JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Stokholm, den 10de Mai. Vor hele Skiærflaade bliver deelt i 3 Escadrer, den ene skal ligge ved Gothenburg, den anden i Landscrone, og den 3die i den Finske Bugt ved Sveaburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Man erfarer nu med Vished, at Kongen vil tiltræde sin Reise herfra den 20de i d. M.,men hverhen, veed man endnu ikke. Man giver os imidlertid den trøstelige Forsikring, at det ikke vil komme til Krig, og at, om det end- og skulde komme dertil, vi dog ikke skulde faae nogen virksom Deel i samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Warschau, den 11te Mai. Jgaar blev paa Rigsdagen bevilget, at et Preussisk Corps maa marschere fra Schlesien igjennem Polen til Preussen, hvorom den Preussiske Charge d' Affaire havde gjort Ansøgning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Man forsikrer her som aldeles tilforladeligt, at Freden imellem Rusland og Porten er vis, og man legger til, at Keiserindens Ultimarum. er ganske bleven antaget, saa at Catharines Standhaftighed dog tilsidst har vundet Seier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Wien, den 11te Mai. Det udspredte Rygte og Russernes Nederlag, ved Øen Zakanali i Donau er opdigtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Den 9de i d. M. erholdt vi her Efterretning om den vigtige Statsrevolution i Polen, hvorved Churfyrsten af Sachsen er udvalgt til den nu værende Konges Efterfølger i Regieringen. Der sagdes tillige, at Churfyrsten allerede havde antaget denne Tronfølge, hvorpaa dog endnu behøves Bekræftelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Haag, den 14de Mai. Om den Criis, hvori Europas Anliggender befinde sig, kan endnu intet vist siges. Imidlertid vedvarer dog det almindelige Haab om Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Cleve, den 14de Mai. De sidste private Efterretninger, som man har faaet fra adskillige Nordiske Hoffer, stemme deri overeens, at det bliver stedse rimeligere, at Tvistighederne imellem Rusland og de med Porten allerede Hoffer, venskabeligen blive billagte, og at disse Tvistigheder, som truede at afbryde, Roligheden i den største Deel af Europa, nær sten vil faae samme Udgang, som de, der bleve billagte ved den Reichenbachske Conpention.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
London, den 6te Mai. Med et Skib, som efter 11 Dages Sellads er ankommen fra Riga til Hull, har man Efterretning: at alle Engelske Skibe havde forladt der værende Havn, formedelst den der udbredte Efterretning: at Rusland havde fast besluttet at modsætte sig vor Hofs Paastand i Henseende til Pactficationen med Porten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Warschau, den 7de Maji. Adskillige Store, som med Heftighed satte sig imod den nye Constitution, lykønske nu til samme og underskrive den, da de see ikke at kunne ændre det, og Kongen tilbedes nu almindeligen af heele Nationen, for dette velsignede Verk. Om noget fremmet Hof, og hvilket, har havt nogen Indflydelse ved denne Forandring, vil Tiden snart lære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Amsterdam, den 7de Maji. Til de mange Opklaringer, som ved Engelske Debatter ere bekiendtgjorte over Slavehandelen, henhører følgende, at man regner, at aarlig 74000 Negere blive bragte fra Africa til America, og paa Engelske Skibe 38000, paa Franske 20000, paa Portugisiske 10000, paa Hollandske 4000, og paa Danske 2000. Antallet af Negere paa alle Engelske=Vestindiske, Bermudiske, og Bahama=Øerne bliver beregnet til 461484, og de hvide Jndvaanere til 58353. Regner man nu hver Britisk Neger til 400 Pd. Sterl. saa udkommer en Capital 28 Millioner 491955 Pd. Sterl. Værdien af alle Britiske=Vestindiske Øer, med Landgodser, Bygninger, Fæe, Slaver og Kyst skibe bliver af Vestindiske Planteurer og Kiøbmænd vurderet til 70 Millioner Pund Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Blandede Efterretninger. Kongen af Neapel er nu kommen tilbage til sine Riger efter et Besøg af 6 Maaneder hos sin Svoger Keiseren i Tydskland, hvor han paa Jagttoge har fældet 13756 Stykker Vildt. Af hans Hovedstads Lazaronis (Betlere eller Løsgængere, have 20,000 (de skal i alt være dobbelt saa mange) ogsaa begiert i høitideligt Tog at drage ham i Møde, og slæbe hans Vogn de sidste 8 Jtalienske Mile, fra Aversa til hans Residentseslot, med Jubel og Frydesang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
