JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
J Aaret 1768 udnævntes General Adjutant Krogh til Kammerherre, og i 1772 til General-Major samt til commanderende General Nordenfields. Aar 1774 udnævntes han til Ridder af Dannebrog-Ordenen, og 1781 befordredes han til General-Lieutenant. J Aaret 1788 overdroges ham General Commandoen over hele den Norske Armee, medens Prinds General-Statholderen var fraværende. Aar 1793 befordredes han til General, og udnævntes 1801 til Ridder af Elephanten, det Danske Riges første Orden. Den Virksomhed, som fulgte Hr. General Krogh endnu i hans høie Alder, kan man slutte deraf, at han, da han allerede havde fyldt sit 73de Aar, greb Pennen for at forsvare den Konges Minde, hvis Person han for 50 Aar siden med Vaaben i Haand havde forsvaret ved Collin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Udi et i Tydskland udkommet Skrift forekom nogle Yttringer, som Hr. General Krogh ei ansaae for at have rigtigen bedømt hans Helts Bedrifter, hvorfor han i en Afhandling gjendrev hvad der ei syntes ham at være overeensstemmende med Sagens sande Sammenhæng, samt meddeelte tillige historiske Oplysninger om Bataillen ved Collin, og om de Krigs-Operationer, som dermed stode i Forbindelse, hvilken Afhandling erholdt en fortjent Plads i det militaire Tidsskrift "NeuBellona" (1805).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Sjelens Anstrengelser kunde dog ikke i Tidens Længde overvinde Legemets Skrøbelighed, og Naturen fordrede sin Ret. Allerede adskillige Gange havde Hr. General Krogh yttret det Ønske, at nedlægge en Commando, som han havde ført med en saa udmærket Hæder; men Kongen, hans Herrisøgte saa længe som mueligt at benytte den pro vede Mands Duelighed, indtil endelig en haar Sygdom og aftagende Kræfter nødte Generaler, til, i Aaret 1814 at fornye sin Ansøgning, hvilken da naadigst bevilgedes, med Forsikkring om, at han for sin øvrige Levetid skulde beholde sin hele Gage og Emolumenter i Pension. Men inden Hr. General Krogh skulde samles med sine Fædre, var det ham forbeholdt at opleve en af de mærkværdigste Statsbegivenheder, i Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Ved Freden i Kiel (den 14de Januar 1814) aftraadte Hans Kongelige Danske Majestæt alle sine Rettigheder til og Fordringer paa Kongerget Norge til Hans Majestæt Kongen af Sverge, og samme Aar antog Norges Riges i Christiania forsamlede Storthing den Stats-Forfatning, som for bestandig forenede Sveriges og Norges Riær under een Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Sveriges og Norges Konge var nu altsaa General Kroghs retmæssige Øvrighed, og efter at han havde ofvet Skilsmissens sidste, smerte fulde Taarer til den Regjering, under hvilken han var født, og som han i 68 Aar med Troskab og Redelighed havde tjent, omfattede han med mandig Fasthed og en værdig Borgers Varme de nye Pligter, hvortil de høitideligste Forbindelser kaldte ham. De Fordele, som den Nordiske Halvøes Forening under eet Scepter vilde medføre, undgik ei hans modne dømmekraft, og Fremtidens Forhaabninger udbredte endnu Glæde og Tilfredshed over den redelige Borgers sidste Alderdomsdage. Jndsluttet i sin eenlige Hytte, hvor han i de tapre Trønders fjerne Dale med den Retskafnes Rolighed oppebiede