JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Bekjendtgjørelser. Ved Stiftamtets Skrivelse af Gaars Dato er mig tilstillet nogle Exemplarer af Anviisning til Helbredelsen af den blandt Hestene udbredte Tungekræft, hvilke kan erholdes uddeelte blandt de af Byens Jndvaanere, der maatte attraae samme. Aarhuus, den 24de Januar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Handelsmand Anders Fussings Enkes Fallitboe foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 117 paa Middelgade her i Byen, 1ste Gang Mandagen den 9de Marts 1835, 2den - 16de 23de 3die hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i selve Eiendommen, der bestaaer af 8 Fag 2 Etages Forhuus, 3 Fag 2 Etages Sidehuus, Gaardsrum og fælleds Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de Februar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Efter Begjæring af Skolecommissionen for Feuling Sogn, bliver den udi Aastrup Bye beliggende Skolebygning opraabt til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes udi selve Skolen, Tirsdagen den 10de Marts næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Bygningen, der er en af Kong Frederik den 4des Skoler, er grundmuret, teglhængt og vel vedligeholdt. Thyrsting Wrads Herredscontoir i Brædstrup, den 18de Februar 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Paa Grund af Boepæls Forandring agter EsskildSøegaards Enke underhaanden at afhænde hendes iboende Gaard i Skanderborg, beliggende paa Adelgade under No. 38, med dens tilhørende Jorder paa Byens Mark, staaende for Hartkorn 1 Td. 2 1/2 Alb., samt det i Gaarden værende complette Brændeviinsbrænderie. Om denne Handel vilde Vedkommende behage at henvende dem til Kjøbmand Søegaard i Aarhuus eller Eierinden. Det bemærkes: at Gaarden har en fortrinlig Beliggenhed for Handel, hvilken ogsaa i Forening med Brændeviinsbrænderie dersteds er drevet i mangfoldige Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Stedet No. 868 paa Guldsmedgade som beboes af Hr. Kammerjunker v. Bauditz er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes til Paaskeflyttetid. J Mangel af Salg er det at faae tilleie. C. Kleis. A. MOSS.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
De som maatte ønske Hopper bedækkede ved Fuldblodshingsten Young Moses i Veile, ville fra 1ste Marts af behageligen henvende dem til Qvarteermester Lauge som afvigte Aar. For hver Hoppe, der bedækkes, betales 10 Specier til bemeldte Qvarteermester, og kan Hopper fra længere borte Boende blive opstaldede her i Byen, imod en billig Godtgjørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Den kongelige Hingst Quadratus, der er opstaldet i Aarhuus Mølle, bedækker i det kommende Foraar gode Hopper som tilhøre Bønder, uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Hvedemeel sælges i Aarhuus Mølle: Meget fiin 1 Rbd. Lpd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Middel fiint 5 Mk. Lpd. Grovt 4 Mk. Lpd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Nogle Favne tørre Bøge=Knuder kunne erholdes H. Menlengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Nogle Favne tørt Bøge=Brænde kan faaes hos N. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Hos Tarliong er i denne Tid arriveret bleget og ubleget Tvist af No. 12 og 14, samt alle Couleurer, af No. 16. Høe kan faaes i lispundviis til billig Priis, og Bestillinger herpaa modtages af Kjøbmand Lewerkhuusen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
J Stedet No. 277 ved Aaen er anden Etage til førstkommende Flyttetid at faae tilleie. J. N. Thrue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
For en stille Familie er til førstkommende Flyttetid hos Vagtmester Hansen en liden Leilighed at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
