JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
ved Middelfart kantrede Mandagen den 11 dennes en Baad, hvorved 3 Mennesker druknede. De Tvende, Fader og Søn, ere ikke fundne, men vel den Tredie, som blev begravet i Fredags. At Handelen, alle Klager uagtede, dog udvides med nye Artikler, kan skjønnes deraf, at et Skib nylig er afgaaet fra Hamborg til Grønland, for at hente Jis, hvorpaa Conditorerne forud have subskriberet, 40 s. Cour. for hvert 100 Pd. - Den for nogen Tid siden savnede Kone, hvis Mand sidder arresteret for sit Forhold ved Gravningen paa St. Knuds Kirkegaard, er i disse Dage fundet druknet i Aaen. Viborg, d. 18 Febr. Hovedgaarden Villestrup, Generalkrigscommissair Schuchardts Boe tilhørende, blev ved fjerde Auction, den 15de Februar, kjøbt for Hans Majestæt Kongens Regning til 41,100 Rbd. Sølv. – Foret Par Dage siden havde en Tyv den mageløse Dristighed, om Eftermiddagen henimod Kl. 2, i Domkirken at opbrække den der staaende Fattigblok; men da en Pige i det samme kom for at ringe, tog han Flugten op af Kirkegulvet og frelste sig igjennem et af Begravelsevinduerne. Blokken var kun 11 Mk., som han i den Angest ikke fik med sig. Ved Juletiden befandtes den jernbundne Kiste i samme Kirke, der er lænket til Muren og hvor Tavlepengene gjemmes, omvæltet og de fleste Penge bortstiaalne, der formodentlig ere ranede af samme Tyv. Gierningsmanden er endnu ikke opdaget, der dog er besynderligt, da Enesteskillingerne ere saa sjeldne. - Foraaret og dets blide Veir bebuder tilligemed den komne Stær Vaaren. Skarlagensfeberen, der dog er godartet, har atter gjæstet mange Huse her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Blandede Efterretninger. J Madame de Staels nyligen udkomne utrykte Skrifter (Oeuvres inddites de Mad. de Stael) findes en Afdeling under Titel: "ti Aars Landsforvisning", som indeholder en Beskrivelse over hendes Reise fra Schweiz over Østerrige og Rusland til Engelland i Aaret 1812. Vi uddrage deraf følgende: Moscan fortjener snarere at kaldes en Provinds end en Stad. Man seer der virkeligen Hytter, Huse, Palladser, en Bazar som i Orienten, Kirker, offentlige Anstalter, Parke, Lunde, Skove. Forskjelligheden i de Nationers Sæder, Rusland beboes af, viser sig i denne Stad, og Asien og Europa ere forenede her. De i Moscau boende Store hige ei efter Embeder, men vise sig dog patriotiske ved at bidrage til offentlige Anstalter. Deres uhyre Formue anvendes til Fester, hvortil Mønstret er taget af Tusind og een Nat. Man finder her Hauger ved Palladserne saa store, som det kunde være paa Landet. De ere kjøbte med adskillige Tusinde Bønder. De russiske Kirker ere fulde af asiatisk Pragt. - J Kreml opbevaredes endnu i de af Zarerne forhen beboede Værelser deres Kronnings dragt. J Keiser Alexanders Pallads hersker den største Pragt, men han selv ligger paa et haardt Leie, og reiser som en Kosakofficier. Handels anstalterne i Moscan bære en asiatisk Characteer. Mennesker med Turbaner, Andre, klædte efter Orientens forskjellige Skikke, lagde de sælsomste Varer til Skue, sibirisk Peltsværk og de fineste vævede Tøier fra Jndien. J Razamowskys Pallads findes den skjønneste Samling af Planter, og Mineralier. - Gouverneuren Grev Rostopschin tændte selv sit prægtige Landsted i det Jndere af Staden i Brand, da den franske Armee nærmede sig. - Alle Professorer ere her, som i Petersborg, Tydske, og i Rusland er der i hvert Fag stor Mangel paa indsigtsfulde Mænd. Unge Mennesker besøge for det meste kun Universiteterne, for desto tidligere at kunne træde i Militairstanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
