JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Kjøbenhavn, den 2den Mai. Hs. Majestæt har allernaadigst confirmeret den af Høiesteret stadfæstede Dødsdom over Huusmand Niels Enevoldsen af Landsgrav, for det af ham begaaede Mord paa et Par gamle Folk i Bjerre. Anden Examens første og anden Deel er i dette Foraar blevet tilendebragt af 138 Candidater, af hvilke 80 tilkjendtes Hovedcaracteren Laudabilis, deriblandt 14 med enconium publicum, i Hand illandabilis, 7 Non contemendus. De Jndkaldte vare: J. C. Baron Bille Brøye, V. Strøm, P. W. Boye, M. T. Becker, W. O. Brodersen, J.C. J. Gammeltoft, J. L. Ussing, H. P. Jensen, B. Sivertsen, S. V. Thrige, N. G. Blædel, C. C. Brix, F. H. Wolshagen, F. W. L. Oehlenschlager.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
J denne Uge ere følgende Sager ansatte til Foretagelse i Høiesteret: By- og Herredsfoged Lynge som Skifteforvalter, og Procurator Spreckelsen som curator bondrum i afdøde Komd. N. N. Færchs Bo contra Propr. Kyllesbeck (betræffende en hos Sidstnævnte ifølge Forliig effectueret Udlægsforretning for 2600 Rd. r. S., 2177 Rd. Sv. og 1278. Rd. Sd. med Renter og Omkostninger, tilligemed derunder passerede Kiendelser, hvori dog fradrages 2123 Rd. Sv., som senere ere berigtigede.) Jndstævnte har endnu ikke ladet møde.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
- Sagen mod J. A. Bilberg for at have lagt hindringer i Veien for dem, der vilde redde nogle Mennesker, der ved en Jldebrand i Didrikbadskjærsgang vare i Livsfare. -
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Sagen mod Typograph Ch. F. Møller og Fuldmægtig H.J. Møller (mod Førstnævnte for at have afpresset Folk Penge ved at true dem med, at de skulde blive ilde omtalte i det af ham udgivne Blad, Raketten, mod Sidstnævnte for at have modtaget Douceurer under Paaskud af, at ville bevirke Bevilgelsen af en til Kjøbenhavns Magistrat indgiven Ansøgning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Procurator Haagen har solgt sin Gaard og derved mistet sin Valgret og Valgbarhed til Provindsialstænderne; men det skal være hans Agt, at kjøbe en anden Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
En af Auctionsholder Salchow mod Udgiveren af, Commissionstidenden, P. Larsen, anlagt Sag (betræffende et Krav paa 33 Rbd., som L. affordrer S. for indrykkede Avertissementer, skjøndt han i Subskriptionsindbydelsen til sit Blad havde lovet sine Abonnenter fri Jndrykkelse af deres Bekjendtgjørelser) er ved Hof= og Stadsretten gaaet Larsen imod og vækker vistnok en meget ugunstig Formodning om hans Færd, hvorfor Dommens Optagelse i Adresseavisen heller ikke er bleven anseet stridende mod Adressecontoirets Jnteresse, (Kbp.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Ved Høiesteret er en sjællandsk Bondekone, for at have dræbt sit Barn, bleven dømt til at sættes under Forvaring, af Øvrigheden. - Claus Stryne for Voldtægt a. til 18 Maaneders Tugthuusstraf. - P. Pedersen til 3 G. 5 D. paa Vand og Brød for utilbørligt Forhold mod sin Moder. Brødrene Berling have, ifølge allern. Patent, etableret en Congreve= eller fleerfarvet Trykning, saavelsom Stereotypering.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Den udmærkede I Laarige Violinvittuos Nicolai Dmitriieff Schafer, en Petersborger, er indtruffen hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Skolelærer i Foghsminde Skole i Vestervig Sogn, Lars Jensen Westergaard, er beskikket til Skolelærer for Hvidberg Skoledistrict paa Thyholm, og Cand. philos. og Seminarist Parmo Carl Petersen til Kirkesanger og Skolelærer i Hillerslev i Thisted Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Komd. Mortensens Gaard i Gammel-Haderslev afbrændte Natten til 30te April. En stor Mængde Olie, hvor der kom Jld, gjorde Branden frygtelig. Denne Familie synes at blive forfulgt af Jldsvaader; saaledes