En Grovsmedsvend, der kan forevise paalidelige Attester for sin Duelighed, Troskab og Ædruelighed, kan til 1ste Mai d. A. paa gode Vilkaar, blive antaget som Smed her ved Gaarden, naar han derom snarest mulig henvender sig til Undertegnede. Rugaard pr. Grenaae, den 12te Februar 1835. Schjørt, Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
For en Avlskarl samt anden Karl er Tjeneste ledig til 1ste Mai paa en Gaard i Nærheden af Horsens. Reflecterende melde dem jo før jo hellere, forsynet med gode Anbefalinger for deres Duelighed m. m., Wilh. Møller, hos Kjøbmand. i Horsens. Pladsen hos "Rehtlaw" er besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-24
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
No. 33. Torsdagen. den 26de Februar. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Vits - Aarhuus Civenor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Fædrelandet. Et Spørgsmaal, der, under den stadigen fremskridende Tilstand, i hvilken den oplivede Almeenaand i vor Fædreland for Tiden befinder sig, er af stor national Vigtighed og Jnteresse, synes i den sidste Tid mere og meere at være blevet Gjenstand for Omtale og alvorlig Drøftelse. Dette Spørgsmaal angaaer Muligheden af et Lovbud, hvorved en almindelig Censur kunde blive indført, i Danmark. Det vil sikkert ogsaa være Fleertallet af dette Blads Læsere interessant at erfare en af vore meest kundskabsrige, frisindede og populaire Forfatteres offentligen yttrede Mening med Hensyn til dette Spørgsmaal. Denne Forfatter er Hr. Prof. Clausen. (Noget derom er allerede læst i Av. No. 30.) Følgende Brudstykker deraf ere uddragne af Khousp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Løverdagen den 31 Januar høitideligholdt KhonsUniversitet i Regentskirken Hs. M. Kongens Fødselsdag. Rector magnificus Hr. Etatsraad Prof. Herholdt holdt en latinsk Tale, som indeholdt en Udsigt over de mange i de siden henvundne 50 Aar trufne ypperlige Foranstaltninger i vort hele Medicinalvæsen, og sluttede den med Ønske og Haab om, at en fuldkommen Forening af Lægekunstens practiske Discipliner torde være nær for Haanden, til Gavn for Fædrelandet og til Hæder for samtlige vore Underviisningsanstalter. Til Slutning nævntes Studios. philol Fr. Chr. Trojel som Den der for Besvarelsen af det philologiske Priisspørgsmaal havde vundet et hæderligt Accessit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Grosserer Nathanson har givet en interessant Udsigt over Nationalbankens Status, hvoraf erfares, at dennes Seddel= og Obligationsgjeld den 1 August 1818 beløb sig til 44,989,510 Rigsbankdaler, hvorimod samme den 1 Aug. 1834 kun udgjorde 23,040,660 Rbd., saa følgelig Banken har i et Tidsløb af 16 Aar, afbetalt 21,948,850 Rigsbankdaler. Bankens Fond bestod af 12 Millioner 697,944 Rbd. Sølv og Sedler. (Det er denne Capital som tilhører Actionairerne, og den er fordeelt paa c. 85,000 Actier, af hvilke altsaa hver har en nominal Værdi af næsten 150 Rbd. Hovedstadens Grundeiere deeltage i Nationalbanken med det særdeles betydelige Antal af 25,500 Actier.)"Da Folket nu kjender vor Nationalbanks betydelige Kræfter - hedder det i Khvnsp. No. 44, ved hvilke den udentvivl kan maale sig med hvilkensomhelst anden Seddelbank, tør det have grundet Haab om, at den for Fremtiden af al Magt vil anvende disse Kræfter til Handelens Oplivelse og Omsætningens Lettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Det er Handelsverdenen bekjendt, at Banken allerede i de 4 sidstforløbne Aar har anvendt langt større Summer end hidtil til Discontering af Vexler. Det vil sikkert være interessant for vore Læsere at erfare, hvorledes denne Discontering i det nævnte Tidsløb Aar for Aar er stegen. Dens Beløb var nemlig i Aaret 1831 – 390,789 Rbd.; i 1832 - 507, 653, i 1833. 