JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Da General Hoche den 16de i Rennes kom fra Comedien, blev skudt efter ham med en Pistol, som dog ikke – i det mindste farlig – traf ham. Gierningsmanden blev grebet, og angav, hvo dertil havde formaaet ham, hvilken og blev hæftet. Den berygtede Puisaye, der saa ofte er sagt død, skal være med heri Paris, den 28de October. Med en i Diplomati ken uhørt Publicitet har det franske Directorium ladet aftrykke saavel begge Fuldmagter, som Lord Malmesburys, første Memoire, Lacroixs Jndberetning om hans Sammenkomst med Lorden, og Directoriets Svar paa Lordens Memoire; af de sidste, især af Directoriets Svar fremlyser tydelig, at Fredsunderhandlingerne hidtil ikke love synderlig meget, da Malmesbury ikke blot skal underhandle for Engelland, men og for dets Allierede, hvortil han endnu ingen Fuldmagt har, og giver Directoriet ikke utydelige Vink om, at hans Erklæring ikke synes at stemme med den i hans Creditiv erholdte Fuldmagt, at han vel torde have hemmelige Forholds ordrer, der tilintetgjorde Virkningen af de offentlige, og at den brittiske Regierings dobbelte Hensigt vel torde gaae ud paa, deels at hindre de øvrige Magter fra war tielle Forslag, deels af det engelske Folk at faae Midler til at fortsætte Krigen, ved at vælte Haddet for dens Fortsættelse paa Republiken, og at kiende overalt Malmesburys Forslag for en Fornyelse af de bekiendte wickhamske, blot under venskabeligere Form. Tillige har officiel Bladet – vel i sit eget Navn, men dog uden Tvivl fra authentiske Kilder – erklæret, at Directoriet ved sit Forhold viser, det vel ikke vil bortskyde Freden, men ikke heller giøre den paa feige Vilkaar. Corsicas (i vort forrige Nummer anmældte) Rømning af de engelske, er nu ved official Skrivelser fra Buonaparte, Salicetti, Garrau, og Gentili stadfæstet. Vi betragte sige Garrau og Salicetti Corsicas Rømning, som Forbuddet for Middelhavets Befrielse. Denne Begivenhed, hvortil Fordraget med Spanien, Livornos Besættelse, de genuesiske Havnes Tilspærring for de Engelske, de paa Øen landede Republikaners Mod have bidraget, vil give Marseilles Handel sin gamle Glands igien. Gentili har mældt fra Livorno, han ved første gunstige Vink vil gaae did at tage Øen i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Jndtil Engelskmændenes Bortreise besættes Forterne af dem, og Corsikanerne i Fællig. – Efter privat Breve fra Cadix have Krigsoperationerne mellem Spanien og Engelland alt taget deres Begyndelse; Langara har i Middelhavet erobret et engelsk Linieskib og nogle Corvetter og paastaaer, at kunde have taget Manns Eskadre, som nu 5 Skibe stærk er indsluttet i Gibraltar, hvis han havde havt befaling til Fiendtligheder een Dag før. (De Engelske paastaae midlertid, at Mann har tilbudet ham Fægtning, som han ikke har vildet modtage). J Estremadura sammendrages 60000 Mand Spanier. Den spanske Eskadre fra Carthagena skal nu støde til Langaras, og derpaa forene sig med Eskadren i Toulon, som Jervis saa længe har holdt bloqvert. Man har her Efterretninger fra tyrkiske Grændse, i Følge hvilke 40000 Mand Tyrker marchere til Donau, man paastaaer, Divanet har visse Projecter, som kun vente paa Anbert Dubayets Ankomst, for at sættes i Virksomhed (saa at Russernes Jublen over Ministerialforandringen i Constantinopel ikke torde betyde saa stort).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Den brestiske Flode, omtrent 25 Skibe stærk, er udløbet for nogle Dage siden. Den skal forene sig med den Viessinger. Man troer endnu bestandig, Hensigten af denne Expedition er at fremme en Landgang i Jrland, som Hoche skal commandere, og hvori Scherer skal have Deel. Man anfører herved et Sagn af Marchallen af Saxen til Ludvig den 15de. Man vil aldrig overvinde de Engelske, uden i London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Pederelven, den 3de November. Efter en trørværdig Reisendes Udsagn, der den 26de October havde forladt Dunkirchen, blev der, og langs Kysten giort store Tilberedelser til en hemmelig Expedition, hvortil over 100000 Mand under Commando af Hoche, der havde sit Hovedqvarteer i Orient, vare bestemte. J Dunkirchen selv var 15000 Mand, hvoraf 6000 vare indskibede paa et eget Slags Baade, og skulde medtage Proviant for 24 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
