JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Fra de østerrigske Nederlande, den 27 October. En fornem keiserlig General i Bryssel skal have erholdet nøiagtige Efterretninger om Artilleriet, Magazinerne, Mund- og Krigsforraadene, og Besætningen i Mastrict. Bemeldte Besætning skal allene være 6780, Mand stærk, da man dog sikkert veed, at der udfordredes 25000 Mand til denne stærke Fæstnings fuldstændige Besætning. J den keiserlige Landsbye Hermals, som allene ligger 3 halve Miile fra Mastricht ventes daglig 1400 Mand keiserlige Tropper, som sandsynlig skal forbyde Staden Mastricht Communicationen med Landet ved Overmaas og Privattilførselen fra hin Side. J Bryssel, er alting i stille Forventning af den keiserlige Resolution. Fra hollandsk Brabant, den 27 October. Til Nispen har man i disse Dage gjort en blind Allarm ved det at man holdt hollandske Dragoner, som vare udsendte til Forposternes Besætning, for keiserlige. De hollandske Tropper, som siden nogle Uger have staaet ved Roosendaal, ere marscerte til Willemstad, sandsynlig forat fare over derfra til Statsflandern, til de der værende Garnisoners Forstærkelse. Det synes upaatvivleligt, at der skal trækkes en keiserl. Cordon ved de her værende Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Det Rygte, at Fyrsten af Nassau Weilburg har anholdet om Entledigelse hos Generalstaterne fra alle sine Militair-Charger, fortiener for det første ingen Troeværdighed. Det heder ogsaa at Commandanten af Fortet Philippine, Generallieutenant Stavenisse, har gjort Ansøgning om Afskeed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Kiøbenhavn, den 8 November. Tirsdagen den 9de November Klokken 8 Slet om Aftenen, bliver høisalige Prindsesse Juliane Marie Liig Procession, som tager Touren fra Christiansborg over Slots=Pladsen, Holmens=Broe, langs med Canalen over Kongens Nye=Torv, uden omkring Statuen op af ØsterGade, Amager=Torv, Wimmelskaftet, forbie Raadstuen, igjennem Frederichsberg-Gade, ud af Vester=Port, VesterBroe til Frederichsberg Alee, hvor Processionen ophører.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Den 29de October haver Hs. kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Justitsraad Høe til Etatsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
J Tal=Lotteriets 331te Trækning i Altona, den 4de November, udkom følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 5te November: Hr. Frederich Daniel Time, Renteskriver, og Jfr. Anna Schmith. Hr. Svend Olsen Hald, Tømmermester, og Jfr. Karen Kirstine Hansen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Døde: Kiøbenhavn. Den 31te October: Hr. Henrich Petersen, Capitain ved Prinds Frederichs Regiment, 71 Aar. Den 1ste November: Msr. Nicolai Henning, en Søn af Silke= og Klædekræmmer, Hr. Henning, 25 Aar. Den 2den: Fuldmægtig, Hr. Christen Schmith, 58 Aar. Den 5te: Hr. Johan Jagenrenter, Stads-Capitain, 77 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Jndpasserede: Hs. Durchl. Prinds Carl af Hessen fra Schlesvig, Kammerherre Grev Moltke og Greve von der Natt fra Holsteen; Grev Platen fra Hamborg; Lieutenant Halle fra Ringsted; Birkedommer Grynau fra Corsøer, Pastor Overgaard og Hr. Triested fra Hadersleb, Pastor Levin fra Ørsted; 30 Recruter fra Tydskland, Kiøbmand Eikhoff fra Altona; Oberste Koppern fra Holsteen, svensk Gøe-Lieutenant Poroy fra Sverrig; Lieutenant Lindegaard fra Kiøge; General-Major Fircks fra Nyborg Kiøbmand Fiedler fra Hamborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Udpasserede: Kammerraadinde Dørcher til Horsens; Hospitals-Forstander Winding til Randers; Amtsforvalter Rosted og Forstmester Warnsted til Roeskilde; Kammerherre Lüttichau til Holsteen; Professor Rawert paa Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