I et offentlig Blad meldes, at der er ansøgt om Tilladelse for et Corps Østerrigske Tropper, paa 12000 Mand at marschere igjennem Bayern til Grændsen af Elsas. Men denne Efterretning behøver Bekræftelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Hattemager Frey fra Stralsund har opfundet at gjøre et ganske nye Slags Tøi af Castor, som formedelst sin Lethed fortiener at regnes iblandt Sieldenhederne af Kunster. Opfinderen havde den Ære at præsentere og sælge til Hertugen af Meklenburg=Streliz adskillige Stykker, hvoriblandt især var et Stykke paa henimod 10 Alen, der ikke veiede meere end 32. Lod. Foruden at betale den forlangte Priis, forærede Hertugen ham et Gulduhr. Cagliostros egen Kone, hvilken han behandlede som Slavinde, skal selv have angivet ham for Jnquisitionen, og foraarsaget hans Arrest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Fridericia, den 26de Maji. J Mandags ankom Stiftamtmanden i Ribe Hr. Conference=Raad von Hellfried, hertil Staden, og reiste Dagen derpaa om Aftenen herfra, efterat have taget de offentlige Indretninger i Øiesyn, og nøie underrettet sig om sammes Beskaffenhed. Ædle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
En Mand i Q. som havde en Civil Betiening, og forhen havde været Vagtmester ved et preussisk Regiment og bivaanet adskillige Feld toge, havde til Naboe en fattig Soldaterkone, hvis Mand laae i Garnison i H. Konen havde Børn, og desuden i Mandens Fraværelse var meget syg. Vagtmesteren traf just paa sin Reise til H. Manden staae paa sin Post ved Porten, saa snart seer han ikke Vagtmesteren, førende han raaber, hvor gaaer det min arme Kone, er hun syg endnu, Ach and jeg kunde hielpe hende, sagde han, hvor ulykkelig er jeg, at jeg maae lade hende være hielpeløs. Gud veed at jeg ikke for hendes, og hun ikke for min skyld har fortient det. Du er en brav Karl, sagde Vagtmesteren, vær frimodig, du fortiener Medlidenhed. Jeg antager mig din Kone, og hun skal med Guds Hielp blive frisk. Ved sin Tilbagekomst gik han til en Læge, bad ham at besøge den syge Kone, og paa hans Bekostning at forsyne hende med Lægemidler. Lægen gjorde det, og vilde ikke taae en Skilling for sin Umage, men af ædel Medlidenhed antog sig den Syge, som blev fuldkommen helbredet. Vagtmesteren gaaer til Apotheket og forlanger Regning paa Medikammenterne, men faaer til Svar, de vare alt betalt. Hvem har da betalt dem, sagde Vagtmesteren. Jeg har betalt, Regningen, svarede Provisoren. J hvad Forbindelse staae de da med Konen spurgde Vagtsteren, Denne Kones Moder har baaret mig paa sine Armee, derfor har jeg betalt for hende. Jmidlertid takker jeg dem for deres Godvillighed mod hende. Og saaledes endtes denne venskabelige Strid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Anecdoter. En vis Mand var indbuden til Middags, hvor han fik Østers, der vare ganske raadne. For at faae Leilighed at sige Verten det, lader han, som han hvidskede til Fisken. Verten spør, hvad det skulle betyde, Han svarer: jeg spør dem, om de ingen Underretning kan give mig om min Fetter, som druknede for 14 Dage, men de forsikre det er over 3 Uger, siden de kom af Søen. To unge Studentere rede ud, og mødte en Bonde: Den Karl maae vi drive lidt Giak med, siger den Ene: Hør Du, vi ere lærde Folk og kan bevise, at Du er et Bæst: Ja det troer, jeg saagon gierne, svarede Bonden, thi jeg kan bevise, at jeres Saddel er et Muulæsel Et Muulæssel, hvorledes det? – Tilforladeligt; thi hvad der er imellem et Æsel og en Hest, er jo et Muulæsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
