JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1807-10-19
Fra Pressen er udkommen: 1) Tale ved Anledning af Kiøbenhavns Beleining, til 1 14 Søndag c. Trinit. af Friderich Astrup, Stiftsprovst (til Bedste for Fædrenelandets Saarede) hefter 6 s. 2) Troeskabs Pligt mod Regjeringen i Farens Tid, en Prædiken over Evangel, paa 15 S. c. Trinit. helliget alle mine Medborgere af Jens Stochholm, Sognepræst for Vammen, Lindum og Bigum. Til Bedste for Fædrenelandets Saarede, heftet 8 s. 3) Samling af nye Krigssange for Danmarks Værn og Venner, ved A. F. Justi h. 4 s. De faaes hos S. T. Dhrr. Hempel i Odense. Schytte i Aarhuus, Bogbinder Holst i Horsens, Boghandler S. Borup i Aalborg, og hos mine øvrige Kommmissionærer, som og her i Viborg hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1807-10-22
No. 85.
Viborger Samler, 1807-10-22
Paris den 7de October. Bladet Argus siger "De i London (fra de engelske Høistkommanderende i Siælland) bekiendtgjorte og til Lord Castlereagh stillede Depecher, ere et undslettelig Mindemærke om den afskyeligste Troløshed, Historien har at opvise. Med latterlig Stolthed, tale de engelske Ministerialblade om een uden Fare tilfægtet Seir og om en Fordeel, der ingen varig Nyte bringer. At 30000 Md. udvalgt te Tropper og een med alle Ødelæggelsesmidler vel forsynet stor Krigsflaade, har overfaldet et neutralt Land, stukken en Hovedstad i Brand, ruineret fredelige Jndbyggere, myrdet Koner og Børn, det giver ikke Anledning til, paa en ærefuld Maade, at og verlevere Navnene: Catchart, Gambier og Vellesler, til Efterslægten og, de Værdigheder, som den engelske Regiering derfor har tildeelt dem, ville blot tjene til bestandig at erindre det Æreløse i dens Politik. Den retfærdige Fremtid vil dømme disse Forbrydelser. Der blive Fred eller Krig, saa vil dog Menneskene være istand til at føle det Afskyelige for denne uhyre Forgribelse paa Menneskerettighederne og, deres Afkom, som for denne Handling fik deres Æresposter, ville ombyggelig søge at skiule Oprindelsen dertil." I et her nylig udkommen Skrivt: Appellation til Fastlandsmagterne: Ære hedder det: Alt forstørker det Attentat, hvori England har gjort sig skyldig. Mere end eengang saae man det overtræde de blant kultiverede Folkeslag, erkjendte Vedtægter. Efter den Maade, hvorpaa Englænderne angribe Nationerne, som de holde for deres Fjender, skulle man troe at see en Røverbande, der anfalder Reisende. Engl. have netop behandlet Sjællænderne som de behandlede Spanierne paa Havet, kuns med den Forskjel, at de blot røvede nogle Skatte fra Spanierne, hvis Tab kuns gjorde dem noget fattigere, isteden for det i Danmark kom an paa Hovedstaden og hele Flaaden. Skulle man, for at beregne begge disse Angreb, ikke sige, Spanierne bleve anfaldne af Sørøvere og de Danske af Mordere. - Danmarks Skjebne maae lære alle Magter, selv de som meest unddrage sig fra fransk Jndflydelse, hvad de kunne vente af England. Portugal kan deraf see den Skjebne England har bereed det, og Lissabon ville, om Beliggenheden havde været som Kiøbenhavns, havt dens Skjebne.
Viborger Samler, 1807-10-22
Man paastaaer nu for vist, at den franske Keiser, ikke reiser til Jtalien i dette Efteraar.
Viborger Samler, 1807-10-22
7 engelske Krigskibe krydse for Rochelles Kyster, andre ligge for Bourdeaux, Sables d'Olonne og Balaine. En Ertsgavtyv, Labarthe Pinot, der havde myrdet en Rettensbetjent og tredie Gang var dømt fra Livet, hvorfra han hidtil var løbet, er henrettet med Vanskelighed i Toulouse. Han havde stødt Skarpretteren ned af Skafottet og gjort hans Medhielp saa bange, at han ei torde lægge Haand paa ham, Man lagde endeligen en Strikke om hans Hals og fik ham derved tæmmet og skildt ved det urolige Hoved.