London, den 1ste November. Efter Udsagn af nogle af Fangenskab slupne Soldater, der ere komne med en Baad fra Ostende til Harwich, skulde 8000 Mand ligge i Dunkirchen, og 150000 Mand langs Kysterne. Dobbelt Vægt faaer denne Tidende, deels ved det strænge Afbrud af al Communication mellem Frankerig og os, rimeligviis for at dølge os disse Rustninger, saa at ikke engang det Skib, Malmesbury var kommet over med, har maattet gaae tilbage til Dower, deels af Ministerens positive Forsikkring i Gaar, da ved Debatten om at committere Milizbillen paa ny, Curwen benægtede, at Frankerig tænkte paa Landing, og understøttedes af For der vilde vide, om denne Landing frygtedes i Storbritannien, eller Vestindien, hvortil Pitt svarede, at han tilforladelig vidste, at en saadan Landgang var for, og at det var en meget alvorlig Sag, hvorhos han dog frabad sig at spørges, hvorfra han vidste det. En hæftig Debat har og været i Underhuset, angaaende Søegieldssædlernes Kundering. Men især opvække, Tidenderne fra Middelhavet Opmærksomhed. Besætningen fra Corsica er efter et forlænge siden Elliot givet Vink bortsendt, deels at forstærke Porto Ferrasas, og Caprajas Garnisoner, deels til Gibraltar, hvorhen Lord Howe skal sendes med en Flode, at bringe Understøttelse, og som alt skal være beleiret fra Landsiden af Spanierne. Fra Lissabon hedder det, at Rygtet er almindeligt, at en spansk Armee paa 70000 Mand er i Anmarch, og skal fra Søesiden understøttes af en spansk Flode. Bestyrtelsen i Lissabon var overordentlig. Admiral Vandepuføyede Anstalter til at skaffe det engelske Factorie derfra. Jndvaanerne væbnedes, og Kanoner plantedes. Efter franske Beretninger er Portugals Fred med Frankerig, i ærd med at sluttes), Endnu har Engelland ingen Krigserklæring udgiver mod Spanien. Spaniens, som fra Amsterdam af findes i Aviserne, skal i næste Rummer blive meddeelt. Vindham nedlægger sin Post, som Krigsminister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Stutgardt, den 29de October. Moreaus Armee er nu den 24de og 25de gaaet over Rhinen ved Hünningen og Breissach. De sidste Fægtninger have været med hans Arriergaarde, under General Desair, der vilde holde de Keiserlige borte, medens Armeen gik over. Efter Ærkeheringens egen Beretning har de franskes Tab ikke været nær saa stort den 19de, som det udbasunedes, da han kun anslaaer det til 1500 Mand døde og saarede, og 1200 Mand fangne; ogsaa flere udskregne Fordeele savne Stadfæstelse. Nu skal Erkehertugens Hovedhensigt være mod jøbenhavn, den 4 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Tallotteriets 746 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere,
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Kiøbenhavns No. Post-Tidender. . Mandagen, den 14 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. H. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Wien, den 29de October. De, italienske Efterretninger ere endnu bestandig saare modsigende. Efter privat Efterretninger fra Mantua skulle endnu tre Port være frie. (Derimod bliver Buonaparte i sine Beretninger ved, at ansee Wurmser og hans Hær, som Fanger, Huonaparte er nu i Moden. Det til Triest bestemte darmstadiske Corps er kommet did. Buonaparte har tilintetgjort Rygtet om fiendtlige Hensigter mod Genug, og erklæret, at det nu mere end nogensinde havde Fordring paa Frankerigs Beskyttelse, da det havde lukket sine Havne for de Engelske, og bortsendt den keiserlige Minister, som derfra befordrede Opstand mod de Franske. (Ogsaa hedder det, at Genueserne selv have begyndt Krig mod de Engelske, og taget et engelsk Skib). Hologneserne have i deres Svar paa Pavens Opfordring, slæret sig et af Rom afhængigt Folk. J Fervarad og Hologna hveres