Udi afvigte Uge fra den 30te Oct. til den 6te Nov, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 28 Par. Fødte Drenge 29. Piger 31. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 23. Qvinder 15. Drenge 9. Piger 21, af følgende Sygdomme, Alderdom 3. Apoplexie 2. Blodstyrtting 1. Brystsyge 4. Dødfød 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 2. Frisler 1. Hidsig Feber 1. Hoste 1. Jnflammation 1. Kighoste 4. Koldfyr 1. Kopper 4. Krampe 1. Mavesyge 1. Mæslinger 4. Obstruction 1. Raserie 1. Slag 9. Svindsot 2. Tænder 4. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 13. Vattersot 2. Tilsammen døde 68, Altsaa 8 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-08
AVERTISSEMENT. Fredagen den 12te Nov. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imell. 1 og 3 Slet, bliver afg. Brændeviinsbrænder Otto Jbsens Arvingers Gaard med Brændeviinsværk i Skindergaden Nr. 24, ved offentlig Auction femte og sidste Gang uden flere Auctioners Holdelse opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges; hvilken Gaard efter Vurderings=Forretningen af Dato 2den October 1784 bestaaer til Gaden af 10 Fag Muur= og Bindingsværk 2 Etager høit, med en grundmuuret Kielder, samt en durchgaaende Qvist over 4 Fag; Gaarden et Sidehuus 3 Fag Muur- og Bindingsværk, 2 Etager høit, med en grundmuuret Kielder under, endnu er i Gaarden et Huus paa 6 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Brændeviinshuus2 Etager høit med en Qvist over, et Fag, hvori er et complet Brændeviinsværk med Tilbehør, endelig er et Baghuus paa 5 Fag, hvoraf underste Etage er Grundmuur og Resten Muur= og Bindingsværk, et Gaardsrum hvorved er et dobbelt Locum af Muur= og Bindingsværk, saaog en fælleds Kam med Springvand, Opstander og Hane, samt en anden liden Opstander, foruden en Bærmehov i Jorden, og 2 Fag Plankeværk i Gaarden; J Værelserne er i alt 12 Kakkelovne, denne Gaard med dens øvrige Muur= og nagelfaste Appertinentier sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og hvilke forhen kan erfares hos Procurator Beyer i Laxegaden Nr. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Kiøbenhavns Aar. No. Jun af Post-Tidende hun, u Fredagen den 12 November. ere og mulig ad er, 108. Monsr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Madrid, den 10 October. De fra Carthagena imod Algiererne udløbne 5 smaa Eskadrer have især Ordre at opholde sig langs med de africanske Kyste, for at forhindre, at ingen Corsarer kunne løde ind eller ud. Derved haaber man at giøre dem mere Skade, end ved Bombarderinger. Denne nye Operationsplan imod Barbarerne er allerede bleven giort i Aaret 1724. Tvende Regimenter Infanterie ere hastig beordrede at bryde op til Oran, efterdi man endnu stedse troer, at Algiererne have deres Hensigt rettet imod bemeldte Plads.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Fra Wien, den 23 October. Keiserens Opmærksomhed ved den sidste Beseelse af de nye Fæstninger i Bøhmen har varet overordentlig. Mænd og Mestre, som kunne dømme derom, og derhos ere upartiske, give den Forsikkring, at der i Europa neppe ere saa faste Pladser som Theresienstad og Pless. Aldrig har man før drevet paa Fæstningsbygningen med saa megen Jndsigt. Forsigtighed og Oekonomie tillige. J dette Aar have 27000 Arbeidere og 500 firespændte Vogne i begge Fæstninger været i Bevægelse. Til andre Tider og i andre Lande skulde dette Arbeide have kostet 100 Millioner, under Joseph vise og oekonomiske Bestyrelse koster det ikke over 20 til 25 Millioner, som ere blevne udgivne i Bøhmen sølv. Den 24de October. Aldrig for var vore Residentsestad opfyldt med saa mange Krigsrygter, som den har været siden Keiserens Tilbagekomst fra Ungern i Gaar Eftermiddags. 6 Jnfanterie-Regimenter og 4 Artillerie-Compagnier skulle gandske sikkert til ethvert Øyeblik holde sig færdige til at bryde op.