771,925, og i 1834 - 875,745 Rbd. - Maatte denne udvidede Virksomhed nu udstrække sig til en større Kreds, isærdeleshed ved Jndrettelsen af de, ved Octroien paabudne Filialbanker i Danmarks Provindser." (Det glæder os nu at kunne bemærke - hedder det et andet Sted i f. No.: at det sidste offentliggjorte Bankregnskab har kastet Lys over denne vigtige, hidtil i Dunkelhed hvilende Gjenstand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Da man formoder, at det kan være af almindelig Jnteresse, at høre noget om den for Tiden i Khvn. temmelig stærkt grasserende Koppe=Epidemie, tillader man sig, efter Opgivende af Vedkommende, at meddele, at der i det forløbne Aar paa Søqvæsthuset vare indkomne 568 Koppepatienter, hvoraf vare udgaaede som helbredede 498, døde 24, og at der den 1ste Januar d. A. vare 46 Patienter tilbage under Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
J forrige Maaned er Epedemien tiltagen saa betydelig, at der allene i den Maaned indkom 154 Patien(Dagen.) ter og døde 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Vor poetiske Litteratur har i denne Tid faaet en meget skjøn Berigelse ved: "Zuleimas Flugt, en Fortælling af Fr. Paludan=Müller." Dette i et glødende Sprog, fuldt af herlige originale poetiske Billeder, skrevne Digt, har Meget tilfælleds med Byrons og Walter Scotts poetiske Fortællinger, hvormed det endogsaa i den metriske Form faaer Liighed ved de fiirfødede Jambers næsten aldeles mandlige Riim, der, som bekjendt, i de engelske Digte ere betingende ved Sprogets Natur. Denne romantiske Fortælling, som har mange, med sand Digterphantaste udmalede skjønne Situationer, og i det Hele er udført med meget Ynde og en frisk Colorit, vil sikkert hos Postens Elskere vinde et ligesaa almindeligt bifald, som den talentfulde Digters tidligere Arbeider. J Khvns Adresseaviser udbydes der i denne Tid betydelige Pengesummer tillaans mod Prioritet i faste Eiendomme, i eet No. f. Ex. 35,000 Rbd. r. S. hos Fuldm. Schumacher, Stormg. 206, 10,000 Rbd. r. S. hos Mægler Behrens, Gammelstr. Nr. 16; 6000 Rbd. r. S. hos Cancellieraad Delbanco, Kronprindsesseg, 391. Paa Grund af at 61 Jnteressenter i det kongl. octroierede danske asiatiske Compagnie have anmodet sammes Direction om paany at sammenkalde en extraord. Generalforsamling, har Directionen bekjendtgjort, at en saadan er berammet til den 26de Febr. næstk. Hr. Sidenius paa Prindseholm bekjendtgjør i Mariboe Avis, at han havde andraget for det kgl. danske Cancellie, at hans 2de Døttre vare formeentlig uden gyldig Grund afviist af Consistorialraad Neess fra Confirmations=Forberedelse, hvorfor han anholdt om at det maatte paalægges Catechet Koch i Nykjøbing at confirmere dem til Paaske 1835, da han hverken som Fader kunde ønske at see dem underviste af Consistorialraaden, eller de med Glæde og Opbyggelse kunde modtage Religions-Underviisningen af ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Ved Cancelliets Resol. af 20de Jan. fik han til Svar: at det Ansøgte ikke kan bevilges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Schlesvig, den 8de Februar. Da det i Dag er accurat et Aar siden det herværende Kjøbmandskompagnie høitideligholdt sin Hundredaarsfest, saa paatrænger der sig os følgende bemærkning: Til bemeldte Fest vare alle de saakaldte Honoratiores indbudne, hvisaarsag man var berettiget til at vente, at disse vilde ved forekommende Leilighed udøve Giengieldelsens Ret, men hvor skuffedes vi, da vi paa Ballet, den 28de Januar, som fandt Sted i Harmonien, ikke saae een eneste Kjøbmand. Vi skulde dog neppe troe, at denne Stand skulde være umiddelbart udelukket af bemeldte Selskab, Efter vor Formening staaer den dannede Kjøbmand, der ikke har Protectioner at takke for sin Existentse, men kun sin egen Forstand og Virksomhed, ikke tilbage for noget Medlem af Harmonien, og der havde sikkert ikke været at befrygte, at derved skulde være opstaaet nogen Disharmonie. (Hus. Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
