JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Subskription. paa Bibelen eller den hellige Skrift ved Kalkar, Pragtudgave med Staalstik og Kort; Wessels Værker i en Pragtudgave med Træfnit, samt Oehlenschlagers Digterværker, Godtkjøbsudgave, modtages Jessenske Boghandling. i den A. Basse. Tivolis Gondol-Galop af Lumbye, 2 ; Telegraph Galop, 2 J. Johanne=Luise Vals, 3 a 12 s; Carulli, ny praktisk Guitarre-Skole, 8 ; Duoro Vals af Joseph Labitzky, 3 12 s; Album du Pianiste, Livr. 1, 3 , faaes i den Jessenske Boghandling. A. Basse. Jensens Forklaring over Balles Lærebog, 1-2det H. 6 16; Schemaer og Formularer til Udtoge og Attester for Præsterne angaaende de Værnepligtige, 20 Lücke, Kommentar til Evangelisten Johannes's Breve samt Flatts Kommentar til Pauli Brev til Phillemon, overs af Boethe, 2 s; Harms Pastoraltheologie, 1ste Bog Prædikanten, overs, af Glahn, 6 ; Pædagogiske Flyveblade No. 1, 1, faaes i den Jessenske Boghandling A. Basse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
General=Balance, over Aarhuus Spare= og Laane=Kasses Activa og Passiva ved Udg. af Juni Maaned 1844. Sedler og Tegn. passiva. 1. De i Kassen til ovennævnte Tid indskudte Capitaler udgjør . . . . . . . 2. Uopkrævede Renter . . . . . . . . . CalBalance, Af de indskudte Capitaler ere circa 18,000 Rbd. udlaante imod Deposita af Panteobligationer, omtrent 10000 Rbd. imod første Prioritets Panteret i faste Eiendomme og Resten imod Deposita af Guld og Sølv samt anden betryggende Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Directionen for Aarhuus Spare- og Laane=Kasse, den 30te Septbr. 1844. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J F. W. Røse, Th. Funder. Nielsen. Høegh-Guldberg. Som Revisorer have vi efterseet fornævnte Aarhuus Spare- og Laane=Kasses Activa og Passiva og befundet samme i god Orden, inclusive anførte Kassebeholdning, som eftertaltes og befandtes rigtig, saa at vi ikke have Noget at bemærk som Følge af denne Revision. Aarhuus, den 25de Octbr. 1844. Engelsted. Sørensen. I Henhold til forestaaende Revision vides Jntet fra Decisionen at bemærke. Aarhuus, den 28de Octbr. 1844. N. Schandorff. J. Simmelkier. Fleischer. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Spare= og Laane=Kassens Love bringes til offentlig Kundskab. Hertz Aarhuus, den 30te Octbr. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende NoGuanoens Oprindelse, Egenskaber. og Anvendelse, uddraget og samlet af de bedste engelske Værker, N. N. Wight, fra London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Omendskjøndt denne Substants først i de senere Aar bliver anvendt som Gjødning, er alligevel sammes Værd vidt og bredt bekjendt, og vi kunne prise os lykkelige ved at have opdaget den Frugtbarhed, som gjennem Anvendelsen af Guano viser sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Det vil være Læseren bekjendt, at den Ureenlighed fra de Søfugle, der i utallig Mængde sværme omkring de africanske Kyster og Strandbredderne ved Sydhavet, samt det sig siden umindelige Tider paa Klipperne og de smaae Øer samlende Snavs af nævnte Fugle, har faaet Navnet "Guano. Jsærdeleshed findes samme mellem den 13de og 21de, sydlig Bredde, hvor det tørre Klima er sammes Sammendyngning særdeles gunstig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J vort fugtige Klima bliver Søfuglenes Skarn bortskyllet næsten umiddelbart efter at det naaer Jorden; derfor vilde man aldrig kunne samle en Masse af Guano i disse Lande, selv ikke hvor der opholder sig en stor Mængde af disse Fugle. Derimod det meget tørre Klima, hvor man udelukkende finder Guano, opløses dette Fuglemog saa langsomt, at samme siden Aarhundreder uforstyrret har kunne sammenhobe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Paa en Mark, 8te Aere stor, blev den 19de April faaet italiensk Raigræs, tre Badchel