JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Strasborg, den 19de Mai. Endnu er intet tilforladelig bekiendt, enten angaaende Kongressen, eller Fredsunderhandlingerne. Midlertid bliver det bestandig sandsynligere, at Kongressen ikke holdes i Bern. J Underhandlingerne i Heidelberg mellem de franske og østerrigske Generaler skal, som der forsikkres, være taget den Aftale, at den franske Rhinarmee indtil Definitiv=Freden med det tydske Rige tager en betydelig Deel af Schaden i Besiddelse, og at de østerrigske Tropper ved Over rhinen drage sig tilbage til Bayerns Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
J vor Tidende læses følgende: Hos Ministeren for de udenrigs Anliggender i Paris er holdet en Conference, som den preusiske Gesandt, og Præsidenten for det rhinske Convent – Hofmann - have bivaanet. Der handledes og Rhiingrændsen. Man sagde, at de afsendte fra den venstre Rhiinbreds Jndvaanere med megen Styrke havde talt til Fordeel for deres Forening med den franske Republik, og iblandt andet beraabt sig paa et formeligt Forenings Decret, som Conventen i Republikens andet Aar havde gjort. Deraf vilde da flyde, at Sagen endnu ikke var saa afgjort, som man Tydskland gemeenlig troer, saameget mere, da man forsikkrer, at Ministeren Lacroix havde søgt at beviise den preusiske Gesandt, der i sin Herres Navn forsvarte det tydske Riges Jntegritet, at dette Argument ingen Virkning kunde have, siden jo allerede Sponheim ved Freden med Baden, Mumpelgard ved Freden med Würtemberg, og Lüttich ved Freden med Keiseren vare udrevne fra det tydske Rige, uden at den tydske Riigsforfatning derved leed. Jntet hindrede altsaa Aftrædelsen, af den venstre Rhiinbred indtil Maynz. Paa samme Tid forsikkre midlertid Efterretninger fra Stokholm, at den derværende keiserlige Charge d'Affaires officialiter har anmældt det svenske Hof Slutningen af Fredspræliminarierne med Tillæg: at Hs. Keiserlige Majestæt havde udvirket det tydske Riges Jntegritet, hvilket ikke kunde være Hs. Svenske Majestæt, som Garant for den vestphalske Fred, ligegyldigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Haag, den 23de May. En Colonne af den franske Sambre- og Maasarmee skal gaae til Belgien, og Hoche tage sit Hovedqvarteer i Brüssel. Ved Dunkirchen afstikkes en Leyr til 12 14000 Mand. Dyledepartementet har udstrøget Hertugen af Ahremberg og flere fornemme Adelige af Emigrantlisten. J adskillige Cantons af Ardennedepartementet herske store Uroeligheder, og Tropper fra Namur og Luxembourg marchere mod Oprørerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Forrige Søndag fik Conventen Efterretning, at de Franske vare i Besiddelse af Venedig. Derimod vil man og her have den Tidende, at de Engelske skulde have bemestret sig Spaniernes rige Peru, hvilket dog endnu ei er hiemlet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
J Gaar har Conventen dog gienkaldet Decretet af 11te Mai, angaaende Voteringen over Constitutionen. Skriget imod det var alt for stort, og det var nødvendigt at hæve det, for at formaae Provindserne at afbetale deres Bidrag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Man taler temmelig almindelig om, at vore Søe tropper skulle indskibes, og to ny Batailloner hverves; hvilket endnu dog kun er Gisning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Paris, den 22de May. Det officielle Blad erklærer det udspredte Rygte, at den engelske Regiering, skulde have forlangt et Pas for en Underhandler, som den vilde sende hid, at være ugrundet, med Tillæg, at det hidtil kun er et blot Ønske, at den engelske Regiering, skulde antage de Sindigheds og billigheds Grundsætninger, hvorpaa den franske Republik har givet saa stort et Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Da de tvende Raad, ikke uden en temmelig ivrig Debat, havde foreskrevet en Maade, hvorpaa Lodtrækningen mellem Directoriet skulde foregaae, vægrede Directoriet sig ved at besegle og kundgiøre denne Lov, men det Budskab, det derom sendte 500s-Raadet, opvakte hæftig Fortrydelse, og ivrede især Dumolard, Pastoret, Boissy, og Thibeaudeau mod dette ny