Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-05-27
J et nyt udkommen Værk af Hr. Beau mont, forekommer en Skildring af nordamericanske Sæder. Med Hensyn til Søndagens Helligholdelse, siger han blandt andet, at den ikke indskrænker sig i America til en Ceremonie, men den varer den hele Dag. Enhver gaaer efter Gudstjenesten hjem, og snart seer man hverken Vogne, Mænd, Koner eller Børn paa Gaden. For at ingen Vogne skulde passere, ere de til Kirkerne grændsende Gader spærret, med Jernkjæder, to Fod over Jorden. Efter den Taushed at slutte, som hersker overalt, skulle man troe, at det var en Stad, gjennem hvilken Fienden var dragen Dagen før, og hvor man har efterladt lutter Døde. Staten Ny=Borks Love forbyde alle Fornøielser om Søndagen, saasom Jagt, Skiveskydning, Spio. s. v., og det er forbuden enhver Vært at udsælge nogensomhelst spirituss Drik, og enhver Kjøbmand at gjøre nogen Handel. Men man tager meget Feil, hvis man troer, at Americanerne om Søndagen indeslutte sig for at læse i Bibelen, nei, nogle overlade sig til en udsvævende Lidenskab for Spil, Andre beruse sig i stærke Drikke. Hele Søndagens intellertuelle Høitidelighed, passer sig kun for en dannet Aand, men ikke for de lavere Stænder. Man vil aldrig kunne forlange, at det Menneske, der arbeider den hele Uge, skal den hele Søndag beskjæftige sig med at tænke. Nægter man ham offentlige Fornøielser, saa vil hani Smug overlade sig til de meest tøilesløse sandsesløse Fornøielser. - En besynderlig Ting anfører ogsaa Forfatteren om Nordamericaner ne, nemlig den Overbærenhed, de vise Bankerotteurer, og blandt intet Folk paa Jorden gives der flere af disse; dertil er Hovedgrunden, at man forspeculerer sig og er forvoven, hvor man har en saa umaadelig og frugtbar Jordbund, og en Handel, grundet paa de gunstigste Betingelser. Kort efter min Ankomst til America, sagde en Franskmand som længe havde været etableret i Landet, til mig, da jeg traadte ind i en Selskabssal, at jeg skulle vogte mig for at tale slet om Bankerotteurer. Jeg fulgte hans Raad og gjorde vel deri, thi blandt alle de rige Mænd, jeg blev forestilt, var der ikke en eneste, som jo en eller to Gange i sit Liv havde falleret, førend han gjorde sin Lykke." J de forenede Stater gives ingen Lov som straffer Bankerotteurer. - Det Mærskeligste Forfatteren anfører, er den Aandsoverlegenhed Fruentimmerne besidde fremfor Mændene, og Grunden dertil anfører han at svære følgende: "Americaneren opofrer sig fra den tidlige Ungdom af til Forretninger, neppe kan han læse og skrive, saa bliver han Kjøbmand. Den første Tone der nærmer sig hans Øre, er Klangen af Penge; den første Stem ne han hører, er Jnteressens; allerede ved hans Fødsel indaander han en industriel Luft. Men den unge Piges Lod er ikke det samme; hendes moralske Opdragelse varer til den Dag, da hun gifter sig. Hun erhverver sig Kundskaber i Historie og Literatur, lærer i Almindelighed fremmede Sprog, og forstaaer nogen Musik, kort hendes Liv er intellectuelt. - Unglingen og den ham i Cultur ulige Pige, forener sig nu ved Giftermaal. Den Første tilbringer, som sædvanlig sin Tid i Banken, eller Boutikken; den Anden staaer derimod isolleret, saasnart hun er gift, hun sammenligner nu det virkelige Liv hun er traadt ind i, med det hun har drømt sig; og da der i dette Liv intet Nyt tilbyder g der taler til hendes Hjerte, saa nærer hun sin Phantaske ved Chimærer og læser Romaner. Da hun ikke er meget lykkelig, saa er hun meget religiøs og læser Prædikener. Har hun Børn, saa lever hun blandt dem, pleier og kjertegner dem. Om Aftenen kommer Manden hjem, er bekymret, urolig, træt, han bringer sin Kone Frugten af sit Arbeide, og grunder allerede paa den følgende Dags Speculationer. Han forlanger noget at spise, og taler næsten ikke et eneste Ord, hans Kone kjender intet til de Forretninger, der løber ham omkring i Hovedet. Kort i hendes Mands Nærværelse ophører hun ikke at være eensom og isoleret. Synet af hans Kone og Børn forstyrrer ikke Americaneren eller forhindrer ham i hans Speculationer, og det er saa sjelden at han giver dem et Tegn paa sin Ømhed og Kjerlighed, at man endog giver de Familier, hvor Manden efter en Fraværelse omarmer sin Kone og sine Børn, Øgenavn af Kissing families (d. er kyssende Familier).¬