JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 73 - 1830 a 31. afgangne afskediget Lieutenant og Jndstitutbestyrer, Christian Ederhardt Lunds og senere afdøde Hustrues Jda Marians Cicilie Lund, født Schreber, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Dritte und legte Bekanntnachung. Extract, des Nr. 220 in Exten eingerückten ProclamsSlandiger und Plandindhaber des zum Concurs gekommenen Weisbackers Jacob Jacobsen Lange hieseldst, haben sich innerhald 12 Wochen, dei Vermedung der geseslichen Rachtheile, im Stadtsecretariate zu melden und das Ordningsmastige zu besbachten.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Flensburg, den yten Decbr. 1831. Bürgmester und Rath.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Alle de, som maatte have Noget at fordre i følgende Stervboet, nemlig : 1) efter Jngeborg Olsdatter de forhen afgangne Mand, forrige Skovfor ged Rasmus Pedersen, af Store=Elmue, i Roholte Sogn, a) efter Jndsidder Christen Andersen og ligeledes afdøde Hustrue, Karer Christiansdatter, af samme Bye og Sogn, 3) efter Aftægtskone Kirsten Jensdatter, Enke efter tidligere afgangne Gaardmand Andreas Jacobsen i Rohde, i Dalbye Sogn; 4) efter Niels Hansens Enke, Else Larsdatter, af Taarnemark, i Kongsted Sogn, 5) efter Jndsidder Peder Hansen af Leestrup, i samme Sogne 6) efter Tienestekarl Hans Hansen af Eskildstrup, i bemeldte Sogn, 7, efter Karen Pedersdatter, Smed Anthon Møllers Enke, i Houbye, Faxøe Sogn, a) efter Leiehuusmand Peder Nielsen og efterlevende Hustrue, Ane Olsdatter, af Storehedinge Byes Mark, 9) efter Birthe Hansdatter og efterlevende Mand, Huusmand Christen Christensen, af samme Byes Qverdrev; 10) efter Aftægtskone Mette Jensdatter, Enke efter tidligere afgangne Gaardmand Poul Poulsen af Holtegaard i Alsløv Sogn; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Storehedinge, den 15de Decbr. 1831, Barfoed.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
hvo som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer under denne Kiøbstæds Skiftejurisdiction :a) efter afgangne Skoemagermester Peter Carlsen; b) i afgangne Birgitte Jacobsen og efterlevende Mand Handelsmand Heymann Jsaats Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Ligeledes indkaldes de nævnte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, til at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 18de December 1831, Birch. Solow.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Hvo som maatte have noget at fordre i afgangne forhenværende Sognepræst for Bierregrav, Aalune og Thamen Menigheder i Viborg Stift, Christian Brandt, der ved Døden er afgaaet paa Parcellen Herthaluns ved Antvorskov, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. ligeledes indkaldes med lovligt Varsel benævnte Afdødes fraværende At vinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse, den 18de December 1831. Birch, de som maatte have nogen Fordring paa heri Byen afdøde HandelsbetienDvolt Boocks Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til formig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Bogense Byefogedcontoir, den 16de December 1831. Baadsgaard.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Ved Proclama, som under Dags Dato er læst i den Kongelige Landsover Bret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formen sig at have noget at fordre i Stervboet efter den her i Staden ved Døden afgangne Jomfrue Anne Christine Reineldt, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foranførste Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre for Undertegnede, der som Executor Testamenti behandler ovenmeldte Afdødes Boe; hvilket herved endviderere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 19de December 1831. Beyet, Cancellieraad og Procurator.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Creditorerne i Stervboet efter Translateur og fransk Viceconsul Han Peter Holm, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 12te December 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingster- og inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle De, som formene at have noget at fordre i afdøde Borge- og Færgemand Børge Petersen her af Staden og efterlevende Enke Birthe Petersen, født Eschildsdatter, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 3die December 1831. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Al og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Kiøbmand Søren Mørchs Enke Anne Cathrine Jacobsen og forhen at døde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere; ligeledes ere de Afdøde Arvinger med lovligt Varsel indkaldte, for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 14de December 1831. Schmidt. Velfferdt.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Sreditorerne i Stervboet efter den i Steensboe Mølle, Præstøe Amt, ved E Døden afgangne forhenværende Landmand Friderik Borchsenius af Tronegaarden, indkaldes herved, i Medfør Placaten af 26de August 1783 s. 3, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelses Dato, under det Tab som er bestemt ved Placat af 26de Marts 1790. Præstøe, den 16de December 1831. Møller.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Ved Proclama, som er læst inden Wordingborg nordre Birkedistrictsret B den 13de d. M., ere Arvinger og Creditorer efter i Langebech Præstegaard afdøde Kammerraad og forrige Toldinspecteur Berg af Wordingborg, samt efter hans ligeledes afdøde Hustrue Giertrud Marie Berg, før Simonsen, efter hvem førstmeldte har besiddet Boet, ifølge reciproqve Testamente, indkaldte Arvingerne med Aar og Dags Varsel og Creditorerne med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at melde sig, At vingerne efter begge formeldte Afdøde, for at bevise deres Arverettighed, og Creditorerne for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Præstøe, den 16de December 1831. Møller.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
ved Proclama af Dags Dato, som er læst inden Sorøe Byetingsret og B vil blive læst ved Overretten, ere Alle og Enhver, som maae have noget at fordre i Stervboet efter den her afdøde Enkemadame Jnger Charlotte Povelsen, født Dauw, der har været i Ægteskab med forhen afdøde Muursvend Gerhardt Hartmann Povelsen i Kiøbenhavn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Sorøe, den 15de December 1831. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af October Maaned 1831, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Hvede Rug Byg Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde, Danmark. 1 Rbd. s. 1 Rbd. s. - Rbd. s. - Rbd. s., I S. og T. ) Sog T. - S. og T. - S. og T. Kiøbenhavn. 1 saa - 1 (26 164 1 (24 161 (2 156 Helsingøer. 11342 (a) I 43 (aa 16 (aa 40 Holbek 1143. 6113 64 112 Kallundborg ...... 16 - da . Kiøge. 6664332 2 Korsøer......... Cas! - . 47 - des 3 a 1 30 Vordingborg. . . . 1 - 8 - 3 22 111 1 (aa Nestved. 166. = 22 a 4 at las . Stege . . . . . . . . . . 1 - 5 - 31 48 2 - Nakskov . . . . . . . . . Nyested. . . . . . . . . 6148 4 241 3 16 1 4 Nyekiøbing paa Falster. 6 32 4 56 3 64 1 - Stubbekiøbing. . . . . . 6 48 5 - 3 32 1 48 Odense. . . . . . . . . . 164 6 = 3148 11 8 Assens . . . . . . . . . . . Nyeborg . . . . . . . . . 1 - 5 32 3 6. 11 8. Svendborg . . . . . . . 6 - 5 - 3132 1 8 Faaborg. . . . . . . . 6 - 5 48 3148 2 Rudkiøbing. 161. 3 5 1 1 1 at 21, (as 15 Aalborg. ...... 8143. 614 3143 11 6 Aarhuus. 843163. - 1 32 Jas 321 Aal i 64. Horsens. 8 - 4 - 3 - 11 6 Randers. . - 6 43 31 16 1 6 Hobroe . . . . . . . . . . - = 7 . - 3 - Thisted. . . 6143 214. 11 4 Veile. 824 5 (3 8 11 saa 59 Kolding. . . . . . . 824 5 15 3 9 2 6 Fredericia . . . . . . . . 12 148 11 80 4 80 11 8 Ribe...... . . . . . . . . . . . Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Hertugdømmene. rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv(aalesleles Flensborg . . . . . . .er las essel at aa til 2. Tønden. . . 8 - 5 32 21 33 Apenrade 1. 54. 3132 2 Ederforde. 100 50 3 8 2 5 Glückstadt. . . . . . . . Kiel. 11 101 68, 4 5t a 32 Rendsborg . . . . 9 Jbehoe cas 31 sas 33 saa 70 (2 26 tille Flesløserts Sønderborg. . . . . . 1169 5170 3 45 2 12 Rd. s. - Rd. s. Rd. s. Rd. s.S. C. S. H. C. S. H. C. S. H. C. Altona..... 125 og 5 30 la 35 p Læst aldop Læst la cop Læst. a 40 Læst.