Viborger Samler, 1807-10-22
Wien 7 Octbr. Fra Konstantinopel meldes den 10de Septbr. at at den engelske Flaade er bleven 1, Linieskibe stærk for Tenedos, hvorover Dardanellerne ere spærrede med Kieder og stærk besat med Kanonbaade.
Viborger Samler, 1807-10-22
Fra Donauegnen skrives: Det alt længe ved indbyrdes Uenighed, sorgløs Apathie og urigtige Forholdsregler svækkede tyrkiske Rige, lader til, at være kommen i en mere betrængt Forfatning siden Tilsitfreden. Vel veed man ei de Aftaler der desangl. ere trufne mellem begge Keiserne; men snart kan man vente at erfare det. Sultan Selims antagne System, at grunde sin Thrones Vedbliven ved at slutte sig til Frankrig allene, havde vistnok for en Tid reddet Porten; men hans Afsættelse har fremskyndet den store Begivenhed og formodentlig er Mustafa den sidste ormanniske Regent Den ny Regjering i Konstantinopel har tøvet med at fornye de forrige Forbindelser med Frankrig og dens ustadige Politik har saagaar ladet den, uden Frankrigs Vidende, aabne hemmelige Underhandlinger med de engelske Høistkommanderende; der dog ikke ere blevne hemmelige og heller ikke endnu ere tilendebragte.
Viborger Samler, 1807-10-22
Blandede Efterretninger. Den franske Armee der igjennem Bosnien skulle rykke frem til Donau, staaer nu atter i Albanien og Dalmatien; men den forstærkes immer og kan med dens Reserve i Friaul og det Venedigske voxe til henved 100,000 Md. Alexandrien, der er at ansee som Nøglen til Ægypten, er bestandig i Englænders Hænder; deres Agenter søge at faae Mamelukerne til Venner og med deres Hielp angribe Cairo. Fra Maltha ere alle undværlige engl. Tropper oversendte dertil - Øerne i Arkipelagus ere i slet Forsvarstand - De Syv Øer ere ganske besatte af Franske - Steilien, angribes nu ej af de Franske, der synes at vende deres Planer mod Østen, da de haabe ved Søefreden alligevel at faae Sicilien og Sardinien. De barbariske Røverstater drive deres Uvæsen som sædvanlig, de have hyppige Affærer med engelske Skibe, men respektere Frankrig, og de med det forbundne Magters Flag.
Viborger Samler, 1807-10-22
J de sidste 3 Maaneder ere i Holland 47 Skibe anholdte for forbuden Handel paa og fra England.
Viborger Samler, 1807-10-22
Den danske Consul i Amsterdam bekiendtgiør d. 9 Octb., at den 15de d. M. skal den sidste Transport danske Søfolk sendes hiem til Danmark for Kongens Regning. og han haaber at denne tredie Transport vil som ærekiære Søfolk møde ligesaa ordentlig som de andre, da de ellers maae befordre dem selv. Fra England haves ej stort Nyt - Man taler om det meget ærefulde Tog mod Siælland har kostet og venter at Parlamentet bevilger Penge dertil - Handelen paa Portugal er endnu uhæmnet. 12 portugisiske Linieskibe og 18 mindre Krigskibe siger man ere seilede til Brasilien. Med Nordamerika ventes Krig om Engl. ej faae friHandel og Lov til at visitere deres Skibe - Oberst Buer er fri med 6 Md. Vagt og skal nu i Forhør.
Viborger Samler, 1807-10-22
Fra Frankfurt skrives. Ved Rhinen samles mange franske Tropper, der drage giennem Schveits til Jtalien. Af de 5 tydske Universiteter Gottingen, Marburg, Rintelen, Helmstadt og Halle giøres 2 Akademier. Til Rygter høret at Porten ved en forestaaende Fred med Rusland vil aftræde: a) til Rusland, Moldan og Besarabien. b) til Frankrig. Albanien, Morea og Candia; c) til Østerrig: Vallachiet, Bulgarien, Bosnien og Servien, som derimod atter vil giøre andre Afstaaelser. Havnene Fiume og Triest skal være lukkede for Engl.