sin nærforestaaende Forvandling, op søgtes han dog af den skarpsynede Belønner, der vilde give sine nye Undersaatter et høitideligt Beviis paa, at Tienester, som forud vare ydede Fædrelandet, ei for hans lyse Blik skulde tabe Noget af deres Værd ved de forandrede Statsforhold, og General Krogh udnævntes (1815) til Ridder og Commandeur af Hans Kongelige Majestæts Ordener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Den graahærdede Kriger modtog med Ærbødighed denne Nordens ældgamle Ridder=Prydelse, som et helligt Pant paa, at ligesom Svenske og Normænd Haand i Haand deele Farer og Besværligheder, have de ogsaa lige Andeel i det fælleds Faderhjerte. Nordstjernen, Geniets Sindbillede, staaer midt over Fieldet; den kaster sine Straaler til begge Sider; fælleds at opfatte dem vil fordoble deres Lys og Kraft, saaledes tænkte det Kongelige Krigs-Videnskabs=Akademie, og Hr. General, Ridder og Commandeur af Hans Kongelige Majestæts Ordener m. m. Krogh udnævntes (1816) til Akademiets Æres Medlem. Hr. General Krogh var tvende Gange gift; det første Ægteskab indgik han 1760 med Frøken Elisabeth von Schöller, der døde 1763, og efterlod sig 2 Sønner, hvoraf den ene endnu lever, i sit andet Ægteskab, hvilket han indgik 1765 med Frøken Margreta von Lerche, der døde 1807, havde Hr. General Krogh 6 Børn, af hvilke i Søn og 1 Datter endnu leve. Endelig kom hvilens Stund for den trætte Vandrer, og den agtværdige Mand overgik til en bedre Verden (den 3die August 1818), ledsaget af sin Konges Savn og sine Medborgeres Høiagtelse, efterat han havde fyldt sit 86de Aar, og i 68 Aar tjent og hædret sit Fædreland. En Nordisk Klippe var hans Sindbillede, Konge og Fædreland hans Valgsprog, Redelighed hans Leveregel. - Æren hans Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
J Schwabach, en lille Stad i det Anspachske, fødtes nylig et mærkværdigt Misfoster. Et syv Maaneder gammelt mandligt Foster har over hele Kroppen en hvid, haard, pergamentagtig Hud, paa flere Steder af Kroppen er denne regelmæssig adskilt, hvorimellem viser sig en høirød blød Hud, der danner fortløbende Skriber, ligesom om røde Bændler vare indlagte. Haandledens og Haanden indtil Fingrene bestaae af to til hinanden voxne runde, høirøde Legemer, af hvilke de krumme hvide Fingre fremrage som Kløer; Fødderne have en lignende Dannelse. Barnets Hoved har hverken Øren eller Næse, Øienhullerne ere udfyldte med en høirød hudagtig Masse; Munden er meget stor, og omgivet med meget tykke opspilede Læber, mellem hvilke Overkjæben, som er forsynet med store Tænder, er synlig. Underkjæben er tilbagetrykt, Halsen meget tyk og omgivet med røde Striber. Dette Misfoster, ligner saa temmelig i det Hele en med røde Baand, udpyntet Harlekin, som har en styg Maske for Ansigtet. J den første Maaned af sit Svangerskab saae den sunde og velskabte Moder en Harlekin danse paa Line, blandt flere opmærksomme Tilskuere stod hun paa et Stillads af Bræder, som gik itu, hun faldt, og i Foldet svævede den paa Linen hængende Harlekin for hende, og som hun i lang Tid derefter ikke kunde faae ud af Tankerne. Hun troede derfor, at hun havde forseet sig. Dette Misfoster levede 24 Timer, og opbevares af den i Schwabach practiserende Læge, Dr. Baumgartner, i Spiritus vini.