Viborger Samler, 1790-12-13
Blandede Efterretninger. (Af den Hamborgske Politisches Journal for November.)Der, hvor man ventede Krigen som uundgaaelig, imellem Engeland og Spanien, blev Fred, og der, hvor man kunde vente Fredens Tilveiebringelse, i de belgiske Provindser, begynder Krigen paa ny. Jmedens Kongressens Gesandtere i Haag dreve paa nogle Underkastelses Forhandlinger, men hvoriblant og var een, som ikke kunde bevilges, neml. den af Keiser Leopold ansatte Termins Forlængelse endnu paa 14 Dage, fik de en Coureer fra Brüssel, og gik tilbage derhen, og der var alt forandret. Dhrr. van Eupens og van der Noots Partie havde vidst saaledes at ophidse Folket, at heele Skarer, af Frivillige rottede sig tilsammen i Flandern og Brabant, og overgave den 15 November en Addresse til Kongressen, for at forsvare og forfægte Uafhængigheden. Adskillige Deputerede i Kongressen understøttede Addressen, og saaledes blev den 15 Novembr. en Resolution fattet af Congressen, og allevegne bekiendtgjort, at man skulde gribe alle Midler til Friehedens Forsvar, og at den heele Nation i alle Stæder, Flekker og Byer skulde bevæbne alle Jndvaanere, for at giøre de Keiserlige Tropper Modstand, og at forsvare Landet. Jnden N 700 a faa Dage vare alt over 40,000 Mand Frivillige tilsammen, og saaledes begyndte Jnsurgent, Krigen paa nye, da og de Keiserlige Tropper, som vare over 43,000 Mand stærk, den 21de Novembr. satte sig i Bevægelse fra alle Sider. Den Ungerske Nation har forholdt sig anderledes, end den Belgiske, mod den fortreffelige Keiser. Den har uden Vanskelighed, og med mange Beviser paa Tillid og Hengivenhed og med meget Glands sat Leopold Kongekronen paa den den 15de Novbr. (paa den samme Dag, da Belgien besluttede Krig og Opsætsighed imod ham) og udvalgt hans 4de Prinds, Leopold til Palatin af Ungarn J den Russiske Tyrkiske Krig indtoge Russerne Slottet og Staden Kilin nova strax efter, at de havde erobret Retranchementet. Tyrkerne overgave sig paa Capitulation, da der skulde have været løben Storm. - Retranchementets Erobring har dog kostet Russerne meget. Tyrkerne forsvarede sig med ubeskrivelig Tapperhed, nedhuggede mange Russer, men endelig maatte de dog vige. Efter Kilias Jndtagelse giorde Russerne Anstalter, til at beleire Festningen Jsmail. Ved denne Festning var deres Corps bleven overfaldet af Tyrkerne, og havde mistet henved 1000 Mand Døde og Fangne, samt endeel Kanoner. Midt under disse skrækkelige Krigs-Begivenheder havde Fyrst Potemkin sendt den forrige første Russiske Fortolker ved Porten til Storviziren i hans Leir med nye Fredsforslag, og man haabede, at Freden mellem Rusland og Porten skulde snart komme i Stand. Og dette var saa meget desto sandsynligere, da Preussen og Engeland vil lade sig det befalde, om end- og Freden uden deres Mellemhandling, bliver sluttet, hvorved en foregaaende Hovedvanskelighed hæves. Jmidlertid har dog det Brittiske Hof, endog efter den med Spanien sluttede Freds-Convention, beholdt endnu 30 Linieskibe, foruden Fregatter, Kuttere o. s. v., ligesaa mange Skibe, som den Russiske Søemagt bestaaer af, i Bereedskab til, i paakommende Tilfælde at løbe ud. N. 710 R. J Frankerig gik Anarchiet fort i sine Skridt, undertiden og i Galop. Den 15 Novbr. løb en rasende Hob Folk for Hertugen af Montmorencis Huus, og tvang ham til, at lade hans Vaaben paa Have Pavillonen udslette, og at tilkaste en Grav, fordi den betog Folket en skiøn Udsigt. Til Forfatterne af de saakaldte aristokratiske Tidender kom nogle, der i Folkets Navn tvang dem, een efter anden i deres Huuse, til at love, at de ikke meere vilde skrive andet, end hvad det herskende Partie vilde, at de, under Straf af Folkets Vrede, vilde intet skrive, som var det herskende Partie ubehageligt. Et herligt Beviis paa den nærværende Friehed, Pressefriheden, og Menneskenes Rettigheder. - Antallet paa de for Friehedens Skyld fængslede Mennesker er bleven saa stor, at man har sat Fangetaarnet i Vincennes i Stand, for der at hensætte de Fanger, som ikke kunde rummes i Arresterne i Paris. Til de moralske Onder er kommen et Natur=Onde. J de Dage fra den 13de Novbr. af er Loire voxet saa skrækkelig, at den har giennembrudt Broerne og Dæmningerne, og oversvømmet en meget stor Landstrækning, har ganske bortrevet Veien imellem Paris og Lyon, og hemmet al Communication. Mange Mennesker ere omkomne. Skaden er umaalelig.