JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Med Hovedprocessen var man endelig kommen saavidt, at Anklageattens Oplæsning var bleven fuldendt, i Overværelse af de 23 Anklagede, som vedbleve at være deels læsende, deels sovende, men dog rolige Tilhørere. Pariserne imodesaae med spændt Forventning Rettens næste Sæde, fordi det da maatte vise sig, hvad der. Pairs vilde foretage sig med de øvrige Anklagede. Om disse hører man hidtil kun dette, at de ere satte paa magtere Kost, og at Hr. Guisquet paa deres Besværinger derover har givet det spottende Svar, at, da det havde viist sig, at den gode Kost, de hidtil fik, og dem Blodet til Hovedet og gjorde dem ustyelige, maatte man forsøge, om ikke smal Tæring kunde fortynde Blodet og gjøre dem lidt mere handlelige. - Filialprocessen tildrog sig næsten endnu mere den almindelige Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Bladet Reformateur, der ogsaa meddeler Brevet fra de ikke antagne Forsvarere, tæller 19 Underskrifter flere end Tribunen, og saaledes er de nye Anklagedes Tal steget til 112. D. 13de meddeeltes Deputeertkammeret Pairernes Beslutning, at sætte de Personer, der havde underskrevet hiint Brev, i Anklagestand. Da Hr. Dupin, som forelæste den, tilføiede, at denne Meddelelse maatte lægges hen, eftersom den ikke var tilstrækkelig til at foranledige en Beslutning af Kammeret: saa tog Justitsministeren, Hr. Persil, Ordet og forlangte, paa Regjeringens Vegne, Kammerets Auctorisation til at sætte de Deputerede, Andry de Pupraveau- og Cormenin under Tiltale. Overeensstemmende med Hr. Dupins Mening, besluttede Kammeret at udvælge en Commission til at prøve dette Forlangende. De foreløbige Debatter vare meget levende; men Valgene fik et for Regjeringen gunstigt Udfald; thi iblandt de 9 udvalgte Commissærer var kun een eneste, Hr. Parent, en Modstander af dens Andragende. Jmidlertid kommer det maaskee ikke videre; thi der siges for vist, at Advokat Michel fra Bourges og en Hr. Tre lat have skrevet til Hr. Pasquier og erklæret, at de vare hiint Brevs eneste Underskrivere. De havde nemlig ikke havt Tid til at forelægge deres Venner det for Publicationen; men, da de vare forvissede om deres bifald, havde de paa egen Haand sat Navnene under. Dette skal have foranlediget Pairskammeret, til den Beslutning, at indskrænke Anklagen til Dhrt. Michel og Trelat, samt de ansvarlige Redacteurer, og Hr. Pasquier skal allerede have ladet Deputeertkammeret vide, at det ikke skal gjøre sig videre Uleilighed i denne Sag. Skulde iøvrigt alle 112 komme under Tiltale, saa beregner man, at Straffebøderne ville beløbe sig til den ganske klækkelige Sum, 1,120,000 Fr.; thi man tvivler ikke om Pairernes gode Villie til at tilkjende de Anklagede den høieste Straf, som kan blive 3 Aars Fængsel og 10,000 Fr. for Enhver. I tre Aftenet efter hinanden havde der været nogle, dog ubetydelige, urolige Optrin i Paris; men man troede i Almindelighed, at disse vare fremkaldte af Politiets hemmelige Agenter, eftersom en Smule Opløb nu just kunde komme ret tilpas, forat sætte de Frygtsomme i Skræk og derved knytte dem desto fastere til Regjeringen. - De Deputeredes Kammet har fremdeles været beskjeftiget med Budgettet; Forhandlingerne frembyde intet Jnteressant. - Kongen af Neapels Broder, Prinds Leopold af Sicilien, ankom d. 12te til Lyon, hvorfra han ventedes til Paris. Det er bekjendt, at man i ham seer Kong Ludvig Philips tilkommende Svigerson.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Spanien. Jfølge Efterretninger fra Madrid, havde i Procuradores Kammerets Møde d. 4de Hr. Jsturiz forlangt at vide, om Regjeringen havde modificeret sin Politik, og om den navnlig i de to væsentlige Punkter, Don Carlos's og hans Descendenters Udelukkelse fra Tronen og Jkke Jnterventionsprinciper, tænkte anderledes end tilforn. Toren erklærede herpaa, at han kun i sit eget, ikke i Regieringens Navn, kunde besvare dette Spørgsmaal. Hans Mening var da, at Regjeringen, uden Cortes's Samtykke, Jntet turde forandre i den Lov, hvorved O. Carlos og hans Descendenter ere udelukkede fra Tronen; men hvad Jnterventionen angik, da havde Cabinettet endnu ikke taget nogen afgiørende Beslutning desangaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