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Hidtil havde man i Paris intet fuldstændigt Skelet af Hippomotamus. For at tilveiebringe eet, dvælede Hr. Laalande længere end en Maaned paa Sydafricas Slætter, og var endeligen saa lykkelig, at dræbe en 6 Fod høi og 12 Fod lang Flodhest. Den Allarm, som dens sædvanlige Gang foraarsager, sammenlignes med den Lyd, som fire Vaskerkoner, der banke Linned paa Stene, foraarsage; men dens Stormskridts Brusen, da den fik det første svære Saar, og, nedstyrtende alt hvad den mødte, ilede i Havet, overgik al Forestilling. Dens Øine, dryppende af Blod, flammede Jld; dens Gab, i krampagtig Bevægelse, skummede Blod; dens Brøll, afbrudt ved Stønnen, rullede som Tordenen igjennem Skovgrunden, og Jorden bævede under dens Fodtrin. Et andet Skud, tæt under Øret, skilte den ved Livet. Ti Stude vare ikke istand til at trække dette Kjæmpelegeme. Man maatte paa Stedet sønderstykke det, og ved en Jndhegning sikkre det mod vilde Dyr. Forbudet mod at gjøre Jagt efter dette paa Cap alt mere og mere sjeldent blivende Dyr, blev til Gunst for den franske Naturforsker ophævet. Engellænderne troede selv ikke at Jagten vilde lykkes, men glædede sig dog, da den var faldet saa heldigt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Dr. Loewer i Halberstadt har opfundet et Beskyttelsesmiddel mod Skarlagensfeber. Han lader nemlig 1 Gran frisk tilberedt Extract af Belladonna opløses i 8 Lod Orangeblomstervand, hvortil kommes 1 Qvintin rectificeret Viingeist. Deraf gives et Barn paa 1 Aar 10 Draaber Morgen og Aften, og fra 2 til 15 Aar 20 Draaber, fra 48 en mindre, og fra 8 og flere en større Theeskeefuld. Hos nogle 50 Børn, som Doctoren behandlede, og som kun i tre Dage havde brugt Midlet, kom Feberen vel frem, men saa let og godartet, at kun et eneste Barn døde for ham af Hjernebetændelse. Jæger Mod. For at røgte sit Kald gik den 6 laarige Skovløber Clair, fra Møllendorf, d. 21de November ud i Skoven. J den dybe Snee fandt han Spor af et Vildtsviin, og rammede det med en Kugle, dog blev det først i en betydelig Afstand indhentet af hans Hund. Clair, som imidlertid atter havde ladet sin Flint, gik efter Dyret, men Geværet klikkede, hvorpaa Dyret angreb ham og flengede ham det ene Baglaar indtil Benet. Det rasende Haarige Dyr hug Jægeren nogle Gange med Tænderne, men Jagttasken beskyttede ham for betydelige Saar. Clair greb det strax i Struben, tumlede paa denne Maad nogen Tid omkring med det, til endelig hans Hund saaledes havde forrevet dets Kjød, at det af Smerte, ved at kaste Jægeren omkuld, unddrog sig hans Vold. Clair, som foruden det betydelig Saar i Laaret, havde faaet Fingrene saa beskadigede af Vildsvinets Tænder, at Neglene vare knuste, greb atter til Geværet – som imidlertid havde ligget henkastet i Sneen og var bleven ganske vaadt – satte det istand og opsøgte sit Bytte atter. Dette, som igjen for løs paa Jægeren, styrtede imidlertid død til Jorden ved et Skud imellem Øinene. Efterat Dyret var dræbt, aabnede den gamle Mand det, tog Jndvoldene ud, og gik derpaa hjem til sin Bolig, hvor han, efter at have mistet saa meget Blod, strax faldt i Afmagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Misceller. Man kan - siger Lichtenberg - laste en stor Mands Feil, men bør derfor ikke