JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Paa Lloyds Kaffehuus i London er den Efterretning opslaget, at de Portugisiske Tropper have rømmet Bahia den 2den Juli. Efterretningen er bygget paa følgende Udsagn, Capitain le Matre paa Skibet Courier, som i 49 Dage er ankommen fra Rio de Janeiro til Jersen havde den 7de i Søen mød Transportskibet Louisiana, som var bestemt fra Bahia til Lissabon, hvis Capitain fortalte: at General Madeira havde den 2den Julii forladt Ba bin, og indskibet sig med alle Europæiske Tropper ombord paa Krigs- og Koffardieskibene, hvoraf 61 laae i Havnen, med alle Kostbarheder fra Kirkerne, og alle Sager af Værdie, som kunne bringes bort, og at Lord Cochrane havde ladet ham uforhindret passere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Det Engelske Blad Times indeholder følgende Betragtning: For kort Tid siden talte Journal des Debats om de forskiellige Systemer med Hensyn til de Spanske Anliggender, hvormed England forlyster sig i sin politiske Lediggang. Denne i saa høi Grad stiklende Phrase skal ikke saasnart blive forglemt, da den udtrykker et vigtigt Factum, som dagligen bliver klarere for Politiker af alle Classer, nemlig, at England, som ved sine Skatte og militaire Anstrængelser, gav Continentet igien sine forrige Herrer og de gamle Misbrug, har tabt al Magt over dette Værk af sine Hænder. Denne Sandhed er saa vel bekiendt, at den ikke kan skiules; ja at ingen mere søger at skiule den. Da for kort Tid siden en Fransk Minister blev ved en Samtale om de Spanske Anliggender spurgt: Hvad vil England sige til en Gjenoprettelse af en, de Franske hengiven, absolut Regiering, ligesom til deres militairiske Occupation af Spaniens Havne og Fæstninger, saa svarede han: Hvad vil Genf sige dertil, Thi England besidder ikke større Magt paa Fastlandet, end en Sveitserisk Canon; dets Statsgield, dets neenige Ministerium og dets Jrlandske Katholiker, give det nok at bestille. Det før ikke tilkiendegive nogen Mishag; thi det maae bestandig være paa sin Post formedelst en anden Magt. (J de Franske Blade har der været talt meget om en stor Uenighed i det Engelske Cabinet imellom Grev Liverpool og Hr. Canning paa den ene Side, og Storkantsleren Lord Eldon og hans Venner paa den anden.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Hertugen af Angouleme er den 16de August Kl. 11 om Formiddagen ankommen til Puerto Santa Maria. Den 17de har han mønstret Tropperne, som brænde af Begiærlighed efter at slaaes med Jnden. Umaadelige Forberedelser ere trufne og at er færdigt til at angribe og bombardere Cadix, dersom de Cortes skulle vægre sig ved aldeles at underkaste sig. Den 18 holdt han Krigsraad med alle Generalofficererne ved Armeen og modtog Efterretning om at Kongen og den Kongelige Familie i Cadix befandt sig vel; men at det ikke er sandt at Dronningen er frugtsommelig, som man havde sagt. Staden Algestras havde capituleret den 14de. Den 26 August var det Rygte udbredet paa Børsen i Paris at Hertugen havde fra Pro. Sta Maria skrevet til Kongen af Spanien, og man forventede de lykkeligste Følger af Hs. Majestæts Svar. J London vil man vide, at Hertugen havde sendt en Parlamentair med Forslag til de Cortes, men som de havde vægret sig ved at modtage naar Generalissimus ikke tillige var bemyndiget til at tilbyde Englands Mægling. Ogsaa vil man vide i London ifølge paalidelige Beretninger fra Cadix, at der ere to Par thier imellem de Constitutionelle, hvoraf det eene under Augustin Arguelles Jndflydelse ikke vil høre om nogen Underhandling med de Franske, og smigrer sig med, at de endelig maae igien forlade Cadix med uforrettet Sag. Det andet Parthie derimod vil underhandle, men under Englands Mægling, og har sendt nogle Fortroelige saavel til Hertugen af Angouleme, som til det Engelske Ministerium, hvilket skal have givet Anledning til at den Engelske Regiering har afsendt nogle Fregatter, for af Menneskelighed at tage de heftige Constitutionelles Personer og Eiendomme ombord, dersom de skulle vedblive at giøre Modstand. Man tilføier; at intet Partie tænker paa ubetinget at underkaste sig eller at overlevere Cadix, og dens Omgivelser til de Franske Tropper. Cadix er rigelig provianteret paa 4 Maaneder, og den Franske Escadre viser sig næsten uvirksom, da det er den umuligt at forhindre de smaae Skibes Ankomst, som fra Gibraltar løbe, langs med Kysten og begive sig til Cadix.