En voxen Bondedreng skriftede for en kacolsk Præst, og da han havde opremset en Formular, spørger Præsten, veed Du ei noggt, som Du ei har skriftet: Jo, gav Drengen, til Svar, at han og er anden. jeg beed noget; men jeg har sat mig for aldrig at aabenbare nogen Moders Siel det. Præ steen, som troede, han havde begaaet en grov Misgierning, paastod, hanburde aabenbare ham det, og efterat have faaet Løvte om Tavshed, siger han: Jeg har fundet i et vist Træe, en Fuglerede med Unger i, som jeg endnu aldrig har aabenbaret nogen, paa det ingen skulle komme mig i Forkiøbet og tage dem: Næste Søndag lastede Præsten de Forældre, der op droge deres Børn saa vankundige, at 1stedet for at skrivte deres Synder, tale de om Fuglereders: En Skielm der betroer ham noget en anden Gang, sagde Drengen og løb ud af Kirken) som nu nogen kommer og taer Ungerne før jeg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
En ung Adelsmand havde sat en Deel Penge overstyr i Paris, saa Faderen ei ville give hamt flere. Endelig skriver han, at han var død, og hans Fader maatte endeligen sende ham saa mange, at han kunne lade sig anstændig begrave. rette leden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Paaske. Høimesse. nendig Aftensang. Trint. K. Hr. Doctor Clauson, Hris Beck, Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Bekiendtgiørelser. 6, Følge allernaadigst Bevilling af 23de f.M., og efter Diderich Sørensen af Egtved Sogn, hans Forlangende, indkaldes herved 3de gange med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have nogen Ret til een af Søren Christesen til Anders Hansen af Øster Giesten den 18de Julii 1781 udstædt og under 2den Julii 1782 tinglyst Pante=Obligation, stor 116 Rdlr., der hæfter paa et af Diderich Sørensen bortsolgt Huus paa Tudvad Mark, at fremkomme inden foreskrevne Tid or Aanst, Jerlef og Slangs Herreders UingColding, og anmelde deres formeentlige Ret, hvis Mangel ermeldte Pante=Obligation ved og se i en S.) Dom vorden Mortificeret og af Panter Bøgen, udslettet. Colding, den 19de Maji 1791. ) Hans Junghans. (S.) Justitsraad og Herredsfoged. ---en 7 mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
i di Varde, Kiøbsted er sidstleden 5te April Frue 1 Narte Endorph., Enke efter Frigsraad Hr. Peder Panderup, af smitsom Svaghed, ved Døden afgangen. Skiftet er paa behørig Maade taget under Behandling, og Dødsfaldet strax, tilkiendegivet de af hendes Arvinger, hvis Navne og Opholdsted jeg var underrettet om; men ved Registeringen paa 30te Dag fandtes, et under 26de Martii 1756 allernaadige confirmeret Testammente, hvorefter begge Arvinger træde i lige Arv med hinanden efter Loven, naar den længstlevende uden videre nyt Egteskab bortdøer. Da saadant nu just hed er skeet, og Boet saa lidet kan bekoste noget Proclama til Retterne, som det lover nogen Arv for Arvingerne, saa vorder i de Berlingske og i Ribe=Stifts Aviser herved alle Arvinger efter afg. velbemeldte Krigsraad Hr. Peder Panderup. og (saavidt ikke ere anmeldte) hans Frue Maria Endorph, indkaldte og anmodede at melde og behørig legitimere sig hos den civile Skifte=Ret her i Varde enten til de i Loven bestemte 6te og 12te Uges=Dage, som ere den 18de Mai og 29de Junii, eller og imellem disse Tider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-05-27
Ligesaa ville Stervboets Debitorer, om nogle ere, erlægge hvad de skylde, og dets Creditorer i lovlige Tider kræve og beviisliggiøre deres Fordringer. Varde, den 10de Maii 1791. L. Fogtmann. de Bye= og Herredsfoged samt Hospitalsforstander. Den 10de i næstkommende Maaned, skal omtrent 1000 Favne Bøgebrænde offentlig sælges i den Kongel. Steenderup Skov. De Lysthavende kan bemeldte Dag om Morgenen, Kl. 9 indfinde sig ved Skovfogedhuset Selliumhauge i benævnte Skov, medbringe Caution, og de Høistbydende vente Tilflaget indtil paa Approbation. Hadersleb, den 14de Maii 1791. Em. Lassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