pr. Acre, og hver Aere blev gjødet med 3 Centner Guano; den 3die August blev det høstet og veiede 360 Centner; den Tid det blev tørt indkjørt var Vægten 80 Centner pr. Aere; meget Græs var over 5 Fod høit, og 50 Timer efter Jndhøstningen var der allerede skudt nyt Græs op igien paa 3 1/2 Tommes Længde. Med saadant Græs, og med en Gjødning, der saa let forvandler sig til en flydende Vædske, kunde Daglønneren med sine 25 Qvadratalen Land forsørge sit Huus med Have og Mark Frugter, og forsyne sin Ko med Sommer og Vinterfoder, altsaa omtrent ernære sig deraf. Den bedste og sparsomste Maade, hvorpaa man bereder Guanoen til Brug, er at udbrede 2 Centner tørt Jord, 3 a 4 Tommer høi, og derpaa at strøe 1 1/2 Centner Guano, og atter 2 Centner Jord derovenpaa; da at lade Dyngen ligge 2 a 3 Dage under Huus, beskyttet for Veirliget og derpaa sammenblande Massen godt. Derpaa kan man ligeledes udstrøe, Massen over Marken. Guanoen er særdeles at anbefale der, hvor Jorden leverer kun lidet Straae, og der som Følge deraf er Mangel paa Gjødning; ogsaa der, hvor Marken ligger langt fra Gaarden, idet een Hest, forspændt en Karre, kan trække saa megen Guano, som i nogle Timer kan tilstrækkeligt gjøde 8te Acre Land, medens 2 Spænd Heste kan have nok i 8te a 10 Dage med at udkjøre den fornødne almindelige Gjødning til samme Strækning. Ved Sædearter er det bedre at benytte Guanoen før den sidste Ploug. Ved alle Rodfrugter kan samme udsaaes i Forening med Sæden, idet man benytter den sædvanlige Saaemaskine; paa denne Maade kommer Guanden først i Jorden, og samme kommer ikke i umiddelbar Berørelse med Sæden, da der trænger sig et Lag Jord imellem. Græssmarkerne maae man bestrøe med Guanoen i April Maaned. Vil man benytte Guano om Foraaret som øverste Gjødning, saa tager man samme ublandet i Forhold til 2 eller høist 3 Centner pr. Acre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Foranstaaende Noticer har jeg taget af de bedste hidtil udkomne engelske Værker over Guano, og er paa Forlangende gjerne villig at give udførligere Meddelelser over en Substants, der synes at ville give vore Agerculturforholde en ganske ny Skikkelse, og et Opsving, hvorom man forhen ikke har havt nogen Anelse. Stettin, den 1ste October 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Bekjendtgjørelser. Gaard- og Huussalg. De Garvermester P. H. Eilersen tilhørende Eiendomme heri Byen, nemlig Gaarden 2 619 og 620 paa Vestergade, med tilgrændsende Steder Ne 709 og 770 i Rygade, ere, formedelst Eierens Bortflytning herfra Byen, at erholde tilkjøbs, enten samlede, med dertil hørende Garveri, eller hver for sig. Det bemærkes, at Gaarden Nr 619 og 620 er bestaaende af 12 Fag 2 Etage Huus til Vestergade, indrettet til Beboelse for 2 Familier, og 6 Fag Bag eller Mellemhuus, indrettet til Garverværksted. Stederne og 769 og 770 i Rygade bestaae af 6 Fag 1 Etage Huus med tilhørende Gaardsrum. Baade til Gaarden og Stederne haves fornødent Vand. En stor Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, og Kjøbevilkaarene forøvrigt blive lempede efter Liebhavernes Ønske. Om Handelens Afslutning henvender man sig behagelig til Undertegnede. Aarhuus, den 6te October 1844. Brendstrup. En fortrinlig Bondegaard med Areal 70 Tdr. Land Ager og 10 Tdr. Land Eng, Bygninger indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, beliggende ved Jyllands Østkyst og i Nærheden af en af Sammes Kjøbstæder, kan erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar, saaledes at Storstedelen af Kjøbesummen forbliver indestaaende. – Man behager at henvende sig til Procurator Steenberg i Greenaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En ny opbygget Gaard i Holstebroe, beliggende paa en af Byens reelleste Gader, med rummelig Gaardsplads og en stor Have, er underhaanden at faae tilkjøbs til billig Priis og paa gode Pengevilkaar for Kjøberen. Gaarden, som isærdeleshed egner sig for en Handlende, er for Tiden indrettet med Bageri og Bryggeri, ligesom den har en god Beliggenhed for enhver Næringsdrivende; den kan modtages samlet til 1ste Mai og en Deel af samme strax. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem enten til Kjøbmand N. H. Larsen i Aarhuus eller Kjøbmand J. C. Hansen i Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Stedet Ns 578 paa denne Byes Frederiksgade, bestaaende af 5 Fag 1 Etage Forhuus, 8 Fag ditto Sidehuus og 6 Fag ditto Baghuus, forneden Gaardsplads og en ikke ubetydelig Hauge, samt en Brønd med Overflødighed af Vand, er, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom snarest muligt henvender sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir, den 27de Septbr. 1844. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Foruden de Eiendomme jeg i den senere Tid M. har faaet solgt, har jeg endnu i Commission, til Salg en betydelige Deel saavel Landsom Kjøbstadeiendomme af forskjellig Størrelse og Beskaffenhed. Nærmere Oplysning desangaaende meddeles, naar man personlig eller i frankerede Breve derom henvender sig til mig. – Aarhuus Commissionscontoir, i Octbr. 1844. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Hos Skrædermester Baes paa Graven er indlagt til Salg: Diverse Par nye Pantalons, Klædes Kjoler, Sommerfrakker, Vinterfrakker, Overfrakker, Cheniller &c. &c.,der sælges langt under de Priser, som samme kan bekostes for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Psalmeboger. i Saffians og Fløiels Bind med Guldsnit, do. simplermed presset Bind i Fouteral og do. simple med Spender ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Jndbundne Bøger med hvide Blade, i Folio, Qvart og Octav, i mange forskjellige Størrelser, ere at faae til nedsatte Priser hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Skrivpapirer. Postpapirer, Bikube, flere Sorter Propatria og flere Sorter Conceptpapir, ere at faae til de billigste PriseS. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Fine og simple couleurte Papirer, ægte og uægtGuld- og Sølvpapiir, som og ægte og uægte Guldborter, ere at faae til meget nedsatte Priser hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Karduspapiir, graat og trykket Maculaturpapir, er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
En stor Samling af store og smaae Portraiter, samt Prospecter og Caricaturer, er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Forskjellige Sorter Lak, Brevoblater, flere Sorter for Kridt, samt Tegnepensler, ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Paa Alvild Th. Høst's Forlag er udkommen og faaes hos Andr. Chr. Wissing i Aarhuus: Brevbog for Hvermand (allernyeste og fuldstændigste) i Lommeformat. 160 Exempler, foruden tydelige og klare Anviisninger til Breve af ethver Slags. Heftet 4, indb. 5 s. Fremmedordbog for Hvermand. J Lommeform Heftet 6 A. Jndeh. alle gangbare Ord, og mange, det ikke findes i nogen anden Fremmedordbog, – med den Udtale, der i Virkeligheden bruges hos os. Dansk Borgerret (Alt, hvad der angaaer Kjøbstad borgeren som Saadan). Jndb. 15 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Conversations=Lexicon for alle Stænder. 7 Hefter a 48, der rumme 80 sædvanlige Ark(Gjennemlæsningen af Artikler som Acrolither, Afrika, Asien, Athen og Australien vise, at selv de meest bekjendte Gjenstande ere givne en Jnteressen fængslende Behandling.) Gubitz Volkskalender f. 1845, mit 120 Holsschitten, 60, faaes hos Andr. Chr. Wissing. Volks Kalender, f. 1845, mit Stahlstichen und Holzschnitten, von Karl Steffens, 60, faaes hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
