Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-11-30
Ved det skandinaviske Selskabs Møde den 28de de, underrettedes Selskabet om: at man havde tilstillet det skandinaviske Selskab i Hamborg og det nordiske Samfund i München de af Selskabet udgivne Skrifter. Medlemmerne gjordes fremdeles bekjendte med, at de i Nework værende Danske, Norske og Svenske have stiftet et skandinavisk Selskab, som anmodede om at faae det kjøbenhavnske Selskabs Skrifter. Samme Anmodning var ogsaa gjort det skandinaviske Selskab i Upsala. Derpaa oplæstes et Brev fra Bestyrelsen for det skandinaviske Selskab i Upsala, hvori den takker for de tilsendte Bøger og yttrer sig enig med Bestyrelsen for Selskabet i Kjøbenhavn om Gavnligheden af Udgivelsen af en skandinavisk Literaturtidende; den meente, at Hovedredactionen burde være i Kjøbenhavn, medens den ansaae det for gavnligt, at Tidenden trykkes i Lund, da den derved lettere kunde blive udbredt i Sverrig. Cand. Ploug oplæste et Brev til ham fra Paris fra Bestyrelsen af et der oprettet skandinavisk Læseselskab, der bestaar af 25 danske, norske og svenske Haandværkere. Da deres Pengemidler kun ere saa, bede de ham om at anmode Selskabet i Kjøbenhavn om at sende det dets egne og tillige andre Skrifter, og dets Sange. De havde ogsaa anmodet de skandinaviske Selskaber i Lund og Upsala om det Samme. Mag. Monrad viste, hvor glædeligt det maatte være for Selskabet, at overalt, hvor der var Danske, Norske og Svenske forsamlede, dannede sig skandinaviske Selskaber, der ligesom Filialer henvende sig til Moderselskaberne; og dette, meente han, var det bedste og tydeligste Beviis for, at Jdeen om en skandinavisk Eenhed ikke var noget tomt Phantasibillede, som man saa gjerne vilde paastaae. Han troede derfor, at man, saavidt som det var muligt, burde komme ham til Hjælp. J dette Møde optoges 48 Medlemmer, saa at Selskabet nu tæller 1121 Medlemmer og meget trænger til et nyt Locale. Efterat Forhandlingerne vare tilende, blev en af Prof. C. Hauch i Dagens Anledning forfattet Sang afsungen. Prof Schouw skildrede derpaa i et Foredrag Skandinaviens Natur, og hilstes ved sin Bortgang med stærkt bifald, der steeg til sand Enthusiasme, da Prof. Sommer, efterat en Sang var afsungen, udbragte et Leve for Prof. Schouw, der besvaredes med et ni Gange gjentaget Hurra. Ved Bordet herskede en munter og gemytlig Stemning, der meget oplivedes ved Skaaler af Cand. Ploug for Jdeernes Propaagaanda og dens yngste Frugter, de skandinaviske Selskaber i Paris og Newyork Prof. Sommer udbragte en Skaal for Dr. Sturzenbecker fra Stockholm, der velvillig har paataget sig, i Kjøbenhavn at holde nogle svenske Forelæsninger om den svenske Literatur. Dr. Sturzenbecker takkede for Skaalen, ved at udbringe en lignende for Skandinavien, i et vakkert Foredrag, hvori han viste, at man i Sverrig nærede de samme skandinaviske Sympathier som her, og at Grunden til at de maaskee hidtil ikke havde været, saa stærkt fremtrædende i Stockholm som her, ene og alene var, at Repræsentations-Reformen havde lagt Beslag paa Alles Virksomhed; men da den nu var falden igjennem paa denne Rigsdag og ikke kunde foretages igjen før om 3 Aar, vilde man meere kunne opoffre sig for Jdeen om en skandinavisk Eenhed, hvori man der som her ene saae Frelsen for sin Nationalitet og Uafhængighed. Fremdeles udbragte Magister Monrad en Skaal for Trykkefrihedsselskabet, og Mag. Hammerich for Aftenens Taler og Sangere. (Berl. Tid.)