JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-02-19
Directionen for det kongelige octroierade danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onslagen den 4de April ved 10 Slet bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over en Deel indeholdte og usolgte ostindiske Vare hvorover Speciel-Carga den 17de hujus fra Compagniets Bogholder Contoir udgives, ligesom Varene 8te Dage torinden Auctionen i Compagniets Pakhuus kan tages i Öiesyn. Onsdagen den 11te April næstkommende, Kl. 10 Slet. Formiddag, bliver udi Kiøbmanden Hr. Peder Munchs iboende, Gaard der i Oven ved offentlig Auction opraabt, og om antagelig Bud skeer bortsolgt bemeldte Kiøbmand Munchs Opbudsboe tilhørende faste Eiendomme, saasom : 1) Hans beboende Kiøbmandsgaard, bestaaende af et Forhuus til Gaden 18 Fag, 2 Etager høit med Kielder under 7 Fag. i søndre Ende et Portrum af 2 Fag, og ved nordre Ende til bygt 4 Fag 1 Loft høi. Paa nordre Side en Længde Huus til Stald og Fæehuus, 10 Fag, 1 Etage høi, og paa vestre Side en Længde 22 Fag 1 Etage høi, indrettet til Lade og Pakhuus. Under denne Længde er 7 Fag Kielder. Samme Huse ere alle Ege Bindingsvært, med murede Vægge og Forre Overtømmer, samt teglhængte Tage. Et rumme ligt Gaardsted haves med Pompevand tæruden for Brygger ser, saa og en liden Baggaard med vedliggende Haugeplads hvori endeel Frugttræer, indhegnet med Plankeværk og Gierder. Bygningerne ere overhovedet i god og skikkelig beboelig Stand, hvortil høre de i Værelserne opførte Katkelovne, nemlig 1 tre Etage, 1 to Etage og 2 Jern Bilægger Kattelovne, og a) Et Stykke Jord her paa Byens Mark, beliggende i Nærheden af og Østen for Byen, af 6 Tønders Land. Saasnart Auctionen over hiinmeldte faste Eiendomme er forbi begyndes og fortsættes samme og følgende Dage med Auctionen over Boets Løsøre Effecter, bestaaende i Sølv, Tin, Kobber. Messing, Jern- og Træefang, Steentøi, Speile, Borde, Stole, Skabe, Chatoller, Dragkister, et Stueuhr, Sengesteder og Sengeklæder, Linner, Kister, Vogne, Plove, barve, Heste og Hestetøi, Køer, Faar og Sviin, Bielker, Fiel og Lægter, item endeel Krambodvare af forskjelligt Slags. med andet mere ihi ville de Lysthavende til fornævnte Tid og Sted behagentlig indfinde dem, hvor Conditionerne forløbig skal vorde kundgjorde. Ebbeltoft den 9de Febr. 1798. Vellum. Folge den under 29de September 1786 i Avisen skadte Bo. I kiendtgjørelse af Couratorerne for de getreuerske Stiftelsen, holdes den 1ste af de 4 bestemte enlige Sunlinger Omsdagen den 17de Martii, om Formiddagen Kl. 10 Slet, i Helliggeistes Sogne. præstes Renden, til hvilken Tid og Sted de, som have nogen at antage i Folgaden allernaadigste confirmerede Fundation 9de Artikel 7de f. ville behage at indfinde sig. Kiøbenhavn den 29de Februarii 1798.
Berlingske Tidende, 1798-02-19
Sil første Mail agter jeg at bortforpagte Juellunds Hollænde Brie, som herved for Liebhavere bekiendtgiøres. Kjøbenhavn den 20de Febr. 1798. Vilm: boendet Studiistrædet Nr. 61.
