JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-01-02
Justitsraad og Høiesterets Advocat, Jens Laasbye Rottbøll efter Kongelig befaling, paa Lyngbye og Søllerød Sognes Fattigvæsens Vegne. contra Schønheder.
Berlingske Tidende, 1806-01-02
Etatsraad Hans Hæger og Archivarius, Richard Petri Eller, som SkifteCommissarier i afg. Frue Magdalene Friderica Drewsens Stervboe.
Berlingske Tidende, 1806-01-02
J Følge den af Citanten til Høiesteret udtagne Stevning, er af ham paaanket til Underkiendelse og Forandring den af de Jndstevnte, som Skifte=Commissarier i bemeldte afdøde Frue Drewsens Stervboe, affattede Repartition, hvorved de have beregnet sig et alt for høit, Skiftesalarium, 2500 Rdlr. Dom: Skifte=Commissarierne bør af det beregnede Skiftesalarium, fralægge sig og til Fattigvæsenerne i Lyngbye og Søllerød Sogne uddetale 1500 Rdlr. J Salario til Justitsraad Rottbøll for Høiesteret betale de Jndstevnte 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Tirsdagen den 14 Januar. No. 380. Rottbøll. - De Deputerede for Landmilice=Sessionen, i Præstøe Amt, contra Bilsted. - Giæstgiver Frederich Pagh.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Ved den af Citanterne til Høiesteret udtagne Stevning, have de paaanket den forhen i denne Sag ergangne og inden forrige Siellands Landstingsret under 17 April 1805 givne Dom, betræffende Friderich Paghs inden Vordingborg Amts Forligelses=Commission brugte skammelige og for Vedkommende høiligen fornærmelige Udladelser, at han for en vis Christen Henrichsen af Brandeløb havde udlagt og betalt 50 Rdlr., for at faae dennes Søn fritaget for Udskrivning til Kongens Tieneste ved Sessionen. Derom var ved bemeldte Landstings Dom saaledes kiendt for Ret: Byetings Dommen frafaldes, hvorimod Frederich Pagh bør for Præstøe Amts Landmilice. Sessions Deputeredes Tiltale i denne Sag fri at være.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Derimod er ved Restved Byetings Dom, afsagt at Cancellieraad og Byefoged Wulf den 8 October 1804, saaledes dømt: at indstevnte Frederich Paghs brugte Udladelse bør død og magtesløs at være, uden at komme Præstøe Amts Landmilice=Sessions Deputerede til Fornærmelse paa Ære, Embeder eller gode Navn i nogen Maade; saa tilfindes og Pagh, for sit herudi udviste ubesindige og ulovlige Forhold, at bøde 50 Rdlr. til Nestved Byes Fattigkasse, og til Procurator Hansen, som Sagfører i Salarium 10 Rdlr. Dom: Byetingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at den idømte Mulct bestemmes til 10 Rdlr. J Salarium til Procurator Hansen for Landstinget betaler Frederich Paah20 Rdlr., og til Justitsraad Rottbøll for Høiesteret 30 Rdlr., samt til Justitscassen 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Onsdagen den 15 Januar. No. 393.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advocat, Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling, contra Wivet. - Delinqventen Christian Carlstrøm, eller, som han og kalder sig, Christopher Carlsen. samt Haagen. - Gaardbruger Halvor Hoel.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
J denne Sag er af Actor, ved Stevning til Høiesteret, indstevnt til Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 25 November 1805, under hvilken Sag Christian Carlstrøm er tiltalt for Meen=Eed, Kirkeran, Falsk, Vidners Forledelse til falsk Vidnesbyrds Aflæggelse, Blasphemie og Tyverie, med videre.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Jndstevnte Halvor Hoel har, for sit Vedkommende, ved Contrastevning paaanket bemeldte Dom til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Derom er ved fornævnte Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: tiltalte Christian Carlstrøm, eller, som han kalder sig, Christopher Carlsen, bør have forbrudt Ære og Boeslod, samt arbeide i nærmeste Fæstning sin Livstid. Udi Erstatning for de af ham bortstiaalne, men ei tilbagekomne Koster, betaler fornævnte Christian Carlstrøm til Thomas Bangsberg 3 Rdlr. 26 s., og til OlAsla 1 Rdlr. 48 s. Ligeledes bør han erstatte Ole Syverstuen Forringelsen af den bortstiaalne Gryde med 