JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-01-07
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Cancellie-Secretair Christian Kierulf af Vor Kongel. Residentz. Stad Kiøbenhavn, hans for Executorerne efter afg. Peter, Helligger junior af Vort Eyland St. Croix udi America, O Elskelige Kammerherre Martin Meyer Heiliger og Lieutenant John Krause, samt Byeskriver Lauriz Sandberg og Procurator Nicolai Adler Coppy, herom allerunderdanige gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at disse Executorer maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui sit lentii, indkalde alle dem, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, der formene sig enten endnu at have nogen lovlig Fordring hos bemelte afg. Peter Heiliger junior, eller paa hans Eiendomme i den Tid, da samme efter hans Død have været administrerede af de i hans Testamente af 13de Septbr. 1771 udnævnte Executorer, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid =Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle den Afdødes paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; dog skal forbemelte Executorer være pligtig til at lade denne Vorer allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder=Contoiprer paa bemelte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende imod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Ny Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 24de Decembr. er 1790. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Executorerne efter afg. Peter Helliger junior af St. Croix, Bevilling at indkalde ved Proclama i Aviserne, dem, som maatte have Fordring paa bemelte Afdøde eller hans Eiendomme i den Tid, da samme efter hans Død have været afministrerede at de i hans Testamente af 13de Septbr. 1771 udnævnte Executorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som endnu formene sig at have nogen levlig Fordring efter afg. Peter Heiliger jonior paa Et Croix eller til hans Eiendomme i den Tid da samme have være administrer de af de i hans Testamente udnævnt Executorer, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos de nu agerende Executores, som ere de Herrer Kammerherre Heiliger Lieutenant Krause, Byeskriver Sandberg og Procurator Coppy, paa St. Croix, inden forskrevne Tids Forløb, og saadanne deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 27de Decbr. 1790. Paa de Herrer Executorers Vegne, Kieruli.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Da Hans Kongel. Majest. under 17de denne Maaned allernaadigst har forundt mig, som Skifte=Forvalter udi Kiøbmand Jacob Nielsen her af Christiansund hans Opbudsbo. Bevilling, at maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Trundhiems adresse Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi forbemelte Kiøbmand Jacob Nielsens Opbudsboe, saa indkaldes herved, i Følge forberørte allernaadige Bevilling, alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos meerbemelte Kiøbmand Jacob Nielsen, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, da enhver Vedkommende skal skee Ret efter Loven. Christiansund pr. Trundhiem, den 22de Decbr. 1790. Peder Smtler Marstrand, Byefoged og Byeskriver.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Ved Skiftets Foretagelse efter forlængst afdøde Mester Guldsmed Steen Wirtman Brüghmann, og nu afdøde Hustroe, Giertrud Tønnes Datter, der, efter et mellem benævnte forlængst afgangne Mand og hende oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, har, som den Længstlevende, sadt i det fulde fælleds Boe, men nu, i Følge Testamentet, at skal deles mellem begge disse benævnte Afdødes Udarvinger, blev, blant de flere Arvinger opgivet, at den sidst Afdøde havde en Søster, ved Navn Wibeche Troye, som for længst er død, og efterlod sig 3de Sønner, hvoraf og 2de navnlig Anders og Willats Trove, igiennem mange Aar har været fraværende, uden at der er spurgt til nogen af dem, eller ver vides hvad enten de ere i Live eller ved Døden afgangen, og i sidste Fald, om de har efterladt sig Børn; thi indkaldes herved