JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
England. J en af Londons ved Themsen, liggende Gader udbrød den 28de f. M. om Morgenen en Jldebrand, hvis Mage man ikke i mange Aar har oplevet. Jlden, som udbrød i en med Terpentin og Korn opfyldt Bygning, udbredte sig snart til flere paa Themsen liggende Skibe, der vare ladede med Olie og andre brændbare Sager. Den paa Vandets Overflade brændende Olie og Terpentin, tog sig sælsomt ud mod de fra Bygningen opstigende gule og blaae Olie= og Spiritus luer, og sorte Røgskyer, som hævede sig mod Himlen. Det lykkedes først om Middagen at faae Bugt, med Jlden. Skaden anslaaes til 120,000 Pd. St. Jlden skal være opkommen ved Uforsigtighed med Lys af de Arbeidere, som om Natten vare beskjæftigede med Jndpakning, da et af Fadene sprang og øieblikkeligen kom i Brand. Arbeiderne reddede sig kun med Møie, og lykkeligviis er intet Menneske omkommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Spanien. J Cadix har der været flere Uroligheder i Anledning af at en Bataillon af National=Garden skulde opløses. Opløbet blev vel snart stillet, men udbrød kort efter. Skjøndt det atter denne Gang snart blev dæmpet, frygter man dog meget for alvorlige Uroligheder i denne Bye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Til den unge Dronning Jsabella er fra Paris kommen en Gouvernante, som Ludvig Philip meget har anbefalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Tydskland. J disse Dage ere de tydske Blade fremkomne med en Tale, som Paven skal have holdt i et Consistorium, og hvori han aldeles misbilliger den preussiske Regjerings Fremfærd, medens han ubetinget tillægger Erkebiskoppen af Kölns Handlinger Roes. Man har vel villet tvivle om denne Tales Ægthed, men da Erkebiskoppen af Paris har bekjendtgjort Talen for sine Geistlige, maa denne Tvivl vistnok ansees for hævet. Da Talen er holdt forinden Paven endnu kunde have fuldstændig Underretning fra Preussen, kan den dog neppe ansees som hans endelige Svar i dette Anliggende, da den i saa Fald kun vilde bevirke en aldeles Fjernelse fra Preussen, hvilket neppe kan være Paven ønskeligt. Efter Rygte skulde den rhinske Adel have besluttet, at sende en Deputation til Berlin, for der at tale Ærkebiskoppens Sag, da Regjeringens Forholdsregler ikke billigedes af Adelen. Dette Rygte har og viist sig grundet, da virkelig 4 Medlemmer af den rhinske Adel indfandt sig i Berlin, hidkaldte af de kølnske Anliggender, men da de ikke optraadte som nogen Deputation; erholdt de ingen Audients hos Kongen. J Kassel har de tre forviste hannoveranske Professorers Komme vakt megen Uroe hos Øvrigheden, og flere Forholdsregler blevne tagne, for at sikre den offentlige Rolighed, der dog ingenlunde blev forstyrret. De Studerende, der ønskede at bringe Professorerne et Vivat og et Fakkeltog, fik befaling at blive hjemme, og Professorerne med Undtagelse af Grimm, som er født her, paalagte næste Morgen at forlade Byen. De hannoveranske Embedsmænd og Adelen have faaet Befaling, at anlægge og bære en reglementeret Uniform, og for enhver Overtrædelse, ved enten ikke at bære Uniformen, eller ved at foretage Forandringer med den, følger Straf. J en Skrivelse af 22de f. M. paalægger Kongen Magistraten i Go tingen at bevidne Borgerskabet sin Tilfredshed med deres loyale Sindelag ved det nylig forefaldne, og lover dem derhos, at han vil paa det bedste besætte de Pladser, som ved de afskedigede Professorers Bortfjernelse, er opstaaet blandt Universitets Lærere, saa at Universitetet i enhver Henseende kan hævde sin gamle Hæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Brasilien. De seneste Efterretninger herfra medbringe den vigtige Nyhed, at Bahia i Begyndelsen af November f. A. har erklæret sig uafhængig. Tropperne, der vare udsendte forat undertrykke Opstanden, vægrede sig ved at skyde paa Folket, og gik, 600 Mand stærke, over til Oprørerne. Gouverneuren, flere høie Officerer og anseete Familier have forladt Staden. Den nærmeste Følge af denne Begivenhed, som end meere vil