Aalborg Stiftstidende, 1837-04-15
Blandede Efterretninger. Det for Danmarks Hesteavl vigtige Spørgsmaal, om hvilke Midler til dens Forædling, der fortjene Fortrinet, enten de Opmuntringer, som de hidtil bestaaende Stutteribeligtigelser have ydet, eller om offentlige Bidrag til Væddeløb og dermed i Forbindelse staaende Krydsning med Fuldblod blive at foretrække, synes nu at nærme sig sin Afgjørelse. Collegial=Tidenden af 28de Marts indeholder de nærmere kgl. Bestemmelser angaaende denne Sag. J det forudgaaende Raisonnement om denne Gjenstand og blandt de Motiver, som have foranlediget Forandringen i de hidtil gjældende Bestemmelser, hedder det i Collegial-Tidenden blandt Andet: "De Heste, der for Tiden fordres, ere store, stærke, elegante, hurtige og udholdende Heste. Alle Befordringsmidler, hvortil Heste bruges, skulle nu frem med en hidtil ukjendt Hurtighed. De to første Egenskaber findes hos de fleste af vore Heste, som tillægges for Handelen; den tredie er sjelden; med Hensyn til de to sidste er endnu meget tilbage at ønske, og det er en Erfaringssætning, der nu vel kan antages almindeligt erkjendt, at disse manglende Egenskaber alene kunne tilveiebringes ved Krydsning med store og stærke Fuldblodshingste, hvorhos det er aldeles ugrundet, naar Enkelte have yttret Frygt for, at Hesteracen i Jylland, ved at forædles med Fuldblod, skulde tabe den Styrke, som nu udgjør et af dens Fortrin. De andre Lande, som de danske Provindser concurrere med, have ogsaa erkjendt foranførte Sætning, og derfor er ogsaa Væddeløb, som det sikkreste Middel til at fremme Fuldblodsavlen, indført i de fleste af dem med meer eller mindre betydelig Understøttelse af Regjeringerne. J denne Anledning har Hs. M. Kongen, udstedt følgende allerhøieste Placat: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark a. Gjøre vitterligt: at Vi have taget under Overveielse, hvorledes de Summer, som Vi hidtil have tilstaaet af Vor Kasse til Hesteavlens Fremme, kunde anvendes paa den under nærværende Forhold for denne vigtige Green af Landboindustrien gavnligste Maade, og at Vi, efterat have ladet Os Alt, hvad der staaer i Forbindelse med denne Sag, udførligt foredrage af Vor Direction for Stutterivæsene, og Beterinairskolen, have overbeviist Os om, at de ved Forordningen af 8de Mai 1795 og senere i Forbindelse dermed udgivne Anordninger udlovede Belønninger, deels for de bedste Stodhingste, deels for de Følhopper, der bære Føl efter stutteridygtige Hingste, ikke længere udgjøre et aldeles hensigtsmæssigt Middel til Hesteavlens Fremme. Vi have derfor besluttet strax at ophæve disse Belønninger og de dermed forbundne Stutteribesigtigelser, forsaavidt Sjællands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter, vedkommer, dog uden Afgang for Eierne af de indbrændte Følhopper, som ved de dem meddeelte Attester have erhvervet et ubetinget Tilsagn om Belønning for hvert Aar, den indbrændte Hoppe bærer Føl ved en stutteridygtig Hingst, og skal Beløbet af de i bemeldte Provindser besparede Præmier benyttes til Forøgelse af den Sum, som Vi iøvrigt ligesom hidtil, ville skjænke til Hesteavlens Fremme. Derimod have Vi, med Hensyn til en af Vore troe Provindsial=Stænder for Nørre-Jylland til Os indgiven allerunderdanigst Petition og i Betragtning af de af bemeldte Vor Direction iøvrigt nærmere forklarede Omstændigheder, fundet for godt, endnu i et Tidsrum af 6 Aar at lade Stutteribesigtigelserne og den dermed forbundne Præmienddeling vedblive i bemeldte Provinds, dog under visse, for sen stor Deel af fornævnte Vore Provindsial=Stænder anbefalede, nærmere Bestemmelser. - Thi byde og befale Vi, som følger: 1) at Stutteribesigtigelserne og den dermed forbundne Præmienddeling ophøre, forsaavidt Sjællands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter angaae, dog at Eierne af de ved Stutteribesigtigelserne i bemeldte Provindser førend Aaret 1835 indbrændte Følhopper