JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
En confirmeret Dreng kan strax eller til førstkommende Michaeli blive antaget i Maler-Lære hos L. Benzon i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juellinge Skiftejurisdiction nemlig: 1. efter Kirsten Jensdatter, Gaardmand Jens Skaftes Kone i Halsted; 2. - Ane Grethe Jørgensdatter, Gaardmand Niels Hansen Munks Kone i Torpe; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 25de August 1840. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter Provisor ved Filial=Apotheket her i Byen, Julius Theodor Ernst Blach, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. - Ligeledes ere hans Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Kjøbstads Skifteret, den 27de August 1840. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Jørgen Jensen i Waabensted indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter, og bliver herved tillige indkaldt med Aar og Dags Varsel de som ansee sig arveberettigede, flere end de Nærværende og anmeldte under Registreringsforretningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Skifteret, Eremitagen den 15de August 1840. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-30
Ved Proclama af 25de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Skolelærer i Østerulslev By, Hans Christian Schmidts og efterlevende Enkes Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødbye den 27de August 1840. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Lollands, Falsters Ski Tivende, No 102. Tirsdagen den 1 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Roeskildske Stænderforsamling. (Fortsættelse.) Syv og tyvende Møde. Den Deputerede for det tredie Kjøbstædsdistrict, Procurator Næsted, som ved Sygdom hidtil havde været forhindret fra at møde i Forsamlingen, var tilstede. Præsidenten anmeldte følgende private Andragender: 103) Professor Bang. Andragende fra 250 Borgere og Jndvaanere i Kjøbenhavn, hvori Forandringer i Statsforfatningen fraraades. 104) Kammerraad Drewsen. Andragende fra Pastor Svitzer og Ophævelse af en af hans Formand indgaaet Tiendeforening. Sagen angaaende Udkast til en Anordning, indeholdende en Jndskrænkning i ugifte Bønderkarles Forpligtelse til at tage fast Tjeneste, blev foretaget til endelig Behandling. Comiteens Referent, Provst Birch, gjennemgik omstændelig de Jndvendinger, man under den foreløbige Behandling havde anført mod Lovforslaget, og kom derved at ter til det Resultat, at dersom den Frihed, man agtede at forskaffe Bønderkarlene, ikke blev betinget, maatte man heller fraraade hele Lovudkastet. Landpolitiet characteriserede Referenten som i Almindelighed søvnigt, indolent og mangelfuldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Efterat derpaa endnu Procurator Nye, Justitsraad Sali cath, Professor Clausen og Kammerherre Castenschjold, havde talt for Forslaget, fremkom Grev Reventlow og Sognefoged P. West med nogle bemærkninger, hvorefter atter Kammerraad Drewsen med megen Kraft talte for Forslaget, og blev heri understøttet af Proprietair Hansen, Kammerherre Scavenius og Sognefogderne Frederik Jørgensen og Hendrik Larsen, der derved viste at P. West havde Uret, naar han havde yttret, at ingen Bonde ønskede den omhandlede Frihed. Mod Forslaget talte endvidere Godseier Langkilde, Forligelsescommissair Thomsen, Cancellieraad Haastrup og Brændeviinsbrænder J. Sidenius, hvorimod det blev understøttet af Præsidenten, den kongelige Commissarius og Assessor Algreen Ussing. Da det derefter stilledes under Afstemning om Lovudkastet skulde antages i sin Heelhed, hvilken Afstemning skete med Kugler, blev det med 45 Stemmer mod 18 besvaret bekræftende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Jfølge Børsenhalle have Majestæterne d. 24 f. M. besøgt Theatret i