JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-10-29
Femte Oplag. Uagtet samme er forøget med en Mængde nyere og moderne Retter, er Prisen dog den samme som forhen, nemlig 1 Rbd. i Materie, 7 Mk. i simpelt Bind og 8 Mk. fransk Velskind, til hvilken Priis den kan erholdes i alle Boghandlinger i Danmark, i Viborg hos Hr. Kabell og S. Hempel. i Odense hos Forlæggeren.
Viborger Samler, 1840-10-29
Røgede Randers Lax, Appetit Oste, og god Blank And. Pedersen.
Viborger Samler, 1840-10-29
sværte ere at faae hos S. Fuchs, Optikus fra Altona, Janbefaler sig til det ærede Publicum med sine egen fabrikerede Øienglas for alle Øiensvagheder, ForstørrelJses- og Læseglas, Kikkerter, saavelsom fiin slebne Briller af Flint og Kronglas, Mikroskoper, enkelte og dob J belte Lorgnetter, forskjellige Slags Thermometre, tilliOgemed flere optiske Jnstrumenter. Endvidere anbefalere han sig med et Sortiment Briller, der ere slebne af ægte Bjergchrystal, og som ikke blot give Øinene en J fortrinlig Klarhed, men ogsaa conserverer dem velgjøTrende indtil en sildig Alder. Jsærdeleshed anbefales et JJ Sortiment smaae Mikroskoper, i Messing-Jndfatninger, der ikke ere større end 2 Tommer, og som 8 forstørre ligesaa godt som de sædvanlige store Træ 6 Mikroskoper, og kun koste 2 Rbd. Tillige anbefaler han sig til Dhrr. BrændeviinsbrænJ dere og Bryggere med Mæske-Thermometre, hvori 6 Rørene ere saaledes conserverede, at de umuligen kunne 6 læderes, samt med et Assortiment Thermometre til at erudhænge i fri Luft, ligeledes paa bedste Maade beskyttede. Hans Logie er hos Kjøbmand Vater paa Torvet Jeg tillader mig at bemærke for det ærede Publicum, at mit Ophold her bliver ganske kort, Attester. Af Hr. optisk Jnstrumentmager Fuchs fra Altona 6 Jhave vi kjøbt nogle Jnstrumenter og beseet hans Assortiment, og finde vi os foranledigede til at bevidne, at Chans Fabricata udmærke sig ved Godhed og billig Priis, hvorhos vi tillade os at anbefale dem til vore ærede Medborgere. Aalborg, den 11te September 1810. van Deurs, Hansen, J Justitsr. og Stiftsphysicus, Regimentschirurg ved 3die S. jydske Jnf. Reg. R. af D.
Viborger Samler, 1840-10-29
Da Hr. Optikus Fuchs fra Altona, som for Tiden opholder sig heri Byen, er forsynet med Briller og andre optiske Jnstrumenter, der baade ere af fortrinlig 6 Godhed og forekomme os billig i Priis, saa kunne vidTikke andet end anbefale ham paa det Bedste for Publicum. 8 Viborg, den 27de October 1810, Berg, Hoff, Lind, Justitsr. og Stiftsphysicus. Districtsch. Cand. med. & ch. J Jeercerer ere See-SSEMERESSERESSIO.
Viborger Samler, 1840-10-29
For en Møllersvend, som medfører et godt Vidnesbyrd for sit Forhold, er en Plads ledig til førstkommende Maidag i en Vandmølle i Nærheden af Skive, Nærmere Underretning gives af Gjestgiver Møgelvang i Viborg.
Viborger Samler, 1840-10-29
Hvor et Linned= eller Klædeskab ønskes tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1840-10-29
En sort Koe, med 2 hvide Bagfødder, samt lidet hvidt under Maven, er i Løverdags Eftermiddag bortgaaet fra Brandstrup Præstegaard. De, der om Samme maatte kunne meddele nogen Oplysning, bedes derom at henvende sig til Forpagter Ole Nielsen i Brandstrup Præstegaard, der for Koens Tilstedebringelse betaler en god Douceur.
