Berlingske Tidende, 1791-09-16
Paris, den 5te September. J Søndags den 3die i d. M., besluttede Nationalforsamlingen, at Constitutionen skulde samme Dag overleveres Kongen. Deputationens Medlemmer, 60 i Tallet, forsamlede sig om Aftenen Kl. 6 i Sessionssalen; men da den constitutionelle Acts Afskrift endnu ikke var færdig saa maatte man bie indtil Kl. 8. Ved denne Tidbesterg Præsidenten Talestolen og sagde, at han havde meldet Kongen National forsamlingens Deputation, og Kongen var villig til at imodtage den. Nu begav Deputationen sig paa Veien. Foren, paa begge Sider og bag til blev den bedækket af Nationalger. der til Fods og Hest, og Fakler lyste for den paa Veien. En Mængde Folk havde opfyldt Veien lige til Toullerierne. De putationen gik ind igiennem Cour Royal og modtog de militairske Æresbeviisninger af Nationalgarden, Schweizerne og de 100 Schweizere. Efterat de Deputerte vare komne indConseilsahlen, hvor Kongen med sine Ministre, de Herrer de Coffe, d'Affry og et temmeligt stort Antal af andre Personer, befandt sig, overleverte Hr. Thourret, Deputationens Ordsører, Kongen Constitutionsacten, og holdt følgende Tale: "Dire, Nationens Repræsentantere overgive Deres Mejstæt den constitutionelle Act, som helliger det Franske Folksuforældelige Rettigheder giver Thronen sin sande Værdighed, og indretter Rigets Regiering." Kongen svarede: "Jeg modtager den Constitution, som Nationalforsamlingen overleverer mig, jeg vil tilmelde dem min Beslutning inden der korteste Tid, som en saa vigtig Gienstands Undersøgelse kræver. Jeg har besluttet at forblive i Parie: Jeg vil meddele General=Commandanten for den Parisiske Nationalgarde Ordrerne til min Gardes Tieneste. Deputationen begav sig paa samme Vei og i samme Orden tilbage til Nationalforsamlingen. Hr. Thouret aflagde Beretning for de nærværende Medlemmer om Kongens Svar. Svaret blev vel optaget af Nationalforsamlingen og Folket. Allerede tilforn, i Torsdags havde Hr. de la Fayette, i Følge Decretet om den Kongel Garde, forandret Ordrene til den indvendige Garde. Kongen lod Sagerne igien sætte i den sædvanlige Tilstand. Da Kongen om Løverdags Morgen havde modtaget Deer. tet angaaende hans Garde, og Hr. de la Fayette havde ladet Slotsvagten vide, at den skulde tage Ordrerne af Kongen, bleve Officererne kaldte til Kongen, hvilken saavelsom Dronningen bevidnede dem sin Tilfredshed med deres Tieneste i de sidste 10 saa strænge Uger. Kongen erklærede ogsaa, at han ønskede at beholde de 49 Officerer af Garden, som i Særdeleshed vare ansatte til den indvendige Tieneste, saa længe, indtil han kunde prette sin egen Militairgarde. Dronningen undernistede disse Kongens Udsigender med de forbindtligste Udtryk for Nationalgaden. Følgende Dag om Middag har Haven i Toullerierne aaben for Folket. Værelserne besøgtes som sædvanlig, og i Kongens Messe var en talrig Forsamling. Kongen og Herrerne af hans Følge saaes i den med blaa Baand, Damerne vare i Hofdragt. Da Kongen traadte ind for at høre Missen, raabte mange Røster: Nationu lede! Constitutionen leve, Kongen faldt i Forundring, og kunde ikke skiule sin Rørelse. Taarue saaes i hans Øine, og nu hørte man fra alle Sider raabe: Kongen leve! Friheden leve; man bemærkede i Særdeleshed disse med stærk Røst fremførte Ord: De Franskes første Constiin samle Konge leve. Dronningen fulgte med Kongen. Nogle Præster, der sædvanligen forretter Tienesten paa Slottet, deres Ansigter, paa hvilke Sorg og inderlig Ærgelse viste sig, gielde en artig Afvexling med Patrioternes muntre og aabne sigter. Efter al Anseende har Hovedstaden det Haab igien læste Hoffet vise sig med Fornøielse og Constitutionens Fuldlindelses Tidspunct at indtræde. Dersom man tør troe er øvere, der begynder at finde biefald, saa ønsker Kongen jestkommende Torsdag at begive sig med Nationalforsamlin. gen i vor Frue Kirke, hvor der efter Constitutionens Antagelse skal holdes Messe, og afsynges et Te Deum. Antagisen er for Resten nu ikke meere at tvivle om, og ikkuns Tiden dertil, og Maaden og Skikken skal bestemmes, hvortil tun liden Tid behøves. Valgene til den 2den Legislatur re allerede allevegne temmelig vidt befordrede, og man har alde i mange Departementer udnævnte Deputerede. I Depatementet des Pas de Calais have Valgherrerne besluttet, skeet vælge nogen Medlem af nogen Klub og have holdt, hvad at havde besluttet. Maaske har man i dette Departement malet, at disse Selskabers Jndflydelse er ikke den offentlige Sag tienlig, og denne forudfattede Mening, om det Navn resser sig, har holdt nogle bekiendte Navne fra Serutinium.