JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Dabr. Byefoged og constitueret Herredsfoged Mandagen den 11te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver, efter Begjæring af Hr. Kiøbmand Schlæchter, ved offentlig Auction bortsolgt hans eiende og iboende Sted, beliggende paa denne Byes Thonboegade under No. 98. Stedet bestaaer, af 6 Fag 1 Etage Bindingsværkshuus til Gaden, 2 Fag Halvtagshuus i Gaarden, til hvilken er særskildt Port og Jndkiørsel. Conditionerne hvorefter bemeldte Sted bortsælges skulle ved Auctionen, der afholdes i Stedet selv, vorde bekiendtgjorte. Thi vilde Liebhaverne møde bemeldte Tid og Sted. Horsens den 30te Novbr. 1815. H. F. Carøe. Et nyt Huus bestaaende af 6 Fag og et Uskud, 5 Fag med nye Loft, 7 Karm Vinduer; Huset er indrettet til en honet Familie, med trende Stuer, Kiøkken og Spiiskammer tilligemed en stor Hauge, er underhaanden at faae tilkjøbs af Sadelmager Mads Hansen i Hørning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Næstkommende 7de Decbr. Kl. 9 Formiddag bliver paa Aarhuus Raadstue, holdet en Skiftesamling i forlige Eier af Kjærgaarden Hr. H. H. Ammisbøls, Fallitboe, hvorved Adskilligt af Vigtighed, dette Boe angaaende, agtes foretaget. De anmeldte Creditorer anmodes tillige, at ville, ved denne Samling, fremkomme med Beviser for deres Fordringer. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus d. 31te Oct. 1815. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Vi undlade ikke at bekjendtgiøre, at vi igien har begyndt og fremdeles vedblive at fabriquere den istor saa yndede sine Vanille-Chokolade til en meget billig Priis og i Qvantiteter billigere. Aarhuus d. 1ste Decbr. 1815. Ph. H. Ree et Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Jens Olesens Datter i Skanderup ønsker sig fra Nytaar af en Kondition enten paa Landet eller i Kiøbstæden som Kokke= eller Bryggerpige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Alle det 2det residerende Kapellanie til Domkirken tilkommende Jndtægter ville alle respective Vedkommende, saalænge indtil min Eftermand er udnævnt og selv vil overtage Embedet, behageligen erlægge til S. T.)Hr. Kiøbmand J. Røgind, som dertil af Undertegnede er befuldmægtiget. Slangerup den 24de Octbr. 1815. Dr. J. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Ved Mariager Borgerskole skal efter den approberede i Plan antages en seminaristisk dannet Lærer, der, foruden de i Skoleanordningens 30te 5. fastsatte Læregjenstande, maa kunne undervise i Tydsk, Vexelregning og Bogholderie. Den aarlige Løn er 8 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg in natura, 200 Rbd. S. V., 6 Favne, Brænde eller forholdsmæssige Tørv, Græsning og Foder til en Koe, med Skattefrihed af Embedsindtægter ne, og frie Bolig; hvortil kommer et Tillæg af 50 Rbd.,S. V., naar den Skolen tilføiende Realclasse vorder oprettet. De Attraaende vilde jo før jo hellere melde dem hos undertegnede Skolecommission. Mariager d. 1ste Nov. 1815. Bergmann. Schiet. D. C. Welling. Chr. Svenningsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
En god, fiin og skikkelig Dreng som er forsynet med nogle Forkundskaber, kan blive antaget som Distipel hos Apotheker Køster. Jeg Undertegnede er kommen her til Byen og forfærdiger alle Sorter fiint og grovt Kurvemagerarbeide, saaog Kurvesletninger til holsteenske Vogne, samt Uld og Vadske Kurve til Fabrikkerne og lover alt forsvarligt Arbeide og modtager alt gammelt til Reparation. A. Stumph. boendes hos Mads Scheibye paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Forskellige Sorter god Rod Viin, Muskat Viin, Gammel Viin, Fransk Viin-Edike, Rom, alt i Oxehoveder, Ankere, Flasker= og Potteviis, Chocolade, med flere Kiøbmandsvahre, kan til billigste Priser bekommes her i Byen hos Erh. Chr. Krofs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Nye Citroner, Catrineblommer, franske Svedsker, Confect Rosiner, bedste Caroline-Riis, Chin. Sago, tørre Kirsebær, fiine fr. Propper, Holl. Stolzer og Eidammer Ost, fiin Haysan, Soulong og Congo Thee, fiin Prøvens=Olie, Chin. Soja, fiin Chocolade med og uden Vanille, Breve og Kirke=Oblater m. m. be Køster. kommes til billige Priser hos Til førstkommende Maidag 1816 kan en Familie udenfor Bondestanden faae en anstændig Boepæl tilligemed Foder og Græsning til de fornødne Køer paa Kjærgaarden ved Aarhuus og Schaarupgaard, naar Lysthavende ville henvende sig til undertegnede Eier, for at erfare Vilkaarene. Schaarupgaard d. 14de Novbr. 