JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Venedig, den 23de Septbrusig ur 63. J Forgaars ankom den hele russiske Flaade, 35 Sellere, stærk, for Staden. Den har altsaa ikke kunnet kommende til Triest, eller Coureren, der skulde hente Tilladelse til Troppernes Landing fra Wien, maa være udebleven for længe. 3 Linieskibe og 9 Fregatter havelagt sig for Anker i nogen Afstand fra Staden, og Transportskibeneteresseilede til Lido og Malomocco. De ombord paa samme værende Tropper skulle til Tyrol. indenrigs aa Breslau, den 26de September. JnPresburger Tidenden melder fra Østpreussen, Qvægsygen har dræbt alt Hornqvæget; i en Omkreds af 3 til 4 Mile ere neppe 2 til 3 Kiøer tilbage; Hestene ere hensmedtede til en Tolvtedeel af den sædvanlige Stamme. Byg og Havre er ikke saaet i de fleste Egne." J denne Tilstand sees en Vinter i Møde, som formodentlig neppe noget Land har oplevet saa frygtelig. Saare mange Menneskende som dog ellers neppe havde undgaaet at døe af Hunger.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Brunsvig, den 26de September. Her er udkommen en Forordning, som bestemmer, at lønnede Betienter skulle, naar deres aarlige Løn overstige 300 Rd., svare 1 Procent, og Forpagtere paa Damainer adelige Godser og andre Eiendomme erlægge 2 Precentaf det, de betale i Forpagtning.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Wien, den 26de Septbr. Hs. Majestæt Keiseren, som nu opholder sig i Salburg, til efter Fort, dende afgaar derfra til Inspruck, for at holde en Sammenkomst med Keiser Napoleon.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
London, den 29de Septbr. Der tales om en Forandring i Ministeriet, saaledes at Hertugen af Portland gaaer af, og Marquis Willesler, kommer ind. Dette kan imidlertid ikke skee for den Proces, for sit Forhold i Ostindien, som Wellesley har for Underhuset, er endet. At den endes til hans Fordeel, ligesom alle lignende Formaliteter, er noget, man ei omtvivler. Man vil, at Chatam da bliver Skatkammerjord, CanningAdmiraliteeslord, og Wellesley Secretair for det Udenlandske.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
De senest fra Admiral Berkeley ankomne Brevskaber, skulle meget bestyrke Frygten for et Fredsbud mellem Engelland og Amerika. - Den engelske Regiering har, siger The Star, taget den Beslutning, at udsende en stærk Magt for at tage Stillingen i Platafloden tilbage. Den er endnu uvist, om Gambier eller Popham skal være Søn føreren derved. - Gen. Arthur Wellesley (Seiervinde. ren over de danske halvbevæbnede Bønder) ankom den 30te September til Engelland. - Breve over Gothenborg, siger The independent Whig, bekræfte, at Kronprindser, nægter at ratificere den af General Permann sluttede Konvention, da han syntes bestemt, at forkaste ethvert Forlig. En dette vist, kan det volde en Ændring i de tagende Forholdsregler. Det kan vel ikke gjøre den Arelkelugyldig, der overleverer Skibene, eller tage Kiøbenhavn ud af vore Hænder, men det kan ende den Stilstand, der har bestaaet siden Kapitulationen, og Prindsens Væggring for at ratificere Kapitulationen, og Beslutning paa ingen Maade at sauctionere Flaadens Tagelse, ere saa langt fra at fordømme Rømningen af Siælland, som Ministerialbladville fortælle os, at de snarere bør paaskynde denne Rømning. Betænker man Jndbyggernes Had til os, og derMalighed at Tropper kunne komme over i Vinter og medens vor Flaade er borte, vilde der virkelig udfordres en meget stor Armee, for at holde sig der. Ere ovennævnte Breve sande, kunne vi nu tælle Danmark blandt vore Fiender. Det forsikkres, at Hr. Merry skal gaae til Danmark, for endelig at faae Vished om Kronprindsens Beslutning i Henseende til Krig eller Fred. Vi haabe, som hver Engelskmand bør, at man vil bevare Fred med et Folk, der ikke har givet os mindste Anstød, og som vi maae tilstaae er berettiget til at optage det sidste Angreb paa det bitterste. Det bør ogsaa haabes, at Hr. Merry i hans Møde for Kronprindsen vil huske, at denne er Hs. Maj. Kongen af Engellands Søstersøn, og at han personerer en af