benævnte Anders og Willats Troye som de eneste de nærværende Arvinger, efter forbenævnte begge Afdøde, ere uvidende om, foruden ved Proclama her for Retterne, og udi dette Stæds Adresse=Efterretninger, tillige udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, ligesaa dette Boets Debi= og Creditorer, at indfinde sig, Arvingerne med saadan Beviis til deres Arve=Ret, Debitorerne med hvad de maatte skylde, og Creditorerne med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Landets Lov i ethvert Tilfælde paabyder at skal skee efter død Mand, og det inden Aar og Dag fra denne Publications Dato, da enhver skal nyde lovlig Pleie. Bergen, den 25de Decbr. 1790. Hoe, Bentzon, Borgemester. Byesoget.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
At Kiøbmand Jens Lind her paa Stedet har opgivet sit Boe under forlig Behandling, af os om Opbudsforvaltere, og at vi i den Anledning have taget Boen under vedbørlig Registering og Vurdering, bliver herved til Efterretning for vedkommende Debi= og Creditorer bekiendtgjort, med Anmodning at de første vilde behage forderligst at indfinde sig med Betalings Erlæggelse, og de sidste inden 6 Maaneder fra Dato at anmelde deres Prætensioner, hvorefter enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 4de December 1790. Gyldenkrantz. Benzon, Assessor og Raadmand. Byered.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Efter her paa Stedet for nyelig ved Døden alg Kiøbmand Handenen, hos minster kommen. Skifteforvaltere, foretaget et lovlig Skifte, Boets faste og løse Eiendele allerede at være registeret og vurderet; thi og da benævnte afdøde Hans Ellertsen, for nogle Aar her forand har faret paa adskillige Steder som Skipper, bliver foruden de herfor Retterne aflæsende Proclamationer, tillige herved indkaldet dette Stervboes Debi= og Creditorer, saavel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som udi den Altonaiske Mercur, at indfinde sig, de første med hvad de skylder til Boet, og de sidste med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, alt inden Aar og Dag fra denne Publications Dato. Bergen, den 4de December 1790. Hoe, Bentzon, Borgmester. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Under Registrations-Forretningen efter afg. Kiøbmand Samuel Grewe, blev blandt de flere Arvinger tillige opgivet at den Afdøde skal have havt en Broder ved Navn Johan Grewe, som skal have faret til Søes fra Amsterdam, uden at der i mange Aar er bleven spurgt til ham, men formodes at være død; to indkaldes herved saavel denne benævnte Johan Greve, som Boets Debi= og Creditorer, ei allene udi de Kiøbenhavnske Berlingske Efterretninger, men endog udi den Altonaiske Mercur, at indfinde sig, Arvingen med Legitimation til Arveret. Debitorerne med hvad de maatte skylde til Boet, og Creditorerne med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Lov i et hver Tilfælde befaler at skal skee efter død Mand, alt inden Aar og Dag fra denne Publications Dato. Bergen, den 11te Decbr. 1790. Høe, Bentzon, Borgmester. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
For nogen Tid siden er en Matros, som sidst tiente hos Færgemanden i Frederichstads Færgested, navnlig Johan Peter Ammundsen ved en ulykkelig Hændelse drukner i Strøm=Elven ved Gaarden Østre Hauges Landstrækning paa Rolosøen under Thunøe Præstegield, og hans ringe Efterladenskaber af mig som Stedets Sorenskriver taget under Skiftebehandling. Den Afdøde skal være fød og opfostret ved og omkring Holmestrand paa Vestlandet, hvorfra han har taget til Søes og paa hans sidste Søerelse, som skal ungefær være 5 Aar siden, faret i 2de Aar med Skipper Elisen. Ved Registerings=Forretningen over den Afdødes Efterladenskaber, har uagtet den derom skede Bekiendtgiørelse ingen af hans Arvinger indfundet sig, men derunder er anmeldt, at den Afdøde skulle have en Søster i Live, boende paa Vesterlandet. Og da Boets ringe Tilstand ikke taaler noget ordentlig Proclama, saa bliver efter nu brugelig Maade denne Peter Ammundsens Søster, (hvis Navn og egentlige Opholdssted ikke vides) tilligemed de flere Arvinger, herved i de Berling, ske Aviser 3de Gange efter hinanden indkaldet, forinden den Tid Loven fastsætter, at melde sig hos mig som competent Skifteforvalter, med behørig Beviis for deres Arveret. Steenerøed pr. Frederichstad, den 11te December 1790. C. A. Aagaard,
