JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Følgende umyndige eller nu myndigblevne Arvinger, der have Midler indestaaende under Horns Herreds Overformynderi, nemlig: Christen Pedersen Moesberg, Simon Nielsen Skreiborg, Johanne Christensdatter, Karen Christensdatter, Christine Christensdatter, Johanne Jensdatter, Jens Christensen, Ane Christensdatter og Johanne Marie Christensdatter, indkaldes herved med 3 Ugers Varsel til at møde her paa Contoiret for at modtage nogle Arvemidler, der her ere beroende, dem tilhørende. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 16de Januar 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Auctionsplacat. Torsdagen den 1ste Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver, ifølge Begjæring af Nibe Kjøbstad, Overformynderi, det Fisker Lars Nielsen Baad tilhørende Huus Nr. 194 paa Store=Kirkestræde i Nibe, paa Grund af Dom og Udlæg, solgt ved een Auction, der afholdes i selve Stedet, som bestaaer af 7 Fag Bindingsværk med klinede og murede Vægge og er tækket med Straa. Huset er indrettet til Beboelse og der tilhører Haugeplads. Conditionerne erfares ved Auctionsstedet. Nibe, den 15de Januar 1838. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Auctionsplacat. Mandagen den 5te Februar førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver, ifølge Begjæring af Nibe Kjøbstads Overformynderi, det Bødker Anders Pedersen tilhørende Huus Nr. 260 paa Store Grønnegade i Nibe, paa Grund at Dom og Udlæg, solgt ved een Auction, der afholdes i selve Stedet, der er paa 4 Fag, af Muur og Bindingsværk, samt teglhængt. Huset er indrettet til Beboelse og der er Gaardsplads til med Brønd i, saaog en Have med flere Slags Frugttræer. Conditionerne erfares ved Auctionen. Nibe, den 15de Januar 1838. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-20
Ved Auctionen den 25de Dennes, i Gaarden Nr. 230, ved Østeraa, over Tømmer m. m., Kjøbmand Laurit Nielsens Fallitbo tilhørende, bortsælges tillige de bemeldte Bo tilhørende Meubler og Effecter samt Kjøbmandsvarer, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sengeklæder og Sengesteder, et Schatol, en Skriverpult, Porcellain, Ankere, Farvervarer, Papir, Malm, Blye og Jernlodder, Jerngryder, en Deel Specerier m. m. m. hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 22de Januar 1838. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Blandede Efterretninger. Preussen havde i Aaret 1831 en Folkemængde af 13 Mill. 100,000 Mennesker, hvoraf de 8 Mill. vare evangeliske og henved 5 Mill. catholske Christne. Jødernes Antal beløb sig til 168,000 og Mennonisternes til 15,000.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Blandt de enkelte Regjeringsdistricter havde Aachen de fleste Catholiker og de færreste Protestanter, nemlig 300000 af Første og kun 12,000 af Sidste; derefter kom Münster med 300,000 Catholiker og ikke fuldt 40000 evang. Christne. Samme Forhold fandt omtrent Sted i Regjerings Districtet Trier. J Stæderne Dusseldorf og Coblenz hørte kun den større Halvdeel af Jndvaanerne til den catholske Menighed. Den catholske Geistlighed i de preussiske Stater bestod i Begyndelsen af Aaret 1887 af 2 Ærkebisper, 5 Fyrst Biskopper, 3 Biskopper, 8 Biskops=Vicarer (Weihbischöfe), 25 Prælater og 100 Domherrer, Antallet af de Præster, der ikke hørte til nogen Klosterorden (Weltpriester), var 3500; Capellanerne og Vicarerne 1900. Af Klosterne ere kun nogle faa tilbage, som enten ere helligede Sygepleie eller Opdragelsesvæsenet. Størstedelen af Geistligheden fra de