London, den 17de Mai. Fortsættelsen af Hastings Sag blev i Dag besluttet i Overhuset med 66 Stemmer imod 18 I Underhuset er bleven handlet og at forbedre den Parlements=Act, der forsecter 40 Pund Sterling til Præmie for den, som angiver en Delinqvent, og med sig Eed bevidner, at han er skyldig til Døden. Disse Blod=Penge have foraarsaget mangen falsk Eed, og Acten behøver, som den hele Criminal=Ret i Almindelighed en Forbedring. Nyelig var en Skribent i en grundig Afhandling forestillet Lord=Kantsleren Uretfærdigheden af Dødstraf i de Tilfælde, hvor Mord ikke er begaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Den sidste Hoftidende indeholder en vidtløftig Beretning om vore Vaabens seierrige Fremgang imod Tippo Saib i Ostindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Stokholm, den 17de Maji. Til Kongens Afreise er nu Alting færdig, og den vil efter Forlydende gaae for sig i denne Uge. Man vil vide, at Reisen gaaer til Aachen, men om det er vist, kan man ikke forsikre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
J Søndags blev Konge Gustav Adolphs Billede til Hest opsat paa sit Piedestal, hvilket skedte med stor Høitidelighed. Kongen og Kronprindsen vare derved nærværende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Vore Krigsrustninger ere nu mestendeels til Ende, og Alting er ganske roligt. Det seer her og slet ikke kriversk ud, og man troer, at der bliver en almindelig Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Warschau, den 18de Maji. Man kan nu ansee Freden imellem Rusland, og Porten som viis, den bliver ganske til Ruslands Fordeel, og en vis Magt skal have erklæret, at den ikke vilde blande sig længer i Portens Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Den 11te i d. M. indløb allerede Svar fra Churfyrsten af Sachsen; det er fuldt af den ømmeste Følelse imod Kongen og Nationen. Chur førsten lover at understytte Constitutionen af alMagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Hermanstadt, den 6te Maji. Efter nyeste Breve fra Vallachiet have Russerne siden sidste Affaire ved Braillov trukket sig atter tilbage i Moldau. Jkkun en Oberst med sit Commando og en Afdeeling af den under GeneralRibas staaende Flottille er bleven tilbage i Nærheden af Festningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Rom, den 7de Maji. Paven er den 5te i d. M. afreist til de Pomtinske Moradser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Mannskriptet med Titel Maconnerie Egyptienne, hvilket man fandt hos Cagliostro, blev af Jnqvisitionen fordømt som indeholdende Sætninget imod vor hellige Religion, som overtroisk, ugudeligt og kættersk, og den 4de i d. M. tilligemed denne nye Sekts Jnstrumenter, offenlig brændt af Bøddelen, og alle de som eie, læse eller lade samme trykke, trues med Kirkens Band.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Wien, den 18de Maji. Man taler her om en Formehling, som skal være i Verk, imellem Erkehertug Joseph og Churfyrsten af Saxens eneste Printsesse Maria Augusta, Kronarving til Polen. Endskiønt man ikke saa nøie kan bestemme Dagen, naar Keiseren kommer tilbage fra Jtalien, saa er det dog vist, at formedelst de vigtige Depecher, som den Engelske Minister Lord Elgin selv overbragte, hvilke skal angaae Fredens almindelige Oprettelse i Europa, Hs. Majestet har besluttet at ile med sin Tilbagereise, saa meget mueligt, og man forsikrer, at Hs. Majestæt ved Enden af denne Maaned vil indtreffe paa Laxenburg, hvorhen Keiserinden igaar med det hele Hof har begivet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
J Staden Riggio i Hertugdommet Madenahar været et heftigt Oprør, i hvilket Commandanten sammesteds har tilsat Livet. De Tropper, som Hertugen derpaa sendte imod Oprørerne, bleve omringede, og tagne til Fange, men godt behandlede, og efter nogle Dage løsladte med dette Svar til Hertugen: at Borgerne i Reggio elskede deres Souverain, men habe de alle Despotiske Gouverneurer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Paris, den 16 Maji. J Palais Royal blev for nogle Dage med stor Afsætning solgt et Kobberstykke, Pavens Bulle kaldet. Det forestiller Paven siddende paa sin Throne i al sin Prydelse. For ham staaer en Kiedel fyldt med Sæbevand, som AbbeRoyan giør skummende. Puus den 6te trækker. heraf Bobler, som han, efterat have givet dem sin Velsignelse, blæser mod Frankrig. Paa Pladsen sees Kongens Tanter og en Gruppe Cardinaler