JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-07-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 2den til 29de Julii af Patienter indkomne 156, udgaaet 148 døde 11. - Iblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse : En Arbeidsmand skaaren sig med en Hakkelse, kniv; en afskediget Soldat brættet et Barn, 2de Arbeids mænd nedfaldne, den ene meget forslaaet Hovedet, den anden brærter en Arm og forslaaet sig; en Tømmerdreng og en Arbeidsmand nedfaldne fra Bygninger, den ene brærket er Laar, den anden et Been; en Enke overkjørt og meget beskadiget sig, en Arbeidstarl skaallet sig; en Kone faldet og forvriet et Been; en Karl ved løbske Heste beskadiget ; en Snedkersvend farlig stukket sig med et Huggejern, en Soldat bræk tet et Laar ; en Arbeidsmand faldet og brækket en Arm; en Garde styrtet med en Hest og meget forstaaet sig : en Muursvend og en Dagleier nedfaldne fra en Bygning, 3de Arbeids mænd nedfaldne, den ene i Lasten paa et Stib, den anden af en Trappe og den tredie fra en Vogn, alle meget forslaaede.
Berlingske Tidende, 1797-07-01
Priis=Courant. korn. Rug, Dolkeensk, Td. Ad. Mk. t. Klislanger Skpd. 23 Rd. - Mk. t. Pommersk pr. 6 Rd. 3 Mk. s. Brænde. Favnen. Hvede, Holstensk, Td. 4 Rd. 1 Mk. t. . Høst=Sild Td. . 3 Rd. - Mk. 2 s. Pommersk Bøg. 8 Rd. 1 a 2 Mk. t. Dansk, Td. 2 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 3 Mk. Dansk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. t. Pommersk. 6 Rd. 4 Mk. t. kollandsk Td., 3 Rd. 4 Mk. Nørsk Vaar=Sild Td. 2 Rd. Mk. - s. Holsteensk Bøg. 8 Rd. 1 a 2 Mk. t. Bog Td. 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 6. Tran Td. . 21 a 24 Rd. - Mk. - s. Fyens Siellandsk Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 10. . Høst=Sild Td. 10 Rd. - Mk. - s. jydskenkelt 7 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 44. Bog=Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. t. . 7 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 6. Malt To... 2 Rd. 3 Mk. t. Salt. bu 5 Rd. 4 Mk. - s. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. a 1 Rd. 3 Mk. 1s. 1. Norsk Td. . . . Rd. mk. Davre=Grynso. 3 Rd. 2 M. tilkoneborsk Td. . . . 7 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1797-07-01
Kiøbenhavns Boghvede=Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. 6. Spansk Td. . . 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Efter Td. 2 Rd. 2 Mk. a 3 R.
Berlingske Tidende, 1797-07-01
Engelsk Td. . . 3 Rd. - Mk. Brænde. fede Vahre. Fransk Td. Rd. - Mk. Et Bønde Læs 1 Rd. 3 Mk. a Td. 3 Mk. 6. Jal, saltet Lammek Td. . 13 Rd. Vine. Et ræs Tørv 1 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. - Mk. t. Flesk, røget, o. 1 Rd. 2 Mt a 1 Rd. 3 Mk. s. En Adme Rhinsk Bun 65 a 30 Rd. Aal Td. . . Rd. 3 a 3 mk. t. grønsalted, Lpd. 1 Rd. a 1 Rd. 1 Mk.. s. udenrigs . 17 a 72 Rd. Forring. Oste, Svenske, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin . 60 a 30 Rd. Høe et stort Læs 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. holsteenske 9 a 100 Rd. - Mk. - s. udenrigs 300 a 70 Rd. et mindre dito 2 Rd. a 3 Rd. 2 mk.. s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 26 Rd. - Mk. 1s. Et Oxehoved Fransk Viin a 40 a 50 Rd. Halm et Læs Nr. 2 Mk. a 2 Rd., Mk. 1 Siellandsk Td. 30 a 32 Rd. Mk. s. udenrigs 10 a 50 Rd. Cons og Flederværk. Holsteensk, Td. 1134 Rd. - Mk. t. Et Oxeb. Fransk Brænder. Tælle, Lispd. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 3 Mk. 30 a 900 Rd. Kalkunske gamle Parret 1 Rd. Mk. 6. udenrige . Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. 