secularicerede Klostre er allerede uddød. I det Hele antager man, at alle i de preussiske Stater til den catholske Geistlighed henhørende Personer udgjøre c. 8000 i Tallet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Chinesernes Nytaar er næsten deres eneste almindelige Fest hele Aaret igjennem; thi de andre aarlige Feste feires hver Gang kun af enkelte Classer. Ved Aarskifte hviler derimod enhver Forretning. Embedsmanden, Kjøbmanden, Haandværkeren lader Arbeidet staae og tænker i den Tid kun paa at aflægge og modtage Besøg, gjøre Gjæstebud, og ved disse Leiligheder i Templerne at bringe Offere til den Guddom, hvis særdeles bistand han ønsker at tilvende sig. J 10 Dag før og 10 Dage efter Nytaar blive ikkun de meest uopsættelige Forretninger besørgede; alt Andet lægges tilside. Lafitte.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
(En biographisk Skizze.) Lafitte er født i Bayonne i Aaret 1767. Hans Fader, var Haandværksmand. Ved sine Anlæg, sin Flid og sin Forstand gjorde den unge Lafitte sig som Handelscommis bemærket af sin Principal, Perregaux, der tog ham i Compagni med sig, gjorde ham til Executor af sit Testament og til sin Efterfølger. Ved en dygtig Bestyrelse vandt hans Firma snart en europæisk Navnkundighed og opnaaede en anseelig Velstand. Endnu ung blev han Directeur for Banken, snart derpaa Dommer i den parisiske Handelsret og senere Præsident i Handels kammeret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Det er her kun Hensigten at uddrage nogle ydre Omstændigheder af Lafittes Levnet. Hans Skjæbne, da alle Valg collegier lade ham i Stikken, er et i høi Grad talende Beviis for Regjeringens Fasthed. Thi da Lafittes Fortjenester af Frankrig i 1830 ere uomtvistelige, saa finder dette Frafald fra en saa gammel Repræsentant for Staden Paris kun sin Forklaring deri, at hans Opposition imod Kongen finder en afgjort Misbilligelse. Frankrig har ei villet lade hans Erklæring, at han angrede sin Deeltagelse i Juli Revolutionen, gaae ustraffet hen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Fædrelandet. Aalborg. Vinteren med nordlige og nordostlige Vinde, som egentlig begyndte hos os strax efter Nytaar og vedvarer med jevn Frost(svævende mellem 6 og 2 Grader) har nu bragt os en Deel Snee og Kanerne ere daglig i Gang. Fjorden ligger og kan bære fulde Læs. Saaledes er vor Communication med Vensyssel let og sikker; men desto meere maae vi beklage Vinterens Jndflydelse paa at hemme den næsten aldeles med den hele øvrige Verden. J Dag skrive vi den 24de Januar og vore seneste Postefterretninger fra Kjøbenhavn ere af 13de Januar, da vi nu savne 2 Kjøbenhavnsposter. Den hamborgske Post, som skulde indtræffe i Gaar Formiddag, er endnu i Aften ikke indtruffen, hvilket lader formode, at Veiene sønder paa ere ufremkommelige formedelst Snee. Da det her fyger stærkt idag, kan denne Hindring mulig berøve os Postefterretninger i længere Tid. Til denne, iøvrigt paa disse Bredegrader uafværgelige Vinterubehagelighed, kommer da endnu den dermed i Forbindelse staaende, at de herfra regelmæssigt og til de bestemte Tider afgaaende Poster med vore Breve heller ikke kunne naae deres Bestemmelse for maaske om lang Tid. Muligt vil dog den stærke Blæst, vi have havt i Nat og som vedvarer i Dag. skaffe noget aabent Vand i Beltet og give Leilighed til Overfart.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