Hamborg, hvor der efter Forlangende gaves Operaen Guido og Ginevra. Deres Majestæter modtoges paa Grændsen af Hamborgs Gebeet af Chefen for Borgergarden, Oberst Stockfleth, i Spidsen for Generalstaben, og ledsagedes under Kanonernes Torden, gjennem Gaderne af en Afdeling af den ridende Borgergade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Kronprindsens Formæling (skrives der fra det Holsteenske) beskjæftiger os stærkt i dette Øieblik. Danmarks Fremtid afhænger væsentligt deraf. Hvis Prindsen ikke formæler sig igjen, vil efter al Sandsynlighed Mandslinien uddøe i den nu regjerende Familie af det oldenborgske Huus. Arvefølgen paa den danske Throne vilde i saa Fald gaae over til Efterkommerne af Prindsesse Louise Charlotte, Kongens Søster og Landgrev Wilhelm til HessenRumpenheims Gemalinde. Blandt disse Efterkommere er Prinds Frederik, som nu studerer i Bonn og hvis Udsigter til den danske Throne ere forenede med Haabet og Churfyrsteværdigheden. Medens det nu ifølge Grundlovene er vist, at den danske Throne, dersom Mandsstammen af den regierende Familie skulde uddøe, tilfalder de nærmeste Slægtninge paa den qvindelige Side af den nu regjerende Familie, bestaaer en vistnok ikke mindre end afgjørende Mening, at i et saadant Tilfælde Arvefølgen i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen maatte gaae over til Mandsstammen af det regjerende Huus's Sidelinier. Disse Sidelinier ere den augustenborgske og den glücksborgske. Saaledes vilde altsaa Hertugdømmerne, formedelst en forskjellig Arvefølgeret, kunne blive adskilte fra den danske Stat. Men dersom Kronprindsen vilde formæle sig igjen, og der af dette Ægteskab opstod mandlig Afkom, saa vilde uimodsigeligt Forbindelsen mellem Danmark og Hertugdømmerne vedblive. Kronprindsens Formæling er altsaa ikke blot et Familieanliggende; den kan tvertimod være af den største Jndflydelse paa Landets Skjebne. Er det derfor naturligt, at Formælingen bliver ønsket af alle Fædrelandsvenner, hvem Statens Jntegritet ligger paa Hjerte, saa er det forklarligt, at de nylig gjentagne Rygter og Kronprindsens tilsigtede Formæling let finde Tiltro og vække tilfredsstillende Forhaabninger. (H. 3) Enkelte af de jydske Stænderdeputerede siges dennegang ikke at ville møde, hvorimod Nogle, som ikke indfandt sig forrige Gang, i den nu forestaaende Forsamling, efter Sigende, ville give Møde; saaledes vil Justitsraad Nygaard til Steenalt, i hvis Sted Kammerherre Mylius i sidste Session tog Sæde i Stænder-Forsamlingen, atter møde denne Gang. Jstedetfor den afdøde Deputerede Kjøbmand Ludvigsen i Randers, møder den anden Suppleant, Procurator Jensen, da den første Suppleant, Kjøbmand Krogsgaard, ikke ønsker at indtræde. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Det er ikke lang Tid siden at der i det sydlige Siælland forefaldt følgende Begivenhed, som maaskee ikke lidet kan bidrage til at characterisere Bonden. En Landsby-Væver havde forlovet sig med en Gaardmands Datter og efter Skik og Brug (?) blandt Bønderne taget hende til sig. Det varede imidlertid ikke længe, for han blev kjed af hende og sendte hende hjem igjen. Hermed vare dog hun og hendes Familie ikke tilfredse, og de anlagde Søgsmaal mod Væveren, idet de som Skadeserstatning forlangte 2,000 Rbd. af ham. Processen var i fuld Gang, begge Parter havde deres Sagfører, da lige med Eet Processen afbrødes ved – at de Stridende, ledsagede af deres Procuratorer, kjørte til Kirken og holdt Bryllup. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Fra Aarhuus skrives: En Matros, der forleden i et lystigt Kneipe-Selskab havde indladt sig i Slagsmaal med flere Kammerater, havde siden den Dag været savnet. J disse Dage, 8 Dage efter hans Forsvinden, er hans Liig funden her i Aaen, med en betydelig Qvæstelse i Hovedet. Liget er bleven obduceret og de fornødne Undersøgelser, hvortil denne Begivenhed giver Anledning, indledte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Jfølge Aalb. Av. hersker der i de forskjellige kgl. Collegier en ikke ringe Ængstelighed, navnlig blandt de lavere Embedsmænd, thi der arbeides i denne Tid med Kraft paa Reductionsværket, hvis Følger man frygter især vil ramme de yngre Ugifte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Vor agtede Landsmand Hr. Mannheimer, Præst ved den jødiske Menighed i Østerrigs Hovedstad, ventes i disse Dage tilbage til sin Fødestad Kjøbenhavn, som han i en Række af Aar ikke har seet. Hans Troesbrødre have derfor, som Beviis paa deres Høiagtelse og Hengivenhed for ham og som fornyet Tak for hans Bestræbelser som Catechet ved den kjøbenhavnske Menighed i sin Tid, besluttet at feire hans Hjemkomst ved en Høitidelighed i Synagogen. Hr. Mannheimer, der er en af Wiens meest udmærkede Prædikanter, havde ogsaa i sin Tid her stort Renomme for sine geistlige Foredrag, der endog sædvanlig bivaanedes af ikke faa Tilhørere udenfor det mosaiske Troessamfund. (Aalb. Av.) Carl Norbertus Schuerer og Ludvig Georg Schuerer, der have drevet Glashandel under Firma C. & L. Schuerer, have d. 28 Aug. opgivet deres Boe til Skiftebehandling som fallit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Om Fregatten Bellona, der, som i forr. No af denne Tidende er meldt, i Torsdags afseilede fra Kjøbenhavn, meddeler Aalb. Avis følgende: Skibet, hvis Jndre og Ydre er meget smukt, har i nogle Dage været at see for de blandt Publicum, som have Bekjendte blandt Officererne. Jsær udmærker Chefs=Kahytten sig særdeles ved Elegance. Endeel af de 66 Kanoner, som Skibet fører, ere forsynede med Percussionslaase og ligeledes de fleste af Geværerne. Udenfor Kahytterne ere opstillede 4 Espagnoler, et Slags Skyts af dansk Opfindelse, hvoraf hvert fører 96 Skud og hvis Construction er en Hemmelighed, som endog er bestemt at bevares i den Grad, at dette Slags Skyts, hvor det forefindes paa danske Krigskibe, skal sænkes øieblikkelig, naar Skibene skulle tages af Fjenden. Med Skibet, der er bestemt til at være borte i 18 Maaneder, følge 3 Skibslæger og Hr. Cand. theol. Pontoppidan som Skibspræst, desuden Naturkyndige, Lærde, Astronomer, Polytechnikere osv., blandt hvilke vi ville nævne den fordeelagtig bekjendte Naturbistoriker Hr. Krøyer og Botanikeren Hr. Dreyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Det var et Ønske af Regjeringen, at en Handels kyndig ligeledes vilde tage med Expeditonen, men der meldte sig Jngen, og Flere, som desangaaende erholdt Tilbud, fandt sig forhindrede fra at modtage det. Det er imidlertid efter Seiladsens Plan at vente, at den vil være til ikke ringe Nytte for Videnskaberne og en god Øvelsestour for Skibsbesætningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Dr. juris G. L. Baden - hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn - er død i sit 77de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Det var en Mand af omfattende og grundige Kundskaber, især i Nordens Middelalders Historie, og han har den Fortjeneste at have leveret os (i det mindste saavidt for Øieblikket erindres) den eneste fuldstændige Danmarks Historie siden Holberg; thi Mallet, Gebhardi og Dahlmann ere alle Udlændinge. Men han manglede Aand og Smag, det historiske Overblik, der først danner den sande Historieskriver, og hvad der endnu var værre, han lod altfor ofte sin Pen lede af sit bittre, menneskefjendske Temperament. Som Embedsmand og Menneske kan der vel være to Meninger om ham, dog de mortuis nil nisi bene. Sine sidste Leveaar skal han have tilbragt i meget trange Kaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Udenlandske Efterretninger. England. Medens her alle de offentlige Organer