laste Manden. - (Denne Sandhed er alt for ofte bleven glemt i Henseende til Napoleon Bonaparte.)J det Ord Lærd ligger – efter samme Forfatter – kun det Begreb, at man har lært En meget, men ikke at han ogsaa har lært meget; derfor sige de Franske sindrigen, som alt hvad der kommer fra dette Folk, ikke les enseignes, men les savans, og Engellænderne ikke the tanght, ones, men the Learned." Vore Fædre kaldte med føje en Lærd – Boglærd, og antoge den for en Lærd, der talte som en BogShakkespegre, siger Lichtenberg, er for det meste vanskelig ganske at forstaae, og hans lærde Commentatorer have ofte ikke forstaaet ham. At oversætte ham godt er paa mange Steder ganske umueligt formedelst hans paa Biideer rige Metaphorer, hvoraf den bedste Oversætter dog altid kun kan give os nogle. Foruden en dyb Jndsigt i det engelske Sprog, som kun faa Udlændinger, kunne forskaffe sig, udfordres en Kundskab om Folkets Sæder, som er endnu vanskeligere at erhverve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 1/2 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1820) 67 1/2 Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 83. Rbdlr. r. S. eller 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Nyeste af Kjøbenhavn. den og 100,000 Attende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Januari 1821. Noget om Læger og Sproglærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Om Hovedcharakterens Bestemmelse ved Examen artium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Fra 21 December 1819 til 21 December 1820 er, ifølge en authentisk Fortegnelse, i Residents=Staden, ægteviede: 771 Par, fødte, af Mandkjøn 1664, af Qvindekjøn 1558, tilsammen 3222 (af hvilke 1008 paa Fødsels- og Pleie=Stiftelsen); døde, af Mandkjøn 1902, af Qvindekjøn 1516, tilsammen 3418 (af hvilke 36 Qvinder og 488 Børn paa Fødsels- og Pleie Stiftelsen, og 383 paa det almindelige Hospital, samt 241 Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet). Ere altsaa 196 flere døde end fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
J Aaret 1819 vare 789 Par ægteviede, altsaa 18 Par færre i 1820, i Aaret 1819 fød res 3409, altsaa 187 færre i 1820, i Aaret 1819 døde 2786, altsaa 632 flere i 1820, i Aaret 1819 vare 623 flere fødte end døde, i Aaret 1820 ere 196 flere døde end fødte. Heraf følger, at der i Aaret 1820 ægteviedes og fødtes færre, og derimod døde flere end 1819. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Afsindighed (Raserie, uroelige Tanker) 2: Alderdom 238 (næstforrige Aar 208); Barselseng 72; Beenskade 6, Beenedder 1; Betændelsesfeber (Jnflammation) 20; Blodstyrtning 23, Brok 3, Brystkrampe (Asthma) 16, Brystsyge, (Lungesyge) 583 (næstforr. A. 456 og 1818, 529); Brækning 2, Bylder 4; Druknede 41, Dræbt sig selv 24 (næstforr. A. 14), Durkløb 41, Dødfødte 127, Engelsk Syge 3, Faldne til Døde 11, Feber (hidsig Feber, Forkjølelse, Flodfeber) 33 (næstforr. A. 15); Flod (Saltflod, Fnat, Saar) 12, Forraadnelsesfeber 55 (næstforr. A. 42); Forstoppelse (Obstruction) 4, Frosne ihiel 4, Fundne døde 10; Galdefeber 10; Gigt (Værk, tør Værd, 23, Guulsot (Leversyge) 8, Halssyge 16; Hestig døde 20; Hjemsyge 1, Hjernebetændelse 2. Hoste 50, Hovedpine 2, Jndvortes Svaghed 18 (næstforr. A. 33 og 1818. 