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Den her værende Bank modtager, som bekiendt, allerede siden 2 Aar ingen Kapitaler meer, og man forsikkrer derhos, at naar der inden et Aar ingen Krig bryder ud skal Keiseren have besluttet at udbetale alle i Banken og Kaaberamtet liggende Kapitaler, og aldeles ingen fleere at lade modtages, for derved at formaae Kapitalisterne til at anvende deres Penge til Handelens Opkomst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Tyrkene skulle nu virkelig have tilbuden Keiseren at afstaae en District af 18 tydske Mile ved Unna, men ville dermed ikke afgive Fæstningen Wichaez, som Keiseren dog forlanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Man taler om et nyt Project, efter hvilket alt Privat personers Sølvtøi skal bringes til det keiserl. Myndthuus- og stemples der. Stemplingen skal betales med 20 Kreuzer for hvert Lod. For at bringe ret mange Penge i Omløb, skal Myndtamtet betale 6 Kreuser meer for hvert Lod Sølv, end Guldarbeiderne, men i Forveien trække Stempelpengene fra, følgelig skulde Privatpersoner paa ethvert Lod dog tabe 14 Kreuzer. Man er nysgierrig, om dette Project skulde gaae i Opfyldelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Dysseldorf, den 28 October. Det hele hidtil værende System i Holland skal forestaae en stor Forandring. Til at faae Feldmarskalkens Sted igien besat skal en stor Konges Broder synes at være den nærmeste. Dette bliver endnu sandsynligere ved det Rygte, at Staterne ved deres nærværende Tvistigheder me Keiseren ikke skulde være utilbøielige til at begiere et Korps Tropper, og tillige en erfaren General til Commando over deres Leire, af bemeldte store Monark. Forommeldte Prindses Fortienester, som en erfaren Feldtherre, ere saa bekiendte, og hin Monarks Troppers Tapperhed saa afgjort, at man ikke kan andet end ønske Hollænderne til Lykke, naar denne Underhandling lykkes dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Fra Schweiz, den 25 October. Roligheden vil endnu ikke ret indfinde sig igien i Canton reyburg. De der værende Borgere og Landsbyefolk have gandske urigtige Begreber om Friheden. De trende i Nærheden beliggende med Freyburg nær forbundne Cantoner, Bern, Lucern og Solothurn, betage vel de uroelige Hoveder Magten til at begynde nyt Oprør, men der ulmer dog en Jld under Asken, som let kan udbryde i lys Lue.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Fra Østerrige, den 27 October. Den hollandske Gesandt i Wien, Greve af Wassenaer har afskediget adskillige af sine Betiente, og ladet sine bedste Sager indpakke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Keiseren har i samtlige Arvelande givet Tobaksplantningen frie, dog under den Betingelse, at alle Bladene maa sælges til Tobaksforpagterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Fra Donau, den 27 October. Følgende ere Navnene paa de Regimenter, som skulle marschere til Nederlandene: Preis, Deutschmeister, Til lier, Langlois, Stein, Thurn, Migazzi, Tercy og Bender. Reqvisitorialierne angaaende Giennemmarschen skulle allerede før Keiserens Ankomst til Wien have lagt færdige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Af en Skrivelse fra Wien, den 27 October. Den hollandske befuldmægtigte Minister ved det keiserl. Hof, Greve af Wassenaer, erholdt den 20de d. M., om Aftenen sildig en overordentlig Coureer fra Haag og forføiede sig strax til Fyrst Statskanzleren, med hvilken han havde en lang Samtale. Til samme Tid ankom ogsaa en Stafette fra Bryssel, og derpaa blev en anden affærdiget til Hs. Majestæt, Keiseren, som endnu befandt sig i Ungern. Depescherne angaae Tildragelsen paa Schelde med Brigskibet Louis, og den hollandske Ministers Conferentse havde de Undskyldninger til Gienstand, som Generalstaterne angaaende dette Tilfælde forelægge Monarken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Prag, den 30 October. Af sikkre Kilder kunne vi berette, at der allerede er givet adskillige bønske og andre Regimenter Ordre til at bryde op til Nederlandene. J det Østerrigske ere tvende af dem virkelig afmarscherte. J Provindserne er alt i denne Henseende Fornødent strax bleven bekiendtgjort ved Landscollegierne, og vi have nu vigtige Tildragelser at vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Haag, den 30 October. her værende Onsdags Gazette læses følgende: "De mange Bevægelser og Marscher i de østerrigske Nederlande vise sikkerlig krigerske Hensigter; det er alleene uvist, om de skee til Angreb eller blot til Forsvar. Det første er endnu lidet sandsynligt, da Besætningerne til Sluys, Sas van Gend, Hulst, Mastricht, Herzogenchusch osv. ere for stærke til at en middelmaadig Armee skulde