(Jndsendt.) Dersom det af Hr. Kjøbmand L. Bøggild i Løverdags avisen bebudede Circulaire, angaaende Afskaffelsen af Jlluminationer, endnu ikke er udgaaet, tillader man sig at anmode ham om, at Afskaffelsen af Nytaarsgratulationer, Confirmationsgratulationer &c., maae blive indlemmet i den.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
(Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Om Kæmpekaalen og den Rohanske kæmpemæssige Kartoffel. Da, saavidt jeg veed, Ingen endnu offentlig har bekjendtgjort, hvilke Resultater Dyrkningen af disse tvende mærkelige Planter her i Landet have afgivet, og jeg troer, at samme er af megen Vigtighed for det forbedrede Jordbrug, anseer jeg mig paa en Maade forpligtet til at fremsætte mine Erfaringer desangaaende, idet jeg tillige tillader mig at opfordre Andre, som maatte have dyrket disse Planter, ogsaa at offentliggjøre deres Erfaringer derom, da Saadant vistnok vil interessere en talrig Deel af vore Jordbrugere, især naar nogle af Landets erfarne og dygtige Landmænd ville kunne fremsætte Resultater, grundede paa videnskabelige Forsøg i det Større.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Omendskjøndt den Maade, hvorpaa den Nye=Beelandske Kæmpekaal udbasunes som et non plus ultra, næsten maatte berettige til at ansee en saadan Plantes Tilværelse for fabelagtig, er det dog, ifølge min Erfaring, vist, at denne Kaalart næsten vil kunne indtage den første Plads blandt Foderværterne af denne Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Afvigte Foraar udsaaede jeg Froet af denne Kaal, udplantede den simpelthen, som enhver anden Bladkaal, kun med den Forskiel, at den fik dobbelt saa stort Rum, og jeg kan med Sandhed sige, at denne Kaal er den største af de henved fyrgeogtyve Arter og Varieteter, jeg har dyrket. Langt fordeelagtigere vilde denne Kaal have viist sig, hos mig, naar den, som den burde, havde været saaet i i ifjors); thi da den skal være haardfør, vilde Planterne have kunnet holdt sig Vinteren over, og altsaa saa meget tidligere vær komne i Vegetation, at de allerede i April vilde have været store, medens Frøet nu (som en følge af det sildig Foraar) først blev saaet henimod Maidag. Ved en tidlig Fremvæxt vilde Planterne bedre have kunnet modstaae Tørkens skadelige Indflydelse, ligesom de neppe vare blevne angrebne af Ormer), hvilket betydeligt standsede dem i deres Væxt og foraarsagede, at de langt fra ikke opnaaede den Størrelse, de under gunstigere Omstændigheder kunde have faaet. Denne Kaal har hos mig ikkun opnaaet en Høide af 2 til 4 Fod og i største Omfang 9 Fod. Den har (uagtet de første Blade, som anført, bleve et Rov for Orm, en Mængde meget store Blade og en tyk træagtig Stamme, Hvor Bladene afbrækkes, fremkommer i hver Bladaxel er Skud eller Green med mindre Blade, hvorved Planten, naar den er i kraftig Væxt, maa faae et træagtigt Udseende Da det altsaa tegner til, at denne Kaal besidder en overordentlig Reproductionsevne, vil den ved behørig Næring kunne frembringe et meget stort Bladproduct, hvilket, naar det ofte og til behørig Tid aftages, tilsammenregnet maa udgjøre en betydelig Masse og derved opfylde de Fordringer man, uden at forlange Mirakler, kan gjøre til en saadan Plante.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Da flere Kaalarter i de senere Aar have faaet Navn af Kæmpekaal, er det ikke overflødigt at bemærke, at omhandlede Kaal er den, som Froehandleren J. G. Booth i Hamborg afvigte Foraar annoncerede til Salg under Navn af Cow-Cabbage, med den bemærkning, at det var den samme Kaal, som Aaret iforveien med saamegen Bram udraabtes i London under Navn af Waterloo Cesarean CowCabbage.