J Commission hos Undertegnede, samt i Landets vigtigste Boglader faaes: Huusholdningsbog, en Anviisning for unge Koner og Piger til selv i enhver Henseende at kunne bestyre deres Huus. Forfattet af en Huusmoder, red, og udgivet af M. Roedsted Schmidt, Cand. theol; 7 indb. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
No 203. den 5te November. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Nyheder fra Udlandet. Efter at de serviske Oprørere havde i Staden, Schabats slæbt Embedsmændene hen paa Torvet og skudt dem, vare de i tusindviis dragne ud i Landet for at udbrede Oprøret. Men underveis traf de paa den bekjendte Senator Bütsitsch, som, efter at være hjemkaldt af russisk Forviisning, var bleven udnævnt til Landets Marskal; han slog Oprørerne aldeles, og fratog dem deres Krigskasse, hvori der befandt sig 5000 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Fra Algier var der kommet ubehagelige Efterretninger til Paris. Franskmændene havde angrebet Kabylerne og med Storm indtaget deres Forskandsninger; men under Slaget var deres Munition gaaet op, saa de maatte trække sig tilbage. Underveis skulde de passere et Defile, hvor de angrebes af Araberne og tilføiedes et betydeligt Nederlag. Et Dampskib var kommet til Algier med 130 Saarede, blandt hvilke 12 Officierer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Constantinopels Forstad, Pera, der, som bekjendt, beboes af christne Familier, har atter fristet en stor Jldebrand, hvorved 200 af de smukkeste Bygninger bleve ødelagte. Jlden var paasat af Tyrkerne, som længe havde truet dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Den spanske Regjering (paa hvilken nu Dronning Christine har megen Jndflydelse) har forelagt de Cortes et Udkast til en Reform i den spanske Constitution, der har fremkaldt en ubehagelig Stemning blandt Madrids Jndvaanere. De proponerede Forandringer sigte til at udvide Kronens Magt, hæve Geistligheden og unddrage Pressen fra Jurys Kiendelse, som den hidtil udelukkende har været underkastet. Hermed forbinder man følgende Begivenhed; Under Maria Christines Ophold i Rom 1841 vilde Paven ikke modtage hende, fordi hun, som Regentinde, havde sanctioneret mange Forholdsregler til Skade for den katholske Clerus. Som god Catholikinde bedrøvedes Maria Christine meget herover; da raadte hendes Skriftefader hende til, at hun skulde forrette sin Andagt for et mirakelvirkende Crucifix et vist nonnekloster. Det gjorde hun, men hvor stor var ikke hendes Skræk, da Alterlysene gik ud det en efter det andet, endskjøndt man gjentagne Gange tændte dem paany. Hun troede sig nu ikke alen forladt af Paven, men ogsaa af Gud. Hun kastede sig for sin Skriftefaders Fødder, og fik af denne fromme Mand det Raad, at hun for Hs. Hellighed Paven høitideligt skulde afsværge sine Vildfarelser, og love at oprette Alt igjen, naar hun formaaede det. Det gjorde hun, og Paven tilgav hende. Nu er Dennes Godhed endog gaaet saavidt, at han har givet hende Dispens til offentligt at ægte Tobakskræmmerens Søn, Munnoz, hvilket, som meldt, nu er skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
J London tildrog det sig, den samme Dag som Ludvig Philip blev gjort til Ridder af Hosebaandsordenen, at en Svensker, ved Navn John Rose eller Ross, havde sneget sig ind paa Slottet og ladet Trusler falde om, at han vilde jage Ludvig Philip en Kniv i Livet. Han blev naturligviis arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
J Schweiz har det store Raad, efter lange og heftige Debatter, besluttet: at indkalde Jesuiterne!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Fra Kønigsberg meldes om en blodig Kamp, som den 5te Octbr. fandt Sted i Landsbyen Dorbian, 5 Mile fra Crottingen, imellem russiske Grændsesoldater og preussiske Smuglere. Af disse vare omtrent 20 Mand samlede ved Middagsbordet, da de, forraadte af En af deres Medskyldige, omringedes af 13 russiske Cavallerister og 25 Infanterister. En frygtelig Kamp opstod; 5 Smuglere bleve paa Pladsen; 2 bleve haardt saarede; 10 fandt Tilflugt i Skovene. Paa russisk Side bleve ogsaa nogle Soldater paa Pladsen. Værdien af det af Russerne til Bytte gjorte Contrebande, bestaaende af Manufacturvarer, anslaaes til nogle tusinde Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