stærkt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Efter vore Ministerialblade skal Lady Jersey igien have aflagt et Besøg hos Prindsen af Wallis. din al en Linned, da ogiaBrussel, den 2den November. Rømningen af Munke= og Nonne=Klosterne, som tildeels maae sættes igiennem med Magt, foraarsager her megen Allarm, og man beskylder Geistligheden overhovedet, at den ikke gaaer frugtsommelig med mindre end en almeen Opstand i de belgiske Departements, hvorimod dog General Sou han synes at føye de eftertrykkeligste Anstalter. Munkene i adskillige Klostre have midlertid beqvemmet sig til at rykke ud, dog vil de ikke modtage de dem til Godtgiørelse bevilgede Bons. Andre derimod erklære ligefrem, at de ikke rømme godvillig, og mod dom maae til Almuens store Forargelse bruges Magt; de Rømmende modtages med yderste Redebonhed hos Borgerne, ofte 2, 3 i et Huus. J den for nogen Tid siden hæftede Vander Noots Papirer skal, angaaende den i Giærde værende Sammenrottelse, mange Oplysninger være fundne, i Følge hvilke og nyelig en Grev Nassau Coron Noots Ven, forhen Medlem i Brabants Stater, er bleven hæftet, og hedder det, samme Skjæbne endnu skal forestaae adskillige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Paris, den 1ste November. Man frygter nu, at den engelske Ambassade her vil blive unyttig. En af Malmesburys Secretairer er alt gaaet til London igien, ud ansig. An og det hedder, at han snart med sit hele Følge vil gaae selv bag efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Til samme Tid forsikkrer Poultier i sin Journal, at i denne Vinter bliver Vaabenstilstand mellem den franske og østerrigske Armee. Man vil erindre – tilføyer han at man eengang modsagde vor Efterretning om Pavens Underhandlere, og om vort Forbund med Preussen, og dog var de rigtige, ligesaa tør og denne være, skiøndt den modsiges i et Officielblad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Stokholm, den 1ste November. I Gaar blev ved Rigsherolden Statsceremoniemesteren offentlig bekiendtgjort, at Hs. Majestæt paa Rigsalen selv vilde erklære sig fuldmyndig, og derpaa modtage Regjeringen af sin Formynder; hvilket han og i en Tale gjorde. Hvorpaa Regenten overgav Kongen en skriftlig Beretning over sin Forvaltning, der forelæstes af Statssecretair Roen blad, Kongen gav nu samme Statssecretair sit Afkald til Regenten, at forelæse, hvorpaa han selv leverede Regenten det underskrevet; og Hertug-Regenten holde en Afskeedstale til Kongen. os og anbePræsidenten Renterholm har paa Ansøgning faaet sin Afskeed i den naadigste Udtryk for de udmærkede og vigtige Tienester, han i Mindreaarigheden havde gjort ey har von rusordn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Kiøbenhavn, den 14 November. at i nam hannem. 100 7000 Meteorologiske Observationer. . 97 100 1000 og Barom. Therm. Vinden, J Movbr. I. 118. Varme 10 S. B. 27. II. 5. 6 1/2 S. O. Beliggen28. O. T. Frd. N. V. de Avis. O. S. O. Hvori det bestaaer, at have gand Religion. forklaret efter Jacobs Epistel, 1ste Kap. V. 2227, i en Tale paa det Kongelige Waysenhuses Stiftelses-Dag den 11te October 1796, holdet i Seminariets Høresal paa Blaagaard, af Dr. Wic. F. Balle, Biskop i Siellands Stift, faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet, for 4 Sk. Sammesteds faaes Anviisning til at kiende og helbrede Radesygen, for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Følgende nye Bøger har nylig forladt Pressen, og faaes hos Directeur Schultz paa Hjørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet: 1) Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden, til Breve Obligationer, Skiøder, Kiøbe=Contracter, Regninger, m.v., samt de første Grunde til Tegning, ved Mag. Lauritz Hasse, Provst i Elboe Herred og Sognepræst til Michaelis Kirke i Fredericia, 24 Sk., indbunden 40 Sk. 2) Procedure og Dom i Sagen, amagt ved Hof- og Stads-Retten, af Doctor og Professor Horneman, imod Bogtrykker Holm, angaaende Skriftet. Dom, om Prof. Horneman og Malthe Conrad Bruun, 3) Endnu haves nogle Exem 12 Sk., hæftet 14 Sk. plarer af Wolfs Mathematik, med 6 Kobbere, uindbunden, 3 Mk. nogens Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-14