65 a 15 Rd. . . unge parret 1 Rd. Mk. t. tisk. Humle. Canner fede et Par Rd., Mk. t. Beunsvige) . . madre et Par 1 Rd. . M. - s. Berins Fisk, Skpd. 16 Rd. - Mk., Garleber) Sted. 30 Rd. - Mk. t. Høns gamle Parret, 443 mk. 900 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. Rd. - Mk. . 3. . ter, Skpd. 12 Rd. - Mk. t. Grabandsk . . 30 Rd. - Mk. t. unge Parret. . . . . Klivste Stad. . 6 Rd. Mk. . . . Kyllinger et Par. 2 Mk. a 3 s. Norsk Torsk, salted, Td. 7 Rd. Mk. 2 s. Norsk Jern Skpd. Giæs levende Stk. . - Rd. St. . 16 Rd. M. Island dito, Td. 10 Rd. - Mk. 2 s. Tiære Td. . Slagtede Stk. Rd. om i dito tor Fisk Skpd. . 16 Rd. - Mk. A. Hør Skpd. 42, 43 a 32 Rb.) efter dens . Jnd 3 Mk. Enderet var . . Rd. 3 a 4 mk. t. bliver, Glod. de No. - Mk. t. Skorn hans Sted. 404 45 Ad.) Boveret. Æg en Søres. M. Duer et Par . . 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Manmaa den ere Jn I Gaar ere mange 1000 Mand lette Tropper af General. Hønderes Diaman ankomme heri og søger andre. bestemte for var Garn. Foruden de andrede forhaanden. hørende Magasiner af Levnetsmidler og Kontage blaae endnu. nange af samme anlagte De ere kandsegadestemte for Kropperne - General Administrationen i Lombardiet har sendt vor Manicipalitet den Ordre, at oprette paa det hurtig ster Batailloner Nationalgadere, og at sælge Palatet have Katte og andre Damaine Godser.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Venedig, den 12te Junii. Der der værende Municipalitet aler sig al Umaae for at hvale endder Miniant, hvorved bidindtil mange Stæder, Paa den faae Land skildte na fra Hovedstaden. Det har der der udstædt en Proclamation, hvori det gelærer, at Staden. enlig givningen Fordring paa noget Fortring og at den nen Meyerman tilkommende Sæde skulle være i den Stad. som er sidste Stemmer at Republikens Jndbyggere udvalgt, der General Duonapartes har dagivet sig fra Momeden. til naar hogning han ventes der. Af denne Aftene i Manerillo slutter man, at Døyedunderhandlingerne med de faaer ske Befuldmægtigede ergendt. deslestrægne af det genenangraveder ere nu Jndbyggerne afvæbnede Den ventnanske Provinds Dalmatien antasøger angieleg at tage Dette Resolutionen mange det signede derden. De Vildallig og Kloner altsaa den atte ville tiene som National Garden maae hage drer. Overhovedet har oveneral Buonapare ford. beidede manenske Kløstere vigtige Forandring.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Maaland, den 12te Junii. stalgende er den egentlige Convention som den een el denne Maaneden bleven undertegnet i Møntedellaar denne Baanaparie anden franske og sandt ved den gennen Rehalsk Dørger havdpult paa den en og de gennesiske Deynere Camblas Carbonara og Stra paa den anden Sr. den hvilken agter Republiken Genuns Skjebne og bestaaer, at følgende og Ariner Den genneske Regiering erkiender, at Sønveranteien har sit Sæde alle dennesiske Borgeres Forening. Den lovgivende Magt skal overdrages 2de repræsenterende Raadsforsamlinger, af hvilke den ene skal bestaae af anden anden at og Medlemmer. Den fuldbyrdende: Maar skal tilvare et Senat af 14 Medlemmer, hvis Præst. dent er en Dage. Dagen og Senatererne skal udnævnes af bage Raaden. 