Aalborg Stiftstidende, 1835-04-01
Den for ikke længe siden afgangne Amtsprovst Krog har ogsaa gjort en Beregning over et Kalds Jndtægt og Udgift paa 400 Tdr. Hartkorn; han faaer, naar denne fradrages hiin, en Beholdning af 180 Rbd. Med denne Sum, siger han, skal Præsten, som en af Statens vigtigste Embedsmænd, holde sin Stand i udvortes Ære, anskaffe Klæder og Bø ligger, opdrage sine Børn, møde Sygdom og Uheld, afbetale gammel Gjeld, lægge sig Noget til Bedste, for Alderdommen, for Enke og Børn, samt svare Extra-Paabud og Afgifter, som paa Præstegaard og Hartkorn aarligt forøges. Antager man, at Præsten, hvilket som oftest en Tilfældet, i mange Aar sidder i et lidet Kald, hvorhan under Næringssorger og aarlig forøget Gjeld har tilbragt sine bedste Aar, og nu endelig paa sine gamle Dage opnaaer Kaldet paa 400 Tdr. Hartkorn, saa veed jeg ikke, om hans Kaar ere at misunde. At faae sligt et Kald, hører man ofte udskriges som en stor Lykke. Mange unge Candidater gjøre sig overspændte Begreber derom. Uggeistlige drømme om Landsbypræstens fede Kald. Det hedder: Paa Landet har man Alting frit! Ja Guds Himmel og Jord er fri for Alle paa Landet).Der koster det ikke at leve- naar man blot har Alt i Huset, hvad man skal bruge).Der haves ingen Byrder og Afgifter, - naar Hartkornet blot ikke var skatteydende) Nei. Der boer man frit og giver ingen Huusleie. (Javist boer man frit, naar man ei svarede Renter, Skatter og aarlige Reparationer paa Præstegaarden. Der har man Kreature, Høns, Ænder o. s. v. gaaende i sin Gaard, og kan slagte naar man vil (Ja, naar disse ei ved Uheld, Rovdyr a. kunde mistes, eller naar de kunde leve af Møddingen, og Steenbroen). Grundtvig, Wedel og Bastholm - Alle indsigt fulde, sandhedsskjærlige, for deres Stand upartiske Mænd, - have gjort lignende Beregninger, som have ført til samme Resultat. Den Sidste - en Autoritet, som man vel betænker sig paa at modsige - anstiller desangaaende følgende Undersøgelse: "Jeg sætter, et Kald, Alt beregnet, udgjør 600 Rbd. Det er dog et af de Kald paa Landet, som man regner blandt de temmelig gode. Gives der i nogle Egne Kald af større Jndkomster, da gives der vist endnu flere som have mindre. Man troer, en Mand ere ganske vel aflagt, som har omtrent 600 Rbd. aarlige paa Landet. Det synes og virkelig saa, saalænges man ikke tænker paa Udgifterne. Dem ville vi ogsaa beregne. Han giver i aarlig Embedsskat 50 Rbd. - i Enkepension omtrent 30 Rbd. - i andre Skatter 40 Rbd. (Gyldne Tider, da Landsbypræsten ikke vidste af Bankrente at sige, denne ene Skatsmedtager nu aarligt vel 100 Rbd. Sølv.) Har hans ikke selv Formue, eller faaer Formue med sin Kone, kan han ikke nedsætte sig paa Landet, med Ordination og alle dertil hørende Udgifter, med Præstegaards Besætning og Boes Jndkjøb, uden at gjøre en Gjeldsk af 15 til 1600 Rbd., hvoraf aarlig Rente er 60 Rbd. Til Folkeløn kan omtrent medgaae 1000 Rbd., og til Jndkjøb af Tørv og Brænde, som han paas mange Steder maa forskaffe sig selv, omtrent 100 s. Rbd. Dette tilsammen udgjør 380 Rbd. Naar disse fradrages hans Jndkomster, beholder han 220sk Rbd. Det er sandt, af sin Gaard har han Hvede, Rug, Byg, Havre, Melk, Smør, Ost, Smaaekreature og Andet til Huusholdningen. Men udfordres der da ikke meere til en Huusholdning end dette, Og om her end ikke behøvedes meere, skal han, Kone, og Børn da ikke have Klæder, Skulle disse Børn ikke opdrages, Skal han holde dem i Skole, hvads koste de ikke der, Skulle de til Universitetet, hvad koste de da, Og hvad taler jeg om de aarlige Reparationer, han har at gjøre paa sin Gaard, sine Agerredskaber, og om nyt Jndkjøb af Heste og Køer, hvis et Uheld indtræffer for ham, Hvad taler jeg, om Bøgers Jndkjøb, hvis han faaer Lyst til Studeringer, Hvor tungt maa det være for en Mand, der har elsket Videnskaberne, at see sig nu hensat i en Forfatning, hvori han ei kan forskaffe sig de Midler som udfordres til deres Fortsættelse. - Men alt Ovenanførte skal bestrides med 220 Rbd. Mon nogen fordomsfri Mand vil ansee det for muligt, og om det end er muligt, er denne Mand da nu i en Forfatning, der gjør ham misundelsesværdig? Og dog henhører dette Kald blandt dem, som man kalde temmelig gode, Hvormange gives der paa 5130 Rbdlrs. Jndkomst. Og med saadanne Kald ma Mange gjøre Begyndelse. Denne Begyndelse fortjener vel ikke heller Misundelse."