Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Jtalien. Den münchenske Tidende indeholder en Beretning ompBegivenhederne i Piemont, der, som man seer, tillige skal være en Retfærdiggjørelse for Regjeringens Fremgangsmaade og benævnes et diplomatisk Actstykke, uden videre Angivelse af Grundene til hiin Benævnelse. Dets Jndhold er følgende. I det Øieblik, da Kongen besteg Tronen, dannede sig i hans Stater en Sammensværgelse, hvis Hensigt var at omstyrte Regjeringen og sætte en Republik i sammes Sted, Politiet kom paa Spor efter dette Complot og efter nogle Maaneders Forløb opdagede man, at sammes Middelpunkvar i Kongens eget Pallads, hvor Nogle af Livgarden havde fattet den høiforræderske Beslutning at bringe ham af Dage Efterat man var kommen til Kundskab om, at Antallet paa de Sammensvorne var ubetydeligt, og at de ikke i Udlandet havde nogen Forbindelse eller Understøttelse, troede Kongen at kunne vise Naade mod dem uden Fare for hans Staters Sikkerhed. Han indskrænkede sig derfor til at indspærre Hovedet for Sammensværgelsen i Fortet Fenestrel- og at bortfjerne 20 Livvagtsofficerer, som vare indviklede i Sammensværgelsen, fra Armeens Rækker. Mod de Borgere, der ved denne Leilighed vare blevne noget compromitterede, fandt ingen Forfølgelse Sted. Neppe vare 2 Aar henrundne siden Souverainen udøvede hiin Høimodigheds og Mildheds Handling, da Cheferne for forskjellige Corps indberettede en ny i Armeens Jndre anstiftet Sammensværgelse, hvis Øiemed var at dræbe Overofficererne, for at sætte det Subalterne og Underofficererne i hines Plads og omstyrte hele Tingenes nærværende Orden. Frivillige Udsagn saavelsom Politiets Undersøgelser bragte derpaa for Dagen, at dette Complot stod i Forbindelse med en Revolutionsplan, af megen Omfang saavel i Ind, som Udlandet; i sidste Henseende fik Regjeringen snart nye Oplysninger ved det Efterretninger, som indløb fra Tyskland, Schveiz og Jtalien, Under disse Omstændigheder fandt Kongens Mildhed sig ligesom lænket ved Storheden af den Fare, der truede hans eget Rige saaaelsom Nabolandene. Han kunde ikke dølgen for sig selv, at hurtige og strænge Exempler vare det eneste Middel til at undertrykke den Flamme, som truede med at bryde ud og som Jntet havde kunnet standse, hvis man indrømmede den Tid og Leilighed til at udbrede sig til Armeens øvrige Deele. Det for største Delen velsindede og Kongen hengivne Publicum fordrede desuden Ret og Complottets Undertrykkelse. Kongen befalede derfor, at de Skyldige skulde dømmes af Divisionskrigsretter, hvilke efter vore Love ere de competente Domstole for slige Forbrydelser. Saaledes tog man da fat paa Sagen paa forskjellige Steder paa eengang; Undersøgelserne foregik overalt i de lovbestemte Former. Divisionskrigsretterne er iøvrigt en gammel Jnstitution i de sardinske Stater; i enhver slig Ret præsi derer en General; den bestaaer af Stabsofficerer og 2 Captainer samt en juridisk Embedsmand som Auditeur, der forelægger den Tiltalte Spørgsmaalene og leder Undersøgelsens Gang. Forhandlingerne ved samme ere tillige offentlige, hvorpaa Processerne, der forefaldt i Genua, kunne tjene som Prøve; Domsalene vare stedse opfyldte med Mennesker, som først opfordredes til at forlade samme, naar Afstemningen skulde finde Sted. Hvad de Personer angaaer, der ikke høre til Militairstanden og som dømtes ved disse Krigsretter, da vare de beskyldte for Ophidselse og For ledelse til forbryderske Handlinger, og som følge deraf efter Lovene underkastede de samme Domstole; det vilde desuden være uretfærdigt, hvis de, der forførte Militairpersoner, skulde behandles med mere Skaansel end disse selv. Jød rigt er hidtil kun 57. Personer arresterede, af hvilke 12 er dømte til Døden. Disse sidste have alle tilstaaet deres Forbrydelser og erklæret, at de fortjente den dem tilkjendte 4 Straf. Foruden de Arresterede have 2 Officerer, 6 Underhofficerer og henimod 200 Jndivider af forskjellige Stænder, taget deres Tilflugt til Udlandet, hvorved de selv have gjort sig mistænkte for Deeltagelse i hiint Complot, det er imidlertid rimeligt at endnu Adskillige ere blevne tilbage i Landet. Dette er en sandfærdig Beretning om de Omstændigheder, der foregik og ledsagede den i Mai d. A. opdagede Sammensværgelse i de sardinske Stater, i hvilken Henseende i adskillige Journaler Facta deels ere forvanskede, deels overdrevne og saaledes den offentlige Mening skuffet.