for- oge Gjæringen i det uhyre slet administrerede Keiserrige er, at Regjeringen geraader i en slem Pengeforlegenhed, da den drog sine betydeligste Jndtægter fra Bahia, medens de indre Provindser kun frembyde utilstrækkelige Hjælpekilder. frembyde utilstrækkelige Hjælpekilder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Fædrelandet. En Sædegaardseier" og Opponent mod at Banken sætter sine Penge i Prioriteter, saalænge den kan anlægge dem i bevægelig Værdie, eftersom Bankens Bestemmelse er at befæste ikke Grundeiendommenes, men Pengevæsenets Credit, at befordre Circulationens Lethed, og ikke Letheden i at erholde Prioritetslaan, – foreslaaer i Kbhpst." at Banken foranlediger oprettet Creditforeninger mellem de enkelte Landdistricters Proprietairer, der modsolidarisk Forpligtigelse af samtlige deri indbefattede Eiendomme modtog Capitalerne, og selv sørgede for deres Fordeling. Banken vilde derved undgaae den Ubehagelighed og Risico, som altid er forbunden med den specielle Control, med Taxationerne, med Panternes Vedligeholdelse, Skatternes Udredelse o. s. v. og ved den indbyrdes Garantie vinde en langt større Sikkerhed. Men det var da nødvendigt, at Banken forstrakte slige Capitaler til 3 1/2 pCt. til de ældre private Prioritetshaveres Udløsning, saa at Foreningerne, der af Debitorerne maatte tage 4 pCt., kunne erholde 1/2 pCt., til Dækning af Administrationsomkostninger, til Opsamling af et Reservefond, deels for at dække enkelte uundgaaelige Tab, deels for i sin Tid at kunne arbeide paa Gieldens Amortisation. Disse Obligationer vilde, uagtet Rentefodens Nedsættelse, paa Grund af deres Soliditet og deraf følgende Afhændelighed, blive meget søgte til pari Cours, og Banken altsaa, naar den kun kunde afholde de første Udlæg, meget snart kunne realisere de derfor erholdte Papirer. Men en nødvendig Betingelse for denne Operation, anseer Forfatteren, Nedsættelsen af de kongl. Obligationers Rentefod, hvilket enten under den ene, eller den anden Form formeentligen ikke længe vil udeblive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Det har behaget Hs. Majestæt paa derom indgiven Ansøgning, at fritage Pastor Grundtvig for den Censurforpligtelse, der, som Følge af en ham tidligere overgangen Dom for Presseforseelse, paa hvilte ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
(Fra Holsteen.) J Staden Oldenborgs Borgercollegier blev d. 11te dennes besluttet, at bestride af Stadens Kasse de Staden til Byrde faldende Stænderomkostninger, fordi Communen ikke alene allerede er tilstrækkelig betynget, men ogsaa fordi Stadens Kasse ved en tilbørlig pligtmæssig Jndskrænkelse i Bestridelsen af de ubestemte Udgifter, vilde, uden Skade for de tilsigtede Communeformaal, og for streng Opfyldelse af de den paa hvilende Forpligtelser, være istand dertil uden at bevirke nogen Deficit. Neue Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Jfølge holsteenske Aviser vil Formælingen mellem Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine og Hs. D. Hertugen af Glücksborg allerede gaae forsig til Foraaret. Efter Forlydende (hedder det i Horsens Avis, af en Skrivelse fra Rendsborg) vil Hertugen blive udnævnt til Chef for det i Kiel garnisonerende Lauenborgske Jægercorps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Professorer og Embedsmænd i Kiel ere i disse Dage paa officiel Maade blevne skriftlig adspurgte om deres Deeltagelse i den til Götingen afsendte Adresse. - Hertugen af Sl. H. S. Glücksborg, der nylig er bleven udnævnt til Major a la suite i Armeen, er i Forgaars afreist fra Rendsborg til Kjøbenhavn. Til den sidstafholdte praktiske Prøve for studerede Jurister havde 22 Candidater indstillet sig, af hvilke 10 erholdt Characteren. Landabile, nemlig C. W. Biørnsen, G. F. Brock, C. S. J. Dons, N. Levinsen, A. F. Krieger, W. P. N. Møller, C. M. Møller, J. F. Løve, C. H. Rømer og C.A. N. Schack, og 12 Characteren Hand illandabile, nemlig: C. S. Becker, V. H. B. Glückstadt, J. Holm, F. G. Kratzenstein Stub, C. C. Møller, J. H. Meincke, H. G. Lillienskjold, S. C. W. Obelitz, C. C. C. Schumacher, J. L. Simonsen, V. Søndergaard og G. F. Tillisch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
