Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-11-26
Udlandet. Norge, Pastor Schrender, der som Missionair opholder sig i Sydafrica, har i et Brev til Norge af 11 Juni meddeelt Følgende om sin Virksomhed der, som vel ogsaa vil interessere her: "Allerede ved dette Aars Begyndelse indsaae S. Nødvendigheden af at forlade sit hidtil havte Opholdsted og drage ind mellem de Jndfødte, især paa Nordostkanten af Kolonien. Han gjorde hertil de fornødne Foranstaltninger, blandt hvilke det Vanskeligste var Vognens Anskaffelse. Denne maatte for største Delen forarbeides i Cap; men bestilt derfra, ankom den for det første to Maaneder senere end den bestemte Tid, og var dernæst saa daarlig gjort, især hvad Jernbeslaget angik, at den først ved et langvarigt og ofte for Helbreden høist anstrengende egenhændigt Arbeide kunde blive brugbar. Dette hindrede da S. fra at tiltræde Reisen saa tidlig som han havde ønsket det, ligesom ogsaa hans Sprogstudium ved hiin nødtvungne og trættende Sysselsættelse led meget Afbræk. "Dog har det, siger han, ingen Dag manglet paa Besøg af de Jndførte, der deels hændelsesviis, deels for at see paa vort Arbeide, have været om os, saa jeg daglig har havt nogen Anledning til at vænne min Tunge og mit Øre til deres Røst. Efter gjentagne Anmodninger har jeg vel adskillige Gange prøvet paa at klæde Sandheden. i dette Folks Tungemaal, men jeg seer dog, at der skal noget ganske Andet til, inden jeg, egentligen talt, vil kunne føle mig istand til at prædike i Sproget, hvorfor min præstelige Virksomhed indtil videre sikkert kommer til at indskrænke sig til længere og længere Samtaler. Jmidlertid har jeg prøvet paa at synge enkelte mig dyrebare, Psalmeqvad paa mit ny Tungemaal, og ihvorvel jeg endnu ikke kan indestaae for Sprogets Correcthed i enkelte Dele, saa har jeg dog forvisset mig om deres Forstaaelighed i det Hele taget. (S. sender en Afskrift af disse Psalmer tilligemed en Udsigt over Alfabetet). Jnderlig havde jeg ønsket at kunne sende de fem CatechismiParter paa Zulusproget, men deels mangler Sproget endnu dertil flere af de ædakvate Begreber og Udtryk, deels er min Sprogkundskab endnu altfor begrændset til at kunne træffe det muligst Rette under hine Sprog mangler." S. leverer en historisk Skitte over Folkets Tilstand i politisk Henseende. Amazulu c. Zuluerne skulle have Navn efter en Høvding; de vare oprindeligen en lille Stamme, der først under Uchaka hævede sig til Hovedfolket over alle omkringboende Stammer, Hanvar en grusom Kriger og blodtørstig Despot, der omsider faldt for Broderen Udinganes Spyd 1828. Denne er blandt Amazuluernes Konger bleven Europæerne mærkeligst. Han fortsatte sin Broders krigerske Operationer og blodige Forholdsregler, men medens hans Hære opererede i Felten overgav han sig selv paa sin Hovedgaard (Umuzi) til Vellevnet. J 1836 tillod han, at de amerikanske Missionairer begyndte en Mission ved den nuværende Grændsestad Utugela og Aaret efter atter en anden Mission længere inde i Landet. Hans Mistænksomhed lagde dog mange Hindringer i Veien for Missionairernes frie Virksomhed, og uagtet der en Tid var to amerikanske og en episkopalsk Missionair, kunde dog Jntet udrettes. Efter et forrædersk Overfald og med grusom Marter forenet blodigt Mord paa en Skare af hollandske Bønder, som under Anførsel af Pieter Retief havde indfundet sig hos Kongen og erholdt Tilsagn og at maatte nedsætte sig i et Landstrøg omkring Port Naval, blev Udingane angrebet af en Hær af de Dræbtes Landsmænd, anførte af Pretorius, og overvundet i et afgjørende Slag. Den 20 December 1838 droge Seierherrerne ind i hans Residents, der for en stor Deel var sat i Brand og folketom. Udingane maatte være glad ved at kunne tilkjøbe sig Fred paa de Betingelser, de hollandske Bønder foreslog ham. Efter Fredsslutningen flygtede den nærværende Zulu-KongeUmpande over til Hollænderne for at søge Beskyttelse imod Broderen Udingane, der efter hiins Foregivende stræbte ham efter Livet. Flere af Kongens misfornøiede Undersaatter sluttede sig til Umpande, hvem endelig det da organiserede hollandske Folkeraad eller Regjering troede sig beføiet til at beskikke til Prindsregent for det Folk, som havde sluttet sig til ham; og da Udingane ikke havde holdt Ord med Opfyldelsen af den omhandlede Fredsbetingelse, der var bleven fastsat til 40,000 Stkr. Qvæg, brød atter en hollandsk Krigsmagt ind i Landet; til den sluttede Umpande og flere misfornøiede Høvdinge sig. Udingane flygtede og blev dræbt i Amazwasernes Land N. O. for Zululandet. Nu blev Umpande Konge paa en Maade under Hollændernes Overherredømme, og har fra den Tid med Haardhed og tildeels grusom Despotisme hersket over sit Folk, af hvilket Mange udvandre til Colonien. Ved Bruddet 1838 mellem Hollænderne og Udingane nødtes de forhen omtalte 3 Missionairer til at flygte og begive sig tilligemed Dr. Adams til Capcolonien, hvorfra Sidstnævnte vendte tilbage til sin Station ved Port Natal 1839. Den anden americanske Missionair, Grout, blev ved sin Tilbagekomst atter sat i Stand til at nedsætte sig blandt Amazulerne, men, da Kongen alt mere vedblev at mistænke ham for at lokke Folk til sig, beseglede sin Mistanke ved blodige Forholdsregler mod sine Undersaatter og tilsidst sendte en Hærafdeling til Grouts Station med Ordre til at ihjelslaae de Amazuluer, som havde vovet at samle sig om Stationen, saa troede Grout sig ikke længere sikker og forlod Landet. En rum Tid efter hans Afreise syntes Umpande meget ugunstig stemt mod Europæerne og saae dem høist ugjerne inden sine Enemærker; i den se nere Tid skal han have forandret sig noget i saa Henseende, og, hvorvidt dette forholder sig saa, beredte Schreuder sig nu til at bringe i Erfaring. (Forts.) Det hedder fra Christiania; For nogle Dage siden hændte sig et sørgeligt Tilfælde i Kjøbmand Hauges Brændeviinsbrænderi her i Byen. En Arbeidsmand, en sund og kraftig Karl, der var lidt beruset, væddede med de i Brænderiet Tilstedeværende, at han gjerne skulde drikke en Dram for hver En af dem". Af dette toges Notits de tilstedeværende Personer taltes, og befandtes at være Tretten i Tallet, - det bestemte Antal Dramme reqvireredes hos en i samme Gaard boende Høker - og disse satte Angieldende tillivs umiddelbart efter hinanden Da han havde slugt den sidste Dram, sagde han, at han gjerne skulde drikke saameget til; men heraf toges dog ingen Notits. Angieldende skulde derefter begive sig ud, men stupede hovedfulds i Porten. Man har ham da ind i Brænderiet paa en Brix, hvor han derefter laae bleg som et Liig uden Tegn til Liv, blev han rød, og Finkelen strømmede nu skummende ud igjennem Næse og Mund, hvorefter Blodet kom den Efter samme Vei - og nu opgav han Aanden!"