En Schweizer er i disse Dage indtruffen hertil med en Schweizer=Stud paa 2900 Pd., en Væder paa 300 Pd., og en Steenbuk med 4 Horn. Vi troede hidtil, at der kun var store Stude og Faar til hos os, men finde os nu overbeviste om, at der andre (S. Bl.) Steder kunne findes endnu større.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Tøndern. Her i Omegnen have adskillige Com miner gjort et heldigt Forsøg med at anlægge Fattigkolonier. (Jtzh. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Aalborg. Ved det her den 17de de, holdte Hestemarked vare gode Heste særdeles søgte og betaltes med høie Priser. Der vare enkelte Heste, paa hvilke et Bud af 220 Rbd. ikke engang blev antaget. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Viborg. En af Hovedmændene for de, for et Par Maaneder siden her begaaede Tyverier, er nu opdaget og har bekjendt Forbrydelsen. Man er paa Spor efter hans Medskyldige. (V. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Dødsfald. Enkefrue Justitsraadinde Bang, Grosserer R. Maarslet, Toldbetjent Eskild Petersen, Fru Nicoline Helmich, R. Nielsen, Kammertjener hos Hs. K. H. Prinds Fr. Ferdinand, P. G. Kirchheiner, Dorothea Wibe f. Haar, Coffardiekapt. Klymer, Kirstine Milling, Forvalter i det Classenske Fideicommisses Tjeneste N. Formann, Brygger J. Schou, Gunda Cerrellesen, Anna Hollesen, Brygger C. Jacobsen, Farver Rosengreen, Alle i Khvn. Frederike von Prangen og Landmaaler Aschlund i Slagelse. Jfr. Christine Hee i Schielbye Præstegaard. Frøken Johanne Camilla Guldbrand i Odense. Skolelærer Adolphsen i Brylle. Madame Aagaard f. Wederkink i Aalborg. Politibetjent Brandt i Viborg. Pastor Hassing, Sognepræst f. Vraae og fl. M. Cand. theol. M. Holst i Skibsted Præsteg. Forhenv. Sognepræst Lemmich i Kousted. Saralyst er i disse Dage bleven leiet af forhenv. Skibscapt. L. P. Schmidt, som der, med Vedk. Tilladelse, agter at etablere et Sommer-Forlystelsested for et sluttet Selskab, hvortil dets Beliggenhed og smukke Have gjør det fortrinlig skikket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Berigtigelse. J nogle af de første Aftryk hertil Byen af sidste Tirsdags Avis var under Rubriken: "Aarhuus om en i Rom den 28de Januar af endeel Danske afsjunget Sang i Anledning af Hs. M. vor Konges Fødselsdag, indløbet den Feil at Hr. Oberst v. Paulsen var urigtigen der benævnt som Oberstlieutn. samt Commandeur for det her garnisonerende Regiment, hvilket Hr. Oberstlieutenant Ridder v. Warnick er allerede siden 14de Decbr. 1833. J de øvrige strax efter rettede Exemplarer af Avisen staaer derimod: "Hr. Oberst v. Paulsen af det her garnisonerende Regiment Prinds Frederik Ferdinands Dragoner. " Red.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Forlangt Jndrykkelse. Tilfældig har jeg erfaret, at en vis C. Gerson har ladet indrykke i de herværende Aviser, imod Talmud for at foragte Jsraliterne, jeg gav mig nu Umage at erholde en saadan Avis, og da jeg blev oplyst og Jndholdet, fandt jeg, at det er bare Dumhed og Usandhed. - Jeg har opsat en grundig gjendrivelse, hvis Offentliggjørelse jeg muligt om nogen Tid skal fremkomme med. Jeg erklærer C. G. for en Jnjurant, han veed ikke hvad der staaer i Ralbach, kan ikke Bibelen og endnu mindre Talmud; fordi, dertil hører Forstand og den mangler han, dette beviser hans uforstandige Jndrykkelse. Han er at ligne ved en Abekat der satte sig ved et Klaveer, slog derpaa, hørte Tonerne og troede da, ogsaa at kunne spille derpaa. – Hvad hans Caracteer angaaer kan enhver bedømme, da ingen retskaffen Christen ville gjøre saadant og endnu mindre en indfødt Jsralit. – Jeg forpligter mig til at give enhver lærd Christen min grundige Gjendrivelse tilkjende enten skriftlig eller mundtlig. – Endnu maae jeg bemærke, det er paafaldende at C. G. kun lader hans Dumhed indrykke i de herværende