Berlingske Tidende, 1798-02-19
En betydelig Fabrik=Eiendom omtrent 4 Mile fra Kjøbenhavn i den behageligste Egn, og hvortil ere endeel Jorder og en betydeligt Fiskerie, er underhaanden tilkiøbs; Anviisning giver Proviantsforvalter Worsøe i Gothersgaden No. 196 1ste Sal. Til anstundende 1ste Mail er Ourøe Præstegaards betydelige T. Avling med Tiender at faae i Forpagtning, naar Lysthavende derom vilde melde sig paa Stædet, beliggende i Holbechs Fiord. Imellem Kiøbenhavn og Kiøge er sidstleden 7de dennes tabt. l og som et hvidt Lommetørklæde var indvarter, 1 Pa lange graaestribede strikkede Beenklæder, 1 guul og hvidstribet Kippers Vest med sorte Prikker, 4 Halstørklæder, 2de Skiorter, og et Lommetørklæde, samt noget Snuf= og Røgtobar. Finderen eller Jhænde haveren heraf bedes imod en god Douceur at levere samme Patte, enten hos Hr. Urtekræmmer Lyngbye boende paa Hjørnet af Friderichsberggade og Smede, bakken i Kiøbenhavn eller til Hr. Folmer Dyerlund i Kiøge.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
de
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Constantinopel, den 19de Januarii. De Rustninger, som Porten har anordnet mod Rebeller ren, Paswan Oglum er over al Beskrivelse. De, som vide at Rebelleren nyelig blev slaget ved Belgrad og Ruschulkunne ikke begribe, hvorfor man har commanderet 100000 Mand fra Asien, som daglig marchere her forbi. De tro derfor snarere, at Porten vil, ved Sagernes nærværende Tilstand i Europa og mod Revolutions=Grundsætningernes videre Udbredelse, tage en frygtelig Stilling. - Den franske General St. Cur, som efter Aubert Dubayets Død kom fra Bucharest, har tiltraadt den franske Gesandtskabs post, og aflagt et Besøg den 9de hos Reis Effendi.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Semlin, den 25de Januarii. Rebelleren, Pasvan Oglu, gaaer i sin Dristighed saa vidt, at han har svaret Keiser Selim 3die, som sendte ham Ordre ved en Generalanditeur at nedlægge Vaabnene. Han haabede snart selv at aflægge med 100,000 Mand et Besøg i Serallet, hvor de da kunde aftale med hinanden der mere. Rehelleren har foruden det lille Wallachie i Giørgevo, Silistria Sistove og Varna, ogsaa besat Sophia, men ganske afbrændt Sarkoi, og efter et tætved Nissa vundet Slag taget Marchen mod Philippoli. Ogsaa den nu værende Commandeur i Albanien skal være hans Tilhænger, og mange Albanere have slaget sig til ham. Til Belgrads Forstærkning ere 3de Pachaer ankomne, og Pachaen af Bosnien ventes endnu sammesteds med 10,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Wien, den 3die Februarii. Man har her forskellige Meninger om Tildragelserne i Jtalien. Paa den ene Side paastaaes, at Fæstningen Mantua skal uden alle Betingelser blive afstaaet til Østerrige, denne Paastand grunder man derpaa, at de Franske alle ede have bortført næsten alt Skyds fra Mantua. Den cisalpinske Republik skal for samme bekomme Hertugdommet erling. Parma, hvilket den desuden allerede længe har ønskeet, og Hertugen af Parma skal faae Gotgiørelse ved en Deel af det rommerske Gebet. Paa den anden Side siger man, at Frankrige har tilbudet Fæstningen Mantua, mod at faae Staden Venedig; men at derpaa var bleven svaret, at dette var tvertimod de sluttede Tractater, og at Jndretningerne i Venedig vare allerede bragte meget vidt. At det sidste ikke vil finde Sted, antager man her med Vished. - Efter Rygtet skulle 10000 Mand tydske Tropper være blevne beordrede til Understøttelse for Grændsetropperne i Bannatet og til Syr mien.