JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Frankerig havde i Enden af September Maaned foretaget, som det syntes, 2de lykkelige Jndfald i de fiendtlig sindede Naboelande, Jtalien og Tydskland. Et sammentrukket Corps at Besætningerne i Elsas under General Custines Commando havde, efterat de omkring Lan dan staaende østerrigske Tropper vare afmarscherede til Hovedarmeerne, gaaet over Rhinstrømmen, trængt ind i Speyer, og der deels ødelagt, deels bortført et betydeligt Magazin for de allierede Armeer, samt inddrevet Brandskat og gjort omtrent 2000 Krigsfanger. Det havde derfra vendt sig til Worm, og truede saalænge at hiemsøge alle tilgrændsende tydske Landskaber, som havde forundet Frankerigs Fiender, Ophold og Understyttelse, indtil en overlegen, fiendtlig Magt nødte det til at gaae tilbage. Besætningen i Diedenhofen havde ogsaa ved et Udfald ødelagt en anseelig Deel Levnetsmidler for de Allierede. - Den franske sydlige Armee under General Montesquion havde just paa en Tid, da denne General formedelst Mistanke om en hemmelig Forstaaelse med Hr. Fayette stod i Fare for at miste sin Commando, gjort Jndfald i Savoxen, og næsten uden Sværdslag taget dette heele Landskab i Besiddelse, samt erlanget et anseeligt Bytte af allehaande Krigsfornødenheder; et Skridt der kan have megen Jndflydelse saa vel paa den sydlige Deel af Canton Bern, som paa den Genfiske Republik. Et andet fransk Corps under General Anselme havde angrebet de Piemontiste Stæder Nizza og Villa Franta, og det var fornemmelig paa Staden Marseilles Bekostning, at man havde gjort dette Krigstog. Desuden var i Toulon udrustet en Flaade imod Frankerigs Fiender i Jtalien, og man meende, at dermed sigtedes til Neapolis. Til Ære for de franske Vaabens Fremgang i Savoyen, vilde man anstille en Fest, paa hvilken den marseilliske Hymne og Frieheden skulde afsynges. - Frygt og Mistanke, at nogen af de Herrer, Egalite (forhen Hertug af Orleans), Pethion, Robertspierre og Manuel skulde under den nye republikanske Regiering søge at tilvende sig en Slags Dictator Myndighed, have foranlediger, at National-Conventet har efter Hr. Dantons Forslag sat Dødstraf for den, som vover at tragte efter denne Værdighed; men omden egentlig Art af republikansk Regieringsform, som herefter skulle have Sted i Frankerig, var endnu intet besluttet. De under Nationalforsamlingen ansatte Commissioner til visse Sages Undersøgelse og bedømmelse ved blive endnu indtil videre. – Generalissimus Luckner havde søgt at retfærdiggiøre sig hos National-Conventet imod de tillagte beskyldninger, men man tvivlede dog paa, at han herefter fik nogen Commando ved Krigshærene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Tydskland. Det Haab, som man i Betragtning af de allierede Armeers Styrke og Foreening havde gjort sig om disses hastige og lykke lige Fremgang i Frankerig, har aldeles slaaet feil, og man har prøvet langt større Modstand, og flere Vanskeligheder paa dette Tog, end man man havde formodet. Den forventede Understyttelse af indenlandske Misfornøiede, hvorpaa de udvandrede Printser havde gjort saa vis Regning, og hvorom de havde givet deres beskyttere saa stor Forsikkring, udeblev; Tropperne kom formedelst det store Antal til at mangle Levnetsmidler, og deraf reiste sig til deels Sygdomme baade paa Mennesker og Heste. Dette Onde forøgedes, da Frankerigs vidtløftige Omkreds gav Leilighed til at giøre Jndfald og ødelegge de Allieredes Magaziner paa tydsk Bund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