General Cordova var ankommen til Hovedstaden, forat forelægge den ved Lord Eliots Mægling sluttede Overeenskomst til Ratification. Dronningen var reist til Aranjues og vilde residere sammesteds indtil Slutningen af October. Ved Galliciens Grændse stod en portugisisk Observationshær, under General Reguenzos Commando; Generalen havde erklæret de spanske Auctoritetet, at han var beredt til at medvirke af alle Kræfter til Rebellernes Tilintetgjørelse. Disse Efterretninger fra Madrid tale Jntet om Martinez de la Rosas Udtrædelse af Cabinettet; men Messager vil have havt et senere Brev derfra, som stadfæster de tidligere Rygter desangaaende. I dette Brev hedder det, at en politisk Uenighed d. 6te var udbrudt i Cabinettet, i det Torend havde erklæret sig for, Martinez i modet Forlig med Prætendenten. Denne Uenighed havde draget Sidstnævntes Udtrædelse efter sig, da Marquis de las Amarillas og Regentinden havde sluttet sig til Torenos Anskuelser og viist sig tilbøielige til at gaae ind paa de Forslag, hvilke Cordova, der var ankommen som Underhandler, havde medbragt. Fremdeles hedder det i samme Brev, at Toren skulde forene Præsidiet med Finantsministeriet, Hr. Evaristo Perez, de Castro være Udenrigsminister og Hr. Cano Manuel overtage Justitsdepartementet; de øvrige Ministre, skulde blive i deres Embeder, og det nye Ministerium forpligte sig til at give forsonlige Forholdsregler Rum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Skjønt nu denne Efterretning i Messager laborerer af Usandsynligheder, ja aabenbare Urigtigheder (navnlig er det vist, at Cordova ingenlunde er kommen til Madrid, for at indlede Underhandlinger med D. Carlos, men kun for at faae den ovenomtalte Overeenskomst ratificeret), og skjønt Journal des Debats raader til at optage disse høist paafaldende Efterretninger med den største Forsigtighed, da Alt, hvad hidtil er blevet fortalt om den spanske Regjerings Tilbøielighed, til at bygge et Forlig med D. Carlos paa en Formæling mellem dennes Søn og den lille Dronning, samt om Martinez de la Rosas Udtrædelse af Cabinettet, mangler al sikker Grund, saa finde dog, hvad ogsaa Journal des Debats giør opmærksom paa, hine Rygter megen Tiltro. Der tilføies endog, at Marquis de las Amarillas skal i samme Anledning ufortøvet sendes til Hofferne i Paris og London, og at Prætendentens Son ved sin Tronbestigelse formodentlig vil antage Navnet Ludvig den anden, for at undgaae det Anstød, som vilde foraarsages ved, at han efter Christinernes Regning maatte hedde Carl den femte, efter Carlisternes derimod Carl den 6te. Med disse Rygter sætter man en Samtale i Forbindelse, som Ludvig Philip skal have havt med Lord Eliot og Oberst Gurwood. Disse Herrer skulle nemlig paa Kongens Spørgsmaal desangaaende have svaret, at de troede, at Zumalacarreguy vilde slaae GeneralValdes af Marken, ligesom han havde slaaet hans Forgængere, og at det sandsynligviis vilde med Tiden lykkes ham at trænge frem lige til Madrid. Herpaa skal Ludvig Philip have svaret, at san kjendte D. Carlos, som en meget respectabel Mand, og tillige havde yttret, at han var tiltraadt Qvadruple-Alliancen, for at afholde andre Magters Mellemkomst, ikke for selv at lægge sig imellem, hvilket vilde medføre større Omkostninger, end der kunde lade sig forene med Frankerigs Jnteresse. - Fra Krigsskuepladsen haves intet Nyt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Belgien. Den rette Grund til Repræsentant kammerets Opløsning (den af Indenrigsministeren anførte er aabenbar kun en Skingrund) er, at Ministeriet har lidt et Nederlag ved