Aalborg Stiftstidende, 1843-03-11
Det var i Aaret 1807 at Røbert Fulton byggede det første Dampskib, som har beseilet de forenede Staters Farvande. Det havde en Maskine af atteen Hestes Kraft og brugte til Farten fra Albany til Nework, 60 Lieues, 18 Timer. Nu bliver den samme Tour tilbagelagt i 9 til 10, za undertiden i 7 Timer. Da det endelig i Aaret 1812 var lykkedes Fulton at see Fordelene og det Fortjenstlige ved sin Opfindelse anerkjendt under den Neworker Legislaturs Auspicier, lod han i Pittsborg bygge det første Dampskib, som var bestemt til Fart paa Oho og Missisippi og som blev døbt efter dets Bestemmelsested "New-Orleans, Fra 1812 til 1818 blev der efterhaanden bygget flere Dampskibe og det sidste Aar danner det egentlige Udgangspunct for det raske Opsving, som Vestamerikas rige Egne nu som ved Tryllekræfter tage. J Aaret 1835 var der allerede bygget til Seillads paa Ohio 583 Dampskibe, fra 100 til 783 Tons Drægtighed. J Aaret 1839 beløb Antallet af de de forenede Stater byggede Dampskibe sig efter officiel Angivelse allerede til 1500, af hvilke endnu 828 til 57,000 Hestes Kraft vare i Gang. J Aaret 1841 beløb alle amerikanske Dampskibes Drægtighed sig til 174,342 Tons. Af dem beseilede 300 Farvandene i Vesten og Syden, 70 Søerne og 350 Bugterne og Sundene af det atlantiske Hav, 260 vare totalt forulykkede, Resten ikke istand til fremdeles at at bruges. Af de 831 Tampskibe ere omtrent 488 Høitryks- og 343 Lavtryks=Maskiner, paa Farvandene i Vesten benyttes næsten udelukkende Høitryks. Ved Hjælp af Jernbanerne og Dampskibsfarten gjør man Reisen fra Nework til Rew-Orleans, en Strækning af henved 900 Lieues, meget beqvemt og med saameget Pusterum, at man kan anvende nogle Timer til at besee de vigtigere Byer underveis, i 8 til 10 Dage og med en Bekostning af 4 til 500 Fr. Brevposten bruger til denne Tour kun 7 Dage, og vil, ifølge en nyere Jndretning, fremtidig kunne gjøre den i 5 Dage. Hvad der endnu meer end alt Øvrigt kan tjene til Beviis for, hvormeget Dampskibsfarten har identificeret sig *) En Lieu er ca. 3/4 dansk Mill. med den bevægelige Aand hos Beboerne af hine Lande, det er den daglige Anvendelse af de svømmende Arker, som ere bekjendte under Navn af Bestens Dampskibe, ere tre Etager høie og ofte have 1200 Reisende ombord. Daglig afgaae til bestemt Tid Dampskibe fra Hovedpunctet ved Ohlo, Pittsborg, til denne Flods Munding, til St. Louis og til New-Orleans. Routen fra Louisville i Staten Kentusky til New-Orleans, en Afstand af 700 Lieues, gjøres nedad Mississippi i 3 og opad i 5 til 7 Dage. Disse Farters Hurtighed har noget Skrækopvækkende, især naar man kommer til at krydse mod Dampnibe, der seile i modsat Retning. Naar Ohlo og Mississippi med deres 600 Dampskibe vise en i alle Henseender større Livlighed end Seinen mellem Paris og Havre, saa er Travlheden og Virksomheden paa de store amerikanske Søer ikke mindre overraskende. Paa alle Puncter af samme finder den Reisende samme Lethed og Regelmæssighed ved Midlerne til at befordres videre. Saaledes kan man fra Buffalo ved Eriesøen, ved Mundingen af Neworker-Canalen, komme inden 3 Dage til Chicago, der ligger dybt inde i Michigan-Søen, en Strækning af 400 Lieues. Paa bestemt Dag afgaae 60 Dampskibe fra Buffalo- og lægge an ved de forskjellige Puncter af Søen, hvorhen de have Passagerer. Dampskibsfarten spiller ogsaa en betydelig Rolle i Samfærdselen fra By til By ved det atlantiske Havs Bredder; den danner fremfor Alt Forbindelses kjæden imellem Jernbanelinierne. Undertiden gjør den sin Tour uden Hjælp af Land-Communication, hvormed den staaer i Concurrence, for at moderere Reisens Varighed og Omkostninger. Over 400 Dampskibe ere for Øieblikket i Gang i Sundene, i Bugterne og paa Floderne ved Bredden af det atlantiske Hav. Dampskibene paa Hudson ere i Regelen indrettede for 1000 Passagerer og koste 350,000 Fres. Deres aarlige Udbedring ere for 220 Toure, hver paa 60 Lieues, anslaaet til 10 pCt. af den ovenomtalte Værdi. Opvarmingen skeer med Brænde, hvoraf paa hver Reise benyttes 30 Favne, altsaa 8800 Favne aarlig, hvorfor Bekostningen af Brændematerialet til 25 Fr. pr. Favn (1 Franc er lidet over 2 Rbmk.), beløber sig aarlig til 200,000. Assurancepræmien andrager 3 pCt. For Fedt, Tougværk osv. beregnes 12,000 Fr. Den første Capitain har en Gehalt af 7500 Fr. aarlig, anden Capitain 3000 Fr., de to Styrmænd 3000 Fr., to Maskinister 5000 Fr., jer Hedere 3800 Fr., ti Matroser 10,000 Fr., en Baadsmand 2000 Fr. Et saadant Dampskibs samtlige Omkostninger andrage altsaa 330,000 Fr., Capitalens Renter fra regnede. – paa Søerne, hvor Brændet er ulige billigere end ved det atlantiske Havs Strandbredder, ere ogsaa Omkostningerne ved Dampskibsfarten betydeligt ringere. Endnu lavere komme de til at staae paa Floderne i Vesten.