Berlingske Tidende, 1831-12-22
Ved en Trykfeil i Gaars Nr. 4de Spalte under Befordringer Lin, 6 andet og tredie Departementscontoir. Læs, andet og tredie Departemems Secretariatscontoir.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Ægypten. Følgende Brev fra den franske Videnskabsmand Hr. Mimaui Cairo, det nyelig oplæstes i det geographiske Selskab, af dets Vicepræsident, Hr. Jomard, indeholder interessante Data til de Fremskridt, som Civilisationen gjør i hiint gjennem Aartusinder indtil vore Dage saa mærkværdige Land. Tilskibsfartens Usikkerhed har bragt et Selskab af Europæer, paa den Idee, at oprette et Assurancecompagnie; dette er nu fuld Virksomhed, og Alt bebuder det Held. De store Besværligheder ved en Landreise fra Alexandrien til Rosette, der fører tolv Lieues gjennem Ørkenen, uden at man træffer et eneste Punkt, hvor man kan finde Ly, anledigede mig til at gjøre Vicekongen det Forslag, paa Halvveien, ved Foden, af et Telegraphtaarn, hvor man har opdaget en Brønd med drikkeligt Vand, at lade et Karavanseraf (et Herberge) bygges. Foruden de Reisendes Beqvemmelighed tog han ogsaa Hensyn paa Handelens Jnteresse, især den franskes, der tillands sender kostbare Varer, f. Ex. Coraller, Cochenille, fiint Klæde o. s. v. til Rosette, for at undgaae Søens Farer. Vicekongen samtykte Forslaget med en Beredvillighed, som de Reisende skylde store Beqvemmeligheder.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Hvad Selskabets Spørgsmaal om Agerdyrkning og Canal væsen angaaer, da forbeholder jeg mig, udførligen at besvare disse ved en anden Leilighed, og indskrænker mig dennesinde til den Forsikkring, at Muhamed Ali aldrig med saa stor Jver, har interesseret sig for disse Gjenstande, som nu. Over 70,000 Mennesker ere i dette Øjeblik beskjefligede med at istandsætte Canalerne og grave nye. Oliven= og Moorbærtræerne, der tegne sig ypperligen, forøges, og Valmuens Dyrknlag, der er een af Jngredientserne til Opiums Tilberedning, udvides betydeligen. J afvigte Aar har Vicekongen ladet 25,000 Feddans Land (5,920 Qvadratmeters) besaae dermed ; den første Høst var meget heldige J Aar besaaes endnu 26,000 Feddans og saa fremdeles, indtil 100,000; man regner Værdien af hvert Pund til tolv Franes. Muhamed Ali, der saare vel veed, at Ægyptens Rigdom bestaaer i dets Producter, benytter ivrigen de Undersøgelser, som Mineraloger have foretaget paa adskillige Punkter af hans Stater, ikke, som Almuen troer, fordi han haaber, der at finde Guld og Sølv, men Blye, Kobber og fremfor Alt Steenkul. Paa Bjerget Sinai har man allerede fundet Manganoxyd i stor Mængde, saa at Ægypten i Fremtiden ikke, som hidtil, vil behøve, at betale Europa betydelige Summer for Chlorpræparater. Ligeledes har man i Mokatam, nærved Cairo, opdaget et Leie af skjøn Pottemagerleer ; ved det røde Hav har man fundet Svovl; men Haabet om at finde Vand paa Veien til Sucz blev skuffet; forgiæves anvendtes artesiske Borere. En af de Planer, der udsladeligen sysselsætte Muhamed Alis Virksomhed, er Opmuddringen af den Canal, der med saa stor Bekostning er anlagt, for at forbinde Nilen med Alexandrien. Mahmudiens Canal bliver i det Øjeblik, da Nilen træder tilbage, fuld af Dynd, og paa det Sted, der er Floden nærmest, i syv Maaneder ikke seilbar. Man agter, i Aar at holde en liden