afbrændte i 1829 den ved Odense beliggende skjønne Ellegaard, der eiedes af Hr. Mortensens Broder, og for et Par Aar siden en stor Gaard i Gram Herred ved Haderslev, som eiedes af hans Søster. I Hempels Avis berigtiges nu den heri Avisen optagne Efterretning om en Dreng, der paa en Markedsdag i Odense, skulde være bleven mishandlet af en Person fra Landet og derpaa druknede sig i Aaen. Hans Lig er fundet, men Forhørerne har udviist, at der ingen Mishandling med Drengen, har fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Det Dampskib, som er bestemt til at overføre Posterne paa Lillebelt, forrentes i disse Dage til Storebelt, hvor det vil indtage Station, medens Dampskibet Mercurius, underkastes en Reparation i England. Saasnart dette kommen tilbage, vil det ofte udtalte Ønske om et Dampskib paa Lillebelt gaae sin Opfyldelse imode.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Hovedgaarden Ristrup ved Aarhuus er i disse Dage solgt af Hr. Cohn til Hr. von Folsack.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Det Werlighske Skuespillerselskab giver nu Forestillinger i Randers. J Stænderforsamlingstiden vil det give Skuespil i Viborg. Prinds Ferdinands Dragonregiment vil under dets Ophold i Sjælland komme til at cantonnere paa Amager.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
I Helsingør er et 5 Aars Barn Hr. B. R. Lunds Søn) knust ved at en fyldt Foustage faldt om og rullede hen over det.)J forrige Uge have 206 Skibe clareret Øresunds Told.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Natten til 28de April har man atter gjort et Forsøg paa at bestiæle Amtstuen i Maribo. Tyvene have ved at ud brække Vinduesstablerne aabnet et Vindue ud i en afsides liggende Baggaard. Ved at gjennembore Vinduesposten og Karmen med et Centrumboer have Tyvene dernæst udtaget 4 af 7 Jernstænger, der fandtes i Vinduet, rimeligviis for igjennem den derved tilveiebragte Aabning, at bortskaffe Pengekassen, som de dog maatte lade staae naabnet og ubeskadiget.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Sidste Confirmationssøndag oplevede Huusmand Rasmus Møller paa Elved Mark i Fyen den Glæde, at see sine sunde, raske og velvoxne Trillingsønner blive confirmerede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
J Viborger Samler, Nr. 58 findes den Efterretning, at en Dame forleden Dag er bleven overkjørt paa Østergade i Kjøbenhavn og død øieblikkeligt. Der nævnes endnu nogle Omstændigheder, nemlig, at Kudsken er arresteret, at han tidligere har været tiltalt for lignende Forbrydelser og, hvad end mere er, Damens Navn nævnes, saaledes som det efter Sigende er blevet Samlerens Redaction bekjendt, kort, der er fortalt nok, for at give Efterretningen Skin af Paalidelighed. Vi tillade os at yttre, at en saadan løs Efterretnings Optagelse i et Blad, forekommer os uforsigtig. Jntet af de kjøbenhavnske Blade omtale en saadan sørgelig Begivenhed, hvilket dog vistnok havde været Tilfældet, om den var sand. At dette ikke er saa, ville vi haabe, men vi kunne ei undlade at gjøre Samlerens Redaction opmærksom paa den smertelige Bekymring, en saadan Efterretning maa vække hos Forældre, Slægtninge og Paarørende af den med Familienavnet navngivne Dame, om Bladet faldt i deres Hænder, inden directe Efterretninger fra en i Kjøbenhavn sig opholdende kjær Slægtning havde beroliget dem i en saa qvalfuld Uvished. Formodentlig er Efterretningen bragt af en Reisende, der da ogsaa har gjort sig skyldig i stor Uforsigtighed ved at udbrede et saadant løst Rygte fra Kjøbenhavns Gader. (Redact)
