JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Livorno, den 14de November. Mange Familier ere ankomne hertil fra Corfica, som for medelst de nye Uroligheder, der ere udbrudte sammesteds, gjerne ville give Slip paa deres Fædreneland. De Engelsk in lede tage ikk ei Betænkning at bekiendtgiøre lydelig deres Meninger i mange Egne af denne Øe. Adskillige af dem, som søgte let foraarsage en Opstand mod de Franske, har man skudt ihiel derling. i Calvi. Man føier alle Anstalter til at sætte sig i den behørige Forsvarstand imod dem. For nogle Dage siden er man bleven vaer i Vandene af Corfica 12 engelske Krigskibe, og man troer, at Engelænderne paa nye ville forsøge at erobreCorfica, hvor den franske Besætning kun er svag. - Admiral Nelson, som endnu befinder sig i Neapel, har ladet blive tilbage sammesteds 3 Linieskibe og 3 Fregatter, for at fortsætte Blokkaden for Malta. Den franske Garnison paa Malt skal nu kun være 2000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Triest, den 15de November. Vi have nu saaet nærmere Efterretninger om Øen CerigoJndtagelse. Den forenede russisketyrkiske Flaade kom den 9de October for Cerigo og satte strax 600 Russer og 400 Tyrker, Land. De ervenetianske Tropper i Frankriges Tieneste forlode 2den stor Modstand Fortet St. Nicolas, hvorimod 50 Franske forsvarede Fæstningen paa den meest haarnakkede Maade hele 2 Dage, men den 3die saae de sig nødte til at capitulere. De trak ud med alle Krigshoneurer og skulle blive bragte paa en Fregatte til Toulon eller Ancona. Efter denne Øes Jndtagelse gik den forenede Flaade den 17de October under Seil, og tog Veien til Zante og Cephalonien, som den uden ringeste Modstand tog i Besiddelse, saasom de Franske nogle Dage foriveien havde forladt disse Øer. Den 3die November løb Flaaden ind i Kanalen ved Corfu. Den 12te har Stormesteren Baron von Hompesch ladet bekiendtgiøre sin Retfærdiggjørelse i Henseende til Overgivelsen af Malta Han siger i samme, at han var bleven tvunget til, at underskrive Overgivelses Acten; at han ikke har kunnet bortgive Kongen af Neapels Rettigheder til Malta.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Mayland, den 19de November. Den 15de ankom her den forrige Hærfører ved Rhinen General Moreau, for at modtage sin nye Post som GeneralJnspector ved det franske Jnfanterie i Jtalien. J Gaa kom ogsaa General Montrichard, nu Chef for den italiensk Armees Generalstad. Overgeneral Joubert er i Forgaarafrens herfra, for at besigtige alle Dele af Armeen og deres Sallinger. Foriveien udstædte han den befaling, at de efterri ske Officerer, som befinde sig paa det cisalpinske Gebeet, skulle inden 3 Dage forlade samme, og Staden Mai lund inden 24 Timer. Baade de Franske og Østerrigerne have nu stærkt besat Grændserne af Granbundten og alle der værende Broer over Floderne.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Jtalien, den 20de November. I Havnen af Neapel venter man ogsaa snart russiske Linieskibe. Paa nærværende Tid ere der 4 portugisiske og 5 engelske Krigskibe. J Ancona ville de Franske indskibe underBedætning af 3 Krigskibe 3000 Mand til Corfus Understyttelse. General Championet er ankommen til Ancona. -
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Fra Corsica skulle 3000 Mand franske Tropper være afseilede til Egypten Paa Malta skalle de Franske i et Udfald have frataget de opstaaede Bønder 4 Kanoner. - General Championet forsamler i det Romerske en Armee af 60000 Mand mod Neapel. - Deyen af Algier har, efter StorherreneOrdre, givet sine Corfarer Ordre, at opbringe alle franske Skibe.