Canal aaben, i Ridten af det dyndfulde Sted, hvorhen man vil lede Vandet ved nogle og Tredive Øsehjul, hvis Brug i Ægypten er meget almindelig. "Mærkværdig er Arabernes Tilbøielighed til Medicin og Churgie. Læreanstalten i Abusabel om hvis Opblomstren Dr. Pariset og flere europæiske Videnskabsmænd, der have besøgt den, uden Tvivl allerede have underrettet det geographiske Selskab, - gjør vor Landsmand, Dr. Clot, som er dens Direclør, stor Ære. Paa den Dag, et nyt Cursus aabnedes, bivaanede jeg, tilligemed den berømte Skribent, Hr. Michaud, fra Paris, og den franske Læge, Dr. Caporal, Overmedicus i Gouvernementet Candia, en stræng Exammen, som den sidste holdt.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Den af de Studerende, der havde friqventeret dette medicoschirurgiske Academie i fire Aar, forelagde han de vanskeligste Spørgsmaal i Physiologie, Annatomie og Chirurgie. Svarene vare saa bestemte, saa rigtige og i alle Henseender saa fyldestgiørende, at han forsikkrede os, at man i ingen af Europas ypperligste Læreanstalter kunde vente eller præstere Meer. Tre af disse Studerende beviiste kort Tid derefter, endnu bedre end ved deres Svar, hvor store Fremskridt de, under deres Lærers Veiledning, havde gjort i chirurgiske Operationer, som de foretoge i Professorernes og samtlige Medstuderendes Overværelse. Uden mindste Hielp skare de tre Syge for Steen, med ligesaa stor Konstfærdighed, som de erfarneste og dueligste Chirurger i vort Fæderneland. Samme Aften overleverede Dr. Clot Steenene, der vare skaarne ud af hiine Patienter, omtrent Tredive, i min Nærværelse til Vicekongen, som forsikkrede, at de vare ham kjærere end ligesaa mange Diamanter.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Jfølge de nyeste, tilfulde paalidelige, Efterretninger og Ægypten, som ovennævnte lærde Samfund har erholdet, udgjør det egentlige Ægyptens Folkemængde tre Millioner, blandt hvilke dog ikke de Beduinstammer, der vanke omkring i Naboeskovene, ere medregnede, skjøndt de nu erkjende Mohamed Alis Overherredømme og stille Tropper til hans Tjeneste, af hvilke irtegulære Cavallerieregimenter dannes. Den bosatte, arabiske Befolkning deler sig i Fellads, Arbeidsfolk, og Betuiners Afkom, der have taget Bopæl i Nildalens Byer og troe, at de ere af ædlere Blod end de andre. De øvrige Mohamed Ali undergivne Lande ere nu 1) Den hele Strækning ud over Katarakterne, indtil Grændeserne mod Darfur og Abyssinien; 2) Hedschas med de to hellige Stæder i Arabien. Scherisen i Mekka har ingen politisk Autoritet, og Paschaen af Dschidda er Bicekongen af Ægypten underordnet. 3) Den Candia.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Paris, den 16de December. I Gaar modtog H. M. Kongen en Deputation fra et Samfund af Videnskabsmænd, som nyelig er oprettet her, for at løst det gamle geographiske Problem: Opdagelsen af Nilens Kilder.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