En Borgerstand gives endnu ikke i Rusland, men den begynder at danne sig. Den russiske Adel ligner imidlertid ikke den tydske eller franske; man er adelig, saasnart man har en Militairgrad. Vel beklæde de største Familier, f. Ex. DolgoruckiNarischkin, Gallizin &c., endnu den første Rang: men de aristocratiske Fordele tilhøre ogsaa de ny adlede. Derfor er Borgernes højeste Ærgjerrighed, at faae deres Sønner ansatte til Officierer. Keiserens Moder boer i det Tauriske Pallads, og for at naae til hendes Værelse, maa man gaae igjennem en Sal, som Fyrst Potemkin har ladet opføre, og som er af umaadelig Størrelse. En Vinterhauge optager en Deel deraf. Alting er stort i denne Bolig, og Potemkin, som lod den bygge, havde lutter Kjæmpeideer. Han lod anlægge Stæder i Krimm, blot paa det Keiserinden kunde see dem paa sin Gjennemreise; han befalede at bestorme en Fæstning, blot for at behage den smukke Prindsesse Dolgorucki, der forsmaaede hans Hylding. - Den saakaldte Hornmusik opførtes i Overkammerherre Narischkins Pallads. Tyve Musici give hver kun en og samme Tone, saa ofte den forekommer, hver af disse Hornblæsere fører ogsaa Navn af den Node, han har at udføre. Naar man seer dem gaae forbi, siger man, der gaaer Hr. Narischkins Sol, Mi, Re Hornene blive fra Rad til Rad stedse stærkere Langt fra gjøre de en meget skjøn Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
J det Petersborger Museum ere Skeletterne af antedivulariske Dyr, især Levningerne af Man muth, der næsten ubedærvede ere fundne i Sibiriens Jis, noget af det Mærkværdigste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
J Engelland leve endnu 18000 Zigeunere, og Committeen for Missionen i det Jndere har paataget sig at arbeide paa dette forunderlige Folkeslags Civilisation. Committeen antager den Mening, som mange Lærde have havt, for afgjort, at Zigennerne høre til Sudernes Stamme, een af de indiske Kaster, som 1408 ved Timurs Krigstoge bleve adspredte og tildeels udryddede. Deres Sprog er, paa faa ringe Forskjelligheder, nær, eens i alle de europæiske Stater, hvor de, 70,000 i Tallet, ere adspredte, og med deres forrige Landsmænds Tungemaal fuldkomment overeensstemmende. Man agter at stifte til deres Dannelse Skoler, og lover sig, især for deres Sprogs Skyld, at kunne bruge dem med stor Nytte til Omvendelsesværket i Asien. Alle Christne opfordres til at understøtte dette rosværdige Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Fra 1817 til 1820 ere i London udkomne 42 Ugeblade, hvoraf 32 endnu bleve fortsatte 1821. Et af dem afsatte 20,000 Exemplarer, som Udgiveren selv, ikke Detaillisterne, lode stemple. De, som stempledes siden efter, vare altsaa ikke, iberegnede, saavel ved dette, som andre Blade. Allene af literary Garette bleve 2000 ustemplede Exemplarer sendte til Udlandet. J Sammenligning med de dagligen udkommende Blade, have Ugebladene flere officielle Efterretninger, og vigtige, for Øjeblikket interesserende, Originalafhandlinger. Nogle Hovedsøndagsblade levere Parlementsdebatterne fra forrige Dag og Efterretninger om Søndagsforhandlingerne i Retterne i London. - Af periodiske Blade, der ugentligen udgaae een, to eller tre Gange, gaves 18, som afsatte tilsammen 30,000 Exemplarer aarligen. Deres Afsætning er saa maadelig, fordi de i Hovedfaaet kun interessere et lidet Antal af visse Stænder, og det nysgjerrige Londoner Publicum hurtigen vil erfare hver Nyhed. – Af de dagligen udkommende londoner Morgen og Aftenblade afsætte de 8 Morgenblade 20,000 Exempl.,de 7 Aftenblade derimod 12-14000 Exemplarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Et Morgenblads Udgivter til Gesvindskriverne og Trykningen, ere ugentligen over 200 Pd. St., en Aftentidendes derimod kun det Halve. Alligevel indbringer een af Morgentidenderne dog sin Udgiver 15 til 18000 Pd. St. reen Fordeel. To andre vinde ligeledes aarligen 8 til 10,000 Pd. St.; en vis Aftentidende over 10,000; to eller tre af de ugentlige Tidender hver 35000 Pd. St. - Udenfor London udkommer næsten i hver betydelig Stad i Riget af Newpapers eet eller flere, ialt 314, som afsætte i Gjennemsnit 2000 Exempl. hvert. Af disse har Jrland allene 126 og Skotland 47. Hver af Øerne Jersey, Guernsen og Man to, og det egentlige Engelland med Wales 135 Provindsialblade. Stemplingen, af alle disse Skrifter indbringer Staten, foruden den overordentlige Efterstempling af