Jndgreb; man gik og i begge Raadenne over til Dagens Orden, hvorpaa Directoriet ikke blot beseglede, og kundgjorde, men og efterkom Loven, og udtraadde da ved denne Lodkastning Letourneur. Til at foreslaae ti Candidater, har nu 500s-Raadet fom Dage, og Oldingsraadet ligesaamange til at vælge deriblandt. Da man meget har om tet om Barthelem, som den vigtigste Competent, har det heddet, at han udtrykkelig i Forveien har frabedet sig denne Post, Perletjournalen benægter midlertid dette, og anbefaler ham, som den værdigste, rimelig er det imidlertid, da Marinen egentlig var Letourneurs Fag, at en Søekyndig vil blive valgt, hvorimod det hedder, at han istedet for den fra mange Kanter angrebne Truguet vil blive Søeminister. - Ogsaa er i begge Raadene, efter Navneopraab, den ny tredie Deel indtraad, og har da 500s-Raadet, som man forud havde spaaet, valgt Helten Pichegru til sin Præsident, samt givet ham Laxi viere, Simeen, Vaublane, og Parisot til Secretairer, et ustridigt Beviis, at Bugens Rige er til Ende. Oldingsraadet har valgt Barbe Marbois, ogsaa af det nu seirende System, til Præsident. Barreres Valg er som man kunde vente – af 500s-Raadet kiendt ugyldigt; og 5, som Emigrantfænder suspenderede Repræsentanter af forrige Trediedeel, ere optagne i Lovgivningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Venedig, den 17de Mai. J Gaar Formiddags rykkede 3000 Franske herind; de gik i Land paa Sr. Marcuspladsen, og alting gik roelig og ordentlig af. J Dag ere endnu flere komne til, og udgiøre Garnisonen i Forening med vort Militair. Det ny af 60 Personer, bestaaende Municipalitet, tæller Jøder, Græker, Advocater, Kiøbmænd og Exadelige mellem sine Medlemmer; en af Hovedpersonerne deri, er den forrige Doge Monini.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Vi ere nu her alle med hinanden paa eengang blevne Borgere, lige, og frie. Alle Fremmede, som Himmelfartsdagen kunne agte sig til Venedig, at bivaane Dogens Formæling med det adriatiske Hav, ville giøre vel i at spare sig denne Uleilighed, da saavel det bekiendte Skib Bucentauro, som Bruddommen begge nu henhøre blandt de mange Exting, hvoraf Venedig nu vrimler. Opløbet den tolvte, som uden Tvivl foranstaltedes af adskillige Personer, der vilde prøve, hvorvidt man kunde komme med Pøbelen og Slavonierne, var ikke gandske ubetydeligt. De Oprørske løb med blotte Sabler og andre Vaaben gjennem Gaderne, og plyndrede, og ødelagde henimod 14 Huse. Først overfaldt de en Boglade, hvor man havde solgt tvende franske Manifester, der var meget haarde mod den venetianske Regiering; baade Bogladen og Huset blev aldeles ødelagte. Siden gik det ud over adskillige andre, meest de ny Municipaler tilhørende Huse; Advocat Gallino, een af Municipalitetet, blev saaret. Dagen derpaa bragtes Ordenen igien til Veye. Borgere af alle Classer patrollerede tillige med Milicen, adskillige af Oprørerne bleve nedskudte; og Broen Rialto besat med Kanoner, for at hindre Sammenrottelser. Slavonierne, og de, der ellers havde havt meest Deel i Uordenerne, skaffedes til Side.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Nu er det befalet, under Dødsstraf, at bringe tilbage alt, hvad under Opløbet kan være stiaalet, eller røvet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Siden den 14de have vi Trykkefrihed. De Franske skulle ligeledes være landede paa Øen Corfu, og have giort der en Revolution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Wien, den 24de Mai. J Følge Aftale mellem vort Hof og Buonaparte, rykker nu og det ved Fiume staaende keiserlige Corps ind i det venetianske. Den Dag, de Franske rykkede ind i Venedig, var Senatet overordentlig forsamlet. Republikens Procurator Hr. Pesaro holdt en Tale, der rørte Senatet til Taare, og det besluttedes at overgive Buonaparte Staden paa Discretion; først bleve Dalmatierne til Skibshiemsendte, og alt væbnet Folk i Venedig afvæbnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