Viborger Samler, 1840-10-29
Placat. Løverdagen den 31te d. M., Formiddag Kl. 11, bliver paa Krigsraad, Landsoverrets=Procurator Deigaards Bopæl, formedelst Fraflyttelse, bortsolgt en Deel Meuble og andet Huusgeraad, en Deel Korter og Skilderier, Kjøkkentøi, m. M. samt en Deel af Toldvæsenet anholdte Manufacturvarer. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg, den 24de October 1840. E. Selmer.
Viborger Samler, 1840-10-29
Tirsdagen den 3die November næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction paa Skive Raa huus over de Viborg Cathedralskole tilkommende Tiendeagifter for Afgrøden 1840 af Lunde, Feldingberg, Brigsted, Kaaberup, Dommerbye, Flye, Jeberg, Lybye og GrønninSogne, hvilke Tiendeafgifter, der udgjøre circa 240 Tdr. Rug og 218 Tdr. Byg, sælges efter de Conditioner, der paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Viborg, den 16de Octbr. 1840. Bretton. Blechingberg.
Viborger Samler, 1840-10-31
No. 174. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-10-31
Kongelig allerne privilegeret. Stifts-Tidende. No. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. raseaarsgarterretteresseraseaarsgarterretteresseLøverdagen den 31te October 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-10-31
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. De mange Dampskibe, der ere paa Farten imellem London og andre Handelspladser, kunne meget hurtig gjøres brugbare til Krigstjenesten. Anvendtes til dette Øiemed endog kun 1/3 af de paa Themsen seilende Dampskibe, da vilde man erholde en saare betydelig Flaade, hvis Capitainer og Mandskab paa Grund af deres nøiagtige Kjendskab til de engelske, hollandske og fremmede Kyster vilde kunne være til særdeles stor Tjeneste. Af de af Admiralitetet i den seneste Tid indhentede Oplysninger erfares, at de forskjellige Compagnier for Dampskibsfarten, uden Hinder for deres Tjeneste, let kunne stille Dampskibe af en Drægtighed fra 200 indtil 1200 Tons, hvilke Skibe inden tre Uger kunne vorde forvandlede til Krigskibe. Det almindelige Dampskibsfartscompagnie har 40 Dampskibe i sin Tjeneste, og det har tilbudet at stille 12 af disse til Regjeringens Disposition.
Viborger Samler, 1840-10-31
Ligesom den britiske Expedition til China er Hovedthemat for City Kjøbmændenes Samtaler, saaledes udgjør Thiers's Memorandum, Postscriptum og den Efterskriften vedhængte Note (Thiers's saakaldte Ultimatum) Hovedthemaet for de britiske Journalers politiske Artikler. Om Damebreve, siger Morn. Chron. "bruges det Ordsprog, at man maa søge Brevenes egentlige Mening i Efterskriften. Uden at ville træde Thiers for nær, tør man paastaae, at hans Postscriptum er vigtigere end Sætningerne og Beviisførelsen i hans Memorandum. Thiers fortæller en lang Historie, men fortæller kun hvad der tjener i hans Kram, og netop de Kjendsgierninger, han fortier, ere af stor Vigtighed for Spørgsmaalet. Den Sophistik, hvormed han søger at bevise, at det tyrkiske Riges Jntegritet bedst sikkres ved Statens Sønderlemmelse, og at netop Syriens Fraskillelse eller Frarivelse (Syrien er saa at sige Nøglen til det osmanske Riges asiatiske Besiddelser, maa give Sultanen Tillid, kan kun slaae an hos dem, der forsætligen tillukke deres Øine for enhver Forskiel imellem Ret og Uret. Da Frygt for en mulig stedfindende russisk Occupation af Constantinopel nu efterhaanden er blevet et forslidt Thema, saa skal Mehemed Ali erholdUnderstøttelse, for at bevise Verden, hvormeget et Riges Sønderlemmelse sikkrer dets Jntegritet." The Times gjennemgaaer Thiers's Memorandum Punct, for Punct, kalder det et Væv af Sophismer og Fordreielsen, af Kjendsgierninger, ordnede med Conseilspræsidentens stylistiske Færdighed, og slutter med den Yttring: "Andre kunne nu udregne, hvilke Udsigter til Fred dette Actstykke indeholder." Fremherskende er iøvrigt den Anskuelse hos Londonerpressen, at kun Thiers Ministeriets Fald og Spørgsmaalets nye Drøftelse af Ludvig Philip kan bevare Freden. Vi lægge, siger the Times, ikke Dølgsmaal paa det Haab, at den franske Nations Repræsentanter snart ville udfrie Kong Ludvig af en snedig og lave Lykkeridders (of a sly and sordid aventurer) Kløer, endog naar 100,000 Daarekistecandidater dække denne Eventyrers Ryg. Var Ludvig Philip endog kun en Fyrste af høi Jntelligents, havde han intet menneskekiærligt Hjerte, saa maatte han dog være en Ven af Freden. Men de Franskes Konge staaer endnu høiere: han er dannis (upright) og godhjertet; med Jver og Alvor arbeider han paa at fremme Frankerigs sande Velfærd, Frankerigs Værdighed og Ære.