og Prælater. Prindsesserne viiste Bablerne med deres Vifter til Frankrig. Langt fra sees Frankerig siddende paa en Skye, omgivet af sin nye Geistlighed, og styttende sig paa Constitutions=Bøgen. Det modtager Boblerne, men giør dem til intet, ligesom de ankomme, ved at røre paa dem med Fingrene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Fra det Brandenburgske, den 22de Maji. Endnu er Dagen ikke bestemt, naar Kongen, vil reise til Preussen, endskiønt man siger, at det skulde skee den 1ste Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Den regierende Hertug af Brunsvig er ikke ankommen til Revnen ved Berlin, men der siges, at Hs. Durchlauchtighed vil bivaane Revuen ved Magdeburg, hvorhen Kongen reiser: den 25de i d. M. J den Preussiske Armee er skeet et stort Avancement imellem Officiererne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Hamburg den, 25de Maji. Tilforadelige Parisiske Breve, som igaar ere indløben over Holland, indeholde den vigtige Efterretning, at det er besluttet i Nationalforsamling, at Lemmerne i den nu værende Lovgivning maa ikke vælges til den følgende, og at altsaa det allerede forhen desangaaende givne Decret er blevet bekræftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Pohlen, den 13de Maji. Efter Breve fra Petersborg har sammesteds i denne Vinter hersket en sielden Stilstand i Handelen. De Engelske Huse have fast ingen Forretninger havt, hvilket man giver Uvisheden om Krig og Fred, Skyld for. Tillige meldes, at der ligge 15 Linieskibe seilfærdige i Reval, og allerede skulle være i Søen. Der føies til at alle Engelske Officierer paa Flaaden skulle blive afskedigede, og i deres Sted Franske Officierer, som ere underveis, ansatte. I Cronstadt skal Dag og Nat arbeides paa Flaadens Udrust Stokholm, den 13de Maji.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Grev von Stackelborg ventes daglig fra Pe ning. tersborg. Han er allerede underveies, og Kongen vil ikke reise bort, førend han er ankommen Man har allede sendt ham en Coureer i Møde. De til Hs. Majestets Afreise bestemte Skibe, ere allerede seilfærdige, og det heder, at Reisen, skal gaae herfra til Lübeck og derfra videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Det kongelige Følge bestaaer af 6 Personer, nemlig: Generallieutenant, Baron Taube, Oberstaldmester, Grev Løwenhaupt, første Kammerherre, Baron Fabian Wrede, Kammerjunker Møllersvard og Adjutant Palmfeldt. Baron Otto Wrede er allerede reist over Berlin til Jtalien; og heraf slutter man, at Kongen ogsaa vil relse derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Lübeck, den 22de Mai. Efter Rygtet vil Hs. Svenske Majestet med første gunstige Vind komme hertil fra Stokholm, for at fortsætte sin Reise videre. - Den 18de hujus ankom Hendes Kongelige Høihed, Prindsesse Lovise Augusta af Dannemark, og hendes durchlauchtige Hr. Gemahl, Arveprindsen af Holstein=Augustenborg hertil, og har Dagen, derpaa fortsat Reisen igiennem det Lüneborgske til Carlsbad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Fridericia, den 2den Junii. Fra den 1ste Maii til Maanedens Udgang er i det lille Belte passerede af ind- og udgaaede i alt 67. Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Historist. For endeel Aar siden var der saa stor Hungers nød i Paris, at mange døde af Mangel paa Føde. Hertugen af Orleans levede paa samme Tid og vilde Medlidenhed mod mange. En Morgen gik han svadserende i sin Have og var kun fler klædt som en gemeen Borgermand. Han havde ladet sin Vogn og Tienere blive udenfor Haven. Som han nu gik kom en Mand hastig fremspringende fra en Hekke, holdt ham en Pistol for Brystet og forlangde 4 Louisdører. Dette Menneske skielvede og restede og var ganske bleeg i Ansigtet og saae ud som Døden selv. Hertugen betragtede ham med megen Medlidenhed, gav ham de forlangte Penge, og formanede ham i Fremtiden at nære sig paa en ærligere Maade. Røveren gik, og Hertugen lod ham ikke komme sig af Øiesynet, men gik efter ham indtil han var kommen ud af Haven. Derpaa kaldte han paa en af sine Tienere, befalede ham at gaae efter Manden