J disse besværlige Omstændigheder bliver det ikke underligt, om en Deel af de allierede Tropper, trække sig tilbage ind i det Luxemburgske, medens en anden Deel gaaer over Rhinstrømmen for at befrie de tilgrændsende tydske Fyrsters Lande fra de Franskes Overfald, og om Krigsoperationerne, mod Frankerig saaledes i dette Aar standses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Polen. Til Rolighedens Vedligeholdelse staae nu de indrykte russiske Tropper, fordeelte i adskillige Corps, næsten overalt i de polske Lande. Med de polske Tropper er foretaget en lige saadan Fordeeling, og en stor Deel af samme har desuden faaet Afskeed. - Alle Confoederationerne have nu forenet sig, og den Greve Potock, som misfornøiet med den nye polske Constitution, drog til Petersburg, og siden fulgte med de russiske Tropper ind i Polen, er Confoederations=Marschal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
J Warschau, vidste man intet om, at Kongen havde isinde at nedlegge Regieringen. Derimod smigrede man sig med det Haab, at Keiserinden i Rusland ikke vilde have den nye Constitution aldeles omstyrtet og tilintetgjort paa den forestaaende Rigsdag. Man sluttede dette deraf, at Keiserinden havde erklæret, at ingen Lov eller Alt maatte bringes i Udførelse, førend den havde erholdet Kongens Samtykke. Man troede ogsaa, at det Petersburgske Hof vilde godt giørealden Skade, som de russiske Tropper have anrettet i Republikens Lande. - Den forrige Confoederations=Marschal, Greve Malachowsky, var med sin Familie reist til Wien, hvorfra han agtede at begive sig til Jtalien; og Kongens Brodersøn, Fyrste Poniatowsky, der commanderede den ene polske Armee imod de indtrængende Russer, er paa nye gaaet i kelser, lig Tieneste, og var allerede afreist til de mod Frankerig allierede Armeer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Jtalien. J Savoyen have de fardiniske Tropper hidindtil trukket sig tilbage for de indtrængende franske Corps, og det vil blive med get vanskeligt for hine, om de endog erholde østerrigsk Forstærkning, at drive disse ud af et Land, hvor Naturen tilbyder saa fordeelagtige Stillinger, især om disse skulde tillige, som det synes, besætte Genf og andre tilgrændsende schweitzerske Lande. – Neapolis siges at have forladt sit forrige Neutralitets=System og at have tilligemed Spanien tiltraadt Alliancen imod Frankerig. - Republiken Venedig har derimod fornyet sin Beslutning om at lagttage den nøieste Neutralitet i Krigen mellem Frankerig og de alliede Magter; deels fordi den ikke troede ved sin Medvirkning at kunde skaffe de Allierede Overmagten paa deres Side; deels fordi man ved Deeltagelse i denne Krig, istedet for at bortjage den franske Tænkemaade, snarere vilde befordre sammes Fremgang, om de allierede Magters Foretagende imod Formodning. skulde mislykkes; og endelig fordi Republiken, ved at sætte sin Krigsmagt paa en anseelig Fod og beholde sine Tropper samlede, saae sig i Stand, til med Eftertryk at kunde holde Smitten af den franske Revolution borte fra sine Stater. Den saa længe omtalede og forventede Bands bulle fra Paven imod Frankerig var endnu ikke udkommen; men Hs. Hellighed behandlede de franske Sager med sedvanlig Forsigtighed og Tanshed, og vogtede sig for at giøre noget aabenbar Skridt imod Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Storbrittannien. Endskiønt man endnu ikke med Vished kunde bestemme Dagen, naar Parlementerne skulde samles; saa troede man dog, at det i Aar formedelst de franske Anliggender, vilde skee tidligere, end det pleiede, og at Forsamlingen altsaa vilde