de ældste og berømteste, om ei af de nu mægtigste Nationer i Europa. Det bør haabe, at har husker, at han gaaer til en Prinds, der er naturligen og retfærdigen opbragt over sit Lands Skjæbne og sin Hovedstads Ødelæggelse, og at den mindste Grad af Overmod i Adfærd eller Tale vilde under saadanne Omstændigheder være utilgivelig. Kronprindsen og Grev Bernstorf have klaget, at være behandlede med yderst Opblæsthed, en Ting, der maae have høilig forøger Harmen over det forebragte Ærinde sal. - Det har, at der er udbrudt en nye Opstand af Sechover i Vestore i Ostindien. - Ved Barraco paa Kusaa har den engelsk Fregat Chichefter paa 44 Kanoner gjort et Aneret, manen, Capitain og 100 Mand, som vare ilandsaske Biere dræbte eller tagne, og Batterierne, der havde fræsk og tog. saaledes mod Fregatten, at det var med Nød dest undkom med 5 Fod Vand i Pompen. J Barraco ligge 26 store franske Kapere.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Endnu skeer daglig en stor Mængde Opbringelser af danske Skibe til engelske, fiirske og storske Havne.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Den 22de Septbr. ankom Jackson : en Kutter fra Øster søm til Varmouth.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Den engriske Regiering har besluttet, at Kurassat herefter skal være en Hovedkrigshavn i Vestindien. Der skal lægges en stor Garnsen, og man venter stor Fordeel deraf mod Spanien. - Det er en stor Lykke for Nordamerica at dets Kyster og disses Nabolag er blottet for saadanne Øer. hvor en engelsk Eskadre kan skaffe sig et Ophold, og derfra plage Kysten, som Ørnen fra sin Biergrede det lavere Land Man seer, at der er Engellands System nu at skaffe sig stige Reder. Det har saaledes Jersen, Malta, Sebraltar, Kurassaa, Kap, St. Helene, Prindsen af Wallis Ør og nu Helgaland. Men Bermudas have til Ulykke ingen god Krigshavn, og ere derudentidt for langt til Haus.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
De engelske Fonde ere faldne paa Grund af det Rygte, at den americanske Minister vil forlade Engelland, og at man kan vente et Brud med America. Nogle paastaae, at der i Conseilet er udfærdiget en endnu ikke bekiendt Ordre, efter hvilken alle Anførerne for Flaaderne skulle visitere alle americanske Skibes Ladning og Mandskab, og at det er af denne Aarsag, at Hr. Mouro vil afreise ; andre paastaae at han venter at aflases af Hr. Pinckener ; at han ønsker at lie til America, for at giøre sine Fordringer gieldende, at blive Præsident istedet for Jeftersen, som vil nedlægge denne Værdighed. Paa Londens Børs har manimidlertid ikke villet troe det sidste.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Den engelske Canalflaade er formedelst Storm ankom men til Torbay igien. - Til Lissabon afgaaer en tilstrække, lig engelsk Escadre, for at afhente engelske Kiøbmænd, som ville reise til Engelland. - Fadskillige Egne af Jrland have bevæbnede Jnsurgenthobe forstyrret den offentlige Rø lighed. - Fra Lissabon meldes under 16de Septbr., at der hersker sammesteds stor Bevægelse. Alle Krigskibe, udrustes og alle Matroser præsses. Den portugisiske Eskadre er bleven tilbagekaldet fra Middelhavet. Det hedder, at Prindsen af Brasilien gaaer med den hele Kongelige Familie til Brasilien. - Den Spanske Regiering har befalet, er undersøge alle Toldboder i Havnene og borttage hvad den findes af engelske Vare. Denne Befaling skal strække sig af alle spanske Colonier. dennegaden. pitarial Hamborg, den 30te September. Af de 16 Millioner Franker, som maae betales til Frankrige for at indfrie de her angivne Engelske Varer, skulle 4 Millioner betales strax, og de øvrige med Afdrag af 2 Millioner for skeete Leveringer, erlægges i Terminer til næstkommende Februarii Maaned. Forstager, at disse Varers Eiere skalle tilholdes, at giøre et bestemt Forskud dertil, er ikke blevet bevilget af Borgerskabet, da det ikke troer stallerettiget til at anmode dem af deres Medborgere som have drevet en i sin Tid tilladelig Handel, om, des aarsag at bringe er overordentlig Offer.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
