Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-05
Man bebreider overhovedet de franske Theatre en vis Ufrugtbarhed det vil vel sige, man er saa forvant af at see Theaterstykker, at det er vanskeligt at finde paa noget Nyt, som kan pirre og tildrage sig Opmærksomheden). Noget ganske Nyt har man imidlertid fundet paa, nemlig at giøre Kaffe Skuespiller-Selskab opfører alle Slags smaae Lysthusene tillige til smaae Skuespilhuse, hvor et lille spil, ofte sex til otte samme Aften; men Tilskuerne sidde ikke i Rader, men omkring smaae Borde, og fortære efter Behag og passiare imellem Skuespillerne, naar de har sat en Tid, lader Opvarterne dem vide, paa en hoslig Maade, at de maae gaae og giøre Plads for andre. Disse Theater=Kaffehuse har nu en gandske overordentlig Søgning, og synes at være et Middel til at drive den sandselige Rydelse til det høieste. Opfindelsen svarer til den Kiøbenhavnske Skik i vores spillesyge og conversationstomme Tidsalder, at give de Spillende varm Mad paa smaae Borde ved Siden af Spillebordet, og imedens de fortsætte Spillet. Lysten til Skuespil er desuden overveiende i Paris, Folket glemmer sine Ydmygelser og sine Lidelser, og styrter sig ind i Theatrene. En Benefice-Forestilling for Skuespilleren Hr. Gavandan serne kostede tre Gange saameget som sædvanligt, skal have indbragt 20,000 Franker, uagtet Plad vare de dog alle besatte. Hvor stor Lysten i Paris er til Skuespil, sees fornemmeligt af de mange ere opfyldte med Mennesker, endog Tiggere, lige smaae Theatre, som besøges af Almuen og stedse dem strax paa at see disse Skuespil. Eierne af som de faae samlet sig nogle Skillinger, spandere disse Theatre betiene sig ogsaa af allehaande Konster, for at forøge deres Fortieneste, nu leie de Skuespillene, at de ere excellente og beundringsPersoner, som skulle udraabe naar de gaae ud fra værdige; nu lade de synge imellem Stykkerne Sange, hvori Tilskuerne tage Deel, og hvorved Omqvædene ledsages med Skaaler i Viin og Punsch; man kan dog sige, at de Franske har altid lidt forud for andre Nationer. J Balletter beholde de stedse Forrangen, deres Dandsere ere de første paa Jorden; det har man ret erfaret i Aar i Berlin, da de omtalte franske Dandsere lode sig see; Berlinerne giorde Nan af dem og skiendte paa dem, saasnart Dandsen Luft; men saasnart de lod sig see, blev der stedse var forbi, og Hadet mod Franskmændene fik da applanderet og hørtes lydeligt bifald, og Theatret blev efterhaanden stedse fuldere, naar det blev meldt, at de skulde dandse; saa uimodstaaligt drager Følelsen af det Skiønne Menneskene til sig. J Paris selv er man ganske henrevet af den ny Ballet af Didulot-Flora og Zephyr; den har det egne ved sig, at Zephyr, i det han hæver sig i Luften, flyver bort, uden at man ret begriber, hvorledes det gaaer til; de store Maskine rier, de konstige Skyer, behøves ikke meere; Dandseren betiener sig blot af fine mekaniske Vinger, og forsvinder. (De franske Balletter udmærke sig ogsaa, især paa det store Operahuus, ved en Pragt i Decorationer og Klædedragt, ved en Rigdom af udmærkede Dandsere og Dandserinder, og ved en Lethed, Grazie og Fuldkommenhed i dis sees Bevægelser, hvorom man ikke let kan giøre sig nogen Forestilling, naar man ikke har seet det; naar en Ballet er ret smuk, saa ere ogsaa Pariserne umættelige i at see den; da Redakteuren, saae Balletten Psyche opføre, var det den 42de Gang, at den blev givet. Oplysningen i Amors Palais; Dandseren Deelahaves lette Flugt og graziøse Stillinger, naar han forestilles at bortføre den sovende Plyche til de ætheriske Boeliger, fortryllede Synet. Naar den unge Bestris, Dand sens Gud, traadde frem, saa lød hele Skuespillet af eet Jubel- og bifaldsraab. Man fortæller: at den gamle Vestris, hans Fader og en Dandser af et ligesaa stort Navn i sin Tid, skal en Aften, henrevet af sin Søns Talenter, have udraabt, det er fortreffeligt, det er guddommeligt, det er som det kunde være mig selv. Men det er ogsaa den samme Vestris, som eengang skal have sagt: der gives to store Mænd foruden mig, Voltaire og Kong Friederich den 2den af Preussen). Uagtet Paris er Dandsekonstens Hiemstad, saa har det dog lykkedes Dandserne fra et andet Land at tildrage sig Parisernes Opmærksomhed; det er spanske Fandango-Dandsere; men denne Dands udmærker sig ikke allene ved sine Legemsbevægelser, men tillige ogsaa ved sine pantomimiske Forestillinger; den udtrykker Hiertes Tilhøieligheder; og Sydboerens Jndbildningskraft er ligesaa gloende som deres Lemmer smidige.