JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-04-18
Mandagen den 28de April førstkommende, og N. L. V. følgende Dage om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Nidløse Gaard pr. Sorøe foretaget offentlig Auction over en deel Jndboe, bestaaende af: Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcelain, Glas, Chatoller, Dragkister og andre Kister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Sengestæder og Sengeklæder, Linned af Dækketøi og Lagener m.v., Meierie=Redskaber, Vogne, Plouge og Harver med flere Avls=Redskaber, Bæster, Seletøier, Køer, Qvier, Tyre og Kalve, Faar, Grisse=Søer og andre Sviin, Giæs, samt nogle gode Geværer, alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende, Conditioner.
Berlingske Tidende, 1806-04-18
Onsdagen den 30te April om Eftermiddagen Kl. 2, bliver ved Aution udi afgangne Skibs=Capitain Geert Geertsens og efterlevende Enkes fælleds Boes Lyst= og Avlsgaard i Høsterkiøb Bye paa Hirschholms Amt, bortsolgt endeel Gods og Løsøny bestaaende af: Meubler og Trævare, Linned og Sengeklæder, Jern Kakkelovne, Vogne og Kreaturer, samt Avlings-Redskaber m.v., imod Betaling naar paafordres til Procurator R. Top i Skidenstrædet Nr. 163 i Kiøbenhavn, hvor saavelsom paa Auctionsstedet, Catalogi er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1806-04-18
Onsdagen den 30de April førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 10 og 12 Slet, bliver ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende absolut og uden videre Auctioners Holdelse at bortsælges, den afgangne Skibs Capitain Geert Geertsen og efterlevende Enke fælleds Boe tilhørende Lyst og Avlsgaard, beliggende i Hesterkiøb Bye paa Hirschholms Amt, som efter VurderingsForretning af 7de Januar d. A. befindes saaledes: 1) En Hovedbygning 3 Fag, Muur og Bindingsværk med Straae, tag, 1 Etage hormed gebrokken Tag, deri 10 Værelser, gibsede og betrukne, samt i det ene en 3 Etages Kakkelovn, foruden andre Beqvemmeligheder. 2) En Sidebygning 8 Fag Bindingsværk med Straaetag, deri Bryggers og en Stue med Bielæggerovn. 3) 3de Udhuse med Straatag til Avlsbrug, i alt 19 Fag. 4) Gaardens Jorder 4 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn. Og 5) Til Gaarden en god Hauge med Frugttræer og andre Vexter, med videre bemeldte Eiendom, som Brandkassen er forsikkret for 5000 Rdlr., tilhører, og Vurderingsforretningen udførligere omformælder; alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiøres de Conditioner, som forinden erfares hos mig, Birkedommer Kreidal, og hos Boets Curator, Procurator Tov i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1806-04-18
Sorsdagen den 8de Maji, Kl. 10 Formiddag, lader Fru L. Conferentsraadinde Fabritius de Tengnagel ved Auction udi hendes Boepæl i Gaarden Nr. 95 bag Børsen her i Staden opbyde til Bortsælgelse Eenrum med vedliggende tilhørende Eiendomme, deels samlet og deels separat, saaledes: 1) Eenrum, dets Bygninger og Hauge, item omkringliggende Grund, deels contribuerende og deels frie Jorder, omtrent . 61 1/2 Tønde Land. a) Bakkegaarden med Hauge og derved liggende Jordlod. 13 Tønder Land. 3) Allexandrig med derved liggende Vænge 62 Tønde Land 4) Et Stykke Jord af Frydenlunds Jorder. imellem Fiskedammen og Alleen = = 14 1/2 Tønde Land. 6) Et dito Vesten derfor med paastaaende Huus. 20 Tønder Land. 5) Et dito Vesten for Alleen = 28 Tønder Land. og 7) Tvende smaae Stykker Jorder liggende 3 1/2 Tønde Land. noget fra Webech. Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner som forinden kan erfares paa Kiøbenhavns Amtstue i No. paa Nørregade, saaog paa Auctionsstædet, hvor tillige Kort- og Jnddeelingerne over fornævnte Eiendomme, kan blive de Lysthavende foreviist af Grosserer Celer, som Enkefruens Laugværge; det tiener til de Lysthavendes Efterretning: at 2/3 Del af Kiøbesummen kan blive staaende i Eiendommene uopsagt 5 Aar fra 11te December Termin næstkommende at regne imod derfor givende Pandteforskrivninger. Nøragergaard. Brandagen den 19de Maji 1806, og følgende Dage, bliver formedelst Boepæls Forandring ved offentlig Auction, som begynder Kl. 9 Formiddag, bortsolgt endeel Mahognie Meuller, bestaaende af Speile, Skabe, Ottemaner, Stole, Sengestæder, Borde m. m., saavelsom andre ordinaire Meubler, sine og grove Sengeklæder, Linned, Heste, Vogne, Kobber. Tin, Jern, Blikfang, Kiøbenhavns og andet Porcellain, Glas og Flasker, og meere deslige Ting, hvorover trykte Cataloger 8 Dage i Forveien skal blive at erholde i Ringsted paa Postgaarden, i Slagelse hos Madame Kikkebusk, i Kallund, borg hos Kiøbmand Hr. Andreas Møller og paa Nørager gaards Skriverstue. Jblandt Konditionerne bliver denne, at Vederhæftige som kiøber over for 100 Rdlr. gives Creditor 1ste December 1806. Nøragergaard, den 14de April 1806. C. A. Jørgensen, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Constantinopel, den 16de Marts. Porten lade de vigtige Grændsefæstninger Jsmailow, Brailow, Chatom og Bender proviantere. De tyrkiske Militairposter ved de russiske Grændser skulle ogsaa være langt stærkere, end forhen. Da nu det tyrkiske Corps, der er paa Marschen til Nissa, for at tilveiebringe Rolig, heden i Servien og Bosnien, allerede beløber sig til 100000 Mand, og Porten desuden lader mange Tropper komne fra Asien og en stor Flaade udruste, har den russiske Gesandt, Grev Jtalinsky forlangt en Erklæring af Porten om Hensigten med disse alvorlige Foranstaltninger, og har faaet til Svar, at de vare fornødne til at tilveiebringe og vedligeholde den indvortes Rolighed.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelser fra London den 25de Marts, 1ste April og (a 6te April ved overordentlig Leilighed.)J Hoftidenden i Gaar stod følgende Cabinetsordre, som blev besluttet i det Conseil, der i Hs. Majestæts Nærværelse blev holdt den 5te i Dronningens Palais Da Hs. Majestæt har faaet Efterretning om, at Hs. Majestæt Kongen af Preussen har paa en voldsom og fiendtlig Maade taget adskillige Dele af Churfyrstendømmer Hannover og andre Hs. Majestæt tilhørende Gebeter i Besiddelse og desuden bekiendtgjort, at alle brittiske Skibe ere udelukte af det preussiske Gebeets Havne og adskillige andre Havne af det nordlige Europa, og med Fornærmelse saavel af billige Rettigheder som Hs. Majestæts og sammes Besiddelsers Jnteresse samt tvertimod venskabelige Nationers bestaaende Love og Brug besluttet, at brittiske Skibe ikke maa indløbe sammesteds eller handle der; saa har Hs. Majestæt behaget, med Sit Geheimeraads bifald, herved at befale, at ingen Skibe eller Fartøier, som tilhøre Hs. Majestæts Undersaatter, skulle indtil nærmere Foranstaltning indtage Ladning eller afseile til preussiske Havne; og Hs. Majestæt har end videre behaget at befale, at en almindelig Embargo eller Beslag skal lægges paa alle preusiske Skibe og Fartøier, som paa nærværende Tid befinde sig i de forenede Kongerigers Storbrittanniens og Jrlands Havne og Rheder, tilligemed alle Personer og Effecter, som ere ombord paa bemeldte Skibe og Fartøier, hvorhos dog skal bæres den største Omhu for enhver Deel af bemeldte Skibes og Fartøiers Ladninger, saa at ingen Beskadigelse eller Borttagelse skeer. Hs. Majestæts Skatkammers Lord Commissairer, Admiralitetets Lord=Commissairer og de fem Havnes Lord Warder have derefter at udstede de fornødne Foranstaltninger i denne Henseende. Stephan Cottrell.