JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Udtog af en privat Skrivelse fra Aller(2 Mile sønden for Colding), den 19de Januar. Den 8de Januar, om Eftermiddagen, ankom General Tettenborn med 3 til 4000 Mand Kosakker, eller rettere lette Tropper, paa een Gang baade til Christannsfeldt. og Aller. Generalen tog sit Hoveddvarteer i Christiansfeldt, og en Hovedvagt blev strax lagt ind i Aller, forat bemægtige sig Landeveien, og tillige staae i Forbindelse med Christiansfeldt og Kongeveien. Ved Tyrstrup Kirke leirede sig den største Deel af dem. Nogle hundrede Mand, som vare rykkede ind i Christiansfeldt, bandt deres Heste ved Træerne, gjorde Jld paa mangfoldige Steder i Gaderne, lavede der deres Mad, og sove efter Maaltidet ind under aaben Himmel i den stærkeste Frost. Forposter vare udsatte til alle Sider. Efter et Par Dage rykkede de længere form imod Wonsild; dog kom de ikke til Wonsild By, eftersom der var dansk Militair, hvormed de havde en liden Fægtning. Til Colding kom Fienderne heller ikke. Den 13de Januar (gammel Stiil, helligholdt de Nytaarsdag i Christiansfeldt. Den 16de Januar fik vi Efterretningen og Freden, og om faa Timer vare alle Kosakkerne borte. Ved deres Bortreise, som under deres Ophold, holdt de god Mandstugt, og takkede ved Afskeden for god Beværtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Udtog af en paalidelig Privatskrivelse, fra Flensborgegnen af 28de Jan. J de sidste 2 Maaneder har her hos os tildraget sig Meget; og vi have indtil Fredsslutningen, bestandig været omspændt f bange Forventninger, og levet mellem Frygt og Haab. Efterat Vaabenstilstanden Natten til 6te Jan. var udløbet, kom de første Kosakker allerede til Flensborg om Middagen, og den 7de rykkede General Tettenborn derind med hele Pulken. Desforuden fulgte endnu den 9de Jan. endeel svenske Tropper, bestaaende af Mørnerske= og Skaanske Husarer og de Smaalehnske Dragoner. De Svenske Troppers Opførsel har været upaaklagelig: Kosakkernes mindre god. De reqvirerede endeel Heste, Linned, Penge a., men fik intet uden Hestene, omtrent 50 ialt. J Flensborg, vare Indqvarteringsbyrderne i nogen Tid svære. Tettenborn reqvirerede og fik leveret 12000 Alen Klæde, hvilket han dog betalte med 2 Rd. S. H. C. pr. Alen. Ogsaa paa Landet har de fiendtlige Troppers Forhold været taalelig god. Ved Svenskernes Afmarsch efter Fredsslutningen, toge de henved 400 Vogne fra Amtet og Staden med til Lübek, hvilke ved Maanedens Slutning endnu ikke vare komne tilbage; af dette Antal maatte blot eet Herred levere 31 bespændte Vogne. Ogsaa den liden Flekke Clücksburg havde en Eskadron svenske Dragoner til Besætning; men ved Hertuginden af Beverns Forestilling derom til H. K. H. Kronprindsen af Sverrig og vedkommende befalingsmænd, blev samme efter et Ophold af 24 Timer igien kaldet derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Hr. Capitain F. Lütken har atter udgivet et interessant lidet Skrift under Titel: Fortsatte Anmærkninger om Tyverierne i Kiøbenhavn, hvori fremsættes adskillige Vink og bemærkninger af yderske Vigtighed for det Offentlige. Hr. Forfatteren anfører deri, som Exempel paa Tyvenes Dristighed, at paa ham bekiendte Steder i Hovedstaden Tyvene ikke have været færre end syv i Tallet, hvoraf nogle have sikret Udgangen, medens andre dreve deres Uvæsen i Huset. En betydelig offentlig Kasse er nyelig bleven bestiaalet ved Jndbrud: ved