Viborger Samler, 1808-09-19
Med Slutningen af Maj marscherede General Dupont fra Madrid mod Andalusien. Den 7de Juni angreb han dem først ved Alcolen nær Cordova og slog dem; de flygtede til Cordova og havde Leir der - blandt deres Vaaben fandtes mange engelske Gevæhrer. Dupont tilbød dem Naade; de 15000 Jnsurg, og 2000 regulære Tropper besvarede det ved at fyre, hvorpaa de Franske beskjøde Staden og toge Staden med Storm. Mange Jnsurg. faldt. Den 19de blev Capitain Baste afsendt med 1000 Md. til Jgen for at skaffe Levnetsmidler; men da man skjød paa hans Trompeter, maatte han tage Slottet og Staden med Storm. Jnsurg. tabde 200 Døde og 500 Saarede. Vi havde kun 5 Saarede. J Sierra Morena havde imidlertid 3000 Md. Contrebanderer samlet sig, for at afskjære Samqvemmet med Madrid. Hertugen af Rovigo lod derfor General Vedel gaae til Gober med en Division; den 26 Juni kom han til Passet Puna Punnor, angreb og slog Fjenden i et Øjeblik, dræbte 900 Md. og tog alle deres Kanoner, Vaaben og Proviant, derpaa forenede Vedel sig med Dupont. Gener. Duvent lod Vedel staae i Baylen og Gener. Gobert i Carolina; selv besatte han Andujar ved Svadalqvivir og anlagde et Brohoved paa Veien til Jgen og Ballen; at beholde Jgen var vigtigt, da det var Samqvemslinien med Andujar og den sidste maatte tabes, naar den første var Fiendens. Man sendte Brigadegener. Cassagne til Jaen. Han havde i de første Dage af Juli fordeelagtige Forpestfægtninger. Man frygtede altsaa ikke for General Dupont, da han var forstærket Saaledes stode Sagerne d. 20 Juli, da Kong Joseph holdt sit Jndtog i Madrid. Jngensteds havde Oprørenforetaget noget af Vigtighed. Saragosses Belering var nu forberedt og det svære Skyts kommen fra Bajonne og Pamplona. Den 23 giorde Jnsurg. et Udfald paa de Franske som støde ved Chros Bred. Den 30te kom et Hielpekorps Jnsurg, fra Arragonien og ville derind i Staden; men de dreves kjekt tildage. Den 4de Aug. begyndte man at storme Staden. Efter flere Dages heftige Fægtninger besatte de Franske 14 forskandsede Klostere, tre fjerdedele af Staden, To huset og Magasinerne. De fredelige Jnvaanere sendte ofte Parlementærer med hvide Faner ud tilde Franske; men Jnsurg, hvis Oberster og Tage. ofte vare Munke, lod dem myrde. Et stort Antal af disse Elendige ere omkomne og den ulykkelige Stad Saragossa er næsten ganske ødelagt, af Bomber og Jldebrande. Jmidlertid tog den regulære spanske Armee fra Gallizien til Andalusien Deel i Opstenden og deserterede fra Madrid, St. Sebastian, Barcellonne o. s. v. for at støde til Jnsurg. Man saae nu, at de Franske havde gjort ilde i, at behandle Spanierne som Venner og lade dem beholde deres Kaaben. Man fik at vilde, at der ved Benaventestod 35000 Spanier med 40 bespændte Kanoner, der havde engelske Kommissarer og Officerer, og alle de i England fangne Spanier, som vare givne røde Uniformer der. Denne Armee lod som den ville til Burgos, hvorpaa Marskal Bessieres rykkede mod den med 12000 Md. Den 14de Aug, stødte han paa den paa Høiderne af Medina del Riosecco. Han angreb den paa venstre Flanke og siden langs ned; Div. General Mouton indtog Staden deel Rioseccomed Bajonetten. Generalerne Lasalle, Ducos og Sabathier toge alle de fiendtlige Poster og drev dem med Bajonetten tilbage. Man tog alle deres 40 Kanoner, forstyrrede Armeen, fangede 6000 og dræbte 10000 paa Stedet, hvoraf en stor Deel Stabsofficerer. Det 10de og 22de Jægerregiment udmærkede sig særdeles. Den franske Oberst Petion faldt, Gen. Darmagnac blev let saaret. De franske havde 300 Døde og Saarede. Spanierne toge Flugten til Benavente og derfra videre frem, Krudt, og Patroner lod de i Stikken. Den engelske Oberst som var Kommissair, pakkede sig til LugoMarskal Bessieres forfulgte Fjenden og fandt i Benavente 10000 Fiinter, 26000 Pd. Krudt og 200, 900 Patroner. Zamora, Majorga og Leon underkastede sig, han drog derind og fandt i Lion 120 og nye Flinter foruden Sabler og andre Vaaben. Ved denne Seir vare 5 Provindser rolige og Samqvemmet med Portugal aabnet. Disse Fremskridt og Kongens Ankomst til Madrid lod haabe en god Ende paa den Opstand, da General Dupont, ved en Række af Begivenheder, som man ei kan beskrive, da de maae oplyses ved Forhører og Undersøgelser - begik tre Feil, nemlig først at lade sig afskjære Samqvemmet med Madrid, andet, som endnu var værre, at skille sig ved de totrediedele af sit Korps og endelig den 19 Juliimed den ene trediedeel at indlade sig i Træfning paa en ubeqvem Plads og med Folk der havde marscheret om Natten og ej vare udhvilede.