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Cancellieraad og Sorenskriver over Thune og Wembe Sorenskriverie. Paa Gaarden Hvidvang i Sparboens Tinglang og Inder dens Fogderie er ved Døden afgaaet dimitteret Sergeant Lars Oxvolds Hustrue Margrethe Jensdatter, der af sit første Æg teskab med sin forhen afdøde Mand Vagtmester Tørres Pedersen, Waarum har efterladt sig en Søn, ved Navn Hans Waarum forhen værende personel Capellan for Nærvens Prænegield, som er anmeldt at opholde sig i Kiøbenhavn. Ligesaa er paa Gaarden Wist i Indersens Tinglang og bemeldte Fondelig, ved Deden afgaaet Enken Gunvild Pedersdatter Wei, blandt de vinger er anmeldt som fraværende Broder=Sønge=Sønn. En maanen, en Brodersøns Datter, hvis Navn ikke vides, men som skal opholde sig i Christiania, og være gift med Sergeant Øxness; The bliver indbemelte 2de fraværende Arvinger, nemlig Hr. Hans Waarum og Sergeant Øxnesses Hustrue eller hendes Mand; herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde enten selv eller ved Fuldmægtige hos undertegnede Skifteforvalter, forinden Skifterne efter bemeldte Afdøde at iagttage deres Tarv. Gaarden Fossum i Stods Præstegield pr. Tronhiem, den 18de November 1790. M. Strøm, Sorenskriver over undersens Fonderie.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Efter et imellem Niels Hierman Rosenhoff udi Holmestrand, boende og hans Hustrue Ragnild Hansdatter Fæbye oprettede og af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente, de Dato 18de Martii 1785, er Anders Nexøes Arvinger tilfalden (naar den længstlevende agter at indtræde i nyt Ægteskab, den Summa 900 Rdlr., siger halvsemsindstyve Rigsdaler; og efterdi det spargeres, at benævnte Arvinger skal opholde sig enten i Kiøbenhavn eller Danmark, bliver de samtlig rette Lodtagende efter brugelig Maade 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser indkaldet hvor de findes, saavelsom de Umyndiges arvtagende Værger inden Aar og Dag at møde med saa lovgyldige Beviser af Øvrigheden attesteret, i Henseende Berettigelse til denne Gave, som kan ansees antagelig, hvis ikke bliver samme udbetalt til den Kongelige Casse. Holmestrand, den 30te December 1790. N. H. Rosenhoff. Med de myndige Arvingers fælleds Samtykke er Boet efter sal. Hr. Provst Hans Grentz, Sognepræst til Øiestad Præstegield som døde den 26de August, taget under lovlig Skiftebehandling; thi lader Provsten Hans Speilberg Dødsfaldet 3de Gange efter hinanden, udi de priviligerede Berlingske Tidender bekiendtgiøre, saa og, at Boet er vedbørlig bleven forseglet, registeret og vurderet. De respective Arvinger bliver derfor ved dette indvarslet at møde eller møde lade paa Skiftets Ansættelses Tider, som ved Placaten skal bekiendtgiøres paa Øistas Præstegaard, Credi= og Debitorer bliver herved tillige indkaldet at møde i Stifteretten benævnte Tider og Sted, saa og der imellem hos Provsten paa Holts Præstegaard med deres formeente Kravs lovlige Beviis eller Dedtte Afviisning, alt inden den Tid Loven, foreskriver, da enhver saaledes skal nyde den Ret Loven paabyder. Holt, den 27de November 1790. Hans Speilberg.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
Sognepræsten til Næsne Præstegield og forhen Provst paa Helgeland Friderich Christian Bernholt er den 25de Octbr. h. a. ved Dagen afgaaet, hans Stervboe nu af mig strax efter taget under nødlig Registering og Vurdering brandkaldes herved i de Kiøbenhavnske Berlingske offentlige Tidender 3de Gange efter hinanden, alle de, som i dette Stervboe maatte have noget at andrage, at melde sig enten selv eller Befuldmægtigede hos mig som competent Skifteforvatter med saadan Beviis, og inden det Tid Loven foreskriver. Alstahong Præstegaard, den 22de November 1790. Christopher Garmann, Provst paa Heieland.
