Københavns Adresseavis, 1798-11-21
Til end mere Betryggelse for de Sørfarende, som seile ind og ud, til og fra Bergens Lehd ved Skudesnæt, er bleven foranstaltet paa Pynten af bemeldte Næs opsat et nyt Lygtefyr, som begynder at brænde den 1ste Januarii 1799, og skal for Eftertiden brænde efter de samme Regler, som de øvrige Fyrer, nemlig: om Sommeren, fra Paask til Mikkelsdeg antændes det 1 Time efter Sø lens Nedgang og brænder til Dagens Begyndelse, og om Vinteren fra Mikkelsdag til Paaske 1/2 Time efter Solens Nedgang, og brænder til 2 Time for dens Opgang. Efter indhenter Underretning tiener til videre Efterretning for de Søefarende, at dette Lygte=Fyr hidses paa gaaende Mast eller Stang, ved hvilken der er et Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette alt vil uden Tvivl tillige blive meget kjendeligt om Dagen i de Directioner, fra hvilke det kan sees. Lygten er omtrendt 300 Fod over Vandete Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls=Fyr paa Hviddingsøerne og et Lygtesyr inde ved Høyevarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man om Aftenen eller Natten er seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen ved Høyevarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde ind i Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne seiltage imellen Skuddesnæs og Hviddingsørnes Fyrer; dette som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul= eller Blussyr, men det paa Skubesnæs, er, som meldt et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skind, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa syblig, at det er fri Synden for Skiæret Giætonge, eller hvilket er det samme, at man haver det i N. O. c. O, retvisende, og i denne Compas=Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsøerne. Man kan altsaa, om man først fik kun et Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvivl om, hvilket af dem det kunde være, styre naget østlig, thi i Fald det da var Skudesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvivlelig faae Hviddingsøernes Blussyr strax derefter at see, det maatte da ellers være besynderlig tykt, taget Veier eller snefog, faaer man derimod ikke, ved at have styret noget østligere, snart et For endnu allee, maa det følgelig være Hviddingsøens man haver i Sigte, og og da kan man, ved Peiling fra det, sætte Curs efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skudesnæe Fyr staaer, og er skiult af det høie Land, kun, ifald man seer et Fyrrøstligere fra sig end N. O. t. O. retvisende, være viis paa, at det maa være Hviddingsøens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkere holde op under Skaddenæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nær ind under Landet ved Skudesnæs og ind efter i Carmsundet. Naar man kommer henimod Smørstukken, kan man vente at see alle 3 Fyrer tillige, og naar Skudesnæs Fyr da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høyevarden, rette sin Seilads videre til at søge Ankerpladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt, og ikke vover at styre Carmsundet ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindrede Jndseilingen, saa kan Fyrene paa Hviddingsøen og Skuddesnæs blive en fortræffelig Underretning for dem, som saae sig nødt til, at holde krydsende her i Bugten Natten over, men i saa Tilfælde maa man være meget agtpaagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.