1) Enhver Menighed skal have et Municipalitet, og ethvert Distriet en Administration. Maaden, hvorpaa Valgene til Øvrigheds Embeder. Districternes Bestemmelse, og den civile og militaire Magte indretning skal gaae for sig, skal blive bestemt at en lovgivende Commilien, hvilken har at giøre Udkast til Constituonen. og alle Republikens agundlove herved den maae see paa. at intet sog tages imod den entholske Religion at Stadens consoliderie sield garanteren at lenugs Frihavn og St. evige Banken vedligeholdes, og at alle melige Anstalter. leiet til at underholde de nuværende fattige Noblii. Denne Commission maae inden ren Maaned fuldbyrde deres Ar Da salterigen er bleven indført dets Rettigheder, saa ere derved alle Slags Privilegier blevne afskaffede. Den provisoriske Regiering, som den 14de Han er bleen anstalleret, skal bestaae af 22 Medlemmer, og have Dr. gender. - Borgere, som være sig ved at tage Deel i den proviseriske Regiering, Fulle betale 1000 Daler i Straf. 1. Den provisoriske Regiering udnænger ufortøver, den lovgivende Commission, som skal udskaste Constitutionen. og sørger for de Erstatninger, som tilkomme de Franske, der ved Tildragelserne den 22de og 24de Maji bleve plyndrede. 10) Da den franske Republik vil give Beviis paa den Andeel, som hen tager i det gennesiske Folkes Vel, og da den ønsker at see samme frie for Factioner, saa bevilger den en Amnestie for alle Genuesere, over hvilke den har at beklage sig, saavel i Henseende til Tildragelserne den 22de og 23de Maji, som i Henseende til de forskjellige Optrin i Rigsleb, nene. Den provisoriske Gennesiske Regiering maa anvende alt paa Factionernes Undertrykkelse; og derfor bevilge en almindelig Amnestie.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Den franske Republik bevilger den Genuesiske sin Beskyttelse, ja endog Distand af sine Armeer ifald den er nødvendte til at lette ovenmelte Artikiers Fuldbyrdelse, og til at vedligeholde det genuesiske Gebets Jnteriet. De 22 Medlemmer af den provisoriske Regiering ere allerede udnævnte. Blandt samme ere i Adelsmand, 5 Kiøbmand, i Læge, 1 Proprietair, 11 Oberst, en Agerdyrter er Jngenieur, og Advorater og i Notarius. I deres Spidse staaer den hidtilve rende Dage Glacoms Brignale, som anden Gang er Dage hvorpaa man i nogle Aarhundrede ikke veed Exempel. Jørnuger ogsaa en National Garde bleven oprettet, hvilken for ger for den offentlige Roligheds Vedligeholdelse, og partrouil. lerer flittig.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Jmellem Frankrig og Genua skal nu ogsaa blive sluttet en Handelstrøriat. Til det genuesiske Pebet ere nu tilsammen Mand franske Tropper paa Marchen. Man troer at ogsaa visse hemmelige Artikler ere blevne sluttede imellem Frankrig og Genua General Merieldt er kommen til. at fra ien til Montebelle, hvorhen han, som der beder har bragt et afgiørende Svar fra Keiseren paa de den 24de Maji. sluttede Difinitis Fredspuncter.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Frade russiske Grændser, den 14de Junii. Den venskabelige Forstaaelse imellem det russiske og preus ge det, har efter Rygtet aldrig varet større endnu. Hane Keiserlige Majestæt, Panille har i Denseende til de habiske Anliggender rolinet og fuldtraat alt hvad der i Henseene: til samme var bleven aftalt og indledet af den høiselige Keiser. inde Catharina 11.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Paris, den 14de Junii. Tiden, naar Congressen skal aabnes Lille, beroet paa de ner Depecher, som man vene fra Engeland. Vor Regiering. vil sturte Fred med England allene og atte bare Pering. ge indbefattet i samme. Concronerne Lillg vilde dersom giøre den almindelig Congres nogen Aldant som skal de holdt i Henseende til Freden paa det faste Land. J denne Con deres nal Engelandette kunne tage Deel, førend der har sluttet en separat Fred med Over rete Befuldmægtigedes Balg til Fredsunderhar lingerne med Engeland giøre vore Journaler mange Anmar, ninger. J Perlets Journal siges der blandt andet Barchelem foreslog dertil blandt andre Borgeren Boutering. vor forrige Gesandt i Hamborg og Madrito som Aar har