tage sin Begyndelse den 20de November. - Subskriptionen, til de hertil flygtede franske Præsters Understyttelse, af hvilke mange reise herfra til Ostende, har været saa anseelig, at enhver har bekommet 40 Pund Sterling. Af den indsamlede Pengesum til Polens Understyttelse, som udgjorde omtrent 14016 Pund Sterling, har enhver af Contrahenterne erholdet sin Andeel tilbage, og den Deel, som ikke afhentedes, blev skienket til velgiørende Stiftelser i London. Man havde vel gjort Forslag om at sende denne Summa til den franske National-Convention, men det blev forkastet som stridende imod Gavens egentlige Bestemmelse. - J de indre Deele af Afrika, som ere næsten ubekiendte for Enropæerne, har en engelsk Major Houghton, med megen Fare og Besværlighed foretaget sig vidtløftige Reiser, og vilde endnu med sit Livs og Sundheds Fare fortsætte samme. - J England har det bestandig regnet i dette Efteraar, og man har i Kirkerne gjort offentlige Bønner, om Regnens Ophør. - Jndholdet af Kouffardie Skibenes Drægtighed i England og Skotland udgjorde i sidst afvigte Aar 1 Million 365000 Tønder; Værdien af enhver Tønde, Seil og Tougværk indbefattet, beregnedes til 8 Guineer, hvilket beløber sig til en Capital af 11. Millioner 466000 Pund Sterling. Herved beskæftigedes og ernæredes 80000 Matroser, til hvis Underholdning samt Skibenes Forbedring afgik aarlig 12 Procent af den heele Capital, hvoraf 1 Million 375920 Pd. Sterl. tilfaldt Skibbyggere, Seilmagere, Rebslagere, Smede o. s. v. Jkke desto mindre blev, efter disse 12 Procents Afdrag, 6 Procent reen Gevinst tilbage for Skibenes Eiere. Kongen, Dronningen og den kongelige Familie vilde forlade Weymouth den 1ste Octbr. og reise tilbage til Windfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
J Følge Kongel. allernaadigst Forordning af 23de Junii 1792 om Specie Bankens Oprettelse i Kiøbenhavn dens 2 s. bekiendtgiøres herved, at den Kongel. Danske Courant=Banke, for Specie=Bankens Representantere med dens Bøger og Regnskaber haver godtgjort, at der i det forløbne Bank=Aar fra 1ste Julii 1791. til ultimo Junii dette Aar, er indrettet og sat ud af Circulation den befalede Summa 750000 Rdlr. Danske Courant=Sedler; hvilken Summa i Overværelse af Representanterne for Species Banken den 24de September d. A. var offentligen forbrændte og tilintetgjorte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
J Representant=Forsamlingen for den Danske og Norske Species Bank den 5 October 1792. Tetens. Thulstrup. Broch. Saabye. Wilkens. Colbiørnsen. Cutein. Jinn. . . . . . Falbe. Skibsted. Collstrup. Christensen. Lauritzen. Kirstein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Dødsfald. Colding den 5te October, Hr. Otto Carl. von der Osten, Oberstlieutenant ved det holsteenske Cavallerie=Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Subskriptionsplan, paa Frederik Sneedorffs Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Det bifald, hvormed Prof. Sneedorffs Forrelæsninger over Historien og Statistiken ere optagne af hans Tilhørere, saavelsom hans Reise=bemærkninger af Minervas Læsere, og det Ønske, han ved sin Afreise yttrede til en Ven, i hvis Værge han betroede sine Manuskripter At disse, i Tilfælde af Dødsfald, maatte ved hans Venners Omsorg blive befordrede. til Trykken, giør, at jeg troer hans Landsmænd med Fornøielse ville modtage en Udgave af de Arbeider, som han vel, om han havde levet, vilde have givet en større Fuldkommenhed; men hvilke, uden Tvivl, endog i den Tilstand, han har efterladt dem, ville kunne til ne til at sætte ham et hæderligt Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