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Paris, den 23de November: Vore Blade vedblive den for kort Tid siden antagne fredelige Tone. De forsikre, at Directoriet har sendt Borgerer, Battaut, en fortroelig Ven af Director Barras med de meest modererte Forslag til at befordre Freden paa det faste Land Efter Rygtet reiser han først til Rastadt, og derpaa i fornødent Tilfælde til Wien. Storhertugen af Toscana er paa ny bleven anmodet om, at erklære sig bestemt i Henseende til den saalænge vægrede Erkiendelse af den romerske Republik De vedvarende Uroeligheder i Velgien og de i Departementerne Morbihan Jle og Vilaine samt Loire igjen optraadte Chouaner have foranlediget en eftertrykkelig Skrivelse fra Ministerer, for de indenlandske Sager til Regierings Commissairerne Departementerne, hvori han alvorlig lægger dem paa te at holde Øie med Almeenaanden, paa det ikke Uroeligheder skalle bryde ud i andre Departementer, som i Belgien. Virkelig har 500des Raadet i Forgaars beskieftiget sig i en geheim Forsamling med de vestlige Departementers nuværende Forfatning, og de Giæringer, som herske der. Alle Deputerte fra disse Departementer have begiver sig til Directoriet, og opdaget Sagernes sande Tilstand. 500des Naadet har ogsaa sendt et Budskab til Directoriet, for at erfare de vestlige Departementers politiske Forfatning, og om de udgivne Lov vare tilstrækkelige til at undertrykke de der udbrudte Røverie og Complotter. - Capitain Souard, som den 11te October, afseilede fra Alexandrien og er den 7de November ankommen til Neapel, har indberettet hertil, at Armeen i Egypten var Begyndelsen af October i god Forfatning og vel Forsynet med Levnetsmidler, at den beste Forstaaelse herskede imellem de Franske og Landets Jndbyggere, at man ikke mere hørte noget at tales om Mammelukkerne og at 3 Beyer havde underkastet sig, hvis medbragte Pengeforæringer Buonaparte har ladet uddeele blandt de franske Soldater og de fattige Egyptere, En Skrivelse fra Capitain Cast, Stranto af 3 November.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
en Folke=Representant melder, at Øen Gotes ved Mali som var besat med 100 Franske have maattet overgive sig Engelænderne; at Den Malta selv var allerede bleven optadret tvende Gange, at Commandanten Vandis havde første Gang svaret, man skulde berante, at man opfordi Franske, og anden Gang, da et portugisisk Linieskib med Stilstandsslag overbragte Opfordringen, at naar et saa si Skib kom med Stilstandsflag vilde han imodtage det med at ende Kugler, thi tapre Folk overgave sig atte saalænge de har Levnetsmidler, Krudt og Kugler. Fra Cortu indede vore Blade under 2den November følgende: Vor de er i deForsvarstand. Landet Sulli, som hører til Tyrkiet har sig op mod Pachaen af Janina. Jndbyggerne have paasttet den franske Kotarde, og oprettet Nationalaardere iblaasig. Den franske Regiering i Corin har sendt dem VaabKrudt, Kanoner og 2 Fade med Plastre. Mustapha Pa af Delutro har gjort det samme og er bleven ansk Gener Landet af Butrinid har fulgt samme Exempel. Alle disse En kunne forskaffe Corfu Levnetsmidler, thi de ere forsynede mange Aar med Korn. Alle i Antona undværlige Kanon ere blevne bragte til Corfu og de andre forhen værende venanske Øer, Paa det faste Land af Grækenland ere 400 Ma efter blevne satte i Reqvisition, og føre Artillerie op paa høieste Bierge. Vor de forskaffer allene 30000 Vogteurerne,
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Wien, den 28de November. I Dag kom her en Coureer fra et stort tydsk Hof, hvis Tipecher skulle være af en særdeles Vigtighed. Man forsikre, at ifald Frankrig ikke skulde vise sig mere eftergivende i Ka seende til mange Fordringer, som meget interessere det ty Rige og andre Stater, torde Conlitionen bekomme en af Tilvert. - Kongen af Neapel er ankommen i sin ArnaLeir ved Germand, 2 1/2 Miil fra Neapel, og har den følge Dag udstæden Skrivelse til Cardinal Albani, hvori hans byder ham til at komme til sig. Man forsikred, at det neerlitanske Hoffes Hensigter gaae ud paa, at indsætte Paa igjen i hans Rettigheder og Besiddelser. Man melder og de Franske giøre alting til rede Penge i den rommerske Renblit, som de paastaae at tilhøre den franske Republik. - skillige Malteser Riddere have begivet sig til Spracus, derfra at begive sig ved en gunstigere Leilighed til Malta stille sig der i Spidsen for Jnsurgenterne. - De forskienrussiske Troppe=Colonner, som ere paa Marchen, siden skulle forene sig i Crem, 