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Hoftidenden indeholder følgende Beretning fra Capitain Loring til Admiral Grev St. Vincent, som den 30te Marts befandt sig ved Quessant ombord paa Hibernig: Mylord: Morgenen til den 28de gjorde Hs. Majestæts Fregat, som jeg kommanderer, Jagt paa 3 franske Fregatter og 1 Brig, som nylig vare udløbne fra L'Orient, hvorved jeg havde det Haab enkelt at kunne angribe en eller anden af samme. Kl. 10 om Aftenen kom jeg i Nærheden af disse Skibe og tog det sidste, National-Briggen le Nearqve, paa 16 Kanoner og 97 Mand. Den var samme Morgen afseilet fra L'Orient og var provianteret paa 5 Maaneder. Jeg har den Ære &c. Hs. Majestæts Skib Niøbe, den 20te Martii, i Søen. J. W. Loring.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Admiral Duckworths egen Seiers=Beretning om Slaget i Vestindien den 6te Februar blev den 24de Marts bekiendtgjort af Admiralitetet. Den er dateret 7de Februar ombord paa Linieskibet Superb, 12 engelske Søemile fra Staden Santo Domingo. Admiralen skriver: "Jeg ilede at komme igiennem Mono=Passage, beordrede den 5te Februar Fregatterne Magicienne og Acasta, at recognoscere Fienden og naaede ham den 6te om Morgenen Kl. 9 i en saadan Stilling, at en Trefning blev uundgaaelig ; jeg gar min Flaade ved Telegraf Signaler Ordre til Slag. Strax efter Kl. 10 angreb Superb det forreste fiendtlige Skib Alexander, som efter at have faaet 3 glatte Lag drev af hvorpaa vi kunde angribe det franske Admiralskib Jmperia(forhen le Vengeur) hvis Jld hidtil havde gjort vort Skib Northumberland megen Skade. Nu blev Trefningen almindelig og vedvarede med stor Heftighed indtil Kl. 11 1/2, da det franske Admiralskib yderst beskadiget styrede ligge paa Land og løb paa neppe en engelsk Miil derfra. Suver havde den Gang kun 27 Fod Vand og maatte styre tilbage for ikke at strande. Strax derefter drev det franske SkilDiomede paa 84 Kanoner, efterat have mistet alle sine Master, paa Strand tæt ved det franske Admiralskib; dog maa jeg af Pligt mod mit Fædreneland tilføie, at det første havde strøget. Vort Skib Agamemnon havde ophørt med sin Kanonade imod det, da den franske Capitain havde taget Hatten af og gjort ethvert Tegn til Overgivelse. Omtrent 50 Minuter efter Kl. 11 ophørte Kanonaden og da Røgen fordrev, fandt jeg de tre fiendtlige Skibe, Brave, Alexander og Jupiter i vor Be besiddelse. Brave havde 260, Alen ander 300 og Jupiter 200 Døde og Saarede. Vort Forliis paa alle vore Skibe beløber sig i alt til 338 Døde og Saarede. Efter Slaget var jeg strax i Færd med at reparere Skibene og fordeele Fangerne, hvorpaa jeg sendte de 3 Priser til Jamaica.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
J et andet Brev, dateret 8de Februar, skriver AdmiraDuckmorth til Sir William Marsden: "J et for omtrento Timer siden skrevet Brev melder jeg Dem min Hensigt, at stikke Jmperial og Diomede i Brand. Jeg har nu den Fornøielse at melde Dem, at Capitain Dunn, som jeg beordrede hertil, har under høi og stormende Søegang reddet samtlige Fanger fra Døden og til min Tilfredshed opfyldt den ham givne Befaling, som De vilde behage at tilmelde Admiralitets Lorderne.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