Zahlkammeret har man maattet sætte dobbelte Skildvagter formedelst Forsøg paa Jndbrud; Politiekassen er atter bleven bestiaalen, i de senere Tider oplukkes Dørre for Fode vær med falske Nøgler, hvormed enhver Tyv nu omstunder er forsynet i Knippeviis. Endog Gadedørre bortbæres undertiden. Som et Beviis paa Sandheden af Hr. Forf. Paastand, at der undertiden stieles for Tønder Guld, anføres her, at hos Hr. Generalkrigskommissair Astrup og Hr. Grosserer, Agier, tilsammen efter de Bestiaalnes eget Opgivende, er stiaalet for omtrent 140,000 Rd. D. C. Værdie. Fra den sidstes Pakhuus paa Christianshavn blev Dørren til Gaden istykkersauget, og omtrent 2000 Pd. Caffe bortført, uagtet Vægternes Sindighed og Aarvaagenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
J sidste No. af Skilderiet læses følgende veltrufne rodie paa en Børsauction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
J næste Maaned Marts, den sex og tyvende, Præsis imellem Klokken eet og to, Bortsælges her Hr. Max Vinds Opbudsbo, Hvis hele Jndhold er omtrent saalydende: Ti Topper Lumpen Sukker, Tortomme Syltekrukker; En Kasse Haysanschin, Et Lispund gammelt Tin; En Pose med Vanille, To Pund Sassaparille, Tre Karduser Kiønrøg, Fem Knipper franske Løg, To Tylter norske Bræder, En Slump Maskeradeklæder; En Silke Paraply, En Kane næsten ny, En Brystnaal med Demanter, En Kasse til Kontanter; Et Skippund siellandsk Hør, En Fierding holsteensk Smør, En Dumpap, som kan fløite, En Staal poleret Skøite; Tre Stumper engelsk Plaster, Sex Pund virginisk Knaster; En Tønde Bergens Tran, En ung Kanarie=Han, Et Bundt Vifitblanketter, En Skjorte med Mandsketter; En klippet Puddelhund; En Tønde uden Bund; Tre store Guldberlokker, To modens Lappesokker; Et beisset Skriverbord, En Klædning til en MorTo gule Støvlekraver, Tre Skokke Pibestaver; Sex Alen engelsk Drap, To Lispund bedste Krap; Et nyt Par Ridebuxer, To vel tilredne Fuxer. Thi vilde de Lysthavende behage Sig til bemeldte Tid did at umage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Det residerende Kapellanie til Aggers= og Aggershuus Slots Menigheder i Aggershuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 2den Jan. er Fuldmægtig Berg- og Saltværks=Contoiret S. T. Giellerup udnævnt til Amtsforvalter for Kallundborg Amtstuedistrict. Den 3die Forvalteren ved Sorøe Academies Godses søndre District O. Høyer efter Ansøgning i Naade entlediget, og Fuldmægtig det 1ste siellandske Renteskriver-Contoir, T. R. Thiele, hans Sted udnævnt til Forvalter ved bemældte District. Den 15de Premierlieutenant ved det slesvigske Jnfanterie-Regiment G. P. Lyders til Landmaaler; N. Rochstad til Bedfoged ved den Kongelige Vedhauge. Den 16de ere Renteskriveren, for det Kiøbenhavnske Contoir, Secretair C. L. Walsøe, den anden Secretair i Rentekammerets danske og norske Cancellie og Sportelkasse J. Schifter, Secretairen for det siellandske os fyenske Landvæsens=Contoir, R. Østgaards, Secretair forVeicontoiret H. P. Høyer og Renteskriver for det 2det siellandske Renteskriver-Contoir T. B. Bondo, udnævnte til virkelige Kammerraader; Fuldmægtig i det kiøbenhavnske Contoir, A. F. Hjort, til 2den Revisor i Contoiret for Jldstedskattens Regulering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Aarhuus. J Aaret 1813 ere i Aarhuus Stift, ifølge de indkomne Beretninger, som efter det Kongelige danske Cancellies Resolution af 26de Maji 1807 skulle for dette Stift først indgives ved hvert Aars Udgang, copulerede 1037 Par, ægtefødte Mandkjøn 1946, Bvindekiøn 1910, uægte af begge Kiøn 254, tilsammen 4110.