En herfra til Haarburg afgaaet Postener kantede for nogen Tid siden formedelst en Kuling. Af 50 Mennesker der befandt sig paa dette Fartøi, er 27 opsikkede døde, en blandt disse fandtes 6, som havde klynger sig tilhinanden. Postladen, og det øvrige Godser, paa nogle Tingaarbierget. I mange Aar er en saadan Ulykke ikke indtruffen, paa denne Postfart. - Et Rygte fra Sverrig siger, at Engellænderne have erklæret alle fremmede Colonier i Blokadestand, og har befalet at præsse Matroser paa hver Skib i Søen.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Haag, den 2den Octbr. Fra Kysterne indløbe de sørgeligste Efterretninger angaaende den Skade, som Stormen den 30te September, har foraarsaget.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
En fransk Kaper har frataget Engellænderne og indbragt til Texel det danske Skib Nicolai og Martha, ladet med 133 Fade Viin og bestemt fra Bordeaur til Kiøbenhavn. Det hedder her, at en tydsk Prinds skal med det første tiltræde Regieringen over Fyrstendommer Münster.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Kongen af Sachsen agter henimod den 15de Novbr. at reise til Warschau, for der at lade sig hylde.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Paris, den 4de October. Kronprindsen af Danmarks General=Adjutant Hr. Lindholm, som den 26de Septbr. kaldedes til Fomtamebleauhar opholdt sig der til den 2den October. Denne almindelig agtede Officeer opholdt sig, da han kom derfra, kun een Time i Paris, men afreiste strax med sine Brevskaber til Kronprindsen i Hovedqvarteret i Kiel. Hr. Lindholm en af Keiseren bleven behandlet med Udmærkelse, og erholdt efter sin Afsteds Andience en prægtig med Diamanter rig besat Daase med Keiserens Portrait.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
J Journal de i Empire læses følgende under Rubrikken, Altona, den 22de September: "Man forsikkrer, at Underhandlingerne mellem Frankerig og Danmark ere endte, og at den derved frembragte of= og defeneive Alliance=Traktat bliver undertegnet af begge Souverainer. Man troe at vide, at 40000 Mand Franske, under Marschal Prinds Ponterorve, skulle indrykke i Danmarks Fastlands Provindser, og at disse Tropper i Forening med den danske Armee, skulle under Kronprindsens Kommando foretage sig en stort Tog, hvis Hensigt ikke allene skulde være at fordriv En ellænderne fra Kiøbenhavn, og frarive dem deres Rov, hvis det end er Tid, men og, i et vist Tilfælde, at træng frem til Skaanes yderste Ender, for at frarive Engellænderne deres eneste Bundsforvandte, de have tilbage paa Fastlande, og at forene disse stridbare Nationer, der til deres egen Ulykke ere adskildte, og som, uagtet nogle Stebes Tab, dog stedse ville blive den bedste Planteskole for 41, Fastlands Sømagt. Man troer og at vide, et en af Artiklerne af denne Tractet tilsikkrer Kongen af Danmark de Franskes Keisers mægtige Borgen for alle hans Staters Bo. holdelse. - Allerede indrettes Boliger i Rendsborg for Varschal Prinds Portecervo, og hans hele Følge. Den Ære, denne Prindshar indlagt sig ved sit Forhold i Hannover, er hans Forløben, og borger ikke lidet til at træstete Danske under de fra Krig undskibelige Onder. Jøvrige hersker kun een Føleise hos affe Klasser, Had til Engellænder ne og Beundring af Keiser Napoleon den Store. - Følge disse Efterretninger, hvis Sikkerhed man kan ind staae for, kan mantroe, at vi med Forundring have læ de Bekymringer en vis fransk Tidende har vetret over Danmarks Skjebne. Vor nye Alliance med Frankerig, og no gamle Traktat med Rusland lade ikke Sted til slig Frygt, Vivide, at Gesandten Hr. Lisakeviis, faa Dage for Admiral Gambiers Flaades Ankomst, havde meddeelt Krøprindsen i den ruisiske Keisers Navn, de fraktrøste Forsikkringer gamme Rasland af Kongen af Engelland, om at ville holde Danmark Neutralitet i Agt. Keiser Alexandere Ære er derfor foranlediget til at havne en Troløshed, i hvi Udførelse man havde misbrugt saavel hans som den danske Prindses ærekiære Tænkemaade.