JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Udlandet. Dampskibet Hibernia" har bragt Efterretninger fra Nyyork af 2den dennes: Efterretningerne fra Mexico naae kun til 14de December. Den 6te December havde den mexikanske Kongres i Queri; taro holdt en kun slet besøgt Forsamling, hvor der blev besluttet, at bringe den staaende Hær til 20000 Mand, og Rygtet sagde, at en Commissair skulle skikkes til Washington som skulle andrage paa at der sendes Commissairer til Havannah, hvor der skulle holdes en Conferents i Anledning af Fredens Afslutning. Den nordamerikanske General Worth var blevet arresteret, fordi han havde yttret sig paa en subordinationsstridig Maade, angaaende Betingelserne ved Pueblas Capitulation, og havde sagt ne: ger utilbørligt om Generallissimus Scott.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Fra Lissabon meldes under 9de dennes: "De Cortes ere som bekjendt blevne aabnede den 2den Dennes under store militaire Foranstaltninger. Den engelske Gesandt skal Dagen for have indlagt en skarp Protest mod Valgenes Gyldighed, men som man ikke bekymrede sig om, hverken han, eller den franske Gesandt vare tilstæde ved de Cortes Aabning. paa Henkjørselen til Cortes Palladset blev Dronningen modtaget med Taushed; paa Tilbagetouren ille en Uhlan Officer hugge en Person ned, de lod med bedækket Hoved, men kløvede blot hans Hat. De Cortes ere ikke fuldtallige, og endnu et det ikke kommen til Debatter. Den bekjendte Costa Cabral er beskikket til Gesandt i Paris, Hertuen af Tercera er i samme Egenskab forflyttet til Wien, og Hertugen af Saldanha til Madrid. De nye Ministres første Handling var en Note til de 3 intervenerende Magters Gesandtere, hvori det hed: der, at H. M. Dronningen ansaae den affattede Protocols Betingelser for opfyldte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Fra Paris skrives, at Adressedebatten i de De, te puteredeskammer er begyndt, og man seer denne Gang i, yderst stormende Debaner imøde. Allerede det ellers saa rolige Pairskammer viser nu i dets Opposition en saadan Skarphed og Heftighed, at man kan gjøre sig et Begreb om hvad Ministrene kunne vente sig i det andet Kammer. Hertugen af Egissar Kongens Adjutant kom den 6te dennes med Hans Majestæt tilbage fra Drieur og indfandt sig da Dagen derpaa i Bu a reauet i Pairerneskammer, hvor Adresseforslaget blev 1. discuteret. Her udviklede han i en lang Tale de meest paafaldende Anskuelser, han sagde at Frankerig var igjen truet af Radicalismen, at Redningen fra den truende Fare kunde blot findes i en Dictatur, at det conservative Partie maatte samle sig om Regjeringen, og give Kongen, der regjerede med saamegen Viisdom, en Kraft og Midler til at rædde Frankrig; at der maatte sættes en Grændse for Pressens Udskeielser, og at Ban ketter og andre Demonstrationer maatte forbydes. Hvad den udenlandske Politik angik, da var den engelske Alliants, som hidtil havde begrundet Frankerigs Sikkerhed, brudt for bestandig, og man maatte derfor søge andre Alliantser med Continental-Magterne, men hertil fordredes store Garantier, som Regjeringen havde givet ved dens Politik i Schweitz og Jtalien, det conservativ til Partie maatte derfor understytte denne Politik. - Den 11te Januar blev Coder Napoleon, der hidtil gjaldt i Polen, afløst af Coder Nicolai.