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Døde: Qvindekiøn Mandkiøn: Fra 9 til 10 Aar. 596 . . . . . 474. - 100 Aar og derover . . . . . Tilsammen 1485 . . . . . . 1450. Summa af begge Kiøn . . 2935. Altsaa flere Fødte end Døde. 1175.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Merkværdigheder ved de Fødte: 40 Par Tvillinger og 152 Dødfødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
ved de Døde: I Glud Sogn et Fruentimmer død over 100 Aar. gammel. Druknede. J Hersens, Skjold, Klakring, Raabye, Viune, Levning, Veilbye, Støvring, Hunds lund, Blegind, Helgenæs, Udbye, Eistrup og Kastberg Sogne, i alt 19 Personer. Jhielslagne. J Grundfør Sogn en Mand ved at falde ned fra Taget af et Huus, i Lyngbye Sogn en Mand ved at falde ned paa et Loegulv, og i Voldbye Sogn en Person ihielslagen af et Læs Træe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Selvmordere. I Vibye, Fulling og Dauer, Sogne, 3 Personer hængt sig; i Randers og Edeltoft2 Personer dræbt sig selv i Vildelse. Omkomne ved andre ulykkelige Hendelser: i Horsens, Vibye, Thistrup og Kald Sogne 4 Personer fundne døde paa Marken; i Hvorslev Sogn en Kone pludselig død; i Randers en Soldat qvalt i en Brønd; i Agrie Sogn et Barn qvalt i en Sandgrav, tvende Mænd af Christrup og Virring Sogne qvalte af Kuldamp i Kahytten paa en Pram.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
NB. Resultatet af Jndberetningerne fra Samsøe, Amt, hvilke formedelst Overfartens Vanskelighed endnu ei ere indløbne, vil i sin Tid vorde meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Døbte. Den 23de Januar lod Styrmand Jens ArenthaKryssing døbe en Søn Niels Stephen, Fadderne Pigen, Else Balthasersdatter, Pigen Ane Catrine Michelsdatter, Fadd. Jacob Bersig, Niels Willadsen og Thyge Thygesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Copulerede. Den 2den Februar Skomagermester Jonas Harboe og Pigen Ane Marie Johansdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Begravne. Den 25de Matros Niels Kiellerups Søn Niels 1 Dag gl. den 27de Jan. Soldat Niels Pedersen, r. Warchau 44 Aar gl. Den 25de Matros Herman Nielsens Kone Ane Marie Pedersdatter 24 Aar gl. Den 31te Jan. Morten Skieldborgs Enke Sidsel Marie Jensdatter 36 Aar. gl. Den 3die Febr. Mad. Birgitte Guller fød Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Bekiendtgiørelser. at . Søndagen den 13de Febr. opføres paa det dramatiske Selskabs Theater her i Byen, Brødtene paa Prøve, Skuespil i 3 Acter. Indgangen aabnes Kl. 4 1/2. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Jfølge Skrivelse fra General Lotto Administrationen i Altona af 4de dennes, kan ingen Jndskud for det første modtages til Wandsbeck eller Altona Trækninger; ligesom ogsaa de indsendte Lister for Wandsbeck 863de samt Altona 911te Trækninger ikke ere antagne. Enhver der til benævnte 2de Trækninger har gjort Jndskud, ville behage at lade samme affordre mod de originale Lotto Billets Tilbagelevering. Aarhuus, den 11te Februar 1814. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