Viborger Samler, 1840-10-31
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 22de Octbr. Pludselig udbredtes i Gaar Aftes Rygter om en ministeriel Crisis, til hvilken Anledningen skal have været Kongens Vægring at modtage det ham af Ministeriet forelagte Udkast til Throntalen, fordi der i dette fandtes en krigersk Phrase. Efterstaaende kan tjene til Oplysning om Sagernes Tilstand: Medlemmerne af den venstre Side vare misfornøiede med den fredelige Tone i Thierss Ultimatum af 8de Octbr. Thiers gav den Erklæring, at kun den bydende Nødvendighed havde bevæget ham til de fredelige Udtryk, at hans Eftergivenhed imod Kronen imidlertid havde naaet den yderste Grændse, og at den kongelige Tale skulde med nogle kraftfulde Udtryk erstatte Mangelen paa disse i det omtalte Ultimatum. Under denne Betingelse erklærede O. Barrot sig villig til at fritage Thiers for det ham (O. Barrot) givne Løfte om Præsidentskabet i de Deputeredes Kammer. Throntalen, der er udarbeidet af Remusat, Minister for det Jndre, forelagdes iforgaars Kongen i Conseilet, og denne erklærede sig strax imod de krigerske Paragrapher. – J dette Øieblik haves bestemt Efterretning om, at Thiers og alle de andre Ministre have forlangt deres Afsked. - Kongen har modtaget Ministeriets Demission, og erklæret, at han hellere vilde resignere, end holde en Throntale, der compromitterede Frankerigs Stilling ligeoverfor hele Europa. En energisk Sætning, hvori et Angreb paa Ægypten fremsattes som cassus belli, mishagede Kongen. Over Hamborg haves med Stafetposten Pariser-Journaler af 23de October. - Cabinettet trækker sig tilbage, siger Const. – Bevistheden om dets Pligter imod Fædrelandet og Kongen har gjort det nødvendigt for Ministeriet at aftræde. Der er opstaaet en alvorlig, dyb Meningsforskjellighed om de vigtigste Puncter i Throntalen. Det er unødvendigt at tilføie, at Cabinettet, eenstemmigen har fattet denne Beslutning. Om Ministrenes Efterfølgere har man kun Formodninger. Marschal Soult og Mole ere kaldte til St. Cloud, ogsaa Hertugen af Broglie er kaldt til Kongen. Der forsikkres, at en telegraplisk Depesche opfordrer Guizot til at vende fra London tilbage til Paris. Den meest almindelige Mening er, at det nye Cabinet vil vorde sammensat af Mænd, tagne af Ministerierne af 15de April og 12te Mai. Efter Cour. frang, vil det stedfindende Jnterregnum ikke vare længe. Marschal Soult er allerede beskæftiget med at vælge sine Colleger. Han skal have foreslaaet Kongen atter at constituere Ministeriet, af 12te Mai, dog saaledes, at Guizot skulde beklæde Cunin=Gridaines Plads. - Efter National skulde Soult, være Conseilspræsident og Krigsminister, Guizot erholde det udenlandske Departement, og Duchatel vorde udnævnte til Minister for det Jndre. Desuden nævner man som Ministre: Passy, Dufaure, Teste, Billemain, Martin (du Nord), Salvandy og 1 Lamartine.
