JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1751-06-11
Fredagen den 11 Junii. Henrich Kieldsen boende paa Ormholt i Vendsyssel lader bekiendtgjøre baade i de danske og tydske viser, trende postdage efter hverandre, at en af hans bønders Niels Jensens Kone, ved navn Kirsten Christensdatter, boende udi Søndergaard i nørre Uttrup. Sundbye sogn i Vendsyssel, den 7 Mai 1751. ved døden er afgaaen og efterladt sig endeel arvinger, som ikke alle vides, hvor er at finde, særdeles tvende den sal. kones søstre, som skal være udi Holland og endeel hendes sødskende i Aulum sogn ved Holstbroe, da som stervboen ikke formaaer noget ordentlig proclama at bekoste eller lade udstæde, bliver det hermed bekiendt gjort, at registeringen og vurderingen er skeet strax efter den sal. kones dødelige afgang, paa hendes tilhørende efterladenskab, men skiftet i følge af loven, bliver en foretaget inden aar og sex ugers forløb, som er den 7 Julii 1752. da samtlige den sal. kones arvinger ville indfinde sig i stervboen, hvor dem da skal vederfares hvad efter loven ret er. Hans Kongelig Majests. Geheime-Raad og Stiftbefalingsmand over Aalborg Stift samt Amtmand udi Aalborghuus a. Amter, Baron Jver Holck, giør hermed vitterligt, at skiftet efter forrige Forpagter paa Rønnausholm under bemeldte Amter, afgangne Jacob Christensen og hans afdøde hustrue Mad. Jde Margrethe Børglum, vorder foretaget paa Aalborg Slot førstkommende 30 Julii om eftermiddagen kl. 2 slet, om mueligt til endelig skutning thi bliver herved til samme tid indkaldet bemeldte afdødes credi= og debitorer, at møde udi skifterrætten, de første for at clarere og afbetale hvis de til stervboen er skyldig, og de sidste for at anmelde deres krav og samme med beviis efter loven ligitimere, iligemaade advares alle andre som noget ved skiftet maatte have at erindre eller fremføre, at de dermed benevnte tild sig indfinder, dette bliver 3de gange udi de danske aviser til alle vedkommendes efterretning publiceret.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
Da en Bonde paa Kierstrup gods i Lolland, navnlig Hans Hansen, i Flaarup bye, som tillige har været Med interessent udi bemeldt, Kierstrup Hovedgaards forpagtning, sidstafvigte 5 Martii ved de den er afgaaet, og det er bekiendt, at bemeldte afdøde har brugt nogen handling med qvæg, saavel i Lolland som i Siælland og fleer Provincer; saa er den competente skifte forvalter Hans Excellence Hr. Geheime Conferenz-Raad og Stiffsbefalingsmand von Raben ved fuldmægtig beføyet herved udi gazetterne, som 3de gange maatte skee, at publicere dødsfaldet, samt og, (ligesom ved lovlig proclamation er skeet) at skiftet efter bemeldte afgangne Hans Hansen vorder foretaget paa hans fradøde boepæl i Flaarup den 22 Julii førstkommende; thi vilde alle vedkommende credi= og debitorer, de første at legitimere deres lovlige til stervboen havende fordringer og de sidste for at af larere hvis de til stervboen maatte skyldig befindes, indfinde sig bemeldte dags formiddag kl. 10, da enhver skal vorde pleyet med den ret, som Kongel., lov og forordninger tilholder.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
