Viborger Samler, 1777-07-07
Samleren. Fem Aar Mandagen den 7 Julii gang. Hvar paa Spørgsmaalet i Samleren Nr. 20. Samme Steds opgives blandt andre ogsaa dette Spørgsmaal: "Hvordan den Slange, der forførte vore første Forældre, har seet ud, siden den kaldes Cherub!" Et snorrigt Spørgsmaal! Jeg veed vel, det er uanstændigt at forlyste sig paa en andens Regning, helst naar man kan troe, at der spørges af en sand Lærre=Begierlighed; Men hvor vanskeligt at bare sig ved slige Spørgsmaale, dog jeg vil stræbe. Spørgsmaa Dd. let let, saadan som det her seer ud, vil nok blive vanskelig at besvare; thi sæt, at Slangen nogen Sted, kaldes Cherub, saa kunde dog neppe deraf noget uddrages til at bestemme det Omspurgte, da de Beskrivelser, Skriften giver os over Cherubim, ligner intet mindre end Slanger. Spørgeren kunde man altsaa med Føie først forelegge et nyt Spørsmaal. Hvor, og i hvilket Sprog den kaldes Cherub, da det neppe er skeet noget andet Sted, for nu i Samleren. Dog, mon jeg ikke endnu kan undskylde Spørgeren, mueligt, han har troet, at Cherubim og Seraphim vare eensbetydende Ord, der altsaa let kunde forvexles med hverandre. Han kan have sadt Cherub, og meent Sharaph, og i dette Fald maatte han endda synes at have nogen Grund til sit Spørgsmaal. Jeg vil vove at fremsætte mine ringe Tanker til andres nøiere Eftertanke: Slanger benævnes i den hellige Skrift med adskillige Navne, saasom: Nachask 1 Mos. B. 3. Shephiphon, 1 Mos. B. 49. 17. Sharaph. 4 Mos. B. 21. Ei at anfore fleere Steder. Schmidt i hans Biblischer, Physicus henfører dem til 6 Arter, og giver en Beskrivelse over hver i sær. Jeg vil oversætte hans egne Ord om den Slange=Art, der i mange Henseende er den mærkværdigste. Side 562 skriver han saaledes: "Sharaph. Prester, Hydrus s. Chersydrus, en Brand Slange, af Charaph, exurere, brænde, fordi den den har en rød Jld=Farve, eller fordi dens giftige Bid foraarsager en heftig Brænden, hvoraf man strax opsvulmer, og qvæles med utroelig Tørst. De ere blandt alle Slanger, de eneste, der have Vinger. Es. 14. 29. o. s. v." Denne Schmidts Beskrivelse er ei allene grundet i Stamme=Ordets Bemerkelse; men bliver endog saa meget vissere og mærkværdigere, da der gives en vis høi Orden af de hellige Engler, der netop kaldes med dette Navn: Sheraphim, og beskrives som vingede Esa. 6, sammenl. Pd. 104, 4. v.,Med denne Art af Slanger troer jeg sikkert at, Dievelen har maskeret sig, for at bedrage den uskyldige Eva; thi, deels maatte det synes den trædske Forfører lettest at naae sin onde Hensigt, ved at skiule sig i een af de allerdelligste Skabninger, saa meget meere, dersom man med nogle nyere antager, at de uskyldige Mennesker allerede tilforn havde nydet den Ere af Sherapher Englenes Selskab just under disse Slangers Skikkelse; Deels fordi der efter Reise=Beskrivelserne skal endnu befinde sig en lignende Art af Slanger i de Egne, hvor Paradiset formodes at have været. Det kuldkaster ikke denne Meening, at den forførende Slange ingensteds kaldes udtrykkelig Sharaph, thi Moses taler i Syndefaldets Historie ikkun om Slanger i Almindelighed (Nachask), uden at bestemme i Særdeleshed, af hvad Art eller Skik Od 2. kelse. kelse den har været, som Forføreren betiente sig afDet maatte desuden synes at tiene til den fremsatte Meenings Bestyrkelse, at begge disse Ord: Nachask og Sharaph. 4 Mos. B. 21, v. 6. - , bruges som lige gieldende, saa at de nogle Gange omvexles med hveranandre, og det i een og den samme bemærkelse. Forgnadske ubeviislig og uantagelig anseer jeg nogle nyere Lærdes Meening, at heele Syndefaldets Historie skal (efter den østerlandske Skrive=Brug) være udført (rettere, indviklet) i forblummede og sindbilledlige Forestillinger og Udtryk. Efter deres Meening skal altsaa den forforte. Eva hverken have seet eller hørt nogen Slange. Men fabelagtig og aldeles urimelig er Josephi og nogle fleeres, i sær jødiske Læreres Foregivende, at Slangen skal for Syndefaldet have talet, gaaet paa Fødder med oprettet Krop og Hoved, m.m. Joseph. Ant. Jud. L. 1. C. 2. Jeg er hverken Theolog, lærd, eller Lærer, jeg underkaster derfor gjerne disse ringe Tanker andres Bedømmelse; hvilken, om den bliver mig gunstig, skal sætte Mod i mig til at nedlæge for Læserne, endnu et Svar paa de i samme No. fremsatte tvende Spørgsmaale om Bileam. Svar