JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
Blandt alle Tydske Stæder har Ulm, som en Følge af Krigen, maattet friste den haardeste Skjebne. J ti Aar har denne Stad været af og til opfyldt med fremmede Troper, ikke at tale om, at den har været et heelt Fjerdingaar indsluttet og to Gange beleiret og beskudt, men i sidste Feldttog har den især lidt meget. Mange Huse, Agere og Hauger ere blevne ødelagte, og mange Familier gjorte ulykkelige. Men den Nervefeber, som nu hersker der, forøger endnu langt mere dens Elendighed. Denne Syge angriber deels dem, der umiddelbar have havt at gjøre med de fangne Russer, som ere blevne førte her igjennem, og hvis physiske og moralske Tilstand er høist ellendig og beklagelsesværdig, deels dem, der, formedelst den trykkende Dyrtid bleve tvungne til at nyde slette og usunde Næringsmidler, og maatte boe meget indknebne i deres daarlige Huse, som ofte tjente syge og nylig helbredede Soldater til Qvarteer, Politiet har vel ladet bekjendtgjøre, at denne Syge ikke er epidemisk, men endskjønt man maa tilstaae, at den skildres med alt for overdrevne Farver, saa er det dog vist, at Dødeligheden i Ulm er usædvanlig stor, og at ofte de stærkeste og sundeste Mennesker blive, efter faa Dages Sygdom, et Offer for denne Smitte. Adskillige ædle Menneskevenner have ved milde Gaver søgt at lindre det ulykkelige UlmsNød. J Følge en offentlig Bekjendtgjørelse af 11 April var der ialt indkommen fra Schweiz, Tydskland, Frankrig, Holland og Jtalien 16,426 Fl. i Bidrag. Mühib Effendi, som er udnævnt til Portens Gesandt i Paris er nu afreist, og medbringer kostbare Foræringer for Keiser Napoleon og hans Gemalinde. Der sendes nu og en ny Fransk Gesandt til Constantinopel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
Alle de Russiske Gardeofficierer, som vare med i Slaget ved Ansterlitz, bleve nylig indbudne til et Middagsmaaltid hos Keiser Alexander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
Blandt de i afvigte Aar i det Pensachsiske Eparchie afdøde Personer var der 5 paa 110, i paa 113, 4 paa 120, 1 paa 128, 1 paa 130 og 1 paa 150 Aar, en Alder, som i de senere Tider næsten er uden Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
J August Maaned f. A. døde i Hoym i det Bernburgske en Jøde, navnlig Jsaac Nathan, i en Alder af 118 Aar. Allerede i sit 12te Aar var han kommen bort fra sin Fader; han kunde endnu meget tydelig erindre Høitidelighederne ved den første Konge af Preussens Hylding, som han havde kjendt som Churførste. Han levede som Skolemester, og beholdt det fulde Brug af sine Sandser indtil sit Endeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
J Rouen har en Enkemand skudt sig ihiel paa sin Kones Grav, Dagen efter at hun var bleven jordet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
J Lüneburg er der nu oprettet et Understøttelsesselskab til Bedste for de forarmede Indbyggere, der have lidt ved Krig og Jndqvartering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-20
J en Bøn til udenlandske Menneskevenner, som Selskabet har ladet trykke, siges blandt andet: Siden Maji 1803 indtil Begyndelsen af 1806 have vi her havt henved 80,000 Mand Jndqvartering og 14000 Heste, som alle bleve uderholdte paa vor Bekostning. De samtlige Jndbyggeres Tal er i det høieste 10,000. Jndqvarteringen har i disse 31 Maaneder kostet de enkelte Jndividier over en halv Mill. Rigsdaler. J Følge offentlige Opgivelser maa 1/4 af Jndbyggerne ansees for fuldkommen ruinerede. Tallet af dem, der enten er saa aldeles forarmede eller vanføre, at de maa underholdes af de offentlige Casser, som næsten ere udtømte, og af Almisser, som dagligen aftage, beløber sig henved 1000 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Løverdagen den 24 Maji. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Theater-Unoder. Allerede i een af de forrige Aargange af dette Skilderie har man ført billig Anke over den Undde, at gjøre hele Provindsers Beboere, ja hele Nationer latterlige paa Skuepladsen. Vel er det desværre sandt, at denne Uskik har fæstet dyde Rødder, Gascognerne maa bestandig holde Lyset for Franskmændene, Franskmændene for Lydskerne, Tydskerne for Danske. Men ikke at tale om, at det sædvanlig kun er genieløse Forfattere, hvis svage Vittighed maa tage sin Til slugt til dette usle Nødanker, saa bliver en saadan Uskik dobbelt lastværdig, naar Skribenten af taabelig Lyst til at fremtvinge Latter, spotter sine Landsmænd, der ikke ere forskjellige fra ham i andet end i Dialecten. Tredobbelt last værdig bliver den, naar den Nation, som saaledes gjøres til en Gjenstand for Latter, iøvrigt besidder store Fortjenester, og naar den fremstilte Person selv er fri for moralske Pletter, Heiberg kunde endda fremføre til Undskyldning for sin Spagter og Aberwitz, at de ere Vindmagere, som fortjene Revselse for den Haan lighed, hvormed de behandle Alt hvad der er Dansk. Men med hvad vil man undskylde den utilgivelige Haan, hvormed man paa vor Stue plads søger at giøre vore egne Landsmænd, de tarvelige, vindskibelige, og i saa mange Henseender fortjente Jyder ved alle Leiligheder latterlige, Hvad berettiger os Kjøbenhavnere til at belee en Nation, som maaskee Dannemark tildeels skylder sin Existence – en Nation, der fra de uld ste Tider af har kunnet opvise de kjekkeste, ædleste og lærdeste Mænd, Wessel var een af de Digtere, der misbrugte deres vittige Muse til saa nædelt et Øiemed, men han havde sikkere afholdt sig derfra, dersom han ikke havde levet i Tider, hvor man troede, at en Digter ikke kunde være vittig, uden paa hele Nationers Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Vi have i disse Dage faaet et Stykke, som fuldkommen svarer til sin Franske Titel une føle, paa Dansk, en Naragtighed. En Forfatter, der paa Skildtet af sin Bog siger: her ere Narrestreger tilkjøbs, bør man ikke bedømme saa strengt. Hans Troskyldighed bør være hans Forsyningsoffer. - J dette Stykke forekommer imidlertid en stakkels Jydsk Knøs, som intet Ondt har gjort, men som desuagtet paa den uforsvarligste Maade af Verden mishandles, og hvis Jydske Dialect bruges her til at gjøre Jyderne latterlige. - At ivre mod den rodfæstede Uskik, at forplante enhver Fransk Ubetydelighed paa vor Skueplads, er i egentlig Forstand, at slaae Vand paa en Gaase). Den, som ikke vil fornedre sig selv, maa ikke glemme sin Tidsalders herskende Fordomme, siger Knud Gyldenstjerne, og han har Ret. Vort Theaterpublicum vil nu engang nyde en saadan Fransk Neetar, og det er ubilligt at negte det denne Glæde. Lad det derfor tømme Pocalen indtil Bunden, ja indtil Bærmen, Lad den eneste Nationalskueplads, vi eie, i den Henseende synke saa dybt som den kan, Lad al Aand og Smag og Sædelighed flygte langt bort fra den, Engang maa dog Publicum vaagne op af denne Ruus. Maaskee Skuepladsens gode Genius med Forsæt lader den falde saa dybt, for siden igjen at løfte den deshøiere i Veiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J de første Aar jeg levede sammen med min Kone, havde jeg faaet det naragtige Indfald, at oeconomisere. Jeg holdte Bog over Indtægt og Udgivt; jeg fæstede Værelser langt ude i store Kongens Gade, for at spare Huusleie, jeg varmede kun et Værelse, for ikke at forbruge for meget Brænde; jeg var kun i een Klub, kort sagt, mit Valgsprog var: "hvad der er svaret, er fortjent." Men hvad var Følgen? Min Kone blev melankolsk, fik Modersyge og var færdig at gaae i Graven af bare Græmmelse. Hun bebreidede mig min Paaholdenhed, og den Vanære, jeg havde bragt over hendes Familie. Er det et Liv, vi fore, sagde hun. O. Gud, hvorfor er man ikke saa forklog, som bagklog - vare de Ord, som hun bestandig lod mig høre. Omsider tog hun Bladet fra Munden, og lod mig erklære – NB. ved vor Huusdoctor – at vi absolut maatte forandre denne Levemaade, og Doctoren folede meget betænkelig til, at det var den eneste Medlein, der kunde eurere min Kone for hendes Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Nu huskede jeg paa min gamle Farbroders Ord. Jeg gik ind til min Kone og begyndte at tale alvorlig med hende. Endelig brød hun ud, dersom vi skulle blive sammen maae vi forandre vor Levemaade. - Somman behager svarede jeg. – Vi maa have andre Værelser, – Som man