De nyeste Beretninger fra Jtalien mælde, at den med den franske Republik allierede Konge af Sardinien lader sine Tropper marchere mod den genuesiske Grændse, da han, som bekiendt, giør Fordringer paa en Deel af Republiken Genus Land; det synes, som denne Republik kan vente Venedigs Skjæbne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Det londonske Hof har nys sendt vort Hof 2 Mill. Pund St. Subsidier, der nu, efter Forlydende, skulle sendes tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
London, den 26de Mai. J Gaar har Carl For, der i mere end 13 Aar ikke har talt med Hs. Majestæt, forlangt Audients, som Medlem af Geheimeraadet; han fik den, og begierte da Ministrenes Afskeedigelse med Tillæg, at han for sin Person intet Statsembede fordrede. Kongen skal have hørt ham med megen Opmærksomhed; men efter den sædvanlige Etiqvette ved deslige Audientser, ikke have svaret. Som han forlod Cabinettet, skal Grev Suffolk, ligeledes af Oppositionspartiet, have forlangt, og faaet en lignende Audiente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
J Tirsdag søgte For i en lang Tale at bevæge Underhuset til at tilbagekalde de tvende berygtede Landsforræderies, og Oprørs Biller; men Ministerens Majoritet seirede med 250 Stemmer mod 52. J Dag giør han sin Motion om en Parlamentsreform, i hvilken Anledning han i disse Dage har holdt et Møde med Hertugen af Bedford og flere Pairs, samt 52 Underhuus lemmer, naar den forkastes, meener man, at han og de, ligesom den irlandske Opposition, da Ponsonbys lignende Forslag var forkastet, ville forlade Parlamentet. J Jrland vedvare Uroelighederne, Røverierne, Smaafægtningerne, og Fængslingerne. En Grovsmed har vildet dræbe den commanderende General Carhampton.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Adskillige Jrlænder, der opholdt sig i London, have holdt Forsamlinger, som Politiet har seet sig nødsaget, at adsprede med Magt; hvorved tildeels er udgydet Blod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Bridports Flode er gaaet fra Torbay til Seils. Paa denne Flode skal herske Roe. Derimod er Uroelig heden faret i andre Skibes Mandskab. Matroserne i Sheirnes vilde ikke være roelige, for Admiralitetslorderne kom til dem, og deres Delegerede udvirkede alle deres Fordringer. Man sendte nu to Regimenter Milice derhen. Derover bleve Matroserne opbragte, ladede Kanonerne paa Kanonbaadenne med Skraae, og stillede dem mod Byen. Mange Officerer ere paa en haanlig Maade satte i Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Ogsaa i Plymouth ere ny Uroeligheder med Matroserne; som og i Portsmouth paa de 4 Skibe, der ere komne hiem med Lord Seymour. Selv Landtropperne, som man nylig uanmodet har tilstaaet Forhøielse, blive nu uroelige. General Convay mælder fra Blackheath, 6 engelske Mile fra London, til Ministren Windham, at han, da han vilde mynstre Artilleriet, og siden anvise det Post paa Kysterne til Betryggelse mod en fransk Landgang, havde fundet almindelig Opsætsighed, saa at han hverken kunde holde Mynstringen, eller flytte een eneste Kanon; Grunden veed man ikke, især da Artilleriet nys paa Sergeants Forslag af Underhuset er bevilget Tillæg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Kiøbenhavn, den 5 Junii. J Tallotteriets 623 Trækning i Altona, den 30te May, udkom følgende Nummere: II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. 12 Varme. S. S. O. 29 Mag. 28. O. O. 13 1/4 N. V. S. S. V. 2. II. 5.1 Junii. S. V. S. O. 27. II. 4, 14 V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes tvende Prækener: 1) Christelig Beredelse ved Christi Kors til salig Bortgang fra Tiden ind i Evigheden, paa Langfredag i Helliggeistes Kirke 1797. 