Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-12-24
Det forrige Aarhundredes Krig mod Sverrigs Co den Tolvte var vil ikke altid saa heldig for Danmark Vaaben, men stedse ærefuld for dets Krigere. Slags ved Helsingborg den 10de Marts 1710 tabtes ; me mod en Armee af 28000 Mand under en Stenbuk og den danske Armer var neppe 16000, ja efter en af Historieskrivernes Mening ikke uden 13100 Mand. - Ogsaa Slaget ved Gadebusk blev tabt, men her bestoden danske Armees venstre Fløi af 7000 Sachsere, der ved første Angreb behagede at kaste Geværene; og dog vedbleve de tilbagevarende 9000 Danske Striden mod de fiendtlige 17000 Mand saalænge at Armeerne nærmede sig hverandre paa 15 Skridt nær, og kom i Haandtimang. Hvad Under nu, at den saa svækkede venstre Fløi maatte vige; endnu sloges høire Fløi, og det saalænge, at der kun blev tilbage et eneste Regiment JndsJnfanterie, som vedblev Striden, og hævnede Landsmænds Fald ved at nedsable og nedskyde - som det kunde treffe sig et heelt Regiment af de bekiendte stridbare svenske Dalekarle. J fuldt 5 Timer efterat Saxerne havde hørt op at stride, klempede de Danske med Løvemod, og Nattens Mørke gjorde først Ende paa Striden, da de saa som vare tilbage overmandedes. Kong Frederik holdt selv Stand til sidste Øieblik, og undkom med Nød ved Hielp af Mørket. Stenbuk benyttede sig af denne Seier, og gik ind i Holsteen, men sig til liden Baade; thi der maatte han overgive sig og sine 11000 Mand, som han fik tilovers fra Gadebusk, som fangne til Kong Frederik - J Forening med de allierede Russere og Polakkere gik det nu fremad. Stralsund, Rostok, Bremen, Wismar, Stade og flere Stader indtoges. Herved - siger Historien - udmærkede sig de fyenske og jydske Ryttere saaledes, at den russiske General sagde: "De havde slaaet som Kosakker;" de modtoge ved Wismør og Stralsund de Beleirede, der gjorde rasende Udfald, nemlig 3000 fra Wilmar og 4000 fra Stralsund, med saadan Kraft. at faa eller ingen kom tilbage til deres Fæstninger, men bleve enten nedsablede eller fangne. J Norge maatte 600 svenske Ryttere, som endog Carl 12te selv anførte to Gang vige for 200 norske Dragonere. - Atter skulle det nu gielde Frederikshald, men dens Fastning, nu kaldet Frederiksteen, blev, hvad den er, en urokkelig Klippe. Skiøndt Kong Carl sandt sin Død her, ved varede Krigen uafbrudt, og Søehelten Tordenskjold, som med Rette kan kaldes Danmarks Vovehals, viiste be tilfulde hvad Mod og Topperhed formeder. - Freden sluttedes den 3die Juni 1720. - Nu hvilede Vachnene i Norden det hele Aarhundrede igiennem. - De nittende begyndte, og hvo erindrer ikke dets første Aal anden April og dets syvende Aars første Septemberdage, vor Danske og Norske atter viiste, at en 80 Aars Fred ske har dæmpet den Attraae, der brænder i Nordboens Bryst efter at ligne hædrede Forsædre. Hvo erindrer ske Carl Jissens Heltekamp mod fiendtlig Overmagt, og Christian Augusts og hans Nordmands Kiækhed. Jn g i nærværende Kamp for det elskede Fædrelands Selvlendighed har danske Krigere allerede viist deres Fien ter at de ere værdige Sønner af værdige for fædre. -Men lad disses hæderlige Bedrivter, selv tale. - Lat Fremmede, selv Fienden tale ; og da ville vi ofte komme til at sige: Det nittende Aarhundrede saaindnu - Fienden fandt endnu - Nordmænd - Dannemand.