Viborger Samler, 1807-10-22
Franskmanden Hr. Pous i Marseille har seet Kometen d. 27 Septbr. Han har fundet den at være den skjønneste man i 50 Aar har seet og troer, man længe vil kunne see den, da den gaaer i Nord. Ved skyfri Himmel, naar Stjerner af tredie Størrelse komme tilsyne, kand den sees med blotte Øjne.
Viborger Samler, 1807-10-22
Hamborg Penge: Cours d. 13de Octobr. Schl. Holst. Spec. 2 1/2 Procent bedre end Spec. Danske Speciessedler 128 3/4 Proc. slett, end Spec. Bauc. Kbus. Bancosedler 152 3 Proc. slett., end Species. 100 Rd. Kbs. Bancosedler i Schl. Holst. Cour. 82 Rd. 1 Rd. dito 39 1/4 sk.
Viborger Samler, 1807-10-22
Jndenlandske Tidender. For det Pinnebergske er udkommet en Advarsel til Enhver, om at vogte sig for politiske Yttringer, der maatte stride mod det patriotiske Sindelag, der nu især bør besiæle enhver Dansk Undersaat. En Unævnt har nylig sendt en Gave af 600 Rd. til Assessor Barens i Kbhn, hvorfor 6 fattige Handværkere skulle hielpes paa Fode.
Viborger Samler, 1807-10-22
Det russiske Orlogskib, som kom paa Grund paa Saltholm, var dog saa heldig at vorde flot igjen og er seilet til Østersøen. Summerne de ved Bombardementet brændte Bygninger ere taxerede for, anslaaes til 24 Tønder Guld. Af Dannemark i Aaret 1807. No. 8.
Viborger Samler, 1807-10-22
Kiel den 16 October. H. K. H. Krondprindsens Generaladjutant Lindholm, som den 12 Sept. d. A. blev afsendt fra Hovedqvarteret i Kiel med en Skrivelse fra H. K. H. til Hans Majestæt, Keiseren af Frankerig, ankom til Paris d. 20 s. M., og blev der optagen paa en Maade, som stadfæster den Velvillie og Deeltagelse hvormed Hans Keiserlige Majestæt skjænker sin Opmærksomhed til de Anliggender, der have Jndflydelse paa det Danske Monarkies Ære.
Viborger Samler, 1807-10-22
Da Generaladjutant Lindholm d. 2 October forlod Paris med det Svar, som Hans Keiserlige Majestæt havde anbetroet ham, at tilbage bringe H. K. H., var han tillige saa lykkelig, at blive beæret af Hans Majestæt Keiseren med en, med Hans Keiserlige Majestæts Portrait smykket, med Brillanter riigt besat Gulddaase, som efter Keiserens befaling med et Brev i de naadigste Udtryk blev ham tilstillet fra Marschall Duroc.
Viborger Samler, 1807-10-22
Jfølge indløbne Rapporter fra Commandeurcapitain Snedorff, Chef for den flydende Defension i Norge, blev Linieskibet, Prinds Christian Fredrik, liggende i Christiansand og commanderet af Capitain Jessen, d. 27 Sept. opfordret, til at overgive sig, af den engelske Commandeur Stafford, Chef foren fiendtlig Eskadre, bestaaende af 2 Linieskibe, 2 Fregatter, og en Brig, som siden d. 17 f. M. havde bloqveret og ved udsendte Fartøier allarmeret Christiansands Havn. Opfordringen var af følgende Jndhold: At den Danske Flaade ved Kjøbenhavns Capitulation var overgivet til den overlegne Engelske Magt; Commandeur Stafford var derfer af Admiral Gambier beordret, at tage Linieskibet Prinds Christian Fredrik i Besiddelse. Da den Force, han commanderede, var saa langt overlegen, haabede han, at Chefen af Linieskibet, for at skaane Byen Christiansand, og forebygge unyttig Blods=Udgydelse, vilde overgive samme. Capitain Jessens Svar var: at det Skib, han havde den Ære at commandere, paa ingen Maade kunde være indbefattet under Kjøbenhavns Capitulation, og skulde vorde forsvaret til det Yderste imod enhver nok saa overlegen fiendtlig Magt; iøvrigt vilde det ikke være hans Skyld, om de Engelske ved barbarisk Fremfærd bragte nogen Ødelæggelse over Christiansands Bye. Efter at Opfordringen saaledes var afviist, forsøgte den Engelske Eskadre et Angreb, som blev tilbagedrevet ved Understøttelsen af 5 Kanonerjoller under Capitainlieutenant Billes Anførsel, hvilke endog forfulgte den fiendtlige Eskadre paa dens Rettrade. Jfølge Engelske