Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-04
J Skolens syvende Klasse kunne ingen andre Disciple optages end de, som have gjennemgaaet samme Skoles sjette Klasse. § 4. Gienstande for Underviisningen ere følgende Sprog, Videnskaber og Færdigheder: 1. Dansk. Underviisningen heri meddeles gjennem samtlige Skolens Klasser og har til Formaal, deels igjennem dette Sprog at bibringe Disciplene de almindelige grammatikalske Begreber, deels at bringe dem til at skrive Modersmaalet correct, reent og med Smag, deels at gjøre de bekjendte med den danske Literaturs Historie og de vigtigste Værker i den skjønne Literatur. 2. Tydsk. Underviisning gives i dette Sprog ved Siden af Dansk, indtil Udgangen af sjette Klasse, hvor den sluttes, og hvor Disciplene maa have opnaaet Færdighed i at oversætte fra Tydsk, kunne correct skrive Sproget og være bekjendte med det Væsentligste af den tydske Literaturs Historie. 3. Fransk, hvori Underviisningen afsluttes med sjette Klasse, maa læres saaledes, at en fransk Forfatter kan forstaaes og oversættes, og Fordringerne ved den i § 11 foreskrevne Prøve kunne fyldestgjøres. 4. Latin. Underviisningen heri, som tager sin Begyndelse i Skolens tredie Klasse og afsluttes med den syvende, maa have til Formaal, at samme Dygtighed i Sproget kan opnaaes, som hidtil har været tilsigtet. 5. Græsk, hvori Underviisningen begynder i fjerde og afsluttes i syvende Klasse, læres omtrent i samme Omfang som hidtil. Med Underviisningen i Latin og Græsk maa forbindes Meddelelsen af en Oversigt over disse Sprogs Literaturhistorie, over Oldtids Videnskaben og Mythologien, hvortil benyttes saavidt muligt trykte korte Lærebøger, medens derimod Disciplene alene leilighedsviis gjøres opmærksomme paa det Vigtigste og Videværdigste af den græske Kunsthistorie. Hebraisk. Da dette Sprog ikke hører til den Cyclus af Lærefag, som antages at udgjøre de nødvendige almindelige Dannelsesmidler, saa vil Underviisning i samme alene være at tilbyde dem, der attraae den. Denne Underviisning meddeles kun i Skolens sjette og syvende Klasse, og Disciplene bringes til det Maal, som ansees fornødent for at kunne paabegynde det theologiske Studium. Jntet Æqvivalent for Hebraisk skal fordres af dem, der ikke her have taget Underviisning i Skolen. Religion. Underviisningen heri gaaer deels ud paa Bibelhistorie, deels paa den christelige Religions Lærdomme, og meddeles gjennem første til sjette Klasse først efter en fortere Lærebog, senere i en udførligere og mere videnskabelig Behandling; og bør Religionslæreren lade det være sig magtpaaliggende at bibringe Disciplene en levende Erkjendelse af den christelige Religions Sandheder og at gjøre samme frugtbar for Gemyttet. Med Religionsunderviisningen forbindes Bibellæsning, til Slutning af det nye Testamente i Grundsproget. 8. Historie. Heri undervises gjennem samtlige Klasser, og maa Disciplene ledes til, uden al ufornøden Detail, at erhverve et sikkert Overblik over alle mærkelige Begivenheder, i den gamle og nye Verdenshistorie, med en klar Jndsigt i deres indbyrdes Forbindelse og Sammenhæng; og bør der efterhaanden, som Underviisningen skrider frem til de nyere Tider, tages et stedse mere omfattende Hensyn til Culturens Udvikling og Folkenes indre Tilstande.