J Rochefort skal 4 Linieskibe ligge fuldkommen seilfærdige. Vore Eskadrer under Admiralerne Warren og Strachan, hver paa 7 Linieskibe, ere, den første i Februar og den sidste i Marts Maaned, passerede Øen Madera og skulle derfra være seilede til Godthaabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Den fra Brest udløbne Eskadre skal være seilet til Ostinden under Commando af Hieronymus Bonaparte paa Linie skibet Jephyr. En Lykke er det, at Admiral Duckworth har derascheret Linieskibet Powerfull paa 74 Kanoner til Ostindien, for at bringe Efterretning herom og tillige forstærke vor derværende Magt. De spanske Skibe i Catix blivenu med største Jver satte i Stand, for, som det hedder, at forene sig med den spanske Eskadre i Carthagena, hvorved deres Antal skal bringes til 20 Linieskibe. Ver Eskadre for Cadix bestaaer af 16 Linieskibe. - Man frygter meget for, at Krigschaluppen, Favoritte, Capitain Davin, er bleven taget af de Franske paa Kysterne af Africa. Den havde i Slutningen af Decbr. erobret den franske Kaperbrig Blanchard paa 14 Kanoner og 104 Mand efter en hidsig Trefning.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Man har det Haab, at de 4 fra Cadix, nylig udløbne Fregatter ere blevne tagne af Admiral Collingvood, som strax detascherte 4 Linieskibe for at giøre Jagt paa dem.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Middelhavs=Koffardiflaaden er ankommen til Plymouth, under Convoi af Fregatten Chiffone og Chaluppen Martin.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Jtalien, den 2den April. Nogle Jldesindede ere nylig blevne arresterede i Neapel Det Corps, General Rosenheim commanderede, har nedlagt Vaabnone og overgivet sig. Mange Anførere for Oprørerne ere fangne og lagte i Lænker, hvoriblandt den berygtede Rodio. Lieutenant Stoechio, der og hom til Fange, fik til Belønning 5000 Dukater og avancerede til Capitain.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
En af Oprørernes fornemste Anførere ved Navn Mizare Pazza, i Almindelighed kaldt Broder Dievel, vilde kaste sig ind i Gaera med en Hob udiselelinerede Bevæbnede, men Prindsen af Hessen Philippothal vilde ikke modtage ham. Et stort Batterie er nu anlagt for Garta. Klippegrunden, omkring denne Fæstning tillader ikke, at aabne Løbegrave, og for at udhungre den maatte man være Herre af Søen. Gactas Beliggenhed har megen Lighed med Gibraltars, hvorfor man ogsaa kalder den lille Gibraltar. J Aaret 170 erobrede Østerrigerne den ved Storm, efter at have beskudt den med 20000 Kanonkugler og 1500 Bomber. Strax efterat de Franske havde taget Neapel i Besiddelse, ankom en Barke dertil fra Sicilien med Pomerantser. Dette oprakte Mistanke. Prinds Joseph lod Barken nøie giennem søge og man fandt en Brevsæk med Breve til mange Privat mænd. For ikke at maatte straffe og bringe Mennesker, som maasket kunne vindes ved klog Mildhed, til Fortvivlelse, lod Prindsen hele Brevsækken brænde i sin Nærværelse uden at aabne et eneste Brev.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Braunau, den 5te April. Den franske Besætning arbeider med stor Jver paa at befæste vor Stad; 3000 Skandsegravere og nogle hundrede Vogne ere forlangte fra Nabolaget. Et Compagnie fransk Sappeurs er rykket herind fra Augsburg og flere ventes. De Franske have i disse Dage ført Kanoner op paa Volden og udsat Cavallerie Vedetter. Dette giver Anledning til mange Formodninger. Nogle paastaae, at der endnu forestaaer Jundistrictet en politisk Forandring.