omstændeligen fremsætte alle Grundene for og imod en forestaaende Krig, ere Diplomaterne heller ikke ledige og deres Sammenkomster, der nu ere endte, ville sikkert have en afgjørende Jndflydelse paa Sagernes Gang. Anledningen til de nye Conferentser, som have fundet Sted i London, skal Belgiernes Konge Leopold have givet, og da han ikke alene er en Onkel til Dronning Victoria, men tillige en Svigersøn af de Franskes Konge, er der ingen Tvivl om at han har søgt at forene begge Parter. Hvorvidt hans Bestræbelser i denne Henseende ere lykkedes, veed man endnu ikke med Bestemthed, men da saavel Lord Palmerston og Hertugen af Wellington som Frankrigs og Preussens Gesandter have omgaaedes meget venskabeligt med Kong Leopold, og der mellem Dronning Victoria og Belgiernes Dronning har fundet et særdeles venskabeligt Forhold Sted, saa drager man heraf de bedste Forhaabninger for Fredens Vedligeholdelse. Et ministerielt Blad forsikkrer ogsaa, at England ingensinde vil understøtte nogen fjendtlig Demonstration af de nordiske Magter mod Frankrig, men kun arbeide paa at sikkre Tyrkiets Uafhængighed, og saasnart Frankrig er enig heri, vil Jntet forstyrre den tidligere gode Forstaaelse. Ratificationerne af Tractaten af 15de Juli, skal alt være kommen til London; dog har man endnu ingen officiel Bekræftelse paa denne Efterretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Frankrig. Stemningen her er meget krigersk og alle Bladene ere derfor opfyldte med Beretninger og de Rustninger, Frankrig foretager, samt Beskrivelser over Maaden, hvorpaa Krigen skal føres. Mod Thiers fører dog flere af hans Modstandere et meget hæftigt Sprog; ligesom og flere Journaler ivrig søge at udbrede den Mening, at det hele Spørgsmaal og Krig kun er forstilt og at Frankrig vil give efter. Da imidlertid Deputeret kammeret ikke er samlet og Regjeringen naturligviis ikke offentliggjør de diplomatiske Underhandlinger, har man intet Bestemt at holde sig til, og Resultatet af alt det, Bladene fremkomme med, er derfor kun løse Formodninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Tydskland. De fleste Blade ere enige i, at saavel Østerrig som Preussen have undertegnet Londoner Tractaten af 15de Juli, men de paastaae dog tillige, at dette er skeet paa en saadan Maade, at de have reserveret dem andre Forholdsregler dersom Freden virkelig skulde blive truet. Hovedhensigten med hele Tractaten, paastaaer man iøvrigt, skal kun have været at opløse Forbundet mellem England og Frankrig, hvilket stedse er bleven betragtet med Ugunst af de conservative Magter, og da dette Øiemed, i det mindste for en Deel, er bleven opnaaet, lægger man intet Skjul paa, at Lord Palmerston egentlig er den, der er bleven narret. Med spændt Forventning venter man nu Ef Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. hos Fyrst Metternich, da man mener, at den endelige Afgjørelse af de forviklede Forhold vil gaae ud herfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Tyrkiet. Efterretningen om Tractaten af 15de Juli er nu kommen til Constantinopel og er der bleven modtagen med megen Glæde, da Sultanen og hans Ministre vente sig store Fordeele af den. Ogsaa til Alexandrien er denne Efterretning kommen, men har der naturligviis havt en anden Virkning; dog skal Mehemed Ali ikke have ladet sig skrække, men skal have gjentaget sin tidligere Forsikkring om, at han med Vaabenmagt vil modsætte sig enhver fjendtlig Demonstration. Udrustningerne drives derfor med megen Jver i Ægypten, og man paastaaer, at Vicekongen skal have givet Jbrahim Pascha Ordre til ved den første fjendtlige Bevægelse mod Ægypten eller Syrien, at marschere mod Constantinopel; dog er det vanskeligt at udfinde, hvad der er Sandt, da for nærværende Tid det ene Rygte fortrænger det andet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