1815. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Da jeg nu har nedsadt mig som Giæstgiver udi Gaarden No. 384 paa Nørregaden i Horsens, saa anbefaler jeg mig ærbødigst til de ærede Reisende som behøver Logis her paa Stedet, forsikrende Enhver en god og promte Beværtning, reel Behandling og billig Reg Horsens den 9de Novbr. 1815. 3 ning. O. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Fra Udflytter Gaardmand Hans Andersen af Naar ring Bye, i Foldbye Sogn, under Frysenborg Grevskab, er Natten til den 22de Novbr. sidst, af hans Stald bortstiaalet en rød Koe i 4de Aar, med opstaaende Horn, som havde Kalvet for 3 Uger siden; thi anmodes de som denne Koe maatte være solgt til, behagelig derom at underrette undertegnede, som betaler de derpaa anvendte Bekostninger. Dyrhuset ved Frysenborg d. 28de Novbr. 1815. S. Stilling, Birkedommer i Frysenborg Grevskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-01
Fra Lars Chrestensen i Aabye ved Aarhuus er bortgaaet d. 1ste Novbr. 4 Hopper af Koleur, en rød 6. a 7 Aar, har Spat paa det Venstre Bagbeen; en d Bruunstjernet og Sneppet 5 Aar og to Taaringer, hvoraf den ene Sortblæsset med tvende hvide Bagfødder, og en hvid Venstre Forfod, samt en Rødblæsset; For Tilveiebringelsen heraf loves en passende Doseur og Omkostningernes Erstattelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
No. 146. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 2den December. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Blandinger. Dionys i Corinthl sagde Græker og Romere, naar de vilde betegne en pludselig og overordentlig Lykkens Omvæltning, da de ingen mærkeligere vidste at tænke dem, end at den, der havde været det rige og mægtige Syracusas Behersker, maatte, nedstyrtet fra sit Herredom, opholde Livet med at give Børn i Corinth Underviisning i Musik og boglige Kunster. Med hvor meget mere Føje vil ikke Eftertiden sige: Napoleon paa St. Helena! og neppe er det tænkeligt, at saalænge Verden staaer. Mennesket vil saa nogen mere paafaldende Varsel, ikke i daarlig Lid til sig selv at glemme, at selv det Scepter, for hvilket Jorden taus syntes at bøye sig, kun er et skrøbeligt Siv i Herrens Haand, et svagt Rør der kneiser for at hæve. Nu kan man snart tænke sig ham der. Som bekiendt var det i den engelske Admirals Ordre, ikke at landsætte Napoleon, før der blandt St. Helenas Fielde var reist ham en Vaaning hvortil Grundvolden fra Engelland skulle didføres. Ved 400 Menneskers uafbrudte, daglige Anstrængelser, er Bygning og alt mueligt som til Livets Beqvemmelighed og tre Aars Fornødenheder, sig tænkes kunde, paa den engelske Prindsregents Befaling, gjort færdig, indpakket og afsendt. Ved Afreisen fra Engellands Kyst var Napoleon og saa slet forsynet, at han, medens han sendte sit Lintøi iland for at vaskes, maatte laane Skjorter af sine Generaler. Nu faaer han ogsaa derfor i Overslødighed. GrevBathuust var det overdraget at anskaffe alle muelige Artikler. Høist betydelige ja uindskrænkede Anviisninger bleve dertil afgivne, ingen Priis blev bestemt, ingen Qvalitet angivet, men blot befalet det Hele udført med al muelig Elegange, kun med den eneste, Forbeholdenhed, ved ingen Zirater eller Sindbilleder at minde Exkeiseren om hans forrige Storhed. Alt er af brittisk Stof; Stole og Borde af det skiønneste Egetræe, indlagt med poleret Messing; Frokostservicen lyseblaae med hvide fremstaaende Deviser; Taffelservichvid og forgyldt, i Midten af hver Tallerten og hvert Fad er et forskjelligt engelsk Landskab; Bordtøj af det fineste Damask; alle Meublerne ere betrukne med lyseblaat Silke og sorte Kanter. Ved Napoleons egen Klædedragt har man holdt sig til hans Yndlingsfarve, Grøn. Blandt Jnstrumenterne har Madame Bertrand faaet et meget kostbart Fortepiano, saavelsom og adskillige Pynteattikler. Jngen af det hele Følge er bleven forglemt. Sikkert vil man behageligen vorde overrasket, ved at finde saa mange Herligheder blandt Fjolden paa Derants fierneste De.