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Paris, den 9de April. J Forgaars Aftes blev Prindsesse Stephanie Napoleon, og Churprindsen af Badens Ægteskabscontract undertegne og Forlovelsen høitideligholdt i Slottet i Tuillerierne. Ministrene, Storofficiererne, Senatorerne, Statsraaderne, en talrig Deputation af det lovgivende Corps, Tribunerne og over 200 indbudne Damer forsamlede sig i Diane Galle riet Kl. 7 1/2. Keiseren, Keiserinden, der høie Brudepar og den keiserl. Familie ankom Kl. 8. Statsraad Maret og læst Ægteskabscontracten, som Keiseren, Keiserinden, Prindserne, Prindsesserne og Vionerne derpaa undertegne de. Ministrene Talleyrand og Champagni og Overeere, moniemesteren Segur vare Brudens Vidner. Kronprindsen, af Bayern og Baronerne Gensau og Dahlberg vare Brudgommens Vidner. Rigserkekantsleren forrettede Ægtepaktens Civilact og Cardinal Caprara derpaa Forlovelsesceremonien.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
I Aftes Kl. 8 forrettede Cardinal Caprars Vielsen i Slotscapellet. Slottet var prægtig illumineret og et stort Fyrværkerie blev afbrændt. Fra Neapel meldes under 25de Marts, at endeel Personer, som vare arresterede sammesteds, ere førte til Rom og for det første arresterede paa Engelsborg. Resten af General Damas's Armee i Calabrien er aldeles ødelagt. Bloen tyk Taage hindrede General Regnier, at tage de Adspredte og Flygtende til Fanger; omtrent 1200 ere flygtede til Biergene, hvor de dog maae døe af Hunger, dersom de ikke overgive sig. J Morano har man endnu samlet 1800 Fanger, hvoriblant over 100 Officierer. Jndvaanerne paa Sicilien skulle vægre sig ved at fegte mod de Franske. Man siger, Hoffet vil flygte derfra til Maltha. Søeministeren Fortequerri har taget sin Afskred og er gaaet tilbage til sit Fædreland Toscana. Garta er blevne provianteret af en neapolitansk Fregat, som er ankommen dertil fra Sicilien. Man forsikkrer, at Marschall Brune skal gaae tilbage til sin Ambassadepost i Constantinopel, fordi Forbindelserne med Porten igien ville blive større. Man har ogsaa udbrudt det Rygte, at de franske Tropper skulle besætte Kirkestaten og at Paven herefter skal residere i Avignon. Man siger, Hertug Joachim vil ikke personlig regiere sine Stater, men vil, saasnart de ere behørig organiserede, gaae tilbagetil Paris, beklæde sin Gouverneurpost ligesom forhen og lade sine Hertugdømmer forvalte af en Statholder.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Den 24de Marts strandede en engelsk Peniche, der forfulgte vore Fiskerbaade, ved Kysterne af Pas de Calais hvorpaa Besætningen, der bestod af 2 Officerer og 13 Mai troser, blev ved en vedholdende Musketild tvunget til at overgive sid. Penichen blev gjort Slot og bragt til Etavles.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Vore Tidender melde, at Russerne have erklæret de Havne ved det adriatiske Hav, som vore Tropper have besat, i Blokadestand.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Wien, den 9de April. Antallet af de franske Tropper, som marichere til Dalmatien, hvilke det nu ogsaa er blevet bevilget, at marichere igjennem Friaul, skal beløbe sig til 40000 Mand. De vare den 15de Marts allerede rykkede frem til Grændserne af Ragusa, men trak sig tilbage ved en russisk Fregats Ankomst. Triest og Fiume blokeres af russiske Skibe.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Statsministeren Grev von Haugeitz og Geheimesecretair Lombard ere ankomne hertil fra Paris. J Søndags Formiddag havde begge Statsministrene Grev von Haugwitz og Baron von Hardenberg en Conference, der varede nogle Timer, og om Eftermiddagen havde Grev von Haugwilden første Audience hos Kongen. Hs. Majestæt har igien overdraget Grev von Haugwitzene, efterat den ham paa en bestemt Tid bevilgede Permission var forløbet, Portefenillen, for de udenlandske Sager. Baron von Hardenberg har tilmeldt det diplomatiske Corps, at Hs. Majestæt har giver ham uindskrænket Permission, for at begive sig til sine Godser. Kongens Broder, Prinds Heinrich af Preussen, og Adjutanten Major von Hacke ere afreiste til Dresden.