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Wien, den 7de Februarii. Fra München er hertil ankommen en Officeer som Coureer, der har overbragt vort Ministerium Efterretning om Rhin skandsens Borttagelse af de Franske. Det synes ikke, at vort Hof har optaget Sagen saaledes, som Churfyrsten af Bayern, maasker har ønsket det; men man forsikrer, at der er bleven raadet ham, at bruge den største Moderation i Henseende til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Efter Beretninger i vor Hoftidende for i Dag giør Rebelleren af Widdin, Pasman Oglu, daglig videre Fremskridt i Tyrkiet. Fra Belgrad meldes, at en Tartar har den 22de Januarii bragt Paschaen den Efterretning, at Rebeller=Anføreren har, tilligemed det lille Wallachie, Gjorgevo, Ruschut, Silistria, Sistove og Warna, nu ogsaa indtaget Sophia, Hovedstaden i Bulgarien, og derpaa, efter en forefalden Fegtning ved Nissa, i hvilken han vandt Seier, vendt sig mod Philippopel. Paschaen af Rumelien, som skulde giøre ham Modstand, har, efter Rygtet, fundet sig for svaa, og inget Flugten med sine Tropper til Skovene. Jmidlertid har den største Deel af Macedonien og Albanien taget Pasvans Partie, og sendt ham daglig betydelige Forstærkninger. Det lader til, at han har Sigte paa Adrianopel, og derfra vil marchere lige mod Constantinopel, hvor Frygt og Forlegenhed tager hver Dag mere Overhaand.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
London den 9de Februarii. J Chatham og Shernes har allene Mandskabet paa 22 Krigskibe skiænket Staten 10 Dages Sold. Ministerial bladene sige, at der vist ikke vil blive noget Krigskib eller Regiment, som jo vil vise sig paa samme Maade. De offentlige Subskriptioner i Banten have den bedste Fremgang, og indbringe langt mere endes Tare. Jkke allene Kapitalister, men endog Kirkesogne, Statsmagistrater, Tienestefolk, rigPrivatpersoner og alle Slags Communiteter trænge sig til Banten, for at bidrage deres Skierv. - J Eftermiddag holdte Kiøbmændene en Forsamling paa Børsen, hvor Trængselen var meget stærk. Efter en Tale af Lordmajorer stemmede alle med ham, og der stedte store Subskriptioner, Tre Handelshuse i Manchester siges at have frivillig ubskribe, ret 35000 Pund Sterling, og et af samme, Huset Pele, gar allene 20000 Pund Sterling. Uagtet at Bank-Directeur Commissionen har subskriberet 20000 Pund for Staten Nødvendigheder, som en Foræring; saa vare dog mange derimod, og gjorde den Jndvending, at Commissionen ik havde Magt, at bortgive noget, undtagen Corporationen. sædvanlige Omkostninger, og at mange Udlændere, som havde Penge i Banken, forlade sig paa Bantens Bestallingsbrev, hvilket indeholdte den Forsikring, at al Profit ik skulde komme nogen anden tilgode, end Eierne. - J Gaa forsamlede Parlamentet sig igjen første Gang. Efterat nogle Supliter angaaende den trykte Tare paa Slag og Lomme=Uhr vare blevne oplæste, foreslog Hr. Manning, at den anseelige Fortegnelse paa Subskribenterne i Banten til Statens Fornødenheder skulde forelægges Underhuset, paa det deres Exempel kunde saa almindeligt som mueligt blive efterfulgt. Hr. Dundas bekiendtgjorde derpaa, at han vilde indbringe er Bill i Huset, efter hvilken de ordentlige Landtropper skulde completeres af Suplementair Militien, saasom man havde yttret mod en allerede passeret Bill af samme Jndhold adskillige Tvivl. Ved denne Leilighed saade han, at Fiendens Trudsler, at giøre et Jndfald i Engeland, forekom ham meget ubetydelige, og at den Forstørrelse, som han havde foresat sig i sine Tilrustninger, kom, som bekiendt, af meget skadelige Bevæggrunde; men det var dog stedse vel giort, at sætte Lands i den bedst muelige Forsvarestand. Breve fra Guernsen melde, at man der endnu bestandig frygter for, at de Frank skulle snart overfalde denne Øe. - J hele forrige Uge var Magrospræsningen i Søehavnene meget stærk.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