arbeidet i det diplommatiske Faa men forslaaet alt ligesaande. igiennem, som Forslaget af Darias, der proponerte Dørgeren Talentand Perigord til Medlem af Legationen. Bart lem stemmede hverken for Litourneur eller Pleville, hvi sidste er en tapper Sormand, men aldrig har beskjæftig :med det diplamatiske Fag. Derimod sig andet Blade at P. ville er bleven valgt for Marine Gienstandens Skyld, s. kunde forekomme ved Conferenterne. Maret, en meget i sigtsfuld Mand, graabede forhen i reiserligt Fangenskab. blev sat i Fængsel, da han begav sig til Ambassaden i NaarDen til General Seeretair ved Legationen udnævnte DergColchen, er meget bevandtet i doplomanske Sager. Fran rig har maaskee ham naar der videre i Perlers Journal tatte for Barthelems Live som han i Robertspierres reddede
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Fra Calais meldes, at der den 16de ere ankomme paa afStaluppe igengelske Matroser og 3 Qvinder, hvilke undstords fra det engelske Stil Jnsteridle ved Nøre i det Siedida de skulde arresteres De Klagtende passerne Linieskibet Man ment forbig saa kunde have skudt deres Staluppe i Grund men det laanedsatte et Stud paa den. Blandt disse 12 S. lalt brandt sig i Deligerie, i af samme var Præsident og andre Medlemmer af Jnsurtertions Commissionen. . bare en blaa og rød Kotarde, og et blaat Baand, paa hvil ter der staaer med gyldne Bogstaver de Ord: Den lovale : retmæssige Commission paa Hs. Majestæts Stid Justerial. Hvad ver Regiering vil giøre i Demeende til disse Folk og Tiden lære. De udsige eenstemmen, at dersom de bart kunner uddeels en god Sum Penge blandt Faller besande et Øieblik, da man lovede de engelske Sortel Parden ifald de vilde udlevere Hovedmændene for Jnsurrectioner kulde denne Parden just være bleven afslaaet, og den engelsk Flaade derpaa bragt til de franske Havn. Veiret er siden denne Maaneds Begyndelse saa kaldt, . det regner saa nophørligt, at man maaet frygter for Hr. Viindsteen. J disse Dage fandt man der opstaaer en Sedd. hvorpaa sted skrevet: Du sover Directorium son kan, meen Bulians Udbrud skal opsinge alle Frihedens Venner. du skal ogsaa finde den Gran i samme Angerians Dir sion skal Alvn indstedet fra Jtalien til Spanien, for derfra a. marchere med Portugal. - Endeel af de Contributioner. som Duonaparte har udskrevet i Jtalien ere allerede under vels til Paris. Man formerer, at samme beløber sig til at skellige Millionerede Penge Man veed her for vin .ten gode Forstaaelse imellem Frankrig og Preussen, vedvar. naldende.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Landen den 22de Junii. Den imellem Rusland og England den 24de Februari. sluttede og den 4de Maji ratistrette Handelstractat indede det i det næsentlige følgende Dages Contrademiernes Undersaatter skulle nøde en fuldkommen Stidsfart og Handels selved alle deres europæiske Stater, og blive imodtaget som de meest bruunstigede Mationer Storbrittaniens Under saattere kunne indføre allede Varog hos Jndsersaatte ere budet paa deres egne eller hørede Sildet endeersk Prerinde, og oplange dem i Magasiner og uforbinder sælge er. bemeske den en gres, uden at være nødte til at blive Børge Det samme kunne Russerne gjøre i Storbrittanien og Jnland, hvor de kunne kiøbe og derfra udføre alle Vare, man det Sølv allene undtagen. - Begge Parters Undersaattere. Falle betale en lige Ud og Jndførsels Told i Rusland, StorGrinansen og Jrland, enten saa Varene blive indførte med kassiske eller brittiske Skide. Storbrittanniens Undersaat stere kunne i Rusland betale de kiøbte Vare med den samme en kante russiske Mant som de have taget for deres kiøbte Vare. Beaaes