Da en Delinqventinde navnlig Anna Svendsdatter, som ved Lollands og Falsters Landsting, ligesom ved underretten eller Nyesteds byeting forhen skeet var, er dømt til at pidskes til kagen og have tyvsmerke paa sin ryg og endelig derefter at arbeyde i spind huuset sin livstid; haver søgt leylighed, efter at hun allerede var expederet fra Mestermandens haand, og efter at hun med Skipper Hans Viller fra Nyested var bleven overført og kommen ind i Kiøbenhavn, at escapere om aftenen den 28 passato; saa lader Birkedommer Kølle, boende i Saxkiøbing, som af landets høye øvrighed har været constitueret til Actor imod hende, herved publicere bemeldte for begangne tyverier dømte Deelinqventindes undvigelse, med allertienstligst anmodning, at den eller de som hende maatte forekomme vilde lade hende anholde og bringe enten i nærmeste arresthuus indtil videre, eller og til spindehuuset paa Christianshavn, da vedkommende i øvrigt kunde addressere sig til Procurator Sr. Søren Rasmusen i Kiøbenhavn, hvor den medfulgte landstings dom kand faaes, og hvor der er gjort fornøden anstalt til den her udinden udfordrede assistence; ellers meldes til efterretning, at bemeldte tyverqvinde, som er ungefær 40 aar eller lidet derover, er liden af vext, mager i ansigtet og har blaae øyne med mørke øynebryne, havde ved undvigelsen en blaastribet trøye og dito skiørt, en blaa og hvid hue, et blaatærnet forklæde, og kand ellers got tale forsig, da hun i sin opførsel, i sær ved det sidst begangne tyverie og under sagens drist har beviist sig at være en ret snedig tyv og kunstig i at forsvare gierningen, har en tung gang, vralter og sætter tærene meget indad; hvo der kand tilveye bringe denne Delinqventinde, skal, foruden de, ved hendes paagribelse, heftelse og overlevering paagaaende omkostninger, nyde en billig recompence.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
Hans Kongelig Majests. Geheime-Raad og Stiftbefalingsmand over Aalborg Stift, samt Amtmand udi Aalborghuus a. Amter Baron Jver Holck, giør hermed vitteligt, at skiftet efter afgang. Corfitz Tranekier, fordum Herretsfoged udi Børglum JersleHerreder under bemeldte Amter, sidstafvigte 13 Martii paa Aalborg Slot er sluttet og til ende bragt, og den 21 Mai derefter beskreven udstæd; Og som 3de den sal, mands søstre Anne Marie, Cathrine Marie og Mette Tranekier hver arvelig er tilfalden 10 Rdlr. 5 syv ottedeel skilling, og de ved døden skal være afgangen og efterladt sig børn, som skifte forvalteren ikke haver kundet bringe udi tilforladelig kundskab hvor mange ere eller hvor de sig opholde saa bliver berørte dem tilfaldene arvesparter i alt 30 Rdlr. 1 Mk. fem ottedeel skilling, staaende in deposito indtil arvingerne samtlig sig lovformligen legitimerer ey allene at de udi deres afdøde mødres stæd ere arvinger; Men endog at ingen fleere lever eller er til som derudi bør være deelagtige; hvilket vedkommende herved til efterretning bekiendt giøres ved 3de ganges publication udi de danske viser, med anmodning at de saa snart skee kand ville melde sig med ovenmeldte lovformelig ligitimation, da enhver sin andeel imod behørig afkald kand vorde udbetalt.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
Fuldmægtigen ved Lerchenfeldt, lader herved paa sit herskabs vegne bekiendt giøre, at een huusmand navnl. Johan Davidsen, af profession een tømmermand, som boede paa Mølgaards gods udi Viborg stift "Aalborghuus amt, Slæt=Herred i Windbles Sogn og bye, er ved døden afgangen uden livs arvinger; og da ikke vides hvem eller hvor hans arvinger ere, samt hans efterladenskab befindes saa ringe, at ingen ordentlig proclama kand udstædes, saa indkaldes hermed 3de gange i de danske ovise til aar og dag fra denne proclames udfærdigelse bemeldte afdødes arvinger ved Skiftet at møde udi stervboen, da enhver skal vederfares hvad ret er efter loven. Lidsel Mallene Jensdatter Haur Lund, som før var i Ægteskab med nu Sal. Hr. Friderich Jensen Brønlund, Sogne-Præst for Hilligsøe og Gietterup