Officerers eget Udsagn i Kiøbenhavn skal den fiendtlige Eskadre ved denne Affaire have liidt betydeligt, medens der paa vor Side ikke har været Nogen dræbt eller saaret. Jmidlertid fortsatte den fiendtlige Eskadre Bloqvaden af Christiansands Havn. Men da Capitain Jessen havde Ordre, om muligt, at søge at forene sig med Commandeurcapitain Sneedorff, der med Linieskibet Prindsesse Lovisa Augusta og Orlogsbriggen Lougen laae i Frede ik værn, og da Christiansands Bye ved et fornyet Angreb var meget udsat, saa besluttede han, at forlade Christiansand, seilede Natten mellem d. 29 og 30 Sept. midt igjennem den fiendtlige Eskadre, og var saa heldig, d. 1ste Oct. at forene sig med Skibene i Frederiksværn, Fra Capitainlieutenant Meyer, Chef for Fregatten Diana paa 20 Kanoner, bestemt til Algier og Vestindien, er indkommen følgende Rapport, dat. Carthagena Havn d. 22 Sept. 1807.
Viborger Samler, 1807-10-22
Den 12de Sept. gik jeg fra Algiers Reed, med stille og løyt Veir, krydsede mig op til imellem Cap Gat og Cap Pallas, hvor jeg traf en meget høi Søe af vestlig Vind, og laber Kuling; herved fik Bougspryddet en Tværknæk 2 Fød uden for Vulingen. Efter Commissionens Kiendelse, som jeg nedsatte, kunde jeg ikke gaae paa nogen Expedition med det, hvorpaa jeg besluttede, at knibe ind under Cap Gat, for at komme til Charthagena, som det eneste Verft, hvor jeg troede, at kunne faae samme enten repareret eller et nyt isteden. Under Landet, omtrent 6 Mile til Luvart af Charthagena, mødte jeg en Engelsk Orlogsfregat paa 44 Kanoner, som gjorde Jagt paa mig over i 24 Timer med saa stærk Force af Seil, at han seilede sin Storstang overbord. Dette skeede Klokken henved 8 om Aftenen, da det begyndte at mørknes; han var da omtrent 1 Miil i Læe af mig. Om Morgenen ved Solens Opgang var han omtrent 1/2 Miil i Læe af mig, og med stærk Force af Seil klemte op under mit Læe. Klokken 6 heisede jeg Flag og Vimpel under et løst Kanonskud, som først efter en halv Time blev besvaret med et løst Kanonskud igjen, og da først heisede han Engelsk Flag og Vimpel. Da jeg ikke kunde seile fra ham, opgav jeg Underseilene, for at vente bom. Efter at have lagt en Tid, og seet paa hinanden, besluttede jeg at holde ned paa ham, for at være ham nærmere paa Skud, og om han viiste Fjendtlighed mod mig, da at give ham Laget agter ind, og siden mandeuvrere mig Luven til igjen, for paa en kort Distance at kunne klemme ham dygtig. Da jeg kom ham nær, fordrede han, at jeg skulde sende en Officeer ombord til ham. Denne Fordring blev besvaret med ney; men det skulde være ham tilladt, at sende en Officeer ombord til mig, hvilken Officeer, og strax kom. Den Engelske Officeer spurgte blot om mit og Skibets Navn og bad mig meget indstændig, at blive liggende bak, indtil han var kommen ombord til sit Skib. Jeg udsatte mit Fartøi og sendte Lieutenant Lous ombord i den Engelske Fregat, for at complimentere den Engelske Capitain Denne fortalte Lieutnant Lous, at Engeland var i Krig med Dannemark og at Kjøbenhavn var taget af de Engelske med 12000 Mand. Da Lieutenant Lous kom ombord og meldte mig dette, fandt jeg det underligt, at han efter saa megen Pral ei vilde slaaes med mig, som var saa liden mod ham; jeg halede mit Flag ned og holdt af til Carthagena, for at faae nyt Bougspryd, hvorhen den Engelske Fregat fulgte mig med 3 Mexsseil til tæt uden for Havnen. Den 18de Sep, ankrede jeg i Charthagena Havn; den 19 om Eftermiddagen var den Engelske Fregat uden for Havnen; d. 20 om Morgenen vare tvende Fregatter uden for Havnen; jeg formoder, at den første Engelske Fregat har været nede under Cap Pallas, for at hente den anden Fregat, da han allene ikke har vovet at binde an med mig. Officerer og Mandskab befinde sig overmaade vel og Alt er vel inden borde."