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Den 26de Julii blev der gjort et Udfald fra Øen Leon, men det kom ikke til Fægtning, da de Franske Tropper havde trukket sig noget tilbage: Dagen tilforn var en Fransk Jngenieur-Officeer og 8 Troens Soldater blevne tagne til Fange. J den officielle Beretning om Udfaldet den 16de angives de Franskes Tab til 500 Mand; den Spanske Oberst Ca sano blev dræbt i Fægtningen. - Endnu den 13de Julii blev et Kongeligt Spansk Dekret udgivet i Cadix, hvorved de 31 Spanske Grandes, som have underskrevet en Adresse til Hertugen af Angouleme bleve erklærede uværdige til det Spanske Navn, at være Fædrenelandets Forrædere og at skulle fratages deres Titler, Æresposter, Værdigheder og Etandomme, men som deres Arvinger igien kunne erholde naar de giøre sig værdige dertil; de erklæres for ikke eengang at udgiøre Majoriteten af den Spanske Grandessa, og at de havde derfor aldeeles ingen Ret til at paatage sig at repræsentere den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Mange militaire og civile Embedsmænd have renonceret paa deres Jndkomster under Krigen, hvoriblandt ogsaa General Alava.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Hertugen af Angoulemes Dekret bliver nu exeqveret og de arresterede Constitutionelle blive fatte Frihed i de forskiellige Spanske Stæder; men ikke uden betydelig Modstand og Tumult fra de enthusiastiske Royalisters Side. J Bilbao er der forefaldet en Mængde Spektakler i den Anledning; thi de Spanske civile og militaire Authoriteter have gjort Modstand mod Løsladelsen, og 5 til 600 af Troens Soldater brøde ud af Staden, og leirede sig omkring paa Høiene. Det var nær kommen til Slagsmaal imellem Roalisterne og de Franske Tropper, men det lykkedes endelig de offentlige Authoriteter at dæmpe Uroligheden. – J heele Omegnen ved Vittoria, hvor Trappisten driver sit Uvæsen, er gjort Opstand i samme Anledning; den blev ringet i Landsbyerne med Stormklokken, og Fyrsten af Hohenlohe maatte betiene sig af Militairet; han lod Artillerie opplante udenfor Stadens Porte og Patrouiller streife igiennem Gaderne. Embedsmændene i Vittoria bleve arresterede, og Trappisten fik Ordre til at begive sig til Logrono.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Det hedder nu, at de Franske Beleirings Tropper, som ligge for Pampelona, have faaet Ordre til i største Hast at bryde op for at understøtte Fyrsten af Ho Disse Troens Soldater ere ikke heller henlohe. alt for ordentlige; thi selv Regentskabets Gesandt til det Portugisiske Hof Greve Villa Hermosa er bleven paa sin Reise til Lissabon reent udplyndret af de Troens Soldater, som skulde escortere ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
General Capitainen i Madrid Campo Sagrado har seet sig nødsaget til at udstæde en Parole befaling til sine Officerer, hvori han irettesætter dem for forskiellige Uordener, som de have begaaet ved det Kongelige Pallast og i forskiellige Egne af Staden og han siger deri, at deres Forhold tiener til Exempel for Soldaterne, som begaae allehaande Uordener, gaae ind i Værtshusene og forlange alt omsonst, eller trænge selv ind i private Huse. - General Zayas skal have capituleret og Staden Mallaga være besat af Roalisterne. Derimod er det Rygte usandt at Staden Carthagena har overgivet sig; GeneralSorcho, en ivrig Constitutionel, commanderer i den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Der er ingen Bekræftelse indløbet paa, at Grækerne skulle være blevne slagne i Morea, tvertimod er Hr. Blaquiere ankommen fra Corfu til Paris; han var afsendt fra den Græske Understøttelsescommission til Grækenland og han har medbragt de bedste Tanker om dets Forfatning. - Over Wien meldes det som aldeles sikkert, ifølge modtagne Efterretninger af 30te Juli fra Seres og af 25de Juli fra