Viborger Samler, 1840-10-31
Efter Moniteurens Beretning drog igaar Aftes en Hob af 250 a 300 Haandværkere igjennem Quarteret St. Germain. La Marseillaise blev afsungen. En Municipalgardist, der ved Forestillinger vilde bevæge Tumultuanterne til Rolighed, er haardt saaret.
Viborger Samler, 1840-10-31
Efter Courr. fran. er Kamrenes Sammenkaldelse udsat til den 12te Novbr.
Viborger Samler, 1840-10-31
Journalerne melde følgende Telegraphdepesche fra Præfecten for Østpyrenæernes Departement: "Perpignan, den 20de Octbr. Kl. 6 om Morgenen. Regentindedronningen er i Gaar ankommen til Perpignan, og idag afreist over Marseille til Neapel."¬
Viborger Samler, 1840-10-31
"Børsenhalles" Parisercorrespondent melder fra Paris (den 23de Octbr., Kl. 5 Eftermiddag): "Der er nu Tale. om to Combinationer. Den ene er en Gjenindsættelse af Soults Cabinet med Guizot som Minister for det udenlandske Departement; den anden er en Sammensmeltning af de 221 og Soults Cabinet. Da Soult frygter for, at de 221s Upopularitet turde skade Ministeriet, ønsker han den førstnævnte Combination saaledes: Soult, Præsident og Krigsminister; Guizot, Minister for det udenlandske Departement; Duchatel, Jndenrigsminister; Teste, Justitsminister; Dufaure, Minister for Handelen og de offentlige Arbeider; Passy, Finantsminister; Duperre, Marineminister; Villemain, Minister for den offentlige Underviisning. Hvert Øieblik ventes Guizot; førend hans Ankomst tages ingen befinitivBeslutning. Hvad der er vigtigt at vide, er, at Kongen positivt har antaget Ministeriets Resignation, og – at Thiers ikke vil give efter.
Viborger Samler, 1840-10-31
Efterretningen om Ministeriets Demission har iøvrigt ikke havt den forventede skadelige Jndflydelse paa de franske Fonds.
Viborger Samler, 1840-10-31
Spanien. Den officielle Madriderjournal af 15de Octbr. meddeler nedenstaaende Aotstykker. 1. Den provisoriske Regjeringsjunta i Madrid har erholdt følgende Depesche fra Valencia af 12te Octbr.: Excellence! Regentindedronningen har igaar fundet det passende at opløse Cortes. Samme Dags Aften har den ophøiede Regentinde nedlagt det Regentskab, der var overdraget hende i hendes ophøiede Datters Mindreaarighed; denne aldeles frivillige Act har fundet Sted paa den meest høitidelige Maade, i Nærværelse af samtlige Auctoriteter og andre Personer i Byen, hvilke bedste kunde bevidne denne Acts Authencitet." (Undertegnet, Maria de Ferrer.) 2. Kongelig Ordonnance. "J Overeensstemmelse med mit Conseils Anskuelser og de Grunde, der indeholdes i nedenstaaende Exposition, samt i min Egenskab som Kongerigets Regentindedronning i min Datters Mindreaarighed befaler jeg som følger: 1. De Deputeredes Kammer er opløst; 2, ifølge Constitutionen skal 1/2 af Senatet fornyes. Jeg, Regentindedronningen. Baldomero Espartero, Seiershertug og Hertug af Morella, Præsident for Ministerconseilet. 3) Til Cortes. "Nationens nuværende Forfatning og min Sundheds precaire Tilstand have bevæget mig til at nedlægge det mig i Aaret 1836 af Rigets forsamlede Cortes overdragne Regentskab i min Datters, Jsabelle den Andens, Mindreaarighed, uagtet mine loyale og patriotiske Raaders indstændige Bønner og at udøve Regentskabet indtil den næste Cortesforsamlings Sammen trædelse. Men da jeg ikke kunde tiltræde mit Folks Fordringer, der efter mine Raaders Formening maatte af mig tages under Overveielse, for at berolige Gemytterne og sætte en Grændse for den nuværende Tilstand, saa var det mig aldeles umuligt at vedblive at udføre mine Functioner, og jeg troer at handle overeensstemmende med Landets Jnteresse, naar jeg nedlægger hine. Nationen anbetroer jeg min ophøiede Datter, Ministrene, der efter Constitutionen skulle regjere Landet indtil Cortesforsamlingens Sammentrædelse, have givet mig altfor mange Beviser paa Hengivenhed, til at jeg ikke med den største Fornøielse skulle anbetroe dem dette hellige Pant Marie Christine.