kunne udrette noget imod dem. Fortet Lillo kunde formedelst sin Nærhed og Beliggende allene være een af de første Gienstænde for et Angreb, men de Forholdsregler, som Republiken daglig tager, sætte dette vigtige Fort efterhaanden i Stand til at afslaae et pludselig Angreb, og man er endnu ikke uden Haab, at kunne ende Tvistigheden uden saadanne Yderligheder. Coureren, som man ufortøvet venter fra Wien, vil afgiøre dette En vigtig Punkt er det, hvilken herved har været den angribende og hvilken den fornærmede Part. Denne Punkt er saa meget vigtigere, da det østerrigske Huses Overhoved, ifald det kan bevises, at Republiken først har angreben samme ved Kanonskudet paa Schelde, er berettiget til at fordre den i Traktaten af 1756 stipulerte Hielp af Tropper af Frankerig, hvilket vilde sætte sidste Magt i Forlegenhed." Angaaende Maaden, paa hvilken Modstanden imod Hs. keiserl. Majestæts Fordringer er bleven udført, saa kan man uden Frygt paastaae, at den Synspunkt, under hvilken denne Begivenhed forestilles i de overordentlige Supplementer til de brysseler Tidender, ikke er gandske rigtig. Det er bekiendt nok, at Capitainen paa Brigskibet Louis paa en venskabelig og anstændig Maade adskillige Gange er bleven anmodet og formanet til, i Følge Republikens Befalinger, at vende tilbage, og at der paa sammes Vægring er skeet et blindt, siden et skarpt og tilsidst flere Skud paa Skibet, med dog med tilstrækkelig Varsomhed, at ingen er bleven farlig saaret, og Skibet ikke synderlig beskadiget; hvorved endnu er at merke, at intet andet Middel var tilovers, for Republiken til at forsvare en saa vigtig Besiddelse.""Den Jndvending, som kunde giøres af Naturens Ret, forsvinder ogsaa let ved den Betragtning, at man aldrig har gjort nogen den Ret stridig, hiemme og i Skiødet af sine Besiddelser at giøre saadanne Anstalter, som syntes ham tienlig til hans særdeles Velstand, at denne Ret tilkommer enhver Magt i lige Grad, og at det i Kraft deraf er en Følge af bemeldte ustridige Ret, at man i Leiserens Nederlande finder saa mange Tolde, Barrierer o. s. v., uden at nogen Naboemagt er berettiget til at klage derover. Til Slutning bemerkes endnu, at meer end een høitidelig Traktat forsikkrer Republiken denne Ret, og at Traktaternes Jagttagelse stedse har været ethvert sælskabelig Systems Grundstytte, og bestandig vil forblive det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Altona, den 5 November. De i Dag indløbne Efterretninger fra Bryssel og Ostende melde, at et nyt Fartøi udrustes i Ostende paa brysseler Gouvernementets Befaling, som skal giøre et Forsøg, om Hollænderne endnu engang ville forhindre Farten paa Schelde. Tillige melder man, at der paa 4 Cuttere, som Hollænderne have kiøbt i Ostende, sammesteds er gjort Beslag. J Mastricht arbeider man siden en Coureers Ankomst fra Haag Dag Nat, for at forstærke de gamle Batterier, anlægge nye &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
En sikker Particulairskrivelse fra Bryssel af 29de October melder den med Længsel forventede Coureers An last sammesteds fra Wien, over Lyttich og Løven, og tillige: At Keiseren har besluttet og erklæret Krigen imod Holland; at Baron af Reischach skal have forladt Haag, og at et keiserligt Korps d'Armee paa 80000 Mand ventes i Nederlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Den i Dag Kl. 12 ankomne hollandske Post melder, Der er ankommen en Coureer fra Greven af Wassenerfra Wien til Haag med den Efterretning, at Keiseren har erklæret: Han vilde sende 40000 Mand til Nederlandene for at forskaffe sig selv Ret. Strax efter denne Conreers Ankomst havde de høie Collegier i Haag tvende Gange været forsamlede. Man har besluttet en Forøgelse af Landtropperne paa 20000 Mand; til Stædernes Regentere er ogsaa skikket Ordre, at sætte Landet under Vand i Nødsfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