65); Kighost, 13 (næstforr. A. 38 og 1818. 46) Kirtelsaghed 55 (næstforr. A. 36 og 1818. 23) Koldband 10; Koldfeber 1, Krampe 286 (næst forr. A. 204), Kræft 12, Lamhed 5, Langvarig Svaghed 3, Mæslinger 269 (næstforr. A. aldeles ligen); Moersyge 6, Nervefeber 72 (næstforr. A. 15); Nervesygdom 79 (næstforr. A. 63); Nyffødte 62 (næstforr. A. 53); Orm 4, Po saa 12 Rosenfeber 6, Skarlagensfeber, 92 næst det er, d. 1818, 31); Slag (Krampeslag, 26 svære, at regne, 1818, 348); Slagstod (Apoplexie) oglandt de a 68 og 1818, 75) Slimfeber 11, Skide Stikflod 4; Sting Pleuris, Sidesting, dage, Strubehoste 24 (næstforr. A. aldeles ingen; Svindsot (Tæring, tærende Syge) 229 (næstforr. A. 210 og 1818. 227); Trødske 43 (næstforr. A. 38 og 1818. 49) Tænder 103 (næstforr. A. 113 og 1818. 119); Ulykkelig Hændelse 15 (næstforr. A. 18 og 1818 24); Vand i Hovedet 6, Vattersot 16 (næst forr. A. 141 og 1818. 132); Venerisk Sygdom 5, Uangivne Svagheder 25. - Af denne Sammenligning sees, at Hovedsygdommen her til Lands: Brystsyge og Svindsot, have i Aaret 1820 bortrykket 156 flere Mennesker end i 1819, og 56 flere end i 1818, desuden have Krampe, og Apoplexie i Aaret 1820 bortrykket 97 flere end i 1819, men den store Dødelighed i afvigte Aar foraarsagedes især af Mæslinger og Strube hoste, hvoraf der døde ialt 293, og som ikke findes paa Listen for 1819, og af Skarlagensfeber, af hvilken der i Aaret 1820 bortrykkedes 92 og 1819 kun 7. Af Krampeslag ere 85 færre og af Vattersot 20 flere døde i Aaret 1820 end i 1819. Ogsaa af Kirtelsvaghed ere 17 flere bortrykkede i 1820 end i 1819 og 30 flere end i 1818, derimod er af Kighoste død 25 færre i 1820 end i 1819. Af Selvmordere findes 10 flere angivne end 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Følgende er en Fortegnelse over Antallet af samtlige Lauges Jnteressentere og Mestere i Kjøbenhavn i afvigte Aar 1820, tilligemed en Angivelse af Nogle, ved hvilke mærkelig Forandring har havt Sted, hvorledes sammes Antal var 1819. og foregaaende Aar: Bagere 57 (næstforrige Aar 55); Barberere 13 (næstforr. A. 11, og 172 20); Blyetækkere 4; Bogbindere 42 (næstforr. A. 39), Brændeviinsbrændere 310 (i Aaret 1727: 200, 1743. 328); Bundtmagere 8, Bødkere 52 (næstforr. A. 85); Dreiere 16, Dugmagere 32, Feldberedere 3, Garvere 35, Gjørtlere 7, Glarmestere 37 næstforr. A. 33 og 1727: 12); Grov- og Kleinsmede 121 (næstforr. A. 132, 1743. 113 og 1771. 104); Guldsmede 98, Handskemagere 22, Hattemagere 20; Hjulmænd, 171727. 10 og 1743, 23, Hovkræmmere 37. (næstforr. A. 31, 1727 og 1743, 49); Jsen kræmmere 23, Kandestøbere 5, Knapmagere 13 (næstforr. A. 11), Kobbersmede 25 (næstforr. A. 29); Lygtemagere (Blikkenslagere) 15 (næstforr. A. 31), Malere 70 (næstforr. A. 68, Muur mestere, Gibsere og Steenhuggere 37, Møllere 31 (næstforr. A. 29, og 1727: 24), Naalemagere 12, Nagelsmede 8 (næstforr. A. 12), Parykmagere 34 (næstforr. A. 36, 1727: 40 og 1743, 69); Posementmagere 9, Reebslagere 19 (næstforr. A. 22); Remmesnidere og Sadelmagere 38, Seil, Flag- og Compasmagere ; Silke, Ulden- og Lærredskræmmere 126; Silke vævere 8, Skippere 874 (næstforr. A. 908) Skoemagere 441 (næstforr. A. 467); Skorsteensfeiere 5, Skrædere 358 (næstforr. A. 345); Slagtere 62 (næstforr. A. 82), Snedkere 228 (næst forr. A. 223); Stolemagere 24 (næstforr. A. 32); Sverdfegere 2 (næstforr. A. 3); Tobaks spindere, de privilegerede Fabriker iberegnet 31 (næstforr. A. 41); Tømmermestere 28 (næstforr. A. 30); Tøimagere 27 (næstforr. A. 24); Uhr magere 22 (næstforr. A. 24), Urtekræmmere 197. næstforr. A. 193 og 1818. 