JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-09-01
I Anledning af den i Nr. 39 i dette Blad anmeldte Meddelelse, angaaende en Person, som befandtes hængende i Marselisborg Skov, er Redactionen endvidere bleven med deelt efterstaaende velvillige Oplysning af Stedets Herredsfoged: Den 4de d. M. om Eftermiddagen, Kl. imellem 4 og 5, blev her til Contoiret anmeldt af en Kone fra Marselisborg Skov, at hun, ved at passere en Gangst i Nærheden af Landeveien, havde opdaget at en Person, som hun ikke kjendte, hængte i et Træ, hvilket hun strax havde anmeldt i det nærmeste Huus, hvis Beboere derpaa fulgte med hende til Stedet; men da Personen befandtes at være baade kold og stiv, blev han ikke af disse nedskaaren, hvorimod saadant først skete ved min Fuldmægtigs Ankomst til Stedet, der paafulgte inden en 1/2 Time efterat Underretning hertil var meddeelt. Liget blev henbragt til nærmeste Sted og henlagt i en Ladebygning, hvorfra det samme Dags Aften blev afhentet, efter Foranstaltning af Sognefogden i Viby, som var givet Ordre til at lade Liget henbringe i Kirkens Vaabenhuus, indtil Forhøret var sluttet og Stiftamtets Resolution og Begravelsesmaaden indhentet. At ingen af de Personer, som under det første Forhør afgave Forklaring, kjendte det hængte Menneske, er rigtigt; men Dagen efter erholdtes Kundskab om, at det var en Reebslager fra Gylling Sogn, og efterat dette under Forhør var oplyst, saavel ved Forklaring af den Afdødes i Aarhuus boende Broder, som 2de andre der bosatte Mænd, den Afdødes Kone, Tjenestepige og Nabo, hvilke samtlige havde taget Liget i Øiesyn, afgav Stiftamtmanden Resolution for, at Samme skulde begraves uden nogensomhelst Ceremoni paa et afsides Sted paa Kirkegaarden, hvilket derefter ogsaa skete."
Jyllandsposten, 1840-09-01
Ved Dampskibets Afgang fra Aarhuus til Kallundborg hændte det sig Mandagen den 24de f. M., at en vis Passageer fra Bornholm blev fulgt ombord af hans Broder. Jhvorvel Skibets snarlige Afgang forud blev erindret paa selve Stedet af Smakkecassereren, som sagde til Broderen: "Min Gode, pas paa, bi ei forlænge!" og det yderligere tvende Gange lydeligen blev forkyndt med Skibs klokken, maa Brødreparret dog formodentligen dertil en have lagt Mærke, thi i det samme Øieblik Capitain Luja commanderende: "Lad gaae, og Hjulenes Badsken begyndte at snakke med, udraabte den jydske Broder: "Nei holdt stop, stop! bi lidt, bi lidt, lad mig komme i Land. Men Capitainen, som dertil ei saae sig istand, efter at Skibet først var sat i Gang, ligesom han ogsaa dertil fandt sig incompetent, idet hans Jnstrux paa det strængeste forbød ham enhver somhelst unødvendig Standsning i Farten, lod naturligviis Personen, som ei havde sørget for at komme i Land da Tiden var der, gjøre Touren med ad det smukke Sjælland til. Men ifølge Passagerernes samtlige Forbon, indvilgedes det omsider, at Personen en Miils vet fra Aarhuus overantvordedes til en Baadfører, som sammesteds mødte Dampbaaden. Denne curieuse Passage har nu givet Anledning til mangfoldige Domme; saaledes mene Nogle, at Capitainen kan komme i stor Forlegenhed, naar General-Toldkammeret faaer at vide, at han saaledes bortfører ærlige Jyder mir nicht, dir nicht fra Aarhuus, for senere at have den Plaiseer, at lade de Bortførte tradske over Land tilbage imellem Skove, Bakker og Torvemoser; Andre mene endog, at Capitainen resikerer hele Commanden over Dampskibet ved at stikke i Søen med pas løse Candidater, som ved saaledes at gjennemstrøife de jydske Kyststrækninger udsættes for Optagelse som Landløber af Sognefogderne; ja Andre ville endog paastaae, at Capitainen, i Tilfælde han havde taget Personen med sig til Kallundborg, baade kunde tilpligtes at sørge for den Bortførtes Bespiisning, Pleie og honette Behandling, foruden at betale saavel Fragten frem og tilbage samt Pas for Tilbageveien. Mange Andre ville imidlertid paastaae, at Capitainen i Eet og Alt opfyldte