Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-02-27
Politiske Efterretninger. Holland – Belgien. Fra Haag, skrives under 18de Februar, at efter Skrivelse fra London af 15de f. M. var efter Udvexlingen af flere Forslag og Contra-Forslag i de hollandskibelgiske Anliggender, hvorom man ikke havde kundet enes, Underhandlingerne paa eengang blevne afbrudte. Den 14de havde Lord Palmersione og Fyrst Talleyrand tilstillet den hollandske Gesandt var Nymeldt en lang Note, hvori de, efter at have givet en Oversigt over de i de sidste 6 Uger pleiede Underhandlinger, erklære, at de have udtømt alle de Midler, der stode i deres Magt, for at bringe en fredelig Afgjørelse tilveie, og at de maatte lægge det hele Ansvar for Udfaldet paa Holland; samt at Blokaden i dens hele Strænghed vil blive fortsat. Man haaber med næste Post at kunne erholde den hele Note udførlig. - Fra Paris skrives under 15de Febr., at den østerrigske og preussiske Minister have havt en lang Conferents med Hr. Broglio, hvori denne ligefrem skal have erklæret, at en Opsættelse med Afgjørelsen af den belgiske Qvæstion, ikke længere kunne bestaae med Frankerigs Værdighed. Tillige skal han have opfordret dem til, at meddele ham Efterretning om de fremmede Hoffers Anskuelser, med Hensyn til en almindelig Afvæbning, da Regjeringen har ifinde at meddele Kammeret, dette lykkelige Resuliat. - Fra Schelden, skrives, at Hollænderne bestandig vedblive at fortsætte deres Udrustninger paa denne Flod, alle Kanonbaaden blive dobbelt bemandede og forsynede med Brystværn; Eskadren skal snart indtage en hensigtsmæssig Stilling, Frankerig Kammerne i Paris ere i denne Tid beskjæftigede med Forslaget om Beleirings=Loven, men da der debatteres med med gen Hæftighed baade pro og con, er det ikke godt at sige hvad Resultatet vil blive. Ministrene have tabt Slaget i de Deputeredeskammer med Hensyn til den aarlige Gage, Bisperne og i Særdeleshed Ærkebispen af Paris skulle have, der blev med en betydelig Majoritet antaget, at deraf skulle decourteres 15,000 Franks, som skulle afdrages af Ærkedispen af Paris's Gage. Ved Courtroyal i Paris, er Vicomte Chatanbriand sat under Tiltale, tilligemed samtlige Redacteurer de legitimistiske Blade; Vicomten sigtes for at have søgt at opvække Had og Foragt mod Regjeringen, for at have angrebet de Rettigheder, som Nationen havde tilstaaet Kongen, og for at have ved en Memoire over Hertuginden af Berrys Fangenskab, opfordret til Omstyrtelse af den nærværende Regjering. - Hertug Carl af Brunsvig, som nu har faaet Tilladelse til at opholde sig i Paris, har aflagt den gamle Lafapette en Visit, og takket ham, fordi han ved sine Forestillinger til Ministrene fortrinlig skal have bevirket at Hertugen har erholdt denne Tilladelse; denne skal ved samme Leilighed have yttret mange skjønne Ord, og blandt andet: "at Presse Friheden var det Vigtigste, og at han altid ville bestræbe sig for at den skulle gaae af med Seieren." - Den 16de Februar indtraf en Courier med Depescher fra General Sebastiani i Rom. Man siger at han har medbragt en Brevet, fra Paven, hvori Franskmændene opfordres til Lydighed imod Regjeringen; til Giengield derfor skal Hans Hellighed nu formene, at kunne haabe Anconas Rømning af franske Tropper. - J Havre har Natten til den 15de Februar raset en skrækkelig Storm, der har anrettet megen Skade paa Huse og Skibe. - Courier francois siger, at Regjeringen med det Første vil fordre i Million i Udstyr for Belgiernes Dronning. Dette Blad beklager sig ogsaa over, at Belgierne ikke vil betale Omkostningerne ved Expeditionen til Antverpen, ligesom ogsaa over, at Frankerig har maattet bestride alle Omkostninger ved den græske Emancipation. Kort, tilføier dette Blad: "Frankerig betaler bestandig - og for hele Verden, uden selv at have Noget.