Meenigheder i Thye, og nu ved Guds forsyn sig i nyt ægteskab agter at indlade, lader sligt herved bekiendt giøre at eftersom der imellem hendes sal. Mand og hende var oprættet testamente saaledes: at naar den længstlevende sig i nyt ægteskab vilde indlade, den da til den afdødes arvinger skulde udbetale i alt 20 Rdlr., de respective arvinger sig da uopholdelig hos hende Kreiborg sogn og bye i Salling udi Skivehuus Amt behagelig med behørig beviis om deres arverettighed forsynet vilde indfinde, da de samme, mod vedbørlig affalds qvitering, kand vorde nydende: siden capitalen 20 Rdlr. til deres tieneste og prompte udtælgning staaer parat.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
udi Seerupbye, Her herred, Aarhuus stift, er Otto Grønbek Skoleholder sammesteds, hans Hustrue, Cathrine Jensdattetretækker uden livs arvinger ved døden afgangen, hvis liden fiervboe ey formaaer at bekoste ordentlig proclama, hvorfore Provsten i bemeldte herred, Ulric Christian Schnell i Seerup, herved 3de postdage efter hinanden lader indkalde til skifte efter bemeldte sal. Mad. Blytækker her udi Seerup skolehuus, Mandagen den 13 Sept. at møde eller møde lade, alle den sal. kones eredi= og debitorer, saavel som hidindtil udeblevne arvinger, deels deres debit og krav, deels deres prætensioner og arverettigheder ved sig selv fuldmagt eller formyndere at anmælde og legitimere, da enhver kand vente sig efter stervboets tilstand, hvad lov og ret medfører. Jsaae Sidenius forhen Sognepræst for Tved meenighed i Fyhn er bekiendtgiøre, at et ham tilhørende huus og gaard i bemeldte Tved med steentag og muurede vegge er til kiøbs; Stuehuuset bestaaer af 14 fag, baghuuset af 16 sag, alle nye og i fuldkommen stand; værelserne ere vel indrettede, malede og betrokne, deels med voxdug, deels anstrøget lærret, oven paa er en smuk sahl, item stor kiøste ved bryggerhuuset godt pompevand; i de 16 saa baghuus er stalderum, remiser, loe a. Jord ligger ikke dertil, uden en kaal og Urtehave, Skulde Liebhavere findes, vilde de anmelde sig hos Sr. Christen Graae i Svendborg som har fuldmagt at sælge den dog maatte det skee inden Juul. Maaned førstkommende, da gaarden temmes til auction i denen bliver solge der haanden.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
Odense den 5 Junii 1751.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
NB. Til Præsident Ørtwed er nylig sendt nogle fleere Lodsedler og altsaa kand han endnu tjent liebhaberne, som vil interessere Han boer, som bekiendt er, i Kannikestrædet i Kiøbenhavn, næstved Præste=Residencen.
Berlingske Tidende, 1751-06-11
En Bonde Gaard paa 9d, hartkorn, beliggende i Wallekilde sogn og bye, Schippings Herred, er under haanden at faae tilkjøbs. Liebhaberne vilde anmelde sig hos Sogne=Præsten i Wallekilde, som sælger den paa billige og antagelige Conditioner. Høyædle og Velbaarne Frue Etats=Raadinde Krabbe til Biere og Hastrup Gaarder, lader hermed bekiendtgiøre, at hun ved offentlig auction Tirsdagen den Julii førstkommende kl. 10 slet, at ter at lade bortsælge en hende tilhørende Bonde gaard med besætning og korn-sæd, beliggende udi Moersland, Dueholms Amt Sønder Herret, og Løderup Sogn, Frydsbrynd kaldet, som sal. Jørgen Sørensen Ahrenktil sidst har haft i fæste, men nu er fradød Til fornævnte Frydsbrynd Gaard, der staaer for Hartkorn ager og eng 20d. 3 Skp. 2 d. 2 alb., kand faaes vintererug 17 a 18 d. vaarernug 7 a 8d., byg 20 til 24d., sort og hvid havre imellem 40 til 50de og avles ongefær 40 til 50 læs høe. Ved gaarden kand der forres om vinteren og græsses om