Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Roeskilde. Nr. 5869 af Stænd. Tid. Auden Række indeholde Følgende: 32) Sagen ang. Kjøbmand K. Sidenius's og Capitainlieutenant Reckes Forslag om Kjøbstædhaandværkernes Beskyttelse i deres Rettigheder. Da vort indskrænkede Rum ikke tillader os at give noget Udtog af de interessante Debatter i denne Sag, maae vi indskrænke os til at at anføre de forskjellige Jndstillinger og Amendements, der bleve gjorte. Comiteen havde indstillet: b) at det maatte blive overdraget til det kongl. Danske Cancellie at anstille de fornødne Undersøgelser om Antallet af og Beskaffenheden ved de Bevillinger til Haandværks drift paa Landet, som fortiden ere meddeelte, og derefter at føie den fornødne Foranstaltning; 2) at Beboerne af Kjøbstæderne og paa Landet eftertidig maae have lige Adgang til under eens Vilkaar og Jndskrænkninger at etablere sig paa Landet; 3) at der maa blive paalagt alle de Haandværkere paa Landet, som ifølge Lovgivningen skulle være forsynede med Bevilling, en Skat af 2 Rbd. om Aaret til den kongelige Kasse, hvilken Afgift i Uformuenheds Tilfælde efter Øvrighedens Skjønnende kunde modereres, og at der for dem, der ere berettigede til at holde en Svend, bestemmes en ligesaa stor Afgift for denne, og halvt saa Meget for en Dreng; 1) at Magistraterne i Kjøbstæderne maatte blive forsynede med Copier af de Fortegnelser, der for hvert Amt vilde blive at optage over de med Bevilling forsynede Landhaandværkere, og at disse Fortegnelser een Gang om Aaret maatte blive completterede ved en nøiagtig Aff- og Tilgangsliste. Propr. Lüders stillede følgende Amendement: at Kjøbstædhaandværkerne maae nedsætte sig hvorsomhelst paa Landet, uden dertil at erhverve Bevilling, naar vedkommende Fattigcommission Jntet har derimod. Justitsraad Skibsted stillede følgende to Amendements: 1) at en samlet Anordning affattes ang, Kjøbstæd, og Landsbyhaandværkernes Forhold til hinanden, og hvilke Haandværk der tør drives paa Landet, samt under hvilke betingelser; 2) at det paalægges Kjøbstædernes Magistrater, i Forening med Næringsbrugerne, især Haandværkerne i hver By, at træffe Bestemmelse i Forhold til det Antal Svendedage, som aarligen ere forrettede, om, hvormange Mestere eller Huusbonder i hvert Fag Byen billigen kan antages at behøve, og hvorledes dette efterhaanden kan være at lempe i Forhold til Folkemængden og andre stadige Conjucturer. Professor Bang stillede det Amendement til Comiteens tredie Jndstilling: at den foreslaaede Skat ei bør paalægges de nærværende Landhaandværkere, og Etatsr. Stenfeldt det Amendement: at den foreslaaede Skat bør, indtil det ved den forventede Land-Communeanordning. anderledes maatte bestemmes, tilfalde Amtsrepartitionsfonden. Endelig fremsatte Assessor AlgreenUssing den Jndstilling: at ingen Petition indgive i denne Sag. Ved Afstemningen blev først Justitsre Skibsteds 1ste Jndstilling forkastet med 49 Nei imod 16 Ja, hvorefter det med 63 Stemmer mod 2 blev afgjort, at Sammes 2den Jndstilling ikke under nærværende Sag kunde komme under Afstemnini Realiteten. Derpaa forkastedes Comiteens 1ste Jndstilling med 38 Stemmer imod 27, og den 2den Jndstilling med 40 Stemmer mod 25, hvorefter Propr. Liiders tog sit Amendement tilbage. Da det deres ter, i Overeensstemmelse med Prof. Bangs Amendement, fattes under Afstemning, om den af Comiteen foreslaaede Skat skulde paalægges tilkommende Land haandværkere, blev dette Spørgsmaal med 46 Stemmer mod 19 besvaret benegtende, og paa Grund her af bortfalde saavel Comiteens 3die Jndstilling, som Etatsr. Stenfeldts Amendement hertil. Endelig for kastedes Comiteens . Jndstilling med 49 Stemmer mo 16. Da saaledes samtlige specielle Jndstillings=Pund ter vare forkastede eller bortfaldne, og som en Følge heraf ingen Petition kunde blive at indgive, blev Arsessor Ussings Jndstilling ei sat under Afstemning 33) Sagen betræffende Justitsr. Salicaths Forslag ang, nærmere Bestemmelser om almindelig Pant sætning. Forsamlingen indstillede eenstemmigen: at der maa blive Forsamlingen forelagt et Lovudkast, sigtende til at forebygge de Misligheder, hvortil Pantsætning af rørligt Gods giver Anledning. - 31) Sagen angaaende Capit. Herforths Forslag om en nærmere Bestemmelse af de Deputeredes Functionstid. Forsamlingen henstillede med 56 St. mod 2: at Functionstiden for samtlige nuværende Deputerede maa ansees udløben ultimo Dec. 1840, og indsillede med 56 St. mod 2, at Valgene af de Deputerede stedse maae foretages og tilendebringes i Løbet af det sidste Aar af de forhen Valgtes Functionstid, eller i alt Fald, saafremt den 3die ordentlige Forsamling maatte ende saa seent, at dette ikke bliver muligt, da umiddelbart efterat denne er tilendebragt, og at Functionstiden for de nyvalgte Deputerede regnes fra den efter Udløbet af den foregaaende Functionstid paafølgende 1ste Januar. - 35) Sagen ang. Farver Svanes Forslag om bestemte Regler for Politiets Myndighed til at foretage Huusundersøgelser. Efterat Forsamlingen med 5 Stemmer mod 8 havde forkastet Justitsraad Skibsteds Amendement, at der ingen Petition skulde indgives i denne Sag, indstillede den med 5 Stemmer mod 11: at det tages under allerhøieste Overveielse, om der ei, til Betryggelse af uberygtede Borgeres Huusfred maatte være at udarbeide et Lovudkast om de betingelser, under hvilke Huusinqvisitioner, udenfor de nu lovbestemte Tilfælde, alene kunne foretages hos saadanne Borgere, i Overeensstemmelse med de i Petitionens Præmisser angivne Grundsætninger, som Forsamlingen tillader sig at anbefale til Hs. Majestæts allerhøieste Opmærksomhed; og med 6 Stemmer mod 1: at der i ethvert Fald maa blive udarbeidet et Lovndkast om de Former, som bør iagttages ved Afgjørelsen af Spørgsmaal om saadanne Visitationers Anvendelse og ved disses Udførelse udenfor de allerede lovbestemte Tilfælde. – 36)