behager Vi maa ind i endnu en Klub. - Somman behager – Vi maae – Spar dine Ord, min bedste eiegode Kone! – mit Svarer fra nu af, som man behager - Men Kone fik nu nyt Liv; hun blev saa sund som en Fisk, og vi have siden den Tid nydt at den Lyksalighed, som Florian og Lafontaine kunne beskrive og fo Ægtefolk nogensinde have nydt paa denne Flode. - Efter denne Grundsætning bestyres min Huusholdning og opdrages mine Børn. Jeg kan ikke vare mig for Latter, naar jeg hører Folk tale saa meget om den Konst at blive en lykkelig Ægtemand. Den hele Konst ligger jo i de tre Ord, som man behager Disse ere den Talismann, eller rettere saat den Guldderik, der aabne os de lovligste Porte tilfor alle Qvinders Hjerter, til at huuslig Lyksalighed. Og den Mand, som ikke vil betjene sig af dette Universalmiddel, han kan længe no studere og læse alle muelige Bøger og Ægteskab, uden at han nogensinde vil blive lykkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Forleden Dag vilde min Kone tage vor yngste Datter, som kun er fire Aar gammel, med sig paa Comoedien. Jeg satte mig der imod, og kom i Ordstrid med hende, hun blev saa bleg i Ansigtet som et Lig. Du kan heller aldrig unde dine Børn nogen Fornøielse, sagde hun hulkende og faldt derpaa i et Slags Besvimmelse. Nu blev der en Hurlumhei i hele Huset, og inden jeg vidste et Ord deraf følte Doctoren min Kone paa Pulsen. En verwickleter Casus!" sagde han med en meget betænkelig Mine, og jeg blev ganske perpler, men i det samme huskede jeg paa mit gamle Huusraad, og raabte mine Kone i Øret: " som du behager, min Engel!" Det virkede som et lectrisk Slag. Hun kom til sig selv igjen, omfavnede mig, og raabte: "du er og bliver dog evig min Sukkerdukke! Saaledes kan der, som hos de fleste Ægtefolk, let komme og en Kurre paa Traaden, men jeg forstaaer strax at jevne Alting igjen. Jeg var f. Ex, ganske nylig indbudet til en gynnastisk Examen i Institutet. Vor lille Fritz, en vakker Dreng paa 6 Aar, skulde havre op paa Toppen af en høi Skibsmast. Jeg har altid været af den Tanke, at man ikke bør udsætte sig for en øiensynlig Fare blot for at vænne sig til at undgaae en tilkommende muelig Fare, men min Kone var af andre Tanker, og hun vilde absolut have, at Drengen skulde gaae til Veirs, om det ogsaa skulde koste hans Liv. Den var mange fornemme Folk tilstede, og jeg kunde umuelig modsætte mig hendes Beslutning, uden at prostituere hende offentlig, og give alle Byens Sladdertasker Leilighed til Sladder. Hun begyndte allerede at blive ganske bles; men jeg greb atter her til mit gamle Huusraar og sagde: som du behager, min Engel!" Paa det denne Hemmelighed ikke skal følge mig i Graven, ønskede jeg, at de vilde bekjendtgjøre den i Deres Blad, som et probat Middel til at befordre den huuslige Lyksalig hed. Hvo veed om det ikke med Tiden kan blive ligesaa almindeligt som Kokopperne, især naar det i Tide indpodes unge Ægtemænd. Deres &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Udenlandske Efterretninger. J Foraaret havde Hr. Prof. Rawert ladet nogle hundrede Tagsteen anstryge med en Fernis, hvis Opfinder i Rusland er bleven belønnet, og som han i dette Øiemed havde ladet komme. Disse Steen have siden den Tid været udsatte for dem stærkeste Soelhede i forrige Sommer, og i Vinter for Frost og afvexlende Fugtighed under aaben Himmel. Efterat Prof. for Enderne af nogle anstrøg ne og uanstrøgne Stene havde gjort ligesom en Dæmning af Leer, gjød han Vand i dem indtil det Øverste, og lod dem saaledes staae i 12 Timer. De uanstrøgne Stene vare saa ganske gjennemtrukne af Vand, at Bagsiden var vaad; paa de an strøgne derimod var der ikke nogen Fugtighed at see. De anstrøgne veiede før Vander blev paa slaaet 4 Pund hver, og de uanstrøgne, nogle vel veiet, andre knap, 4 Pund. Efterat de havde staaet fulde med Vand, og dette var heldet af, veiede de anstrøgne det samme som forhen, men de andre 4 1/2 og 4 2/3 Pund. Bekostningen kan anslaaes til 4 a 5 Rdlr. for at anstryge 1000 Tagsteene. Hvis Erfaringen stadfæster, at dette Anstrøg ikke forvittres ved stærk Soelhede, ere saadanne an strøgne Stene bedre end visse