3 Poststationer herfra, hvor i Keiser vil tage dem i Øiesyn. Den 25de har man i Sen mærket et let Jordsestalv. Den 22de steeg Kulden her til usædvanlig Høide. Adskillige Breve fra Constantin fornye vel det Rygte, som allerede gik for en Maaneds siden, at Buonapartes Armee har gjort Oprør mod den General, for at bevæge ham til, at føre dem tilbage fra Enten til Frankrige. Hine Breve føie endnu til, at Bier parte har lovet Soldaterne dette, og at han virkelig giør Atstalter til at sætte Tilbagetaget i Værk. Saavel officieBreve fra bemeldte tykkiske Hovedstad, som vor Hoftidende, er i Dag, melde dog slet intet derom. Begge Hovedvanskelighederne, som giøre Fredens Vedvarelse tvilsom, ere den romerske Republik og de nye Jndretninger i Schwei Begger hedder det maae fra fransk Side ophæves, ifaldt Freden skal vedvare.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Af en Skrivelse fra Wien den 28de November. De nyeste Beretninger fra Jtalienere af følgende Jndhold: Den forenede ruenske og tortisk Klands havgaden ligger med en Deel at sige Stive ved Fortung har opfordret Besætningen rii overgive Pan og efter er holdet Alslag og giort Modstand, mægtiget sig Havnen og de franske Seide Russerne og Tyr begge forfulgte deres Seier videre og udskibede er betydelige Antal Landtropper, som nødte de Franske til at trække sig til ge ind i Fæstningen som man nu ved Jndsperring og Bo. ledning vil tvinge til at overgivelig Land Jndbyggerne af Jndvæske Nation have imodtager de ankomne Fremmedemes signe Arme. En anden Afdeling at bemeldte Flaade holdes ditona blokkere ligesom Tipitaineria og tildeels ogsaa havnen ved Genua ere indsluttede af de engelske og portuiske Skibe paa den anden Side. Admiral Nelson har an at hos den neapolitanske Hof om grovt Beleirings Sryds til nye Expedition, som der siges, mod Malta, og man keer, at han skal bekomme det.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Frankfurt, den 28de November. De sidste Breve fra Strasburg indeholde vel, at den nedsolitanske Gesandt i Paris har forlangt Pas til sin Afreise. at han havde faaet det og derpaa virkelig var afreist; men gier andre Beretninger skal den franske Regiering, for at ligeholde Freden, allerede have opgiver den rømmerske Rehidtik. Man føler til, at det samme nu ogsaa bliver forlangt henseende til den helvetiske Republet. Efter et andet Rygte de en fransk Underhandler komme til Wien, for at arbeide gade Pantters Bilæggelse, som man endnu ere uenige om liter tilforladelige Perioners Forsikring, er Garnisonen i renbreitstein endnu ikke i den hielpeløse Tilstand, hvor nogle Beretninger sætte den. Fæstningen høitideligholdte ke nyelig Churfyrsten af Triers Navnedag ved igientagne Talver. Endnu bestandig marchere franske Tropper fra Maynzer=Armeen til Belgien, for at undertrykke den derderende Jnsurrection. Paa den venstre Rhinbredde klage anderne meget over Forbudet mod Korn-Udførselen, som bibindrer dem fra at giøre det indhøstede i Penge. De forhederfor Udførselen over Rhinen, endog med Magt, og saarede den 24de i Egnen af Collen 2 franske Toldbetientere som Kiøbe paa dem, da de med et Kornskib søgte at naae den høire. hindredde.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Brussel, den 29de November. Endelig har General Colland den 23de ganske slaget, med Colonner af sine Tropper, Rebebellerne, som atter 6000 Mand stærke havde forsamlet sig i Campine, omen skiønt værgede sig haardnakket, og maatte fordrives fra Landsbye. i Landsbye. De have efterladt sig paa Valpladsen 600 Døde og mange Saarede. Blant de til Fanger giøre finde sal. at af deres Chefer, af hvilke den ene har været Comporal i det osterrigske Regiment Ligne. Den 28de ere Rebellerne, som igien havde forsamlet sig i Campine, paa nye blevne slagne. De have atter lidt et stort Forliis have mistet 300 Flinter, megen Bagage, Ammunition og Levnetsmidler, og det hedder, at Resten vil flygte til Geldern. Ved enhver Colonne af Jnsurgenterne befinde sig Præster med Cructstret i Haanden.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
