Aalborg Stiftstidende, 1845-12-19
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 16de December. Formændene for den Lollandske og Falsterske Landboforening, d'Hr. Gaardmænd Hans Olesen fra Sæddinge og Sognefoged Borcher Skytte fra Systofte, der ere ankomne hertil for at føre Klage, over, at Kammeth. Jessen, secunderet af Byfogderne i Nykjøbing, Maribo og Rødby, har benyttet Cancellicirculairet til at standse de respective Selskabers Virksomhed – havde i Løverdags hver for sig Audientshos Hs. M. Kongen. Allerhøistsammes Svar gik i det Væsentlige ud paa, at Hs. Maj. naturligviis ikke strax kunde tage nogen afgjørende Bestemmise, da Sagen jo kunde være ham eensidigen forestillet; men den skulde blive undersøgt, og hvis det da viste sig, at Foreningerne ingen Anledning havde givet til at forbyde deres Møder, vilde det heller ikke blive nægtet dem at afholde disse. Hvis deres Møder blot havde havt til Hensigt at skifte Gavn, saa indrømmede Hs. Majestæt, at Politiets Forbud havde maattet krænke dem. Det var heller ingenlunde Regjeringens Mening overhovedet at formene Bønderne at holde Møder; man vilde kun forebygge, at Bønderne vildlededes af omreisende Personer, der kun søgte at udbrede Misfornøielse. Hs. Majestæt behagede endelig ogsaa at omtale Fæsteforholdet og at indrømme, at der vistnok kunde være Noget at gjøre for Regjeringen til dette Forholds Forandring til det Bedre; hvorpaa Hs. Maj. sluttede Audientsen med den Forsikkring, at han kun vilde Bondestanden alt Godt; at det var ham kjært, at den havde Tillid til ham, og at han vilde gjøre alt Muligt for Standens Fremgang, naar man kun ikke vilde fremkomme med Ønsker, som ikke kunde (Fædrel.) bestaae med Ret og billighed. Foranledigede ved en Opfordring fra Landcommunalforeningen i Holbek Amt indbyde i Fædrelandet de Stænderdeputerede af de mindre Landeiendomsbesidderes Valgclasse, Kammerraad Drewsen og Procurator Balthazar Christensen, til at danne en Forening under Navnet "Bondevennernes Selskab, hvis Formaal skal være Tilveiebringelsen af en offentlig og alsidig Undersøgelse og Fremstilling af vore Landboforhold, navnlig af Godsforholdene, samt en derfra udgaaende Plan til en hensigtsmæssig og retfærdig Reform af disse, hvorved Bondestandens Emancipation til Frihed, Emancipation til Frihed bliver en uheldig valgt Betegnelse, da Bondens personlige Stilling i Staten er lige saa fri som enhver Andens) og til Lighed med Statens øvrige Borgere for Person og Eiendom endelig kunde fuldbyrdes. Selskabet maatte foreløbigt formeentlig organiseres saaledes, at det for de første trende Aar udelukkende baade repræsenteres og bestyres af en Committee af 7 Medlemmer, som Jndbyderne blandt de Jnd meldte i eller nær Kjøbenhavn nærmere maatte kunne udvælge og siderne sig. Hvorledes denne foreløbige Organisation siden kunde være at modificere eller forandre, maatte derimod blive nærmere at overveie og afgjøre til sin Tid af denne Direction, men midlertidig maatte den selvstændigt og uafhængigt have at ordne, lede og styre Selskabets Midler og Kræfter imod dets Formaal, og navnlig derhen, at den ommeldte Undersøgelse og Fremstilling af Landboforholdene kunde vorde iværksat med den størst mulige Fuldstændighed og Sandhedskjærlighed og med det mindst mulige Ophold. Den maatte derfor ogsaa søge at sikkre Selskabet et uafhængigt, dannet og Sagen hengivent Secretariat, ligesom desforuden flere dertil skikkede Venner af Sagen særligt maatte engageres for de specielle Localundersøgelser og Fremstillinger og for de journalistiske Bearbeidelser, hvortil disse eller Sagen i det Hele maatte opfordre. Til Udgifterne herved vilde Medlemmernes Contingent, som foreslaaes opkrævet med 64 s. aarlig for hver Gaardbruger og 32 s. for hver Huusmand, fortrinsviis af Bestyrelsen være at anvende.