De østpreussiske Provindser, der i Eftersommeren leed saameget af Oversvømmelse, fornemmeligt alle de Strækninger, som ligge ved Floderne, og fremfor Alt ved det saakaldte Haff, befinde sig endnu i den sørgeligste Tilstand, idet Beboerne af over halvandethundrede Landsbyer, hvis Marker nu i 4 Maaneder staae dybt under Vand, og hvis Creaturer ere omkomne, da selv Kartoffelhøsten er aldeles tilintetgjort, vanke omkring i en grændseles Elendighed. Ved de uophørlige Regnskyl havde nylig Memelfloden tredie Gang i denne Sommer sat alle de lavere Landstrækninger under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
J de sidste Dage har man i München seet forskjellige Politi= og Soldaterpatrouiller trække meget flittigt igjennem Gaderne. De gode Münchener kunne kun forklare sig dette paa een Maade, thi i deres Byer der kun et Slags Uroligheder at befrygte, og det er Øl-Uroligheder eller Øl Oprør. Man troer, at slige have fundet Sted; men man veed det ikke. Efter høiere befaling har det kgl. Hofbryggeri bidraget Sit til at berolige de formeentlig oprørte Gemytter ved at nedsætte Ølpriserne noget. Ogsaa flere Øl bryggeri=Eiere have anseet det for raadeligst, at sælge lidt billigere end sædvanligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 2den Novbr. Jfølge Beretning fra Neustrelitz skal der endnu ikke være indtraadt nogen væsentlig Forandring i vor Kronprindsesses Sundhedstilstand, som dog ikke skal være foruroligende. Det er at antage, at hun Vinteren over vil opholde sig hos sine Forældre, og at Kronprindsen, først til Nytaar vil vende tilbage til Khvn. (?)- Under 30te October har Hs. Maj. Kongen allern. udnævnt Sognepræsten for Garnisons Menighed, Professor Brorson, Rd. og D. M., til Commandeur af Dannebrogordenen. Under f. D. har Hs. M. benaadet Ridder af D., Told- og Strøm Jnspecteur i Nyborg, Commandeurcapt. Wilde, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Endv. har Hs. M. allern. udnævnt Skolelærer i Sundbyvester paa Amager, Peter Larsen, til Dannebrogsm. (B. T.) Deputeret i det kgl. Generaltoldkammer og Commerce-Collegium, Etatsraad Francke, er bleven udnævnt til Command, af den hannoveranske Guelphe=Orden. Og Lods paa Amrum, Claus Meyer, er af Hs. svensk norske Majestæt bleven tilsendt en Medaille i Guld. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
- Under 28de f. M. har Hs. Majestæt allern. udnævnt Kammerjunkerne hos Hs. M. Enkedronningen, Baron C. A. Juel Ryssensteen og C. L. Grev Scheel, til Kammerherrer. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Striden mellem Cand. Biering og hans Opponenter har nu taget en juridisk Vending. Beklageligt nok er det, at denne Sag, der har vakt Opmærksomhed meer end nok, nu har faaet en saadan Udvidelse, samt at Parterne ei have kunnet lade det beroe ved at være dømte imellem ved en Jnstants, nemlig for den almindelige Menings Domstol. (1)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Polytechnisk Candidat Steen, bekjendt af sin Feide med Cand. Biering i Anledning af Dennes Disputats for Magistergraden, skal i disse Dage være bleven rammet af en hævnende Nemesis, idet hans egen Disputats for Magistergraden skal være bleven kasseret af Consistorium. Overhovedet har denne Sag om det Bjeringske Plagiat afgivet en Scandale, som sikkert staaer ene i Universitetets Annaler. (*)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Den af Studenter paa Hoftheatret givne Forestilling kan ansees for i høi Grad vellykket, baade med Hensyn til Dilettanternes Spil, og til Anstrængelsens Formaal. Stykket, uden indre Værdi