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Jndenlandsk. - Om Kong Christian den Ottendes sidste Leve bage beretter Berl. Tid. følgende: Allerede flere Dage for Kongens Død nærede Lægerne kun et svagt Haab om hans Helbredelse, endskjøndt der viste sig nogen Alverling i Sygdommens Fremskridt. Men Onsdag Aften var det sidste Tidspunct, da noget virkeligt Glimt af Haab var tilstede. Konge har under sin hele Sygdom igjennem viist en høi Grad af Rolighed og Sjælstyrke, og underkastede sig med Bered billighed de Operationer, som Lægerne fandt nødvendige. Med Resignation har Han sine betydelige legemlige Smerter ved Siden af de mange alvorlige Tanker, som maatte beskjeftige Ham. Hele Torsdag vare Smerterne i Tiltagende, imedens dog de aandelige Kræfter vare fuldkommen usvækkede, saa at Hs. Majestæt ogsaa ud paa Eftermiddagen efter sit Ønske modtog Alterens Sacramente af sin Confessionarius Hs. H. Biskop Mynsters Haand. J denne hellige Handling deeltog Hs. Majestæt Dronning Caroline Amalia, som under Kongens hele Sygeleie med opofrende Kjærlighed trøstede og pleiede sin Ægtefælle og viste Ham under Hans Lidelser en christelig Hustrues hele Ømhed og Trofasthed. Nogen Tid efter tog den døende Konge en inderlig Afsked fra sin hele Familie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Jblandt de Personer, som Christian den Ottende mod dog paa sin Sygeseng, var ogsaa den af Kongen saa høit venererede, bedagede Enkedronning Marie Sophie Frederikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Fædrelandet beretter endvidere: J Dødsøieblikket vare, foruden Hs. Maj. Dronningen, Overhofmarschal v. Levetzau og Geheimestatsraad Adler tilstede. Det kongelige Liig er siden bevogtet af en Adjutant og en Læge; den 21de er dets Defection foretagen, og den 22de begyndes dets Balsamering, hvorpaa det efter vanlig Skik vil blive udstillet paa lit de paaade Det skal af de udstandne Lidelser, være saa udtæret og forandret, at det er vanskeligt nok at gjenkjende, Trækkene. Budskabet om Kong Christian den Ottendes Død overbragtes hans Søn og Efterfølger, der, efter at have taget Afskeed med sin Fader, igaar Eftermiddag havde begivet sig til Christiansborg, af Generaladjutanten, General Ewald, og Cabinetssecretairen, Kherre. Tillisch, hvorpaa den nye Konge tog Hovedetagen i Christiansborg i Beboelse og strax efter modtog Statsraadets Medlemmer og flere døie Embedsmænd, Efter Forlydende have Overbofmarschal v. Lewetzau, Kammerherre Til lisch og Etatsraad Lunding erholdt det Hverv, at tage i Bevaring og ordne den Afdødes Portefenille, Papirer og Brevskaber.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Søndagen den 23de Januar anlægges Sorgen for Høisalig Kongen, og vedvarer i 6 Maaneder. Stiftamtmand, Kherre. Bardensleth fra Odense er ved Stafet kaldet til Kjøbenhavn og betegnes som den, der vil komme til at indtage en høiere (Aalb. Av.) Plads i Forvaltningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Hs. Majestæt Kong Frederik har viist Kjøbenhavns Borgervæbning den Ære og Tillid at overdrage Vagttjenesten paa Residentsslottet Christiansborg til samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
- Hs. Majestæt Kongen har under 21de d. M. allernaadigst udnævnt Præsidenten i det Slesvig Holsteen Lauenborgske Cancelli, Grev Carl Moltke Ruischow, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, til Geheime-Statsminister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Kjøbenhavns Borgerrepræsentantskab venter længselfuldt efter Tilkjendegivelsen af det Øieblik, den kan erholde den kongelige Audients. En betydelig Masse af Jndvaanere, meest af den intelligentere Deel, er samlet for at ledsage dette folkelige Tog til Kongeborgen. - De Stænderdeputerede og forrige Forsamlingers Præsidenter, Prof. Clausen og Etatsraad Schouw, skulle have udarbeidet et Forslag til en fri Forfatning, som vil blive publiceret ved Trykken. (S. Bl.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