2 Rdlr. 72 s., samt betale de af Actionen lovligen flydende, Omkostninger. At udredes og fuldbyrdes, under Justitiens nærmere Foranstaltning. Endeligen forbeholdes Justitiens Tiltale imod Halvor Hoel og Peder Schyberg eller Stolpestad, i Anledning af de af Tiltalte imod dem fremførte Sigtelser, og de i nærværende Sag, i Hensyn hertil indeholdte Data Ved den af Sorenskriveren Cancellieraad Stange bye og Meddomsmænd givne Dom af 30 September 1805 var saaledes dømt: at Svensken Arrestanten Christian Carlstrøm, eller Christopher Carlsen, bør efter Lovens 11310, for begaaet Meen Eed at miste sine 2 Fingre, og hans Boeslod til Kongen at være forfalden: derefter bør han i Følge Forordningen af 20 Februar 1789 dens 1 og 8 s., for de første Gang forøvede 4 simple Tyverier hos Ole Syverstuen, Thomas Bangs berg, Ole Asla, Børre Kokhøne og Ole Waldeman Wessel, at forsendes til Christiania Tugthuus, og der at arbeide i 2 Aar, saa bør han og betale Jgield til Ol SySyverstuen 3 Rdlr. 72 s., til Thomas Bangsberg 3 Rdlr. 26 s. og til Ole Asla 1 Rdlr. 48 s., og naar Tugthuusstraffen er udstaaet, da efter Placaten af 19 April d. A. at bringes ud af Landet, samt betale alle af Arresten, Sagen og Executionen flydende skadesløse Omkostninger. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Dito Dato. No. 128. Bilsted. - Kiøbmand Abraham Møller, contra Jngen mødte. - Kiøbmand Georg Wallace, samt Klingberg. - Brandretten i Bergen.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
J Følge den af Citanten til Høiesteret udtagne Hoved= og Continuations=Stevning, er af ham paaanket, til aldeles Underkiendelse og sin lovlige Rets Erholdelse, den forhen i denne Sag givne Dom, afsagt af Brandretten i Bergen den 16 Mai 1804, hvilken Sag betræffer en Støtte eller Stander med Sohle, som Citanten har ladet anbringe paa sin egen eiende Søebrygge, til Conservation og Styrke for hans Overbygninger, uden til mindste Fornærmelse i den Rettighed, som enten Georg, Wallaces, eller de forrige Eiere af hans Eiendom, bestandig har havt, eller til Hinder for de offentlige Redskabers Frembringelse, hvilken Stander eller Støtte med Sohle Citanten er kiendt berettiget til at lade blive staaende, efter een for Bergens Stifts Overret under 19 September 1803 afsagt usvækket Dom. Derom er ved bemeldte Brandrets Dom saaledes kiendt for Ret: at indstevnte Abraham Møller bør, under en Mulct af 2 Mk. for hver Dag han sidder Dommen overhørig, som erlægges til Byens almindelige Friskole, paa egen Bekostning uopholdelig lade nedtage den paaklagede i hans Søegaard opførte Støtte med underliggende Sohle, samt de dermed forbundne Tvertræer og Bielker, saaledes at Søegaarden bliver ryddig; saa bør han og, som Aggressor til denne Sag, at betale til Politiebetienterne for deres Umage med Jndkaldelserne 1 Rdlr., og til Actor i Salarium 3 Rdlr. Dom: Brandrettens Dom frafaldes, og Citanten bør for Brand væsenets Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betaler Georg Wallace til Citanten med 100 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Dito Dato. No. 130. Vilsted. - Hof=Agent Herman Diderich Jausen, AgentWollert Dankertsen Krohn, samt Kiøbmændene Nicolai Nicolaisen, paa egne og Svigerlader Willum Lexaus Vegne, og Michael Wallem, contra Skibsted. - Agent Hans Tornøe og Kiøbmand Caspar Tornøe.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
J Følge den af Citanterne udtagne Høiesterets Stevning, have de paaanket deels til Underkiendelse, deels til Stadfæstelse og bedre Rets Nydelse, den forhen i denne Sag ergangne Skifte=Decision, afsagt af Skifteretten i afdøde Skipper Anders Tornoes Boe den 10 November 183, hvilken Sag angik Citanternes Prætensioner og tilgodekommende Fordringer i dette Stervboe, tilsammen af Beløb 2747 Rdlr. 2 Mk. 1 s., der derriverede sig af endeel Fiskevahre, som afgangne Anders Tornøe pr. Commission var overdraget, for, ved sin Ankomst til Spanien, efter den ham givne Ordre, at sælge til Markeds høieste Priis, med videre. Ved bemeldte Decision var saaledes kiendt for Retbefragteren Agent Wollert Dankertsen