De fra Frankrige ankomne neutrale Skibe melde endnu intet om nogen Embargo. Til Jndien er bleven indskibet en forskrækkelig Mængde Ammunition. Blandt andet er Straa gene af 6 store Kanonbaade blevne bragte ombord paa den af seilende Flaade, hvilke i en kort Tid kunne blive sammensatte: Skibet maae lande, hvor det vil. For nogle Dage siden, de Whig Klubben holdte sin aarlige Sammenkomst, forsvarede Hr. For i en lang og frie Tale begge de Skaaler, som Hertugen af Nordfolk drak paa Hr. Fors Fødselsdag. Han erklære. de, at han tænkte i dette ganske overeensstemmende med Hertugen, og at han derfor troede, at han ligesaavel som Hertrgen fortiente Hs. Majestæts Misgunst, og at blive silde ved sin Post, som Geheime Kabinetsraad. Det storbritanniske Folks Souverginitet var hverten fremmed for det engelske Sprog eller den engelske Følelse. Den var Grund ve den til den hele engelske Regiering, og dersom den Mening, hvorpaa den grunder sig, var fals, fulgte deraf, at Kong Wilhelm 11. havde været en Magtrøver, thi intet uden Folkets Souverainitet havde sat ham paa Tronen, Kunde man vel endnu i vore Tider giøre den forskrællige og Gud spottelige Lære om Cands Statholderskab og en andsom melig Ret til Kronen til Caundvold for den Kongelige Magt, Neil Hs. Majestæt bosteder sin Kiønne vist efter bedre grundede Rettigheder, nemlig i Kraft af en Parlemems Act, som er bleven forfattet af Repræsentanterne for Foirets Majestæt. J Onsdags gil Hertugen af Norfolk til St. James og efterat han havde venter en temmelig Tid, førte endelig Lord Fauconberg ham ind i de Majestæts Kabinet. Her overleverede Hertugen Kongen sin Bestalling, som Lord Lieutenant i den vestlige Deel af Port, og sit Patent som Oberst ved Militien. Hertugen holdte det itte for passende: at giøre Hs. Majestæt Forestillinger angaaende sin Alsteds gelse, men forrettede blot de sædvanlige Ceremonier og traadte af med den største Agtelse. Han har ved denne Leilighed sin Embedsstav, som Lord Marechal af Engeland, hvil ten er arvelig hos hans Familie, og derfor ikke kan fratages. ham af de Majestæts Ministre.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Privatbreve fra Gener i Abereromby skulle ganske betræfte den Beskrivelse over de irlandske Grumheder, som LordMoira for nogen Tid siden gjorde i Overhuset. - Efter er offentligt dublinsk Blad skal bemeldte General paa sin Reise igjennem Jrland personlig have overtyder sig om der der indførte Systems Skadelighed og Umenneskelighed mod bemmeligt Forræderie, og holdt det for sin Skyldighed, at aabne Lordlieutenanten eller Gouverneuren af Jrland Dinene. Denne havde blot i Tillid til den islandske Lordeantiers Udsigende og efter hans Raad fortsat bemeldte Anstalter, og derfor kom det ham høist fremmed for, at blive revet ud af sin Vildfarelse af en saa upaatvivlelig Haand. Han satte Lordcantsleren tilrette derfor, og begge skulle have været i en hef. tig Ordvexling med hinanden. Man føier til, at Lordlieutenanten, Lord Camden, har fast besluttet, at ansøge Kongen om sin Afskedigelse og Tilbagekaldelse: Kantsleren derimod tænker ufortøvet at reise til Engeland, for at retfærdiggiøre sin Opførsel hos Ministerne. Denne Misforstaarne, giver mange det Haab, at den der værende Regiering forde blive forandret, og Landet endnu reddet fra Undergang Basel, den 9de Februarii.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Jndtil i Dag have vi endnu ingen sikker Efterretning om at de franske Tropper ere rykte ind i Bern. De Fredsbetingelser, som den franske Charge de Affaire Mengang har forelagt de bernske Deputerte, angives for følgende: 1) Pans de Vand eller Waatlandet udgjør en uafhængende Republik, 2) J Canton Bern bliver indført en Folke Regiering, som Frankrig. 