Viborger Samler, 1836-01-28
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den 5te d. M. Kl. 7 blev Constitutionsstenen høitideligen indviet paa Palladspladsen i Barcelona. Ved Siden af den vare tvende Skildvagter opstillede, og ved Skinnet af de paa Borsterrassen foran Palladset opplantede Fakler udførte nogle Batailloner Nationalgarde Manocurer. De vare opmarscherede i Colonner og havde stillet sig i Slagorden, saa at de dannede en tæt Vold af Bayonnetter. Nationalgarden til Hest havde taget Post foran Jnfanteriets Front og lænede sig med den ene Flanke til den Side af Pladsen, der er Palladset nærmest. Den syntes tilbøielig til at understøtte Øvrighedens Autoritet. Saasnart de tvende bevæbnede Afdelinger, der syntes kun at vente paa Løsenet til at begynde Fægtningen, vare opmarscherede i Række og Geled, begav Commandanten for den 6te Bataillon, Hr. Gironella, sig til General Alvares's Bopæl, traad med stor Selvtillid ind i hans Værelse og tiltalede ham paa følgende Maade: "General, Al Modstand er forgiæves, Nationalgarden er i Masse rykket frem paa Pladsen og har proclammeret Constitutionen." Men Commandanten for den ridende Nationalgarde var fulgt ham lige i Hælene og afbrød ham med de Ord: "De lyver, De er en Æreløs og fortjente paa Øieblikket at sættes fast." Herpaa vendte han sig til den endnu ubestemte Gouverneur, og sagde til denne: General, man bedrager Dem; det er kun nogle Anarchister, der forlange Constitutionen. Kom selv paa Pladsen; da kan De bedømme, hvor af os der har berettet Dem Tingenes sande Stilling, jeg eller den Forræder der, som søger at forlede Dem." Generalen begav sig, ledsaget af sin Stab, til Pladsen. En Stabsofficier afsendtes som Parlamentair til Officiererne af den 6te Bataillon; han fandt dem vaklende og ilede med at rapportere dette. Jmidlertid ankom Commandanten for det britiske Krigskib Rodney, Capitain Hyde Parker, til Pladsen, og erklærede Gouverneuren paa det Bestemteste, at han havde beredt sig til, med de britiske Skibe at forlade Barcelonas Havn, hvis Constitutionen skulde blive proclammeret i denne Stad. Til ligge tilbod han Gouverneuren en Skare af 70 Englændere, som han vilde sætte i Land og stille til dennes Disposition, for at undertrykke Mytteriet. Beroliget ved den britiske Capitains behjertede Fremgangsmaade, og opmuntret til Bestemthed, afbrod Gouverneuren Parlamenteringen og gav den velsindede Deel af den udrykkede Nationalgarde befaling til, at slutte sig til ham: hvilket gjorde det største Jndtryk paa de Bevæbnede. Det samtlige Rytterie sluttede sig til Autoriteterne, og to Trediedele af Jnfanteriet fulgte denne Bevægelse. Medens Tropperne befilerede, lod Gouverneuren Faklerne udslukke, som oplyste Constitutions stener, og lod denne tage ud af sit Fodstykke; Alt dette udførtes med største Hurtighed. Nogle faa bevæbnede Oprørere bleve endnu tilbage paa Pladsen, og syntes at ville giøre Modstand. General Alvare; rykkede frem i Spidsen for en Escadron Rytteri, og understøttet af den 10de Bataillon af Nationalgarden. Geværerne bleve skarp ladede og rettede mod Oprørerne. Man raabte høit til dem, at hvo der var for Constitutionen, skulde erklære sig. Dyb Stilhed var Svaret. Strax erholdt Rytteriet Befaling til at jage Folkehoben, der holdt alle Palladsets Tilgange tæt besatte, fra hinanden; Folkemassen fløi til alle Sider, og de Batailloner, der hidtil kun havde besvaret Gouverneurens Opfordring med Taushed, begyndte at defilere pelotonsviis. Alt begav sig hjem, uden at gjøre Modstand. Kl. 9 var Alt forbi; dog red Patrouiller den hele Nat igjennem Gaderne. Den 6te samledes hele Nationalgarden paa Ramblapladsen. Kl. 12 holdt General Alvare, omgiven af en glimrende Stab Mønstring. Municipalitetet var tilstede i fuldt Costume og uddeelte flere officielle Kundgjørelser blandt Mængden. Efter Mønstringen opsloges Proclamationer, og herpaa foretoges flere Fængslinger. Gironella og de i Mutteriet, mere eller mindre indviklede Officierer bleve pludseligen hentede fra deres Boliger og bragte ombord paa det britiske Krigskib Rodney. Politiet bemægtigede sig Tidenden al Catalons Presser, og dens Udgivelse forbødes; dog har man endnu ikke kunne faae fat paa Hovedacteuren Xandero. Blandt de Personer, der ifølge Urolighederne bleve satte fast, befinde sig den russiske Viceconsul og den fardiniske Consul. Paa den første Efterretning om disse Begivenheder ilede General Ming med nogle Stabsofficierer til Barcelona. Man forsikkrer, at der hos nogle af de Hæftede er fundet Papirer, der slet ikke lade nogen Tvivl tilbage og Tilværelsen af et Complot. Man taler endog om en Liste paa Medlemmer af en provisorisk Regjering. Gironella betegnes som den fornemste Ophavsmand. Alle Autoriteter uden Undtagelse skulde have været afløste af Andre. En af de hæftede Oprørere skal have havt Papirer hos sig, at hvilke man seer, at han hørte til den nylig i Madrid oprettede Tordenklub (del Trueno), hvis Formaal er at udstrøe Splid blandt de Liberale. Man troede saa meget mere, at Gen. Mina vilde beslutte voldsomme Forholdsregler, da han nylig i en fortrolig Samtale havde yttret, at Landet ikke kunde reddes uden fortvivlede Extremer. Den 9de skulde en Deel af Stadens Garnison rykke ud. – Beleiringen af den hellige Jomfrues Fort vedvarede endnu, dog standsedes Arbeiderne af Regn og Storm. - Ved Teruel skulle 3000 Carlister være gangne over til Christinerne. Høvdingen Tristani har i Spidsen for 4000 Mand stukket Flekken Arbos i Brand og der ladet 60 Mand Nationalgarde nedsable som Hevn for de i Barcelona Myrdede, hvis Antal man angiver til 140. Provindsen Gerona har udnævnt Hr. Mendizabal til sin Procurador. Gazelle vil vide, at Underhandlingerne mellem Spanien og Mejico skulle være afbrudte, fordi denne Republik ikke vilde beqvemme sig til noget Pengeoffer, og de engelske Capitalister, der tilbøde sig at fore skyde en stor Sum mod Pant i Jndtægterne af Cuba, vare traadte tilbage, fordi den engelske Regjering ikke vilde garantere Laanet, saa at Hr. Mendizabals Tillidsvotum torde blive uden Følger. – Breve fra San Sebastian af 7de d. M. bekræfte, at Brigadeer Jriarte var indtruffen dertil med 1400 Mand fra Bilbao. Han lavede sig til at gjøre et Udfald, for at ødelægge Carlisternes Værker. Guetaria var opbrændt af Carlisterne.