forresten, var fuldt af Vittigheder og moersomme Situationer, hedder Gjenboerne" og støtter sig paa den Fiction, at der lige overfor Regentsen boer en Kobbersmed, Fader til en smuk Datter, der samtidigen har tre Friere. Det gik for propfuldt Huus som Benefice for Hr. Mantzius, som er i Begreb med at reise til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Høiesteret har dømt Graveur Mønster, for at have modtaget Ansættelse her i Landet som Missionair for en fremmed Boptistmenighed, og ved gjentagne Lovovertrædelser viist sig virksom til Menighedens Udbredelse, til at bøde 2000 - Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
- Confirmationsdagen kjørte en Droschekudsk ved mørk Aften en ung Pige, som var bleven confirmeret samme Dag, ud af Nørrebro, hvor hun hørte hjemme. Men Karlen dreiede om paa den ensomme Ladegaardsvei med hende, hvor han uforstyrret troede at kunne naae sin forbryderske Hensigt. Et Ladegaards lem optraadte som Uskyldighedens Beskytter. Forhør ere alt optagne. Den Omstændighed, at Pigen havde observeret norsk eller svensk Accent hos Forbryderen, til vistnok letteligen lede til hans Opdagelse. (5)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
- En Pakkudsk styrtede forleden Dag paa Kjøbmagergade ned fra sit høie Sæde, ind under Vognen. J det Øieblik, Hjulet skulde gaae over ham, træder den ene Hest i den sloppede Tøilestreng, og Vognen staaer. Det kan man kalde uventet Redning. (1) - Da "Corfaren" for i Fredags er lagt under Beslag, kan man ikke nægte, at den Redacteur, der skal remplacere den domfældte Hr. Touscher, begynder sin Function under særdeles gunstige Auspicier. Classelotteriets største Gevinst, 50,000 3, skal iaar være falden paa Lotteriets egne Lodder; næstbedste: 15,000 , faldt i Gethers Collection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
En, som man antager, velhavende Urtekræmmer, har i disse Dage taget Livet af sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Paa Mandag begynder i Kunstforeningen Udstillingen af de Malerier, som skulle loddes bort til Medlemmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Provindsial=Beretninger. Jdag skrives der fra Eckernførde under 24de Octbr. - indtraf hertil fra Kjøbenhavn den kgl. Concession til Anlæggelsen af en Jernbane mellem Eckernforde og Flensborg, udfærdiget i Khvn, den 21de Actietegningen har alt længe været sluttet. Paa et vist Antal Actier nær, som er reserveret Regjeringen og Communerne, ere de alle tegnede i Udlandet. (Jtzh. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Redacteur C. Thomsen i Odense er bleven valgt: til Suppleant i den roeskildske Stænderforsamling, idet han i Kjerteminde har faaet 27, i Bogense 43, i Middelfart 29 og i Assens 8 Stemmer, altsaa ialt 107 Stemmer; medens den anden Proponent, Hr. Muus, ikkun har faaet 12 Stemmer, alle i Assens. En stor Pluralitet af Medborgere have saaledes offentligt erklæret, at de i dette Concurrencetilfælde have særegen Tillid til Hr. Thomsens Kundskaber, Talent og politiske Oprigtighed samt Selvstændighed, en Tillid, som i og for sig selv synes at være af en saa smigrende Natur, at ethvert Tilbageskridt, fra en Bane og Retning, som man har erklæret at ville følge, maa her være utænkeligt. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
En af Odense Byes agtede Borgere, Raadmand, Christian Jürgensen, er ved Døden afgaaet. Han var, især i sin yngre, kraftfuldere Alder, en af Byens meest virksomme Handlende, og nød almindelig Agtelse for sin aabne, retskafne Vandel og Tænkemaade, ligesom han af Alle, der stode i nærmere Forhold til ham, var særligen afholdt for sin Tjenstvillighed, Munterhed og Godmodighed. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
J Torsdags høitideligholdt Toldinspecteuren, Hr. Commandeur Wilde i Nyborg, sit Jubilæum som 5aarig Embedsmand. (S. Bl.)¬