersom St. Hans Hospital, baade med nuværende og tilkommende bestemte Indretninger, forlægges didhen, og de nuhavende Bygninger med Tømter afhændes, vil ikke allene kunne vindes uendeligt for Stiftelsens Sundhed, og dens Lemmers i mangen Henseende lindrede Tilværelse, men en stor Vinding i økonomisk Henseende indhentes. De havende Jndretninger, Bygninger o. s. v. staae Fattigvæsenet omtrent i 100000 Rdr., og, ifølge de gjorte Udkast og Overslag, var det ikke vel mueligt at vente, at de nye nugiørende Forandringer, Tilbygninger og Indretninger vilde overkommes for mindre end 200,000 Rdr. Naar dette var skeet, kunde alt saa regnes at Stiftelsen sad for 12000 Rdr., Huuleie. Regner man derimod Renten af Bidstrup, Kiøbesum til 4000 Rd., og inseer, hvad der er ganske vist, at man der kan gjøre de Jndretninger for 100000 Rdr., som man hisse, skulde brugt 200,000 Rdr. til 3 videre, at Jorderne maae kunne udbringes til noget, saa vil hin Huusgie derved kunne nedsynke til 5 eller 6000 Rdr. Og Staden Kbhvn, vinder tillige den store Fordeel, at en saa hinderlige Ting for dens befæstnings væsen, som Ladegaarden, kan komme Pokker i Vold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Siden 2den Junii har man omkring Odense næsten dagligen hørt Kanonade. Hiin den 2den Junii veed man nu har været mellem nogle af vore Kanonbaade, en engelsk Brig og en engelsk Fregat som kom den til Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Begge Skibe have, som Reisende berette, faaet adskillige Skud fra et Batterie ved Nyborg, saavelsom fra Kanonbaadene, der have været saare vel trufne, deels giennem Kajuten, deels i Takelagen, hvorefter de halede ud af Batteriets Skud, mod Sprogøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
J de Priser som i disse Dage ere blevne opbragte til Kbhvn, skal være forefundet en Mængde Breve fra En nen ikke et eneste til de kgl. Danske Stater. gelland, som vare adresserte til Riaa og andre Steder, Den 29de f. M. indbragtes 10 svenske Krigsfanger ved en Commando fra Cronborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
En svensk Skipper og 2 Matroser ere blevne opbragte af Kaperen Dannemark, Capt. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
En til Helsingøer opbragt Skipper, som paastaaer at have været opbragt i Plymouth, har udsagt, at de der, og obragte danske Skippere og Capitainer have det rettigelser og holde Huusholdning under eet. De have havt got. De slaae sig sammen som til en Familie, leie Vætair ikke en Engelskmand snuse sig ind. De ere vel frie, se, Norske og Tydskere søge et Giestgiversted, og der I valler og tarvelige Smauser sammen i Vinter. Danen maae dog kun gaae en eng. Miil fra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Den 29 Mai have to stærkt bevæbnede fiendtlige Barkasser gjort Jagt paa nogle danske Baade, som vilde gaae til Eegholm og kom fra Siælland af. Men da Baaden, i om nær Eegholm, stode ogsaa Jægerne af 1ste jydske Jnf. Regim. der paa Strandbredden, som sande Skyts engler færdige til at forsvare dem. De hialp at faae Baadene trukne paa Land lige for Fiendens Næse, og hvormeget han end ønskede at kunne nærme sig, var det ham dog ikke mueligt for Jægernes Geværild. Fra Omøe kom imidlertid Kapt. Guldberg og havde 2 Tre faae Kugler af disse, men skyndte sig at komme i en tilpundere med, dag Fienden biede ikke at faae uden nogle karlig Afstand, og forføiede sig ud af Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