J Øvrigt vare alle Ting i største Bevægelse i Holland ved Postens Afgang. Baronen af Reischach havde virkelig den befaling fra Bryssel at forlade Haag. Alting var indpakket hos ham, dog heder det, at man endnu venter en anden Coureer fra Wien med Svar paa de yderlige Bestræbelser, som Marqvis af Noailes skal anvende paa at bringe Keiseren til fredelig Sindelav. Der var ogsaa ankommen en Coureer fra Paris i Haag med Jndholdet af de imellem Prinds Heinrich og Baronen af Brantsen holdne Conferentzer, ogsaa en Coureer fra Cassel, hvor de landgrevelige Tropper i complet Stand, ere marschfærdige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Den 3die September d. A. er Candidatus Juris, Andreas Grøn, forundt allernaadigst Bevilgning at være Procurator i Nørre-Jylland. Den 3die November er Lieutenant, Hans Christian Lohmann, allernaadigst beskikket, til Told-Jnspecteur paa Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
J Tallotteriets 421de Trækning her i Staden udkom i Gaar følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
AVERTISSEMENT. Torsdagen den 18de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, skal efterfølgende, afg. Hr. Nicolaus Christian Hopffners og Enkes fælleds Stervboe tilhørende, nemlig: fiirsætlig Kareth, indvendig betrukken med rødt Klæd og heelt Glas. i nye Arbeids-Vogn til 2 Heste. i nyt complet Seeletøi. i gammelt dito. 2de Vogn=Hopper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-12
Ved Auction bortsælges udi Stervboets Gaard i Skindergade No. 36, imod Betaling ved Annammelsen, eller naar Vedkonmende paafordrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
havns Aar. mu man Post-Tidende Mandagen, den 15 November. deres Mayes aarlig og Setter, 20 A. M. Hortner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
London, den 29 October. J en af de sidste Raadsforsamlinger ved Hoffet er bleven sluttet, formedelst de nu værende Tvistigheder imellem eiseren og Republiken Holland, at holde en brittisk observationsflaade i Dynerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
De sidste Beretninger fra Dublin melde den høistubehagelige Tildragelse, at en Commando af 20de Regiment, som laae i Garnison til Cashel, har fundet en stærk Modstand, da den efter Forlangende af Civiløvrigheden skulde giøre Bistand ved at tage nogle hidtil omtvistede Landstrækninger i Besiddelse. 5 Soldater ere blevne dræbte og 11 saarede derved. Hiahsheriffen i Grevskabet Dublin er i Prussiastræde i Dublin bleven overfalden af Stratenrøvere og berøvet sin Børse og sit guld Uhr. De Snighandlere, som for Fremtiden sætte sig imod de kongel. Skibe med Kanoner, skulle behandles som Søeuvere og sættes i Fængsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Det i de keiserlige Arvelande udgangne Forbud imod de engelske Manufakturvahre er en ubehagelig og haard Afbræk for vor Handling. Jmidlertid er det ikke allene engelske, men ogsaa andre udenlandske Vahre, som ere forbudne i de keiserlige Arvelande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Wien, den 30 October. Til den uundgaaelig ladende Krig med Holland, skal Keiseren allerede have anviist 30 Millioner Gylden. Den til Nederlandene bestemte Armees Styrke angives paa 85000 Mand. De her værende Regimenters Afmarschering er fastsat imellem 1ste og 5te November. Heele Touren til Nederlandene er inddeelt i 66 Dagemarscher, hvortil der med Rustvognene torde udfordres næsten 3 Maaneders Tid. De her værende Officerer lade ivrig arbeide paa deres Eqvipage; flere end 60 af dem have bekommet Heste skienkte af Keiseren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Den hollandske Gesandt, Greve af Wassener, er indtil i Dag endnu her, men fuldkommen reisefærdig. Hvær vingen drives stærkt hos os, Alle Conscriberte ere indkaldte; i adskillige Provindser oprettes Friekorpser, og Tallet paa de til Nederlandene commanderte Croater angives til 18000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Den her værende Tidende for i Dag giør følgende Bemærkning i Henseende til Stridigheden med Keiseren. Det er ikke mueligt, at Keiseren kan blive den angribende Part, da Hs. Majestæt allerede er den Angrebne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Haag, den 30 October. J Gaar Aftes er Hs. Durchl., Prindsen af NassauWeilburg, hollandsk General af Jnfanteriet og Gouverneur i