sin Pligt, idet de om den Bortførte bemærke: "Ja, hvad vilde han der – det havde han godt af – en anden Gang passer han nok bedre paa osv. Man seer imidlertid heraf, hvilket foranderligt Liv der rører sig i vore nærværende oplyste Tider i Sammenligning med det, som fandt Sted i gamle Dage; den Gang skete nemlig Bortførelserne stedse om Natten i flyvende Feeslotte igjennem Luften, nu derimod endog ved høi lys Dag i brusende Dampskibe over Havet, om andre hundrede Aar udføres de vel ved Hjælp af gloende Drager igjennem den sorte Jord Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbd. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-09-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie,
Jyllandsposten, 1840-09-04
Franosposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die Aarg. Fredag d. A. Septbr. 1840. No 43. Maa trykkes. Fleischer. Et formeentlig begaaet Mord.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Skjøndt der nu ved de forannævnte og end flere Jndicier, saasom hans unaturlige Glæde over hans Kones Død, hans Tilfredshed hele Dagen og hans Yttring om, at han var glad ved at have faaet Testamentet (nemlig et reciprokt Testament, der sikkrede den Længstlevende alle Efterladenskaber) imellem dem istand osv., vistnok er tilveiebragt den høieste Grad af Formodning om, at Jørgen Nielsen har dræbt sin Kone, saa finder jeg dog, at der, i det juridiske Beviis, bliver et alt for stort Hull, og at Tiltalte ikke kan dømmes som Drabsmand, men kun frifindes for videre Tiltale med Hensyn til denne Deel af Actionen, indtil Samvittigheden engang ryster en sandfærdig Bekjendelse ud af ham. - J Anledning af Arrestantens høist uforsvarlige Forhold med intet Forsøg at anstille paa den druknede Ægtemages hurtigste Opbringelse af Vandet m.m., nedlagde Actor Paastand om, at tiltalte Jørgen Nielsen blev dømt til at arbeide som Forbedringshuusfange, i Odense Tugt- og Forbedringshuus i nogle Aar, samt at udrede alle af hans Arrest og 2/3 af de af Actionen flydende Omkostninger, samt at tiltalte Niels Andersen, blev dømt til Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage, samt til at udrede 1/2 Deel af Actionens Omkostninger. - Dommen, som er afsagt af Hr. Justitsraad og Byfoged Hersleb, skal i næste Nr. blive meddeelt. Boghvedens Nedpløining er et Foretagende, som man i denne Tid seer mangen betænksom Landmand og Bonde beskjæftiget med, og med Grund maatte man ønske, at dette Exempel endnu langt hyppigere blev fulgt. Hvor Boghveden, som iaar, kan ansees for aldeles mislykket, paa enkelte Undtagelser nær, er Tabet af de enkelte Planter, som hist og her findes, Jntet imod den Fordeel, at Jorden, ifølge den tidligere Pløining og Harvning, endnu sidst i September atter paa denne Maade anden Gang kan blive bestilt, da den umaadelige Masse af Ukrudt, som meest paa de bedre Jorder under den uafbrudte Regn er fremvoxet, saavelsom den vilde Spergel paa de lettere Jorder derved for endeel tilintetgjøres, medens Rugsæden, paasaaet den ene Pløining, vil blive høist elendig bestilt, da Ukrudtarterne sammesteds snart ville voxe igjennem. Betænker man nu, at det ei alene er tilRugsædens store Nytte, at Jorden bliver rendset ved 2de Pløininger, men at de efterfølgende Afgrøder ligeledes nyde Godt af denne Jordens Rendsning for skal delige Ukrudtsplanter, vil man vist neppe længe være tvivlraadig om, at skride til en Udførelse, som i Grunden burde endnu tidligere være skeet, men som dog endnu for en stor Deel kan redresseres. Skulde en enkelt Bonde endnu ei kunne beqvemme sig til at give Slip paa den maadelige Afgrøde, som Aarets Boghverdesæd yder, da har han endnu det Middel tilbage, at afslaae den hele Afgrøde, henbringe samme paa andre Stupper eller paa Grønjord, og derefter nedpløie Boghvedestuppen; men saadant bør da skee allersnarest, da Rugsæden i det mindste bør nedlægges sidst i September, men ingenlunde før, paa ureen Jord.