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Hvad den Rohanske, isandhed udmærkede, Kartoffel angaaer, da var det heldigt, at den ikke, ligesom hiin Kaal art, først bebudedes paa nogen overdreven Maade eller faldt i Hænderne paa en Charlatan, der vistnok ved en bombastisk Bekjendtgjørelse vilde have sat den i et saa eventyrligt Lys, at Jnteressen for den hurtigt vilde være bleven kjønnet, naar den ikke svarede til sine mirakuløse Egenskaber. Denne Kartoffel, som i Aaret 1831 blev tiltrukket af Frøe i Schweitz og opkaldt efter Prinds Charles Rohan (den først gjorde den bekjendt og bidrog til Udbredelsen af dens Dyrkning), har deels af Vilmorin i Paris, deels af andre bekjendte dygtige Garnere og Landmænd erholdt et saa fordeelagtigt Vidnesbyrd, at min Roes ikke kan komme i Betragtning og jeg vil derfor indskrænke mig til at fremsætte det Resultat jeg iaar har udbragt af en sammenlignende Dyrkning af denne og nogle andre tildeels meere bekjendte Kartoffelsorter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Fra Booth i Hamborg fik jeg afvigte Foraar 5 Knolde, som veiede 2 Pund, disse deelte jeg i ligesaamange Stykker som Knoldene havde Øine, ial 54, det overflødige Kjød bortskar jeg, saaledes at hvert Øie ikkun havde en Skal af 1 til 1/2 Tommes Tykkelse, hvorved den egentlige Sæd ikkun kom til at udgjøre Trediedelen af de 2 Pd. Disse Øinlagde jeg sidst i Mai i en god Muldjord (i hvilken der i længere Tid havde voxet Træer og som i flere Aar ikke havde været gjødet), 1 1/2 Alen mellem hvert Øie. a) Da Frøet senest bør faaes i Begyndelsen af August Maaned, for at give kraftige Planter til Overvintring, og jeg først erholdt det i November, vilde en Udsæd paa den Tid have været unyttig. - Planterne af det Frøe, der solgtes i Paris under samme Benævnelse som i London, og hvoraf en Deel kom her til Danmark, viste sig at være en Bladkaal, men ikke nogen constant Art, da de fleste Planter vare forskjellige i Udseende og Vært, hvorved den Paastand retfærdiggjordes, som den berømte Vilmorin i Paris ifior gjorde og som senere Efterretninger bekræfte: at det derværende Udsalg af Kæmpekaalfrøe var forbundet med Bedrageri. a) Efter min Erfaring angriber den almindelige Kaalorm (Larven af Papilie Brassicæ) ikke den Kaal, som har staaet Vinteren over J samme Slags Jord og til samme Tid lagdes 6 andre Kartoffelsorter, alle i hele Knolde og af middel Størrelse, Samtlige Kartofler hyppedes kun een Gang, da en Gjentagelse først forhindredes af indtruffen Tørke, siden af den store Top. De optoges i Begyndelsen af November Maaned. Af de 54 Øine af Rohanske Kartofler fremkom 52 Planter, hver i Begyndelsen ikkun med een Stængel, siden forgrenede denne sig og der fremkom flere mindre. Ved Optagelsen befandtes hvert Øie at have givet et Udbytte af 7 til 12 Pund. Den af de andre Sorter, der kom den Rohanske nærmest i Givtighed, var den engelske Brødfrugt-Kartoffel, af hvilken nogle Planter gav 7 til 8 Pund; efter denne den store Peruvianske og den Glückstadter Foder=Kartoffel, der gav 6 til 7 Pund. Blandt de Rohanske var een Knold, som veiede over 5 Pund og flere 3 og 4 Pund; hvorimod den største Knold af alle de andre Sorter ikkun veiede 1 3/2 Pd. Havde den Rohanske Kartoffel, ligesom de andre været lagt i hele Knolde, da vilde den ganske sikkert have afgivet et meget betydeligere Udbytte. Denne Kartoffels Væxt staaer i Forhold til den store Frugtbarhed, den frembringer tommetykke Stængler af 6 a 7 Fods Længde, hvilke ligge hen af Jorden og ere bedækkede med meget store mørkgrønne Blade; Blomsten er blaaagtig hvid og efterlader ingen Frugt, Knoldene ere i Gjennemsnit af 2 Punds Vægt, have en rødlig Hud og dybtliggende Øine; Kjødet er guult og meget meelrigt, De have den for Landbruget isærdeleshed gode Egenskab, at Knoldene sidde samlede ved Stængelen, hvilket betydelig letter Optagningen. Skrevet i November 1837. J. P. M. Beck.