Viborger Samler, 1807-10-22
Patriotiske Handlinger.
Viborger Samler, 1807-10-22
Fra Generalcommanden i Fyen er den 2 Oct, d. A. bleven indberettet til H. K. H. Kronprindsen: at Agent Ryberig haver overladt 9 eenpundige Kanoner til Disposition ved Kystens Forsvar, og at disse foreløbigen ere blevne placerede ved Aar huusene og Thore imellem Assens og Frederiksgave. Disse Piccer blive efterhaanden af Agent Ryberg forsynede med Lavetter, hvorved de kunne blive særdeles nyttige, som et flyvende Batterie. H. K. H. har, under 5 Octbr. naadigst behaget, at tilkjendegive Hr. Agenten sin naadigste Tilfredshed med denne hans patriotiske Handling. Aalborg den 16 October.
Viborger Samler, 1807-10-22
Jforgaars passerede herigjennem af Randers til en Transport engelske Krigsfanger, bestaaende af en Søeofficeer, en Skipper, en Styrmand og 12 Matroser, som i disse Dage vare strandede paa Læssøe.
Viborger Samler, 1807-10-22
Domme, afsagde ved Landsoverretten den 12 Octbr.
Viborger Samler, 1807-10-22
J Sagen No. 84. mødte Fogh for Jens Johansen i Spettrup contra Juul for Niels Jensen af Ørnstrup og Buxlund for afdøde Herredsfoged Borks Arvinger. (En Kiendelses Paaankning.) Dom : Den Paaankede Kiendelse bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. J Sagen No. 34 af 1806. mødte Fogh for Frue Grevinde Scheel til Ulstrupetr. Juul som befalet for Anne Mortensdatter i Vinge mist(Angl. et Huses Borttagelse.) Dom: Anne Mortensdatter bør for Grevinde Scheels Tiltale i denne Sag frie at være, Processens Omkostninger ophæves. Til Viborg Byes Fattigkasse bør Prokurator Juul i Overeenskommelse med Forordningen af 3die Juni 17965 10 og 35 at bøde 10 Rd. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1807-10-22
Denne Sag blev den 23de Februar sidst ved RettenCragtning hiemviist og den befalede Sagfører paalagat foranstalte nøiere Oplysninger erhvervede. Derefter indkom Sagen igjen for Overretten den 3 Octbr. og havde de seenere tilveiebragte Oplysning. saaledes forandret Sagens Skikkelse.
Viborger Samler, 1807-10-22
Ved Synderlyng og Middelsom Herreders Ret var dømt saaledes: Jndstevnte Anne Mortensdatter bo efter denne Doms lovlige Forkyndelse, til næste Loven. Fardag under 2 Rd. Mulkt, til Vinge Sogns Fattigkasse, for hver Dag hun er denne overhørig, nedbryd, og bortføre Huset qvæstionis fra Grevende Scheel, Grund, og saaledes rydiggiøre Pladsen, alt under Encrutions Tvang og Adfærd efter Loven. Processens Omkostninger ophæves. Hr. Prokurator Juul boder ifølge Forordn. af 3die Juni 1796 for Sal gens Ophold 100 Rd. til Viborg Byes Fattigkasse, som inddrives ved Øvrighedens Foranstaltning.