J denne Betragtning har jeg formaaet trende af hans Venner, Doct. og Prof. A. Birch, og Secretairerne C. Birch og R. Nyerup til at paatage sig Umagen med Udgivelsen af hans Arbeider, hvilke, saavidt man kan skiønne, vil komme til at bestaae af 4 Dele, hver omtrent paa et Alphabet, indeholdende følgende Materier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
1) Politisk statistisk Reise i Tydskland; Schweitz, Frankerig og England, i Aarene 179192. Til denne Reise, som det danske Publikum tildeels kiender af de i Maanedskrivtet Minerva indførte Breve fra en dansk Reisende, ventes anseelige Bidrag af hans Mannskripter i England; der tilføies desuden. a) hans endnu utrykte Dagbog paa en Reise i Norge, i Aaret 1790. b) Breve fra Gottingen og Leipzig, aftrykte i Minerva 1788. 2) Danmark, Ruslands, Sverrig, Polens og Tyrkiets Statistik. 3) De vigtigste Statsrevolutioner i Europa, i de tre sidste Aarhundrede. 4) Den Danske Historie indtil vore Tider. Forved den første Deel af disse Arbeider, hvilke man agter at udgive i den her nævnte Orden, agte hans Venner at sætte hans Biographie og det som i Anledning af hans Død er skreve til hans Minde. Til Subskription paa disse Skrivter, hvilke skulle udgives i een Samling, under Titel af Frederik Sneedorffs Skrivter, har jeg herved den Ære at indbyde Publikum. Prisen skal blive, som sædvanlig 3 Skilling for Arket af Trykpapiir, og 4 Skilling paa Skrivpapiir. Enhver som tegner for 10 Exemplarer, faaer det 11te frit. Subskriptionen staaer aa den til Nytaar, da den første Deel ventes at blive færdig fra Pressen førstkommende Paaske, 1793, og siden hver halve Aar en Deel, indtil det Heele er udkommen. Skulde et nogenlunde tilstrækkeligt Antal Subskribentere tegne sig for disse deres saa meget yndede Landsmands Arbeider, da ville Udgiverne pryde dem med Forfatterens, af Professor Juul malede, veltrusne Portrait, hvis Stik skal overdrages een af vore bedste Kunstnere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Subskriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendahl, Pelt, Proft og Hegelund. P. F. Suhm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Bekiendtgiørelser. Hos Madame Møller i Danmarks Gade er at faae 2 tilkjøbs en Vindovn med Jernrør og Trommel ligeledes et stort Spisebord med 3 løse Skuffer og at store med Laas og Nøgel. er foregaaende Gields Dom og Jndførsel, bli Ever ifølge Dom= og Jndførsels=Haverens Begiering, følgende Jes Jessen Møller heri Staden, tilhørende Eiendomme ved offentlig Auction bortsolgte nemlig: 1) En paa denne Stads Volde staaende saakaldet store Veiermølle, med alle sine Maalestene og øvrige Redskaber, samt een ved Møllen liggende Gaard, bestaaende af 11 Fag grundmuret Stuehuus ud til Møllen og 19 Fag Bindingsværk i Gaarden til Stald, Lade a. tilligemed een udi Værelserne staaende Jern Vindovn, og den Gaarden tilhørende Plads og Hauge. Saavel Gaarden som Møllen findes vel istandholdt, og Gaarden indrettet til Beboelse, for en honnet Familie Alle til Møllen henhørende Redskaber befindes i god og brugbar Stand, og Møllen ligger særdeles godt for Vinden fra alle Sider. a) En paa Stadens Mark beliggende Mølle=Eng, hvori aarlig kan avles 40 Læs godt Høe, for, uden den anseelige Nytte der kan drages af Eftergræsning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Over disse Eiendomme er berammet 1ste Auction den 1ste, anden Auction den 5te, og tredie Auction den 8de November næstkommende, alt om Eftermiddagen Klokken 2, og ved 3die Auction blive de til den Høistbydendende bortsolgte; Altsaa ville de Lysthavende til disse betydelige Eiendomme, behage at indfinde sig i Jes Jessen, Møllers Gaard heri Staden bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes. Fridericia, den 11te October 1792. H. Buhl. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilgning af 3die August indeværende Aar, som derefter er læst ved Nørre Jyllands Landsting den paa følgende 29 August, og ved Weile Byeting den 6te Septbr. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silen til med Aar og Dags Varsel samtlige Arvinger og Creditorer efter afg. Provstinde Sophie Hansdatter og forhen afdøde Mand Provst og Sognepræst for Weile og Hornstrup Meenigheder Hr. Hans Henrich, Neuchs, inden foreskrevne Tid at melde sig hos mig som Skifteforvalter med deres Fordringer, og samme beviisliggiøre. Weile, den 2den Octbr. 1792. J. R. Schiøth. Provst i Nørvangs Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Den Gaard som General=Major Bøhmer boer i - som ligger paa den østre Side i Princesindegaden, er underhaanden tilkjøbs, naar Liebhaberne vilde adressere dem til Jfrael Carl Wulf som eier samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Normedelst min og min Hustrues tiltagende Alder 2 og Legems Svaghed, agter jeg, underhaanden, at bortsælge min paaboende frie indkiøbte SelveierGaard, beliggende i Eltang Sogn og Bye, Brusch Herred, Coldinghuus Amt, skyldende for Hartkorn Ager og Eng 12 Tønder, samt Skov 3 Fkr. 2 Album. Gaarden er beliggende 3 fierdedeel Miil nær Colding, og 2 Mile nær Fridericia. Dens Beliggenhed er noget afsides fra det øvrige af Byen, og et saa meget meere behagelig, som den tæt indtil Porten paabrændses af dens betydelige Engbund. og Agermark; Skoven ligger neppe et Bøsseskud fra Gaarden, og tæt forbi Bryggerhuset rinder en Bæk med det herligste Vand. Bygningerne bestaaer af 77 Fag Huus, god EgeBindingsværk, foruden 3 Leiehuse i Byen, forsikkret i den almindelige Brand=Casse for 1220 Rdlr.; Stuehuset bestaaer af 13 Fag; Jndeholder 6 reele Værelser foruden Kiøkken, Spisekammer og Fade bord, saa at en honet Familie vil her finde en beqvem og god Boepæl. Til Gaarden er Skop af Eeg og Bøg, ei allene til egen Fornødenhed, men endog til betydelig Salg; Ligeledes god Tørveskier i Overflødighed. Gaardens Jorder ere udskiftede af Fælledskab, og indhegnede med dobbelte Grøfter, og tillige for det meeste med levende Gierde. Dens Udsæd er, det ene Aar mod det andet 28 Tønder Rug, 20 Td. Byg, 55 Tønder Havre, 16 Tdr. Boghvede, 1 Tønde Efter eller Vikker, samt 4 Skpr. Horfrøe. Høe=Avlen er aarlig 130 a 140 Læs. Gaardens Besætning, som den kan foere og græsse, er 10 a 12 Bester, 60 Fæeshøveder og 20 Faar. Gaardens øvrige Herligher vil jeg forbigaae her at berøre eller rose, da Liebhabere ved at tage Eiendommene i Øiesyn, selv bedst kan bedømme dem. Gaarden kan tiltrædes af Kiøberen næstkommende 1ste Mai, og hvem som maatte have Lyst at arcordere derom ville behage at henvende sig enten til mig selv pr. Colding, eller til Raadmand Buhl i Fridericia. Eltang, den 2den October 1792. Søren Bunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-19