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Grev von Kalkreuth skal nylig have faaet Ordre, at holde sit Corps hver Time marschfærdig.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Haag den 12te April. J Forgaars blev den store Statsforsamling holdt i RaadPensionairens Pallads. De 19 Medlemmer af Deres Høimægtigheders Forsamling, hele Statsraadet med sin Secretair og de 6 Statsministre med deres Secretairer have bivaane denne Conference, hvori Søger af største Vigtighed for den bataviske Republik bleve afhandlede. Den Deputation, der skal gaae til Paris med Resultatet af denne Conference, bestaar af 3 Medlemmer af Deres Høimægtighe ders Forsamling, 1 Statsraad og den udenlandske Minister van der Goes.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
En Privatskrivelse fra London melder, at der endnu stedse hviler største Hemmelighed over den Correspondence, de begyndte den 19de Marts imellem den engelske og franske Regiering Statssecretairen Fox besvarede den 22de Marts den franske Depesche, der ankom den 19de Marts. Hans Svar gik med et engelsk Skib under Stilstandsflag til Stationen for Boulogne. Derpaa kom en fransk Kanoneerchaluppe den 31 Marts til Dover med en ny fransk Depesche, der strax blev sendt til London. Correspondencen, vedvarer altsaa endnu, men med største Hemmelighed, hvilket man anseer for et godt Tegn. Skulde Gienstanden, blot angaae Krigsfangernes Udvexling, saa synes Talen i det mindste at være om en almindelig Udvexling, der dog bliver meget vanskelig ved Fangernes ulige Antal og forskiellige Rang. Dersom denne hidtil forgleves forsøgte Udvexling virkelig skulde blive bragt i Rigtighed, kunde man ansee den for Veien til videre Underhandlinger. Det undgaaer ikke det engelske Publikum, at Regieringen har paa en paafaldende Maade ophævet den hidtil brugte Streng, hed mod Krigsfangerne. Disse Betragtninger ere rimelig viis Aarsagen, hvorfor de engelske Fonds, som man maatte formode at ville falde ved det ny store Laan, nu i 6 Maaneder nesten have holdt sig paa den faste Punkt 60.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Foruden de franske Tropper af Garnisonen i Hameln ere ogsaa endeel anseelige Medlemmer af den store Armees Generalstab ankomne til vor Republik og have Ordre, at oppebie deres nærmere Bestemmelse her.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
En Privatskrivelse fra Paris indeholder følgende: "Man forsikkrer, at foruden de store Forandringer, som allerede er foretagne i Tydskland, skulle andre Forandringer forestaae, som ikke blot skulle indskrænke sig til Tydskland. Man taleom Pavens Forflyttelse. De parisiske Tidender tale ogsaa om et sachsisk Kongerige.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Skrivelse fra Hanau, den 12te April. De franske Tropper have den 7de d. M. igien rømme Wirsburg og ere marscherede tilbage til Anspach. Derimod ere franske Tropper igien rykkede ind i Egnen af Aschaffenburg, hvor General Legrand igien ankom den 8de. Man schall Lefevres Hovedqvarteer er igien i Darmstadt. Man siger, hele Landstrækningen paa den høire Rhinbred fra Schweiz til Holland skal deles imellem Hertug Joachim og Churhuset Baden, saa at Mayn skal være Grændsen imellem begge Stater. Baden skal have Førstendom met Starkenburg, hvormed de leiningske, erbachske og hos henloheeske Besiddelser skulle forenes, hvilke sidste skulle omdannes til Lehn. Det samme skal forestaae det Aschaffen burgske og Løwensteinske. Af det hele sees tydelig Frankerigs store Plan, at drage et tredobbelt Gierde omkring sin Stat og saaledes giøre ethvert Angreb paa Frankerige Grundstater nesten umuligt. Det første Gierde ere det for rige Frankerigs vel fordeelte Grændsefæstninger, det andet de erobrede nye Lande, som ligge omkring disse, og de tredie dets Allieredes og de ved Formælinger med det forbundne Førsters Stater.