Exemplarer, der bestilles siden efter, 1,300,000 Pd. (over 5 Mill. Specier), altsaa mere end mangt et Kongerige i Europa behøver til alle sine Udgivter. Tax terne paa Privatbekjendtgjørelser udgjøre 46,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Da Lombarderne i Aaret 768, under PepinsRegjering, havde afsat Pave Constantin og stukket Øinene ud paa ham, blev han siden bragt for en Bispeforsamling, der var bleven samlet under Forsædet af hans Eftermand Stephan III. Han beskyldtes for at have tilladt sig, at blive paa een Dag, fra simpel læg Mand, igjennem alle Kirkens Grader, udnævnt til Pave. Da han søgte at forsvare sig, overfaldt de forsamlede Prælater den gamle blinde Mand, og næsten sønderreve ham, uagtet adskillige af dem havde faaet af ham store Værdigheder. (T. C. L. Simonde de Sismondi Hist. des Francois, Paris 1821.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Siden Restaurationen er Paris's Befolkning tiltaget meget, og vedbliver uafbrudt at tiltage. Et Beviis derpaa ere de mange nye Bygninger, der fremstaae i alle Dele af Staden. Jsær bygges der i Districterne af Rivoli og Chausse d'An tin. Gaden la Tour de Dames, hvor man ellers intet Huus fandt, prunker nu med fem zirlige Pavilloner. Derved gaae smukke Hauger til Grunde, hvor der anbringes Kramboder, næsten alle nye Huse forsynes med Boutiquer. Sædvanligen staae disse udstafferede og aabne, førend endnu den ydere Bygning er færdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Den største engelske Banknote er 1000 Pd. St. 60 Skrivere, hver med 300 Pd. St. aarlig Løn, undertegne de Noter, der skulle udtegnes. Denne Udgivt bortfalder i Fremtiden, da alle Underskrifter nu skulle skee ved en Maskine. Hveindkommende Banknote nedlægges strax til at casseres, og bliver aldrig anden Gang udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Fra d. 30 Septbr. 1819 til 30 Septbr. 1820 ankom 7000 Fremmede i de americanske Havne. De Fleste bleve solgte til videre Transport inde i Landet; det vil sige: Landmænd i det Jndere paatoge sig at betale for samme Hyren, og benytte sig af deres Tjeneste, indtil Gjelden er afbetalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
J Gouvernementet Taurien, i den Melitapolskiske Kreds, bygges en ny Handelstad, under Navn af Noggisk, ved Floden Obotycana, der falder ud i det asovske Hav. De, som ville nedsætte sig der, blive i 18 Aar befriede for alle Afgivter. Fra den preussiske Grændse indtil Meppen anlægges en Emscanal, hvorved Tydskland vil faae en fri Skibsfart fra Rhinen til Occanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
De Hannoverske Stænder ville bidrage 400,000 Rdlr., eller Halvdelen af hvad det Hele koster, dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laane, den 2den Februari 1820) 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/4 a 123. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Rettelse. S. 225, Lin. 4, for, er ikke sjeldent læder sjeldent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-23
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Hdech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
J det jeg saaledes har søgt at fremstille den Dewettiske Sag fra en anden Side, end den synes at være betragtet af dem, der, som mig synes, uden fuldkommen tilstrækkelig Grund, have benævnet en Stats højeste Autoritet uretfærdig i sin Fremgangsmaade, – være det langt fra, at jeg har villet kaste en Steen paa en saa hæderværdig Mand, som de Wette. Han handlede, som Menneske, som de fleste maaskee havde handlet i hans Sted. Men tør der tages Hensyn herpaa, i den absolute Dom over en Embedmands Forhold til Staten, Synes det nu ogsaa, som om hiin Fremgangsmaade var for streng, er da maaskee den modsatte Feil, al for stor Skaansomhed og Eftergivenhed mod Embedsmænd i deres Afvigelser, fra deres Embedspligter, Midlet til at befordre Statens Lykke, Eller, mon det ei er at fremme Statens Vel, naar Embedsmanden, ved at være underkastet et strængt Opsyn, er tvungen til