En meget interessant Proces begyndte den 10de December ved det herværende Tribunal for første Instants. Man erindrer, som ogsaa i f. A. blev udførligen berettet i St. T.), at Prinds Ludvig Henrich Joseph, Hertug af Bourbon ved et Tostament af 30te August 1829 indsatte Hertugen Anmale (fjerde Søn af daværende Hertug af Orleans, nu de Franskes Konge, til sin Universalarving, og bestemte Baronesse de Frucheres, der boede hos ham, et Legat af to Millioner Fr. og nogle Godser. Efter et Aars Forløb, den 26de August 1830, blev Hertugen af Bourdon funden død i sit Værelse. Dette udselige Dødsfald gav et allene Anledning til mange forskellige Formodninger, - nogle offentlige Blade yttrede, at han var bleven dræbt, andre, at han havde dræbt sig selv. - men ogsaa til en Criminal-Undersøgelse, som dog ikke førte til noget Resultat. Nu optræder uventet en af Hertugen af Bourbons legitime Arvinger, Prindsen af Rohan, og paastaaer, at ovennævnte Testament skal annulleres. Hr. Hennequin pladerede i denne Sag, som Prindsen af Rohans Advocat. Han lovede, saavel ved Vidner, som ved Breve, at bevise, at hiint Testament ikke havde været en Act af Hertugen af Bourbons fri Villie, men at det voldsomt er blevet ham aftrunget. Hr. Hennequin forsikkrede, at alle Omstændigheder skulle under Processens Gang klarligen bevise dette Nessager des Chambres indeholder en detailleret Beregning, der viser, at den Bourdonske Families Restauration i et Tidsrum af sexten Aar har kostet Frankrige over fom Milliarder Fr. Herunder indbefattes Ludvig Kuldes og de Kongelige Prindsers Gield, som Frankrige ved Restaurationen overtog, og som beløb sig til mange Millioner; Skadesløsholdelse for Emigranterne; 60,000 Fr., som man medgav Carl X, da han forlod Cherbourg, o. s. v. Tilsammen 5, 167, 736 722 Fr. Denne uhyre Sum, der ikke engang var tilstrækkelig til at bestride nogle fra Jndividuers Fornødenheder, - thi de efterlode ved deres Forviisning fra Frankrige, endnu betydelig Gjeld, udgjør netop Frankriges samtlige Indkomster i fem Aar!!Man regner, at i Paris ere fem Tusinde Forbrydere, der leve af alskens Tyverie, og at Paris hvert Aar betaler en ufrivillig Afgift til disse Fribyttere, som i det mindste beløber sig til Tre- og en halv Mill. Fr.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
London, den 13de December. Af Debatterne, som i Gaar fandt Sted i Underhuset, skjønnes, at dets Jrske Medlemmer øiensynligen ere misfornøiede med den ny Reformbill; et uventet Uheld for Ministrene. Beklageligt en det, at man viser saa stor Ombu, for at udsone sig med sine Fjender, og saa liden, for at fyldestgiøre sine Venner, Fra Portsmouth skrives, at Krigsbriggen Brisk er seilet derfra til Afrika, for at anlægge en Colonie ved Floden Gambia, og derved forhindre Slavehandelen paa Øen St. Marie.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Amsterdam, den 17de December. Amsterdamsche Handelsblad, indeholder i Dag følgende Artikel Fra en paalidelig Kilde have vi i Dag erholdet Stadfæstelse af den Efterretning, at H. M. Keiseren af Rusland har afslaaet, at ratificere den Tractat imellem Belgien og Holland, som Conferentsen i London har besluttet.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Hanborg, den 22de Decembr. Fonds dalede i Dag paa vor Børs, tildeels formedelst den (ovenanførte) Efterretning fra Amsterdam. - Obl. af det Danske Engelske 3 Pdt. Laan, i Fredags 68, i Dag 62 3/4 Engelsk Russiske Laan i Fredags 92 ½, i Dag 92 1/2. Østerrigske Bankactier i Frd. 1187, i Dag 1183. Disconto 5 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Efterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Cholera. J Hamborg have fra den 17de - 20de Decbr. fire nye Choleratilfælde yttret sig.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