sommeren 20 bæster, 40 fæes høveder og 50 faar, foruden sviin og andre smaa creaturer. Conditionerne hvorefter denne gaard bliver bortsoldt, kand faaes til eftersyn ved Auctionsstedet paa Frydsbrynd, og forinden hos sælge. ren. Ligeledes lader Høybemelte Frue Etats=Raadinde Krabbe, fornævnte sal. Jørgen Sørensen Ahrenkiils arvinger, debi= og creditorer indkalde, at de vil indfinde dem udi stervboen til skiftets endelige slutning, som skal foretages efter ham paa Frydsbrynd de 8 Julii førstkommende. Hvilket udi alt i 3de næst efter hinanden paafølgende postdages gazetter publiceres til vedkommendes efterretning. Bierregaard den 25 Mai 17551.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
F. W. V., No. 48. TTII Kiøbenhavnske Danske. brender. Mandagen den 14 Junii.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Hans Kongelige Majestets af Sverrig naadige Villie og Erklæring, hvorledes ved Høystsammes Høy-Kongelige Kronning i Henseende til Klæde=Dragten skal forholdes. Stokholm udi Senatet, den 25 Mai. 1751.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Da mange af vore Undersaatter, til vores tilstundende, Kroning, som ved Rigs-Stændernes Forsamling skal fuldbyrdes (hvilket den naadige Gud ville lade skee i en velsigner Tid og Stund) af et meget got Forsæt, for derved at legge deres underdanige gode Meening for Lyset, og at give bemeldte Actui des større Lustre, torde giøre sig allehaande Omkostninger; men saadanne usædvanlige Bekostninger maatte ikke kunde skee uden merkelig Uleylighed for de fleeste; Vi ogsaa holde for, at vores Kroning skal faae sin herligste Glands deraf, at vore Undersaatter foreene deres Hierter til Lydighed, Troskab og Huldskab imod Os og Vores Kongelige Huus, samt til indbyrdes Kierlighed og Eendrægtighed: Saa have Vi hermed til Efterretning for alleVore troe Undersaatter villet declarere, hvorledes Vi ved fornævnte høye Act holde det for den beste Prydelse, at Svenske Mænd iføre sig Svenske og inden Rigs fabriquerede Klæder, uden alt Tillæg af udenlandsk Pragt og Stads, saa kjært som det maatte være alle og enhver, at give Os Kiendetegn paa deres underdanige Troskab. Saasom vi og hermed befale Vore Krigs-Betiente, at bære intet andet end deres Uniforme, og er Vores naadige Villie, at dette til hver Mands Efterretning maa blive ved Trykken bekiendtgjort. Adolph Friderich.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Elbingen, den 2 Junii. Den sidstleden ommedite Kram med Skoemager-Svennene Danzig er nu aldeeles afgjort og bilagt. Skoemager=Mesteren Christian Krüger har for de udøste Skields=Ord maat giøre Afbigt hos Svennene, og give nogle og 200 Rixdaler i Straf, hvormed de have været fornøyede.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Petersborg, den 25 May. Med seeneste Breve fra Constantinopel fornemmes, at Porten har paa ny declareret for de fremmede Ministrer, at den vilde blive ved, at leve udi god Harmonie med de Christne Puissancer. Man legger dertil, at de Anguaner, en Nation udi Provinzen Candahar, vare med en mægtig Armee indfaldne i Persien. Prinz Heracleus af Georgien havde bemestret sig de Stæder Rezan og Genge; det lod, ligesom han skulde faae Overhaand over alle andre Competenter til den Persiske Throne; hans Armee var meget talrig og i Overflødighed forsynet med alting, men ingen kunde begribe, hvor denne Prins fik saadant fra.