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh.: Major v. Thuesen; Capt. v. Buchwald; Pastor Jørgensen; Consul Schmidt; Komd. Schmidt og Kornerup; Landmd. Vorbech med Kone og 2 Børn; Kornhandler Nielsen; Gjæstgiver Nielsen; Strømpehandler Lind. - Fra Aarh. t. Kallundb.: Justitsr., Borgermester Fleischer med Frue og 5 Born; Fru M. Jespersen; Justistsr., Herredsfoged Lanng med Søn og Datter; Kbd. Tarliong, A. Schjødt, L. C. Smith og J. Kinnerup; Consumtionsbetj. Lund; Handels lærling Mellerup; Snedkermester Tvenstrup, Sømand P. Andersen; Handelsbetj. Gjølbye; Kbd. og Viceconsul P. C. Smith; Regimentsqvarteermester Branth; Student C. Lorentz; Skibscapt. A. Lund; Styrmd. H. Lauritzen; Snedkersv. A. Jensen; Hordyrker H. P. Schou; Kammerr., Amtsforv. Morville m. Datter; Hørsvinger R. Hansen, Boghandler Ka 1 bell, Propr. Busch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Døde. C. M. Tønnesen, Enke efter Forv. Tønnesen; J. Møller, f. Larsen, 63 A.; Lieuten. Toldbetj. M. N. Stoustrup; J. sal. Engelhardt, f. Mullerup; M. H. Oesterreich; Skomagerm. H. P. Hansen; Stud. med. A. H. L. Amysen, 28 A.; N. Cohen, 20 A.; Skomagerm. H. P. Hattesen, 57 A.; Alle i Kbhvn. C. G. Tottrup, Factor ved det Lehmanske Bogtrykkeri i Christiania, 33 A.; Stud. jur. Christian Sødring, 25 A.; Begge i Christiania. C. B. Holst, Sognepr. t. Hørby i Sjæll., 49 A. Enken C. K. Hammer, f. Holst, i Asminderød Kro
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Hals Skibsliste. Jndk. Den 4de Mai. W. Olsen f. Falkenberg m. Birke planker. Den 6te J. H. Jessen f. Altona m. Stykg. T.D. Waahe og E. Andersen f. Tonsb., K. Olsen f. Sandefjord, A. Salvorsen f. Lilles., A. Christensen, og den 7de: E. Nielsen f. Østerr., Alle m. Træl. A. Sigvardsen f. Randers m. Raps. - Udg. Den 4de: J. Jensen t. Christiania m. Kornv P. Dam t. Engl. m. Been. Den 5te: P. Baadsgaard t. Kbh. m. Korn og Smør. Th. Nielsen t. Kbh. m. Muurst. H. Lyster t. Holbek, ball. H. J. Hansen t. Horsens m. Kalk og Træl. J. Theilmann t. Kbh., C. Davidsen, og den 6te: L. P. Olsen og D. Andersen, Alle t. Halmst., J. Fischer, J. Breum, N. C. Schougaard og P. H. Bak, Alle t. Kbh. m. Kornv. N. F. Larsen t. Rudkib., ball. Den 7de: J. H. Gul stoff t. Gothenb. m. Smør og Kartofler. N. Jversen t. Ju berg m. Been. D. C. Ollesen t. Læss m. Stykg. J. Rønberg. t. Hobro m. Salt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Bekjendtgjørelser. Med dyb Veemod bekjendtgjøres herved for fraværende Slægtninge og Venner: at Natten mellem den 5te og 6te d. M. hjemkaldte Herren vor elskede Moder, og Svigermoder, Enkemadame Mette Kirstine Hertel, fød Riise, 82 Aar gammel, efter en kort Kamp, til den evige Hvile. - De, der kjendte, og forstode at vurdere den sjeldne Aandskraft og Livlighed, hvilken hun bevarede indtil sin sidste Stund; - De, der, paa forskjellige Steder, have været Vidne til det moderlige og kjerlige Sindelag, med hvilket hun deelte vore Glæder og Sorger; - De, der have havt Leilighed til at modtage Beviser paa hendes Kjerlighed, Velvillie og Tienstagtighed, - og Disse ere ikke Faa, - de ville Alle kunne forstaae, og deeltage i vor oprigtige og billige Sorg over hendes Bortgang. Sandheden skal vidne ved hendes Grav, at hun var mig en trofast Moder, min Hustru, en redelig og inderligen hengiven Veninde; mine smaae Børn, den kierligste Bedstemoder. Derfor sørge vi Alle over det store Savn, hendes Død har vakt i vor Kreds, og i vore Hjerter; men vi trøste os ved Skriftens salige Forsættelse: Joh. 15, 22. og lyse Herrens Fred over hendes ærværdige, at os Alle, Ældre og Yngre, høit velsignede Minde. Aalborg, den 7de Mai 1838. J. S. Hertel. A. Ch. C. Hertel, fød Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Med dyb Veemod maa jeg herved tilkjendegive Familie og Venner, at Gud den 3die D. hjemkaldte min inderlig elskede, trofaste og gode Ægtefælle, Morten Christensen, Forpagter af Eskjær Mølle i Moesberg Sogn, i hans Alders 32te Aar. J 12 Aar varede vort lykkelig Ægteskab, der velsignedes med 5 Børn, hvilke nu med mig begræde Tabet og smerteligen ville føle Savnet af en kjerlig Fader og Forsørger. Kun Haabet og Gjenforening troster mig i min store Sorg, den jeg beder Gud vil styrke mig til at bære.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Eskjær Mølle, den 4de Mai 1838. Cecilia Christensen, fød Toft.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