AVERTISSEMENTS. Sigteflorer i alle Fiinheder, af udmærket Godhed, bekommes til bestemte og billige Priser hos Th. Høyer i Kjøbenhavn, Østergade No. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juel inge Skiftejurisdiction nemlig: 1. efter Kirsten Jensdatter, Gaardmand Jens Skaftes Kone i Halsted; Ane Grethe Jørgensdatter, Gaardmand Niels Hansen Munks Kone i Torpe; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 25de August 1840. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Jørgen Jensen i Waabensted indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter, og bliver herved tillige indkaldt med Aar og Dags Varsel de som ansee sig arveberettigede, flere end de Nærværende og anmeldte under Registreringsforretningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Skifteret, Eremitagen den 15de August 1840. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter Provisor ved Filial=Apotheket her i Byen, Julius Theodor Ernst Blach, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. - Ligeledes ere hans Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Kjøbstads Skifteret, den 27de August 1840. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-01
Ved Proclama af 25de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Skolelærer i Østerulslev By, Hans Christian Schmidts og efterlevende Enkes Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødbye den 27de August 1840. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Lollands Falsters Stift. Tidende. No 103. Fredagen den 4 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Jndenlandske Efterretninger. Under 25de f. M. er der udgaaet et allernaadigst Patent, ifølge hvilket de Slesvigske Stænder ere sammenkaldte til at møde den 14de October d. A. Det hedder derhos, at denne Forsamlings Forhandlinger skulle sluttes i det seneste to Maaneder efter Aabningsdagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Angaaende de jydske Stænder var der endnu, da Avisen sluttedes, ikke udgaaet noget Patent. (Berl. Av.) Baade den 25de og 26de f. M. have D. Maj. beseet de offentlige Jndretninger, Skoler og Asyler i Altona. Om Tirsdagen indtoge D. M. en Collation hos Senator Jennisch paa hans Landsted, Klein Flottbeck, paa Veien til Blankenese, næsten i alle Landsteder og Haver, ligesom i Flottbeck selv, saae man det danske Flag vare. Om Aftenen, da Kongeparret begav sig til Theatret, hvor de modtoges med stærk Acclamation, var hele Veien og Palmaillen illumineret. J begge de to nævnte Dage har Hs. Majestæt Kongen ogsaa besøgt flere af de offentlige Jndretninger i Hamborg; han begav sig derhen i aaben Vogn, uden synderligt Følge; men Folket samledes snart paa de Steder, hvor Hs. M. var, og hilsede ham med Bifaldsraab. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Om Kongens Reise i Hertugdømmet Slesvig har Redactionen modtaget følgende Beretning: Kongen er bleven modtagen med Varme og Hengivenhed overalt i Hertugdømmet, men især have Bønderne lagt deres Glæde for Dagen ved at see deres nye Hersker blandt sig. Paa Als have Bønderne overleveret ham to skrivtlige Takadresser for Jndførelsen af dansk Retsprog, og i Landskabet Sunde witt, eller som den menige Mand rigtigere kalder det, Sundeved, hvor Bønderne havde forsamlet sig i stort Antal ved en opreist Æreport, bevidnede de ham ganske uopfordret og uforberedt ved en Deputation deres mundtlige Tak i samme Anledning. Det maa være en stor Glæde for en Fyrste at modtage en saadan Hylding, som hverken paa den ene eller paa den anden Maade er indledet, hverken af høie eller lave Vedkommende, og som han saaledes kan være overbeviist om, er Udtrykket af Folkets sande Tænkemaade. Som begribeligt har man da heller ikke fra den modsatte Side undladt at forsøge paa at bibringe Hs. Majestæt