Salonich, at Seraskieren Mehmed Pascha, som er bestemt til Morea, stod endnu med sin Armee ved Larissa den 21de Juli og havde dengang ikke tiltraadt sin Marsch til Morea. Odyssens stod i Leier ved Zeitun; derved ere de af Grækerne forkyndte Seiers Efterretninger foranledigede, som synes at være opkomne deraf, at et lidet Korps, som trængte frem imod Zeitun skal have lidt et Nederlag, uden at dette har dog kunne have videre Følger for Hovedarmeen (men allerede denne Tilstaaelse er ikke ubetydelig). – Fra Constantinopel har man slet ingen Efterretninger uden den: at en nye Plage forøger Jndvaanernes Bekymring i denne Hovedstad; thi hele Skyer af Græshopper have i flere Dage bedækket Markerne i Omegnen af Hovedstaden og fortære hele Jordens Afgrøde. Tyrkerne betragte alle de Ulykker, som møde Hovedstaden som en Straf fra Himlen, og at Profeten har ganske unddraget den sin Beskyttelse. – Fra den Joniske Øe Zante har man faaet Efterretninger, som naae til den 14de Juli, hvori det hedder: at den Tyrkiske Flaade har nu lagt i Farvandene ved Patras en Maaned uden at udrette andet end begaaet nogle Voldsomheder imod neutrale Skibe. Samme Dag som Capudan Pascha løb ind i Bugten, afseilede han med nogle Skibe til Ankerpladsen Basilada lige over for Messolongi, hvor flere Joniske, Jtalienske og Østerrigske Skibe laae for Anker, og befalede, at de skulle alle anholdes fordi de kun laae der for at understøtte Grækerne; nogle Christelige Matroser bleve skudte, da de vilde giøre Modstand. Admiralen lod Capitainerne give Bastonnade og Skibene bringe til Patras, kun besluttede han sig til paa eftertrykkelige Forestillinger fra Engelsk Side at friegive de Joniske Søefolk, men 6 Grækere, som bleve fundne paa en Jonisk Galliot lod han ophænge. Fire Græske Kanonbaade forbleve stationerede bag ved den befæstede Øe Basilada; disse Baade ere ganske smalle, skarpe, vel bemandede og indrettede saavel til at seile som til at roe, de forlade sig paa deres Lethed, da de kunde, saasnart de ville, undskye til Lagnnerne ved Messolongi, hvor de Tyrkiske Skibe ikke kunde komme hen. Ved beqvem Leilighed skyde de derfra frem som Pile og bemægtige sig, uagtet de Tyrkiske Krydsere, en Mængde neutrale Skibe, som styre til Patra, saaledes blev en stor Østerrigsk Brig, Mincio, opbragt lige for Admiralens Næse og forgiæves forfulgt af Tyrkerne, ført til Messolongt og der condemmeret. Ladningen bestod af Riis og Meel af 22000 Spanske Daleres Værdie, 50000 Rdl. i klingende Mynt og noget skiult Munition bleve forefundne. – Capudan Pascha har sat et Troppekorps Asiatere i Land ved Lepanto; men Halvdelen af det skal allerede være blevet oprevet af Grækerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Den 17de April holdt Repræsentanterne for Køiserdømmet Brasilien deres første forberedende Forsamling. 52 Deputerede vare tilstæde. Overcapellanen, Biskoppen D. Jose Cactand de SilvaCoutinho blev udvalgt til Præsident. Han holdt en Tale og takkede for sin Udnævnelse, som han sagde, at være saameget mere smigrende for sig, da han var en født Portugiser, og der befandt sig i Forsamlingen saamange udmærkede Brasilianere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
En Eedsformular for de Deputerede blev antaget; den 3die Mai blev de Cortes Møde aabnet af Keiseren i egen Person, under store Høitideligheder. Keiserens Tale udfyldte syn trykte Colonner. Den 5te blev Biskoppen af Rio Janeiro udnævnet til Præsident for den løbende Maaned og Ministeren for det Jndre Hr. Andrada blev udnævnet til Vice Præsident. J Mødet den 6te blev der forhandlet til et Udkast til en Takadresse. Hr. Aranjo Lima foreslog en Forandring med Han syn til det Udtryk i Keiserens Tale: at han vilde antage Constitutionen vaar den var ham og Brasilien værdig. Men Ministeren for det Jndre traadte frem og formanede til at bevise Tillid til Keiserens Constitutionelle Sindelag og foreholdt Forsamlingen Spaniens, Portugals og de øvrige Sydamerikanske Staters ulykkelige Exempel, hvor man, stræder efter at realisere overspændte Friheds-Jdeer. Forsamlingen antog nu Tokaddressen med den Correction: at den