2) Udødeligheds Haab for Christne, som gaae det i Møde paa den rette Vei, tryggeligen befæstet paa den meest uomstødelige Grundvold, paa første Paaskedag til Aftensang i Frue Kirke, af Biskop Balle; 10 Sk., hæftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Kiøbenhavns Aar. No. Mid Huus. lin. Post-Tidende L. Manning. Fredagen, den 9 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Constantinopel, den 25de April. Om Portens Forhold mod Oprøreren Paswan Ogli tales meget, og meget forskielligt. Nogle troe, Porten staaer nu i Underhandling med ham, for at formaae ham til Rolighed. Andre gaae saavidt at paastaae, at Porten kun bruger hiin Rebels Jnsurrection til Paaskud, for at drage en stærk Magt til Adrianopel, der under visse Omstændigheder strax kan rykke mod de fremmede Grændser. Men den gode Forstaaelse, der hidtil har hersket med vore Naboer, giør hidtil ingen krigerske Udsigter sandsynlige. J disse Dage havde den romerskekeiserlige Jnternuntius en overordentlig Conference med Reis Effendi, med hvis Udfald den første var meget vel tilfreds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Paa Udrustningen af den tyrkiske Eskadre, der i Sommer skal krydse i Archepelagus, arbeides nu meget levende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Regensburg, den 23de Mai. J adskillige Blade anførtes for adskillige Maaneder siden, at der til Wien vare bragte 26 Officerer fra den italienske Armee i Lænker, overtydede om, at de vare Skyld i de sidste Nederlag. Mercure universel indeholder nu følgende Artikel fra Wien af 11te d. M.: J Gaar den 10de tidlig ere fire Vogne med Statsforbrydere gangne til Statsfængslerne i Brünn og Kufstein. Man siger, det er de overblevne af dem, der nys i Hensyn til deres uskyldige Familier hemmelig henrettedes. Følgende fortæller man derhos: En agtværdig Geistlig forsikkrer, han for nogle Dage siden om Aftenen Klokken elleve med en Vogn er afhentet fra sit Kloster, man bandt ham for Øinene, og førte ham i et rummeligt underjords Fængsel, hvor man viiste ham elleve i Lænker sluttede Personer, og sagde ham, han skulde berede dem til Døden. Denne sørgelige Forretning fuldbragde han i nogle Timer. Med Dagens Frembrud gik Henrettelsen for sig, 5 bleve halshugne, og 6 henrettede med Strikke. Derpaa blev han med samme Forsigtighed, som han bragdes did, ført tilbage til sit Kloster. (Altonaiske Merkurius, som anfører denne tyrkiske Rettens Pleie, tilføyer imidlertid, at bemeldte Mercure Universel tiere er beskyldt for Usandhed i østerrigske Anliggender).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Berlin, den 30te Mai. Under Navnene Goldbeck og Haugviz er paa Kongelig befaling bekiendtgjort, at den forhenværende Krigsraad Zerboni, Kiøbmændene Contessa fra Hirschberg, og Zerboni junior fra Breslau, samt forhenværende Captain von Leipziger er paa Kongelig Naade hensatte i adskillige Fæstninger. Deres Brøde angives at have været, at de have vildet indstifte et Slags Vehmgericht (hemmelig Bloderet, samt allevegne vakt Uroeligheder).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
J det anspach bayrenthske indføres nu Tal- og Classe Lotterier (en Foranstaltning, der i den politiske Journal finder Lovtaler, som maae undre enhver, der har læst, hvad nylig i den franske Lovgivning Lecoulteux, Dussaul, og Duport fra Nemours med saa megen Kraft og Grund have fremført mod disse Landeplager, som man maae være Etatsraad von Schirach for at anbefale).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Frankfurt, den 27de Mai. Man veed endnu ikke ret, hvor den almindelige Fredscongres skal holdes, og hvilke Personer vi sende did. (Efter parisiske Efterretninger synes Rigsfreden endnu langt fra ikke at være saa nær, da man, efter Sigende, venter paa visse critiske og meget afgiørende Omstændigheders Udslag. Derimod bebuder man en Alliance med Østerrig, som nærforestaaende, og spaaer, at denne torde give Polens Skjæbne, og det tydske Riges Forfatning en anden Vending. Paa samme Tid mælder Schirach ligeledes fra Frankfurt, at der vides med Vished, Rusland, hvis Krigen vedvarer, vil sende 125000 Mand til Engellands Understøttelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Haag, den 27de Mai. J Conventen er allerede foreslaaet, at sammenkalde Primairforsamlingerne til første August, for at votere om Constitutionens Antagelse eller Forkastelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