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Bayern reclameter som Tyrols Landsherre det Regimentyrolske Skarpskyttere, der er forblevet ved den keiserl. Armee og paa nærværende Tid cantonnerer i Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren har med Fornøielse modtage den ham af Staden Lyon tilbudne Øe Perache. Ministeren Champagny har desangaaende tilskrevet Mairen i Lyon et Brev og erklæret, at Keiseren vilde ved denne Leilighed tilbringe nogle Dage i Lyon, for personlig at undersøge, hvad der kan bidrage til denne ham saa hengivne Stads Flor Qvæstor Nougaarede har overrakt det lovgivende Corps dei det keiserl. Trykkerie med stor Pragt og Smag aftrykte Fader vor i 150 Sprog. Grundstenen til det i Morlaix nedstyrtede Kirketaarn var lagt i Aaret 1296 af Hertug Johan af Bretagne. Man havde frygtet for dets Nedstyrtelse og derfor forlangt en Besigtelse af Jngenieurer. Disse havde netop forladt Taarnet, da det styrtede ned. Det var 282 Fod høit, 7 Menneske ere omkomne derved.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Engelland. Lord Grey (Fader til Admiralitetslorden, Grey) er bleven ophøiet til Greve af Howick, og Sønnen, skal nu ogsaa udnævnes til Lord. Lord Walpole er ligeledes udnævnt til Greve af Oxford og Lord Newark til Greve af Marniers.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Den bekiendte Tidende, som forhen udkom under Titl at Courier de Londres og siden under Navn af Garette de la grande Bretagne er nu ophørt under det Foriske Ministerium.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Tydskland. Den kgl. preussiske Geheimeraad Giesecke har den 12te April i Kongen af Preussens Navn taget Universitetet i Gottingen i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
De hannoverske Postilloner bære allerede den preussiske Urgiorm. Det preussiske Vaaben er opslaaet paa Posthusene istedet for det churhannoverske.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Spanien. Alle franske Søemænd i Cadix have bivaanet Siælemessen for Admiral Gravina. Hans Lig skal i Følge hans Testament bisættes i hans Familiebegravelse i Palermo. Han har testamenteret Admiral Massaredo sin Commandostav, Admiral Alava sin Kaarde og Commodore, Escano sine Søeinstrumenter.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Jtalien. En fransk Jæger i Neapel, som havde dræbt en Jndbygger i Forstaden Chiaja, er strax bleven skudt, uagtet den Dræbtes Moder og alle Jndbyggerne i Chiaja bade om Naade for den Skyldige. Prinds Joseph har sendt den Dræbtes Moder 42 Louisd'orer.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Rusland. Keiseren har forordnet, at Floderne Dom og Schat skulle forbindes sammen. Dette Arbeide skal begynde i næste Aar og være endt inden 10 Aars Forløb.
Berlingske Tidende, 1806-04-21
Helsingøer den 21de April. Fra den 17de til den 20de dennes ere 53 Skibe passeret Sundet. J Fredags ankom en Convoi fra Hull med 25 Skibe, hvoriblandt der kun var 7 engelske, de øvrige vare alle svenske. J Løverdags ankom fra Østersøen 2 svenske Fregatter, som for nærværende Tid ligger her paa Rheden, men er bestemt til Middelhavet for at convoiere de svenske Skibe. Efter Sigende skal der være franske Kapere i Nordsøen.