Den 22de Decbr. førstkommende, om Formiddagen - Kl. 10, foretages paa Raadhuset her i Weile, Skiftet til endelig Slutning efter den her i Byen afg. Regimentsqvarteermesterinde Rasmussen, til hvilken Tid de samtlige respective Arvinger hehageligen ville møde, eller modelade, for at lagttage be res Tarv. Saa ville ogsaa Boets Credi= og Debitorer forinden anmelde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalter. Weile, den 16de Septbr. 1792. H. M. Lange. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Frankerig. General Custine har ogsaa bemægtiget sig de Allieredes Magazin i Philips burg, og gjort Forestilling til det Pfalziske Hof imod det af de Allierede i Manheim oprettede Magazin som stridende imod den lovede Neutralitet, samt fordret sammes Ødeleggelse; hvis ikke, nødtes han selv til at foranstalte det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Ved den Efterretning, at Fæstningsværkerne omkring Kehl istandsattes og forøgedes, skrev General Biron til Commandanten sammesteds at hvis man ikke holdt inde med dette Arbeide, vilde han ansee det som en Overtrædelse af Neutraliteten, og de i Fæstningen liggende tydske Fyrsters Tropper som Frankerigs Fiender; hvorpaa Arbeidet standsede. Den Brandskat, som paalagdes Stæderne Speyer og Worm, skal efter General Custines Bekiendtgiørelse udredes allene af Domcapitulet, Geistligheden. og Magistraten, og maa ikke falde Borgerskabet til Last. Generalen lod ved sin tilbagemarsch til Landau adskillige Personer bortføre fra disse Stæder som Gidsler for at forsikkre sig Brandskattens Betaling. J RysselBeleiring, som ophævedes den 6te October, ere Forstæderne blevne afbrændte og mange Huse inden for Volden ruinerede. Bed Rettraden gjorde Besætningen Udfald og tog nogle Østerrigere og Emigrante til Fanger. Paa adskillige Steder have de Franske Bønder grebet til Vaaben imod Østerrigerne, hvortil de skal være bragte ved de af Emigranterne udøvede Gruesomheder. Staden Genf skal have efter den franske Residents Protest vegret sig ved indtage Tropper fra Canton Bern, og overgivet sig til de Franske. Man beundrer paa nærværende Tid de franske Generalers Enighed i at stride imod deres Fiender, og vil vide, at denne ikke har havt Sted hos de Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Tydskland. Da en Deel af Armeen under Fyrsten af Hohenlohe er gaaet tilbage forat bedække de mynziske og trierske Lande, og et Corps af Tropperne i Forøsterrige er rykket, frem imod Speyer, har den franske General Custine ikke fandet det raadeligt at fortsætte sine Operationer videre i det tydske Rige, men trukket sig tilbage til Landau. Armeen under General Clairfalt drager ind i det Luxemburgske. Preusserne forskandse sig ved Ver dun og synes at vilde holde fast Fod i Frankerig. Beleiringen for Ryssel, som efter Forlydende foretages i et falsk Haab, og med for lidet Mandskab, er ophævet. Man frygter for et Jndfald af de franske i Nederlandene, hvor Tilstanden paa nogle Steder atter begynder at blive uroelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Subskription paa Bøger. Paa mit Forlag udkommer Hefteviis et Magazin for den nyere danske Kirkehistorie, samlet af det Siellandske Stifts=Archiv, og udgivet ved Stiftets beskop Dr. Nicolai Edinger Balle. Det første Hefte, som bestaaer af 21 Ark, er allerede udkommet. Aarlig udgives tvende deslige Hefter, omtrent af lige Størrelse, som da begge udgiøre et Bind. Heftet koster de Herter Subskribentere 64 s. paa Tryk, og 80 sk. paa Skrivpapiir; men indheftet 4 s. mere. Verket skal indbefatte Erklæringer og Resolutioner under visse Afdeelinger efter Materien, samt de offentlige Stiftelsers Historie, hvilke biskopen umiddelbar forvalter, og Regnskab for samme i hans Forvaltnings=Tid. Det første Hefte indeholder Vidnesbyrd om den iblant os herskende Religions Fordragelighed, tillige med den geistlige Enkekasses og Hielpekasses Historie, samt Regnskab. Subskreption