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Ved Budskabet om Distrielsprovsi N. Theilgaards Död, d. 31te Dcbr. 1837. Taalmodighedens Gudi Vær hos de Svage; Gyd Tröstens Honningdraabe til Dem ned; Du give kan, o. Gud som Du kan tage - Som Almagt vil, saa vil og Kjærlighed! Ak. Kom ihu, og Gudi de bittre Stunde, Som Du oprinde lod i Glædens Hjem. Og læg med kjærlig Haand saa nogenlunde De Hjerter, som med Graad kun mindes dem, Ak. Kun med Suk og Graad for ömheds Öie Staaer Döttres brustne Blik, og Sönnens Liig, Og röde Flammer over Markens Höie, Mens Hyrden nogen gaaer, en Betler lig Og skjuler sig og Sine i en Hytte Mad Vinterkuld tæt ved det svundne Hjem - Vel snart skal Aske han med Glæde bytte; Men Dage slye - og Glæden slyer med dem. Den eiegode Hyrde vogter Hjorden. I Qval og Fryd, og Hjorden elsker ham; Med slukte Sorger gaaer Han over Jorden. Med Hæder Kronet, dog foruden Bram. Han vil til Aarets Afsked Hjorden minde, Om Frelse og om Fald ved Jesu Navn; Men ak! den kjære Simeon skal finde Sin Afskeds-Fred i Nytaarsaftens Favn! Ak! Tung er Sorgen, naar de Kjære fare Fra Börn og Viv hen, selv i Herrens Fred, Men dog det tröster, at med Öine Klare Han Frelsen har jo seet med Kjærlighed!!H. M. 5.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Bekjendtgjörelser. Min gode og elskede Mand, mit Livs trofaste Ledsager, Borger og Brændeviinsbrænder Peder Hassing, hjemkaldte Gud i Aftes Kl. 6, efter nogle Ugers Sygeleie, ved en blid og rolig Død, i hans Alders 80de Aar, efter et forhen ført virksomt og daadfuldt Liv. J 43 Aar vandrede jeg lykkelig ved hans Side. J en hvi Alder staaer jeg ene tilbage og en salig Gjenforening med ham er mit høieste Ønske. Aalborg, den 22de Januar 1838. M. F. sal. Hassings.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Efter flere Aars Svaghed og tre Ugers Sengeliggende blev det min tunge Lod, i min svage og høie Alderdom, at see mig min elskede, trofaste Kone, Petrea Spendrup, ved Døden berøvet, Mandagen den 15de Dennes. Dette Sorgens Budskab bekjendtgjøres herved for fraværende Slægtninge og Venner af hendes dybtsorgende Mand. Sæby, den 19de Januar 1838. Jens Vetterbom.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Sidste Nat bortkaldte Gud rort eneste Barn. vor inderlig elskede Sophie Fraucke, efter 16 Dages haarde Lidelser, i hendes Alder 10 Aar, 2 Maaneder og 10 Dage. Fader- og Moderhjertet bløder, thi vor bedste Glæde paa Jorden er tabt. Forvissede om Venners og Bekjendtes Deeltagelse, frabede vi os al Condolance. Aalborg, den 21de Januar 1838. Hanne Duysen. D. Duysen. föd Thygesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Den Leilighed, der beboes af Coffardi-Capitain Sødring og som bestaaer af 5 malede og gibsede Værelser, Kjøkken og Loft, kan til Paaske=Flyttetid erholdes til Leie. - Ligeledes kan sammesteds en stor Pakbod, et Pakloft og en Stald erholdes til Leie. Om Leien accorderes med N. Warberg. Aalborg, den 24de Januar 1838. En duelig, ugivt Gartner, som foreviser gode Anbefalinger, kan til April eller Mai faae Tjeneste, Stiftsbogtrykkeriet anviser. Beboelsesleilighed paa Gravensgade anvises til Leie af Skrædermester Buemann.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