En voxen Dreng kan strax blive antaget i Lære hos Sadelmager Møller i Svingelen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Kløverfro sælges til meget billig Priis hos Albert Raffel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
De saa bekjendte gule engelske Kartofler kunne atter erholdes, naar de forud bestilles, hos L. M. Jacoby. i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
At jeg har etableret mig som Sadelmager og boer paa Axeltorvet, vesten for Raadhuset, samt at alle Slags Sadelmager-, Tapetseer= og Madrats=Arbeider af nyeste Facon og til billigste Priser erholdes, bekjendtgjøres. Hjørring, den 6te Mai 1838. C. C. Topp.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
At jeg er flyttet og nu boer hos Skomagermester C. Jfversen paa Stokbrogaden, bekjendtgjøres de Ærede, som have, eller De, som fremdeles ville forunde mig deres Søgning. Hjørring, den 6te Mai 1838. Bratlund, Skrædermester.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Dersom Nogen maatte have Noget at fordre hos Capt. Jaski, førende Kuf=Skibet,de jonge Gerbrand, behage de med deres Regning at melde sig hos Undertegede senest inden denne Uges Udgang. Aalborg, den 7de Mai 1838. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Samtlige Panthavere og Creditorer i afgangne Krigsraad Rasmus Conradsens Bo til Nørlund, underrettes herved om, at et Udkast til Auctionsconditionerne, hvorefter Boets faste Eiendomme attraaes bortsolgt, vil blive fremlagt ved en extraordinair Skiftesamling i Boet paa Nørlund, Fredagen den 1ste Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hvorover Skiftecommissionen, forinden disse approberes, ønsker at høre Creditorernes Mening Ved samme Leilighed ville Creditorerne og Arvingerne i Boet blive forelagte til Erklæring, en Pantefordring, som er anmeldt for Grosserer og Tømmerhandler M. C. Bek i Kjøbenhavn, stor 10,000 Rbd., mod 2den Prioritet i Albeck m.v., med Hensyn til hvad Commissionen ved samme har fundet at bemærke i Henseende til, at Gjælden er stiftet af en Anden paa den Afdødes Vegne efter Fuldmagt, at Obligationen er dateret 3 Dage for hans Dødsdag og at der saavel fandtes Radering ved Datoen, som ved selve Underskriften paa samme, da den blev anmeldt, og hvad der ellers fra Commissionens Side i den Anledning er passeret. Endelig saa attraaes ogsaa Creditorernes Erklæring med Hensyn til, at den Afdødes Brodersøn, i Anledning af Kjøbet af Søegaard i Sjælland, som har tilhørt afgangne Krigsraad Conradsen, og hvad der i den Anledning var ham lovet og ikke opfyldt, har gjort Fordring paa, til mindelig Afgjørelse, at blive extraderet sin simple Forskrivning til Boet for 1000 Rbd., som ellers var rentenfri til 11te Juni 1841 og først fra den Tid skulde afdrages med 200 Rbd. aarlig. De Jkkemødende maae være tilfredse med hvad de Mødende i Forening med Skiftecommissionen bestemme. Hobro, den 7de Mai 1838. Paa Skiftecommissionens Vegne. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-10
Ved Proclama af Dags Dato, der er læst ved Underretten og snarest muligt vil vorde læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Kjøbmand og con