modtages af Hr. Niels Lund, Amannensis hos Biskopen, saavelsom hos andre mine Venner og Committentere i begge Riger, og hos mig selv her i Kiøbenhavn. Gyldendal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Professor Baden agter at samle sine smaa latinske Skrifter, som i en Tid af næsten 30 Aar ere udkomne, og at udgive dem under Navn af : Opuscula Latina. En udførligere Subscriptions=Plan, som forklarer Stykkernes Jndhold, er at bekomme saavel hos ham selv, som hos Hr. Boghandler Agent Gyldendal og Proft i Kiøbenhavn hvor ogsaa Subscription modtages indtil Aarets Udgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Bekiendtgiørelser. Paa Sønderboegaard, som eies og beboes af Hr. 4 Hofunker Sturup, skeedte ikke antagelig Bud ved første Auction den 24 September sidstafvigte; Desaarsag er den berammet til anden Auction den 22de, og til tredie Auction den 29de November næstkommende. Gaarden er beliggende i Toldinghuus Amt, Ullerup Sogn, Stoustrup Bye, tet indtil Fridericia Mark, og, paa nogle Fag Udhuus nær, for faa Aar siden ganske af nye er opbygt, og til Beboelse for en honet Familie indrettet, ligesom sammes tilliggende Eiendomme i Mark og Skov, allerede for 23 Aar siden for sig selv mænds Steder med tilliggende Haugepladser, hvor have været indhegnede; Dermed følge tvende Huus af det ene er saaledes beliggende, at derudi, Følge derpaa til Gaarden havende Privilegium, kan drives Kroehold. Gaarden staaer i alt for Hartkorn 8 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., hvoraf 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. er frie Hovedgaarde, Taxt, og dertil haves 1800 Tdr. Sædeland, inddeelt saaledes, at derudi saaes 8 Tdr. Boghvede, 15 Tdr. Giøderug, 30 Tdr. første og anden KiervByg, 60 Tdr. (strygmaal) første og anden KiervHavre, foruden nogle Tønder Belakorn; Enghund til 80 a 100 Læs Høe. Et Skovkobbel paa omtrent 50 Tdr. Lands Størrelse, hvorudi findes noperlig Over= og Underskov af alle Slags mere end til Gaardens Fornødenhed, og dog haves endda saadan Rigdom paa Tørveskier, at deraf kan tages over 100 store Læs uden Skade aarlig, hvilket nu er en vigtig Artikel heri Egnen. Til Gaarden græsses 30 Hollænderie Køer, 8 a 10 store Heste, enddeel Unggæg og Faar med deres Afgrøde, og derforuden kan fødes en Snees Stude mere. Kongetienden af den Deel Hartkorn, som re Bondeskyld eies til Gaarden, og de tvende andre Tiender, ere tilfæstede Gaarden, den ene paa Præstens Livs= og Embeds Tid, og den anden paa endnu tilbageværende 15 Aar. I øvrigt siges intet til Eiendommenes Berømmelse, der bedst kan omdømmes af Kiendere, naar de komme paa Stedet, og det vil da tillige befindes, at det nyttige med der fornøielige her forbindes udi en høi Grad. Auctionerne holdes paa Sønderbyegaard bemeldte Dage, om Formiddagen Kl. 9, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Gaarden opbydes paa 2 Maader, nemlig samlet og i Parceller, til hvilket sidste haves det Kongel Rentekammers Tilladelse under 11te August d. A. i Følge hvilken Parcellerne ere inddeelte og afpælede, som paa Forlangende blive Liebhabere foreviiste, naar de derom henvende dem. enten til Hr. Hofjunker von Sturup som beboer Gaarden, eller Hr. Smith til Hønneberggaard som boer en Fierdedeel Miil derfra. Fridericia, den 23de Octbr. H. Buhl. Herredsfoged. Jen under 11te d. M. hert Avisen beN. B. tiendtgjorte Auction over Jes Jessens Møllers Boepæl, Veirmølle og Eng, bliver herved tilbagekaldet, da disse Eiendomme nu ere solgte under Haanden. Fridericia, den 23de October H. Buhl. Byefoged.