London, den 30te November. I Gaarslev den anordnede Taksigelserest for Lord Nelsons Seier høitideligholdet over hele Lønden. Paa Øen Wigen giøres store Rustninger, og man formoder, at en stærk Diversion er i Værk mod de lige over for liggende Kyster, og skal aabne det næste Felttog. J Newport og andre Dele af Øen opretter man med en beundringsværdig Hurtighed Kaserner, som ere tilstrækkelige til at rumme en meget frygtelig Armee.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Paa den americanske Gesandts Forestilling har Admiralitetet befalet, at alle indfødte Americanere, som ere i engelsk Søe tieneste, skulle sætten paa frie Fod og sendes til America, hvor de skulle bemande de nydagte Krigskibe. Efter et almindeligt Rygte skal General Maitland have sluttet, førend han forlod St. Domingo, et Forlig med de Sortes GeneralToussain, i Kraft af hvilket idens Producter skulle blive borttuskede mod engelske Manufacturvare. Denne Handel skal blive beskyttet af en brittisk Eskadre. Toussaint og hans Tropper ville afbryde alle Forbindelser med Frankrige og dens nu værende Regiering. Kongen skal allerede have bekræftet denne Tractat med Tousaint og man er i Begreb med at sende en til Vestindien, som kan udføre Sagen. Den Klogskab med hvilken General Maitland bragte den hele Sag i Stand, gjør ham stor Arre. - Fra Port an Prince skrives under 2den October. Sa en Engelænderne forlode St. Domingo forefalde her Tildragelser, som give megen Stof til Efter tante. Commissair Hedonville har udstædt en Proclamation, hvori han efter den franske Republiks Love forkynder alle Negerne deres Frihed. Disse Borger Bønder maae dog siden, som før, arbeide, og af deres Arbeides Jndtægt tilhøre 1/2 Deel dem selv. 1/8 Deel Republiken og 1/2 Deel Landeierne. J Kraft at dette Manifest blive og alle hvide, som have staaet i engelsk civil eller militair Tieneste, afskedigede, og deres tilligemed de fra St. Domingo Emiarertes Eiendom confiskerede.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
General Toussaintil Onverture har ligeledes udstædt et Manifest, hvori han bekiendtgjør en almindelig Amnestie, og er lærer, at der blandt Colonisterne ingen Emigrantere gaves. Paa samme Tid beder han alle Afreiste at vende tilbage, de maar have staaer i engelsk Tieneste eller ikke. Han lover og saa Negerne deres Frihed; men tvinger dem til, at indgaae med deres forrige Herrer et Forbund paa 5 Aar, at de for1 Deel af deres Arbeides Beløb ville giøre deres sædvanlige Tieneste; dog skulle Herrerne være berettigede til, at trække fra denne fierde Deel Negernes Omkostninger. Da Hedønville ingen Tilhængere har, saa troer man, at han vil blive sendt af Toussalut tilbage til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Kiøbenhavn, den 10de December. Den 2den Maji d. A. er C. Liunge beskikket til Copiist vedZahlkammeret i Kiøbenhavn. Den 21de November er Student H. C. Mahler udnævnt til, fra 1ste Januarii 1799, at være Toldbetient i Arendal. Den 28de November er Student C. C. Feiberg beskikket til Copiist ved Zahlkammeret i Kiøbenhavn. Den 30te November er Sognepræsten for Thiisstrup og Fugelslev Menigheder i Aarhuus Stift, A. Rützow, confirmeret til Sognepræst for Refsnæs Menighed, i Sielland, og Cand. Theol. H. Rosdam ligeledes til Sognepræst for bemeldte Thiisstrup og Fugelslev; Cand. Theol. J.S. Dircksen confirmeret som Præst til Vesterhaver i Landskabet Ciderstedt. Samme Dag ere Premier=Lieutenanterne v. Witzendorff og v. Venndt af Dronningens Livregiment, v. Waltersdorff af Marine Corpset, v. Lycke og L. Michaelsen, af Kongens Regiment, benaadede med Capitains Caracterer; Compagnie=Chirurg Zahn til Bataillons=Chirurg ved det andet tronhiemske Jnfanterie-Regiment, og Bataillons=Chirurg Gruner forflyttet fra andet tronhiemske til første tronhiemske Jnfanterie-Regiment. Den 5te December er forrige Laugtingsskriver, C. D. Bech, udnævnt til Secretair i Tronhiems Stifts Overret, og J. G. Thaulow ligeledes i Christiansands Stifts Overret.