den Forestilling, at Jndførelsen af dansk Retsprog er imod Folkets Ønsker. J denne Henseende er det beklageligt, at en dansk Bonde, Thies Stenholdt fra Rafstad, Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling, især har udmærket sig. Han har reist omkring i Slaugsherred (det er kun de tydske Embedsmænd, der kalde det Sluxherred) og samlet Underskrifter paa en Petition om Tilbagekaldelse af Forordningen af 14de Mai om dansk Retsprogs Jndførelse. Han har overleveret sit Andragende til Kongen paa Augustenborg, men skal være bleven modtagen unaadig, og betydet, at der kunde ikke skee nogen Forandring i Forordningen. Dette skal Kongen have yttret ved flere Leiligheder, og paa nogle Embedsmænds Beklagelse over det Vanskelige, det vilde være for dem, at tilegne sig det danske Retsprog, skal han have givet dem Haab om Forsættelse til Holsteen. Skolevæsenet har Kongen overalt viist megen Opmærksomhed, og navnlig erkyndiget sig nøie om, hvorledes Underviisningen i Dansk behandles. J en Kjøbstadskole skal han have fundet, at der gaves Underviisning i Dansk uden danske Læsebøger; det synes fast utroligt. Mange Holsteneres Ønske og at Kongen i nogen Tid vilde tage Ophold i deres Hertugdømme, synes efter alle Slutninger at ville gaae i Opfyldelse og betydelige Overførelser af Heste, Vine, Sølvtøi a. herfra til Slottet i Pløen tyde endog paa en Etablering af Hoffet paa sidstnævnte Sted indtil ud paa Efteraaret. At en ydre Stilhed i Hovedstaden derved i flere Henseender fremkaldes, maa saa meget mindre beklages, som det vistnok er saare tjenligt, at Deres Majestæter, der i saa høi Grad ved deres Personligheder vide at fængsle Gemytterne, i længere Tid opholde sig i hiin Deel af Staten. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Borgermester Claudius af Eckernførde er død d. 26 f. M. af det Saar i Hovedet, han fik ved Kongens Modtagelse i Slesvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Thorvaldsens Statue af Christian den Fjerde, bestemt til at støbes i Metal ved Dalhoff og opstilles i Christian den Fjerdes Capel i Roeskilde Domkirke, staaer nu færdig i Konstnerens Attelier. Ved at see dette herlige Konstværk maa man kun beklage, at det er bestemt til at begraves i et Capel, hvortil Entreen koster 3 Rigsbankdaler, medens Hovedstaden endnu savner et saadant Minde paa dens Torve og i dens offentlige Bygninger. Thorvaldsens Basrelief, Christi Gang til Golgatha, der, som tidligere meldt, ogsaa er færdigt og opstillet paa sin Plads omkring Alteret i Frue Kirke, er i Dimensioner et af de største, som existeret; det bærer et nyt, forbausende Vidnesbyrd om det Skabergeni, hvoraf allerede saa mange herlige Værker, henhørende til den christelige Kunst, ere udgaaede. Men ogsaa her maae vi beklage, at Adgangen udenfor den sædvanlige Guds tjenestetid ikke staaer aaben uden efter speciel Reqvisition og mod en Douceur. Det Retteste og Smukkeste vilde vistnok være, om Kirkens Døre altid vare aabne; men kan dette ikke skee, var det dog høist billigt, at Adgangen aabnedes uden Betaling for Publicum et Par Formiddage om Ugen, om det kun var nogle Timer af Gangen, f. Ex.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
hver Søndag Formiddag mellem første og anden
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
Gudstjeneste. (Fædrel.) Ved allerhøieste Rescript af 27de August er, i Anledning af første og styrende Medlem af Directionen for Universitet og de lærde Skoler, Geheimeconferentsraad Rothes dødelige Afgang, Conferentsraad Prof. Engelstoft constitueret til at varetage Forretningerne som Medlem af Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-04
J Wandsbeck har man den 15de f. M. feiret afdøde Mathias Claudius's (den berømte. Wandsbecker Bote) 100-aarige Fødselsfest. Den Mands Minde var vel en Secularfest værd.