Viborger Samler, 1840-10-31
Om Abdicationen berettes, at Ministrene strax efter deres Ankomst til Valencia havde en Conference med Marie Christine. Efterat Ministrene havde aflagt Eden, sagde hun til Espartero: "Espartero, jeg abdicerer!" Ministrene forsøgte forgjeves at forestille Regentinden, det Ukloge i hendes Beslutning. Hun var ubøielig; hun tog en Pen, og udkastede med egen Haand Abdicationsacten. Marineministeren spurgte hun og hvorledes hun skulde bære sig af for strax at kunne afreise. – Man sagde hende, at, da hun havde erholdt Regentskabet af Cortes, maatte hun ogsaa nedlægge det i disses Hænder. Der have J Regentskabet, svarede hun, gjører dermed hvad J ville, alle Modforestilligger ere forgjeves; jeg vil afreise; jeg vil ikke tilbagekalde et eneste Ord af Ayuntamientoloven; hvorhen og hvorledes skal jeg reise?" Da Ministeren erklærede, at han vilde afsende et Dampskib for at lade en spansk Fregat komme fra Barcelona, afbrød Dronningen ham med de Ord: Det varer mig for længe, jeg vil afreise med det første Dampskib, der kommer: Allerede længe har jeg villet trække mig tilbage; med den Beslutning forlod jeg Madrid." Espartero tilbød hende, at han for hendes Skyld vilde forlade sit Fædreland; hun syntes rørt ved dette Tilbud; men sagde til ham; "Bliv De; De er bleven uundværlig for Spanien; kun anbefaler jeg Dem min Datter. Jsabella er nu 10 Aar gammel, og efter Statslovene bliver hun myndig, naar hun er 14 Aar.
Viborger Samler, 1840-10-31
Storbritannien og Jrland. London, den 23de October. Lord Holland, en af de bjærveste Whigs, er død i en Alder af 67 Aar. Hans Død erholder i det nuværende Øieblik en særegen Vigtighed. Den Afdøde og Greven af Clarendon udgjorde i det engelske Conseil det saa kaldte Fredsparti, der staaer i Opposition til Lord Palmerston, og forsøger ethvert Middel for atter at knytte en god Forstaaelse med Frankerig, og saaledes formindske Krigens Chancer.