Jyllandsposten, 1840-09-04
(Jndsendt.)¬ J Anledning af Raadmand L. Bøggilds Jndrykkede: den 28de Mai 1840. Motto: Sed veluti tractata notam labemque remittunt, Atramenta, fere scriptores carmine foedoSplendida facta linunt. Hor. ep. II. L. v. 235. At hver har Lov at ride Digterhesteen, Naar han har Kald at være Gjæst ved Festen, Den Sætning hyldes af hver Moders Siel; At ingen Laugsartikler der maae gjælde, For den, som sund, uhildet Dom vil fælde, Stadfæster gammel Sandhed saare vel. Dog Conclusionen derfor ei ophæves. Jeg ønsker, vist saavelsom mange Fleer, At naar par force Pegasen skal beskræves, Af den, som keitet teet sig har og teer J denne Kunst, som hører til at ride Bevinget Ganger: da, om selv en Mand i Raadet, Som udi Ridtet viser sig saa kloddet, Taer Tøilen fat, og sadler op Med Riim, som ei ved Pindi Top Har Borgeskab, man yttre tør, skjøndt uden Harme Gud give Herren vilde sig forbarme Og give ham, om anden Klogskab ei, Den, at han fra Parnasset gik sin Vei.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Et anskudt Vildt Jnstincter sjelden føre Paa det Revier, hvor det har faaet Smøre; Men Dig jeg fulgte paa Din Flugt en bas Var Vidne til, hvordan Du fik Da Da Dengang Du blev methodisk trepaneret, Og Fleres Haab var: "Manden er cureret. Men Alt omsonst. Du vover Dig igjen paa den Gallei, Som ligger udenfor Din Kirkevei, Og disker op med Riim, som aldrig kunde due End ei i Borgerstue. Tilgiv, jeg derfor i poetisk Jver Et Raad Dem giver: Det er - sub rosa - Skriv blot i Prosa, Og ei i Poesiens Rige, "De bør indkige." Thi Patriot De være kan, fordi De ei er Harlequin i Poesie. Ærbødigst.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Stutteribesigtigelse i Jylland.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Ved Stutteribesigtigelsen den 6te August i Nykjøbing paa Mors, hvor ingen Hingstpræmie skulde uddeles, blev indbrændt, som stutteridygtig, en mørkebruun Hingst med Stjern, 5 Aar, 10 Qvart, 5 Tom. høi, tilhørende Proprietair Gjedde til Høiris. Den er falden efter den kongl. Landbeskeler Sir Richard, Da ingen Hoppe med Føl efter en Fuldblodshingsforevistes, kunde heller ikke uddeles nogen Hoppepræmie paa 20 Rbd; derimod blev der uddeelt: 1 Pr. paa 15 Rbd., 3 Pr. a 10 Rbd. og 10 Pr. a 6 Rbd. Af disse 14 Præmier tilkiendtes 4 for Føl efter Halvblod og 10 for Føl efter stutteridygtige Hingste af Land racen. - 12 Hopper indbrændtes som stutteridygtige.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Nyheds Post. I Dannevirke anmelder Hr. P. H. Lorenzen i Haderslev under 14de August sin Dimission som Deputeret ved den Slesvigske Stænderforsamling og blandt Andet anfører, Med Hensyn til de Hindringer, som staae i Veien for Folkerepræsentanternes heldige Virken, saa ere disse rigtignok af den Natur, at der, efter min Mening, forØieblikket kun Lidet kan udrettes. Det har fra Begyndelsen af været min Overbeviisning, at raadgivende Stænder, uden Forhandlingernes Offentlighed og uden Pressefrihed, kun have en ringe Jndflydelse paa de offentlige Anliggender. Efterat der i det kongl. Foredrag til de holsteenske Stænder er bleven erklæret, at Begjæringer om Offentlighed ikke vare egnede til Bevilgning, vil