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schult paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk. Hals. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de May 1749, faaes hos Directeur, Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 2 Mk. :
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Blandt disse ere og de 5 Linieskibe, som nyelig ere komne fra Rochefort og L'Orient. Den Division, der var ved Bortheaume, for at vogte paa den engelske Eskadres Bevægelser, hvilken krydser paa vore Kyster fra Brest til Lovres Udløb, har, formedelst der slette Væir, maattet løbe ind. J Brest ere saamange Tropper, at de neppe kanskummes. Der rustes en Mængde flade Fartøyer og Transpoviskbøy og overalt giøres alle Anstalter til en Landing i Engelland eller Jrland, i hvilket Land de Franske især have mange Venner, do dog nom to og 10 1126 an 1000 107 106 og lo J Fra Dunkirchen mældes under 30te October, at der virkelig er indskibet en betydelig Deel Tropper, der angaves til 8010000 Mand. Da Vinden har været gunstig ad Engelland, og de dog ikke er gaaet under Segl, formoder man, de maae have en anden Bestemmelse. Nogle sige, de skulle for det første gaae til Viessingen. 200 Ogsaa Portoferrajo paa den toskanske Øe Elva er rømt af Engelskmændene. Saa have de og rømt den genuesiske Øe Capraja, Paa Corfica skal Patrioterne alt have taget Calvi Ajarlio og andre Stæder i Besiddelse. De Engelske vil tage Aveilleriet med, men man troer et, Corserne tillade demaalanganske alle Cau ommodtage 929 1100 106 os, om mod 20
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
10 Dags Redacteuren paastaaer, der ikke mere er nogen Tvivl, at jo Jtalien snart vilde blive Skuepladsen, for en ny Revolution. Efter de sidste Beretninger fra Jtalien skal i Mantua herske hæftige Sygdomme, og man haaber, den giver sig snart den. i antagnad de anna,96 Den italienske Grændse, den 29de October. Man udspreder igien meget gunstige Efterretninger om den østerrigske Armee i Jtalien og Tyrol. J sidstnævnte Land skulle Qvosdanowich, Davidowich, og London have taget saadanne Stillinger, at de Franske i og om Drient ere gandske indsluttede (efter Altonaiske Merkurs Beretning skulde de ikke kunde undgaae at give sig) Brescia og hele Egnen deromkring, saavelsom Verone, rømmes afnde Franske. Ogsaa hedder det, de bereden sig paa at hæve Mantuas Beleiring. Fra Neapolis er den neapolitanske Flode under Ridder Fortinguerra udløbet med 5000 Mand Landtropper – men om det skulde være som den siges, for at forene sig med den Engolske hvil vel efter den med Frankerig sluttede Tractaalvære tvivlsomt. Ogsaa sige de nyeste Beretninger fra Rom, at den derværende neapolitanske Gesandt har faaet en Con reer fra sit Hof med Beretning om Tractatens Ratification, hvorpaa han har havt Audients hos Pavender derpaa sendte en Cardinal Albani til Wien. (Efter andre Tidender skal midlertid Paven ikke desmindre fra Neapal Faaet Løfte om Understøttelse i Nødsfald). Moden er sammentraad en af Buonaparte sammenkaldet Convent, bestaaende af 24 Deputerede fra Bolagna, 24 fra Ferrara, og 40 fra Moden. Ogsaa skulle 1500 Bologneser og Franske være indrykkede i Romagna og have besat den pavelige Stad Jmola, og hvorfra Cardinalen Chiaramonti i Forveien varnflygtet, og Fra Livorno af have de Franske besat Piomhino, Castiglione og andre pavelige Søestæder. " som paa N. a 10000 Jndsende Aandsomma 107 mo og 3. og Wien, den 5te November. Den Efterretning, at Kongen af Neapel har sluttet Fred med Frankerig, har her gjort megen Sønsation, saa meget mere, da den neapolitanske Gesandt i Rom kort tilsom havde sluttet den Alliancetractat, som herved giøres tilintetale Man tilskriver især Spaniens Jndflydelse denne Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Frankfurt, den 8de November. J et af vore offentlige Blade hedder det under Overskriften Nürnberg, Hs. Keiserlige Majestæt vil forelægge det store Anliggende, angaaende det kongelig preusiske Besiddelses Greeb af det mirnbergske, eichstadiske, bambergske, tydskmesterske, og rigsridderskabelige Gebeen, frem for Rigsdagen, og forlange dens Exagtning, Høystsamme finder sig nødsaget til dette Skridt, da Rigshofraadets Kiændelse i denne Sag ere erklærede uantagelige. ga Julian, Jund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
