Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-09
59 Aargang. svens 19 Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse - Avis og 1.9 August 1830. Mandagen. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jnd hvol d. Frankerig (Skildring af Urolighederne i Paris. Lafayette Anfører for Nationalgaden. En Municipalkommissions Oprettelse. Hertugen af Orleans udnævnt til Rigets Generalstatholder. Rygte om Kongens Flugt. Tilstanden, i Provindserne. Udtog af Ministrenes Beretning til Kongen). Frankerig. Nationen og den konstitutionelle Sag har seiret. Efter en 36 Timers blodig Kamp mellem Nationalgarden og Befolkningen paa den ene og Gensdarmeriet, der kun svagt og i kort Tid understøttedes af Schweitzergarden og den kongelige Garde, paa den anden Side, seirede de Første. Jntet af Linieregimenterne gjorde et Skud, med Undtagelse af det 15de, som lod sig forlede af Gensdarmeriet til at fyre paa de Karabiniers, der havde slaaet sig paa den konstitutionelle Side. Schweitzerne strækkede Gevær, da Folket havde bemægtiget sig et Antal Geværer og plyndret nogle Krudttaarne. Garden kjæmpede den 28de mod Borgerne, fordi den havde faaet befaling dertil, og ikke vilde forlade sin Fane eller bryde sin Eed. Grev du Pin var den første, som indsendte sin Afsked til Fyrst Polignac, fordi det stred imod hans Samvittighed, længere at fortsætte et Blodbad, som havde alle guddommelige og menneskelige Love imod sig. Hans Exempel efterfulgtes af flere blandt Anførerne, og endeligen af Soldaterne, som sluttede Fred og Venskab med Folket. Gensdarmeriet og de Tropper, som gjorde fælleds Sag med dette, ere uddrevne af Byen, og have leiret sig ved Seinen mellem St. Cloud og Kalvariebjerget. Angrebet fra Folkets Side skeete meest med Stene, Piker og Knipler, og saaledes bleve Kanoner tagne, og hele Garderegimenter sammenhuggede. Gaderne i Forstaden St. Jaques ere næsten uden Stenebroe; Mænd og Drenge gik i Kampen, og Koner og Piger bragte dem den fornødne Forraad af Stene. Fiskerkonerne, som nylig havde den Ære at overbringe en Blomsterbouquet i Thuillerierne, skrege: "Ned med Bourbonnerne, Ned med Despoterne!" Russere, Engellændere og Tydskere have yder Chartets Forsvarere al mulig Bistand, ved at tilsende dem Vederqvægelser og Levnetsmidler. Efter et hidsigt Angreb bleve Chuillerierne indtagne af Borgerne, dog uden at blive plyndrede. Louvre blev stormet; her var en sextenaarig Dreng den, som anførte Hoben, og skjøndt bedækket med Bajonetstik og Blod, trængte han først ind af den opbrudt Port. Han er bragt paa Lazarettet, men har endnu ikke kunnet nævne sit Navn. Mairernes Hoteller, Kasernerne og alle offentlige Bygninger ere i de Konstitutionelles Hænder, og overalt seer Man den trefarvede Fane vaie. Ligeledes bærer Enhver enten en Nationalkokarde eller et trefarvet Baand i Knaphullet. En Engellænder blev skudt, idet han saae ud af Vinduet; de, som ellers lode sig see i Gaderne, slap derfra med at raabe: Hvive la charte! Det erkebiskoppelige Palais er plyndret, men alle de Kostbarheder, som fandtes der, bleve kastede i Seinen. Da Hr. v. Chareaubriand paa sin Vei til Pairskammeret blev kjendt af Mængden, hilsedes han med Raabet: Chatteaubriand, Pressefrihedens Forsvarer leve!" og den ædle Marquis maatte finde sig i at blive baaren paa Skuldrene til Pairernes Pallads. Tallet paa de Døde vides ikke, det angives af nogle til 5 a 600, en anden Beretning siger, at der allene i Forstaden St. Dennis var omkommet et til to tusinde Mennesker, men de Saaredes Antal er saa stort, at uagtet Hospitalerne kunne rumme 6000, har Man dog maattet indrette en Kirke til Lazareth, og desuden ere en stor Deel Saarede indtagne til Pleie i private Huse. J eet Huus allene var gjort Anstalt for 500 Syge. Alle qvindelige Hænder plukke Charpie eller forfærdige Bind forde Saarede. Domstolene ere lukkede, men Fængslerne aabnede af Folket, hvorved dog ikke allene Ministrenes Fiender, men ogsaa alle kriminelle Forbrydere have faaet deres Frihed. Dagen efter at Rolighed atter var bragt tilveie den 30 Juli), begyndte Man at begrave de Døde, hvortil er udseet to Pladser, den ene lige overfor Louvre, og den anden ved Kirken St. Germain Auxerrois, paa hvilken en gammel Trompeter plantede den første trefarvede Fane.