Sorter glasserede, hvis Glassur saa lettelig springer af i stærk Frost, naar Stenens Materie ikke er desbedre. Fernissen bestaaer af 1 Pot Linolie, hvortil sættes 2 Lod pulveriseret Blyglætte, og lidet Monie, hvilket koges saa stærkt, at en Fjer, som dyppes deri, forkulles. Ved Kogning maa iagttages samme Forsigtighed som ved Oliekogning. Naar Fernissen er tagen af Jlden, heldes den, efter at den er bleven kold, fra Bundfaldet i et andet Kar. Nu opvarmes den paa ny, og man sætter 6 a 8 Lod fiint stødt Beeg til. Ved stærk Kogning forbinder Beget sig ikke med Fernissen førend den begynder at blive kold og tyk som Syrup, da begge Substancer forene sig nøie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Hr. Rieffelsen har opfundet en Machine, ved hvis Indretning han er gaaet ud fra den Jdee at omvælte et Træ istedet for at oprykke det. Modellen dertil kunne Lysthavende see i Landhuusholdningsselskabets Modelsamling. Dens Nytte i det Store lader sig ikke lettelig bedømme efter Modellen, men Prof. Olufsen mener dog, om den end ikke skulde være saa nyttig til den Anvendelse, som er dens Hovedbestemmelse, hvilket virkelige Prøver allene kunne afgjøre, saa kan den dog ved andre Leiligheder være brugelig med stor Fordeel. Den kan, uden stor Vanskelighed, forandres til een af de allerstærkeste Presser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
En Fjerdinqvet fra Frederiksborg paa Ladegaards Marken har man nylig fundet Oxebeen og Tænder tilligemed Menneskebeen, i en overmaade stor Gravhøi, som kaldes Bartelshøi. Oldgrandskerne slutte heraf, at man i Oldtiden stundom har begravet Ørne med den Afdøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J Trondhjem døde d. 9de d. M. en blind Mand, som var almindelig bekjendt der i Byen, under Navn af den blinde Perer. Endskjønt han næsten fra sin Fødselstime ganske havde manglet Synet, ernærede han sig dog ved at spille Violin. Selv Kjendere paastode, at han havde et særdeles torv Nemme dertil og havde bragt det vidt i Konsten Omtrent for et Aar siden givtede han sig, men havde nu nylig det Uheld, ved at stige i en Baad, at falde i Vandet, hvoraf han med Møie blev reddet, og dette Uheld forstyrrede aldeles hans Sundhed og lagde ham i Graven. Mærkeligt er det, at han, da en Vandslom i Jhlen ødelagde endeel Huse og Gaarde, og berøvede endeel Mennesker Livet, undgik Døden ved at blive hængende paa nogle Tømmerstokke, som dreve ud i Søen, med ham, hvor han blev reddet. Peter, som intet Begreb havde om Vandet, og ikke troede at kunne finde sin Død deri, spurgte ikke om andet end sin Violin. En Svensk Mand gav ham Violinen igjen, og Peter var atter glad og glædede andre med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Ogsaa i Altona er der nu oprettet en Fodpost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J oeconomiske Annaler f. Febr. d. A. findes en Fortegnelse over forskjellige Agerdyrknings- og andre Redskaber, der forfærdiges paa Frederiks Værk, hvoriblandt Tærskemachiner, som koste fra 510 til 120 Rdlr., en Rulle med Machine til 80 Rdlr., en Vaskermachine til 45 Rdlr. og en Kartoffelskjærer til 30 Rdlr. Nøragergaard er solgt til Grev Trampe, for 125,000 Rdlr., og Benzondal Gaard og Gods til Kammerraad Bech for 108,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Sebber Kloster Gaard og Gods, ved Limfjorden, solgtes d. 21 April ved Auction for 126,050 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Af Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Fyen sees, at Humleaven drives især i Sognene Brenderup, Rorup og Gieldsted. En velpasset Humlehauge, paa 8 a 10 Skjeppers Størrelse indbringer der aarligen en reen Fordeel af 100 til 200 Rdlr. og derover. Af hvor stor Vigtighed denne Avl er sees deraf, at der allene fra Brenderup Sogn udføres aarligen til Salg for 6000 Rdlr. Humle. Humlehaugerne yde et sjeldent og skjønt Syn, og af et simpelt Huus med en saadan Hauge betales aarligen 200 Rdlr. i Jndfæstning. Egnens Beboere, maae fornemmelig takke den fortjente Dame Anne Trolle for denne Velgierning. J Slutningen af Frederik den Fjerdes Regjering lod