- Den 21de de overbragte omtrent 400 Studenter en frihedssindet Opfordring til de i Kjøbenhavn værende Stænderdeputerede og Hovedstadens Borgerrepræsentanter, for deres Vedkommende til Prof. Dr. Clausen. En Deputation tolkede Undertegnernes (Fædrel.) Ønske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Aalborg Byes Stænder- og Borgerrepræsentanter have den 24de dennes berammet et Nøde til Jndgivelsen af en Adresse til Hs. Maj. Kongen. Af en Beretning fra Aalborg af 25de de sees at ovennævnte Adresse er med samme Dags Post indgaaet til Hs. Majestæt Kongen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
- Den 14de de vare omtrent en Snees Herlovianere forsamlede hos en Restaurateur i Kjøbenhavn for at festligholde Herluf Trolles Fødselsdag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Som et glædeligt Beviis paa den fortjente Anerkjendelse, vor store Digter Oehlenschlageefterhaanden vinder i Udlandet, fortjener at anføres, at der for nylig er udkommet en Oversættelse af hans Corregio i det fyrstelige Trykkeri i Belgrad (altsaa formodentlig paa Serbist) ved Dille. Abraamovitz. (Aftbl.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
J Anledning af Misligheder, som have fundet Sted ved Pramfarten mellem Næstved og Karrebeksminde, til at undersøge og paakiende Sagen beordrede Commission har nu afsagt Dom. Ved denne ere afde 96 Tiltalte 6 blevne frifundne, 22 hendømte til Forbedringshuusarbeide fra 8 Maaneder til 2 1/2 Aar, 58 bleve anseete med Straf af Fængsel paa Vand og Brød fra 5 til 6 Gange 5 Dage, og 8 deels med Fængsel deels med Mulcter; 2 af de Tiltalte ere bortdøde forinden Sagens Paakiendelse. En 14-aarig Pige, der skulde confirmeres til Paaske, er sporløs forsvunden fra Flensborg, og Man frygter meget for, at hun har berøvet sig selv Livet. Et forgiæves Forsøg paa at saa fire Skilling tillaans, hvormed hun vilde skjule en lille Forseelse, har formodentlig drevet den Ulykkelige til dette fortvivlede Skridt. - En Gartner, af det bedste Rygte og som heller ikke fattedes Fortjenester, har sammesteds skudt sig. (Flensb. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Sogneforstanderskabet for Kattrup Pastorat har atter i denne Vinter draget Omsorg for, at fattige Børn nyde fri Middagsmad paa de Dage, paa hvilke de søge Skolen - en priisværdig Foranstaltning, der (Horf. Av.) fortjener at efterlignes. - Som Man seer af Justitsraad Ræders Aars beretning, paatænkes der i Horsens Jnddæmning af den saakaldte Flaske. Den af Jngenieur-Capitain v. Wenck dertil forfattede Plan med Kort indeholder 3 forskjellige Forslag. Skeer Jnddæmningen i Forening med den grevelige Eier af Boller, indvindes 164 Tdr. Land; men Omkostningerne ville udgjøre 22,100 Rbd. Foretages Jnddæmningen blot saavidt Byens Marker, strække sig, vil efter den ene Planindvindes 111 Tdr. Land, med en Bekostning af 13,900 Rbd.; efter den anden Plan ville indvindes 88 Tdr. Land, som ville koste 11,900 Rbd. - Fortiden er imidlertid Øiet henvendt paa andre, nærmere liggende og maaskee endnu vigtigere Gjenstande, og formodentlig vil Sagen derfor indtil videre blive stillet i Bero. "Jeg var i Aftes - hedder det i Nord og Syd" – i den Forening, som Haandværkerne i Kbhvn. have stiftet til Standens Dannelse og Oplysning, og jeg blev under Forhandlingerne fornøiet og vel tilmode. Den Vei, Haandværkerne der have slaaet ind paa, vil føre