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Skibet Bellerophon, som bragte Napoleon fra Frankrige til Engellands Kyst, er nu i Sheernes og indrettes til Førselskib for at bringe Forbrydere over fra Europa til Botanybay i Sydhavet. Marie Louise, Napoleons Gemalinde, og Grevinde Lipano (Madame Murat) havde nylig en Sammenkomst i Luxenburg. Den lille Napoleon var ikke med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Hs. Hellighed Hr. Paven har ladet sig skildre, og gjort adskillige gode Venner en Foræring med bemeldte hans veltrufne Kontrafey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Ludvig den Attende, som lod Hertugen af Otrants (Fouchee, beholde sit Embede som Politieminister, og som havde hørt mange Klager over sin Regiering i 1814; yttrede Tillid til Fouches nøie Kundskab om Frankrigs Forfatning, og raadførte sig med ham om det System han i Fremtiden skulde følge. - Min Mening, Sire. - svarede Fouchee er at Deres Majestæt ved at bestige den Franske Trone ikke skulde have forandret andet end som Keiserens Sengelagener. Man har gjort følgende moet somme Beregning overden Mænge Viin, som de allierede Hære siden deres Ankomst til Frankrige, skal have sat til Livs. Det antages som afgjort, at alle de paa fransk Grund staaende Tropper udgiøre 1 Million Mennesker. Naar man nu beregner til hver Person daglig i Giennemsni2 Flasker Viin, og multiplicerer dem med 150, der er ligesaamange Dage som de allierede Hære have opholdt : sig i Franktige, saa faaer man en Sum af 300 Millioner Flasker. Til at transportere saadan en Qvantitet af Viin behøves 1 Million Vogne med 2de Heste for, der, naar de kiørte tæt efter hinanden, vilde udgiøre en Række lige fra Paris til Königsberg. Gjorde man sig endvidere den Umage at formere med bemeldte 300 Millioner Flasker en lige Linie, saa blev den lige saalang, som om en Traad blev draget omkring Jorden og igjennem den, fra Nordpolen til Sydpolen. Var det endeligen mueligt, at saadan en Viinmasse kunde pludselig nedstyrte fra Himlen paa Champagnes Sletter, saa vilde dette og de tilgrændsende Departementer opleve den anden Syndflod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Veddeløbs=Sygen har nu i Engelland naaet saa høi en Grad, at en Matrone der allerede har fine 68, Aar paa Bagen og som i fem Aar har gaaet ved Krykker, har forpligtet sig til at gaae 5 Gange i 12 Timer op og ned af en Banke ved Bristol for 5 Skilling Engelsk. - Mon ikke Veddemaal paa at sidde stillet eller at staae paa eet Been, snart skulde komme der i Moden. Maderaviin vil blive dyr af Aare; man har iaar kun avlet 3000 Piber deraf paa Øen, istedetfor den sædvanlige Høst pleier at være 25000 Piber. Til Lykke gives der Folk nok som forstaaer at brygge Maderaviin, ogsaa udenfor Madera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Ved den store Jldebrand som den 3die Septbr. ødelagte Staden Kasan i det russiske Asien, rasede en saa frygtelig stærk Storm, at man nogle Timer efter fandt halvbrændte Papirer og Pakker 70 russiske Mile, derfra, som Vinden havde revet ud af Jlden og ført afsted med sig. Da 70 Werster udgiør et Stykke Ve omtrent saa langt som her fra Aarhuus til Hobroe, saa maae man vel have en god Troe for ei at betvivle denne Efterretnings fuldkomne Paalidelighed, naar man ikke selv med egne Øine har seet Tingen.)De to bekiendte Luftskippere, Robertson og Garnerin, ere i Paris komne i Proces med hinanden om deres Luftseilads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Fra Cap haves sørgelige Beretninger om det engelske Orlogskib Arnistons Undergang; blandt de paa Kysten opkastede Liig fandtes Lord Molesworth og hans Kone i hverandres Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