haabede paa Gud, at en Constitution skulde blive udarbeidet, som kunde være den Brasilianske Nation, Keiseren og Forsamlingen værdig. Den 9de blev Adressen overleveret til Keiseren ved en Deputation, hvorpaa Hs. Majestæt meddeelte et meget naadigt Svar. Den 10de og 12te bleve Commissioner udnævnede for de forskiellige Deele af Statsbestyrelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Den Engelske Regiering afsender nu Commissarier til Mexico og Peru for at undersøge om disse Staters Forfatning er saaledes beskaffen at deres Uafhængighed kan erkiendes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Kongen af Neapel er den 6te August kommen tilbage til sin Hovedstad, som blev illumineret og Aftenen paa det prægtigste, den 30te Juli slog Lynilden, ned i det Kongelige Pallast og gjorde Skade i Thronfalen. Capitain Barrelt paa Skibet Lord Ermouth, har under 40 2 nordlig Bredde og 270 vestrig Længde opfanget en Flaske hvori der laae en Seddel med følgende Ord: Nordpol-Expeditionen den 20de Januar 1822; denne Flaske er udkastet i det nordlige Polarhav af Officerene ved Nordpolsexpeditionen. Skibene ligge indfrosne 5 Grader Vesten for Melville Øen; alle ombord befandt sig vel (Capitain Parry laae saaledes dengang Norden for Amerika under 75 N. B. og 115 Vestlig Længde; han var saaledes kommet dengang omtrent 3 Grader længere mod Vesten end tilforn; men da man ikke siden den Tid har hørt noget fra ham, saa er han destoværre efter al Formodning forulykket).J Ostpreusen omkom i Foraaret af Mangel paa Foder 13051 Heste, 202. Oxer, 5386 Køer, 6469 Stykker Unaqvæg, i 597 Landsbyer maatte man tage Straaetaget af Husene for at underholde Qvæget med. – Fra Archangel er i dette Aar blevet indtil Juni udført Varer for over 2000000 Rubler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Den Russiske Keiser har forbudt Godseierne i Polen at sende deres Børn i Jesuiter-Skolerne i de Østerrigske Lande. – Bonapartes forrige Lærer i Mathematik i Militairskolen i Brienne Abbe Lemery er død i St. Petersborg 60 Aar gammel. Uagtet Napolcon havde som Keiser gjort ham meget glimrende Tilbud, naar han vilde komme tilbage til Frankerige, saa foredrog han dog at leve som Privatlærer i Petersborg. Schoet paa Søen ved Pooley i Grevskabet Cumberland i det nordlige England (Af Hr. Hutchinsons Excursion to the Lakes). Vort Skib havde sex Kanoner ombord, imedens vi toge nogle Forfriskninger til os stødte det fra Landbreden og een af Kanonerne blev affyret. Det første Scho blev hort fra en Klippe, som laae ligeover for os, rullede derpaa fra Klippe til Klippe fra Bierg til Bierg og fra een Dal til en anden, førende det aldeeles tabte sig, saasnart det var blevet stille kunde man i et Øieblik høre de fjerne VandfaldsBrusen; men denne Øieblikkelige Stilhed blev snart afbrudt ved det at Echo kom tilbage over de bagerste Bierge, hvor Lyden ligesom Tordenens Rullen vedvarede flere Sekunder førend det blev saa stille, at man igien kunde høre Vandfaldene; men snart hævede sig den fiernere Torden over andre Bierge til høire, hvor den syntes at giennemløbe hver en Dal, hver en Bugt, snart paa denne snart paa hiin Side, med en forunderlig Hurtighed. Da Echoet endelig naaede de Bierge hvorfra Vinden kom, saa blev Tordenen paa engang hørt fra begge Sider af Søen. Paa denne Maade blev enhver Kanons Affyring tydelig gientaget syv Gange; undertiden bleve vi opvartede med Musik af to Valdhorn, hvis Harmonie blev gientaget i enhver Krog hvor der var Echo. Snart efterlignede Lyden er Orgelværks, snart en Fagots og snart en Klarinets Toner. Jmellem de Klipper, som klingede haardere troede man at høre et Posthorn og fra Bugterne og Vandfalderne en yndig Fløite; imedens man tydelig kunde høre Valdhornet i Skovene og Buskene. Det heele store Theater som omgav os, syntes at være fuldt af ætheriske Væsner og at aande en Himmelsk Harmonie. Endelig bleve vi paa nye rystede ved det at alle fex Kanoner bleve paa en Gang afskudte. Endskiøndt vi allerede med Forhauselse havde hørt paa det forrige Echo, saa blev dette dog saameget overgaaet af det sidste, at det er umueligt at