Krohn, HofAgent Herman Diderich Jansen, Nicolai Nicolaisen, Wilhelm Lexau og Michael Wallem bør at betale, enhver for sig, til Stervboet, hvad Revisionsforretningen indbefatter at de skylder, der tilsammen bliver 238 Rdlr. 2 Mrk. 4 s., som Tilsynsværgen Caspar Tornøe hos Vedkommende indfordrer, og ved et Continuations=Regnskab beregner Boet til Jndtægt. Hvad derimod 1ste Post af Procurator Kahrses Udsættelse i Tilsynsværgen Caspar Tornøes aflagte Regnskab betræffer, finder Skifteretten sig beføiet, efter den skeete Bemangling, deri at bifalde den af Procurator Kahrs paastaaende Vedsættelse med de 10 Rdlr, da samme ei findes legitimeret, ligesom hvad den 2den Post angaaer, da synes samme at kunde, som passende, efter Omstændighederne formindskes fra 600 Rdlr. til 40 Rdlr.; og hvad den 3die og sidste Post angaaer, nemlig Skibsparten vedkommende, da, i Tilfælde Tilsynsværgen Caspar Tornøe for denne derom nedlagte Paastand vil blive befriet, bør han for Værnetinget, i Vedkommendes lovlige Tilkaldelse aflægge sin Eed derhen, at han virkelig var Eier af den omdisputerede 1/2 Part i Skibet. Giertrud Maria, da Anders Torne døde, men i Mangel af saadan Eeds Aflæg bør han at erstatte Boet en lige Summa, hvorfor den anden 1/2 Part ved Auction er udbragt til, nemlig 700 Rdlr. Dom : Skifte Decisionen bør, for saavidt den til finder Citanterne. til Stervboet at betale 238 Rdlr. 2 Mk. 4 s., uefterrettelig at være, dog at Boets formeentlige Ret i denne Henseende forbeholdes, efter lovlig Omgang. Jøvrigt bør Decisionen ved Magt at stande; dog at den Caspar Tornøe tilladte Eed aflægges inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse. Processens Omkostningen ophæves. Til Justitscassen betale Citanterne som tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Jtalien, den 8de Decbr. Vicekongen Prinds Beanharnois holdt i Forgaars under Klokkernes Ringning og Kanonernes Torden sit Jndtog Bologna. Han er ankommen dertil, for at mynstre Reservearmeen. Conscriptionen i Kongeriget Jtalien drive med stor Jver. Man siger, Marschall Massena skal uopholdelig marschere med en Deel af sin Armee mod den russi engelske Armee i Kongeriget Neapel. En anden Beretning fra Mayland af 8de d. M. melder, at den franske Gesandt Rom, Cardinal Fesch, og Senator Lucien Bonaparte ere ankomne til Mayland og at den russiske engelske Armee er paa Marschen til Rom.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Mühren, den 9de Decbr. Den russiskekeiserl. Armee har efter Slaget ved Austerlitiltraadt sin Marsch til Rusland i en Orden, der gjorde det umuligt for den franske Armee, at angribe den. Den var ved Ankomsten af General von Essens Corps ligesaa stærk, som før Slaget og vilde atter have angrebet de Franske, hvis Tab langt overgik Russernes, dersom Keiser Alexanden ikke havde erfaret, at den tydske Keiser havde sluttet en Vaabenstilstand med de Franske. Keiseren af Rusland har ikke taget mindste Deel i Underhandlingerne om denne Stilstand, og den franske Adjutant Savary, der kom til det russiske Hovedqvarteer, for at bekiendtgiøre den, fik ikke Andience hos Keiseren, men maatte gaae tilbage med uforrettet Sag.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Brünn, den 12te Decbr. Den store Armees 34te Bulletin, dat. Bruun den 10de Decbr. Førsten Repnin, der blev fanget i Slaget ved Austerlitz, har i Dag havt Audience hos Keiseren, som sagde ham, at han ikke vilde berøve Keiser Alexander slig brave Folk, og at han kunde vende tilbage til Rusland med de fangne Gardister, hvis Chef han er. Førsten Johann af Lichtenstein er i Gaar ankommen hertil med Fuldmagter. Conferencerne imellem ham og Ministeren Talleyrand ere i fuld Gang. - Keiserens første Adjutant, General Juno som Hs. Majestæt havde sendt til Keiserne af Rusland og Tydskland, har i Hollitsch truffet den tydske Keiser, som modtog ham med Udmærkelse. Han har ikke kunne udføre sin Mission, fordi Kriseren af Rusland og General Kutusom allerede vare afreiste til St. Petersburg. - Hs Majestæt har givet Ministeren Haugwitz Audience i Brünn. Han var meget vel tilfreds med