til, al den sociale Fordom, der hersker mod deres Stand, vil forsvinde, hvilken Fordom forresten er saa meget desto besynderligere, som dog Størst delen af Menneskene ere Haandværkere. Fordet Første er det Tilfældet med den ene Halvdeel af Menneskeheden, og det endog med den smukkeste, Alle Fruentimmer lige indtil Prindsesserne, ja uden Tvivl Dronningen selv, forstaae at sye, strikke eller endog væve og deslige, og de Fleste kunne desuden koge, bage m.m. Og en ung Pige eller Kone, der ernærer sig ved Haandarbeide, bliver derfor kun anseet med gunstige Øine i Familierne, medens mange af de samme Familier trække lidt gaa Skuldrene, naar Talen er om en simpel mandlig Haandværker. Og utallige mange Mandspersoner, der egentlig ere Haandværkere, ville ikke ansees derfor. Der er nu f. ErCopisterne. De tilveiebringe dog ved deres Hænders Gierning ikke noget meere aandigt Product, end f. Ex. Bogtrykkerne gjøre ved deres, og ansee sig dog for bedre end Bogtrykkerne. Det Samme kan siges om Mange, der nok saa fornemt kalde sig Digtere, Forfattere eller Sligt. Det synes mig, at de egentlig saakaldte Haandværkere, saasnart de med deres Soliditet forene en vis Kundskabsmasse, i ethvert velordnet Huus, ville stikke disse ud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Skibs og Handels-Efterretninger. Fra Hals skrives under 23de Januar: Norden for Fjorden ligger Jsen 1/2 Miil ud fra Land. Sydefter er næsten intet aabent Vand at see. Fjordisen, uforandret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Med Fallissementer tager det ingen Ende i England, den sidste Post bringer Efterretning om Huset Capill. Headlam & Comps. Suspension i Neweastle. Fra Kornmarkederne i England og Holland er intet Nyt. J Hamborg var det meget flagt; enkelte mindre Partier af Rug og Byg ab danske Havne bleve solgte. (Meddeelt.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Oversigt over Skibsfarten, Skibs-Rhederi, Vare: Importen og Exporten ved Thisted Toldsted i Aaret 1847, tilligemed Oplysning om Told- og CommsumtionsJntradernes samlede Beløb,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Jndklarerede Skibe: Fra Udlandet 121 indenlandske Skibe paa 1514 3/4. Commercelæsters Drægtighed med 1070 3/4 bestuvede Læster; 100 fremmede (7 norske, 2 hollandske, 26 hanoveranske, i oldenborgsk paa 1121 Læster med 542 bestuvede Læster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Fra indenlandske Steder 93 indenlandske Skibe paa 1104 Læster med 425 bestuvede Læster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Udklarerede Skibe. Til Udlandet 153 indenlandske Skibe paa 2226 Læster med 1945 bestupede Læster; 93 fremmede (66 norske, 24 hanoveranske, 1 oldenborgsk, 2 hollandske) paa 1013 1/4 Læsters Drægtighed med 653 3/4 bestuvede Læster. Til indenlandske Steder 49 indenlandske Fartøier paa 450 Læster med 308 bestuvede Læster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Skibsrhederie. J Byen og Tolddistrictet er hjemmehørende tilsammen 42 Fartøier paa 387 Læster, nemlig: fra 2 til 15 Læst. Drægt, 35 Fart, paa 233 Læst. over 30 Læsters Jndførsel. Bomuldsgarn, fra Udlandet . . . 33,809 . Manufacturvarer: af Bomuld, fra Udlandet 21,948 R. - indenl. Steder 365. af Uld, fra Udlandet . . . 7,106 - indenlandske Steder 130 Kaffe, fra Hertugdømmerne . . 2254 - indenlandske Steder. 36,904 -- Udlandet . . 51,868 Sukker, raffineret: fra indenrigske Steder 78207. Hertugdømmerne 33,074.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