En Adresse af nogle amsterdamske Borgere, hvorved Conventen anmodedes, ikke at ille formeget med at fuldbringe Constitutionen, men lade Borgerne have Tid til Eftertanke, blev i Gaar efter Navneopraab afviist med Dagens Orden. Til nøyere Bestemmelse af Universiteternes Rettigheder er fastsat, at Leyden ene, som Universitet, skal have Promotions=Ret. Men foruden dette Universitet, skal der være Academier i Harderwyk, Grønningen, og Breda.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Breve fra Cadix af fierde mælde den endnu vedvarende Blokade af den derværende Havn, og bekræfte den Efterretning, at to spanske Fregatter ikke langt derfra ere faldne i de engelskes Hænder. Ombord paa dem befandt sig den til Europa fra Cuba hiemgaaende Gouverneur Las Casas. En spansk General med vigtige Brevskaber har lykkelig frelst sig paa en Baad, og er undsluppet Engellænderne. Man er og i Cadix meget bange for, at det fra Havannah afgangne Skib Angel de laGuardia, som har næsten fem Millioner Piaster om Bord, torde falde de engelske i Hænde. For Fremtiden skal ingen Penge mere føres fra Havannah. Ligeledes mældes derfra, at man paa de spanske Colonier har føyet alle Anstalter mod et engelsk Overfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Den 22de om Aftenen decreterede det bataviske Convent efter lang Forhandling først i General-Committee, siden offentlig, at om Slavehandelen intet i Constitutionen skulde tales; men de tilkommende Lovgivninger overlades, at giøre Bestemmelser i saa Henseende. Negerne blive følgelig i de hollandskevestindiske Eiendomme, Slaver, som hidtil, saa meget endog Repræsentanten Vrede, ligesom Wilberforce i Engelland, arbeidede for deres Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
General Dandels er kommet tilbage fra Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Brüssel, den 25de Mai. Efter Breve fra Dünkirchen er Søecaptain Muskeyn, der commanderer de der i Havnen liggende Canoneerchalupper, seglet med den største Deel af hans Flottille til Boulogne, rimeligviis at hente Transportskibene. At de Engelske, der ere Havnen saa nær, at han ikke kunde undgaae dem, lade ham saa roelig slippe forbi, er maaskee ikke skeet gandske uden Hensigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Madrid den 9de Mai. Det Rygte at Porto ricco og Caracas skulde være tagne i Besiddelse af de Engelske, har hidtil saalidet stadfæstet sig, som deres Erobring af en riig Convoy, der fra America under Bedækning af et 74 Kanonskib har været underveis til Cadix. For Havannah er man her saameget mindre bekymret, da der nu er en stærk Besætning. (Midlertid mældes de tvende første Erobringer endnu under 30te May fra Paris, i Engelland vides intet deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
London, den 30te Mai. Artillerieoprøret er stillet; ved den første Tidende derom holdt Hertugen af York, Marqvis Cornwallis, General Faucit, og Ministeren Pitt og Dundas en Conference, hvorpaa Cornwallis strax reiste til Woolwich.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
En Mynstring, Kongen vilde holde paa Wimbledons Heede, blev afbestilt, og den did marcherende kongelige Garde, tillige med en Deel af den londonske Milice beordredes til Woolwich, men fik underveis den glade Tidende, at deres Tieneste ikke der meere gjordes fornøden, da Cornwallis strax ved sit Komme havde ladet Artilleristerne rykke ud, og erklæret, at deres Besværinger skulde blive afhiulpne, men at Opsætsighed blev straffet, hvorpaa han og lod 11 af Hovedmændene hæfte, hvoraf han dog atter friegav tre. Derimod er Matrosopstanden i Sheernes udartet til fuldkommen Rebellion; de holde Themsens Munding, bloqveret, og true ikke meere at lade noget Skib slippe enten ud eller ind. Fra alle Skibene vare røde Oprørs Flag; alle ved Sheernes liggende Skibe, hvoriblandt Fregatten S. Florenzo, der skulde bringe Prindsen af Würtemberg til det faste Land, ere af de Delegerede beordrede til Nore. De faa Officerer, der endnu ere ombord, skeer vel intet ondt; men de maae ingen befalinger give. Grev Spencer, Lord Arden, og Admiral Young ere reiste did, og have maattet indlade sig i Underhandling med dem, og tilstaae dem alle de Æresbeviisninger o. s. v., som Howe tilstod Bridports Eskadre. En Baad med deres Deelegerede, som gik op at faae Mandskabet paa Orlogskibet Lancaster, der laae i Long reach i Ledtog med sig, blev skudt efter fra Fortet i Tilbury, ogsaa bleve de Deelegerede hæftede, da de gik i Land i Gravesend; men de friegaves strax igien, og fik Linieskibet med sig. Da de kom tilbage, besluttede Floden at lade to Krigskibe gaae op af Themsen, for at kue Egnene deromkring til at hædre de Deelegerede. Men det hedder, at Fortet Tilbury har befaling at fyre paa dem, ogsaa sættes Fæstningsværkerne ved Gravesend i Stand. Endnu har Spencer lovet Rebellerne Pardon, naar de inden 24 Timer vende tilbage til Orden; men man troer, at man dog tilsidst kommer til at bruge Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