En omreisende Professor i Fægtekunsten ved Navn Conson, som vi uden al Tvivl ogsaa kan vente herind i Landet, da han for Tiden allerede er ude i det Holsteenske, aflægger blandt andet følgende Prøver i denne Kunst. Han lader sig sætte en Rapee, ikkun en Fingerbred fra Brystet, tillader efter nogen Tid at stode til og afpareret Stødet med tilbundne Øine; ja han vilde, gjøre det samme med 7 Modstandere som skulde støde til paa een Gang, og afparere alle 7 Rapeer. Professoren skriver sig Medlem af Akademierne i Paris, Toulouse og - Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
De S. H. Provincial Beretninger anfører følgende mærkværdige Brevvexling mellem Kongen af Danmark, Waldemar den 3die og Paven Venediet den 11te.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Adelen i Jylland havde sat sig op imod Waldemar den 3die. Greverne af Holsteen, der gjerne blandede sig i alle danske Uroligheder, understøttede Rebellerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
J Snart dannedes et frygteligt Samfund imod Kongen, og denne ventede sin sidste Hielp allene fra Paven. Under Foregivende af et Løvte, gjorde han en besværlig Vandring til Rom. Stormarschallen og Senatet i Danmark skulde imidlertid beroelige Gemytterne. Men Waldemar saae sig snart skuffet i sin Forventning. Benediet 11te erklærede sig til Fordeel for de J Sammensvorne. I et Brev til Danmarks Behersker, anbefalede han ham: at undertvinge sin uroelige Aand, og omskifte sin Heftighed til Blidhed, eller ydmyg Underkastelse under Pavens Banstraale. Den heftige i Waldemar blev ude af sig selv. Han sendte den hellige Fader et Brev af følgende Jndhold: "Gud gav es Livet, Folket Kronen. Af dine Formænd fik vi Troen. i Vil du ikke gjøre Noget til Gunst for samme, saa tag den igjen med disse Linier. Lev vel." - Pavenforhausedes over denne Kirkens overmodige Søn. Men a endskiøndt forvisset, at Waldemar ikke vilde bryde sig meget om hans Bansættelse, blev han endda ved sit Sind, og meente: at en dansk Konges Vrede ville ikke i kunne bringe St. Peers lille Skib til at strande ved i Østersøens Bredder. - Hvad imidlertid den geistlige Magt vægrede sig at giøre for den verdslige det giorde nu den verdslige allene. Den tydske Keisers Trudsler satte de rebelske Undersaatter i Skræk, og den fordrevne Konge fandt igjen Adgang til fine Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Skipper Lars Halvorsen bekiendtgiør, at han d. 6te Septbr. d. A. fristede den haarde Skjebne paa en Reise fra Stavanger til St. Martin med Trælast, at hans førende Skonnert i den overordentlige Storm kantrede, og Øieblikket tillod intet andet Redningsmiddel, end at søge op paa Skibets Kjøll. Samme, Dag observerede en Brig Skibets Uheld og holdt ned 1 til det paa 1/2 Miil, og brasede op samt udkastede en i Bøje, at samme skulde drive ned til Skibet; men da dette Forsøg ikke kunde nytte, halede han Bøjen ind, 3 og fortsatte sin Reise. Længere hen faaes tre Seilere, som alle gik de Ulykkelige forbi, uden at iværksætte noget Forsøg til deres Redning. De omtumledes saaledes til den 8de og Alt bebudede, at de enten maatte i vorde et Rov for Hungeren eller Bølgerne, da Kapitain Andreas Pætræus med Hukkerten Seiren, i hiemmehørende i Kiøbenhavn, odserverede deres hielpeløse Forfatning. og med de yderste Anstrængelser reddede Skipperen med 3 af det tilbageblevne Skibsmandskab. Han saavelsom hans Broder Kiøbmand Pætræus, viste de Ulykkelige al muelig Godhed og satte, de Skibbrudne i Stand til at komme til deres Hiem sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Delinqventen Claus Dau, er ved den holsteenske Over Kriminairets=Dom, for forøvet Mord og Røverie tilfunden at radbrækkes, hvilken Straf det under 3die Novbr., har behaget Hs. Majestæt at formilde derhen, at Delinqventen, efterat Dommen er publiceret, halshugges med Øxe, Hovedet sættes paa en Stage og Kroppen lægges paa Steile. Blot af Lyst til et Halstørklæde, som en fattig barfodet 12 