Aviser. Jeg troer at vide Aarsagen. Til allersidst maae jeg endnu bemærke at jeg har skildret Jnjurant, C. Gersons Caracteer nok, og derfor er han mig ikke værdig at jeg videre indlader mig med ham og altsaa nu kan skrive saameget Dumhed som han vil, mig kjender man her Gud skee Lov i 21 Aar, hvem kjender Jnjuranten, maaskee saadanne, der opsnappe alting for derved at foragte Jsraliterne, og igjen at oprette en Hæphistrori og dette er Jnjurantens Plan. H. L. Wohl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Bekjendtgjørelser. Maskerade=Bal i Selskabet Polyhymnia. Fastelavns Søndag den 1ste Marts bliver der offentlig Maskerade-Bal i Selskabet Polyhymnias Locale, Adgangsbilletter a 1 Rbd. faaes hos Selskabets Kasserer Hr. Kammerraad Bjerg den 25de Febr. og følgende Dage fra Kl. 9 til 12 Formiddag, samt ved Indgangen. Jngen Umaskeret tilstædes Adgang forinden Kl. 11, heller ikke tillades nogen Maske med Træskoe eller uanstændig Dragt Adgang. Jndgangen aabnes Kl. 7, og Ballet begynder Kl. 8. Aarhuus, den 17de Febr. 1835. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Efter Begjæring af Executorene i Boet efter afgangne Enkemadame Jahnsen født Nissen, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard No. 646 paa Vestergade heri Aarhuus, stillet til 3 offentlige Auctioner:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Torsdagen den 19de Marts 26de - 1835, Fredagen 3die April ) hver Dags Formiddag Kl. 10, og hvoraf de 2de første afholdes paa Raadstuen, men 3die i Gaarden selv, som efter den Afdødes Testamente skal sælges. Denne udmærkede Eiendom, beliggende paa et at de bedste Steder i Byen, især for at drive Gjæstgiverie eller Kjøbmandshandel, bestaaer af 17 Fag 2 Etage Forhuus til Gaden, indrettet for 2de Familier, 19 Fag dito Sidehuus, indrettet i nederste Etage til Kjøkken, Bryggers, m. m., og i øverste Etage til Gjæste kamre; 15 Fag dito Baghuus og 10 Fag dito Sidehuus, indrette, til Koe= og Hestestalde, Vognporte, Lade og Brændehuus, alt Muur= og Bindingsværk, samt udmærket vel vedligeholdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Foruden betydelig Gaardsplads med Pompevand er endvidere til Eiendommen en Baggaard, og en betydelig Have, der støder til den forbiløbende Aar. Conditionerne - hvoriblandt bemærkes at 2/3 a Kjøbesummen kan ventes at blive indestaaende, og at den Afdødes Søster for Livstid er indrømmet en Deel af Gaarden, samt Haven til frie Afbenyttelse – erfares hos Procurator Jngerslew, der tillige foreviser Eiendommen. – Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 23de Februar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Efter Begjæring af Laurs Melgaard i Skjel leerup bliver den ham tilhørende Gaard sammesteds staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 2 1/2 Alb., med sammes Anpart Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til offentlig Auction Fredagen den 6te Marts næstkommende, Klokken 10 Formiddag. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og største Deelen for faa Aar siden af ny opført, samt indrettet til Bopæl for en Familie uden for Bondestanden. – Den aarlige Udsæd har hidtil været circa 10 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 10 Tdr. Havre og 4 Tdr. Boghvede, og Høavlen 20 Læs. Til Gaarden holdes 2 Heste, 14 Fækreaturer og 30 a 40 Faar. Auctionen, hvorved, om antageligt Bud skeer, Salg vil finde Sted, holdes i selve Gaarden, og Eiendommen forevises af Gaardmand Niels Peter Andersen i Skjellerup Nygaard. Conditionerne ville blive favorable for Kjøberen, og endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 11te Februar 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Da intet antageligt Bud skete ved 3die Auction over Dreier Christopher Riises eiende og iboende Sted i denne Byes Skibsgade, MatrikulsNo. 