Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-20
Nyeste Post-Efterretninger. Aachen er for nærværende Tid det Punkt paa Jorden hvorpaa Nationernes Opmærksomhed nu næsten allene er henvendt, saavel med Hensyn til Vigtigheden af de indvortes Forhandlinger, som der forefalde, som til den udvortes Glands, som omgiver den. -J Henseende til de første, saa er Hovedresultatet, i det mindste det angivne, allerede bekiendtgjort, nemlig Frankerigs Rømning af de allierede Tropper og Contributionssagens Afgiørelse; det var imidlertid ikke mere eller andet end hvad man kunde forvente, og det Haab, som er yttret i et lille Stykke, "Viinhøsten i Champagne", som for kort Tid siden er bleven opført i Paris, vil gaae i Opfyldelse. Ordene lød saaledes: Gode Venner, vist i Aar At den Viin, som man faaer, Vi vil haabe. At vi selv drikke skal hver Draabe. Det værste er, at de Allierede ogsaa ville trække nogle Penge ud af Frankerige, saa at de kunne faae Raad til at drikke nogle Draaber med, imidlertid vil dog en ualmindelig Tilfredshed blive derved udbredet over den franske Nation; og saadanne Udbrud, som den Engelske Præst John Sheppard hørte ved sit Ophold i Paris i 1816, hvor en ung Fransk Dame af Stand sagde i et Selskab med en sand Begeistring: hellere Krig, hellere Krig, end Frankerig saaledes fornedret; vil ikke længere fornemmes; det ultrarojalistiske Partierhar derefter givet sig selv et Banesaar, ved at andrage paa hos de allierede Monarker, at de fremmede Tropper skulle forblive i Frankerige. – Da denne Hovedsag nu er afgjort, saa er den politiske Opmærksomhed spændt paa, hvad der nu er tilbage at forhandle; men herom er mere at giette end at fortælle. Man siger at Spanien vilde gierne giøre sin Colonial Sag, til et almindeligt Anliggende; men uagtet Amerikas Uafhængighed vil have den største Jndflydelse paa Europas Handel, saa tvivler man dog paa, at Congressen vil beskiæftige sig med denne Gienstand, hvis Følger ligge skiulte i Fremtidens Mørke, (Amerikas Uafhængighed engang i Tiden, lader sig desuden ikke forhindre, tillige er det vel af den største politiske Vigtighed for Europa, at ikke een eller te Magter prædominere i hiin Verdens Deel; men at flere staae ved Siden af hinanden, saa at den ene kan holdes i Tømme ved den anden. Man troer derfore, at der nu forhandles ved Kongressen blot om de tydske Staters indbyrdes Forhold til hinanden; især Bairens og Badens. Det Rygte er paa engang bleven almindelig udbredet, at en Russisk Armee, paa 25 til 30000 Mand, skal den 26de eller 27de October gaae over Rhinen og blive staaende i det Badenske, hvor Landets egne Tropper vedblive at staae i samme krigerske Stilling. Man bemærker at en hemmelighedsfuld Dunkelhed omgiver Lystslottet Favorite, hvor Storhertugen hidindtil har resideret; Cavalleri-Afdringer omringe Slottet, og hverken Jndfødte eller Fremmede maae indlades, med mindre de tilsiges af Hoffet til at møde, (maaske er Storhertugen død. – At de Diplomatiske Forhandlinger vedblive at være i Gang, sees af at Conferencerne fortsættes daglig skifteviis hos Fyrsterne af Metternich og Hardenberg, hvoraf Resultaterne hvergang blive forelagte Monarkerne; ogsaa beregner man at fra den 1ste til den 10de October ere flere end 200 Stafetter og Courerer afsendte fra Aachen. Man siger at Occupations=Armeen skal forlade Frankerige inden Udgangen af November, og at dette Rige skal i Forveien udbetale 350 Mill. Fr. Den Østerriske Keiser er kommet sig igien af sin Upasselighed og har viist sig for Folket. Keiser Alexander spadserer ofte ganske allene og forklædt, og begiver sig midt i Folkeklyngen; for nogle Dage siden blev han dog kiendt af Mængden og modtaget med et Vivat raab. Paa en saadan Spadseretour mødte en Trængende ham og bad om en Understøttelse, den blev afslaget; men nu sagde den Ansøgende: jeg er meget nødlidende og fortiener Deres Velgierning, og jeg veed at jeg ikke skal bede forgiæves; thi De pleier at giøre meget godt incognito. Han fik en anseelig Gave.