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Af Dato Kiøbenhavn den 5te December d. A. er udkommet: en Kongelig Bekiendtgiørelse angaaende Ophævelse af det ved Anordningen af 9de April 1781 bestemte Credito og Gields Væsen for Arbeiderne ved Kongsberg Sølvværk m.v.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Vagtskibet fra Sundet, Fregatten St. Thomas, er lagt ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Fra den 4de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede Capit. H. Heimbygel fra Grønland med Spæk, Skind i Barder og Edderduun; Capit. C. Petersen fra Batavia med Sukker, Kaffe, Peber og Ballegods; Capit. N. Rasmussen, fra St. Thomas og St. Croix med Sukker og Kaffe; Capit. S. Wickham fra Providence i Nordamerica med Sukker Kaffe, Tobak og Riis; Capit. J. Frelson fra Toulon med Viin, Brændeviin og Stykgods; Capit. F. Sandersen fra Lissabon med Salt; Capit. H. H. Mantix til Ostindien med Cargaison for particulair Regning; Capit. N. C. Nissen til St. Croix og St. Thomas med Cargaison; Capit. C. J. Hegelund fra St. Croix med Sukker; Capit. M. Haberbier til Ostindien med Cargaison for particulair Regning.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Tirsdag Morgen den 18de Decbr. afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Præctiosa "Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske Post=Contoir, Den 5te November døde paa bergstaden Kongsberg Frue Justitsraadinde BENTSEN. En ustraffelig Vandel udmærkede hele hendes Liv Og gjorde, at hun, skiønt 78 Aar gammel, dog døde, for tidlig for Menneskeslægten.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
En stille Samvittighedsroe udbredte over hendes Ansigt den Blidhed, Der er Gjenskinnet af en skjøn Sjæl, og gav hende den Sjælsstyrke, hvormed hun overvandesin Skjæbnes ikke faa Ubehageligheder. Hendes Tab begræde 6 Börn, dem hun efterlod hvad hun efterlod den hele Kreds, hun levede i et Exempel. der giver sin Efterfølger hendes Munterhed i Livet Hendes Rolighed i Döden, hendes Salighed i Evigheden. Synet af saa megen Retskaffenhed bortfierner hos Mennesket Tanken om Dödelighed og Skilsmisse Derfor var det sörgelige Budskab. hvad det ikke hurde være, uventet og skrækkelige for ham, som hun havde opdraget: som i hende tabte ligesaa meget, som hendes egne Bör g som fadte hende dette ufuldkomne: Minde.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Harom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
3 Decbr. 11. A. 1. 30 Varme. V. N. V. N. V. J Kulde. N. O. Uvis. S. S. d. 28. S. s. 2 1/2 - -S. O.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Avnrissair. det kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Dand Broderskabs tilhörende Bygninger, med Haug Vænge og Grunde, uden Stadens Vesterport beliggenSkydebanen kaldet, bliver til förstkommende Mayde, at faae til Leie eller Forpagtning; Liebhaberne vilde de angaaende skriftlig henvende demisk Hr. HotbogtrykkeN. Müller, senior, boende i Store Kongensgade Nr. 254, hvor Conditionerne tillige kan erfares. Administrationen for benævnte Selskab, den 10 D. cember 1798. De Herrer Jnteressentere udi det private Livrente=Socier, og Tontinen, behage hos mig i Badstuestrædet No. 3. at afhente deres Anviisninger paa de dem i denne Termin den Kongelige Kasse tilfaldende Livrenter. Kiøbenhavn d. 10 Decbr. 1798. Stephansen.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
For Slægt og Venner bekiendtgiøres sørgeligst, at vores i skeligste Moder og Mormoder, Frue Margrethe Jrgensal. Fieldsteds, blev efter 5 Ugers Sygdom ved Døden be kaldet herfra sidste Søndags Morgen Kl. 7, 74 Aar gamme høilig fortient at begrædes af Hendes Præste d. 3 Dec. 1798. Børn og Børnebørn. Coruden den store Hiertesorg, det behagede den gode Gud en tilføie os Forældre, ved at skille os ved en elskværdig Datter, nemlig Provstinde Maria Knudsvig i Haraldsted Prastegaard, hvis dødelige Afgang formedelst Smaakopper det 29de Nov. d. A. er anført i disse Tidender No. 98, er esuført en nye Sorg, da vor eneste og meget haabefulde Søn, Sthen Eggert Christopher Winther, paa samme Sted og at samme Sygdom blev henreven sidstl. 8de Decbr. i sit Alders 17de Aar, just da han stod færdig til at blive Student; hvilket andet for os høistsmertelige Dødsfald sørgeligst bekiendtgiøres for Slægt og Venner. Hasle Præstegaard, den 9de Decbr. 1799. Daniel Winther. Christine Brygmann.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