Viborger Samler, 1840-10-31
Orienten. Fra Constantinopel meldes under 7de October: Forbindelsen imellem Soliman Pascha, der med 2000 Md. holder Beirut besat, og Jbrahim er ikke afbrudt. Daglig forefalde Skjermydsler, der især tilføie Englænderne Tab. 10 a 12000 Maroniter og Drusen, ere væbnede, men de have ikke endnu forladt deres Bjerge, og det synes, efter deres Scheikers Udsagn, at de ikke have Lyst til at forlade deres Bjerghuler. De Allierede have stor Mangel paa Cavallerie, og ere derfor ikke istand til at virke i det Jndre af Provindsen. Havde de Allierede en tilstrækkelig Magt, vilde det være dem let at afskiære Jbrahim og Soliman Veien, og tvinge dem tilat trække sig tilbage til det flade Land. Nogle Regimenter ventes fra Malta og Triest; daglig ankomme Tropper fra Constantinopel; men Alt drives med en Langsomhed, der grændser til Uforsigtighed. Naar kun saa mange Tropper maatte være samlede inden 6 Uger, at de kunde overvintre paa Kysten og imellem Bjergene, for at Felttoget til Foraaret kunde begynde med Kraft og Eftertryk. Man bliver ikke saasnart færdig med Syrien. Af Syriens 4 Paschaliker have de Allierede kun i deres Magt 2/3 af Kysten fra Tripoli og St. Jean d'Acre. Saalænge Jbrahim kan holde sig imellem Bjergene, har han Jntet at befrygte.
Viborger Samler, 1840-10-31
Handelsefterretninger. London, d. 23de October. Tilførslen af Hvede erkun middelmaadig; Priserne flaue og uforandrede. Tolden paa Hvede er atter stegen, og er nu 22 S. 8 d. pr. Quarteer.
Viborger Samler, 1840-10-31
Jndenlandske Efterretninger. "Det er med glade Forhaabninger, med stolte Forventninger, (hedder det i Fædrelandet at Danmark seer hen til den nu sammentraadte jydske Stænderforsamling thi det er af dennes danske, folkelige Sind, af dens mandige Uafhængighed og frimodige Ærlighed, at det store Nationalanliggende tør vente sin rette Stadfæstelse, –
Viborger Samler, 1840-10-31
det er vore jydske Brødre, der skulle sætte Kronen paa det Værk, som blev begyndt i Kjøbenhavn og Roeskilde. - Lad længe nok den roeskildske Forsamling være rigere udstyret med Lærdom og Veltalenhed. J en Sag som Forfatningsspørgsmaalet staae de jydske Stænder høit over Østifternes; thi det er ikke juridisk Skarpsindighed eller dybsindig Philosophi eller æsthetisk Ziirlighed, hvorpaa det her kommer an, – tvertimod Spidsfindighed og Dybsindighed og diplomatisk Fiinhed kunne være gode til mange Ting, men i et saadant stort Folkeanliggende have de oftere gjort ondt end godt. Nei, det hvorpaa det kommer an, det er et sundt og forstandigt Omdømme, uhildet af Fordom, ubestukket af fremmede Hensyn; det er fremfor Alt oprigtig Ærlighed og mandigt Mod.
Viborger Samler, 1840-10-31
J Talent staaer maaskee den viborgske Forsamling tilbage for den roeskildske, - i Overbeviisningens Kraft og Sinbelagets Dygtighed staaer den over samme, og det er Hovedsagen.
Viborger Samler, 1840-10-31
Søndagen den 25de Oct. Kl. 2 henslumrede i Kbhvn, en af Landets agtværdigste Geistlige, Jens Hornsyld, Pastor emeritus og Ridder af Dannebroge, nogle faa Dage efter at han havde fyldt sit 83de Aar. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-10-31
Jfr. Lichtenstein har paa det Kongel. Theater udført, Henriettes Rolle i "Bruden med stort Bifald. Det er unægteligt - hedder det i Berl. Td. – at hendes Stemme har faaet større Blødhed, ligesom det Fremmede i hendes Dialekt, der oftere for mindede om Tydskeren, næsten ganske har tabt sig. Vi ville nu haabe, at Man ikke vil tildeele hende Partier, der gaae over hendes Kræfter. "Som et Curiosum og som noget der formeentligen blot kunde henføres til den uskyldige Satires Gebeet, anførte vi nylig (hedder det i Helsingørs Avis) at der var udkommet et kobberstukket Portrait af en Stænderdeputeret, der er bleven bekjendt ved sin Ultra-Absolutisme. Det gjør os imidlertid ondt senere at have erfaret, at hiin Deputeret, der, hvor afvigende hans Principer endog ere fra Tidens, agtedes i Stændersalen, saavel for sin Aand som for sine Kundskaber og gode Villie, er portraiteret med Vedføielse af saadanne Personligheder, som skylde ene Skjæbnen sin Tilværelse. Til denne skaanselløse Adfærd har H. Cl. Rosenhoff ikke taget i Betænkning at navngive sig som Autor."