udbetales de dem ved Anordningerne tilsagte Præmier for Føl faldne efter stutteridygtige Hingste, naar de med fornødne Beviisligheder melde dem hos vedkommende Amtmand inden Udgangen af hvert Aars Julii Maaned; 2) at derimod Stutteribesigtigelser og den dermed forbundne Præmieuddeling fremdeles maa vedblive i NørreJylland i et Tidsrum af 6 Aar, under følgende nærmere Bestemmelser: 1) at der ikkun uddeles den største Hingstpræmie paa 100 Rbd. Sølv paa hvert af Jyllands 9 Besigtigelsesteder, hvorimod 2den og 3die Hingst, præmie aldeles bortfalde, og bliver det nøie at paasee, at der ikke gives Præmier for andre end i enhver Henseende stutteridygtige Hingste, og at ingen Hingst paa noget Besigtigelsested indbrændes paa Grund af, at den befindes at være den bedste blandt flere maadelige. - 2) at de hidtil udbetalte Præmier af 2 Rbd. Sølv for Folhopper, der bære Føl efter stutteridygtige Hingste, indskrænkes til dem, der ere blevne indbrændte førend Aaret 1835. – 3) at der istedetfor de nysnævnte Præmier for Følhopper, efterhaanden som disse inddrages, uddeles forhøiede Præmier foriFølhopper paa ethvert Besigtigelsested efter følgende Regler: a) at der i intet Aar til Præmier for Følhopper aner vendes mere end 2200 Rbd. Sølvmynt; b) at denne Sum fordeles mellem samtlige Besigtigelsesteder i Forhold til, hvad der i de tre sidste Aar er udbetalt for Følhopper paal ethvert af disse Steder, dog saaledes, at de af Vor Direction for Stutterivæsenet og Beterinairskolen udnævntese Stuttericommissairer bemyndiges til, forsaavidt der ikke findes Anledning til at udbetale hele det bestemte Beløb paa et enkelt Sted, at anvende det besparede Beløb paa et andet Sted, hvor Concurrencen af Hopper er større ende calculeret; c) at Præmierne udbetales med Summer tilld Beløb af 20, 15, 10 og 6 Rbd. Sølvmynt, efter Følhoppernes Qvalitet, dog at 1ste Præmie alene maa udbetales for Folhopper, hvis Føl ere faldne efter Fuldblods=Hingste, som af Stuttericommissionen ere kjendte for stutteridygtige, 2den Præmie for Hopper, hvis Fol ere faldne efter ligeledes som stutteridygtige erkjendte Fuldblods= eller Halv blods=Hingste, samt 3die og 4de Præmie ogsaa for Hopper, der have Føl efter andre stutteridygtige Hingste, Alt efter de Forskrifter, som af fornævnte Vor Direction nærmere, blive at meddele; d) at Præmier alene udbetales for Hopper, der forevises tilligemed deres Føl; e) at, forsaavidt de for Aaret 1835 indbrændte Hopper, for hvilke forhøiede Præmier efter det Foranførte udbetales, ellers vilde have erholdt den hidtil tilstaaede Præmie, falder denne Præmie bort for samme Aar; f) at der i indeværende og de næstfølgende Aar, saalænge de ældre Følhoppe=Præmier blive at udbetale, til forhøiede Følhoppe=Præmier ikkun anvendes den Deel af de fornævnte 2200 Rbd., der blivere tilbage, efterat de ældre Folhoppe=Præmier ere betalte. 4) at Stuttericommissionen for Fremtiden skal bestaae af to af ovenmeldte Vor Direction udnævnte saakyndige Mænd, og af to af vedkommende Amtmand udvalgte Landmænd af hvilke det af Directionen som 1ste Commissair beskikkede Medlem, i Tilfælde af Meningsforskjellighed, naar Stemmerne paa begge Sider ere lige, ved sin Stemme gjør Udslaget. Og er det iøvrigt en Selvfølge, at de af Directionen udsendte Mænd, ligesom hidtil, erholde Diæter og fri Befordring. – 5) at enhver Hingst eller Hoppe, som fremstilles til Commissionens Bedømmelse, bør møde ved det Besigtigelsested, som er sammes Hjemsted nærmest, dog at et andet Sted ogsaa kan vælges, naar dette ikke er længere end 2 Miil mere fjernet fra Hjemstedet end det nærmeste. – 6) at der ved Besigtigelserne for Fremtiden skal føres Slægtregistere over de Dyr, for hvilke Præmier uddeles, efter et Schema, som af titmeldte Vor Direction, bliver at udfærdige. – 7) at det skal være Directionen overladt at foranstalte, hvad der i det Hele til den omhandlede Forandrings Jværksættelse vil være fornødent.