Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-12
de store Pompe-Værker, som ere anbragte under den, og som forsyne Staden med den uundværligste Fornødenhed, unægtelig til Londons Mærkværdigheder. De hæve i hver Time henimod 10000 Oxehoveder Vand i Veiret. Nør lede dem om i alle Gader; i mange Huse indtil over Taget. – Broen selv er omgiven med Steen=Balustrader, og om Natten oplyses Veien af store Lygter. Ogsaa afskrækkes den Gaaende ikke meere som i gamle Tider ved Tindingerne af et truende Taarn med sin Indgangsport, og ved det rædselsfulde Syn af de Hoveder af Majestætsforbrydere, som bleve udsatte. derpaa. Endnu for to hundrede Aar siden talte en Tydsker ikke mindre end 30 stinkende Hierneskaller, iblandt dem maaskee ogsaa nogle, som man kiender af Schillers Maria Siuart: Babington und Tichburn blulige Haupter, Auf Londons Brücke warnend aufgesteckt. De 5 øvrige Broer ere samtlig først blevne opbyggede i den anden Halvedeel af det forrige Aarhundrede og nogle først i dette. De forskaffe nu, hvor man endog opholder sig i London eller Vestminster den Beqvemmelighed, at man kan i Nærheden, komme over Strømmen, som desuden er bedækket af utallige Baade. Først blev Vestminster-Broen (1739. 1750) og ikke længe derefter. Blackfriars=Broen opbygget. Den sidste fik sit Navn af et tilforn i Nærheden liggende Kloster med fortklædte Friars eller Munke. Men meest beundre alle Architeter hine 3 store Værker af Vandbygningskonsten, som først i begge Decennierne af vort Aarhundrede ere bleven udførte med en uendelig Anstrængelse af Arbeide og Omkostninger, nemlig Southvark, Vaurhall og Water lor Broerne. En ufuldkommen Beskrivelse vilde hverken tilfredsstille Kiendere eller more Jkkekiendere. Det er altsaa nok at meddeele korte Efterretninger derom. Allerede længe tilforn havde Familien Bedford til Fordeel for sine umaadelige Besiddelser i Egnen af den lange Strandgade, som strækker sig fra City noget fra Bredden af Thomsen igiennem Vestminster, ønsket sig en Broe over Themsen som netop der er 52500 Skridt bred, men først i Aaret 1806 og efterat en Capital af 3 Millioner Dalere var bragt sammen ved Actier, gav Parlamenter, sit Samtykke til at Broen blev bygget under Navn af Strandbroen. Efter mange Forhindringer, som først maatte overvindes, blev dette prægtige Værk fuldført i Aaret 1816. Ni elliviiske Buer af samme Vidde bære den ganske jevne Kiørevei, som er 1250 Fod lang, ved hvis Haardhed man godt kunde forglemme, at Vandet strømmer nede under, naar ikke den prægtige Udsigt fra begge Sider af Broen, som ere indfattede med et Rækværk af Granit paa den livfulde Strøm, og paa Londons collossalske Hovedbygninger, saavel i Nærheden som i Frastand, her paa Vestminster=Abbediet og hisset paa Su Paulskirken og Monumentet, og paa heele Gruppe af høie Kirketaarne, erindrede derom. Paa den første Aarsdag efter det afgjørende Slag ved Waterlod, blev der førstegang kjørt paa den i Kongen og Hertugen af Wellingtons Nærværelse, og den er bestemt til, som et Mindemærke, der skal trodse alle Tider, at erindre den sildige Efterverden ved sit Nav om denne uforglemmelige Dag (thi den kaldes og fra Waterlove Brøen). Actionairerne skulle imidlertid, som man siger, have lovet sig formegen Fordeel deraf. Ogsaa forekom det mig, saa ofte jeg gik over Broen og forbie den, at Menneskeantallet, var ikke betydeligt. Man gaaer hellere den lang Vei til den næste Broe for ikke at betale den liden Afgift, som Hest og Mand maae erlægge; for ellers at kunne nøie controllere dem, som skulde hæve Broepengene, har man fundet paa en ganske egen Jndretning; der maae aabnes en Bom for Vogn og Ridende; men hver en Fodgiænger maae snoe sig igiennem et bevægeligt Kors, faaledes som det og saa er brugeligt andre Steder. Saa ofte nu den Pence, som skal erlægges er betalt, og Korset gaaer om igien, saa falder et Tegn ned i en Kasse, som er anbragt under Broen og Antallet af disse Tegn bestemme hvormange Veipenge der ere blevne modtagne. Paa Jernbroen staaer et lignende Dreiekors i Forbindelse med et skiult Drivværk, dette viser nøie nedentil hvormange Fodgiængere der gaae ovenpaa, og netop saamange Pence maae der ogsaa forefindes i Kassen ved Revisionen. Paa Jern= eller Southvarks=Broen, er paa Steenpillerne nær, alt Underlaget, Veien man gaaer paa og Rækværket af Jern, og den svæver ligesom et let Gitterværk over Strømmen; den er 700 Fo lang og hviler dog ikke meere end paa 3 Jernbuer, som ere udspændte paa i en beundringsværdig Vidde Ligesom man i England overhovedet aldrig for gjemmer at melde, hvormeget enhver Ting, som man viser, har kostet, saaledes meddeler man ogsaa i BeSkrivelserne over London nøie Beretninger over Omkostningerne ved alle disse deslige Værker f. Ex. den der brugt Steen- og Jernmasse efter Maal og Pant, ja man har selv anstillet Beregninger over del Antal af Mennesker, Heste og Vogne, som men kan antage for den daglige Middelsum af de Frem og Tilbagegaaende. Herefter passere f. Ex. om Søndagen paa Londonsbroen, som unægtelig erden meest besøgte af alle, 89640 Fodgiængere, 1240 Karether, og saaledes alt ovrigt i et aftagende Forhold. – Det forskaffer forresten ingen ringe Fornøielse at staae stille og betragte dette bevægelige Liv. Paa hvormange Ansigter kan man da ikke tydelig læse hvad der fortgaaer i deres Jndvendige, hvorledes at hos den ene Bestræbelse efter et Formaal bringer Foden til at haste; imedens hos den Anden Bekymringen for at forfeile det eller Sorgen over at have forfeilet det giør, at han mismodig sniger sig afsted. Thi imellem denne og hiin Side af Themsen er et uophørligt Samqvem og saaledes kan man deraf forklare den Folkemængde, som uophørlig bevæger sig fra den ene Side til den anden.