En Candidat i Theologien önsker sig Condition til 1ste Mai, helst paa Landet. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Godt Foder til 20 a 24 Stkr. Kreaturer er fra 1ste Maj at bekomme, nærmere Anviisning faaes paa Adressekontoiret. De, afgangne Justitsraad og Borgemester N. HviidsStervboe tilhørende faste Eiendomme, bliver ved en eneste Auktion, (uden flere Auktioners Holdelse) bortsolgt Tirsdagen den 8de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Disse Eiendomme ere: 1) Stervboegaarden, beliggende i Aarhuus paa Vesteregade, under No. 75, bestaaende af 15 Fag Huus til Gaden, 17 Fag Sidehuus, og 2de Baghuse 31 Fag, alt 2 Etage, samt et Halvtag m. v., med de tilliggende tvende Gaardsrumme og en god Frugt= og Kiøkkenhauge. Gaarden er formedelst sine sufficante Bygninger og gode Kieldere, som er beliggende paa reelleste Gade i Nærheden af Torvet, fortrinlig beqvem til Kiøbmandsbrug, og ellers tienlig til Beboelse for en honet Familie. 2) Avlsgaarden Westereng, beliggende omtr. 1/2 Miil, nordvest for Aarhuus, bestaaende af circa 82 Tønder Land geometrisk Maal, fortrinlig gode Jorder, og har omtrent 2 Tdr. Hartkorn, med dertilhørende 6 Huse, beliggende i Hasle og Scheibye, hver med circa 2 Skpr. Hartkorn, hvis Beboere ere hoveriegiørende til Gaarden. 3) 2de Stykker Skov paa Trige Mark, som begge indeholder Mængde af Bøgetæer i bedste Vext, og megen Opgrøde i en god Jordbund. 4) Et med Fielle beklædt, teglhængt Pakhuus, beliggende ved Havnens søndre Side. Hvilket Alt sælges paa de billige Konditioner, som a a Auktionsstedet, nærmere vil blive bekiendtgjort. De Lysthavende ville behagelig bemeldte Dag giv Møde i Stervboegaarden. Aarhuus, den 8de Februar 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Alle Slags Vildskind, saasom Odder, Maare= Ræve, Jlder= og i særdeleshed Hareskind kiøbes i som sædvanlig i store samt smaae Partier, og betales med allerhøieste Priser v. M. Koppels Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Hareskind, kiøbes til eget Fabrikbrug, og betales med de høieste Priser af Joseph Hirsch, kongel. privil. Hattefabriker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Tilkiøbs. Extra godt røget Flæsk og Skinker anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Alle de som i navnlig Henseende maatte have noget at fordre efter her i Byen Boesatte, men paa Marschen med sit respective Regiment, i Flensborg ved Døden afgangne Ritmester og Eskadronschef i jydske Regiment lette Dragoner Johan Georg von Wittrog, Ridder af Dannebrog, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 10de Februar 1814. Magistraten og Byfogden. Trykt i Aarhuus Stifts-Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-12
Til Salg. Formedelst svagelig Helbred samt Udsigt til anden Næringsvei, er Undertegnede bestemt enten at sælge eller paa nogle Aar at bortforpagte Giæstgivergaarden i Aarhuus ved Axeltorvet paa Vestergade beliggende; hvilken som bekiendt er overalt saavel skikket og indrettet til Giæstgiverie og Conversation for Byens Jndvaanere, som nogen Gaard kan være. Den kan strax eller senest Majdag førstkommende, tiltrædes paa billige Conditioner. J Mangel af foranførte agtes denne Gaard ved Auktion opraabt til Salg eller Bortforpagtning. Dagen skal da nærmere blive bekiendt. En Bondegaard med et Areal, circa 4 Tdr. Hartkorns Jorder, overflødig Torveskier, samt en Deel Underskov, beliggende 1/4 Miil fra Aarhuus Kiøbstæd i en Kirkebye, kan samlet eller i Parceller efter nøiagtig Opmaaling faaes tilkiøbs tilligemed nedlagt Vinterrug og Besætning af Kreaturer, Markredskaber, fornøden