beskrive det. Tordenen blev fra alle Sider saa frygtelig kastet tilbage, at kun den Allarm, som Jnstyrtelsen og Omkastelsen af disse uhyre Klippemasser selv vilde foraarsage, syntes at kunne give en Forestilling om den Forvirring og den frygtelige Gienlyd, som den frembragte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Af mærkværdige Dødsfald anmærkes især Conferentsraad og Amtmand i N. og Ø. Amtet, Ridder af Dannebrogen, Stephen Thorarensen, som ved hastig Død blev bortkaldet den 12de Marts d. A. Han var født den 24de August 1754, og havde tient som Amtmand i 40 Aar, paa 2 Maaneder nær, nemlig fra 12te Mai 1783, med udmærket Flid og Embeds-Jver. Til at besørge hans Amtmandskabs Forretninger i Vacancen har Hr. Stiftamtmand Moltke constitueret Cancellieraad Thord Biørnsen, en Mand af fortrinlige Jndsigter og Embeds Duelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Bekiendtgiørelse fra Politiet. Hs. Majestæt Kongen har under 20de dennes allernaadigst rescriberet mig saaledes: Da det, saaledes som Du i en til Vort Danske Cancellie indgiven Forestilling haver antaget, for adskillige af de Personer, der ikke have Formue, fast Næringsvei eller anden Stilling, hvorved de uden Skade eller Fare for det Offentlige kunne ernære sig og som derfor efter Anordningerne ere pligtige at søge Arbeide hos andre, ikke er mueligt at erholde fast Tieneste, og en saadan for de øvrige heller ikke altid strax er at faae i det Øieblik de entlediges fra en foregaaende Tieneste; men det dog vilde være overeensstemmende med bemeldte Anordningers Hensigt, om slige Personer skulde være fritagne for paa anden Maade at søge lovligt Erhverv, saa ville Vi, med Hensyn til hvad Duhar yttret angaaende de Tvivlsmaal, som bemeldte Anordninger og i Særdeleshed Placaten af 3die December 1755 §. 18 foranlediger, allernaadigst have Dig paalagt, at Du haver nøieste Tilsyn med alle Personer, som ere i ovenanførte Tilfælde, og ideligen affordrer dem Rede og Rigtighed for hvoraf de ernære sig og hvormed de beskiæftige sig, samt, naar den Forklaring de desangaaende afgive ikke findes tilfredsstillende, meddeler dem saadanne nærmere Anviisninger og Forholdsregler, der sikkre det Offentlige for at de virkeligen søge lovligt Erhverv. Naar den Paagjældende da ikke inden den ham af Dig forelagte Frist beviser, at han i Overeensstemmelse med det ham givne Tilhold har søgt lovligt Erhverv, bliver han at behandle efter Anordningerne om Løsgiængerie. Hvilket herved bringes til alle Vedkommendes Kundskab. Kiøbenhavns Politiekammer, d. 22de August 1823. A. C. Kjerulff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Beltpassage. Fra den 28de til den 31te August ere udreiste: Til Fyen. Provisor Høfting, Stadshauptmand Andrup med Kone, Cancellieraad og Contoirchef for Kiøbenhavns Vandkommission Monrad, Hesteh. Lassen og Jensen, Cancellieraad og Branddirekteur Theil med Kone og 4 Børn. Til Sielland. Statsmusikuss. Berg og Liebig Slagtermester Schartie og Moses, Generalinde, Castenschiold, Frue Kammerherreinde Cederfeld de Simonsen, Generalmajor Schrødersee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
AVERTISSEMENTS. Udi Stervboet efter afgangne Enke Hedevig Johanne sal. Baggers, vorder Skiftesamling afholdet paa Slagelse Raadstue Tirsdagen den 9de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved der vil blive at tage Bestemmelse om de, ved den afholdne 3die Auction over de Boet udlagte faste Eiendomme under Corsøer Kiøbstæds Jurisdiction, skeete Bud bør tillægges Approbation: hvilket herved bekiendtgjøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret b. 28de August 1823. Birch. Gude