hun paa egen Bekostning fire Mænd af Kiersgaards Gods reise til Garleben i det Preussiske, for der at lære den rigtige Omgangsmaade med Humlen. Disse fire Mænd forbleve der i to Aar, og nedsatte sig siden paa Godset. Man dyrker endnu den Tydske Humle, som er stærkere af Lugt end den Danske. De solgte Grunde af Rosenborg Hauge have, efter Erstatnings=Fonds-Commissionens Jndberetning til Cancelliet, ialt indbragt 85,889 Rdlr. 73 Skill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Udenlandske Efterretninger. Kongen af Sverrig har befalet, at en i Carlscrone udrustet Escadre, under ContreadmiralCederstroms Commando, skal løbe ud, og bloquere alle Preussiske Havne ved Østersøen, fra de Russiske Grændser indtil Grændserne af Svensk Pommern, saavelsom Mundingen af Pregel, Weichsel, Oder og Peene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Den Franske Garnison i Braunau, bestaaende af 1600 Mand Dragoner til Fod, gaaer nu som Besætning til det Cleviske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Den Portugisiske Gesandt i London har ladet bekjendtgjøre, at Rygtet om et Fransk Angreb paa Portugal var aldeles ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Keiseren af Hat har udstædt en Forordning, som blandt andet bestemmer neutrale Skibes Fragt i Havnen af St. Domingo, Alle Tvistigheder imellem Engelland og Deyen af Algier ere nu bilagte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Den Franske Admiral Lesseignes, hvis Flaade ved St. Domingo blev slaaet af Lord Duckworth, skal have søgt om Tilladelse hos Gouverneuren i Jamaica, at vende tilbage til Europa, men man mener, at det bliver ham afslaaet, 600 Mand af Besætningen paa hans Flagskib, som lod Skibet, der siden blev brændt af de Engelske, løbe paa Grund, skulle være druknede, da de forsøgte at komme i Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Blandt de Foræringer, som Portens ny Minister i Frankrige medbringer, findes en Rad uforlignelige Perler for den Franske Keiserinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Den Russiske Keiser har nu, efter Østerriges gjentagne Forestillinger, besluttet, at lade sine Tropper rømme Cattaro. Keiseren har offentligen paa Paraden givet General Meerveldt dette Løvte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J Hamborg ere et Par aldrende Ægtefolk blevne d. 9de d. M. saa mordisk mishandlede i deres egen Kielder, at Konen døde to Dage derefter af sine Saar. Morderen formodes at være en Dreng paa 16 Aar, som nu er undvigt, og efter al Rimelighed har fraranet disse Mennesker en betydelig Pengesum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J det sidste Hefte af Archenholz's Minerva findes et Stykke angaaende Følgerne af de sidste Optrin i Hannover. J dette siges, at kun faa have rigtige Jdeer om den nuværende Preussiske Handels Marine. Det maa forekomme enhver underligt, at den, uden Krigskibe, som kunne tjene den til Forsvar eller Erobringer, er saa overmaade stor og vigtig, at den nu, paa den Engelske Marine nær, ikke staaer tilbage for nogen Handelsmarine i Europa. Den kappes i den Henseende med den Danske om Rangen, og overgaaer den i mange Europæiske Havne i Henseende til Antallet af Skibe, hvilket disse Havnes Udførselslister bevise. Naar man efterslaaer Øresundslisterne, saa finder man, at det forrige Genuas, Luccas, Neapels og Siciliens Handels=Mariner tilsammentagne hverken i Henseende til Skibenes Tal eller Drægtighed opveiede den Preussiske Marine, som i de Østerrigske Havne, paa Weichsel, Oder, Weser, Pregel og Ems, uden Admiral og Canoner, virkede saa meget i Stilhed. Al denne Glands blev tilintetgjort ved et eneste Britisk Magtsprog. Denne Banstraale rammede endog de aldeles uskyldige Stæder, Hamburg, Bremen, Lübeck, Altona &c. De Preussiske Skibe gjennemseilede hidtil roligen alle Have, end- og de Jndiske; selv Africanske Sørøvere respecterede dem. Alle Tvistigheder bleve afgjorte i Cabinetterne. - Archenholz anfører endvidere, at Engelland lagde Embargo paa Preussiske Skibe skede kun paa Grund af et Rygte, og den Paketbaad, som afgik med Breve d. 8 April sendte det