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Gudstjeneste. Fierde Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolph. Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Belgien. Repræsentantkammerets Adresse overraktes Kongen den 2den Ds. ved en Deputation. Den indeholdt, som vi have seet, Kammerets eenstemmige Protest mod nogensomhelst Adskillelse af det limburgske eller luxemburgske Gebeet fra Belgien. Kongens Svar lod saaledes: "Mine Herrer, Det er mig stedse behageligt, at erfare Repræsentantkammerets Ønsker. Belgiens Jndvaanere have ved deres Fødelandskjærlighed og ved den Hengivenhed, de vise mig, alle erhvervet sig lige Fordringer paa min omhyggelige Forsorg. Kammeret blive ikkun ved med at vise Rolighed, Værdighed og Tillid i sine Forhandlinger, saa vil det handle virksomst for Landets sande Jnteresse." Efterat Deputationen havde forladt Kongen med dette Svar, forsamlede Luxemburgs og Limburgs Repræsentanter sig strax og udstedte følgende, fra Nationens Pallads" udstedte, Proclamation til deres Vælgere eller Committenter: "Jndvaanere af Limburg og Luxemburg! Vi kjende den grundede Bekymring, som bevæger Eder i dette Øieblik, og vi maae give Eder Forsikkringen, om, at vi fuldkommen dele den; af Eder ere vi beskikkede som Repræsentanter, for at varetage Fædrelandets Jnteresser, og vi vige ikke fra denne vor Pligt, som Vanskeligheden, i de Omstændigheder, der true Eders politiske Tilværelse, paalægger os. J Aaret 1831 undgik Belgien kun med Møi Underkastelse under den Stærkeres Ret. Uheld, som Overraskelse medførte, tjente til Paaskud for at dictere Landet Love, hvis Antagelse dengang kun Overmagten formaaede at paatvinge os. J Aaret 1838 har Belgien, i stærk Fremskriden, igjen indtaget den Plads i den offentlige Mening i Europa, som dets Befolknings høie Moralitet, dets intellertuelle Magt og dets materielle Fremskridt anvise det. Nu vilde man ikke igjen kunne foreskrive os de samme betingelser, uden at vise os ud af Nationernes Række, Belgien vilde være sit nærværende Standpunct uværdigt, om det ikke, tilbageviste dem af al Magt. Lad denne Overbeviisning tjene os til Rettesnor. Som Nationallovens Bevogtere og Forsvarere ville vi aldrig tilstede, at det Land, med hvilket vi ere forenede, hvis Anstrængelser vi understøttede i Revolutionens giorværdige Dage, hvis Fremtid vi have hjulpet til at sikkre, skulde synke saa dybt, at det maatte tilkjøbe sig Anerkjendelse fra Kong Wilhelms Side ved at opgive en Deel af sin Befolkning. Gjører derfor Regning paa vor Medvirkning; henvender Eder til os med Eders Ønsker og Reclamationer; hos Nationens Lovgivere og hos Regjeringen ville vi troligen tolke dem; allerede har hele Kammeret og Ministeriet eenstemmigen udtalt de Ønsker, som vi, med Hensyn til Vedligeholdelsen af vort Gebets Jntegritet have udtalt. Kongen har fornummet disse Ønsker og Belgiens Deeltagelse er Eder sikkret. Vi ville haabe Alt af vor Sags Retfærdighed og imidlertid indtil den nyder almindelig Anerkjendelse, vise os med en værdig og fast Holdning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Fra Municipaløvrighederne i adskillige af Luxemburgs Communer ere Adresser i samme Aand indløbne til Repræsentanternes Kammer og i Journaler, der udkomme i Nabolaugets skildre Stemningen med følgende Farver: Man brænder af Had til Holland. Nogle faa Districter og nogle enkelte store Handelshuse kunne gjøre en Undtagelse, men Massen af Folket vil stedse i Hollænderen see sin Arvefjende. Den nordlige Deel af Limburg strækker sig som en smal Landtunge hen imellem Holland og Preussen, og kaldes vel spøgeviis det belgiske Siberien og her ligger siden Omvæltningen Handel og Næring i Dvale. Den eneste Ernæringsgreen, der, saa at sige, er tilbage, bestaaer i Smughandelen, hvilken, de skarpeste Forholdsregler uagtet, drives med skamløs Frækhed og Forvovenhed. Til denne Egn føre ingen Jernbaner, ingen Kanaler fra det øvrige Belgien, men, saameget det engang saa levende Handelsamqvem end er aftaget, vil man dog, paa saare faa Undtagelser nær, ikke vide noget af en Gjenforening med Holland. Man hører Mænd yttre, at de hellere ville see Huus og Hjem gaae op i Røg end overlade Hollænderne det til Bolig, hellere udvandre, end igjen bøie deres Nakke under de Fremmedes Aag, og dette Had, denne Afsky for en Gjenforening med Holland har selv bemægtiget sig Qvinder og Børn. Jmod fremmed Herredømme er Stemningen nu omtrent i disse Provindser saadan som den i Aarene 13, 14 og 15 var i Tyskland mod Franskmændene.