3) Hele Schweiz indrettes efter fransk Mynster, rildWaliser=Landet undtagen, til en eneste Republik, 4) Canton, Been og Janch betale 20 Millioner Livter til den frande No. paalit - Den hedder og at det hele øvrige fraaste Samle, skal og efter til den lemadniske Republige grenensætte endnundestandigsraad Tropper her fordi. Jourcher den hele Revolution gaaer for saa ligesom der i Basel, uden Bind. ligandelse. Det gamle Raad har fattet af og en provisorig Folke Regiering er igien bleven indfødt.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Mannhelm, den 9de Februarii. I Dag er var Stad og Fæstning atter bleven opfordret af de Franske til at overgive sig, med den Betydning, at dersonderes Tropper itte inden i Morgen Aften bleve indladte i Besætning, skulde de hans da Veien ved Vaabenes Magt, Danar Gouverneur høist landsnulig ingen Forholdsordre har desangaaende, saaledes paa nye udsatte for den Fare, at blive beskudte at de Franske. Efter Breve fra i Gaar er den forblevet ved denne Opfordring.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Vien, den 10de Februarii. J Forgaars Aftes ankom uformodentlig hastig hertil den til fransk Ambassadeur ved vort Hof udnævnte Divisionegenral Bernadette. Han har blor Secretairen Gaden, en Adjutant, en Kammertiener og 4 Betientere med sig. Hans øvrige Følge kommer efter. J Politiets Dagseddel, som bliver overleveret enhver hertil ankommen Fremmed, altsaa og ham, har han udfyldt alle Rubritterne og blot ladet Religionen in Blaned. J Gaar tjørte han i en Øvrephan til Baron Thugut. Grev Metternichs Qvarteer bliver tillave for ham, og man tvivler ikke paa, at Keiseren, uden først at opvedte Resultatet af Rastadter Congressen, vil i dito Dage udnævne en Gesandt til Paris. Hoftidenden for Dag melder at Marchese Gallo, som sluttede Preliminarierne med Buonaparte i Løben, og nu er udenlands Statssecretair i Neapel, har faaet af Keiseren Ordenen det gyldne Srind. Alle tale her om de store Fremskridt, som den middinske Rebeller, Parman Oglu, giør, der, efterat har havde slaaet de imod ham sendte Pachaer, har ved Sophia forenet sig med Pachaen af Seres, hans Medrebeller, som tilbragte ham og og Mand, er nu paa Veien til Adrianopel, og vil snart bringe Storherren til at have i Hovedstaden. Seraskieren af Rumelien har han ved tilbagesendte Fangne ladet forkynde en nærforstaaende Visite. Harer en Ven af Kiøbmændene, har forsteret dem allevenne sin Beskyttelse, og skaaner overhovedet Undersaatterne meget
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Frankfurt, den 13de Februarii. Man forster fra mange Steder af, at en Bataillon Republicanere skal med det første rykke ind som Besætning Mannheim. Man siger og at Philipsburg skal blive befamed franske Tropper. De Franske vedblive at nedrive Rhin skandsen; Rhinbroen er endnu ikke bragt i Stand igien Hidindtil arbeidede man paa Fæstningsværkernes Forbedrelse. i Cassel og ved Maynz, men der med er nu bleven holdt inde og Bønderne ere sendte hiem. Der siges, at Udenværkerne ved Mayne skulle blive støifede, besynderlig Redouterne ved Mansbach, Hardenberg og Hechtsheimer=Linien. Man taler og om, at Staden Maunz skal, efter en Beslutning af Regierings Commissair Rudler, betale 192000 Livter, som dens Andeel af den militairiske Contribution af 3 Millioner. som er bleven paa at de probrede Lande. Municipaliteier siges at ville tilveiebringe denne Summe ved et tvunget Laan, til 3 Procent.