Afstemningen om den Artikel i Communalloven, som handler om Valget af Rettens Besiddere (die Schoffen). Senatet og Ministeriet vilde, at Kongen skulde vælge dem; Repræsentantkammeret derimod vilde, at Valget skulde overlades Communen eller Menighedsraadet. Regjeringen har anseet denne Sag for saa vigtig, at den har grebet til pludselig Oplysning, i det Haab, ved de nye Valg at faae et føieligere Kammer. Det hidtil ganske ministerielt findede Blad, Emancipation, bemærker i denne Anledning: "Vi see heraf, at Regjeringen har i Sinde, ved Udnævnelsen af 5 til 6000 Communal-Embedsmænd, at skaffe sig en Jndflydelse, som Forfatningen ikke inddrømmer, og som den kunde misbruge, dersom den en Gang skulde finde for godt at gjøre tilbageskridende Bevægelser. Derfor erklære vi os fra dette Øieblik af imod dens System og haabe af Hjærtet, at Vælgernes Patriotisme vil opretholde hiin Majoritet uformindsket og derved afholde Ministrene fra et Skridt, som den offentlige Mening ikke kan billige." - Staden Brussels Proces mod Regjeringen, i Anledning af den Erstatning, som fordredes for den ved Revolutionen 1830 lidte Skade, er tabt ved Apellationsretten, og Klagerne ere dømte til at betale Omkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Preussen. Hovedgienstanden for Samtalerne i Berlin er den forestaaende preussiskerussiske Lystleir ved Kalisch. I de første Dage af August skulle de dertil bestemte Regimenter begive sig paa Marschen; denne vil vare i 3 Uger; Tilbagemarschen ligesaalænge; Opholdet 5, høist 7 Dage; Omkostningerne beregnes til 600000 Rdlr. Fra russisk Side ventes 40000 eller vel endog 50000 Md. Da Staden Kalisch umulig kan modtage en saadan Menneskemasse, saa opføres der af Russerne en formelig Træstad, bestaaende ikke blot af Barakker for Soldater og Subalterne, men ogsaa smaa pyntelige Palladser for de høie Gjæster. Denne Omstændighed er meget fordeelagtig for Preussen, da de tilgrændsende Godsbesiddere, som have store Skovstrækninger, derved i en Hast komme til en Mængde Penge. Fra preussisk Side skal der sørges for de høie Herskabers Fornøielse, og Skuespillere, Sangere, Dandsere o. s. v. ville i Mængde blive sendte til Kalisch. - Storfyrstinderne Helene, Maria, Elisabeth, og Katharine af Rusland ere ankomne til Berlin. Tydskland. Badens Tiltrædelse til den store tydske Toldforening skal nu være definitivt afgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Den nordamerikanske Consul i Sachsen, Hr. List, befinder sig for nærværende Tid i Berlin, for at underhandle med Regjeringen og Anlæg af Jernbaner mellem Berlin, Magdeburg og Hamburg. - De oftere, omtalte paafaldende Forholdsregler i Frankfurt a. M. skulle have deres Grund i Frygt for et nyt Forsøg, udenfra paa at forstyrre Roligheden. J Breve fra Schweiz skildres Gens, som det Sted, hvor hartad alle politiske Flygtninger have samlet sig og udruge deres fordærvelige Planer. De skulle især vedligeholde en levende Forbindelse med Paris. Den Leipziger Paaske messe har været langt under Forventningen: Sælgere i Mængde, men faa Kjøbere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Blandinger. Afrika. Breve fra Capmælde om et nyt Jndfald af Kafferne, som vel bleve slagne, dog ikke uden betydeligt Tab for Colonialtropperne. De atoriske Øer. Paa St. Michael havde Fangerneaed en Opstand bemægtiget sig Castellet, hvor de strax heisede det miguelistiske Flag. Dog bleve de efter et kort Forsvar igjen undertvungne, og de fleste skulle være blevne henrettede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Tydskland. D. 16de Mai døde paa Borgerhospitalet i Würtzburg Apollania Rottmann, født d. 15de October 1717, altsaa en Alder af 117 1/2 Aar. Hun var Enke efter Soldaten Rottmann, hvem hun havde fulgt i Syvaarskrigen, i hvilken hun gjorde sig meget fortjent ved at pleie Syge og Saarede. Næsten til sit Livs Ende var hun rask og rørig, og endnu i Efteraaret 1833 var hun