Undersaattere skal være tilladt en frie Handel med de Stater, med hviler en eller anden af de contraberende Parter, sin befinde sig i Krig, eller herefter maatte befinde sig under den Detingelse, at de ikke tilføre Fienden nogen Munition dog med Undtagelse af de til Vands eller Lands bloquerte eller beleirede Pladser Alle Kanoner, Mørkere. Staden. værer, Pistoler, Bomber, Granter, Kugler, Kanten, me, Lunter, Kindt. Salpeter, Koraler, Pitter, 10 det Ramme Patrontasker, Sabler og Tømmer ere Conaabande og blive contiquerte imen hverken Stidene eller Paasagererne og de øvrige Vare skalle tilbageholdes Fald. der skalle opkomme Krig imellem begge Magterne skulle Personer, Salde og Vare hverken tilbageholdes eller continuere: mende første tilstaaes i det mindste en Termin af et Aar til at disponere over deres Efterter og begive nader. Det skal være de brittiske Kiøbmænd tillader de russiske Stater at han, Huse, at kjøbs og leie, og i St. Petersborg, Montan Arhangel. Riga, Reaal og i Havnene ved det sorte har skulle disse Huse være frie for Jndgartering. Det samme til staaes de russiske Kiøbmænd i Storbrittannien og Jrland Procesager ere de brittiske Kiøbmænd i Rusland kun underkastede Commere Collegiet - Degge Parters Kiøbmænd sul lette være forpligtede til at forevise deres Papirer eller Bo. ger, undtagen for Retten alt hvad der angaaer Paalag. endog Afgifterne for Varenes Jndt og Udførsel i Almindelig. hed, skulldagde Magter Undersaatters blive behandlede som de meest begunstigede Nationer. Denne Handelstractar, skal for det første vare Aar, fra den Termin at regne, da den sidste Commeret Tractat lod ud.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Gien, den 4de Junii. Den 10de udstædte Grev von Thurn i Steyermark en Catiæring, angaaende Keiserlige Troppers Jndmarch i det vednetianske strien. Hoved Aarsagerne som have foranlede. get denne Jndmarch, ere efter samme følgende: 1 Revolutions Aanden som har indtager det ventianske Seders Jndbyggere, hvilken truer Nadne Nationerne og paalægger Keiseren, at giøre dem sikre for de bedrøvelige Følger, som deraf kunde opstaae a De gamle Rettigheder som Hr Kei stalle Majestæt og Hans Forfædre fra fordums Tid at have bart paa det venstianske Jstrien, der fordum udgjorde en Deel at Ungarn. Da nu saa mange venetianske Provindser rivestales fra Venedige Sønderainitet, saa har Dangtor Majestærnet, at itte kunne paa nærværende Tid lade sine gamle en mandede Rettigheder fare. Paa denne Erklæring af Eren ven Thuen, fulgte strax en almindelig Parden saavel for de ket Undersaattere, som ere flygtede til strien, for ikke at gribe til Vaaben, som og for de venetianske Undersaattere. som havde forladt deres Fædreneland. Grev von Thurn er selv ankommen til Capod Jstria, for at tage denne Hovedstad og det hele venctianske Jstrien, hvori hidtil mange Mord og Voldsomheder vare begaarde af Folkeriksk. Skyde, Feldttøimester Alvinzu er ankommen hertil fra Pest. Som det heder, stal han commandere de s. t. Tropper, som efter Buonapartes Anviisning selv skulle tage i Besiddelse der venetianske Dalmatien. - Vort Hof har nu formelig erklærer, den venctianske Ambassadeur Hr. Grimani, at han kunde bilvader som Particulair, men at man ikke kunde erkiende ham fremdeles som Ambassadeur. De keiserlige Tropper i Jtalien have ogsaa taget det venctianske Friaul i Besiddelse. Palmanuona og Udine skulle og allerede være besatte af dem.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Efter de nyeste Beretninger sin Moldau og Wallachiet udbreder Pesten sig sammesteds bestandig mere, hvorfor der herfratales Anstalter til at trætte en Cordon ved de galliciske grændser. Erkehertugerne. Erkehertuginde Amalia og den franske Prindsesse ere nu komme tilbage hertil fra Prag.