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Wien, den 1 Jun. Man har den Efterretning, at paa Rigs-Dagen i Pres borg er Ungarerne allerede forundt fri Jndførsel for deres Vahre i de Østerrigske Arve=Lande. Omendskiønt de Ungarske Stænder, for at blive frie for den nye Jndretning, have bevilget, at give aarligen 1 Million Gylden; saa fordres dog endnu 1200000 Gylden meere af dem, hvorover holdes stærke Beraadslagninger. Hr. von Tesnack, som besørger de protestantiske Ungarers Affaires ved Lands-Tafelen, er bleven raadet, ved nærværende Stændernes Forsamling intet in specie og Religions-Besværinger at melde.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Da det lidet Kongerige Bøhmen efter den nye Jndretning indrenter sin Souveraine aarlig 9 Millioner: saa har man under Haanden givet de Ungarske Stænder at forstaae, at, siden deres Land er ulige større end Bøhmen, saa maatte de nok være fornøyede med den fornævnte Forhøyelse. De Keyserlige Erke=Hertuglige Prinzer ere blevne informerede, at skulle vise sig meget venlige imod den Ungarske Nation, og forunde enhver fri Adgang til dem.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Neapolis, den 18 May. J Onsdags, efter Middag, hændtes her følgende Casus: En ordinaire Person, saa var ubekiendt her i Byen, tog et par Drenge, som skulde vise ham hen til en Jøde, hvor han vilde kjøbe nogle Klæder. Til hans Ulykke var her falskelig gaaet Ord om, at nogle Drenge Børn skulde være bortførte. Adskillige af Pøbelen, som mødte ham, bildte sig indat han var Røveren, og, ligesom Almuen giør ikke længe Overlæg, naar den har sat sig en Ting i Hoved, omringe de de ham, og begyndte at steene ham, saa at han uden Tvivl havde været Dødsens; dersom det ikke havde truffet sig, 2 Shirrerne kom dertil, som frelste ham fra Pøbelens Hænder, Karlen blev ført for Vicarie=Dommeren, hvor han, efter fremført Beviis paa sin Uskyldighed, blev frikiendt men af de Tumultuerende bleve nogle arresterede. J Torsdags holdt Fyrst Esterhast, formedelst Keyserindens Fødsels Dag, en prægtig Festin, hvorved den fornemmeste Adel var tilstede.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Toulon, den 31 May. De tvende Kongel. Skibe, le Content og Oriflamme, under Ridder de Glandeves hans Commando, ere den 11 hujus komne tilbage fra deres Kryds-Tog paa de Giuneiske Kyster, og deres Reyse skal have havt et ønskeligt Udfald. De have i en Maaned beseylet den heele Kyst, fra een Reed til den anden, og Hr. de Glandeves har overalt skikket Officerer i Land, for at indlade sig i Tractater med de smaa Næsse=Konger, som allesammen have viist sig meget affectionerede imod de Franske, og ønsket at maatte drive Negoce med dem, hvoraf man lover sig stor Fordeel.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Lion, den 24 May. J Avignon er for nogen Tid siden følgende sørgelige Tildragelse passeret: En vis Advocat havde i nogle Aar være bekiendt med et Fruentimmer, og søgt at overtale hende til Giftermaal; men Jomfruen kiendte hendes Frieres Moder alt for vel til, at hun skulde ventet sig et godt Forligelsemaal med ham. Hun gav ham derfor at forstaae, at saadant var Aarsagen, hvorfor hun saae sig nødt til at nægte ham sit Ja-Ord. Advocaten tænkte derudover paa et Middel, hvorved han kunde rødde den af Veyen, der var ham til Hinder udi hans formeente Lykke. Det syntes ham at kunde mage ligst skee ved Forgift; og det varede ikke længe, inden Sønnen havde hiulpet sin Moder af Dage. Han gik fuld af Glæde paa ny til sin Amante, og bød hende sin Haand, hvilket ogsaa blev imodtaget. Men Glæden fik en sørgelig Ende, thi Samvittigheden begyndte at vaagne hos ham, hvorudover hans Kiærlighed til Konen, som den uskyldige Aarsag til det afskyelige Mord, forvandledes til er dødeligt Had. Hun maatte undgielde Gierningen, og blev af ham med 12 Dolke=Sting henrettet. Men den umenneskelige Morder kunde ikke undgaae sin Straf. Han blev arresteret, og bekiendte sine mordiske Gierninger, omendskiønt den første var skiult for all Verdens Øyen, og er han nu allerede med den grummeste Døds-Straf bleven henrettet. Hver Mand i hukommer denne Sag med største Afskye, saasom deslige Gierninger intet andet fortiene.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
