Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-31
Politiske Efterretninger. De belgiske Anliggender. J London, fandt den 20de October en Forsamling af Conferentsen Sted, for at tage den hollandske Gesandts sidste Note i Overveielse, Resultatet af denne Sammenkomst kjender man endnu ikke; blandt de mange omløbende Rygter, har man ogsaa det fra franske Blade, at Fyrst Talleyrand havde formaaet Kongen af Preussen til at samtykke i Antverpens Besættelse ved franske Tropper, mod at Venlov eller en anden Fæstning blev besat af Preussen. Senere meldes der fra London under 23de October, at mange Conferentser have fundet Sted Dagen for, mellem de fremmede Gesandter og de engelske Ministre, saaledes havde den franske, preussiske og belgiske Befuldmægtigede næsten den hele Eftermiddag og Aften en uafbrudt Samtale med Grev Grev og Lord Palmerstone. Det sees temmelig tydelig, at vore Diplomatiker ikke ere i Stand til at opløse den Knude, som de have knyttet, og ere derfor i Færd med at bugge den over, men det falder naturlig viis vanskeligt for dem, selv at proclamere denne Uformuenhed, og de anvende derfor al mulig Umage, for at give den frygtede Tildragelse den mildeste Vending. Rygtet holder sig, at Preussen har indvilget i Antverpens Besættelse af Franskmændene, mod Venloos Besættelse af Preusserne; men et saadant Hjelpemiddel ville afgive det sørgeligste Beviis paa Partiernes Mistroe til hinanden, det ville være nedværdigende for Frankerig, nedslaaende for Belgien, uretfærdig for Holland og upolitisk af Preussen, og man veed heller ikke hvorfra denne Efterretning er kommen. Jmidlertid vedvare vore Rustninger i Porsmouth, flere Krigskibe ere allerede indtrufne fra den irlandske Station, og Flere ventes fra andre Stationer; men Nogle kunne først indtræffe om 4 a 5 Uger, da maa saa meget mere tvivler om Muligheden af en saadan Expedetion paa den hollandske Kyst i denne Aarstid; dog hedder det at de ville ikke krydse der, men løbe ind i hollandske Havne. Hovedtingen maa skee ved en fransk Hærs Medvirkning fra Landsiden af; men herimod sætte jo de andre Fastlandsmagter sig. Formodentligt ville de Franske dog rykke ind men Følgerne af et saadant Foretagende, lade sig ikke beregne." - Mellem den belgiske og hollandske Nation selv, hersker den største Forbittrelse, i Belgien er Alt forberedt paa Krigen og man ønsker den, og til Bevis paa Haager Kabinettets Stemning, ville viblot anføre Slutningen af den bollandske Gesandt i London von Hyveldts Svar paa Udtrykkene i Londonner-Conferentsens 69de og 70de Protocol at Haager=Cabinettet for ofte indhyller sig i Blændværk, hertil svares: "kunne saadanne Udtrykke en pas ogsan grunde sig paa indre Overbeviisning, der hvor en retmæssig Monark givende efter for Nødvendighedens Love, da han seer den større Deel af sige Stater i Oprør, indvilger at opofret af sit Kongerige og Halvdelen Sal. Familie Besiddelse, eftergiver de oprørske Provindser en ubyre, Deel af Statsgielden og tilstaaer dem betydelig Handelsfordele, saa er han dog hverken forpliget eller beføiet til at give til Pens et troe forbleven Folks vigtigste Jnteresser og hele Uafhængighed, og ligesaa lidet ville et frit, ligesaa betænksomt, som troe forblevent Folks constitutionelle Fyrste i sine udenlandske Forhold følge en Vei, som er stridende mod hans Folks Almeenmand og eensstemmige Anskuelser, det ville ikke vasse sig for ham at bruge sit Folk, som er Brandoffet for Europas almindelige eller deelsvise Forstyrrelser, kan i et saadant Tilfælde ville den holandske Regjering virkelig indhylle sig i Blændenærker, og bringe dem til Virkelighed, ved afgjøre dem til Grundlag for et politisk System, Fra Berlen skrives under 20de October: Manveed her ikke ret, hvad man skal antage om de Franskes Krigsanstalter og truende Stilling mod Holland; efter de franske Journaler maae man antage, at Parisercabinettet handler i Overeensstemmelse med Engeland og bil afgjøre den belgiske Tyist med Sværdet, der skal have erholdt Lord Palmersiones Samtykke dertil; det herværaade engelske Gesandtskab forsikkrer derimod, at dette ikke et Tilfældet, men at man derimod formelig har protesteret mod et Skridt, som ville have en høist skadelig Jndflydelse paa alle politiske Forhold i Europa. Jmidlertid er man her meget spændt paa Udviklingen af de belgiske Anliggender, og man frygter for at de ikke lade sig bilægge med det Gode. Senere med des fra Berlin under 15de October; Ved Con rerer er den Efterretning indløben hertil fra Londen: at de franske og engelske Befuldmægtigede have gjensidig afsluttet en Tractat, som de andre Conferentsmedlemmer ikke have tiltraadt, og hvori det Tilfælde er omhandlet, naar der skulle anvendes fælles Tvangsmidler mod Hollaae. Dene har her vakt stor Sensation, i Særdeleshed da det engelske Cabinet, tii skal i hiin Tractat have indrømt Frankerig Ret til at rykke ind i Belgien, naar alle Forsøg paa at bevæge Kongen af Opstand til Eftergivenhed, have været forgiæbe. Man forsikkret, at bort Hof under ingen deringelse vil tillade franske Troppers Jndmarsch Belgien.