Aars Dreng, hvem Delinqventen traf i Marken, havde paa, fattede han den Beslutning: at myrde Barnet, i hvilken Hensigt han lokkede ham ind i en Rugmark og voldsom qvalte ham. Jkke engang Drengens gjentagne sagte Suk og Raab: "Af Gud, Af Gud!" formaaede at røre det steenhaarde Hjerte; men med kannibalsk Grumhed støtte han ham endog derefter en Kniv indtil Skaftet ind i Hjertekulen, og opskjar ham, for at overtyde sig om, hvad han havde hørt, at et Menneske indvortes var dannet ligesom et Sviin. Da det attraaede Tørklæde befandtes fuldt af Huller, tog han Skjorten, som det eneste Stykke, der havde nogen Værdie, og solgte den til sin Værtinde for hende skyldige 4 1/2 s. Lybsk samt for 4 s. i Brændeviin. Efter Forbryde sen var han frisk og munter, som ganske rolig om Natten paa Marken, indtil Solens Opgang, uden at føl mindste Uro over sin Udaad, musicerede og sang (som omvandrende Tambourinspiller) endnu i forskjellige Landsbyer, og fortalte Dagen efter i sit Logie det foregaaede Mord som en Nyhed. Ved hans Paagribelse viiste han sig meget kold og forstokket og benægtede Alt, indtil han blev henbragt til Huset, hvor den Myrdedes Legeme var, da han, allerede rystet ved Lugten, og endnu mere siden ved Synet af Liget, med rørt og hævende Stemme tilstod at have forøvet Forbryde sen. - Atter ledes man herved til det Ønske at Lo venne mod ørkesløse Omstreifere, under alskens Skikkelfer af Kræmmere, Spillemænd, Visesælgere, Betlere, a. maatte alvorligen overholdes, da dette Slags Folk sielden føre noget Godt i deres Skjold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Frue Schlichtkrull, Kiøbmændene Wessenberg og Andersen, Lieutn. og Landmaaler Schmidt, Stud. Munk og Rasmus Bay, Contorist Kiær, Doctor Baumgarten, Stud. Duport, Kiøbm. Holst, Skibsbygmest. Bønnesen, Sec. Lieutn. v. Lillerund. Fra Callundborg. Handelsbet. Worsøe, Kiøbm. Theil, Skolel. Schilderup, Forpagter Worsøe, Veiopsigtfører Roodt, Oberstlieutn. v. Broches, Kiøbm. Helt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Døbte. Den 26de Nov, lod Matros Jens Willum. sen døbe en Datter, Jensine; Fadd. Mad. S. Schmidt, Jfr. Bech, Dhrr. Kiøbm. Strand, Viinh. Fulling, Handelsbetienterne P. Schibye og A. Krikebye. S. D. Nebstagerm. Thomas Hansen en Datter, Sophia Amalig: Fadd. Mad. Jac. Sørensen, Jfr. M. K. Klittgaard, Dørn. Havnefoged Jens Klog, Skipper Allerøe og Seilm. Steffensen. Den 3die Dec. Kiøbm. Kirkerup en Søn, Emilius, Fadd. Mad. Krofs, Jfr. Jahnsen, Dhrr. Justitsr. Styrup, Cancellier. Schumacher, Over=Auditeur Petersen, Lic. med. Franche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Copulerede. Den 1ste Dec. Underoff. Morten Lundam og Pigen Dorthe Marie Nielsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Den 29de Novbr. Cantor af den mosaiske Troesbekiendelse L. M. Mejer og Jfr. Sara Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Bekiendtgiørelser. Designation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
over de i det 62de Lotteries 5te Classe udi min Collection faldne Gevinster: 1ste Afdeeling. No. 12698 med 25 Rbd. No. 12762 med 25 Rbd. 2den Afdeling ingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Nye Sedler til forestaaende 63de Lotteries 1ste Classe, L. Jørgensen. ere at faae hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-02
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin eiende og paaboende Gaard Borchsminde kaldet, beliggende i Hornum Sogn, Bierre Herred, Weile, Amt, 2 Mile fra Horsens og 2 1/4 fra Weile. For de som ikke kjende denne gode og skjønne Eiendom, en følgende Beskrivelse over samme ikke overflødig: Hovedbygningen bestaar af 24 grunmurede og teglhængte Fag, indrettede med 15 Alen vide og 5 1/2 Alen høje, skjønne, smagfulde gibsede, panellede, malede og med dobbelte Fløidørre forsynede Værelser. Under disse 24 Fag ere gibsede Kielderværelser. Det østre Fløihuus bestaaer af 10 grundmurede og teglhængte Fag, indrettede til Forvalter=Gartner= og Tjener Værelser m.m. Det vestre Fløihuus bestaaer ligeledes af 10 grundmurede og teglhængte Fag. indrettede til Folkestue, Bryggers og Bagerhuus m.m. Ladegaardens Bygninger bestaaer ialt af 73 Fag, Ege Bindingsværk og murede Vægge. Disse ere alle ligesom Borgergaardens Bygninger regelmæssige anlagte og byggede af udmærkede gode Materialier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-05