Viborger Samler, 1807-10-22
Bekjendtgjørelser. At jeg sidste Løverdag fra S. T. Hr. Oberster, Rodenborg erholdt den sørgelige Efterretning, at min gode og kierlige Mand, Capitain v. Føllig, som havde Commando over et Detaschement Landeværn ved Søekysten, i Soelberg, efter nogle Dages Sengelejer død den 11te sidst, dette undlader jeg ikke at bekjendtgjøre Slægt og Venner, overbeviist om, at de deeltager i min store Bedrøvelse og Sorg. Viborg d. 20de Octbr. 1807. Catharine Hansen. Enke af Capitain v. Føllig.
Viborger Samler, 1807-10-22
Nogle Lispund meget god Peberrod, som og Spiseæbler for 32 s. Skieppen og nedplukkede Gjemmeæbler for 48 s. dito, alt af gode Sorter, anvises tilkjøbs paa Bogtrykkerier, i Viborg.
Viborger Samler, 1807-10-22
Mandagen den 26 October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjering, 3die og sidste Auction paa Ringkiøbing Raadstue, over Hovedgaarden Vennergaand i Balling Herred, en Meilsvejrøsten Ringkiøbing, med alle sine Bygninger, der er i ret god Stand, og asseureret i Brandkassen for 5000 Rd. og alle tilhørende Jorder 386 Tøndeland a 14000 Alen altsammen got Grønbund, Agger og Eng, med den nu lagte Rugsæd, og dette Aars heele Jndavl, Gaarden er Tiendefrie, Hartkorn 20 Tdr. 4 Skpr. og dermed følger en stoer Deel Jnventarium og Besætning 5 Heste, 6 Køer Ploug, 2 Vogne og Harve, Hestetøy, Gaards- og Avlsredskaber, 4 Jern Kakkelovne, Gruekædel, Brøggerkar, Kjøkkentøi og 5 Folkesænge, med meere, kand altsammen af Kiøberen strax tiltrædes. Ringkiøbing den 6te Octbr. 1807. Bork.
Viborger Samler, 1807-10-22
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1807-10-22
Indenlandske Tidender. Kbh. 10 - 12 Octbr. Adm. Gambier har iforgaars paa nogle Mægleres Forespørgsel, om russiske Produkter kunde frit udføres herfra, naar de tilhørte neutrale Eiere og ladedes i neutrale Skibe, til Portugal eller Spanien. - svaret, at han ikke havde Magt til at udgive Passer for saadan Afskibning.
Viborger Samler, 1807-10-22
Den 1 Octbr. mynstrede Prinds Kristian af Augustenborg Garnisonen i Frederichshald, og besaae siden det nye Batteri ved Svinesund. - Af Borgere og Jndvaanere i Friderikshald er et nyt frivilligt Jægerkorps oprettet.
Viborger Samler, 1807-10-22
Det forhen fra Kristiansand meldte, kan modtage følgende deels Berigtigelse deels Forøgelse: Den engelske Eskadre, der viste sig den 10de, bestod af 1 Linieskib, 1 Fregat og 1 Kutter, under Kommando af Kapt. Stafford. Det var samme Dag at de besatte Flekkers. Nogle Baade, som de sendte i Land efter Vand, forjoges af Soldater, som sendtes ud imod dem fra Kristiansand. Den 11te bleve deres Baade, der formastede sig til at ville oplodde Jndløbet, fordrevne med Kanonkugler fra det danske Linieskib. Det var den 12te at han sendte ind for at forsikre, at han ikke krigede modde Jndbyggere, der holdte sig rolige, men at de kunde vende tilbage til deres forladte Huse. Men ingen troede ham. Den 13de og 14de gjorde hans Skibe Jagt paa Skibe, som løb ind, men forjoges ved Jlden fra Batterierne. Efterat de d. 15 hav sprængt Fæstningen Flekker, og vare ude af Sigte, sendtes Dagen efter Mandskabet hen at besigte Stedet. Jmellem de i Dagen ommeldte 3 skamferede Personer, som forefandtes der, var en Midscipman. Eskadren forstærkedes siden med et Linieskib til, og krydsede i Sigte af Havnen. D. 27 indsendtes en Kutter som Parlamentær, for at begiære Linieskibets Overgivelse, saavelsom de andre Krigsfartøiers, og imidlertid strax Tilladelse at besætte Fæstningsværserne paa Kysten, som altsammen afsloges. Da Eskadren derpaa nærmede sig Jndløbet, gik 5 Kanonbaade ud imod ham og efterat en Snees Kanonkugler vare vexlede fra begge Sider, gik Englænderne til Søes og Kanonbaadenne ind.