passe paa hvor han gik ind og tage Kiendemerke paa Huset. Hertugen selv kiørte ganske roelig hiem, og fortalde ikke noget Menneske hvad ham var hendet. Nogen Tid derefter kom Tieneren tilbage, og berettede, at Manden var først gaaet ind til en Bager og betalt 2 Louisdører for Brød som han havde borget, kiøbte nogle Brød og der med ilde hiem hvor han boede i en af de smaa Gader. Følgende Morgen satte Hertugen sig i Vognen, tog nogle Domestiker med, og lod sig kiøre hen til det Huus, hvor Røveren boede. (Resten følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Anecdoter: En kunne ei betale, hvad han var bleven skyldig paa et Vertshuus, og da Vertinden ei ville bie med Betalingen, bad han hende følge hiem med ham og faae sine Penge: Da de nu kom ud paa Gaden, løb han sin Vei, hun raabte: bie, bie, En Skielm der giør, svarede Gieldneren, for nyelig ville J ei bie mig, nu vil, jeg ikke heller bie Jer. Et andet Sted gik det ham ligesaa galt: Han spørger da Vertinden, om hun ville skienke ham Maaltidet, ifald han kunne synge en Vise, der gefaldt hende. Hun svarer ja, og han synger adskillige, som ei fandt hendes biefald; endelig synger han Kom hid min Pung og 3 betal, hvad du er skyldig, og i det samme raslede han med Pengene: Den Sang maae jeg lide sagde, Konen, ja saa er Maaltidet betalt, sagde Sangeren, og puttede Pengene i sin Lomme igien. En oversatte saaledes dette Vers af Virgil: Sylvestrem ternu musam meditaris avena. Me-, ditaris, (du erindrer vel), tenni, (jeg har Haved Musam Syliestrem (en Bondepigehaven(i Sengen) 9, paa Havrehalmen. En havde seet nogle af den latinske Skole, skrive foran i deres Bøger, laus det: Han var naragtig nok til at giøre det samme, og da en af hans Bekiendtere spørger, hvad det betyder, svarer han, J hvad andet en Aars= og Dags Dato for at vise, at en Lærd og ei en Døsmereier Bagen. En Munk gik ud at samle Haveurter, da han mødte en Pige, som lovede at følge med paa hans Kammer, Han putter hende i Sekken, og legger grønne Urtet rundt omkring for at skiul hende; men uheldigviis gaaer der Hul paa Sek ken og Benene hænge uden for hvad har du der, spør en anden Munk, som mødte ham, Madurter - Da har du godt Kiød underneden. Tre Tyve havde stiaalet en stor Deel Penge, og opholdt sig i en Skov. Een af dem gik indtil Byen at kiøbe Mad, imidlertid overlegge de 2 øvrige at dræbe ham for kuns at være 2 om Delingen, de satte det og iværk, da han kom; men han havde paa sin Side ei heller været ørkesløs; men i samme Tanker kiøbt Gevt, da de nu gave sig til at æde af Hiertens Grund, kreverede ogsaa dee. Ulykkelige Tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
En ulykkelig Ildsvaade udbrød hos Jørgen Madsen i Breed i Wissenberg Sogen, sidst afvigte Mandag den 23de Maii om Eftermiddagen Kl. 4, i ringere end en Time vare 8 Steder, med Degneboligen iberegnet afbrændt, 34 Menne bleve Huusvilde, og faa fik reddet fra Flammerne uden det de stod og gik i, et Barn var bleven et Rov for Jlden, naar ikke en Huusmand navnlig Lars Josen havde vovet sig ind i Jlden hvor Barnet, forbrændt paa Ansigtet og Hænderne stod og græd, holdende Hænderne for Ansigret, han fik Barnet ud, men blev selv meget forbrændt i Ansigtet og paa Hænderne og Haaret, sviet paa hans Hoved. En 80 Aars gammel, fattig og sengeligende Enke, der søgte at redde en af sine Dyner blev ganske forbrændt paa Armene Ansigter og Hænder og maatte enda lade Dynen blive i Stikken. En Koe, en Hund i Len en og 3 Grisse bleve og opbrændt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Om Natten imellem den 1ste og 2den Junii opkom i Middelfart hos en Bager en heftig Ildebrand, hvorved endeel Huse bleve lagte i Aske, men det egentlige Antal var ved Avisens Slutning ikke bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Dødsfald. Hollufgaard i Fyen, den 1ste Junii, Frue Kammerherreinde Bolette Christiane von Heinen, fød de Hofmann, 21 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-06-03
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Trint. K. Hr. Doctor Clauson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.