alt, hvad denne Minister sagde ham, og modtog ham med største Udmærkelse. Det er denne Minister, som ved sine Raad har fremmet Preussens Agtelse og Lykke. Alle Jnsinuationer kunde og skulle aldrig formaae noget mod Kongen af Preussens gode Aand og store Viisdom. Jøvrigt er den franske Nation ikke afhængig af noget Menneske, og en Forøgelse af 150000 Fiender, vilde blot have forlænget Krigen. Frankerig og Preussen, kunne under disse Omstændigheder ikke tilfulde rose Hertugen af Brunsvig, havenertter von Møllendorf, Knobelsdorf, Lombard og forremmelig Kongen selv. Preussen har aldrig havt en solidere og uegennyttigere Ven, end Frankerig.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Den store Armees 35te Bulletin, dat. Brünn, den 11te Decbr.: "Den russiske Armee har sat sig i Marsch den 3de Decbr., for at marschere tilbage til Rusland i 3 Colonner. Den russiske Keiser er i Spidsen af den første Colonne. Foruden det Artillerie, Russerne mistede i Slaget ved Austerlitz, have de mistet en heel Artilleriepark paa 100 Kanoner, tilligemed deres Munitionsvogne. Keiseren har befalet, at alle disse Kanoner skulle føres til Frankerig. Det er uhørt, at man i et eneste Slag har erobret 150 til 160 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
En af Marschall Bernadottes Adjutanter og en Gardecapitain ere døde af deres Saar. Jblandt de Saarede ere: Oberster, 7 Bataillonschefer, 9 Escadronschefer, 1 Gardecapitain og 9 Lieutenanter.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Schabruun, den 14de December. I Dag har Keiser Napoleon udstedt en Parolbefaling, hvorved Armeen underrettes om Vaabenstilstanden, og Fredsunderhandlingerne, med advare tillige for at lade sig berolige derved, da man blot bør betragte denne Vaabenstilstand som et roligt Øieblik og et Middel til at berede sig til nye Slag. Tiden skal bruges til at anskaffe sig alleslags Fornødenheder og sætte alt paa den Fod, at man strax kan være færdig til Angreb.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Wien, den 16de December. I Dag er den preussiske Cabinetsminister von Haugwitz afreist herfra, efterat han havde havt Andience hos Keiser Napoleon i Schöabruun. Den preussiske Resident Harnier forbliver her.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
J disse Dage ere mange franske Tropper, meest Cavallerie, som kom fra Mühren, passerede her igiennem.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Cavalleriet marscherer til Ungarn. Man siger, Jnfanteriet skal gaae tildage til Bayern. Nogle tusinde Mand franske Tropper ere rykkede ind i Presburg.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Da de franske Troppet i Følge Vaabenstilstanden skulle besætte Hertugdømmet Steyermark indtil Fredslutningen, saa have de østerrigske Tropper, som vare rykkede ind i Gratz, igien forladt dens Stad. Ligeledes skulle de østerrigske Tropper, som vare rykkede ind i Neustadt, igjen marschere derfra.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Kiøbmændene have til Contributionernes Afbetaling for strakt 1 Mill. Gylden i Bankosedler, hvorfor de faae Obligationer med 6 Procent Renter; disse skulle indløses 2 Aar efter Fredsslutningen. Desuden er et vunget Laan udskrevet, paa samme Vilkaar. Til dette Laan skulle alle Wiens Jndbyggere contribuere, undtagn de fremmede Ministre, Rigshofraadet og de Personer, hvis Huusleie ikke overstiger 100 Gylden aarlig.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Stuttgardt, den 21de Decbr. Keiser Napoleon ventes hertil fra Wien den 25de og forsætter den 27de Reisen til Paris. Marschall Lannes, der gaaer forud, ankom hertil i Forgaars.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Paris, den 21de Decbr. Moniteuren melder, at de engelske Transportskibe Ariane, Jenny og Atalante, som skulde seile til Weseren, med Tropper, ere forliste paa vore S.a. Skibet Arian. er strandet den 16de i Nærheden af Casals. Det er paa 400 Tønder, fører 16 Karonader og havde 22 Matroser og 300 Soldater ombord, hvoriblant 2 Oberster, 11 Officie ter, 20 Koner og 12 Børn; desuden Monderinger for 10000 Mand og Proviant for 6 Uger for 300 Mand. Alle Mennesker bleve reddede og førte til Calais. Skibe. Jenne paa 174 Tønder strandede den 14de ved Gravelines, hvor det gjorde Nødskud og blev reddet af den tililende bevæbnede Nationalgade. Det havde 11 Matroser og 115 Soldater ombord, hvoriblant 4 Officierer, 12 Koner, og 6 spæde Børn, af hvilke et var født paa Søen Aftenen forud. Alle bleve bragte i Land og indvarterede i en Kaserne.