med ved Viinhøsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongens Reiseroute er nu bestemt som følger: "Onsdagen d. 10de Juni afreiser Hs. M. Kongen med Dampskibet "Kiel" fra Kjøbenhavn til Louisenlund eller Eckernforde, hvilket nærmere vil blive bestemt. - Søndagen d. 14de Juni reiser Hs. M. fra Louisenlund eller Slesvig til Rendsborg. - Tirsdagen d. 23de Juni afreiser Hs. M. om Eftermiddagen fra Rensborg til Itzehoe. - Onsdagen d. 24de Juni forbliver H. M. Kongen i Itzehoe. - Torsdagen d. 25de Juni om Formiddagen reiser Hs. M. fra Jtzehoe til Kiel. - Fredagen d. 26de og Løverdagen d. 27de Junii forbliver Hs M. i Kiel. - Søndagen d. 28de Juni afreiser Hs. M. fra Kiel over Eckernforde til Louisenlund eller Slesvig. - Mandagen d. 29de og Tirsdagen d. 30te Juni forbliver Hs. M. paa Louisenlund, eller i Slesvig. - Onsdagen d. 1ste Juli gaaer Kongen ombord paa Dampskibet "Kiel" og afreiser dermed til Kjøbenhavn. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Den 21de Mai afgik til Eckernforde Hs. M. Kongens Dampskib, "Kiel", med Hs. M. Dronningens Søster, Hs. Durchl. Hertuginden af Slesvig=Holsteen Glücksborg, med høie Familie, og Hs. Durchl. Prinds Wilhelm med Hs. K. H. Prindsesse Charlotte og høie Familie. Hs. M. Kongen behagede at ledsage Høisamme til Drago.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Under 1ste dennes er emaneret en Kongl. Placat, hvorved Spærringen for at standse Koppe-Epidemiens Udbredelse, som unødvendig, er bleven aldeles hævet. Ved denne Placat anbefales derimod Gjentagelse af Børns Vaccination, naar der haves Anledning til Frygt for, at der har været nogen Mangel ved den engang anbragte Vaccine, eller at denne ved Tidens Løb maatte have tabt sin fulde beskyttende Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Jfølge Kgl. befaling er Overretsdommen i den mod Prof. David anlagte Sag blevven indanket for Høiesteret. Det Kgl. danske Cancellies Ordre i saabenseende afgik d. 21de d. (Khbp.) Den 18de d. om Aftenen ytrede et Antal af akademiske Borgere i Kjøbenhavn deres Glæde over det heldige Udfald, Trykkefrihedsactionen imod Prof. Davil samme Dag havde erholdt for Lands Overretten, ved at bringe Professoren, udenfor hans Bopæl paa Kongens Nytorv, et Vivat, i hvilket den ved denne Leilighed talrigt samlede Folkemængde af alle Klasser deeltog. Man var tilsinds at bringe Defensor i Sagen, Prokurator Haagen, en lignende Holding; og da man erfarede, at han netop befandt sig hos Prof. David, lød ogsaa strax et Vivat for ham. Begge de Hædrede kom ned til den samlede Folkemængde og efterat de, i faae velvalgte Ord havde takket for den dem viste Deeltagelse og Ære, henledede Prof. David de Tilstedeværendes Ønsker paa et Vivat for Danmark, og Prokurator Haagen, udbragte et Vivat for dets Domstole, der fandt en ikke mindre eenstemmig lydelig Gjenklang hos den forsamlede Mængde. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Ved den den 18de Mai af Jnteressenterne i det asiatiske Compagni holdne Generalforsamling foretoges Valg af Medlemmer i den Committee til Undersøgelse af Compagniets Tilstand m.v., hvis Udnævnelse vedtoges ved Generalforsamlingen d. 22de f. M. De Valgte, som alle befandtes blandt de af Jnteressenterne dertil, i Overeensstemmelse med Conventionen 811, Foreslag, nes Tal, vare, i den Orden, Stemmeantallet angiver, følgende: Dhrr. Etatsraad Hvidt, Overretsprocurator Ring, Professor David, Viinhandler H. P. Hansen, og Grosserer W. C. Fiedler. (S. Bl. Dagen har oplyst, at det omtalte Brev fra Luther til Kong Frederik den Første, som "Søndagsbladet, siden har meddeelt, allerede tidligere har været trykt i forskjellige Samlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Fra Mariboe meldes, at den tidligt saaede Byg lider meget ved Kulden, og man synes overbeviist om, at Rughosten bliver simpel. - Mariboe Avis melder endvidere, at der 2den Paaskedags Nat skeete Jndbrud