J Wien den 11te December form. J Berlin den 1ste December eet nyt Choleratilfælde.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Den bekjendte Dr. Hahnemann siger i et nyeligen udkommet Aabent Brev til H. N. Kongen af Preussen. - De Preussiske Læger kunne mueligen vide mange Ting, men at helbrede Syge, det forstaae de ikke, ved deres uhensigtsmæssige Foranstaltninger have de læsset mange Tusinde Choleraliig paa deres Samvittighed. - Dr. Hahnemann er nu en meget gammel Mand, som man i Betragtning af hans Fortjenester maa undskylde. et Möde, hvori foretages Valg paa Medlemmer i Selskabets ConOndagen den 3die December, om Eftermiddagen Kl. 5, hos nisioner, og derefter nogle indkomne Sager. Credit=Cassen for Huuseierne i Kiøbenhavn. Formiddag fra Kl. 10 til 2 indtil Decbr. Maaneds Udgang. JnDe sædvanlige Terminsforretninger foretages hver Sognedag skud i Sedler modtages indtil videre.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere:
Berlingske Tidende, 1831-12-23
1. Af Cholera: og 2 Af andre pestattige. a) Pillau. Sygdomme. b) Sunderland. a) Constantinopel. c) Newcastle. b) Algier. d) Hamborg. c) Tunis. e) Altona. d Marocco. f) Aabo e) Smyrna. g) Hauge udd b) Helsingfors) i Finland. f) Rew Orleans. 3) Øen Candia. i) Viburg 1) Stettin. 1) Reval. m) Kønigsberg. n) Elbing. o) St. Petersborg. p.) Kronstad. 4) Danzig. 1) Archangel. s) Alexandrien. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre,
Berlingske Tidende, 1831-12-23
1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav c) Alle øvrige preussiske Havn. d) Alle mecklenborgske og lybekske Havne. e) Alle øvrige holsteenske Havne. 2 Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede for anførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankom mende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice, Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 23de December 1831. H. Holsten. v. Schmidt phielder. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
Ved Tallotteriets 1224 Trækning i Altona udkom: No. 64. 44. 49. 88. 11.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
at Etatsraad og forhen Contoirchef under Generalitetet og Commis A ariats-Collegiet, Johan Christian Hedegaard, ved Døden, er afgaaet i sit 70de Aar den 16de dennes, bekiendtgjøres herved sörgeliget for hans ærede Venner og Bekiendtere, af hans efterlevende Datter og Svigersön. F. Amalia Hansen. H. Chr. Hansen. föd Hedegaard.
Berlingske Tidende, 1831-12-23
den 13de d. M., döde her efter otte Dages Sygeleie og i en Alden D af 25 Aar, Hr. Candidatus Fharmaci Carl Fredrik Boeck, der i fire Aar havde været Medhielper i mit Apothek. - Hiertelig beklager jeg Tabet af denne brave unge Mand, hvis retskine Tænkemaade, sædelige Opførsel, sieldne Troeskab, Paalidelighed og Nöagtighed i de ham anbetroede Forretninger, havde erhvervet ham min fuldeste Tillid og Agtelse, og gjort ham yndet af Enhver det tiendte ham. - Ved hans Grav sörger jeg, som ved en tabt Fone, - og - hans redelige Hengivenhed for mig og min Familie, i Foreaning med hans øvrige gode Egenskaber, ville altid bevare mig hans Minde i Kiær i rindring. S. Callundborg, den 16de Decbr. 1831. Bayer. Cancellieraad og Apotheker.