De Svenske have trykket den Løgn i deres Venner, Englænderne, og disse sat den i deres Aviser, at 28 danske Kanonbaade have i 4 Timer sægtet med 4 svenske Fanonbaade og en dito Bombardergalliot, og at to danske Karnbaade sank og een sprang i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Efter Jndberetning fra den høistcommanderende og ficeer ved Mandskabet for Orlogskibet Prinds Christi Frederik, dateret Gottenborg den 15de Mai 180 meddeles følgende officielle Liste over de i Batallien meden engelske Eskadre faldne Officerer og Mandskab: 1) døde under Batallien: Pr. Lieut. i Søeetaten Willemoes Sek. Lint, i dito Dahlerup. Sek. Lint, i Landetate Soland. Serg. af 2det Mandalske Compagnie Meeland, Af Kristianssands Distrikt: Under Kanoneer Abrahan Larsen, Baadsmands Maht Niels Alfsen Ugland og Matroserne: Søren Trup, Ever Kristensen, Ole Andrea Pedersen, Arne Nielsen, Johannes Stangen, Tønne Nielsen, Jens Kierulff, Ole Knusen, Gunder Gunden sen, Peder Heldahl, Hans Olsen, Endre Johansen, Ol Soelgaard, Ellef Jørgensen, Gammel Christiansen, Anders Nielsen, Tønnes Petersen, Ole Olsen, John Aanonsen, Sivert Bendzen, Ole Tellefsen, Daniel Pedersen, Anders Kornelius, Jens Olsen, Michael Olsen Thor Nielsen, Peder Hansen; Soldaterne af det 2de Mandalske Compagnie Jens Nielsen, og af 1ste Rabøigdelaugske dito Hans Jensen, samt Matros Mon Nielsen af dito; af Mandals District: QvarteermæsteLars Jensen; af Bragenæs District: Matroserne, Kasper Lorenzen, Lars Larsen, Ole Christensen, NielWulffien, Anders Jacobsen, John Larsen; af Frederikshalds District, Matros Elias Andersen; af Tronhiems District, Matros Peder Kollesen; af Bergens District, Matros Frederik Rasmusen; af Øster Jyllands District, Matroserne; Lorenz Christian, Lars Smith Rask, Anders Svendsen, Anders Skibsted, Søren Jensen, Niels Madsen, af 3die Jydske District; Matroserne Niels Nielsen Waldsted og Niels Andersen; af Siellands District: Matroserne Hans Jensen, Henning Rask og Johan Fræer Schatie. Friemand af 1ste Division, 3die Comp. Niels Sivertsen, Under Kanoneer af 2den Ol vision Rasmus Nielsen samt de to Trompetere af 1ste Division Frederik Hostrup og Christian Didrik Kortsen, tilsammen 61. 2) Qvæstede, som ere døde efter Ba tallien: af Bragernes District, Matros Elling Hansen, af Kristiansands District, Matros Ole Madsen; af Frederikshalds District, Matroserne John Jonassen og Wilhelm Hudermann samt Trompetter af 2den Division J. han Jørgen Kamrath. 3) Døde af Feber i Gothenborg: Over Chirurgus Martini, bekiendt Mand Skipper Lorentzen; af Christiansands District, Styrmand Jørgen Dannefærd Bøegh; samt Matroserne Thor Jensen, Abraham Olsen, Torkild Torjesen, Jens Jensen Peder Hendriksen, John Jensen og Tallach Salvesen, Desuden er Søe Kadet Lütken død i det engelske Skil Stately. 4) Svært blesserede men i Bedring 37 i Til let, og 5) mindre blesserede, hvoraf nogle allerede til restituerede, 52 i Tallet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Kapercapt. Bødker havde under svensk Kyst taget er Baad med Steenkul og 2 Mand, hvilket Avisen forhen har meldet. Da Baad og Ladning tilhørte disse 2 fattige Strandsiddere, blev Kaperføreren og hans Redere, enige om, efter erholdt Tilladelse, at sætte de 2 Mand i Friehed, at give dem Baaden tilbage og Betaling for Kullene efter Jndkiøbspriis. Hvor glade disse Mennesker bleve, der ikke kiendte de Danskes Maade at føre Krig paa, kan man lettelig forestille sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Den 5te dennes har 4 danske Kanonbaade under Lieut. Wulfs Commando angrebet ved Albe i Lolland en eng. Brig paa 14 Kanoner, og toge den ved Entring. Under Fægtningen blev den engelske Captain skudt og paa vor Side blev blandt andre Lin. Grotschilling saaret. Fra Norge haves Efterretning indtil d. 24 Maii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Til den Tid var paa Grændsen kun smaae Fægtninger forefaldet. Et fiendtligt Skib har vovet sig