J Hannoverische Zeitung hedder det om de danske Finantser: Vor Stats finantcielle Kræfter ansees, efter Velunderrettedes Formening, for meget betydelige, saa at der slet ingen Tale kan være om en Finantsnød, der tvinger til at være karrig og gnidsk paa Skillingen. – Det er da rigtignok Skade, at de 4 Stænderforsamlinger og den største Deel af Folket høre til de halvveis slet Underrettede, siden de troe, at der nødvendigviis maa spares og atter spares paa enhver anstændig Maade. (Horf. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
J Holsteen tales om Cavalleriets Dislocation fra Haderslev og Husum foreløbigen til Slesvig, saavelsom og om Jndkaldelse af forskjellige Jnf. Regimenters Permitterede. (Neue Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Ved Kjøbenhavns Garnisonsstabskrigsretsdom, af 20de December f. A. er Materialskriveren ved Kronborg Fæstning, Lieuten. Frederik Julius Schaldemose dømt til Advarsel, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27 September 1799 § 13, samt til at være den i samme Forordnings § 20 fastsatte Censur undergiven i 5 Aar, og har Kongen ved Resulotion af 24 f. M. tilladt at det maa have sit Forblivende ved denne Dom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Blandet. Alt mere end i eet Aarhundrede vidste man, at ved Galac befandt sig Ruiner af en romersk Stad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
De Eftergravninger, som Hr. Vemura lod anstille der afvigte Sommer, har havt et heldigt Udfald Den 8de Octbr. blev blandt Ruinerne opdaget en Vase med 3,700 Sølvmynter, som strax blev sendt til Bucharest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Fra London meldes under 12te Decbr.: Morning Herald skriver: Dronning Victoria er i det stukne Portrait af hende ingenlunde smigret. Udenat være en blændende Skjønhed, er Victoria, som alle Medlemmer af den kongelige Familie, afgjort smuk. Overlegemet er udmærket, og hun besidder den gode Smag at klæde sig med stor Simpelhed. Jblandt Andet bærer hun aldrig Krøller. J prænologisk Henseende har hun et meget godt Hoved, hun har Hertuginden af Kents høie, paa Jntelligents tydende Pande, og et veludviklet Organ for en bestemt Villie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Lord Stanley, der har 40,000 Pd. St. aarlige Jndkomster, er ved sin overdrevne Lidenskab for Heste bragt saavidt, at hans Creditorer have lagt Beslag paa Alt hvad han eier. Han havde tilsidst 500 Heste i sin Stald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
J tydske Blade er i den senere Tid bleven læst følgende komiske Avertissementer: "Da det gjerne er Tilfældet, at der ligger noget Sandt til Grund, naar der tales ilde om Nogen, saa forsikkrer jeg, for at forebygge Misforstaaelse, at det om mig circulerende, Rygte ingen Tiltro fortjener.""Jeg advarer Jngen at udlevere Noget uden mit skriftlige Beviis medfølger, eftersom jeg alligevel ikke betaler noget. For at forebygge Collision, sætter jeg Blodigler i Sygdomstilfælde. Omsider døde i Dag min gode Fader af Svindsot. Hos mig ere Stalde tilleie for eenlige Herrer."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Ved Tallotteriets 1329de Trækning i Altona udkom: Jndsendt. (Sluttet, see forrige.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Vi have nu fyldestgjort den offentlig fremsatte Opfordring, ingenlunde af Agtelse for den os ubekjendte Jndsender, men fordi vi stedse ere redebonne til at gjøre vore Medborgere Red for vor Færd og Grundene til samme, endog da naar vi ikke antage den opfordrende Stemme at være deres Organ Forsaavidt den anonyme Jndsender søger at sætte ikke alene vore Evner, men endog vor Villie i Tvivl, da finde videt ligesaameget under vor Værdighed som det er stridende mod vore Anskuelser at optage den Handske han har kastet os. Vi søge uden Bram at opfylde de os i vor borgerlige Stilling paahvilende Pligter, og