- Udlandet . . . 745. raat: fra indenlandske Steder 38,439. Hertugdømmerne 1,894 -- Udlandet . . . 3,256 Sirup fra indenlandske Steder 44,423 Hertugdømmerne 8,392
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
- Udlandet . . . 1,880 Trælast, fra Udlandet 1,435 Læst. indenlandske Steder 174. 4,606 Læst. Viin, fra Udlandet . . . 17777 Virtl. indenlandske Steder 1,919. 3696 Virtl. Af Brændeviin er indført: fra Hertugdømmerne 1373 Pot.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Kjøbenhavn . . 156,490 Steder i Provindsen 107,085 og i Byen er produceret 163,054 - 428,002 Pot. hvoraf er udført . . 40,521 387,481 Pot.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Udførsel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Kornvarer og Frø til Udlandet og Hertugdømmerne: 23,923 Tønder Byg, 2842 Tønder Ærter, 55,624 Tønder Havre, 1175 Tønder Rug, 2162, Tønder Vikker, 1480 Tønder Rapsæd, 440 TønderBankebog, 1264 Tønder Kartofler. Andre udførte Producter til Udlandet og Hertugdømmerne: 56,272 Kreaturbeen, 31,204 8 saltet Flesk, 87 Stykker Hornqvæg og 261 Faar, 14,107 A.s. Kjød, 6023 Potter Mjød, 16,915 J Skind og Huder, 611 Tønder Smør, 79 Stykker Sviin, 65,133 a Uld og 1922 Snese Æg. Jntraderne (efter Fradrag af udbetalte Godtgjørelser: Toldintrader 41,120 - 45 sk. 30,120 - 6 sk. Consumtionsintrader 8,178 – 86 sk. 5439 - 32 sk. 49299 - 35 sk. 35,559 - 38 sk. Forklaring. over Skibsfarten igjennem Agger-Canal i Aaret 1817.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
1. Jndkomne Skibe. England 50 Fart. af 1005 1/2 Læsters Drægtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Norge, 347 Hannover 42 - - 824 1/2 - Curhaven 2 - - 54 1/2 Oldenborg 1 - 26 1/2 Hamborg 16 - 338 Belgien
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Holland Bremen 3 - - 43 Altona 50 - = 811 indl. Steder 59 - 1184 3/4 -J Alt 518 Fart af 1811 1/4 Læsters Drægtighed. 2. Udgaaende Skibe. Norge 341 Fart. af 2787 1/2 Læsters Drægtighed. England 188 – - 3909 3/4 Altona 21 - 270 3/4 Belgien 4 Bremen 6 - - 77 Rusland 2 - 87 Holland indenl. Steder 5 - - 58 1/2 samt Briggen Orion, Capitain Brons, af Leith; der var indkommen for Havari.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
J Alt 571 Fart, af 7346 Læsters Drægtighed, Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Thisted militaire Borgercorps var i Dag samlet paa Kjøbstadens Hovedtorv og aflagde for Chefen Hr. Kammerherre, Amtmand Baron Rosenkrantz Troskabs og Hyldings=Eeden til vor nuværende Konge Hs. Maj. Kong Frederik den Syvende, ved hvilken Leilighed Hr. Kammerherren udtalte den Forviisning, at Borgervæbningen vilde vide at hædre vor bortgangne uforglemmelige Landsfaders Minde ved at vise vor nærværende Konge, hans ophøiede Søn, samme Troskab og Hengivenhed, som den altid har været besjælet af mod hans høisalige Fader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Den med Dannebrogskørset nyligen hædrede Anders Christensen Waadnenn i Gjøttrup i Wester=Han-Herred, har været Sognefoged i 30 Aar og Lægdsmand i 26 Aar. Jcke blot den lange Tid hvori han har forestaaet disse med flere offentlige ulønnede Bestillinger, men og den saares Dygtighed hvormed han har udført dem, i Forbindelse med hans retsindige Caracteer, har vistnok Tænkemaade, stille og be fuldkommen qvalificeret ham til dette Hæderstegn. Sine Pligter i hans offentlige Stilling har han stedse opfyldt med en streng Orden, der paa fæstet Agtelsen for ham og befordret hans Foresanes Tilfredshed og Tillid. Efter Gudstjenesten i Søndags i Gjøttrup blev Dannebrogskorset ham af Amtmanden med en passende Tale overrakt i en særdeles talrig Forsamlings Overværelse. Stedets Præst havde ogsaa taget Anledning til i nogle smukke Ord at skildre den agtværdige Mands mangeaarige hæderlige Virksomhed og Hæder stegnets Betydning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