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Haag, den 24de Junii. Udrustningerne til vor Expedition som syntes at have standset naaet have paa at faaet en forrigere Gang. De tilsamme bestemte Tropper ere i fuld Bevægelse, og i Forgaae endte en Bataillon af Nationalaarden i Amsterdamen nedres til Conventen med den Begiering, at den ogsaa maatte blive brugt til denne Expedition. Adskillige Klubber, en Selskaber have aabnet Sul skriptioner for at samle en sand at hvilken der skulde bevilges Belønninger for dem, som udmærke sig i Expeditionen: Unions Commissionen har allerede overleveret den Summe som skal blive brugt til Offigerernes og Soldaternes Solds Formerelse, der tage Deele Expeditionen. Da der ogsaa skal indskibes Cavallerie, saa giøre vore Husarregimenter sig megen Umage for at bringe det dertil, at de ligeledes blive indskibede. Den Mening er næsten almindelig, besynderlig iblandt vore Militaire, at denne Expedition ikke ditorte er stillet mod Engeland. Andre forsikre, at Hensigten ved samme er, at tilbagerobre vore og frarevne Colonier, og ophielpe den forfaldne Handel Paa Grændserne af Over=Øssel har en Deel af den 3die Dataillons anden, Halvbrigade vægret sig ved at tiltræde Marchen til Jndskibningsstedet under det Paaskud, at den ikke var bleven engaae. ret til Søe, men til Landtienesten. General Daendels, som skal commandere denne Expedition en Chef, har allerede begi ret sig derhen for at erfare de egentlige Aarsager til denne Vægring. J Forgaars døde Admiral Lucas i Schiedam. Man vil nu saae at see, hvad Vending Processen angaaende Expeditionen til det gode Haabs Forbierg vil tage.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
I Gaar har Baron von Bielefeldt havt sin første Andience hos Convents Præsidenten, og overleveret ham sit nye Credi tin som Kongelig preussisk Charged Affaires ved den bataviske. Republik Ved dette Skridt har det kongelige preussiske Hof gierningen erkiendt vor Republik, hvilket har været meget behageligt for den hele hollandske Nation, saasom Fred og Eenighed nu igien derved kan blive oprettet imellem det Oraniske Huses Venner og Fiender. Man forsiter berhos, at dette Huus skal ved den almindelige Fred bekomme et anstændigt Establissement i Tydskland. Den Chamed Anant Berlin, Borger Bordeaux, er sammesteds bleven ertiendt i om meldte Qvalitet Overhovedet har man denne Erkiendelse af vor Republik fra preusisk Side, fornemmelig der franske Gøndernement og den i Derlin residerende franske langt Caillads. Bestræbelser at tilskrive. Paa Dorgeren Pantes Forstag. at sende Defuldmægtigede fra det Repudtil til Frankrig, forat forge for sammes Jnteresse ved Kredsunderhandlingerne imellem Frankrig og Engeland er besluttet, at endnundsæt. te denne Sandelse, da man kunde forlade sig paa var allitter. Troeskab, i Fald Engeland virkelig skulde giøre alvorligerede forslaa, hvorpaa dog endnu bestandig er at tvivle, naar man ster til det Forbigangne
Berlingske Tidende, 1797-07-03