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Det hedder, at Keiseren vil giøre en Reise til Jtalien, efterat have været først i Leiren ved Boulogne. J Venedig har man det Haab, at see Keiseren endnu i October Maaned. Jens=Slagets Aarsdag høitideligholdtes her paa det prægtigste. Paa samme Dag gaves Fester paa Fontaine blean i Anledning af Kong Jeronimusses Givtermaal.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Regieringen har givet Ordre, tilkomst at udruste den hele Flortille i Boulogne, og Leiren sammesteds skal blive ligesaa stor som for to Aar siden. Søministeren er reist vid, og Keiseren selv agter at giøre en Reise til Boulegne.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Efter Journal de Paris er den amerikanske Consul i Genua bleven lagt i Lænker og hans Papirer forseglede. -
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Den af det lovgivende Corps sanctionerede Commerce Co der er nu udkommen og sælges for 2 Franker 50 Contier, Der er ogsaa trykt officielle Exemplarer med alle de Taler og Jndberetninger, som i denne Anledning bleve oplæste i Senatet. - Efter et i Moniteuren offentlig aflagt Regnskab for 1806 var Skatkamrets Jndtægt 986 Mill. 99254. Fr. og Udgivten 932 Mill. 449419 Fr. - Keiseren har forundt den spanske General Liers, Buenos=Ayres Gien erobrer, Æreslegionens Ørn. Denne General, som er Fransk af Fødsel, har tilintetgjort Engellændernes store Røver, pian i den ny Verden, og man har sikkre Efterretninger om at af de 9000 Mand, hvoraf Expeditionen med Sydamerica bestod, ere kun 32000 Mand tilbage. - Den engelske Gesandt Pagets Planer ved Dardanellerne ere aldeles strax dede; den engelske Flaade har ikke vovet et nyt Forsøg paa at naar igiennem Dardanellerne, og Engellændernes nedige Forslag ere blevne forkastede af Porten. - Den Franske Caper Etoile har ved Entring taget den engelske Cutter Argus paa 16 Kanoner og opbragt den til Dunkirchen.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Storhertugen af Berg har den 21de September givet Haugerne og det Jndre af sit prægtige Slot en glimrende Fest til Ære for Kongen af Westphalens Formæling; alle herværende Førster og 300 Standspersoner vare indbudne. Hele Slottet var om Aftenen illume eret. Om Aftenen Kl. 8 bebuddede Trompeterne Keiseren og Keiserindens Ansinst. De ledsagedes af det unge Kongevar, Keiserens Moder Dronningerne af Neapel og HestenFarder. maan af Aar. Barpaurgog Arveprindsen af Baden. - Sraderpaa bleve Haugedørene aabnede. J Midten stoden Bu stemmer Keiserens Brystbillede, kronet af Vare og Minerva, hvortil en med Ægyptens, Jtaliens og TydsklandTroppæer prydet Aller førte. Overalt, til Lands og til Vand, var der opstillet Musikchører. Da Dronningen af Westphalen giennemvandrede disse Trylle cener, opdagede hun en sawadisk Landsbye, og befandt sig snart i et Meierie som fuldkommen lignede det, hun i sin Barndom havde elske saa høit og besøgt saa ofte. Et meget prægtigt Fyrværkerie fulgte paa Ballet. Keiseren lod sig see i alle Gemakkerne og underholdt sig med mange af de Tilstædeværende.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Kiel, den 6te October. Midt i August blev Premier=Lieutenant Steffens af sendt til General Peymann i Kiøbenhavn med en Skrivelse fra H. K. H. Kronprindsen af følgende Jndhold: "Hvor behageligt det end er at tænke sig Kiøbenhavns Overgivelse til Fienden; hvor lidet jeg end befrygter denne Overgivelse saalænge De fører Commanden, finder jeg det dog nødvendigt at tilkiendegive herved Hr. Generalen : at det er Hans Majestæt Kongens Ønske og befaling, at De, dersom Ulykken - hvilket Gud forbyde. - skulde møde, at Kiøbenhavn blev indtaget, skal tænde Jld paa Flaaden, og lade den opbrænde, eftersom Hans Majestæt vælger at to Onder det mindste, og det for Hs. Majestæt er et mindre Onde at see sin Flaade brændt end det langt større at see den i Landets Fienders Hænder, og derved at give disse Voldsmænd en Triumph, som ingen Dansk Mand vil kunne taale. Efter mange overstaaede Besværligheder for at undgaae Fiendens Krydsere, naaede Lieutenant Steffens