179, 1771 talte det da forenede Jsen, og Urtekræmmerlaug tilsammen kun 85 Jnteressentere); Viinhandlere og Fasbindere 42 (næstforr. A. 45), Vognmænd 52 (næst forr. A. 64), Vævere 16. Jalt 3819 Jnteressentere og Mestere (næstforr. A. 3909). Hos disse vare i Arbeide og Tieneste 3687 Svende (næstforr. A. 3563), og 2101 Drenge (næstforr. A. 2181), desuden aparte Arbeidere og faste Folk 1906, af hvilke 218 brugtes ved de her i Staden i Drift værende 56 Bryggerier (i næstforr. A. var de aparte Arbeideres Tal kun 1825, og i 1818. 1739). - J Aaret 1727 var Antallet af samtlige Lauges Jnteressentere og Mestere 1648, Svende 2012, Drenge 1709, i Aaret 1743. Jnteressentere og Mestere 2218, Svende 2501, Drenge 1850; i Aaret 1771. Jnteressentere og Mestere 2668, Svende 3061, Drenge 1764.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Posten fra Udlandet er denne Gang udebleven. Den Sjællandske Post ankom i Morges og medbragte Slagelse Avis, hvori Hr. Cancellieraad Birch og Hr. Pastor Bastholm i Slagelse opfordre Medborgere og Landsmænd til at sende een af dem hvad de kunne undvære og have Villie til at give, for at hielpe de ulykkelige Brandlidte i Bondebyen Holmstrup. Vel have gode Menneskers Hielpsomhed strax været rede at afhielpe den første Trang, i det Hr. Pastor Lange i Stillinge, den følgende Dag sendte 2 Tønder Rug, 8 Brød, en halv Side Flesk, en Skieppe Byggryn til Uddeling blandt de Brandlidte, andre Menneskevenner have taget deels Familierne og deels deres Creaturer til sig; en af Slagelse Byes Kjøbmænd, som har en Bondegaard i Landsbyen Hyllerup, tilbød sig strax at ville modtage en af Familierne med alle deres Creaturer, og Slagelse dramatiske Selskab opførte d. 4 Jan. Holbergs Jacob v. Tyboe til Bedste for de Brandlidte; – men Pengehielp er nødvendig, naar de Ulykkelige igjen skulle sættes i Drivt, thi foruden den største Deel Creaturer, nogle enkelte Kornhæse og lidet Jndboe, blev intet reddet i de afbrændte 4 Gaarde og 2 Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Blandede Efterretninger. Prof. Dittmar, om Vinterveirliget fra Midten af November 1820 til Foraarets Begyndelse Paa alle de høieste Bjergrækker af de nordlig asiatiske og europæiske mod Norden og Østen skakliggende Lande, ligesom og paa Jis Bredderne af Polaregnene, har der siden Juni Maaned d. A. indtil næste Høsts Jevndogn, i hver Maaned lagt sig Snee ned, dertil var en Afdrigelse af den frie Varme nødvendig, der var en følge af en eller anden Luftafkjøling. Denne lar paa Nordsiden af Europa indfundet sig for og efter den længste Sommerdag, og maa altsaa baragtes som en Følge af Sneemasserne, der endnu laae paa Høibjergene under Sneelinien, som udyklede sig i Maanederne April og Maj, efter den fremkomne Varme ved sammes høiere Steen. Denne fri Varme opløste paa høie Bjerge Steen, og saaledes begyndte deres Toppe i de sidste Uger af Foraaret 1820 at dampe og indhylle sig i tyk Taage. Al Varme var i hine høiere Regi eder afdraget, ofte indtil