Berlingske Tidende, 1791-01-07
(128) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 22de Decbr. 1790 og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 3de Januarii 1791, er Creditorerne udi afg. Chiruraul med Skibet Fredensborg, Hans Christian Sønder. byes Stervboe, indkaldes med 12 Ugers Varsel, at møde Hof= og Stads Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevile deres paa Bog havende Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Belig om deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Udtog af forskiellige Breve fra Martiniqve. (St. Pierre, den 16de og 18de October.)
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Fra Guadeloupe ere 22 Deputerede ankomne hertil, forat mægle Fred. St. Lucie har og afsendt Deputerede. Disse og hine have tilsammen i en Skrivelse til Hr. Damas anmodet ham om et sikkert Følge, for ikke at foruroeliges paa Veien fra Fort Royal til Grosmorne. Dette have de og faaet, men kun for tvende Personer, nemlig en fra hver Øe, for at forevise deres Fuldmagter. Disse Herrer kom igien til Fortet Bourbon, begave sig den 15de hertil, og for at rette sig efter Grosmornes Forlangende, afgik om Aftenen 3 at dem til Guadeloupe. Denne Vanskelighed giøres kun, for at forlænge vore Lidelser og for at bevæge Patrioterne fra Guadeloupe, Marie Galante, St. Lucie og Tabago til at reise hiem igien. Dog løbe vi ikke den største Fare; vore Fiender ere udsatte for en, som kan have de værste Følger. De bevæbnede Negerslaver og Mulatter forlange med Trodsighed Belønningen for deres Tieneste, nemlig den belovede Frihed. Denne Opstand opvækker Gysen. J Leiren ved Grosmorne hersker en Uenighed, som kan drage sammes Undergang efter sig. En Trop af samme har foretaget Streife, rier i Landet og borttaget endeel Qvæg til sin Underholdning. Negerne fordre sin Andeel deraf, hvilken man nægter dem. Mangel paa Levnetsmidler vil anspøre dem til Udsvævelser, der ligeledes vil blive deres Undergang. Oprøret af Neger slaverne er steget til det høieste. Alle Bygninger i Fort Royal ere ødelagte, adskillige hvide Jndvaanere opofrede af Negerne, og man flygter fra Huus og alt til St. Pierre, for at rødde Livet. J Gaar vovede 400 Negere, at skyde paa et bevæbnet Skib. 200 Flinteskud traf Skibet, uden at dræbenogen. Man svarede dem med Kanonskud, hvorved i det mindste 40 faldt, og de øvrige toge Flugten.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
(Af en anden Skrivelse, den 17de October.) En Borgerkrig var ikke nok, ogsaa en Slavekrigs Ulykker skulle komme dertil. Mit Blod stivner, naar jeg overtænke vore Fienders Hensigter. Disse Barbarer triumphere og deres Forbrydelser ere stegne til det høieste. Hvor mange Offere ville ikke falde, førend Roligheden igien kommer tilbage. Alle Bygninger i Fort Royal ere forladte og alting sammesteds ødelagt; de indsamlede Frugter ere tilligemed Meubler o. s. v. blevne et Rov for Slaverne; de have opbrændt og istykkerslaget alt hvad de ikke kunde bringe med sig.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
J Morges trak 300 Mand Tropper og Borgere ud, for at forjage Fienden fra Hr. Decastes Vaaning.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
(Den 18de October.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Vore Tropper kom i Gaar Aftes tilbage, uden at have udrettet noget Afgiørende. Kl. 4 havde man afsendt Grenadererne og Jægerne fra Guadeloupe med en Feldtkanon for at forstærke vort Detachement. Men denne Forstærkning kom for silde; thi da man manglede alle Fornødenheder til at campere, havde man holdt det for raadeligt, at vende tilbage, førend Mørket paakom. Omtrent 30 til 40 Mulatter eller Negere ere blevne dræbte. De havde, 400 Mand stærke, forskandset sig paa en Forhøining, da vi derimod var ganske blotte og for svage til at fordrive dem. Det saae ud som en Flugt, da vi forlode Valpladsen, hvilken de derpaa indtoge. Dette giver dem Mod og Dristighed. Hr. de Gomiers, der var meget udsat for Jlden, er sluppet lykkelig derfra. Det første Flinteskud skedte paa ham, og den, fra hvilken det kom, maatte derfor bøde med Livet.