at leve efter Pligt, da den indvortes Dommer, trælbunden af Verden, kun alt for ofte ikke formaaer dette, Skjørpinge, d. 20 Febr. 1822. D. Luplan, Præst. At Rummet mellem Bænkene i Parquettet er alt for smalt, det har uden Tvivl Enhver, som har besøgt Skuespillet, overbeviist sig om. Naar Tilfældet indtræffer, at en før Person skal forbi en siddende corpulent Tilskuer, saa er det ynkeligt at see Frictionen af to saadanne Tykmaver. Men det lader man gaae hen, det er i alt Fald kun generende for Folk, som have Mave, og dadenne gielder saa meget i Verden, saa maa et saa lidet Offer ikke være dem besværligt. Men nu, da ogsaa Damer besøge Parkettet, er det fra Velanstændighedens Side høist upassende, at Mandfolk saaledes skulle præsse sig op til det Kjøn, der kan gjøre Fordring paa al muelig Delicatesse. Den hele Uskik lod sig hæve, naar enten en Bænk blev borttagen, eller ogsaa et Stykke taget fra Orchestret, hvorved det blev mueligt at rykke Bænkene nogle Tommer fra hverandre. Der vilde saa meget mindre tabes ved denne Pladsernes Jndskrænkning, som i denne Tid sædvanligen ofte adskillige Bænke i Parkettet ere ubesatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Det tynde Papir, der bruges til Rigsbanksedler er, for saavidt, det lægger saa meget større Hindringer i Veien for al Eftergjørelse, sikkerligen meget hensigtsmæssigt. Men dets store Tyndhed medfører dog den Uleilighed, at Sedlerne, især Enrigsbankdalere, der gaae igjennem de fleste Hænder, alt for snart slides og rives istykker. Da det maa antages, at de, som ville forfærdige falske Rigsbanksedler, i Almindelighed ikke finde deres Regning ved at eftergjøre Enrigsbankdalerssedler, men som oftest nok holde sig til de større, saa synes det, at man uden Risico kunde lade alle Enrigsbankdalersedler trykke paa tykkere Papir, og derimod anvende det tynde blot til 5, 10 og større Rigsbanksedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Jndenlandske Efterretninger. Ved Cancellieplacat af 13 d. M. er bekjendtgjort en Kgl. Resolution, i Følge hvilken Forpligtelsen at fremlægge fuldstændig Domsakt under Executionsforretningen, samt at udlevere denne qvitteret til Domfældte, naar denne fyldestgiør Dommen, for Fremtiden skal bortfalde, hvor den Sum, der, efter Dommen er at betale, er mindre end 100 Rbdlr. Sølv, ligesom i dem, hvori saadant forud ved særdeles Anordning er blevet tilladt, skal kunne fordres Betaling og iværksættes Execution, efter en blot Udskrift af Dommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
J Aaret 1802 paatog G. Zoega sig, efter Cardinal Borgias Begjering, at forfærdige en Catalog over de Koptiske Haandskrifter, der findes i Velitri, men han gjorde det ugjerne, da han i de sidste Tider hverken havde lagt mere saa megen Vind paa det Koptiske Sprog, eller troede at være noksom bekjendt med de kirkelige Gienstande, der udgjøre Hovedindholdet af de koptiske Skrifter. J Begyndelsen var det kun hans Hensigt, at levere en kort Fortegnelse, men da han, ved at mønstre Haandskrifterne, stødte paa saa meget for Ægyptens Historie og den christelige Kirke Mærkværdigt, saa opfordrede Borgia selv ham til, at forfatte Udtoge af Haandskrifterne med en latinsk Oversættelse og korte Anmærkninger, hvilket Værk blev trykt paa hans Bekostning. Efter tre Aars Forløb fremkom Værket under Titel af Catalogus Codicum Copticorum manu scriptorum qui in Museo Borgene Velitris adservantur auctore G. Zoega. Deno &c. 663 S. Fol. Da 1805 det Hele var færdigt fra Trykken, døde Borgia, der havde lovet Forfatteren alle Exemplarerne, som Løn for hans Arbeide. Arvingerne vilde i Begyndelsen ikke opfylde dette Løvte. Der opstod en Proces, som først endtes efter Forfatterens Død, til Fordeel for hans efterladte Enke, hvorpaa da Værket blev udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Odense, d. 22 Februari. Vor Bye har i disse Dage mistet en brav, retskaffen Embedsmand i Controlleur Fencker, hvis sjeldne Ugennyttighed, forenet med en forekommende elskværdig