a Coureervexlingen mellem Erkehertugen og General Verneck er overordentlig levende og der skal virkelig være en sex Maaneders Vaabenstilstand i Underhandling, funder hvilken man skal arbeide paa Fred. Paalidelige Breve fra Basellesige ogsaa, at ameder mærker Coureervexel mellem Wien, og Paris. Det hedder og Greverne Lehr bach og Colloredo skulle gaae til Paris, og i Forening med Lord Malmesbury arbeide paa Freden, og 10 lo damask og novar 2000 ad
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
2 Paa alle Puncter af det tydske Krigstheater er Fred, blot mod Kehl er Stormen nær. De Franske ere igien i Worms, og have besat den hele Linie fra Frankenthal til Bingen. ne, nu Atti. dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Mannheim, den 6te October. De Keiserlige føye Anstalter til at bombardere Broeskandsen – som de Franske altsaa endnu ikke have rømt – samt selve Huningen. dom og sagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Strasburg, den 31te October. General Desair har faaet Overcommanden over alle Tropper herfra og til Landaug den største Deel af hans Corpsd'Armee er gaaet til Kehl, hvor man venter et Angreb. Tropperne i og om Kehl commanderer General St. Suzanne, og under ham Vandamme og Decan. ge for hu an paa 16 Stokholm, den 4de November, Efter Forlydende skal i disse Dage indtræffe her en fransk Commissair (som alt tilforn er meldt, i Gottenborg at oppebie de Forandringer, lom ved Kongens Majorennitet vilde indtræffe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Kiøbenhavn, den 18 November. Førstkommende Søndag, den 20de November, bliver anlagt Hofsorg for Kongen af Sardinien, som bæres tilligemed den nuværende i 3 Uger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Mandagen den 21de November bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2, og herefter til videre hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Tallotteriets 566 Trækning i Wandsbeck, den 15de November, udkom følgende Nummere: Følgende nye Bøger har nylig forladt Pressen, og faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet: 1) Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden, til Breve, Obligationer, Skiøder, Kiøbe=Contracter, Regninger, m.v., samt de første Grunde til Tegning, ved Mag. Lauriz Hasse, Provst i Elboe Herred og Sognepræst til Michaelis Kirke i Fridericia, 24 Sk., indbunden 40 Sk. 2) Procedure og Dom i Sagen, anlagt ved Hof= og Stads=Retten, af Doctor og Professor Horneman, imod Bogtrykker Holm, angaaende Skriftet: en Drøm, om Prof. Horneman og Malthe Conrad Bruun, 12 Sk., hæftet 14 Sk. 3) Endnu haves nogle Exemplarer af Wolfs Mathemathik, med 6 Kobbere, uindbunden 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
er Kiøbenhavns Aar. Nomuun. animur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Post-Tidender, lysningen. pital. Mandagen, den 21 November. Her udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. pas hans Paris, den 3die November. Monroe, de for nede americanske Staters befuldmægtigede Minister er kaldet tilbage, og Pinkney, der var sendt til Engelland kommer i hans Sted; Louvet giør den Anmærkning, at Monroe har viist sig for stor en Ven af den franske Revolution til at Americas engelskindede Præsident skulde os an lade ham blive paa sin Post. Jaaes mo Hovedideerne og Decretforslaget af Pastoret mod den trykke og skrevne Bagvaskelse, vare følgende: Trykkefriheden har intet at frygte ved et Forslag mod Bagvaskelse; men Tænke og Skrivefriheden er ikke Friehed at angribe en Borgers Moralitet og Privatforhold ved ubeviiste Forekastelser af Handlinger, der ansees, som