ikke, som sædvanlig, til Curhaven, hvor der var et Engelsk Postcomptoir, men til Husum, hvor der ikke fandtes nogen Engelsk Befuldmægtiget, som kunde modtage Brevene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Den berømte Astronom Lalande har, som bekjendt, offentlig erklæret sig for Atheist, og f.A. udgivet et Supplement til Fortegnelsen over Atheisterne. Alle disse Gudsfornegtere ere ordnede efter Alphabetet, og have, efter Forfatterens Forsikkring, alle anmodet ham om den Godhed, at indføres i hans Liste. Ogsaa Præsidenten i det Franske Senat, Francois de Neuschateau, findes i dette skjønne Selskab. Præsidenten har derfor i Moniteuren ladet aftrykke et Brev, hvori han erklærer, at Lalande, aldeles uden hans Vidende havde anført ham som Atheist, og at han, især som Øvrighedsperson og Familiefader, maa betragte et saadant Atheist Diplom med sand Afsky, ja at det havde smertet ham mindre, om man havde anvist ham en Plads i Daarekisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
St. Vincent krydser nu med 4 Linieskibe og nogle Fregatter for Brest; de øvrige Skibe ere alle detacherede i Smaaescadrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Det hedder nu, at Trotter i Forhøret over Lord, Melville i Westminsterhall har erklæret, at han egenmægtigen og uden Melvilles Vidende har anvendt Statens Penge til Privatspeculationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Den Tydske Legion i Engelland bestaaer nu af 15,000 Mand. Morerne ved Tetuan, - en Stad i Kongeriget Fetz, - have bemægtiget sig en Engelsk Lieutenant, som med en Trop Matroser fra Linieskibet Swiftsure var detacheret for at hente Vand, og ført ham bort som Fange, fordi Skibets Capitain havde vægret sig ved at give dem det Krudt, de forlangte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Udsigterne til en Fred imellem Engelland og Frankrige ere saa godt som aldeles forsvundne, og Fredsmæglingen næsten afbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
24 Neapolitanske Statsfanger ere blevne satte i streng Forvaring i Fæstningen Fenestrelle, 5 Mile V. for Turin. Nogle af dem bare den hellige Januarius Orden, andre St. Stephansordene af Florenz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Madame Blanchard gjorde nylig igjen en Luftreise i Bordeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J Wien har man med stor Høitidelighed indviet Faner, som Keiserinden har bestemt for de forskjellige Borgercorpser. Ved denne Ceremonie modtog hun knælende, i Borgernes Overværelse, Præstens Velsignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Magistraten i Nürnberg har nu erklæret den offentlig fremsatte Yttring, "at de Franske Generaler have forlangt en hemmelig Contribution, og at Patricierne edeligen have maattet forsikkre, at de ikke ville lade sig forlyde dermed, – for aldeles ugrundet. - Jmidlertid staaer denne Yttring dog i een af Tydsklands bedste Journaler, hvis Redacteur, den berømte Statsmand Vot, ikke pleier at fare med Usandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Dronningen af Hetrurien har d. 13 April ladet tilkjendegive Handelstandens Deputerede i Livorno, at de snart kunne vente et Forbud mod alle Britiske Manufacturartiklers Jndførsel i hendes Stater, og at de Handlende altsaa skulde søge at skille sig ved deres Forraad. Dette har opvakt stor Bekymring, da mange Kjøbmænd i Livorno have sendt betydelige Capitaler til Engelland og indkjøbt Manufacturvarer. Fra den Svenske Øe St. Barthelem har man den Efterretning, at i det mindste indtil d. 13de Febr. d. A. Handelen med alle Vestindiske Øer uforstyrret er bleven fortsat, og Øre aldeles ikke er bleven foruroliget. Den Engelske Fregat Circe, og senere en Fregat fra Admiral Duchworth, har advaret Jndbyggerne, og lovet dem Beskyttelse, dersom de skulde angribes af Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
Tre Svenske Skibe, som ere blevne condemnerede i Livorno, ere solgte ved offentlig Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-24
J Fremtiden skal der hver fjortende Dag gaae Convoyer fra Engelland til Gothenborg og Østersøen.