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Tønsberg, den 30te Januari. I Gaar, som var den 29de Januarii og vor allernaadigste Konges Fødselsdag, blev det her i Byen oprettede Skoleholder Seminarium for Landalmuen i Aggershuus Stift høitideligerindret. Seminariets Jnspecteurer, som ere: Hr. Provst Hopstoch, Hr Byfoged Wulfsberg og Aftensangs præsten Hr. Lerche, havde forveien skrivtlig inviserer en sto Deel af Byens Jndvaanere, Provstiets Geistlighed og adskillige Embedsmænd fra omliggende Egn. Paa Jndvielsesdagen blev Høitideligheden først tilkjendegivet om Morgener, Kling ved Kanonskud. Henimod Kl. 11 forsamlede de indbudne Personer sig paa Seminariets Læresal, tilligemed et stort Antal af Jndvaanerne og udenbyes Folk af begge Kjøn Efter et Qvarteerstids Forløb blev igjen skudt med Kanoner, og strax derpaa kom Jnspecteurerne, Seminariets Lærer, Capellanen Hr. Langberg og 14 Elever ind i Salen, hver enhver forføiede sig til sin bestemte Plads. Nu begyndte Musiken, og en til Dagen bestemt Cantate (hvortil Texter, var sadt af Hr. Doctor Horn og Musiken af Hr. Cantor Flintenberg, blev nu at siunget ved Hr. Pastor Lerches Kjærest, og hendes Søster Jomfrue Rein, samt Dr. Bjørnsgaard. -de Provst Hopstod holdt derpaa en meget smut og passendTale over: De velgjørende Følger af en hensigtemessig Almue Oplysning, og da Talen endtes, besteg Seminriets Lærer Hr. Langberg Cathedret og holdt en, lig saa til Høitiden passende, kort og syndig Tale. Efter begge Talle stemmedes at Musiken, Sangerinderne, Sangeren og Seminaristerne et Choral, og derefter blev det øvrige af Cantaten afsynget, hvorpaa Jndvielses=Actens Slutning blev ved Kanoners Lysning tilkjendegivet. Den hele Handling var meget høitidelig og gjorde et behageligt Jndtryk paa Tilhørerne, der bestode af mere end 200 Mennesker. Man har sagt, at saavel begge de holdte Taler, som Cantaten kunde ventes trykte i noget periodisk Skrivt, maaskee i Hermoder. - Da Ceremonien var forbi, begav det indbudne Selskab sig fra Seminariet til Hr. Byefoged Wulfsberg Huus, hvor samme af Jnspecteurerne blev beværtet med et Middagsmaaltid, og medens dette varede blev Hans Majestæt Kongens, Hans Kongelige Høihed Kronprindsens - og den indviede Stiftelses Velgaaende, med Høitidelighed, erindret, under Jstemmen af dertil forfattede Sange og Kanoners Afskyden. Henimod Aftenen blev en stor Deel af Byen illumineret, og Selskabet forføiede sig, efter Jndbydelse af Jnspecteurerne, hen til Stædets Raadhuus, hvor en smuk Concert opførtes for mere end 100 Tilhørere. Hen forblev Selskabet til Kl. 12, da man, efterat have tilbragt saavel Dagen som Aftenen paa den behageligste Maade, skiltes ad. - Maae dette her oprettede Jnstitut, i sin Fremgang, svare til den Flid, med hvilken Jnspecteurerne arbeide paa dets mueligste Fuldkommenhed, saa tør man haabe, at Dagen, paa hvilken det aabnedes, vil med sand Glæde hellige holdes af de sildigste Efterkommere.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Kiøbenhavn, den 23de Februarii. Med Posten fra Stavanger til Bergen, som forliste i Nærheden af Stavanger den 4de Jan sidstl., er bortkommet, iblandt flere, følgende Bankosedler, nemlig : Af courante Sedler 4 paa 100 Rdlr., No. 26092, Ad 1782; No. 3852, No. 1783. No. 10519, No. 1790, og No. 10132, Ad. 1792. Af Species Sedler 3de paa 80 Rdlr., Nr. 22090, No. 1791, og Nr. 6207, No. 1796, samt Nr. 30973. hvis Aarstal ikke er opgivet: For at lette vedkommende Afsendere Midlerne, at faae disse Sedler tilbage, om de endnu skulle existere, betiendtgiøres dette, i den visse Forventning, at den eller de, som een eller flere af forbemeldte Sedler maatte forekomme, eller som derom maatte erholde nogen Underretning, behageligen ville anmelde saadant enten for Generalpostamtet, eller paa vedkommende Postcontoirer. "Tirsdag Morgen den 27 Februar afgaaer den Kongelig Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætio a Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen for, fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir Ved Tallotteriets 388 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 21. 40. 77. 68. 17