AVERTISSEMENTS. Herved bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner at min Søn Handelsbetjent Søren Mathiassen Brandt er ved Døden afgaaet i Sundbye pr. Aalborg den 18de Dennes. Thisted, den 22de Januar 1848. Niels Madsen Brandt, At der i Consul W. Jbsens Opbudsboe afholdes en Skiftesamling der paa Contoiret Fredagen den 28de dennes Forn idag Kl. 10 bekjendtgjøres herved.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Byefogedconoiret i Thisted den 13de Januar Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Regnskabet for Skolelærer, Hjelpekassen i Hundborg og Hillerslev Herreders Provstie ligger til Eftersyn for Skolelærerne i 14 Dage fra Dato hos Undertegnede. Thisted, den 27de Januar 1848. Michelsen, Provst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Mellem Osterild Kroe og Bronelle er i Oredags tabt 2 graae Hestedækkener, som den retsindige Finder ombedes at aflevere til Handelsbetjent Adsmod en passende Douceur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
En skikkelig Dreng, helst fra Landet, der ønsker at lære Handelen, kan strax blive antaget hos C. Tonboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Den Leilighed, som for Tiden beboes af Jomfru Holst, kan til førstkommende Mai erholdes til Leie hos N. Møller. Thisted, den 20de Januar 1848. Mit eiende i Stagstrup beliggende Huus, som skatter af 5 Skjepper 2 Album, og paa hvis Jord kan avles circe 1 Tønder Korn, er underhaanden at erholdes tilkjøbs hos Christen Laugesen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Sort Lak. af god Qvaliter 3 4 1. fuldrægtig i circa 30 a 32 Stænger, rholdes hos J. B. Færck. i Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-27
Frictionssvovlstikker. i Tutter af Hr. O. Chr. Greens bekjendte gode Fabrikat faaes a 6 Mk. 12 s. pr. Contant hos J. B. Færch, i Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Thisted, Nr. 18. Aar 1818. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Loorsdagen den 29de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Udlandet. J et Pariser Blad skrives ret lunefuldt "Jeg holder af Contraster, derfor gik jeg igaar fra Pairskammeret og paa Børsen, Dhrr. Pairer vare hurtig færdig med 23 sorte Kugler havde og voteret Adressen som aldeles udtrykker den ministerielle Politik, Ministeriet har altsaa tilfægtet sig en glem: rende Seier, jeg gik langs Seinegaden, ved Siden af mig travede Hertugen af Nemours til Fods, som en simpel Dødelig i den smeltede Snee og i det udødelige Pariser-Snavs og ved Siden af ham, hans Adjutant med en brændende Cigar i Munden; jeg begav mig til Børsen, Himmel, hvorledes saadet ud som Jerusalems Ødelæggelse; 3 pr. Cent Actier, Jernbaneactier, alting kunne faaes til enhver Priis, om Kongens Sundhed var ikke meere Talen, men om 6 a 7 Fallissementer. Hvad der i Paris ogsaa sysselsætter meget le beau mondes Opmærksomhed, er Prindsen af Jonville, som nu i des Debats officiel fortæller vil begive sig med sin Gemalinde til Algier. Man erfarer nu, at en Uenighed med Ministeriet virkelig har foranlediget, at Prindsen har opgivet sin Commando over Eskadren i Middelhavet. Han havde nemlig faaet Ordre at besætte Livetta vechta, som det heed for at forhindre Østerrigerne fra at skade Jtaliens Uafhængighed nen han kom derimod efter, at det