Vaarsæd saa og overflødig Forraad af Høe, Halm og utorsket Sæd. Herved bemærkes at den største Deel er leerblandet Muld-Jord, ligger tæt til Gaarden og en betydelig Deel sidste Aar indhegnet med GrøfteVold fra Fælledskabet og en betydelig indhegnet Frugt og Kiøkkenhauge. Et Huus paa Broberg med Haugeplads og en nye 3 Brønd, som har stedse overflødig og det bedste Vand man ønsker, er ligeledes tilkiøbs. Om alt handles med Eieren udertegnede. Ahrenzen. Aarhuus, den 10de Februar 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Aarhuus Stifts Aar 1814. De Kongelig allene privilegerede: Tidende. Adresse=Contoirs som forsendes. med Brevposterne Udgives 3de Gangentlig af A. F. Elmquist. Tirsdagen, den 15de Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Udenlandske Efterretninger. (Af Lübecter polit. Anzeiger.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
De nu forenede samtlige allierede Armeer danne en frygtelig Linie mod Paris, som Keiser Napoleon efter alle Reisendes Udsigende, den 16de Januar virkeligen har forladt i Spidsen for sin Gaarde, og havde mellem Chalons og Metz samlet en stor Hær, men som for størstedelen bestod af Nationalgaardens Kohorter, Nykonskriberte, samt af Mortiers og Victors Korpser. Man formeente, at det ved Chalons-sur Navne snart vil komme til et Slag, ifald Freden ikke forinden undertegnes. - J Frankrig er publiceret: "Keiseren har med Ferdinand den Syvende sluttet Fred, Soult og Suchet komme med deres Armeer i Jilmarscher for at forene sig med Keiseren, og at staae de Arierede ud af Landet." - Men i opfangede Breve hedder det, man veed hvad det betyder, naar man her ankyndiger 30,000, hist 100,000 Mand, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
En Kourier, som Natten imellem den 15de og 17de Jan, passerede Basel. har der udspredt den Efterretning at den franske Hovedmagt skulle af de Allierede i være aldeles slagen, Meg overgivet og det hele Fransk Artillerte faldet i de Allieredes Hænder. Ogsaa i Düsseldorf havde man i de sidste Dage af Januar samme Rygte, og i Mannheim sagde man, at de Allierede stode nogle Mile hiinsides Metz. Lignend. Rygter ge ogsaa den 26de i Frankfurt og 29de i Amsterdam. Jmidlertid er det dog ikke sandsynligt, at noget Afgiørende kunne være foretaget af de Allierede forend den 21de, da de tre Monarker først den Dag forlore Basel, for at drage til Hovedqvarteret. Den svenske Armee marscherer over Bückeburg af Cölln, og var ligeledes belavet paa en Bataille ved Chalons. General Bülows Hovedqvarteer var endnu i Slutningen af Januar i Breda. Han forstærkes med Winzingerodes Corps, Sachsere o. fl., for at trænge ind i Frankrigs nordlige Provindser. Overalt hvor Armeerne komme frem i Frankrig loves, i Proklamationer, Jndvaanerne Beskyttelse naar de holde sig rolige. Kun de Keiserl. Kasser tages under Seqvestration af Preussiske Jntendantere, som Afdrag i de store Contributioner, Preussen har maattet yde til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Kongen af Neapels Tiltrædelse til de Allieredes Sag bekræftes. Hs. Majestæt stiller et Contingent af 40000 Mand. Fyrst Pignatelli skal være udnævnt til hans Minister ved de allierede Magter. Forbindelsen med de neapolitanske Tropper og den østerrigske General Rugent skulle allerede være iværksat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Hamborg vil man nu, som det lader, tage fat paa for