heller ikke for Slesvig foreløbig være noget at haabe i denne Henseende. At vor Presse er undertrykt, behøver ingen Forklaring. Det kongl. Foredrag tilden holst. Stænders, giver endelig den saa ofte omtalte § 6 en Udtydning, som fravender vort Blik den eneste Spire til en constitutionel Udvikling, som hidindtil var at finde i Stænderinstitutionen, og støder dem, som hidtil have holdt fast derved, i et Hav af unyttige Debatter. Da jeg nu i alt dette har troet at turde øine deels Stilstand deels Tilbageskridt, saa vilde dette vistnok have bevæget mig til Resignation, hvis jeg tillige ogsaa havde bemærket en Tilbageskriden hos Folket, i hvilket Tilfælde den hele Repræsentation vilde have forekommet mig som en betydningsløs, enhver Støttepunkt savnende Protestation imod den stedfindende Tilbagegang af det Lidet, som blev os givet for 10 Aar siden. Men da Folket ikke er skredet tilbage, saa vilde jeg, naar ogsaa Udsigterne til en øieblikkelig Virkning havde været nok saa indskrænkede, dog have blevet ved, som Deputeret, at hellige mine Kræfter til Kampen, for Folkets Jnteresser, hvis Betragtninger af et andet Slags ikke havde gjort Udslaget.
Jyllandsposten, 1840-09-04
- Tonekunstneren Hierling fra Gotha gav den 31te f. M. en musikalsk Aftenunderholdning i Aarhuus paa det af ham selv forfærdigede Jnstrument Euphonia, samt paa den franklinske Harmonica. En ringere Præstation end den, hvormed Publikum her blev opvartet, har man hidindtil ondt ved at opvise. Første Jnstrument, hvorpaa efter Opgivende skal frembringes Toner af Contra=Violin, Violoncelle, Fagot, Hoboe og Violin, lyder hverken mere eller mindre end som et yderst svagt Positiv, der ikke engang er istand til at udfylde en nogenlunde stor Sal, end sige et større Lokale. At Euphonias Opfinder kan have Fortjeneste af Jnstrumentets mecaniske Sammensætning, kan være meget muligt, men naar han paa den offentlige Annonce kalder sig Tonekunstner og, som fremstillende sig i denne Qvalitet, drister sig til at indbyde Publikum til Aftenunderholdninger, hvormed han i 11 1/2 Time kun opvækker Folks Medynk, Smiil og Latter, da burde han billigviis betænke, at han, ved Usselheden af sin Præstation, som endog gaaer til den Yderlighed, at han ei alene mangler Øvelse og Færdighed, men endog - Takt til at udføre Børnemelodier, paa sine Steder kunde udsætte sig for, efter Fortjeneste, at blive udpeben og aftvungen Tilbagebetaling af de Penge, som han narrer Folk af Lommen for hans Hovedpinemusik. For, efter Evne, at sætte Grændse for at tydsk Vindbeutleri oftere paa denne Maade skulde gjøre sig gieldende, finde vi os opfordrede til at fraraade Nabobyerne i mindste Maade at freqventere disse saakaldte Aftenunderholdninger", som kun have den gode Side, at de ved deres Nüchternhed befordre Gabesygen og Sovnagtighed, og hvorved saaledes Tonekunstneren fra Gotha snarest muligt kunde finde sig beføiet til at drage udaf det Land, hvor Musiksandsen er noget bedre vakt, end han muligt indbilder sig. J andet Fald var det at ønske, at han gjorde sig bekjendt med Udfaldet af Trops Forestilling i Dyrehaven i Recensenten og Dyret af det vidunderlige Dyr, som nær var kommet ham dyrt til at staae.