ind i Jndløbet til Bergen, men Batterierne og Kanonbaaden nødte den snart ud igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Den 7de have omtrent 20 fiendtlige Seilere lagt sig ved Hveens sydlige Kant, hvor de endnu i Dag blive liggende. Ved at siske efter i det brændte Vrag af Danzigeren, har man fundet og finder en stor Mængde 24 Stykker, (noget mindre end vore 4 Skillinger, da der gaae 24 paa en preussisk Rixdaler.) Der ere af purt Kobber, men som ved Jlden have mistet en Sølvhinde, paasat at den ærlige herlige Nation, hvis Benævnelse med Navnet Røver smerter vore føelsomme skiønne Aander saa meget for at smørre dette skiønne engelske Manufacturarbeid ikke allene i Preusserne, som de holde saameget af, men i alle de kiere Tydskere, hvis Vel saa stærkt har ligget det engelske Ministerium paa Hiertet. Mens Englænderne var her ifior skammede ikke engang Officererne sig ved at udgive falske Halvguineer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Hollænderbyen d. 3die Junii. J Morges tidlig lettede den ved Malmøe liggende Konvoflaade Anker, for at gaae syd ud af Flinterenden; da de vare komne et Stykke ud, vendte de om og satte nord efter igien. Kl. 8 gide atter syd efter, men kort efter vendte de igien og gik over til deres forrige Ankerplads, hvor de ankom Kl. 3 Eftermiddag. De vare bedækkede af nogle og 20 svenske Kanonbaade; vore Kanonbaade vare alle ude; der blev givet adskillige Skud fra vore Kanonbaade og kastet adskillige Bomber fra begge Sider. Man troer, at Konvoiflaaden, af Frygt for at den ved stille Veir op af Dagen skulde komme i Forlægenhed, saaledes vendte om igien. Man venter saasnart Flaaden atter gaaer ud vigtige Ting at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Aarhuus. En veltænkende Skipper og Fattiqven har ved sin lykke lige Hiemkomst givet til de Fattige 10 Rdr., som efter Commissionens bedste Skiønnende bliver uddeelt til yderste Trængende, som derfor yder Giveren deres inderlige Ta og fremdeles Forsynets Velsignelse. Aarhuus d. 9 Junii hmidPaa Torsdag præker Hr. Studsgaard i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Udenlandsk. Spanien. H. K. H. Storhertugen af Berg, modtager daglig Authoriteternes, Grandernes og de Riges Lykønskninger og Hyldelse. Som Kongerigets Generallieutenant, er bleven ham forestillet: Det Kgl. Huses Generaler, den spanske og vallonske Livgarde, Besætningen i Madrit, Platsadjutanten, det Kongelige Artillerie- og Geniekorps, Granderne af Spanien, Raadet af Castilien, Jnqvisitionen, det Jndiske Raad, Ordensraadet, Staden Madrit med Corregidoron i Spidsen, Statssecretariattet. a. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Generalcapitainen af Catalonien har meldt Stats Juntaen: At han har bekiendtgjort de modtagne Proclamationer i alle ham underliggende Provindser, og at de have frembragt de lykkeligste Virkninger. I Catalonien herskede den største Rolighed. Lige Beretninger har Regieringen fra Arragonien, Valencia, Grenada, Estremadura, Kysterne af St. Andero og Castilien. J hele Navarra har Folket lydelig tilkiendegivet deres Glæde over Forandringen i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Deres Keiserlige Majestæter ere den 23de Mai om Middagen Klokken 1 afreiste fra Bajønne til St. Jean de Luz. Hs. Majestæt Keiseren besøgte Havnen og de gamle Værker og undersøgte alt med den største Nøiagtighed. Matien og Anthoriteterne bleve forestillede Keiseren som lod sig paa det nøiage tigste underette om alle Stadens Fornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Frankrig. Den forrige Konge af Spanien er egentlig den 23de Maii om Aftenen Kl. 6 indtrufsen til Fontainebleau i et forskrækkeligt Tordenveir, men blev