Forbrydelser. Vist nok skulde Dyden blot foragte Bagvaskeren; men det er og sandt, at, og især i Revolutioner, de slette Mennesker ved deres Angreb paa de Gode stedse videre udsprede Tvedragtens og Bagvaskelsens Sæd. J øvrigt have fra Arilds Tid selv de frieste Nationer straffet Bagvaskerne, kun var Straffen stedse mildere, i Forhold til Nationernes Friehed. Bagvaskelse er imidlertid vanskelig at bestemme; den har saamange Skatteringer, at man nødvendig maae giøre stor Forskiel paa Straffene. Resolutionsforslaget var: Den Ret at paaanke de offentlige Embedsmænds Handlinger og Meeninger, at undersøge, og bedømme disse, er en uafhændelig Ret for den franske Borger. (Dette contrasterer lidet med andre Lovgivningers Sætning, at Embedsmændene altid skulle souteneres). Den, der paabyrder nogen, uden Beviis, en Handling, Loven betegner, som en Forbrydelse, straffes, som Bagvasker, første Gang med Penge, anden og tredie Gang med Fængselsstraf, men kun den, der selv er angrebet ved Bagvaskelsen, kan forfølge Sagen. Jkke lidet contrasterer hermed Directoriets faa Dage derefter indkomne Budskab mod Journalisternes Tøyleløshed, hvor det blandt andet hedder: Der gaaer ingen Dag forbi, at jo Directoriets og Lovgivningens Medlemmer, og deres Agenter enkelte, eller en Corps angribes, og bagvaskes. Bagtalelsessygen udstrækker sig til alt, hvad der er dydigt og meest republikansk. Journalisterne deele Lovgivningen i tvende Deele, og skildre den eene som Anarchiets, den anden som Royalismens Tilhængere. Paa denne Maade søger man at nære Factio nerne, og forlænge Tvistighederne. Man vanskaber Lovgivningens Forhandlinger. Her skriger man, Chouannerne have triumpheret, saa giør man Larm, danner Grupper, og bringer den offentlige Rolighed i Fare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Hist udspreder man: Anarchiet hersker i begge Raad, og man krænker Menneskelighed og Retfærd, fordi man bringer Lovene mod Præster og Emigranter i stræng Udøvelse. Endnu andre Journalister udsprede falske Tidender fra Armeerne, nære derved Agiotagen, og styrke vore Fienders Mod. Alle disse Journalisters Hensigt gaaer ud paa, at omstyrte den republikanske Regiering. De nærværende Straffelove ere utilstrækkelige til at holde den offentlige Tænkemaades Mordere i Ave. Neppe ere de indkaldte for Retten, og friekiendte der, før de som le Postillon des Armees – desfrækkere løfte Hovedet paa ny. Uden at saare Trykkefrihedens Grundsætninger, maae dens Misbrug indskrænkes."Man maae nu see, hvad den hertil nedsatte Commission vil kunde udrette. Tredie Brumaire Loven er efter en langvarig og hæftig Kamp ikke blot blevet ved Magt kiendt; men end- og i nogle Puncter udvidet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-21
Jtalien, den 30te October. General Buonaparte har i Moden ladet sammenkalde en Slags NationalConvent, bestaaende af 24 Deputerede fra Bologna, 24 fra Ferrara, og 40 fra Modena; denne Convent, der har antaget Titelen af Confoederatione cispadana, har strax i sit første Møde decreteret bemeldte Provindsers Forening til een eneste og udelelig Republik. Borgeren Aldini er udnævnt til Conventens første Præsident. Alt den 17de have de udstædet en Proclamation, hvori Jndbyggerne i det pavelige Romagna opfordres at slaae sig til de Confoedererede, da nu Friehedens Morgenrøde er oprunden over Jtalien, og Bologna, Ferrara, Modena, og Reggio have forenet sig med hinanden, og besvoret den republikanske Frieheds Vedligeholdelse. Ogsaa er et Sikkerhedscommittee oprettet, og de foreenede Landes Jndvaanere opfordrede at gribe til Vaaben (og er efter paalidelige Privatefterretninger Stemmingen i disse Lande meget fransk og republikansk, hvilket og med Romerne siges at vilde være Tilfælde hvis Bortflytningen af Kunstværkerne ikke var, hvilken Romerne endnu ere formeget – Gens Julia – til at kunde finde sig i). Ogsaa den franske Calender skal nu indføres i Bologna, Ferrara, o. s. v. (en Forandring, som ikke er af liden Betydenhed, da de mange catholske Festdage derved komme af Minde).