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Onsdagen den 17de September førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over et betydeligt Partie diverse Klæder, som ere forfærdigede i Slagelse Kiøbstæds Arbeidsanstalt. Vederheftige Kiøbere gives 2 Maaneders Kredit. Slagelse den 5te Septbr. 1823. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Løverdagen den 13de September førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, ved en eneste Auction, som afholdes paa Tingstuen i Ringsted, bortsolgt det Skoemager Christopher Lind tilhørende paa Ringsted Sct. Hansgade beliggende Huus med tilhørende Gaards og Haugeplads. De to tredie Deele af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Stedet som tiltrædes førstkommende Flyttetid, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 2den September 1823. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Den Stervboet efter Vognmand Jacob Jensen af Ringsted tilhørende Gaard, beliggende paa denne Kiøbstæds Sct. Hansgade, bortsælges ved 3de Auctioner, som afholdes i Stervboestedet Løverdagen d. 27de September, d. 11te October og 25de samme Maaned, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Ringsted den 2den September 1823. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Fredagen den 12te denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Hr. Kiøbmand Petersens Gaard her i Byen, bortsolgt endeel Løsøre Effecter, bestaaende, iblandt andet, af Mahognie meubler, et Gulduhr i Skildpades Kasse, en Sølv Theepotte dog 21 Lod, Senge- og Gangklæder, samt nogle Bøger, tilhørende Stervboet efter afgangne Cancellieraad J. Person; alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt er den, at ve derhæftige Kiøbere gives 6 Ugers Credit. Skielskere den 2den September 1823. Johnson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Tirsdagen den 9de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 12, bliver paa Tinghuset i Sorøe afholdt offentlig Licitation over Reparationen af Sorøe Amts Andeel af Næsbye Broe, efter Conditioner, som paa Licitationsstedet vil vorde Liebhaverne bekiendtgjorte og forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Sorøe den 2den September 1823. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
Løverdagen den 11te October 1823, om Formiddagen Klokken 11, bliver paa Tingstuen i Ringsted afholdet Licitation, over Opførelsen af en Broe over Aaen ved Wettersløv, paa Landeveien mellem Reg ved og Ringsted. Broen skal have 18 Alens Aabning og være forsynet med Kampesteens Side og Flørmure samt være dækket medfortannede pommerske Bielker og Egeplanker. Steenhugger og Muurarbeidet, saa velsom Tømmer- Sm de- og Brolægningsarbeidet opraabes først særskildt og derefter det samlede Arbeide under et. De nærmere Omstændigheder erfares af Conditionerne og Overslaget, som ere til Eftersyn paa Borgemestercontoirerne i Holbek og Stagelse, paa Vesterbroe No. 27, samt paa mit Contoir, hvor ogsaa Tegningen henhviler. Ringsted den 31te August 1823. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
J Følge Forlig og Execution, efter 1ste Panthavers Begiæring, bliver Antvorskovs Hovedparcel, Hr. Major Jensen tilhørende, beliggende ved Slagelse og staaende for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, 13 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Ager og Eng, med alle derpaa værende Bygninger og Jndretninger tilligemed indeværende Aars Avl af Sæd og Høe med den oppebaarne Tiende – den dertil hørende Skov 4 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn, hvis Areal udgiør circa 330 Tdr. Land – samt Bjergbye Sogns Kirketiende 31 Tdr. 4 Skpr. matriculeret, 222 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. tiendeydende Hartkorn, borsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa Slagelse Raadstue, Formiddag Kl. 10. 1ste Auction, Onsdagen den 24de September. 2den Auction, Onsdagen den 8de October. 3die Auction, Onsdagen den 22de October først kommende. Auctions-Conditionerne, hvorefter Eiendommene bortsælges enten særskildte eller under eet, ere tillige med de ældre Adkomstbreve, og den over Eiendommen afholdte Vurdering, til Eftersyn paa Hr. Justitsraad og Høiesteretsadvocat Bilsteds Contoir i Kiøbenhavn, Store Strandstræde No. 79, samt hos Undertegnede, boende i Slottets gaden her i Byen, hvor nærmere Oplysning om Eiendommens Beskaffenhed meddeles Liebhaverne. Dette bekiendtgiøres i Følge Placaten af 22de April 1817, tillige til Efterretning for de senere Panthavere og øvrige Vedkommende. Slagelse den 26de August 1823. Høyer, Prokurator.