J Portsmouth og Plymouth vare ligeledes Uordenerne ved; og fra Admiral Duncans Flode, der ellers sagdes ved hans gode Krigstugt at være holdet hidtil i Ave, siges fire Skibe at være komne til Yarmouth med rødt Flag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
J det irlandske Parlament, hvor ingen Opposition mere findes, har General-Advocaten faaet Tilladelse at indbringe en Bill, der frietager alle Øvrigheder for Ansvar, der have viist sig virksomme til at stille Oprør Ogsaa skal være udgaaet en befaling til alt Militair, at gaae frem efter Omstændighederne uden Tilladelse fra den borgerlige Øvrighed. Den første Brug af denne større Magt har Garnisonen gjort i Dublin, ved at ødelægge det Trykkerie, hvor en Oppositionstidende, Stiernen, udgik fra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Grey har i Underhuset gjort Forslaget om Parlamentsreform. Erskine understøttede ham med yderste Kraft, og sagde blandt andet: Engellands Ulykker vare fulgte saa hastig paa hinanden, at man ikke kunde beregne, hvorlænge det endnu kunde staae under ordentlig Regiering. Fores Tale ved denne Leilighed skal have været hans Mesterstykke, og erklærede han tilsidst, at han og hans Venner vel ikke havde foresat sig, gandske at skye Huset; men da han saae, det vedblev at være blindt og døvt ved alle Beviis paa Ministerens Udygtighed, vilde han drage sig tilbage i Eensomhed, leve for sin Roe, og ikke spilde sin Tid med unyttige Taler i et Parlament, hvor dog nu intet var at udrette. Da nu, som rimeligt var, Greys Forslag med 256 Stemmer mod 91 forkastedes, er For taget paa sit Gods. Paa Kysten af Esser giøres ivrigen Anstalt til at forekomme en fransk Landgang. Efter Breve fra Nordamerica haaber man der at undgaae Krigen med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Paris, den 30te Mai. Gesandten Barthelem er af Oldingsraadet samme Dag, som Listen fra de 500 indsendtes med 138 Stemmer valgt til Medlem af Directoriet. Paa 500 Raadets Liste var han den første, og havde 309 Stemmer af 458. De øvrige ni, der vare paa Listen, ere Jordomsegleren Bougainville, Viellard, Anklager ved Høyesteretten i Vendome. Exconstituenten Desmeuniers, Politieministeren Cochon (der i Oldingsraadet, næst Barthelem, havde fleeste Stemmer; Torbe, forhen Finantsminister; Redon Beaupreau, forhen Marine-Commissair, Germam Garnier, forhen Administrator i Paris; Borda, Eskadrechef, og endelig General Bournonville, der først anden Dag kunde faae den fornødne Majoritet).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Den 26de have Baboeuf og Darthe faaet deres Dødsdom i Vendome, og derpaa prøvet at aflive sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Kiøbenhavn, den 9 Junii. Solgt ved Auction den 8de Junii Gaarden Nr. 45. i store Kannikestrædet til Agent Søegaard for 7900 Rd. Grunden No. 3 ved gl. Strand for 5 Rd. 3 Mk. 1 Sk. per Qvadrat-Alen. Grunden No. 4 ved gl. Strand for 3 Rd. 4 Mk. per Qvadrat-Alen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
J Tallotteriets 756 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-09
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes tvende Prækener: 1) Christelig Beredelse ved Christi Kors til salig Bortgang fra Tiden ind i Evigheden, paa Langfredag i Helliggeistes Kirke 1797. 2) Udødeligheds Haab for Christne, som gaae det i Møde paa den rette Vei, tryggeligen befæstet paa den meest uomstødelige Grundvold, paa første Paaskedag til Aftensang i Frue Kirke, af Biskop Balle; 10 Sk., hæftet 12 Sk.