London, den 4 Jun. J Onsdags begav Kongen sig med de sædvanlige Ceremonier udi Parlamentets Ober=Huus, og, efterat begge Cam rene havde indfundet sig sammesteds, gav Hans Majestet sin Kongelige Consens til Administrations-Billen, i Fald Thronen skulde blive vacant, førend Prinzen af Wallis har fyldt sit 18de Aar; til billen om den gamle Calender-Stiils Afskaffelse og den nyes Jndførsel; til den, at formindske Jnteresserne af Syd=Søe=Compagniets Fond til 3 pro Cento. og derforuden til 50 andre baade publiqve og private Bills. Man observerede, som noget merkeligt, at Hans Majestet opholdt sig 36 Minuter udi Ober-Huuset, hvilket er saa lang en Tid, som ikke mindes i mange Aar at være skeet Frankfurt ved Maynstrømmen, den 1 Jun. J Følge Breve fra Elsas, hvis Tilforladelighed kand lides paa, ere alle i bemeldte Provinz liggende Dragoner= og Hussar-Regimenter fuldkommelig forsynede med Heste, og Magazinerne udi Stæderne saa rigelig tilpakkede meg Krigs- og Mund-Provision, at dermed udi Nøds-Fald en Armee af 40 til 50000 Mand tilstrækkeligen kunde for synes.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Hamborg, den 11 Jun. Kongens af Preussen forehavende Reyse til Cleve skeer i den Henseende, at Hans Majestet vil selv visitere Fæstningerne, og mynstre sine Tropper i den Egn. Bemeldte Hans Majestet agter med det samme at giøre en Reyse til Ost=Friesland, for selv at tage Embden og andre Søe-Stæder udi Øyesyn, alt til at dømme desbedre om, hvad der kand til ne til Handelens og Seyladsens Opkomst, hvortil Indbyggerne skal forundes all muelig Lettelse. Ordet gaaer ogsaa, at Hans Preussiske Majestet efter denne Reyse agter iligemaade at begive sig til Slesien, hvor saa vel som paa et andet Sted ved Grændserne skulde udi næstkommende Maaned formeres tvende anseelige Leyere, og de dertil destinerede Tropper skulle allerede have Ordre, at holde sig færdige til Marche.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Helsingør, den 14 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 11te hujus. Hans Weyersløf af Kiøbenhavn, fra Moss til Kiøbenhavn, med Bræder. Den 12te: Simon Michelsen, af Lutjenborg, fra Stettin til Bourdeaux, med Staver; Oluf Tollesen af Moss, fra Kiøbenhavn til Moss, med Thee Peter Erichsen af Faaborg, fra Bergen til Østersøen, med Sild; Peter Gerhard Schneider af Bergen, fra Kiøge til Bergen, med Malt. Den 13de Jan Herman Horn af Laurvigen, fra Kiøbenhavn til Laurvigen, med Thee; Jver Bendtsen af Langesund, fra Kiøbenhavn til Langesund, med dito; Peter Jansen Notland af Lister, fra Khavn til Bergen med dito; Albert Seeberg af Tønsberg, fra Khavn til Moss. med dito; Oluf Petersen Waage af Flechefiord, fra Landscrone til Bergen, med Baglast; Claes Bartelsen af Apenrade, fra Dublin til Apenrade, med dito; Ole Krag af Stavanger, fra Kiøbenhavn til Stavanger, med Byg, Johan Henrich Matthiesen af Arnis, fra Præstøe til Christiansand, med Malt; Jan Hansen Ahlman af Sønderborg, fra Kiøge til Frederichshald, med dito; Hans Christian Nissen og Loren, Jacobsen af Sønderborg, fra Kiøge til Drammen, med dito Hans Christian Lund af Farsund, fra Bergen til Kiøbenhavn, med Sild; Bonche Broers af Føhr, fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med Styk-Gods.