hos en Enke i Bursøe. Gierningsmændene havde opbrækket Skufferne i en Dragkiste, hvor de forefandt omtrent 3 Rbd. i Sølvpenge, et Sølv=Hovedvandsæg 3 Alen nyt blaat Klæde, samt nogle andre Smaating. Jblandt Byttet var ogsaa en sammenrullet Skrivebog, hvilken Tyvene formodentlig have antaget for Penge, og, fornøiet hermed, ladet de andre betydelige Effekter urøtte. - Natten til den 10de de, skeete ligeledes Jndbrud hos Hr. Consistorialraad Boeck i Mariboe. Gavtyven havde fra Haven opbrudt et Vindue til Hr. Consistorialraadens Studeerkammer, hvor nogle Skuffer fandtes aabnede og Papiret bragte i Uorden; men Penge som Tyven rimeligviis søgte, opbevaredes ikke der, hvorfor han maatte liste sig bort med uforrettet Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Den 20 Mai indtraf D. K. H. Prinds Gouverneuren og høie Gemalinde i bedste Velgaaende til Odense. D. 21de om Aftenen modtoge D. K. H. Cour paa Slottet. D. 22de om Eftermiddagen indtraf H. K. H. Prinds Frederik Carl Christian til Odense for at aflægge et Besøg hos sin høie Fader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Proprietair Hansen i Fyen bekjendtgjør at den allernaadigst beordrede Kommission har paabegyndt sin Function, men at de paagieldende Subjectet, ved deres tappre Forsvarer (Procurator Søren Hansen, endnu, uden at ændse Kommissoriet og uden at være saadant forbudet, ligefuldt fortsætte deres mange mod ham anlagte Sogsmaal, ja hvad end værre er, modsætte sig, at han oplyser sine Sigtelser, og at, hvad der næsten synes uttoligt, en Sættedommer har ved Kiendelse afgjort, at Hansen ikke maa tillades at bevise sine Sigtelser mod Veimesteren. Denne Kiendelse vil han nu indanke til behørig Drøftelse. "Jdet Modpartiet - siger han: med al Kraft modsætter sig Beviisførelse fra min Side, har jeg rolig og uden Jndsigelse taalt Veivæsenets Beviisførelse for dets Reenhed. Hvad samme ved denne Maneuvre har vundet, skal det vistnok ikke glæde sig over.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Litzehoer Ugeblad" fortælles, at da Hs. høifyrstelige Durchl., Hertuginden af Holsteen=Sønderborg Glücksborg d. 14de Os. indskibede sig i Eckernforde paa paa det kgl. Dampskib "Kiel, havde Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Wittgenstein, der vilde ledsage Hertuginden ombord, det Uheld at styrte i Vandet, hvoraf han dog strax blev reddet ved en kjæk Matros. Da Prindsen savnede sin Kaarde, der ved Faldet var gleden ud af Skeden, sprang en Dreng, det stod blandt Tilskuerne paa Strandbredden, hurtig i Vandet, gik tilbunds, kom strax igjen op med Kaarden og - Hoch in seiner Linken, Hielt er den Degen mit frendigen Blinken. Den 14de Mai udkom ingen Avis i Thisted. Redacteuren Hr. Joh. G. Lund bekjendtgjør i denne Anledning følgende: "Herved har jeg den Ære at bekjendtgjøre formine ærede Abonnentere, at Grunden hvorfor Dagens Avis ikke udkom, eller blev uddeelt blandt Publicum, er, fordi at vedkommende Confor fandt sig beføiet, paa Grund af en til Redac. indsendt Jndrykkelse angaaende Fattigvæsenet i Thisted til at lægge det hele Oplag af bemeldte Nr. af Bladet under Beslag, for at indsende samme til det Høikongl. Danske Cancellie. Det høie Collegiums Dom vil afgiøre om formeldte No. maa fremtidig uddeles, eller ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Den ved samtlige Retter afsagte Dom over fire i Aarhuus for Forfærdigelse af falske Nationalbanksedler arresterede Personer, som lød paa Fortabelse af Ære og Liv, er af Hs. Maj. Kongen bleven allernaadigst formildet til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, de 2 paa Hs. Majestæts Naade, den 3die i 2 Aar, og den 4de, et Fruentimmer, i 8 Maaneder. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Ledige Embeder. Aasted og Skiærum Sognekald i Aalb. St., 231 Rd. Trende Fuldmægtigposter hos de Kgl. Embedsmænd i Vestindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Befordring. Forvalter for Lønborgard., Sandslugt og Forligelsescom. D. B. Esmann, som Landvæsenscom i Ringk. Amt, forundt Kammerraads Rang efter Rangf. 