var for i Foring med Østerrigerne, at bevirke en retrograde bevægelse mod de pavelige liberale Jnstitutioner herved fandt Prindsen sig compromitteret som libe ralsindet Mand, han nedlagde strax sin Commando og ilede til Paris, og erklærede Kongen, at saalænge det nærværende Ministerium blev ved Roeret, ville han ikke forblive i Frankrig. Han ville de reise til Brasilien, men opgav dette paa Grund af Kongens Sygdom, og begav sig nu kun til Algier, Coursen falder saa dybt paa Børsen i Paris at man ikke i lang Tid kan erindre det saaledes, man troer at det tildeels er en Følge af Kongens Sundhedstilstand. Man fortæller at en i Paris bosat insk Bankør, af Fortvivlelse over sin Ruin, skal have styrlet sig under et Locomotiv, og er bleven knust. Man venter ved Slutningen af denne Maaned talrige Fallitter, saavel her, som i Nordre Departementets Fabrikstæder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
J Aaret 1846 udvandrede fra de forenede Kongeriger Storbrittanien og Jrland til Amerike 129,85 Mennesker, og i de 3 første Fjerdingaar af 1817 ikke mindre end 240,732 Jndividuer, deriblandt ere saa Engelændere, men for det meste fattige Jrlandere, hvoraf mange paa Reisen, bleve bortrykkede af ondartede Febere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Fra Madrid skrives under 12de Januar, at i Følge de sidste Rapporter fra General Pavia begynde Jnsurgenterne i Catalonien at underkaste sig; og af 2000 Carlister, som for et Aar siden foruroligede Catalonien, er der næsten Jngen mere at see.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Hist og her fra Jtalien hører man som sædvanlig tale om Uroligheder. I Genua har Politiets Forbud mod Syngen paa Gaderne givet den nærmeste Foranledning dertil. Flere lystige Brødre bragte en Sneemand i Stand (thi i Genua laaden 7de dennes Sneen en Alen høi) og gav dem i Skikkelse, Holdning og Dragt Liighed med Forstanderen for Jesuit-Collegiet Pater Gjordano, og nogle løbe endog ind og forlangte en Hat i Jesuitcollegiet. Man har indleveret et Bønskrift om Jesuitternes Fordrivelse; og en Deputation var reist til Turin for at overrække Kongen denne Adresse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
J Pavia er det Cigarrygningen som after har den 9de dennes afstedkommet Uroligheder, men som dog ikke vare af nogen Betydning; en Gensdarmeafde: ling understyttet af nogle Dragoner og anført af en Politiccommissair ville bringe Orden tilveie; men blev modtaget med Steenkast, hvorpaa der maatte indskrides med væbnet Haand, hvorpaa flere Jndiduer bleve arresterede, og Mængden adspredte sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
Fra Wien hører man endnu kun etale om Udrustninger, hos Fyrværkermesterne i Jtalien er bestilt 32000000 () Patroner som skulle være færdige i Labaratorierne inden Foraaret. Fra Presburg, skrives under 18de Januar: at det saakaldte Magnatentaffel er nu endelig antaget efter flere Dages levende Debatter, at Adelen ogsaa skal deeltage i Betalingen af Skatterne; dette er med Hensyn til den stolte Adel i Ungarn et stort Skridt fremad, hvorpaa der har været arbeidet i flere Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-01-29
- Fra den polske Grændse skrives under 10de Januar: Det russiske Partie har i den sidste Tid eftersporet en vis Miculawski, som efter Forlydende med 2 Selskabsbrødre skulle være udsendte af den polske Propoganda til Kongeriget Polen. Paa samme Tid ere flere adelige Godseiere blevne arresterede, efter Sigende, fordi man troer, at de staae i Forbindelse med hine Emissairer.