Frysepunkten og gelse, i Rør Derfor sneede det ogsaa et Par ædle, i Juli 34 Gange paa Tvindekjønned og de den omgivende høie Biel, 1000. Mellemalperne belagte sig fra 28 Aug. med Snee, og i den botaniske Hauge i Genf viste Thermometret i de sidste Dage af benævnte Maaned 89 Sr. Varme R. Denne høie kolde Luft absorberede, de øvre Regioner af Dunskredsen, Varmen og saa i enkelte Luftstraaler, der paa enkelte Bierg høie i Tydskland frembragte en Vinterkulde. Dette var blandt andet ogsaa Tilfældet Natten fra den 16 til 17de Septbr. paa de Schlesiske Bjerge, over hvilke Dunsterne indtil Frysepunkten afkjøle, des og som Snee nedfaldt paa Toppene, og hvor man blev den vaer den 17de. Efter de meterrologiske Jagttagelser paa Observatoriet i Breslau stod sammesteds Kl. 6 om Morgenen Thermometret noget over 4 Sr., det blæste S. O. og om Eftermiddagen Vestenvind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Alle Assens Høibjerge, som de nerzinskoiske Mussart- og Himalaya, ligesom og de kankasiske og tauriske Høiderækker, ligeledes i Europa Karpatherne og alle Arter Alper og Pyrenæer, staae efter deres Temperatur med de allerfjerneste Nordpollande i et næsten lige Forhold. Saasnart det fryser under 68, 76 indtil 80de Sr. nord. Br., saa indfinder ogsaa Frosten sig overalt paa Jøklerne, Firnerne, Gletscherne, eller hvad Jsbjerge ellers hedde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Mærkværdigt er det, at man i Tydskland, havde tidligere Snee paa Høiderækkerne, end de nordlige Egne, da i Schlesien strax efter Midten af Høstmaaneden, men i Egnen af Petersborg først d. 9de og i Jylland d. 13de October er faldet Snee. Selv i Schweiz saae man den paa lignende høie Bjerge, som Sneekoppe i Schlesien, to Dage sildigere, d. 19 og 20de Octbr. paa de lavere Berner Alper; den 24de ved Neuschatel og to Dage derefter faldt 6 Mile bag denne Stad, sydvestlig, en stor, af stærk Torden, ledsaget Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Alle physiske Omstændigheder, som nu kunne tjene til Basis for et Forudsyn af det forestaaende Vinterveirlig, vise, at dette Aars Vinter paa Nordsiden af Europa, det er, denne Side af den høie Bjergvæg, ikke vil være at regne blandt de milde, men snarere blandt de sneerigeste og meest middelmaadig kolde Vintere. De første ti Dage af den første Halvdeel af Maaneden. November blev Vinden meest staaende imellem Vest, Sydvest, og Øst, og først den 11te vendte den sig over Vest til Nordvest, der bragte paa den nordlige Skraaning af Tydskland den første Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Med dette hvide Teppe ere nu unægteligen alle Landhøie og Flader paa den europæiske Nordside tilstrækkeligen forsynede; dette maa have det paafaldende Syn til følge, at ogsaa en stor Deel af alle Syd- og Vestvinde i denne Vinter stedse ville være kolde. Overalt maa der i forestaaende Vintermaaneder blæse langt færre Ost- og Nord-Ost end Vest, Sydvest, Syd- og Syd-Ost-Vinde paa denne Side Alperne. Landene paa hiin Side, Tyrkiet, Ungern, Jtalien, det sydlige Frankrig og sydlige Spanien, men især Ungern og Jtalien, ville have flere Ost og kolde Nord-Ost Vinde, som fra de karpathiske, tauriske og caucasiske saavelsom de høieste asiatiske Bjerge i hine sydlige Lande maa blæse did.