At det har begaaet det altstyrende Forsyn, efter 14 Dages et Sygdom, Natten mellem den 6te og 7de Decbr., at bortkalde min elskede og gode Mand, A. Haagensen, Seil og Compasmagermester, i sit 35 Aar, bør jeg herved tilkiendegive Familie og Venner, forvisset om, at enhver, der kiendte ham, vil føle, hvad jeg og Datter har tabt, og tage Deel i min store Sorg. Birgitte M. Haagensen fod Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Fra Pressen er udkommen: Euphrosyne, et Tidsskrift for 4 Fruentimmer, 2den Aargang 11te og 12te Hefte, og faaes for 2 Mk. paa Skrivp. og 24 sk. paa Trykpapiir. De foregaaende Hefter koste 5 Rdlr. 4 Mk. 8 s. paa Trykp. og 2 Rdlr. Mk. paa Skrivpapiir. A. Soldin, i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Fra Pressen er udkommen: Archiv for Statistik, Politik 1 og Huusholdninger videnskaben, 24de Hefte, og faaes for 24 s. paa Skrivp. og 20 sk. paa Trykpapiir. De foregaaende Hefter kost 26 Mk. A Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Fra Pressen er udkommen: Poetiske Forsøg af M. C. Bruun, anden Deels første Hefte faaes for 2 Mk. paa Skrp. og 24 sk. paa Trykpapiir. Af den første Deel kan endnu faaes nogle Expl. for 4 Mk. 8 s.A Soldin, Boghandler, i Myntergaden No. 5.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Fra Pressen er udkommen: Over Hamborgs Fattigvæsen a i Voght, med Anmærkninger over Fattigvæsenet i Almindelighed af J. Boye, og faaes for 20 sk. paa Trykp. og 24 s. paa Skrivpapiir hos A. Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Evangeliskekristelig Palmebog, til Brug ved Kirker og Huus=Andagt, som bruges ved Vibellæsningen i Garnisonskirken, 21 Ark stor, er tilkjøbs i Vaisenhusets Boglade paa Nytorv, for 42 s. paa Skrivp. og 21 s. paa Trykp. uindbunden, Fra Pressen er udkommen: General Buonapartes Felttog i en Jtalien, som indeholder : Alle hans berømte Krige og Seiervindinger; Slaget ved Montenotte; Træfningen ved Millesimo; Slaget ved Rivoli; Dito ved Lodi; Træfningen ved Ancona; Slaget ved St. Georgio, og Mantuas Overgivelse. Samt en Efterretning om alle de Jtalienske Skatte deels af Malerier og andre Kostbarheder, som de Franske have gjort i Jtalien, 1 Hefte. Den sælges for 1 Mk. indb. delt, Børsen Nr. 22.
Berlingske Tidende, 1798-12-10
Jblandt de Bøger, som give kort men fuldstændig Efterretning om det Tyrkiske Rige, er der neppe noget, som kan sættes ved Siden af Hr. Justitsraad Carsten Niebuhrs Skrift : Om det tyrkiske Riges politiske og militaire Forfatning, som haves paa Dansk oversat af Riber. Forfatterens Navn er som Oversetteren siger, Borgen for Skriftets Værd og dets Værd maa forøges, naar man tænker sig, at Forfatteren har selv for største Delen giennemreist de Lande han har beskrevet. Ovenmeldte Skrift sælges for 36 s., indheftet 40 s. hos J F. Schubothe, paa Børsen Nr. 5. i første Ungdom meget gode Udtog, men intet saadant statiHistorie og Geographie har man for Begyndere og for denstisk Udtog. J den Tanke, at Lærerne og Opdragerne vilde an tiende noget til den vigtigste, Fædrenelandets statistiske Jnd see det nyttigt, at den dem betroede Ungdom tidligen lærer, at retninger, er paa mit Forlag trykt et saadant lidet Udtog under skabs Oprindelse og Giemed, samt de Danske Staters poli Titel i Forsøg til en kort Oversigt af det borgerlige Seltiske Jndretninger; og faaes heftet for 20 s. hos S. Poulsen, Hofboghandler,
Berlingske Tidende, 1798-12-10
En Reisendes Klage til det danske Cancellie over Færgeløbs. Anthonistræde No. 324 og 325. gassereren i Kallundborg, følges heftet for 4 s. hos Hr. 34, til bedste for de Elendigste i St. Hans Hospital.