beværende befandt sig Prindserne af Würtemberg og Danmark. Tvende Tribuner ere opreiste for Tilhørerne, hvor der ere særskildte Pladser for de fremmede Gesandtere, saa og tolv for Parises Avisudgivere. Den virkelige Fredstraktat skal endeligen nu af Alle være undertegnet. - En vis Marskal skal have søg at giøre endeel fremmede Soldater afspænstige. - General Lagarde er i Nismes blevet et Offer for Folkeraseriet. Allevegne ulmer og bruser endnu den urolige Aand. Jdelige Uordener give Domstolene nok at sysle med. Snart har en Synder gjort sig skyldig i den formastelige Udraab: "Keiseren leve!"; snart gribes en Anden som paa en Dør eller Port har malet en Figur som synes at ligne Napoleon og en Tredie for at have havt hans og hans Slægts Portraiter at sælge, Nu ere de hvide Flage og kongelige Skildter nedrevne eller forvandskede; nu sees Folk trodse de strenge Forbud mod trefarvede eller grønne Kokarder. Jntet maa der nu skrives eller tales om Napoleon og hans Familie, og hvad der endnu er forunderligere, ei heller om Hertugen af Orleans. Et Fruentimmer er bleven arresteret som udgav sig for Hertuginden af Burgund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-05
Napoleon. Den engelske Brig Philomele havde allerede mødt Linieskibet Northumberland i Nærheden af St. Helena. - Med den sidste Paketbaad fra Frankrige var store Forraad af alskens rare Sager arriverede, som strax i Portsmouth skulde indskibes for at afgaae til hiin fra nu af saa mærkværdige Øe. Hertugen af Holsten Gottorp. forhen Gustav Adolph af Sverrig, er paa et bevæbnet Skib under spansk Flag, ankommet til Corfu Efter Forlydende agter han sig til det forsættede Land. En ung Officier følger ham som Adjutant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-05
Østerrige. Den berygtede Røveranfører Grasel har udspilt sin Rolle. Han er grebet, indbragt til Wien og tilt for en Krigsret. - Nylig besøgte Marie Louise. førstegang siden sin Tilbagekomst fra Paris, Borgtheathret, og blev af Publikum modtaget med grændseløs Jubel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-05
J Venedig, som nu tilhører Østerrige, ere nylig to Krigskibe løbne af Stabelen, nemlig et Linieskib paa 74 Kanoner som skal hedde Cæsar og en Fregat som skal hedde Augustue. En Brig er ligeledes snart færdig, saa det synes som Østerrige agter at oprette en Sømagt. Østerrige selv har ikke før været det, men derimod var Benedig som Republik i forrige Tider en af Europas første Søemagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-05
Tyrkiet. J Servien ere Urolighederne atter udbrudte. Servierne havde underkastet sig, og Porten havde ogsaa allerede antaget alle de af dem forlangte Betingelser. Til at iværksætte denne Overeenskomst udnævnte nu Potten tvende Paschaer, nemlig den af Rumelien og den af Travnik, men disse to vare ulykkeligviis forveien hinandens dødelige Fiender. Paschaen af Rume lien kom først til Servien, og hvorvel han før ingen Ven af Servien havde været, vidste han dog at besnakke dem til at forene sig med ham og angribe Paschaen af Travnik, der ligesom han med væbnet Haand rykkede ind i Servien, men nu blev slagen tilbage af den saaledes forenede Magt. Saaledes er dette ulykkelige Land paa nye blevet Skuepladsen for Krig og Anarchie. Af dette Exempel kan tillige skiønnes hvor lidet Tyrken kan forlade sig paa sine Paschaer, det er Generalgouverneurer i Provindserne, og hvorledes disse røgte de Ærinder de udsendes i. - Efter et Rygte, vare Russerne rykkede ind Moldau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-12-05
Tuneserne har med en Flaade af 14 Fartøier, og 1000 Mand gjort Landgang paa Halvøen St. Antiochie og gjort flere end hundrede af Jndvaanerne til Slaver.