modtagen af den forsamlede Mængde, paa den behageligste Maade. Dronningen af Etrurien ankom først Dagen efter Kl. 3 Eftermiddag. Samme Dags Aften Kl. 6, kiørte Kongen, Dronningen, Dronningen af Etrurien og Don Francisko en Spadsere, tour i Kriserlige Karether, ledsagede af Jagde og Forstbetienterne i deres Stadsuniformer. Kongen af Spanien staaer tidlig op om Morgenen, Kl. 7, hører en Messe, som den Keiserlige Capelan Brujas læser for ham. Kl. 11 læses Messe for Dronningen af Hr. Viel, anden Geistlig ved den Keiserlig Muitairskole. Der fulgte et ungt Fruentimmer med i Kongens Vogn, som man siger var Fredsfyrstens Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Til Tours ankom D. M. den 21de og logerede i Biskoppens Palais. Morgenen efter deres Ankomst. blev holdt 3 Messer, hvoraf Kongen bivaanede de 2 første og Dronningen den 3die, ved hvilken Frede fyrsten skal have været nærværende i Sacristiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Jtalien. Gozetta Rom i verer følgende vigtige Efterretning: Napoleon, Fransk Keiser, Konge i Jtalien, Rhinconforderationens Beskytten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
J Betragtning af, at den veldslige Souverain og Rom, a tid standhaftig har vægret sig vid at bekligeEnglænderne, og at forene sig med Kongerne af Jtalien og Neapolis til Halvøens Jtaliens Forvar; da endvidere disse tvende Rigers Jnteresse og deres Armeer fordrer, at samme Communication ikke meere bliver afbrudt af en fiendtlig Magt; at endelig Carl den Store, vor glorværdige Forgiænger, har foræret disse Lande, som udgiøre Kirkestaten, til Christendom, mens Bedste, men ikke til vor hellige Religions Fiender, og da endnu desuden den pavelige Gesandt i Paris, har den 8de Martii forlangt sine Reisepasser af os, saa besluttede Vi følgende: 1) Provindserne Urbind, Ancona, Macerata, og Camerino, ere ugienkaldelige og for bestandig forenet med vor Kongerige Jtalien. 2) Den 11te Mai bliver disse Provindser formelig taget i Besiddelse. 3) Paa samme Tid bliver Coder Napoleon publiceret og trædet i Gyldighed den 1ste Junii. 4) De ovennævnte Provindser blive inddeelt i 3 Departementer, og sadt i samme Forfatning som Kongeriget Jtalien. 5) Ancona erholder en Apellationsret og et Handels kammer. Ligesaa erholder Sinigaglia, (berømt af sin Messe) et Handelskammer. 6) De 3 nye Departementer, udgjør en Militairdivision, hvori Ancona er Hovedstædet. 7) Vi overdrage dette Decrets Udførelse til vor elskede Søn Vicekougen. Givet i Vor Keiserlige Palais i St. Cloud, d. 2den April 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Dette Decret er endnu tilføiet et andet, efter hvilken alle Cardinaler, Prælater og andre Officialeved det romerske Hof, som ere fødte Borgere af Kongeriget Jtalien, skal under Straf af deres Godsers Confiscation, vende tilbage til deres Hiem. Terminen er fastsadt til den 5te Jun. J Ancona er alt indsadt en Regieringscommission til at organisere de 3 nyeste Departementer, del Metauro, del Mulone, og deel Tronto, hvori de occupeerte Provindser inddeles. Denne Commission, hvis Præsident er Lemareis, har alt den 11te Mai afsadt alle pavelige Embedsmænd og Authoriteter og indsadt nye Præfecter, Underpræfecter og Fredsdommere, samt udstædt en Proclamation til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
England. Den 10de Maii er Expeditionen under John Murray og Admiral Kath afgaaet fra Y mouth til Sundet og Østersøen. Linieskibene Andacius og Mars paa 74 Kanoner, en Slup og 4 Kanonbaade escorterer denne Expedition paa 200 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Der skal endnu følge en anden Expedition paa 20,000 Mo. D. 7 Mai er Admiral Courey afgaaet til en hemmelig Expedition fra Portsmouth med 7 Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Lord Sidmouth har den 17de Maii talet meget eftertrykkelig i Overhuset og Regieringens Opførsel, med de danske Skibe, og anholdt om at friegive alle de som vare anholdte for Brudet med Danmark. og opbringes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