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Madrit, den 3die December. Fæstningen Orans Tilstand bliver Dag for Dag beklageligere. Stødene af Jordskjælvet have vedvaret lige til den 16de November, og ødelagt de tilbageblevne Casteller, der havde imodstaaet de første Rystelser, saa at man har været nødsaget til ganske at forlade denne Plads.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Fra de Pohlske Grændser, den 20de December. Man vil have den Efterretning, at Pohlen vil vælge en østerrigsk Prinds som tilkommende Thronfølger. Østerrige skal intet have derimod, og saavel Rusland som Preussen, sergen Fred imellem de krigførende Magter og et i hinanden flette Forbund, der endnu ikke har havt sin Lige, blive stiftet. Saa meget er vist, at den pohlske Rigsdag vil blive en af de vigtig ste, og kan give en Anledning til de vigtigste Forandringer i Europa.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Paris, den 24de December. Kongens Sundhed eller rettere hans Humeur har i nogle Dage givet alt, hvad der omgiver ham, et mørkt Udseende J Begyndelsen troede man, at han var misfornøiet med nogle af sine nye Ministre, men dettevar urigtigt. Kongens Bestyrtelse reiste sig af et Anonymiskt Brev, som han sandt i sin Dagbog, uden at man kan opdage hvorledes det er kommet der. Hele Staden taler derom og Jndholden er følgende: Ulykkelige Fyrste, Søg ikke at kiende mig, eller af opdage, paa hvilken Maade jeg bringer dette Brev i deres Hænder. Jeg er intet overnaturligt Væsen, og dog kan de ikke faae at vide, hvem jeg er. Lad Dem nøie med vel at igiennemtænke mit Brev, vel at bevare det, og skiælv, dersom De offentlig bekiendtgjør det. Sire! De er en Slave, De kan ikke skiule det for Dem selv. og den Lykke at leve, dersom det er nogen, har De blot at takke den Foragt for, som De har bibragt dem, der forstyrrede Deres Magt; havde disse mærket den ringeste Virkekraft hos Dem, havde De et Øieblik kunnet frygte for Dem, saa havde De allerede været død. Deres Svaghed har ræddet Dem Uden ringeste Modstand har De sauctiosteret alle Anfald paa den kongel. Autoritet og paa det franske Monarchies Constitution. De har opoffret Deres Gud, Deres Krone, Deres Adel, Deres Parlementer, Deres Ministre, Deres Forsvarere, det ene med det andet for Deres 1200 Herrer, (J denne Tone vedbliver dette Brev og siger tilsidst: Sire begiv De sig under Alterets Skygge. Præsterne skulle igien opreise Deres Throne og Adelen tæmme Deres oprørske Undersaattere. Kun 3 Maaneders Standhaftighed forlanget Adelen af Dem. Paven bereder Vaticanets Lynild; Sardi nien og Spanien sine Lanzer; Ørnen udbreder sine Vinger til den nordlige og østlige Side, i Vesten sperres vore Havne, og inden 3 Maaneder skal De være Frankriges og de Franskes Konge.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Den 21de decreterte Nationalforsamlingen i Anledning af Prindsernes Appanage: At Kongernes Sønner eller Børnebørn skulle i Fremtiden, foruden deres Appanager, ikke nyde andre Summer, Renter og Jntrader, under hvilket Paaskud det end maatte være, undtagen Befoldningerne af de offentlige Embeder, som de beklæde. Monsteur og Greven af Artois skulle, foruden en Million Appanage-Renter endnu faae 1 Million aarlig Gage og 1/2 Million til deres Gields Afbetaling. Hertugen af Orleans skal, foruden Million Appanage=Renter, endnu i 20 Aar faae 1 Millior, aarlig til sin Gields Betaling, og samme blive udbetalt til hans Creditorer, om han endog forinden de 20 Aars Forløb ved Døden afgaaer, Palæerne Luxemborg og Royal ere und sse alle Appanage=Godser, og de nu værende Eieres Førstefødskulle bestandig hen kunne besidde dem paa den nærværenMaade.