Jyllandsposten, 1840-09-04
At en Dampskibs-Entreprise mellem Aarhuus og Kjøbenhavn atter er igang, er en i flere Henseender for Jylland saare behagelig Sag, da den directe Forbindelse med Hovedstaden paa denne Maade er saa meget at foretrække den middelbare Communication, især saalænge Betalingen af Diligencetransporten er saa uforholdsmæssig høi, ligesom ogsaa Fragten med Dampskibet til Kallundborg. Der skal allerede endeel Actiehavere have tegnet sig paa denne Entreprise, hver Actie er bestemt til 500 Rbd.; det er nu kun at ønske at Skibet maa erholde en saadan Størrelse, at det, foruden at føre Passagerer og Bagage, endvidere kunde overføre Kreaturer, af hvilken sidste Transport Fordeelagtigheden vistnok fornemmeligen vil afhænge. Hvorvidt saadan Fragt kan anbringes paa et Dampskib, hvis hele Construction dertil ikke synes at egne sig, vil saaledes muligen Tiden vise; dog synes det rimeligere, at Dampskibet, som Buxeerskib, slæbte Skibe, ladede med Kreaturer, bag efter sig, hvilket saaledes maatte beroe paa Dampskibets Hestekraft.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Rettelser. J Artiklen, om Skagens nye Kirke i Nr. 27 og 28 af "Jyllandsposten rettes Følgende: J Nr. 27, Side 151, 1ste Sp. 15de Lin. f. n. staaer fatalt læs: "fortalt.
Jyllandsposten, 1840-09-04
J Nr. 28, S. 154, 2den Sp. sidste Lin, staaer, erklærede læs, erklærende; og i f. Nr. S. 155, 1ste Sp. 20de Lin. s. v. staaer "Staten læs: "Baden. J Jnseratet fra; Endeel Grund- og Bygningseiere i Veile, der findes indført i d. Bl. Nr. 34, ere følgende Feil indløbne, hvilke herved rettes: Side 179, 1ste Sp., 13de Linie f. n. staaer for at vise sin Estime læs: "for at miste sin Estime. Samme S. og Sp. 9de Lin. f. n. staaer, end at bruge utimelige Ord imod en god Borger læs: end at bruge ubetimelige og fornærmelige Ord &c.J Nr. 41 af d. Bl. under „Nyhedspost, Sidste Side, 2den Sp. 16de Lin. s. v. staaer deele svangt Korn, læs; avle svangt Korn." Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-09-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Frandspi ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. di de Aarg. Tirsdag d. S. Septbr. 1840. Maa trykkes. Fleischer. Strø-Bemærkninger.
Jyllandsposten, 1840-09-08
(Jndsendt.) Anno 1816, den 30te Novbr., meddeelte det kongl. danske Cancelli en Betænkning til Rentekammeret over Udkastet til en ny Skovanordning; og Anno 1840, den 6te August, underrettede den kongl. Commissarius - paa Grund af en Deputerets Forespørgsel - Stænderforsamlingen i Roeskilde om, at den nye Skovanordning kunde ventes. Efterat flere af de Deputerede havde udtalt sig om den gamle Skovanordnings Mangler og om Ønskeligheden af en ny, yttrede Proprietair Neergaard sin Glæde over, at der nu dog var Udsigt til, at Sagen blev endt i de nuværende Deputeredes Levetid, ligesom ogsaa Algreen, Ussing, bemærkede: "at den paatænkte Skovanordning formodentlig snart kunde ventes, da han antog, at Rentekammeret i den Fjerdedeel af et Aarhundrede, der er forløbet siden Kammeret modtog Cancelliets Betænkning, tilstrækkelig vil have kunne overveie Udkastet. - Det vilde have været interessant, hvis et af det kongelige Rentekammers Medlemmer havde havt Sæde i Stænderforsamlingen, da denne Sag ventileredes.