Godmodighed, havde vundet ham en saa almindelig Agtelse, at næsten Enhver med den efterladte Familie beklager hans alt for tidlige Bortgang; thi med Sandhed kunde det paa ham anvendes: hans Venner vare mange; Fiender kjendte han ei. Det Frankske Skuespillerselskab, som i det Hele fortjener det Bifald, samme her har vundet i Vinter, agter til Foraaret at giøre en Reise til Jylland. Foruden den Beckerske Familie udmærker Hr. Streng og Mad. Bluhme sig ogsaa ved deres ypperlige Spil, hvorfor den Første paa sin Benefice-Aften blev fremkaldet og givet en almindelig Applaus, hvilket ligeledes var Tilfældet med den unge, talentfulde Jomfrue Becker, baade ved hendes Fremtræden og efter det for hende i Onsdags Aftes opførte Melodrama: den Forældreløse og Morderen. - Greven af Burgund eller Tronbestigelsen, hvilket Stykke første Gang blev seet med overordentligt Bifald, er efter Manges Ønske atter anmeldt til Opførelse næste Søndag. - (Jndsendt.) Som Kirke-Eier i Frørup, og altsaa Tiende Tager i samme Sogn, har jeg ikke uden Glæde i Fyens Stifts AdresseAvis No. 26 seet den mellem Tiendeyderne og Tagerne indgangne Forening om Afgivtens Erlæggelse for Fremtiden, efter hvert Aars Capitelstaxt, istedenfor den tidligere befalede efter Middeltallet af 10 Aars Capitelstaxt, offentlig roest og opstillet til Exempel. Men, da jeg for min Deel ugjerne vilde modtage mere Roes, end jeg føler at fortjene, saa maa jeg fralægge mig den for at have ved den indgangne Forening gjort noget betydeligt Offer af min Formue, eftersom Tiendeyderne have godtgjort – i det mindste nogenlunde - det Tab, jeg kunde regne at have havt i de Aar, Tiendeafgivten blev erlagt efter Middeltallet af de lavere Capitelstaxter. Den hele Fortjeneste, der kunde tillægges mig som Tiendetager, ved den Yderne tilstaaede Forandring, formener jeg altsaa at være den, ikke at have benyttet Leiligheden til at lade den juridiske Ret seire over min moralske Følelse, og paa denne Vei forskaffet mig en øieblikkelig Fordeel, der let kunde have Tienydernes totale Ruin til følge, og dette vilde vel Jngen, der har Sands for Retskaffenhed, betragte som et Offer, hvorfor han fortjente Udmærkelse. Kunde imidlertid den paa giensidig billighed grundede nye Forening mellem Tiendetagere og Tiendeydere tjene til de sidstes Tilfredshed og bevirke Efterfølgelse hos Andre i Sager af lige Natur, vil det usigeligen glæde mig. Waldemar Slot paa Thorseng, den 18 Februar 1822. F. Juel. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Aarhuus, d. 22 Febr. En 15 Aars Degnesøn er indbragt hertil som Arrestant for attenteret Mordbrand hos en Bonde, som formeentlig havde sladdret noget om ham til Forældrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Norge. Banquier Benecke i Berlin, har nu kjøbt Modum eller Fossum Blaaværk i Buskeruds Amt, med Tilbehør, for en meget billig Priis, og, som det hedder, er dette Kjøb funderet med nogle udenlandske Huse paa Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Den første Koboltserts blev her opdaget 1772 af Ole Witloch, en fra Kongsberg afskediget Bergmand, som derfor erholdt en anseelig Præmie af det danske Landhuusholdningsselskab. Stedet, hvor Værket ligger, bestaar af 2 Gaarde, Skutterud og Fossum, der allene i sin Tid betaltes med 30,000 Rdlr. D. C. eller 24,000 Specier, Paa den første ere Gruberne anlagde, og boe de til samme hørende Arbeidere og andre Betjente; paa den sidste er Værket selv med dets Hytter og Hyttearbeiderne. Ved Skutterud er eet Pukværk og ved Vandfaldet to. Fra 1788 af har Afsætningen paa Blaafarve været temmelig god; den gaaer til Holland og Engelland. J Aaret 1791 vandtes 2281 1/2 Centner, som udbragtes til 24,623. Rdlr. 48 tz., og i Aaret 1792: 2817 Centner, til Beløb 38,709 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Den 28 Jan. d. A. udbrød i Bergen en Jldebrand, hvorved, da det just stormede stærkt, 24 Huse bleve lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Den afdøde Perry, Eier af Morning Chronicle, agte de saakaldte Whigs at oprette et Mindemærke, til Taknemmelighed for hans i Livet udviste Anstrængelse, at fremme Folkets Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