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Ved Forfatningen af ommeldte Decret blev blandt and anført: "At den nye Constitution havde taget Sløret bor som hidindtil bedækkede Rigets Tilstand; at Hoffets Lux var forsvundet for den: at de Kongel. Børn herefter skul være Borgere, der udmærkede sig ved sine Dyder, Maadelhed og Afholdenhed fra Pragt, og til hvis Underholdning i maadelig Appanage skulde være tilstrækkelig, at man før nærmede sig denne lykkelige Tidspunct, og endnu ik havde opnaaet den; at begge Ludvig den 15des Sønnesørner (Monsteur og Artois) vare opdragne ved deres Fa faders ødsle og overdaadige Hof, og havde endnu ikke lærte foragte den forføriske Pragt, hvis Glands trak deres sør Øiekast til sig, men at en lang Vane hellere havde gjort Fornødenhed deraf for dem, og en umaadelig Overflødighevar bleven de nødvendig; tvende Prindsesser vare indkomne udenlands fra for at deele Skiæbnen med dem; Lofte om glimrende Hofstat har kunne havt Jndflydelse paa deres Samtykkee, og det skulde altsaa være ubilligt, at indeholsaa pludselig disse Prindsers overmaade store Pensioner, ja nedsætte dem alt for meget.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Wien, den 25de December. J dette Øieblik udbreder sig over den hele Stad det Rygt, at Russerne have sluttet Fred med Tyrkerne. Af Betingserne veed man endnu intet; Rygtet siger kuns, at Divaner ved den blandt Folket i Constantinopel herskende Giarinsom man hvert Øieblik frygtede for at ville bryde ud, bleve nødt til at giøre dette saa hurtige og uformodede Skridt.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Warskau, den 25de December. Efter Breve fra Bender af 8de hujus har den Russiske Fla tille i Donau, eller rettere Batteriet paa Odden af Øen, at ter opbrændt et betydeligt Antal Skibe i Havnen ved Jsmall, i hvilken Fæstning ligger en Besætning af 12000 Mand Man har skaffet alle Fruentimmer bort fra samme; thi de bliver nu til Lands angrebet af Generalerne Gudowitz og PaPottemkin. Storvistren har forladt Silistria, og har trukket sig tilbage til Bazardzik mod Schumla, ved Bierget H. mus, hvor han i denne Vinter vil have sit Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Fra de Pohlske Grændser, den 25de December. Man forsikrer, at der allerede er reist en Coureer her igiennem Egnen til Petersborg med den Efterretning, at Jemhar, efterat den var bleven skudt i Brand af Russerne, ove, givet sig ved Capitulation, og at Zusbeck har fulgt dens Exenpel. Den førstes Garnison skal have bestaaet af 8000, i den andens af 4000 Mand; og man skal have fundet mang Kanoner og en utroelig Forraad af Mund- og Krigsprovist, ner sammestæds. Der skal og vare faldne mange Tyrkisk Fartøier i Russernes Hænder. En kort Træfning, hvor Tyrkerne bleve slagne, skal have befordret Overgivelsen, denne Fæstning. Russerne skal derpaa med 14000 Man være gaaet over Donau, for at tiltræde Marchen mod Si tage sit Vinterqvarteer i Biergene. Man venter med første Post Bekræftelse paa denne Efterretning. - Fyrst Potemkin har paa Catharinedag givet et Festin, som har kostet henved 100000 Rubler.
Berlingske Tidende, 1791-01-10
Kiøbenhavn, den 10de Januarii. Den 20de August f. A. er Candidatus Theologi Asmus Jessen beskikket til Pastor for Westerland og Rantum paa Sylt. Den 3die September er Pastor Hansen paa Hoge beskikket til Pastor i Rodenæs, og Rector Hansen i Wesling, buren til Pastot for Helgeland. Den 8de October er Candidatus Theologi Jasper Bøysen kaldet til Diaconus i Witz sort, og Pastor Christian Detlew Balsløw i Ording beskik tet til Pastor i Lügumcloster.