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Kiøbenhavn, den 14 Junii. Den 10 Mai haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst behaget, at beskikke Christian August Mørk til at være Ober-Førster udi den Kongelige Andeel af Hertugdommet Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grævskabet Rantzov. Den 3 Mai haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst bestilt Christian Eigtved til at være Gartner ved Nyekiøbings Slots Hauger paa Falster.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Den 21 Mai haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst behaget, at lade udgaae en Forordning, anlangende, hvad der ved Delinqvent-Sagers Drift og Udførsel udi Danmark og Norge bør iagttages. Anledning dertil har givet, at Hans Kongelige Majestet ugierne haver fornummet, hvorledes Deelinqvent-Sager, paa endeel Stæder udi Danmark og Norge, ikke med den Fliid og Alvorlighed, som skee burde, drives og føres; men ofte saa løseligen behandles, at den høystfornødne Oplysning i deslige Sager, der angaaer Folkes Liv, Ære og Lempe, derudover ikke kommer for Dagen, hvoraf flyder, at den Kongelige Høyeste Ret maa see sig nødsaget til, saadanne Sager til lovligere Behandling og nøyere Oplysning at hiemvise, hvorved Almuen i de Sager, som angaae Tyverie, Røverie, Drab og Mordbrand, formedelst Vedkommendes Forsømmelse med unødvendige Udgifter bebyrdes. Hvorudover Hans Kongelige Majestet til saadan Uorden i Fremtiden at forekomme, Allernaadigst haver funden for got, alvorligen at paaminde alle Øvrigheds-Personer, samt de af dennem beskikkede Actores og Defensores, saa vel som Ober- og Under Retterne udi begge Rigerne Danmark og Norge, at de med allerunderdanigste Nidkierhed, herefter fuldbyrde, alt hvis udi Loven og Forordningerne om Delinqvent-Sager og deres Udførsel anordnet og paa budet er, samt derved i Besynderlighed at lagttage de Poster, som nærværende Forordning foreskriver, hvilke ere 8 udi Tallet, og hvoraf skal gives et Udtog i de maanedlige Stats Tidender.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
J Onsdags Aftes retournerede Monarchen udi Allerhøyeste Velgaaende til Fredensborg, hvor i Fredags var Geheime Conseil, Cour og Marechals-Tafel. Den hidtil ved Hoffet baarne Sorg for Hans Kongel. Høyhed, Printzen af Wallis, og Hans Majestet, den Høysal. Konge af Sverrig, bliver paa Onsdag næstkommende aflagt igien.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Hans Kongel. Majestet har Allernaadigst behaget, at beskikke endnu en Cabinets=Courier, foruden de 2de forrige hvortil Hans Majestets hidtil værende Løber, navnlig Mad. sen, er udnævnt.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
J gaar Aftes arriverede Hans Høy-Grævelige Excellence, Hr. General=Admiral=Lieutenant, Græve af Danneskiold, Samsøe her til Staden, og traadde af i det Høygrævel. Danneskjoldske Hotel, ved Kongens Nye=Torv.
Berlingske Tidende, 1751-06-14
Udi forrige Uge, fra den 5 Junii, til den 12 dito, ere heri Staden copulerede 10 Par, fødde 28 Drenge= og 26 Pige=Børn, tilsammen 54; døde 21 Mænd, 13 Qvinder, 8 Drenge, 10 Piger, tilsammen 52; Ere saa 2 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede ved følgende Svagheder: Alderdom 11, Bryst=Syge 6, Druknet 1, Feber 1, Hidsig Feber 3, hængt sig selv 1, Orme=Feber 1, Slag 14, Steen 1, Sting 1, Svaghed uangiven 2, Svindsot 3, Tærende Syge 1, Vattersoet 1, Værk 1.