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Spørgsmaal. Skulde det være ubilligt om Landbeboerne igien bleve forundte deres forrige Frihed, at brænde Brændeviin, og skulde denne Frihed være fornærmelig for Staten, eller giør Jndgreb i Kiøbstædmandens lovlige Vinding og Rettighed Er det ikke ubilligt, at Landboemanden skal bringe sine Kornvare til Kiøbstæden, for at faae dem forvandlede i Brændeviin, en Drik, som nu hos Almuen er bleven uundværlig, og ved at tilberedes i Kiøbstæden, giøres overdreven dør, og som oftest der findes at være fordervet. Herom ønsker en Stadens Ven den solide og uinteresserede kyndige Mands Tanker.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Fra en Mand i Norge er mig et Brev, frankeret til Christiania, med sidste Post tilsendt, hvori en Rigsdaler og et Spørgsmaal undertegnet 7 til Jndrykkelse i den Berlingske Tidende; men da jeg anseer det for ærervrigt og fornærmeligt for dem, der maatte angaae, vil jeg ikke have at bestille dermed, saasom Forfatteren endog ganske anonynhar tilskrevet mig. De Penge, som blive tilovers fra Brev porto og denne Anmeldelse, kunne behagentlig affordres hos Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Gravskrivt. Hvor frygtelig, Død, er din Magt, For din dræbende Lee ere lige sikre.
Berlingske Tidende, 1798-02-23
Den kraftfulde Yngling og den udmattede Olding Med Tyrannens Egensind synes Du At øve den rædsomme Vælde. Som Du til forgieves der anraabes Hvor din Komme er velgiørende. Saa er færdig derimod din grumme Lyst At sprede Sorg i Glædens Boeliger. Dog - Du er kun et Bud fra Livets og Dødens Herre, Hvis Viisdoms Planer ere for Støvets Børn uoverskuelige Fordre - - - Tanshed og Tilbedelse. Tie da forvovne Klagestemme, Tilgiv, alvise Styrer, dette Udbrud Af en sørgende Ven, som her vermodsfuld skuen. Til denne snevre Boelig, overladt den forviisnelige Deel Candidatus Theologie Jens Ramsland, fød den 8 Junii Ad. 1773. nu billig dybt nedbøiede Forældre Velædle og Velvise. Hr. Birkedommer H. C. Ramsland. Belædle Madame R. L. Ramsland fød Hartmann. Kun Tiden, kun Christnes blide Udsigter til hiin evige Samlingsplads. Kan læge Deres Hierter, som bløde af sviende Saar Fordi denne haabefulde Søn, midt i Livets favre Vaar Midt paa sin her velbegyndte Hædersbane, Blev standset ved Døden den 30 Januarii 1798. Fred hvile over dit Støv, udødelige Ven! Uafbrudte Salligheder overstrømme nu din herliggjørte Aans Troefast og vennebuld var her din Barm Ømt og ædelt og skuldfrit dit Hierte værdig din Siæl Til hine forklarede og salige Venners Omgang, Til hvilke den fra Stovbyttens Ruiner glad opsvingede sig Dine elskende Forældres og Sødskendes og Venners taare blandte Klager, Vidne om dit Værd, som lønnes nu i Evigheden. Snart, og salige Haab, er og vor Reise endt Snart, indhimlede Broder, skal vi, som her en kort Tid græde Evig deele Glæden med Dig i Dit Frydefulde Canaan. Averisker. Dag, den 14de Februarii, behagede det Gud, ved Døden, at bortkalde min elskelige Mand, Justitsraad Søren Seidelin, i hans Alders 93de Aar. Dette for mig og hans efterlevende Børn sørgelige Tab bekiendtgiøres herved for hans og min Slægt og Venner, frabedende mig skrivtlig Condolence. Colding, den 14de Febr. 1798. Anne Marie sal. Seideling fød Borrebye.