holde os overbeviste om, at vore Medborgere ingensinde have troet os istand til at svige disse, hverken under den ringere Jndflydelse vi som deres Repræsentantere i mange Aar tidligere, kunde udøve paa Communens Anliggender, eller under den Større som det faldt i vor Lob senere at kunne gjøre gjeldende til Forberedelse af en lovmæssig friere Communalforvaltning. J denne Overbeviisning erklære vi, at vi neppe ville finde Opfordring til oftere at indlade os med den anonyme Jndsender og denne Gjenstand, saameget mindre som han maaskee er en vort Samfund og vore Commmunale=Anliggender ganske uvedkommende Mand. Nykjøbing den 30te December 1837. G. D. Schmidt. J. B. Schulz. A. Bech. C. Kryger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen i Nykjøbing er udkommen: AVOISSIGUD poetiske Forsøg, Hanna Rousing, født Morgenstierne. (Faaes for 1 Rbdlr. hos Boghandler Berggreen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
For en ferm og ordentlig Stuepige som forstaaer hvad der høre til hendes Fag, med et godt Vidnesbyrd om sit Forhold, er en Plads at erholde. Gjæstgiver Thomsen giver Anviisning. Paa Lønnen ansees ikke saa meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
J Følge Anordningen af 24de Octbr. 1837, i 10, ere Valglister over de til Borger=Repræsentanter valgbare og over de valgberettigede Borgere udlagte hos Repræsentanterne, Kjøbmand Schmidt og Stadshauptmand og Ridder Schultz, til Eftersyn for samtlige Borgere, fra Mandagen den 8de til Mandagen den 22de denne Maaned fra Formiddag Kl. 9 til Eftermiddag Kl. 2. Motiverede Jndsigelser eller Reclamationer modtages af Borgemesteren 3 Dage forinden Valgdagen, som nærmere vil blive bestemt. Nykjøbing paa Falster, den 5te Januarii 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Valgbestyrelsen, Møller. G. D. Schmidt J. B. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Gaard-Salg. Rasmus Skaftes Enke i Svinsbierg, Horslunde Sogn, agter at sælge underhaanden sin paaboende Arvefæstegaard, enten samlet eller efter Afgang af en Parcel. Gaarden staaer for Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Alb. og har et Tillæg af 36 Tdr. Land, Ager, Eng og Skov. Saavel Jorderne som Bygningerne ere gode og Handelen afsluttes med Enken. Størstedelen af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
J Mangel af Salg underhaanden, bortsælges Gaarden ved offentlig Auction Fredagen den 26de Januar 1838 om Middagen Kl. 12. Pederstrup den 31te Decbr. 1837. F. Møller. 307 Rbd. 94 s. ere strax at erholde til Laans af Fugl fang og Prierskov Godsers Overformynderie imod lovbefalet Sikkerhed. Sundbye den 29de Decbr. 1837. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Peder Mathiasen af Kjettinge Bye indkaldes herved overeensstemmende med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede kommitterede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den 27de December 1837. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Lollands Falsters Ses Tidende. No 5. Tirsdagen den 9 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Fædrelandet. Som et Exempel paa den Paatrængenhed og Mangel paa Delicatesse, hvormed de saakaldte Prøveryttere ofte paanøde endogsaa Jkke=Handlende deres Varer, anføres Følgende i sidste Nr. af Politivennen: "En Prøverytter kom paa sin Reise gjennem Sielland til en Præstegaard og bad om at maatte opholde sig der, medens Hesten fik Foder. Dette blev ham ikke alene med største Beredvillighed tilladt, men Præsten indbød ham endog med sin sædvanlige Gjæstfrihed til Middagsmaaltidet. Jndbydelsen blev modtagen, og nu begyndte vor Rytter at anbefale sine Varer for deres Godhed og billige Priis, og forlangte, at Præsten skulde kjøbe noget af samme. Denne erklærede vel, at han ikke havde Brug derfor, og at han, naar han behøvede en Ubetydelighed, kjøbte samme hos en Kjøbmand i nærmeste Kjøbstad; men dette stoppede ikke Munden paa vor Reisende, som vedblev at paanøde ham snart et Anker Rom eller Cognac, snart 6 Flasker Maderaviin. Præsten, endelig kjed af denne