Jyllandsposten, 1840-09-08
J Bladet "Touristen" læses endnu bestandig Artikler, hvori de liberale Blades Bestræbelser søges at bekæmpes. Skjøndt det aldeles ikke er at undres over, at "Touristens Redacteur – forrige Borgmester Neckelmann - ikke hylder vor Tids frisindede Jdeer, ja, det endog, efter vor Mening, vilde være en Synderlighed, hvis han kunde sympathisere med de Liberale, der ønske en friere Udvikling af vore Samfundsforhold, Embeds- og Adelsaristokratiets Ophør og alle Borgeres Lighed for Lovene, saa har det dog forundret os, at Hr. Neckelmanns Blad tourer frem, som det begyndte, nemlig med en evindelig Raaben paa Presse Misbrug og andre Synder, som navnlig Fædrelandet, ifølge Touristen", gjør sig skyldig i. Vi finde det nemlig besynderligt, at netop Hr. Neckelmann skal optræde som Forsvarer for conservative og servile Anskuelser, Videre Commentar ansee vi for overflødig, ligesom det vistnok ei heller er nødvendigt, at gjøre opmærksom paa Hr. Neckelmanns meget trættende Skrivemaade, den bestemte og afgjørende Maade, hvorpaa han udtrykker sig; hans korte, afstumpede Sætninger; hans Jndblanden af en utallig Mængde Ordsprog og Sententser af Peder Syv og Andre, samt den Mangel paa Logik, som adskillige Artikler røbe. At han, foruden tidligere langtrukne Artikler, som ved deres afbrudte maanedlange Fortsættelse meget have kjedet Læserne, nu omsider udaf Stændertidenden øser sine Spalter fulde af Sager, man alt forlængst har seet refererede i alle andre Blade, og endog, uden mindste Redactionsbemærkning, ordlydende udskriver disse og fylder Resten af Bladet med Exerpter af the united Service Journal, m.v., dette tyder stærkt hen paa Sandheden af Fædrelandets Dom, at der hører ganske andre Egenskaber til at være Journalist, end til at være Politimester og kløgtig Pengemand, ligesom Bladet heelt igjennem afgiver Vidnesbyrd om Bibeholdelsen af den flade Middelmaadighed, hvormed det optraadte, hvilket i Længden ved sine kradse Principer, Tørhed, Stiil og Mangel paa passende interessante Meddelelser maatte have til Følge, at Abonnentantallet mere og meere formindskedes, saa den nær forestaaende Opløsning af hiint journalistiske Organ efter alle Symptommer kan forudsees.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Det er nu meget længe siden, at Ønsket om, at Borgerrepræsentanterne i de forskjellige Byer vilde offentliggjøre deres Forhandlinger, udtaltes. Det er derfor besynderligt, at ikkun i nogle faa Byer Offentlig gjørelsen af Repræsentanternes Forhandlinger finder Sted, og det er at haabe, at Borgerne i de forskjellige Communer vilde opfordre Repræsentanterne til at opfylde et Ønske, som Alle, der føle Jnteresse for Communerne, nære, og for hvis Opfyldelse billigheden taler. Det er nemlig ikke mere end billigt, at Borgerne erfare de Beslutninger, som i Repræsentant Møderne tages, ligesom ogsaa saadanne offentlige Meddelelser virke til end mere at vække Jnteressen for Communernes Anliggender, hos Borgerne, samt at anspore Vedkommende til mere Virksomhed og fjerne den Eensidighed, som ellers let kan gjøre sig gjældende. J Thisted begyndte man først med at offentliggjøre Repræsentanternes Forhandlinger, og Exemplet er senere ikkun fulgt i Hovedstaden, Aalborg og Randers, i sidstnævnte By har rigtignok i længere Tid ingen af Forhandlingerne været offentliggjort, vi antage imidlertid ikke, at Hensigten hermed er, atter at holde inde med Offentliggjørelsen. At en By som Aarhuus endnu unddrager sig fra denne Offentliggjørelse, har længe været os paafaldende; men hvad der endnu mere end dette undrer os, er, at en saadan Uskik, som den i de communale Sagers Behandling, her skal finde Sted, at de Sager med samtlige Bilage, som under Repræsentantmøderne forhandles, ikke forud circulere til Medlemmernes Eftersyn og Overveielse, men derimod almindeligen oplæses af Formanden, hvorefter hine under selve Møderne have at bestemme sig ved Stemmeafgivning. At Horsens og Viborg samt de andre Kjøbstæder snart alle bestemme sig for Forhandlingernes Offentliggjørelse, er saaledes at forudsætte, da ellers Borgerne dertil kunde foranlediges til at andrage. J Kjøbenhavn, hvor Forhandlingerne offentliggjøres med en Nøiagtighed, som fortjener Paaskjønnelse, skeer den offentlige Meddelelse hver Uge; i de mindre Communer vilde det derimod være tilstrækkeligt, naar Offentliggjørelsen maanedligen finder Sted.