J den 767de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgenge Nommere: 4. 52. 86. 7. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 20de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet bliver paa Vedkommendes Forlangende efter sær billige Penge-Conditioner, ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden, bortsolgt :a) Hald Hovedgaard beliggende i Viborg Amt, en liden Miil fra Viborg, matriculeret for Hovedgaards Taxt Ager og Eng 17 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. med sine Afbygger Steder, hvorunder indbefattes Non Mølle og et betydeligt Teglværk, samt Bechlunds Huset med Stampeværk og videre b) Dollerup, Finderup og Raunstrup Sogners Kirker med deres Tiender og samme Sogners Konge-Korn-Tiender. c) Nogle Huse og andet Böndergods. Hald Hovedgaards udmærkede skjönne Beliggenhed, dens velindrettede Bygninger saavel til Beboelse for et Herskab som anden landlig Oeconomie, dens gode og store Böge= og Eegeskove samt Fiskerie i dens store Söe, der næsten heelt omgiver Bögeskoven, densypperligeMergelgruber, som i de sidste Aar ere brugte med megen Nytte til Markens Forbedring, samt dens vidtløftige Fædrift m.v. alt dette vil bedst bedømmes ved Eftersynaf en kyndig Liebhaber og er desuden noksom bekiendt i Egnen, saa derover ikke behøves nogen særdeles Beskrivelse. Viborg, d. 7 Jun. 1808. Th. Wissing. Justitsraad og Auctionsdirecteur. Vi bør selv i Danmark virke det Salt, for nærværende Tid, vi kan. Det er bekiendt, at grøn Tang, tørret som Høe, sammenbragt i Stak, giver ved at brændes, en Aske som der kan koges Salt af: og, mangler man Brændsel til at lade alt det ved Kogningen fornødne Vand dampe bort, da skal man ogsaa i Huusholdningen ganske got kunne bruge Lagen. Dog, Smør, dermed saltet, skal ville blive bittert. Men den rigtige Omgangsmaade dermed er ikke bekiendt allevegne hvor der er Tang. Derfor udsættes fra en Haand, som det ikke er Undertegnede tilladt at nævne endnu, 3 Premier, paa 10, 15, 25 Rdr. for Beskrivelser over den hensigtsmæssig ste, sparsomste og fordeelagtigste Behandling. Saa nøiagtigt som mueligt ønskes derfor beskrevet især hvad ved Kogningen er at iagttage, saavelsom al den øvrige Omgang fra først til sidst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Dersom anden Saltvirkningsmaade eller og af god brugbar Saltage maatte være Nogen bekiendt, som ligeledes var nem og strax anvendelig, da ville fuldstændig Beskrivelse derover ligeledes blive med Glæde modtagen og komme i lige Betragtning til Præmierne. Tillige er det mig fra en anden Haand tilladt at bekiendtgiøre Udsættelse for største nogenledes betydelige Mængde af Salt, tilvirket i Jylland, 2 a 8 Rdr., 2 a 10 Rdr., 1 paa 12 Rdr., 1 paa 15 Rdr., 1 paa 20 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Hr. Apotheker Køster i Aarhuus er saa god at modtage Opsatierne og Premieæskningerne. De første maatte behageligst indleveres det allerhastigste mueligt, seenest til den 8de Julii og om nogenledes mueligt, da før jo hastigere jo kierere; Præmieæskningerne for virket Salt inden October Maaneds Udgang. Efter Bedømmelse og Erfaringsprøverne, naar den grønne Tang flyder i Land, vil Præmierne blive at modtage i December Maaned hos Hr. Apothekeren: eller om ønskes blive dem tilsendte som samme tilkiendes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Som en mig betroet Commission bekiendtgiøres det, uden Tilladelse endnu til at nævne deres Navn som dertil have bemyndiget mig. Vivild Præstegaard ved Randers den 8 Junii 1808. C. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Om Tangsalt læses i Bomares Natuthistorie følgende: J Vensyssel koges Salt af det Tang som opdrives af Havet; dette Tang som er jo grønnere jo bedre, spredes ud at tørres, og behandles ligesom Høe, indtil det i 6 eller 8 Dage er bleven vel tørt, hvorefter det samles i en Hob ligesom en Stak Høe, hvori stikkes Jld uden at bruge dertil noget Brænde. "Af 18 Bønderlæs Tang bliver omtrent 8 Tønder, "Aske, af denne Aske koges 1 Td. Salt, som Bønderne bruge til deres Mad, salte dermed alslags "Kiød, Flesk og Fisk, til Smør duer det ikke, det bliver deraf beesk og bittert." Dersom nu end neppe tør ventes saa meget frembragt at lige Qvantum Salt, saa er det dog unægteligt, at det paa en Tid som denne, er Uret, at det Salt skal være unyttet, som indeholdes i al den Tang der klæder Danmarks mangfoldige Kyster. Hvorledes bringes den fornødne Mængde Kal tilveie i Mangel af Steenkul? Som et Bidrag dertil har en Mand bestemt 5 Præmier til 5 Mænd i Jylland som inden October Maaneds Ende anmelde i Aarhuus Avis de 5 største nogenledes betydelige Mængder Kul af Tørv, brændte i Sommer, tienlige for Værkstederne: ifald af Æltetørv, hvis Behandling læses i Høeghs Anviisning til Landbrug, kan brændes Kul, da vilde gode Kul, af Saadanne komme fortrinlig i Betragtning til Præmie.) Præmierne, 2 paa 8 Rdr., 2 paa 100 Rdr., 1 paa 12 Rdr., skal blive Vedkommende tilsendte i December Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Præmienskningerne i denne Anledning har Hr. Apotheker Køster i Aarhuus den Godhed at modtage, hvilke maatte behageligen bilægges med en Prøve af Kullene og Vidnesbyrd af 3 Mænd, (den ene en Embedsmand, den anden en Smed, den tredie en anden Naboe, om det brændte Qvantum og Godheden deraf, i Overeensstemmelse med den tilsendte Prøve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Dersom i tørvrige Egne nogle Huusmænd eller Karle foreenede sig med hverandre, for at kunne, ved destommere anstrængt Flid i den øvrige Tid, faae nogle Dage tilovers, til nogen Tørveskiæring og Kulbrænding, da vil Anmeldelse fra et saadant Selskab blive modtaget og tildeelt en Præmie, ligesom anden enkelt Mand, dersom Mængden er betydelig nok Dog, den Jdræt at bevirke Kulfrembringelse bør ikke formindske den vante Tilførsel af Brændsel til vore egne *) Dersom Tørvemassen blev æltet med en Hest, ligesom Leer, efter at det er lagt op paa Land, førstæltet i Graven, som skeer langt nemmere end man skulle forestille sig; mon den da ikke blev seiere, fastere og tienligere til Bagning og Kul tørv. adske Kiøbsteder eller tørvløse Egne til disses Fornødenhed selv. Med Hensyn hertil bliver tilføiet, at de Mænd, i Omegn af Kiøbstæder eller tørvløse Egne, som pleie at fælge Tørv til Kiøbsted, eller dertil trængende Egne, ikke have anvendt til Kulbrænding uden det Qvantum Tørv, som de have i Aar skaaret mere end sædvanligt: og at de have iøvrigt afhændet til Kiøbstæder og tørvisse Landboer i Aar ligesaameget som ellers. magt. Vivild Præstegaard ved Randers den 8 Junii. Forestaaende bekiendtgiøres efter dertil meddeelt Fuld C. N. Krarup. leden for at plyndre, men af vore til Øen oversendte Trop Kaper vare sadte i Land paa Nexeløe den 27de Man sidste Foruden i sidste Avis anførte 12 Mand, som fra en svenske per bleve gjorte til Fanger, ere endnu Morgenen derpaa 3 Mand fundne, som i Mørket havde forstukket sig paa Øen, saa at der af denne Kapers Besætning ialt er fanget 15 Mand, hvoriblant en Styrmand og en Konstabel. De øvrige ere Matroser.