Alvor. Den 18de Januar ankom det ved Magdeborg brugte Beleiringskorps derfor. Det fra Torgau staaer derimod nu for Magdeborg. Det Wallmodenske Korps, 50 Vogne med Stormstiger a. er ogsaa ankommen for Hamborg Udvandrende fra denne Stad sige, at paa sammes Gadehiørner er opslaae befaling: at og nu allerede en Maaned er forløben siden Provianteringen, skulle Jndvaanerne levere de 4 Maaneders Forraad i Magasinerne. Resten for en Maaned maatte de beholde selv, og naar denne var optæret maa de forlade Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Kong Ludvig den Attende landede den 27de Jan. ved Kattwock, og begav sig til Haag. Den franske Flaade i Antverpen ansees som talt. I det mindste smigter man sig med, at Flaaderne i Texelen under Berhuel ville erklære sig for Hollænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Indenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
(Af samtlige danske Aviser.) Det er Vore troe Undersaatter og hele Europa bekjendt, hvor redeligen og uafladeligen Vi, først som Tronarving og derefter som Konge, have ønsket og bestræbt Os for, at vedligeholde Fred for Vore Riger, og Lande, og ved Fredens Velsignelser at fremme deres Velstand og Lykke. Medens Krigen, siden 1792, rystede alle andre Europas Stater, lykkedes det i fulde 15 Aar, at afvende dens Forstyrrelser og Farer fra disse Riger og Lande. Jkkuns da fremkaldtes til Vaaben, naar de gialdt om at værge for Fædrelandets Rettigheder, og at opretholde dets Fred. I Aaret 1806 nærmede de krigende Magters kjæmpende Hære sig til Statens Grændse, mod Fastlandet. Vore sammenddragne Tropper holdtes da der, for at sikkre mod saadanne Voldsomheder, som Grændseprovindser, blottede for væbnet Forsvar, i en saadan Tid maatte være og vare udsatte for. Vore Hensigter vare rene og aabne. Vort Folk og Europas Fyrster erkjendte dem som saadanne. Alle Forbundene med fremmede Magtet vare fornyede og bekræftede. Med ærlig Troskab opfyldte Vi Pligterne som de paalagde Os. Jngen Paastand yttredes fra Vor Side, som kunde opvække Tvivl om Hensigt, til Trætte med nogensomhelst Magt, mindre endnu fremkalde til Angreb eller Overfald, alle Nationers Skibe søgte Sikkerhed i danske og norske Havne, og fandt den der lige for Alle. Vi nærede da roligen det Haab, at enhver vilde indsee, at det fra Vor Side saaledes fulgte politiske System vilde være i alle Henseender ufornærmende, og det eneste, som, efter vor Stats Beliggenhed, stemmede med dens Jnteresse, og med det øvrige nordlige Europas tillige. Men dette Vort retmæssige Haab blev pludseligen skuffet. Sielland og med den Hovedstaden overfaldtes baade til Lands og Vands af en meer end almindelig Overmagt, og Flaaden faldt de Angribende i Hænde. Jmidlertid opbragtes de talrige danske og norske Skibe, som, i Tillid til Statens Fred, before alle Havne, og de, med deres Ladninger, Nationens kostbare Eiendom, gjordes til Bytte. Et saa overordentligt Angreb fremkaldte til Modstand, som fandt almindelige og lydeligt bifald, ogsaa hos de største Kontinental-Magter, og som ledte til nøiere Forening med Frankrige, der tilsagde Forbund og Understøttelse. Men ved denne Understøttelse selv forøgedes kun Statens Byrder, uden at Øiemedet lev opnaaet. For en Tid forstærkedes vel Forsvaret til Lands, men uden at derved kunde udrettes i noget mod Magten paa Søen. Jmidlertid rystedes Folkets, i den foregaaende Fredstid erhvervede, Velstand ved