7 Kl. No. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Ribe, Christihimmelfartsd. prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Døbt i Domkirken d. 10 Mai Rugbrødbager Jacob Hansens Søn, Hans Jacob Hansen. Fadd. M. Petersdatter af Raager, Pigen Elisabet Wong, A. M. Tielgaard af Roager og L. Tiellesen. J Cathrine Kirke samme Dag Jngeborg Jørgensdatters Søn, Laust Christensen. stadd. Pigerne K. Christensdatter og K. Jensdatter, Dagl. P. J. Jacobsen og Unk. S. J. Østbirk. Ved Enkebispinde Grongiær Arveprors Jordesærd. d. 27de Mai 1833. Ja, jeg föler, det mod Reisen stunder, til et ukjendt Land, bag Tidens Strøm, men som Englen, der ved Graven blunder, henrykt skuer i en salig Dröm. Skal jeg frygte for med ham at fölge: skjælve, naar han slukker Faklen ud? Ogsaa hist, hvor Taager Kysten dølge, er jo Riget dit, Algodheds Gud! Send din Hngel da, jeg kommer gjerne! Gjennem Natten vinker Haabets Stjerne." Adle Siel! nu har Du Seier vundet. Dödens Mulm opklares for dit Blik, Du ved Englens Haand har Landet fundet, som dit fromme Haab imöde gik. Der - af hver din ædle Daad ledsaget, ei forfulgt af Jordens Sorg og Savn. har din Aand et Hvilested opdaget, hvor dens Salighed er uden Navn. Denne Trøst vi mindes her ved Baaren, for at mildne, ei at standse Taaren! Taarer skylde vi den Huldes Minde; hendes randt jo tit ved Andres Nöd. Du, som lider, græd! din Trosterinde, hun, som trykte rört din Haand, er död! Du, som trænger, græd, Ei meer opleder hun den skjulte Kummer i dens Vraa deler med den, för om Hjælp den beder; hvo vil nu det qvalte Suk forstaae? Ogsaa I, som Krandsen bandt, Veninder! dölger ei, at Eders Taare rinder. Lad den vidne skjönt, at Georgine, hun, hvis Navn velsignes af Enhver, svæved - lig en venlig Alf- om Sine, var dem stedse med sin Omhu nær. Snart, naar denne Krands i Muld forsvinder Med de Perler, som Værdi den gav, vil en Krands af Eviggrön, Veninder, spire frem paa Bedstemoders Grav. og, saa ofte der I hilse Vaaren. Blomstens Bæger aabne sig for Taaren. At min elskede Mand, Brændeviinsbrænder Søren Madsen Wodder, idag efter 4re Ugers Sygeleie og i sin Alders 60 Aar, omskiftede Tiden med Evigheden ved en blid og rolig Død, bekjendtgjøres herved sørgeligst, paa egne og Børns Vegne, for fraværende Familie og Venner. Ribe d. 26de Mai 1835. Maren Wodder. født Mottensen. 1835. Tillæg til Riber Stifts-Avis No. 42.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-05-26
Blandinger. J Skanderborg Avis læses følgende: En fransk Homopath har efter møisommelige Studeringer endelig opdaget den vigtige Kunst, hvorledes man skal foranstalte homopatiske Aareladninger. Han bruger dertil de smaae Dyr som høre til den Klasse der bide om Natten, der sædvanligviis kaldes - Lopper. J Tilfælde af Fuldblodighed eller Betændelsesvadomme anbringer han, med lykkeligt Udfald, et eller to af disse smaae Dyr paa den store Taa. Men efter homodpathisk-phosiologiske Undersøgelser er det evident beviist, at der er en forskjellig Livsvirksomhed tilstæde i begge Halvparterne af de menneskelige Legeme, af hvilke den til venstre er den sva neste. Ere altsaa den venstre Sides Organer syge og Aareladning nødvendig, saa sættes en Hunloppe paa den venstre Taa, i modsat Tilfælde en Hanloppe paa den høire Taa. Skulde Hunloppen være for kraftig eller suge for stærk, at Aareladningen blev for voldsom, anbefale Opfinderen at opløse en Billiondeel af et Gran Kogsal i hundrede Dele Vand og heraf holde Loppen en Ubetydelighed under Næsen, dette bevirker at den falder af, og den concentrerede Saltoplysning tillukker Saaret strax og forbindrer saaledes Efterblodning, der kunde blive farlig. Som der fortælles, skal et Depot af disse nyttige Dyr oprettes paa de Steder, hvor et stort Antal Homoopather findes.