Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-04-05
Den Østerrigske Jagttager har nylig meddeelt et udførligt Stykke, hvori den tilkiendegiver sin store Tilfredshed med det nye Franske Ministerium, som saa bestemt har erklæret sig for Fredens Vedligeholdelse og imod Udbredelsen af Revolutionsaanden over hele Europa. Det Østerrigske Cabinet har nu foretaget sig et afgiørende Skridt ifølge den Tillid, som Ministerforandringen i Paris har indgydet det; thi en Coureer har den 25de Marts overbragt følgende Efterretning til Vien, som Cavalleriegeneralen Baron v. Fri mont har afsendt fra Bologna den 21de Marts Kl. 1 om Eftermiddagen: J dette Øieb ik rykker Hs. Majestæt Keiserens Tropper ind i Bologna under Folkets Jubel og Tilstrømning. En Deputation, som Kl. 9 om Morgenen var kommen Generalen i Møde, havde bedet om Skaansel forStaden. De bevæbnede Jnsurgenter havde allerede Dagen tilforn forladt Bologna og trukket sig tilbage til Forli. Man ventede endnu samme Aften Cardinal Oppizoni, for at sætte den pavelige Regiering paanye i Gang. - Ved denne Efterretning kan man nu forbigaae at omtale alle de Beretninger, som Aviserne indeholde om hvad Jnsurgenterne have taget sig for, om deres Planer, deres Fægtninger med de pavelige Tropper og om Tilstanden i Rom, men alle disse Spektakler kunde have været forebyggede og derved tillige mange Menneskers Ulykke, naar derhavde hersket meere Fasthed i det Franske Cabinet, og Udenlandskministeren ikke saa ofte og saa lydelig havde sagt, at Frankerige ikke vilde taale nogen Jntervention. Man har ogsaa bebreidet, ham dette i de Deputeredes Kammer, og da han svarede: at der var Forskiel paa at give sit Samtykke til hvad en anden Regiering vilde foretage sig og paa at begynde en Krig, saa udbrød mange af Kammerets Medlemmer i en lydelig Latter; og man mener nu at Ministeren vil nedlægge sin Post. Det er ellers besynderligt nok at Journal des Debats, som er ganske ministeriel, indeholder under 26de Marts et udførligt Stykke for at demonstrere at det er Frankeriges Pligt at beskytte Jtaliens Uafhængighed mod Østerrige. Man veed nu ikke om Østerrigernes Marsch til Bologna er foretaget med det Franske Cabinets Samtykke eller uafhængigt af samme. – Dersom den Franske Regiering har Lyst til Krig saa mangler den ikke paa Tropper; thi ifølge en Jndberetning fra Krigsministeren til Kongen udgiør Armeens Styrke 434, 146 Mand og 91,797 Heste; heri er dog ikke regnet Udlændingernes Legion, et nyt Chasseur=Regiment, 75 Gensdarmer Brigader til Fods og til Hest for at bevogte Sønden og de 80,000 Mand som ere indkaldte af Classen for 1830; Armeen er nu næsten dobbelt saa stærk som dengang da Krigsministeren tiltraadte sin Bestyrelse, og de overordentlige Udgivter paa den udgiør over 226 Mill. Franker. Det liberale Partie har spurgt i Kammeret, og især Journalerne som ere i høi Grad utilfredse med det nærværende Ministeriums Principer, hvorfor Frankerige skal holde en saa uhyre Armee, og anvende derpaa saa uhyre Omkomninger naar Alting dog skal forblive paa Fredsfod. Men saa ganske paa Fredsfod forbliver den Franske Armee dog ikke; thi den begynder at føre Krig paa en ganske nye Maade. Man veed nemlig: at den belgiske Regiering vil ikke give Slix paa Storhertugdømmet Luxemburg, og at de andre Magter og især det Tydske Forbund, ville ikke tillade den at beholde det; men Belgierne kunne ikke ved egen Kraft modstaae saamange og saa store Antagonister, og den Franske Regiering vil ikke intervenere; men hvad skeer: mirabile dictul den Franske Armee deserterer over til Belgien. J de sidste 3 Uger ere næsten hver Dag ankommen 50 til 100 Mand Franske Soldater i enkelte Hobe fuldkomment bevæbnede med Over og Underofficeere. Saasnart disse Deserteure ankomme over den Belgiske Grændse blive de strax fordeelte omkring i Fæstningerne som Garnisons Tropper, saaledes skulle allerede 3000 Md. være ankomne. Man frygter for i Holland at der saaledes kunne ankomme 300,000 Deserteure, som naar de have fuldført deres Expedition og spoleret Holland, kunne erholde den sædvanlige Desertionspardon og vende tilbage til deres oprindelige Armee. Man kalder disse Optøier en fatal Comoedie; men Sagen er vel at en Tragoedie forestaaer; thi den hele Bayeriske Armee skal sættes paa Krigsfod, og man siger: at en Tydsk Forbundsarmee paa 60,000 Mand skal opstilles paa Grændserne af Storhertugdømmet Luxemburg, for at vaage over at den Londonske Conferenceprotokol angaaende Storhertugdømmet, som Forbundsstat, skal blive exeqveret, og der maae nok være noget sandt i dette Rygte, da saavel Senatet i Bremen, som i Hamborg har ladet publicere en Jndbydelse til frivillig Hvervning til det Contingent, som disse Stæder skulle stille til Forbundsarmeen - J Brüssel, Gent og flere belgiske Steder ere meget betydelige Uordener forefaldne i Anledning af at nogle høie Officere have søgt at stemme deres Soldaer for Prinsen af Oranien; nogle af disse Officere ere arresterede, og Pøbelen har plyndret flere Huse.