Krigens Udbrud og ved dens Fortsættelse. Kilderne til denne Velstand svækkedes meer og meer. Statens Jndtægter og sammes Beløb i Værd maatte aftage i lige Grad, som dens uundværlige Fornødenheder, og med dem dens Udgivter tiltoge. Nationens vigtigste Erhverv ved Skibsfart og Handel afbrødes, og endelig indførtes et System, som umiddelbar virkede imed al Samfærsel til Søes imellem Nationer og Stater, og tilintetgjorde for vore Riger og Lande den sidste Levning af den Søhandel, som endnu havde lindret Krigens Onde, uden at føre nærmere til det angivne Øiemeed: Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
J en saa fortvivlet Stilling, som en langvarig Forsvarskrig, og tilsidst den almindelige, altfortærende i Krigslue, som har udbredt sig over heele Europa, har fremkaldt, og som Vor nidkjære Omhue for Vore troe Undersaatters Velfærd ikke, under saa overordentlige Uheld, har været istand til at afværge, have Vi maattet gribe til det eneste Middel, der nu frembød sig, for at redde Norge fra at forkomme at Hunger, medens Danmark, kjæmpende mod ulige Kraft, ene har Stridens Byrder, og udsattes for dens Følger. Vi have, under alle disse sammenstødende haarde Uheld, maattet aftræde, til den svenske Krone, de Rettigheder til Kongeriget Norge, som Vi arvede fra Vore Forfædre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Vi afholde Os fra at skildre de sørgelige Følelse, som Sønderrivelsen af Baandet mellem begge Riger, foraarsager Os. Enhver Dansk, enhver Nordmand, vil lettteligen slutte sig dertil af hvad han selv føler. Staternes Skjebne staaer i Forsynets Haand. Bi have intet forsømt i de 7 Aar, medens Kampen har varet, for at vedligeholde det Baand, som flere Aarhundrede og Nordmændenes urokkelige Troskalgjorde ærværdigt. Det første Brud derpaa fandt Sted da Staten berøvedes sin Flaade, og derved Midlerne til fælleds Undsætning fra det ene Rige til det andet. Alle omgivende Magters Forening imod Mo naar kiet har fremskyndet den voldsomme Sønderrivelse. Jmidlertid have Vi sørget for, at under den Regiering, der træder ind i vores Sted, enhver Norges Jndbygger, efter sin Stand og sin Stilling, skal nyde og beholde de Rettigheder og Friheder, som han er i Besiddelse af. Aldrig kunne, aldrig ville Vi glemme den Troskaaben Hengivenhed for Os og Vores Stamme, hvilken det ædle norske Folk i alle Tider og Tilfælde har givet saa rørende Beviser paa. Saalænge Troskab blandt Folkeslægterne agtes som en Dyd, ville Nordmændene nævnes som de, der stode ved Siden af, eller, overgik ethvert andet Folk 1 denne Dyd Udøvelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Vi og Vore Forfædre have stedse faderligen regieret over det norske Rige. Billigen ydede Danmark i disse sidste Nødens Aar det Korn, som de norske Brødre, trængte til. Bort oprigtige Ønske er, at Lykke og Held maae til den seneste Tid blive det tappre og ædle norske Folks Lod. Middelfart, den 18de Januar 1814. Frederik R. Trykt i Aarhuus Stifts-Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-15
Grosserer R. D. Bügel i Khavn har, ved at sende 100 Rd. til Bidrag for Dannerhærens Saarede og Syge, i en Skrivelse af 18de Jan. (4 Dage efter at Freden var sluttet) forpligtet sig til at give endnu 3000 Rd., naar et Slag blev holdt, om Seiren end ikke kronede Hærens Bestræbelse." - For til Unytte udøst Menneskeblod vilde Bankosedler dog kun har ve været sørgelig Erstatning!