Viborger Samler, 1807-10-22
Ringsted d. 4 Octbr. Her er en nendelig Jndqvartering. Tropper komme og gaae, saa at man ikke kan dømme ret hvormange her er, men det er vist mellem 3 og 4000. Jngen Reisende kan faae Natteleje og knap Heste.
Viborger Samler, 1807-10-22
Slagelse d. 5 Octbr. Endnu vedblive vi her at være stærk belagte med Jndqvartering. Reisende maae sove paa deres Vogne af Mangel paa Rum hos Herbergererne. Der vil imidlertid vel snart ingen meere Reisen blive af, da det hedder, at de Engelske ville spærre al Overfart af Reisende over til Fyen.
Viborger Samler, 1807-10-22
Korsøer d. 5 Ocebr. J Formiddags ankom hid fra Slagelse et Compagnie engelske Jægere, og med dem den Ordre, at ingen Overfart mere maatte finde Sted paa vort Belt. Dette har her paa Stedet forvoldt ikke liden Opsigt og Bedrøvelse.
Viborger Samler, 1807-10-22
Helsing. d. 8de Septbr. Jgaar bleve 16 Skibe expederede ved Øresunds Toldkammer. En Deel Førselskibe, omtrent 45, og et Orlogskib, kom ned fra Kbhvn, igaar, og ligge endnu paa Reden, da det stormende Veir hindrede dem i Afseiling. Jdag kom en Købmandsflaade fra Hull, under en KutterbrigsKonvoj, ind fra Nordsøen, bestemt til Østersøen. Et stort Kulskib med 700 Matroser til den danske Flaades Bemanding er ogsaa indkommen. - Efter tvende Skipperes Udsigende, som er ankomne hertil idag fra Jylland, og af Stormen slagne herind, maae intet Proviant tilføres nogen Havn i Sjælland undtagen Kjøbenhavn, men alt ellers til Fyen og Norge. For alt hvad som føres til Norge gives Præmier, saasom 2 Rd. for en Tønde Smør. o. s. v. Helsingør trænger høilig til Proviant, helst Vinteren, stunder til, det er derfor skrevet til Kbhvn, for at udvirke Tilladelse for disse to Skippere, som ere egentlig her af Byen, og havde gjort deres Jndkiøb for at returnere hertil, om at maatte sælge og udlosse deres Ladninger her. Kan Byen ingen Tu førsel faae fra Jylland eller Holsteen, saa seer det skiævt ud især for de Uformuende og Fattige, der ej have Evne til at forskrive Levnetsmidler fra Hovedstaden.
Viborger Samler, 1807-10-22
(Af Handelstidenden.) Kbhvn. d. 6te Octbr.
Viborger Samler, 1807-10-22
Jfølge de engelske Kommanderendes Foranstaltning af 20 f. M., maatte hverken Reisende eller Posten længere oversættes til Falster. Da det blev befundet vigtigt for Kiøbenhavns Provianterings Skyld, at kunne vedligeholde Korrespondensen med Smaaverne, har Generalkommanden indladt sig i Korrespondense herom med de engelske Kommanderende, og faaet til Svar: At endskiøndt de vidste Vigtigheden for Sielland af en fri Kommunication med Øerne Lolland, Falster og Møen, og derfor heller ikke hidindtil havde lagt Hindringer i Veien for samme, saa tilstedede dog Danmark og Englands nærværende potitiske Forhold ingen længere Vedblivelse af denne Kommunication, og at det var fundet fornødent at giøre Blokaden af disse Øer fra Siellands Side ligesaa strikte, som den havde været fra Beltets Side, samt at indskrænke al Ankomst eller Afgang til eller fra Sielland til Kjøbenhavns, Helsingørs, Kallundborgs og Korsøers Havne. Alle Skibe gaaende til eller kommende fra de sydlige Øer, ville derfor blive anholdte, saavelsom og Passagerere derfra, der ei ere forsynede med beskrivende Reisepasse. Paa Grund af denne fra engelsk Side tagne Forholdsregel, uddeles indtil videre ingen Passer til Skibe, som ville afseile til eller ønske at afgaae fra Møen, Lolland og Falster.