Mastricht, efter Forlangende af deres Høimægtigheder, Generalstaterne, indtruffen her, for at bievaane Conferentserne, hvori der skal handles om de Forholdsregler, som man har at tage, ifald Hs. keiserlige Majestæt skulde angribe de hollandske Grændser. Fra Republikens Side vil man saa længe gaae defensive til Verks, indtil samme bliver tvungen til at bruge Repressalier. J øvrigt blive Generalstaterne ved deres Beslutning, ikke at tilladt Skibsfartens Friehed paa Schelde, men haabe ved Forslag at bevæge Hs. keiserlige Majestæt til at afstaae fra sit Forsæt. Det keiserlige Svar er endnu ikke indtruffet, imidlertid fortfares med Anstalterne til Landets Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Den 2den November. Efterat en af Greve af Wassengers Huusbetiente i Løverdags tidlig er ankommen, som Coureer, fra Wien med den afgiørende keiserlige Erklæring, at Keiseren ikke vilde afstaae fra den forlangte frie Skibsfart paa Schelden, men vilde sende 40000 Mand til Nederlandene, for at forskaffe sig selv Ret, have Omstændighederne her meget forandret sig. Den keiserl. Gesandt, Baron af Reischach, er i Dag, tilligemed Legationssecretair Døringer, før Dagbrækning virkelig afreist herfra, men har dog for det første efterladt sin Privatsecretair Bouwmann og nogle andre Betiente, den katholske Gudstieneste i hans Gesandtskabskapelle skal ogsaa vedvare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Foruden den besluttede Formeering af Republikens Tropper med 20000 Mand, skal ogsaa hværves et Korps lette Tropper af 1800 Mand Husarer og Jægere, som Rhin greven af Salm skal commandere, og som i Følge Kapitulationen allene for Halvdeelen kan reduceres i Fredstider. Det Rygte, at et anseeligt Korps af fremmede Tropper skal træde i vor Sold, vedvarer, og man taler ogsaa om brunsvigske og andre tydske Tropper. Til de ubekræftete Efterretninger hører, at Prindsen af Nassau-Weil burg skal erholde den ledige Feldtmarskalspost, at en stor tydsk Prinds skal commandere den hollandske Armee, og at en stor tydsk Monark har lovet Republiken Hielp. Gouvernementet af Herzogenbusch har General von der Dussen erholdet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Det af den sidste pariser Coureer medbragte Jndhold af Conferentsen, som vor Ambassadeur i Paris har holdt med Hs. kongelige Høihed, Prinds Heinrich af Preussen, og med Greven af Vergennes, skal indtage henimod 60 Sider i Folio.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Fra brysseler Gouvernementets Side venter man nu daglig et Manifest med Keiserens formlige Erklæring, at han intet forlanger imod Republikens Rettigheder, men alleene det, som tilkommer ham efter Naturensret, og hvorfra han ikke vil afstaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Den 6te November. Strax efterat Generalstaterne i Tirsdags havde affærdiget Ordre til deres Ministre, Wien og Bryssel, at forlade deres Poster uden at tage Afskeed, have de tilsendt det franske Ministerium en udførlig Beretning om alt, hvad der er forefalden, og tillige gjort Ansøgning hos Hs. allerchristeligste Majestæt om en hastig og mægtig Hielp. Hos de andre Magter, som have garanteret Traktaten af 1731, og især hos Hs. preussiske Majestæt, skal være gjort samme Ansøgning. Ved en aparte Pakketbaad er ogsaa en stor Depesche bleven skikket efter den til London afgangne Republikens Minister, Baron af Lynden, hvori, som man siger, de Forbindtligheder reclameres ved Cabinettet til St. James, i hvilke londoner Hoffet have indladt sig ved den allerede anførte i Aaret 1731 til Ostende sluttede Tractat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-11-15
Paris, den 1 November. Siden nogle Dage blive nye Proviantassociationer, Fourageforanstaltninger og Hospitalsanlæggelser oprettet. Deslige Anstalter ere gemeenligen Forbud for Campagner, som drage Følger efter sig; der bliver ogsaa stærkt hværvet, og de i adskillige Stæder af Flandren fordeelte Tropper ere i Bevægelse. Dog troe de fredsommelige Gemytter derhos, at dette ikke skal have slette Følger, og haabe Eftergivenhed fra Keiserens og Republiken Hollands Side.