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Da de den 16de bleve førte fra Gravelines som Krigsfanger, skrev Capitainen og Officererne til Mairen, takkede i Mandskabets Navn for den udviste Menneskekierlighed og Giestfrihed og yttrede det Ønske, at deres Skrivelse maatte blive bekiendtgjort i Tidenderne til et Beviis paa deres var ne og stedsevarende Taknemmelighed. Man saae i Calais det tredie Skib Atalante paa 340 Tønder, som førte 12 Kanoner og havde 12 Matroser, 28 Mand Cavallerie og 34 Heste ombord, synke, uden at kunne redde det; 4 Matroser sprang i en lille Baad, roede ind mod Landet og raabte om Hielp; men Baaden kantrede og man reddede kuns 2 Matroser. Man saae i Calais et andet engelsk Skib paa 500 Tønder synke. Det maae have havt menge Mennesker ombord. Uagtet den stærke Storm lod man 5 Skibe løbe ud fra Calais den 17de, for at redde de Skibbrudne, og bringe andre Skibe, som endnu kiæmpede mod Bølgerne, ind i Havnen.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Fra Mayland meldes, at et Corps franske Tropper paa 20000 Mand har sat sig i Marsch mod Neapel. - Den liguriske Moniteur erklærer det Rygte, at Russerne og Engellænderne igien havde indskibet sig i Neapel, for ugrundet, og melder derimod, at flere Transportskibe ere ankomne dertil med friske Tropper.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Fra Rom meldes, at Russerne have sluttet en Convention med Paven, i Følge hvilke de ikke skulle rykke ind i Hovedstaden, ifald de marschere igiennem det pavelige Gebeet. De neapolitanske Undersaatter, hvis Skibe vare blevne contokerede i Genua, have faaet dem igien. Rigserkeskat mesteren erklærede dem, at den franske Regiering vilde vide at tage Forholdsregler mod Regieringer, som brød Tractater, uden at giøre deres Undersaatter til et Offer derfor.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Moniteuren melder fra Genua, at Fregatterne Cyclope og Jncorruptible ere gaaet under Seil derfra til en hemmelig Expedition, samt at ingen Bankeret er udbrudt i Genua, uagtet der er en almindelig Standsning i Handelen og hele Europa oversvømmes af Bankerotter.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
En Militaircommission i Nantes har fældet Dom over nogle Personer, som havde deeltaget i en Sammenrottelse, der havde til Hensigt, at fremskynde Fiendernes Ankomst til det franske Gebeet, for at styrte den franske Regiering. Sammenrottelsen er bleven opdaget i de vestlige Departements og i Bordoux. En vis Gogus er beven henrettet, 4 Sammensvorne, som ere dømte til Diden, ere fraværende og nogle Anklagede ere frifundne. Hanksedlerne have siden de sidste Seiervindinger igien faae deres fulde Værdie; man bemærker endog, at de ikke ere i særk Circulation.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Paris, den 23de December. Da Te Deum blev afsiunget Forgaars i Notredamekirken, blev Prinds Joseph modtage ved Kirkedøren af Cardinal-Erkebiskoppen og et talrigt Cireste; Militairet paraderede ved Kirken.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