Paanøden og Paatrængenhed, der havde varet baade før, under og efter Maaltidet, spurgte nu Personen, hvormeget han vel kunde fortjene paa et Anker Cognae, siden det var ham saa magtpaaliggende af afsætte samme, Svaret var 2 Rbd. Præsten gik nu til sin Pult, tog af samme 2 Rbd., som han leverede Prøverytteren med de Ord: "Denne Fortjeneste vil jeg unde dem, imod at jeg bliver fri for at kjøbe af deres Varer. Personen tog Pengene, gjorde en Compliment, takkede for god Beværtning, og reiste videre. (Den nylig udkomne Forordning angaaende Prøvehandelen i Hertugdømmet Slesvig og Holsteen har - tilføier Politivennen, opvakt stor Glæde hos Kbhvns. Detailhandlere, da de haabe, at en lignende vil udkomme fordet øvrige Danmark.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Vi troe, at følgende Opfindelse fortjener Offentliggjørelse paa Grund af den Vigtighed, den vil være af saavel i private Huusholdninger som ogsaa i mangfoldige Fabricationer. En ung Mand, Snedkersvend, N. O. Andersen, har opfundet en forbedret Jndretning, der i meget kort Tid producerer et betydeligt Qvantum Kartoffelmeel. Med een Hests Kraft bearbeider Maskinen i mindre end 2 Dage 40 Tdr. raae Kartofler, der afgive 1000 Pd. fuldkommen tørt og vel renset Kartoffelmeel, og ved denne hurtige Production vil Melet efter nærværende Kartoffelpriis kunne leveres for 5 s. pr. Pd. Maskinen er af Sagkyndige bleven undersøgt og befunden hensigtsmæssig. Dens Construction er nylig udførligere omhandlet i Professor Ursins Magazin for Konstnere og Haandværkere, og dens fortrinlige Brugbarhed og Hensigtsmæssighed antydet. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
J Torsdags den 28de December, indtraf den Ulykke i Smedstrup Mølle ved Skielskjør, at en Steen i samme sprang, hvorved det ene Been blev overslaaet paa en Møllerdreng, og Møllen selv i saa høi Grad beskadiget, at dens Jstandsættelse anslaaes til et Par Tusinde Rigsbankdaler. Møllen tilhører Dhrr. Harbo i Skjelsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Af Legatet for evangelisk christelig Læres Udbredelse har Hr. Pastor J. A. Jespersen, Sognepræst for Uttersløv Menighed i Lolland, erholdt den 3die Præmie, stor 20 Rbd., for en Prædiken holden over: "den ved Jesu Christi Lidelse og Død fuldbragte Forsoning som det eneste Middel til bodfærdige Synderes Frelse og Sallighed, J Kiel have de Studerende høitideligholdt Nytaarets Komme ved Fakkeltoge og Sang, hvortil de dog først erholdt Tilladelse efterat Øvrigheden havde forlangt og modtaget det Løvte af dem, at de vilde afholde sig fra alle politiske Vivat og Pereat. Professorerne Pfaff og Buchhardt omtalte i den Takke tale, de holdt til Studenterne, Tilstanden i Göttingen med megen Deeltagelse, og erindrede ved denne Leilighed tillige om, at tvende af de derværende Professorer tidligere havde været ansatte ved Universitetet i Kiel. J Hannover mener man, at Kielernes Adresse til de 7 Professorer i Göttingen, skal befinde sig i Kjøbenhavn, skjøndt det er vanskeligt at indsee, hvorledes den kan være kommen derhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Efter Neue Zeitung agter Prinds Frederik Carl Christian, der som bekjendt for Tiden opholder sig i Fredericia, at indlade sig i et nyt Ægteskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Dr. Ryge har i et aabent Brev (indført i Kbhpst.) til sin Ven Jnstructeur Lindgreen" offentliggjort sin Hensigt, umiddelbart efter den Jnstructeuren bevilgede Benefice=Forestilling, at flette om hans Tinding den Laurbærkrands, han som Konstner har tilkjæmpet sig, derpaa aabne ham sin broderlige Favn, og føle hans Konstnerhjerte banke ved sit Bryst." Aarsagen hvorfor Hr. Ryge ikke udførte sit Forsæt var, – skriver han, - fordi han hos flere af de Medspillende, hvem han meddeelte sin Plan mellem Stykkets 4de og 5te Act fandt en alvorlig Opposition, der endogsaa hos Een confluerede til den protesterende Trudsel, at, hvis Rygge udførte sit Forsæt, da vilde han offentligen fralægge sig der at have nogen Deel."