I Lille giøres allerede Tilberedelser til Conferencerne, som det parisiske Directoriums og der engelske Dostes Defuldmaa tigede skulde holde sammesteds angaaende Freden garnis. nen der skal blive forstattet med 6 Mand og for den D. fuldmagtige Leipurneur bliver indrettet et Dette Efter.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Rygtet er Haabet om en hastig Fred imellem England og Frankrigialen blevet noget formindstet. Det franske Directorium forlanger, at Engeland skal slutte en separat Fred uden at indbesatte nogen af sine Anlerte derig og altsaa at overlade Pormaal til sin egen Stræde, medens Franttighed disse Fredsunderhandlinger synes at ville arbeide til Fordeel. for Spamen og den hataviske Republig. Destaaer den 3die Juli.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Fra den 29de Juni til i Dag ere 25 Stille raskrede igiennem Sunder.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Kiøbenhavn, den 3die Julii. Den 1 April d. A. er den residerende Capellan laae Mi sen Luttis besluttet til Sognepræg for Sølved med Anner. erne Lacher og Fallereid. Den andet eiede er Digterdam. mer Hans Jørgen Trøsel beskiltet til aarlingsse maad. mand i Odense, og Dittedommer Conne Decemann hansaa til anden Raadmand sammesteds. Den og Dingenen. firmeret at være Forstand for Middag og Dierup Daasena. ler, Student Arnoldne Schytte Dieler kommemeret at vare Capellan pre Delseng for Dassels Sørnland Sands Mener Menigheder i Nordlandene. Denger Maler og fra Postierer Jens Petersen beskyttet til Porterende Parte. pasten imellem Nyberg og Dadergled. Den anden ingen Sognepræst i Forneling Müller connieret til Sogn. præst for Dusted og Allegle Menigheder Sielland, Prover er Geir Johnsen idalin beskittet til Biskop over Skaldeles Stift i Jsland; Sognepræst Hr Jensen ligesaa til Sogne. præst i Hadestad Præstekald i samme Stift. Den ande rige, dem er Student Dans Møller Bruun beskiftet at var adinn. arret og sagerdenende Sognepræst for Deres en Miil M. nigheder i Ribe Stift: Student Hans Tønning ligesaa til residerende Capellan for Schagens Menighed; Decter Thee lagte Hr. Peder Olinarius Buaae ligesaa til Sognepræst for Eger Præstegield i Aagerhuus Stift; Corarans Cornelige Lindligesaa til Postmaller i Nykinding i Sielland. Den 22de ciusdamer Hr. Hans Didrich Kildag bosattet til Spaneral. ser Svarbønne Præstegield i Tronhiems Stift: Cancellie. Sceretair og Sorenskriver Johan Koren besketet til Søren. skriver Døre Nommerige i Aagershuus Stift; Børgemester Christian Kiederich Bendere ligesaa en Sorenskriver over Haagen og Frarland i samme Stift; Anditeur Johan Hamme ligesaa til Dørgemester i Tronhiem, Grammatus JurieJgan Mathias Thomsen ligesaa til Kopinder danske Lanensees adet bedstige Compir. Dande Dunii har Hans Malagt allernaadigst udnævnt Justitsraad Christian Otto raad og Justitsraad Hver Christian Malling til virkelig. Etatsraader, Kammerraad Frans Daase, Cancellieraad garistian Alderen Fabritius. Kammeraaderne Andreas Lammann Mindelhos an Henrich Friderie Schlegel til virke. lige Justitsraader, Commeret Steretair Mangel Clarsen til regationsraad med virtelig Justitsraade Rang: Sion i Junii Maaned have til latinsk juridisk Examen fremstillet sig 44 Candidater at hans derholdte Laugabilem. og Nød og tog daad. Ligeledes have til dansk juridisk Framen fremstillet sig i Candidater hos at bleve erkiendte. Beqvemme paa Et ubeqvemme. Den 1ste hujus alt Capit. C. Mant til Barcellona med den Dag kom der asiatiske Compagnies Stil Danne. mart, Canil 2 Schuld, fra Ostindien med ostindiske Vare. "Onsdag Morgen den 11te Julii afgaaer den Kongelige Eterelser til Norge. Passagerer, Patter, Prætiola, "Pengeren Dancosedler, anmeldes og imodtages Dagen. kjøn fra Kietten til 3, paa Kiøbenhavns Nørste Post gamle Vacaner: Saanstallet til Lend, Schtaaer et Garme. i Aarshuus sin Røverer skal svares 150 Rdlr. til den i aller anderenderenderende Capellan. alen. Tde. Vinden. Han saa anlagt vare. de s. en o. Jan. . . . - an een.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Soelses Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imed Species 23 1/2 pr. Cento.