J andre Lande opreiser man Journalisterne ganske andre Mindemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
En i det engelsk ostindiske Compagnies Tjeneste staaende General skal være gaaet over til Hedendommet. Han iagttager alle Hindus's Skikke, bringer i deres Templer Offere, fører allevegne deres Afguder med sig, og har Fakire hos sig, der maa lave hans Mad. Venturin har udgivet: Skandinavien und Carl XIV. Johann, hvori han leverer en Historie om Sverrig og Norge, fra Odin indtil de nyeste Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Paa Philippinerne bortforpagter Regjeringen Tilladelsen at holde Hanefægtninger til den Høistbydende. De indbragte 1810 i Forpagtningspenge 40, 141 Piastre, og holdes to Gange om Ugen. Adgangen betales med en halv Reale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Det russiske Rige har, efter de nyeste Beretninger, et Fladeindhold af 345,230 Mile, hvoraf der paa det europæiske Rusland kommer 72,640. Folkemængden var 1820 i hele Rusland 55745,249 Sjele, hvoraf kommer paa det europæiske 45,633,203, og paa det asiatiske 10, 112,056. Det tæller 1,263 Stæder og 263,000 Sloboder, Hyttesteder og Landsbyer. Jndkomsterne ere 100 Millioner Gylden, det Polske uberegnet. Landmagten, 989, 117 Mand (nemlig Jnfanterie 613,722, Cavallerie 118, 141; Artillerie 47080, Extracorps 27,632, irregulære Tropper 105,634 og Garnison 77,000 Mand. Flaaden, 32 Linieskibe, 18 Fregatter, 6 Cut tere, 7 Brigantiner, 20 Galeier, 25 Batterier, 121 Canonbaade, 63 Joller, 246 mindre bevæbnede Fartøier og Seilere med 4,228 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Det russiske Asien har, med Jndbegreb af Kirgisernes Land, et Fladeindhold af 276,877 Mile, og en Befolkning af 11,264,686 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Dr. G. L. Helling fortæller i sin prakt Haandbuch d. Augenkrankhetten, 1821, at han i Berlin har kjendt to Brødre, hvoraf den ældste, der var 13 Aar, ikke kunde skjælne mellem adskillige Farver, især rødt, grønt og lila. Den anden, som var 11 Aar, havde samme Feil, kun ikke i saa høi Grad. Bedstefaderen havde samme Feil, og kunde aldeles ikke skjælne mellem Farverne, men kunde dog lige til sit Endeligt ret godt see. Han var forhen Kræmmer, og søgte ved Salget af Alenvarer at hielpe sig derved, at han havde forskjellige afskaarne Tøiprøver heftede paa Kjoleærmet, hvilke han sammenlignede med det Stykke, han vilde sælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Storbritanniens og Jrlands ubetalte funderede Gield beløb sig d. 6 Jan. 1821 til 801,565,310 Pd. St., og Renterne til 30,149,920 Pd. St. Edinb. Revien.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Efter Slaget ved Austerlitz tvang man 300 Russer sammen i en snever Bjerghule, hvorved strax i den første Nat 260 af dem qvaltes paa det ynkeligste og 40 bleve afsindige. Ligeledes lod man ogsaa i Molk omkomme i een Nat 225 indspærrede Russer, paa samme Maade, som Engellænderne i den sorte Hule i Bengalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Efter Dr. J. Armstrongs Forsikkring døe i Storbritannien aarligen 55,000 Mennesker af Svindsot, og han foreslaaer et eget Jnstitut, i London, til nøiere at lære at kjende Lungesvindsot. Blandt Aarsagerne til Lungesyge anfører han Misbrugen af Qvægsølv Brændeviinddrik, alt for overdreven og alt for sparsom Spisen, umaadeligt physisk Kierlighed, Manufacturvæsenet. hvorved Børn allerede tidligen kun bruges som Maskiner, alt for vedholdende Studeren, og Børns alt for lange Dien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Det brittiske Museum er saa opfyldt med ægyptiske Oldsager, at man endnu ikke har kunne bringe dem alle under Tag, og en Deel med Hieroglypher betegnede Stene, saavelsom en Mængde græske Søiler, ligge i Gaarden, udsatte for den fugtige Luft.