Viborger Samler, 1840-10-31
Den hæderligen bekjendte Forfatter af Flyveskriftet: Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole, Hr. Skibsklarerer Gad i Helsingør har, efterat have erfaret, at flere havde ifinde at stemme paa ham ved det forestaaende Stændervalg, erklæret, at han ikke kan paatage sig en Stænderdeputerets Hverv, saasom den længere uafbrudte Fraværelse, som derved foranlediges, ikke lader sig forene med hans Erhvervsforretninger. (Hr. Gad er desforuden Borgerrepræsentant.)
Viborger Samler, 1840-10-31
Høiesteret har dømt Jndsidder Peder Hansen, af Oldeberggaard (der tiltales for at have, ved Indkjørselen med et Læs Brænde til Slagelse, ikke villet underkaste sig Eftersynet, men stødt Toldbetjenten, der greb i Tømmen, med sin ene Arm for Brystet, saaledes, at han tumlede imod Vognen) til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 8 Maaneder. Ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten var han kun dømt til 2 Gange 5. Dages Vand og Brød. Tiltate har iøvrigt tidligere været frifunden for Actors videre Tiltale i en mod ham for begaaet Mordbrand anlagt Sag, under hvilken det var bragt til en høi Grad af Sandsynlighed, at denne Forbrydelse af ham var udøvet. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-10-31
Det er lykkedes Hr. J. Nathansen fra Randers, hos flere sagkyndige Mænd at vække Jnteresse for sin Plan til den jydske Hesteavls Forædling, og ligesom han i den Anledning har erholdt varme Anbefalinger fra Hr. Volckers paa Lehnkuhlen og dennes Svigerfader, den bekjendte Hestehandler J. Olde i Neuenbrock ved Jtzeboe, saaledes er han ogsaa bleven sat i Stand til at indkjøbe flere Halvblodshingste, der skulle være af fortrinlig Beskaffenhed og som skulle føres til det østlige Jylland. Vi ville ønske, at hans Plan, hvis Godhed vi selv naturligviis ikke kunne bedømme, maa være til sand Gavn for Hesteavlen i Jylland, og at den der, under denne Forudsætning, maa finde al den Understøttelse, Sagens Vigtighed har Krav paa. (Fædreland.)
Viborger Samler, 1840-10-31
Ribe Av. gjør opmærksom paa, at det er i Varde, at de i dette Blads Nr. 167 omtalte tvende Underofficerer have gjort sig skyldige i Misligheder ved Sessionen. En Karl skal nemlig have akkorderet med dem om at under maale sig mod et Honorar af 3 Specier gjennem tredie Mand. Sagen, blev senere meldt for Sessionen, da den kom til Kolding, hvorhen Karlen blev hentet. Underofficererne nægtede Beskyldningen og bleve sendte til Horsens. Karlen, der havde bestukket dem, befandtes imidlertid ved nærmere Undersøgelse virkeligen at have Undermaal.
Viborger Samler, 1840-10-31
Søndagen den 25de De, gav Hr. Skuespiller Wogelius en Aftenunderholdning i Aalborg, hvorved Jfr. Jda Honhauer udførte "Emilies Hjertebanken, saa fortrinligt, at en anonym Anmelder siger derom i Aalb. Avis: at, med Undtagelse af Fru Heiberg, vil den neppe være bleven given bedre af Nogen. Samme anonyme Lovpriser udtaler tillige det Ønske, at Hr. Skuespildirecteur Müller maatte være saa heldig at engagere den unge vakkre Dame, for at han ved hende hos en Deel af Publicum maa vinde Hvad han hos en anden Deel har tabt ved Hr. Printzlaus Bortgang. (Hr. Pr. søger efter Forlydende Ansættelse ved det kgl. Theater.)