En stærk Birketræes Slæde kan faaes tilkjøbs hos Bager Bach.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Planen til et Jnstitut for Pigebørn, der til 1ste Mai agtes aabnet her i Byen, ligger til behageligt Eftersyn for de respective Forældre, der agte at benytte Samme, i sal. Kjøbmand Jørgen Hansens Gaard paa GravensGade Nr. 111, samt hos Bestyrerinden, for Tiden Lærerinde i Jfr. Hennebergs Jnstitut. Hvide Gjeddeskind til tvende Peltse ere at faae tilkjøbs. Peder Baggesen i Aalborg anviser Samme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Den til Onsdag averterede Forestilling gives Torsdag. C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
En smuk og god Eenspænder=Kane med Tæppe og Næt, samt en Stang med 9 Klokker, kan faaes tilkjøbs hos O. F. Ramsing i Nibe. Vesterriis, 3 Miil vesten Hobro, i Viborg Amt, Rinds Herred, agte undertegnede Eiere at bortsælge underhaanden. Til Eiendommen, hvis Hartkorn er Ager og Eng 11 Tdr., hører et Areal af circa 230 Tdr. Land Ager, Eng og Mose, foruden 320 Tdr. Land Hede, tjenlig til Opdyrkning. Ager jorderne ere gode Rugjorder. Mergel af fortrinlig Beskaffenhed haves i Mængde, beqvemt beliggende. Af Rug er saaet 32 Tdr., til Havresæd er vinterpløiet 15 Tdr. Land og til Byg, Kartofler og Vikkehavre er behandlet et lignende Areal. Høavlet var afvigte Aar 43 gode Læs, men kan betydelig udvides og bringes til meer end det Tredobbelte. Gaardens Bygninger ere alle solide, for det meste Egebindingsværk med Muur, deels straatagte og deels teglhængte, og ved Gaarden, der er omgiven af Træer, findes en liden Lund i god Opvæxt. Desuden hører under Eiendommen i Gaard og 2 Huse. Eiendommen kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Mai 1838, og af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen efter Overeenskomst. Vesterriis pr. Hobro, den 6te Januar 1838. I. C. Foss. S. T. Foss.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Da jeg har vundet Borgerskab her i Byen, som Guld- og Sölvarbeider, saa tillader jeg mig at anbefale mig med alt til dette Fag Hörende. Saavidt jeg er istand til det, skal jeg söge at tilfredsstille Enhver, som maatte forunde mig Arbeide. Min Bopæl er paa Algaden Nr. 3, hos Hr. Kjöbmand Thestrup. Ærbødigst Jacob Christian Smith. Aalborg, den 6te Januar 1838. For en Enke, eller eenlig Person, er en Leilighed i nederste Etage at faae tilleie til Paaske Flyttetid hos Heibroch ved Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Nyeste Ariebog, 1828. Hvis jeg seer mig skadesløs ved Subskription, agter jeg med det Første at udgive tredie Oplag af min Arie bog. Det bifald, som de 2 første Oplage have mødt giver mig Haab om at see 3die i samme Yndest. Det vil blive et stort Udvalg af de bedste blandt de nyere og nyeste Arier og Sange, circa 400. Bogen vil i Tryk og Papir svare til Tidens Fordringer og blive, i et passende Lommeformat, 15 Ark stor, for 7 Mk. til Subskribenter. For Andre forholdsviis mere. Subskription modtages i de fleste danske Boglader. And. K. Kjeldsen, Boghandler i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Det Sted i Hjelmerstald, som forhen har tilhørt Tømmermester Schmits Enke, kan strax faaes tilkjøbs, eller i Mangel deraf tilleie, enten strax eller til Paaske Flyttedag. A. sal. Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
For en Gartner eller duelig Havekarl er til 1ste Mai. næstk. en Plads at erholde paa en Herregaard i Nærheden, af Aalborg. Helst ønskes en Person, der kunde paatage sig, andet Arbeide om Vinteren, og kan Gartneren, om han er gift, erholde til Beboelse et Huus m.v. Adressecontoiret. anviser hvor Conditionen er at faae.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