Jyllandsposten, 1840-09-08
J Stænderforsamlingen i Roeskilde er nedsat en Comitee, der skal overveie adskillige Forslag til Modificationer i Toldanordningen; det var ønskeligt, omdenne Comitee ogsaa vilde foreslaae, at Tolden ogsaa maatte erlægges med Repræsentativer, da det er forbundet med temmelig megen Ulempe, ikkun at maatte betale Tolden med rede Sølv. Ønsket om, at en Forandring, i saa Henseende maatte indtræde, har tidligere været udtalt. (Fortsættes leilighedsviis.) Gjenpart.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Dom. i Sagen: Actor Prokurator Anchersen contra: Arrestant Jørgen Nielsen af Greis Mark og Aftægtsmand Niels Andersen, afsagt den 25de October 1839.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Arrestanten Jørgen Nielsen vil have at udrede de af Obductionsforretningen, hans Arrest og Forpleining m. v. flydende Omkostninger, og desuden vil han have, i Forening med Niels Andersen, at udrede Sallair til Actor, Procurator Anchersen, 6 Rbd. Sølv, og til Defensor, Procurator Henckel, 4 Rbd. Sølv, saaledes at Jørgen Nielsen heraf udreder 2/3 Dele og Niels Andersen 1/2 Deel. At den befalede Sagførelse har været forsvarlig, attesteres. Thi kjendes for Ret!
Jyllandsposten, 1840-09-08
Arrestanten Jørgen Nielsen af Greis Mark bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, samt udrede de af Obductionsforretningen, hans Arrest, Forpleining m.v. flydende Omkostninger.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Tiltalte Aftægtsmand Niels Andersen bør til Veile Amts Fattigkasse erlægge en Mulct af 5 Rbd. Sølv. Sallair til Actor, Procurator Anchersen, 6 Rbd. Sølv, og til Defensor, Procurator Henckel, 4 Rbd. Sølv, bør udredes af de Tiltalte saaledes, at Jørgen Nielsen heraf betaler 3/3 Dele og Niels Andersen 1/2 Deel. Den idømte Mulct at udrede inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt efterkommes under Adfærd efter Loven. Hersleb.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Det kongl. danske Cancelli acqviescerede ved nærværende Dom, uden at forlange den appelleret ved de høiere Domstole. Den formeentlig Myrdedes Slægtninge indgik endvidere til Collegiet med en Protest mod den ansøgte Confirmation af det reciproke Testament, som var oprettet mellem Ægteparret, paa Grund af Sandsynligheden af det forøvede Mord, hvilket Collegiet imidlertid ei har fundet sig beføiet til at tage i Betragtning, idet Confirmationen meddeeltes. Men, hvad der mere end alt Andet maae forbause Læser ne af denne frygtelige Begivenhed er, at den efter den moralske Overbeviisning saa stemplede Mand - den 25de i forrige Maaned atter havde Bryllup! Om Bruden foreløbig har bevirket Mergelhullets Udfyldning. kjende vi ikke.
Jyllandsposten, 1840-09-08
Stutteribesigtigelse i Jylland.