71, med tilliggende Grund og Haveplads, saa bliver ifølge Reqvisition af Dom- og Udlægshaveren afholdt en offentlig 4de Auction over bemeldte Eiendom Onsdagen den 11te Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, og hvilken afholdes i det sælgende Sted. De eventuelle Liebhavere tilsiges den ved Forordningen 11te September 1833 tilstaaede Frist med Betalingen. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 12te Februar 1835. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Aarhuus Byetingsret og i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Boet efter Capitain Jens Lang balles Enke Anne Margrethe Langballe født Schmidt, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. - Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 16de Februar 1835. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
To at tre Kikkerter ønskes tilkjøbs for en billig Betaling af Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
For en duelig Seminarist er en Huuslærer-Plads ledig til 1ste Mai i Nærheden af Horsens. Hr. Sko I lelærer Godt i Veile anviser Stedet og accorderer om Lønnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-26
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-27
No 34. Fredagen. den 27de Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst i alene privilegerede Aarhuus Vifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-27
Nyheder fra Udlandet. Engelland. Den første Kamp er bestaaet mellem Ministeriet og Oppositionen: Ministeriet har tabt. Abercromby, Nationens varmeste Talsmand, blev valgt til Parlamentstaler. Han havde 316, og hans Modstander, Ministeriets Haab, Sir Sulton, 306 Stemmer. Reformisterne triumphere, og Rygter gik, at Sir Peel vilde resignere. Denne vigtige Begivenhed tildrog sig den 19de Februar og Eftermiddagen. Allerede om Morgenen havde store Menneske masser forsamlet sig i Nærheden af Parlamentshusene. Ligesom de enkelte Medlemmer heraf efterhaands indtraf bleve de af Folkemængden modtagne med Bifalds eller Mishagsyttringer: de Reformistisksindede med Jubel og Hurra, de Tories med Piben, Hyssen, og Skraal. Da Kongens Broder, Hertugen af Cumberland, indtraf, blev Tumulten saa stor, at det nær var kommet til Haandgribeligheder, saa Politiet maatte lægge sig derimellem. Ogsaa Biskopperne bleve udpebne. Kl. 2 traadte Lordkantsleren Lyndhurst ind i Overhuset, og tog tilligemed de øvrige Lord-Commissairer, sit Sæde paa en Estrade imellem Throne og Uldsæk. Han erklærte at Kongen, der ikke havde fundet det hensigtsmæssigt at aabne Parlamentet i høist egen Person, havde befuldmægtiget en Commission dertil. Efter at det kgl. Rescript var oplæst, bleve begge Husenes Medlemmer tagne i Eed, og derefter skredes til Valget af en Taler for Underhuset. Dettes Medlemmer begave sig nu til deres eget Lokale. Cobbett og O'Connell vare deriblandt, tilligemed næsten alle Jrlands og Skotlands Deputerede. Huset var omringet af en utallig Folkemængde, der befandt sig i den største Spænding. For Valgene begyndte holdtes Taler af Lord Egerton, Sir Burrell, Hr. Danison, Sir Sutton, Abercromby, Lord Stanley, Hr. Fergusson, Lord Russell, Sir R. Peel, o. Fl. Sidstnævnte ophøiede isærdeleshed Sir Sutton, som en Mand der fleregange havde været tilbudt høie Æresposter, men stedse afslaaet dem for desbedre at kunne virke for Landets Bedste. Abercromby (Staden Edingburgs Deputerede) rostes for sin Konseqvents, sin personlige Elskværdighed, sine udstrakte juridiske Kundskaber, sin lange Erfaring og almeen erkjendte Embedsdygtighed, fremdeles for hans Besindighed og Koldblodighed, og overhovedet for hans Folkefriheds- og Retfærdigheds Grundsætninger. Sidstnævnte blev, som ovenmeldt, Den som fik de fleste Stemmer. Dette Resultat gjorde naturligviis en uhyre Sensation; Folket udenfor jublede høit, og dets nyvalgte Taler blev fulgt til sit Logis med Fryderaab.