En saa godt som ny norsk Kane med Tæppe, saavel i een som to Heste, kan kjøbes af C. C. Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Hos Borregaards Enke udenfor Vesterport er til Paaske en Beboelse at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
En tosædig Eenspænder=Kane anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
En tigret Han=Hønsehund med bruunt Hoved og Øret en liden Blis, er sin Eier frakommen i Nærheden af Hjørring; hvo som om samme kan give Oplysning bedes at melde det til Blichfeld i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Undertegnede ønsker underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard med tilliggende Veir=, Vand= og Spampemølle, i Gjottrup Sogn i Vester=Hann-Herred, staaende for Hartkorn Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdgkr. og Jordskyld i Td. 6 Skpr. 1 Alb. Ved Gaarden kan fødes og græsses i a 10 Køer, 24 Faar og 2 Heste. De herpaa Reflecterend, kunne afhandle det Fornødne med Eieren, Peder Overgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Fra Nørlunds Godses Overformynderi kan strax erholdes udlaant, imod anordningsmæssig Sikkerhed: Eet Hundrede Rigsbankdaler Sedler. Kierulf, Godsforvalter. Ved Auctionen den 25de Dennes, i Gaarden Nr. 23. ved Østeraa, over Tommer m. m., Kjøbmand Laurit Nielsens Fallitbo tilhørende, bortsælges tillige de bemeldte Bo tilhørende Meubler og Effecter samt Kjøbmandsvarer, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sengeklæder og Sengesteder, et Schatol, en Skriverpult, Porcellain, Ankere, Farvervarer, Papir, Malm, Blye og Jernlodder, Jerngryder, en Deel Specerier m. m. m. hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 22de Januar 1838. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter Sophie Hans datter af Løgtvedsmark bliver det hendes Bo tilhørende i Dronninglund Sogn, Ørs Fjerding, beliggende Sted, Løgtvedshuus kaldet, med tilliggende Parcel Nr. 3 a Gaarden Løgtved, stillet til Salg ved en eneste Auction som afholdes paa Stervbostedet Mandagen den 12te Febr. førstkommende, Formiddag Klokken 10. Jorderne staae for Hart orn 2 Album; med Kjøbesummen gives Henstand indtil Juni Termin dette Aar, og kan antageligt Bud ventet approberet Auctionsdagen. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 20de Januar 1838. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-24
Efter Begjæring af Hr. Procurator Kørbye, som Pante= og Udlægshaver, bliver den Peder Lyche gaard tilhørende Gaard Schierumgaard i SchierunSogn, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb., stillet til Bortsalg ved tre Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 17de Februar 1838, 2den Auction den 3die Marts og 3die Auction den 17de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes herpaa Contoiret, den tredie og sidste paa selve Eiendommen. Bygningerne ere for faa Aar siden af Nyt opførste Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere og Panthabere bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 16de Januar 1838. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Statistiske Notitser over China. Disse ere meddeelte det keiserlig russiske Videnskabernes Academi af Munken Hyakinth, dets corresponderende Medlem i China. Han leverer en stor Mængde Tal og giver med disse en forhausende Idee om denne colossalske Stats Befolkning. Vi optage i dette Uddrag de af ham opgivne Tal i runde Summer.