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Bladet Courier de la Meuse, har en tordnende Artikeimod de preussiske Troppers Adfærd i Strasser. Ved Vaabenstilstanden med Belgien var det fastsat, at der hverken torde finde nogen Organisation eller Bevægelse eller Ophold af fremmede Tropper Sted inden for Forbunds fæstningens strategiske Linier. Denne Artikel har i alle de mellemliggende Aar været anerkjendt af de store Magter og Begivenheden i Strasser maa derfor, efter denne Journals Mening, ansees som et Brud paa Freden og Tractaterne og Preussen vilde med samme Ret kunne overfalde hele det Luxemburgske. Men Luxemburgerne gaae dog ogsaa temmelig tirrende tilværks. Den 30te fandt man to store belgiske Faner plantede paa Træer umiddelbart paa Fæstningsglaciet og næste Dag igjen lignende Faner næsten ligefor Skildvagtens Næse, tæt under Fæstningsværkerne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Hannover. Efter henved 14 Dages Forløb, siden Stænderforsamlingens Permission var udrunden, havde endelig efterhaanden saamange Medlemmer indfunden sig, at den den 3die Mai atter var fuldtallig til at kunne holde et gyldigt Møde, det vil sige, den talte 37 Medlemmer, netop Halvdelen af det hele Antal af Deputerede, som udgjør 74. Den 37te Deputerede havde allerede Dagen før været i Byen, men havde, maaske netop for det omineuse Tals Skyld, ikke givet Møde. Præsidenten, som maaskee fra høiere Sted havde maattet høre ilde for, at Kammeret ei kunde raadslaae, af Mangel paa det lovmæssige Tal Deputerede, havde gjort, hvad han formaaede, for at rydde denne Hindring af Veien og 2 Gange ved Kammerpedellen ladet det omtalte Medlem anmode om at give Møde, men forgiæves. Et Medlem fra Østfriesland lod sig endelig overtale til at complettere Tallet. Man kan under disse Omstændigheder vel neppe vente, at det andet Kammer, idet mindste Fleerheden af dets Medlemmer, vil indlade sig paa at discutere det nye Grundlovs=Udkast, før et langt større Antal Deputerede er tilstede. Man ymter om, at det vel kunde falde de Communer, hvis Repræsentanter endnu ikke ere mødte, ind, paa engang at sende dem til Kammeret, for da i alle Tilfælde at være sikkre paa en Majoritet over Cabinettet, men, om Kammeret, ikke da vilde blive opløst, er vel et Spørgsmaal. Fremad gaae Sagerne ikke paa denne Maade, saameget er vist. - Cabinettets Stilling bliver med hver Dag meere forviklet og vanskelig, men det benytter imidlertid den ved Kammerets Uvirksomhed tabte Tid til at forberede nogle af de Lovudkast, som skulle forelægges det.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Canada. Saavel i Nedre, som i Øvrecanada er Processen begyndt mod de fangne Jnsurgenter, af hvilke de, som ere brittiske Undersaatter, naturligviis ere anklagede for Høiforræderi. Efter de bestaaende Kriminallove have Fangerne Lov til, af den Liste, der skal leveres dem over Vidnerne og de Edsvorne, uden at angive nogensomhelst Grund, at udslette 35. De af Fangerne som ikke ere brittiske Undersaatter, stilles for en Krigsret, der bestaaer af 4 Oberster, 3 Majorer og 1 Capitain, samt en Oberst som Auditeur, denne Skjæbne har den fangne Sutherland med sin Adjutant i Toronto maattet undergaae; det var efterat han havde læst Anklageacten, at han i Fængselet gjorde et Forsøg paa at dræbe sig selv. Medens denne Procedure foregaaer i Canada, er i Auburni de forenede Stater Processen indledet mod Jnsurgentchefen, Nordamerikaneren van Rensselaer, fordi han har udrustet en ulovlig Expedition mod et venskabeligtsindet Land; efterat Vidnerne vare afhørte, blev han ført til Fængselet i Albany, hvor han skal oppebie Assisernes Aabning i Juni Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1838-05-12
Frankrig.