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Af et Brev, dateret Rom den 4de December 1837 erfare vi, at Thorvaldsen paa sin Fødselsdag (19de November) har modtaget talrige Lykønskninger af Venner og Beundrere. Den store Kunstner overraskede dem Alle ved at vise dem et nyt componeret Basrelief, som Jngen endnu havde seet før. Det forestiller Adam og Eva med Abel og Kain som smaa Børn og gjør megen Lykke. Vore Landsmænd, Kobberstikkeren Eckersberg og Maleren, Roed ere ankomne til Rom. (Dansk Kunstblad.) Paa indkommen Forespørgsel om hvorledes der, i Tilfælde af, at en afdød Præsts Enke har erholdt Bevilling til Naadensaarets Udsættelse indtil Eftermandens Kaldsbrevs Datum, skal forholdes med Hensyn til de Vacancetoure, som Herredets Præster ifølge Reskript af 6te Febr. 1789 ere pligtige at forrette, har Cancelliet under 31te Novbr. f. A. svaret, at Collegiet har vedtaget, i de Bevillinger, som herefter udfærdiges til Naadensaarets Udsættelse, at indføre den Clausul: at Enken har at betale, for Embedets Forsyning i saa mange Uger fra Kaldsbrevets Datum, som de, hvori det inden Bevillingens Meddelelse er bleven forrettet ved den for Vacancer anordnede Omgang; - hvorved Spørgsmaalet saaledes er afgjort for Fremtiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Efter en senere Anmeldelse i Kjøbenhavnsposten fra Byefogden i Roeskilde, Hr. Justitsraad Foss, har han ikke forbudt Politiebetientene, Vægterne og Flere at gratulere Nytaar, da han ansaae sig uberettiget dertil, indtil han paa anden Maade seer sig istand til at give dem et Æqvivalent for denne, nu som lovlig anseete, Jndtægt, hvorimod hans Forbud alene gik ud paa, at Gratulationerne ikke maatte skee paa selve Nytaarsdag eller nogen Helligdag, Blandt dem, der ved det kongelige nordiske Oldskrift-Selskabs sidste Fjerdingaarsmøde bleve optagne som Medlemmer, hører og Hr. Kammerherre Wichfeld til Engerstofte paa Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
En Amtmand har til Cancelliets Afgjørelse henstillet i hvilken Commune en i Henseende til Bord og Seng frasepareret Hustrues Børn skulle ansees forsørgelsesberettigede, da Fattigcommissionen i det Sogn, hvor hendes Mand har sit Forsørgelseshjem, vel har erklæret sig villig til at modtage hans fra separerede Hustrue til Forsørgelse, men derimod ikke hendes Børn, der samtlige ere avlede i Hoer, og derfor i Henhold til Cancelliets Skrivelse af 24de September 1825 formeentligen skulde være forsørgelsesberettigede i det Fattigdistrict, hvor de ere fødte. Herpaa har Cancelliet under 21 f. M. svaret, at da det omhandlede Sogn ikke blot er Mandens, men ogsaa hans nu i Henseende til Bord og Seng separerede Hustrues Forsørgelseshjem, saa maa hendes Horebørn og, skjøndt avlede efterat hun flere Aar havde levet afsondret fra ham paa andet Sted, være at forsørge i bemeldte Sogn, uden at den specielle Resolution, som indeholdes i den paaberaabte Cancellie-Skrivelse af 24 September 1825. for et Tilfælde, der i flere Henseender er forskjelligt fra det her omhandlede, kan komme i Betragtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Vognmandstaxten er for indeværende Qvartal uforandret som for det forrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Nykjøbing. Jfølge de fra i Gaar af udlagte Valglister for denne Kjøbstad udgjør de Valg bares og Valgberettigedes Antal 75 og de allene Valgberettigedes 29.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Efter Nykjøbing Kirkes Ministerialbog ere i Aaret 1837 fødte: af Mandkjøn 33, hvoraf 2 uægte, af Qvindekjønnet 43, hvoraf 5 uægte og 1 dødfødt, ialt fødte 76; derimod ere døde af Mandkjønnet 21 og af Qvindekjønnet 18, ialt døde 39, altsaa overstiger de Fødtes Antal de Dødes med 37. Af de Døde opnaaede en Mand en Alder af mellem 90 og 95 Aar og en Qvinde en Alder af mellem 85 og 90 Aar. J det forløbne Aar bleve 16 Par ægteviede. Posten, der skulde komme hertil Byen igaar, var endnu ikke ankommen ved Avisens Slutning idag Kl. 4 Eftermiddag, hvorfor de udenlandske Nyheder først ville blive meddeelte næste Gang.