J Forgaars modtog Senatet i en overordentlig Forsamling de af Kiseren sendte Faner og vorerede en Ærestriumph. for Napozon den Store ved hans Tilbagekomst til Hovedstadn.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Moniteurti melder, at Mangelen paa Levnetsmidler er utrolig store Venedig.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivel fra Augsburg, den 23de Decbr. J Forgaars tykede aldeles uventet 300 Mand bayerske Tropper ind her i Staden og den bayerske Hofraad von Wid mann overrakte Vegistraten en Skrivelse af det Jndhold: At hans churførstl. Durchl. i Følge Fredsunderhandlingerne var antoriseret til at lade Staden Augsburg provisorisk militair besætte." J Morgen gaaer en Deputation af Magistraten til München, for at udvirke en Capitulation for vor Stad, hvorved den kan faae samme Rettigheder i Bayern, som Leipzi, har i Sachsen. Fra fransk Side ere de tilbagestaaende Requisitioner allerede eftergivne, dog maa Staden endnu paa sin Bekostning anlægge et nyt Lazaret, paa 500 Senge. I Gaar have de franske Tropper militair besat Førsten dømmet Eichstedt, Markgrevskabet Burgau og Staden Günzburg. Man siger, Churbayern skal ogsaa have Voralberg og Staden Lindau. Man underhandler endnu om det nordlige Tyrols Afstaaelse til Bayern, og det sydlige til Kongeriget Jtalien.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Marschall Augercaus Armee har efter en Coureers Ankomst forladt Ulm den 16de og 17de og marscherer til Maynz.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Den churførstel, salsburgske Statsminister Manfredinhar i Anledning af den Churførstedømmet Salzburg paa lagte Contribution af 6 Mill. Fr. overrakt Keiser Napoleon et Bønskrift, hvori han forestiller, at en Gield af 5 Mill. Fr. hviler paa Landet fra sidste Krig, at alle Churførstens Besiddelser i Arvelandene ere sequesterede, at Chur førsten af Mangel paa Jndkomster ikke har kunnet betale den forrige Erkebiskop af Salburg sin Pension og at Keiser Franz har forstrakt Churførsten 200000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Schwaben, den 23de Decbr. Keiser Napoleon ventes i Morgen til München. - De offentlige Tidender melde, at Churførsten af Würtemberg faaer Kongekronen og Titel af Konge af Schwaben. Kroningen skal skee den 6te Januar eller Februar.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Den ny würtembergske Stat skal arronderes paa alle Sider. - Rigsposterne ere i Bayern og Würtemberg erklære de for Territorialposter.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Skrivelse fra Wurburg den 24de December. Marschal Bernadotte har under 9te d. M. tilskrevet Erkehertug Ferdinand følgende: "Jeg erfarer, at Tropperne under Deres Keiserl. Høiheds Commando have i Gaar angrebet de bayerske Tropper under General Wrede. Dette Angreb er tvertimod den Vaabenstilstand, de Franskes Keiser har tilstaaet Keiseren af Østerrig. Blot fordi jeg forlod mig paa denne Stilstand standsede jeg min Marsch til Jglau, hvor jeg vilde understøtte de bayerske Tropper og angribe Deres. Jeg formoder, at de østerrigske Tropper ikke have rette Tid været underrettet om Stilstanden. Enhver anden Formodning maa falde en Soldat vanskelig. Jeg forlanger derfor, at D. K. H. lader alle i denne Trefning fangne bayerske Tropper sætte i Frihed inden 24 Timer. Min Fordring er grundet og jeg tvivler ingenlunde, at D. K. H. uophørlig vil opfylde den. Jeg beder D. K. H., at sende Svaret til Jglau, hvor jeg ankommer i Overmorgen. Den 7de d. M., efterat Vaabenstilstanden var sluttet, er det kommet til en Trefning ved Passau. Omtrent 500 Mand af Erkehertug Ferdinands Corps gjorde et Angreb, hvorved 5 franske Dragoner bleve dræbte og, bayerske Jægere fangne.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Man veed nu om Fredsunderhandlingerne med Vished, at Keiser Napoleons første Fordringer have været langt billigere, end man efter Tingenes Stilling kunde formode. Derfor vare begge Keiserne ogsaa strax ved deres Sammenkomst i kort Tid enige med hinanden om Fredens Bafis. Det skal ogsaa være blevet sendt en Coureer til London, for at indbyde Engelland til en Fred, og opfordre samme, nu at giøre noget for sin Allierede, for at skaffe samme bedre Betingelser, som allerede skulle være bestemte i dette Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
Man vil ogsaa opsætte, at bekiendtgiøre Fredspræliminat rerne, indtil man veed Engellands Beslutning.
Berlingske Tidende, 1806-01-03
De 3 med Frankerig allierede Churhoffers Gesandter ere indbudne til Fredsunderhandlingerne i Brünn. De ere den churbayerske Gesandt Grev von Grafenreuth, den chur würtembergske Hr. von Normann og den churbadenske Grev von Oels.