endelig Siælland, og var ikke længere end 1 1/2 Mile fra Kiøbenhavn, da han, endskiønt forklædt, blev anholdt af en fiendtlig Patroulle og bragt til det fiendtlige Hovedqvarteer. Fienden lod ham examinere, og forlangte at see hans Depescher eller at erfare det ham betroede Embede. Da dette blev nægtet, truede Fienden ham med Tortur, men betænkte sig siden og lod det ikke komme saa vidt. Efter nogle Dages Forløb sendte de ham ud paa Flaaden indtil den ulykkelige Capitulation blev sluttet. Under sit Ophold hos Fienden har man villet forføre ham til at handle mod Pligt og Eed, og at gaae over til Fienden.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Ligesom der gives enkelte brittiske Officerer, som have føl det Afskyeliget Expeditionen paa Sielland, saa have blandt de øvrige to især udmærket sig som sande Røgercapitainer Den første er den berygtede Home Popham, hvis Priner, som han trolig udførte, var at ødelægge alt, hvad der ikke kunde stædes med. Den anden er Capitain Dunbar, som i afvigte Vinter opholdt sig i Kiøbenhavn for at faae sin førende Fregat Astreare pareret i Døkken. Han med Orsterrer og Mandskab nød at Understattelse og Stestfrihed, hvorfor han ogsaa ved sin Afreise tilkiendegav sin Taknemmelighed, og denne samme taknemmelige Mand, som var bekiendt med alle Indtenunger paa Holmen, er nu den første, som tilbyder Popham sin Anviisning, paa det at intet skulde undgaae Plyndring og Ødelæggelse.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Blandede Efterretninger. Frankerig. En egen dertil indrettet Vogn med 3 Heste for, hvorpaa der fandtes Foræringer fra Keiser Napoleon, til Keiser Alexander, er afgaaet til Petersborg. Foræringerne bestaae for det meste af Porcellain fra Sevre, og deriblandt Keiser Alexanders Brystbillede, meget prægtig udarbeidet.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
J Goblins Manufactur virkes i Tapeter Gros's prægtig ge Malerie, forestillende Keiseren i Postgaarden i Jaffa med hvilke de fornemste af Keiserens Sale i Thuillerierne skulle prydes. -
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Holland. Nylig havde man en sielden Høitidelighed i Oirschot. En Hr. van Plaats høitideligholdt sin 81de Fødselsdag, og havde i den Anledning indbudet alle saaveder som i Omegnen boende Personer af begge Kiøn, som vare 80 Aar gamle og derover, rige og fattige uden Forskiel. Af de 46 Personer, som vare indbudne, indfandt sig 37, alle til Fods, endskiønt Verten havde tilbudet at lade dem hente med Vogne. Ved Bordet havde Hr. Plaats sit Sæde imellem to Oldinger, den ene 92 og den anden 91 Aar gammel, og de unge Koner og Piger af hans Familie giorde Opvartning. Under Maaltidet herskede den største Munterhed, som endnu mere oplivedes ved en herlig Musik. Kort efterat man var kommen fra Bordet, dandsede Hr. van Plaats en hollandsk Dands med 10 af de tilstædeværende gamle Fruentimmer. Kl. 6 skildtes Selskabet ad. Endog den Fattigste var ved denne Leilighed godt klædt. En 85 Aars Olding havde en blaa Kiøle paa som han havde ladet sig giøre for 60 Aar siden, og som har sagde, først skulde vendes til næste Paaske. De 37 Giesters Alder udgjorde tilsammen 3041 Aar.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Ved Neumied havde man den 11te Septbr. og Aftenen: Kl. 8 1/2 et temmelig stærkt Jordskielv, som satte mange Mennesker i stor Forskrækkelse. Rystelsen var ledsaget af et Drøn, som lignede en Kiørsel af mange Vogne. Fiskere have seet, at Fiskene i Rhinen bleve kastede høit over Vandet. Kl. 12 om Natten havde man det andet og Kl. 3 om Morgenen det tredie Stød.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Østerrig. J Wien rasede den 1ste Septbr. en forskrækkelig Orcan, under hvilken man sporede et svagt Jordskielv. Den foraarsagede uberegnelig Skade. Et meget høit Kirketaarn faldt ned og adskillige andre Taarne have tildt saa meget, at de maa nedbrydes. Hele Tage med deres Gavler bleve kastede langt bort. Porte bleve løftede ud af Hængslerne, Mure styrtede sammen og de tykkeste Træer oprykkedes. Denne Orcan, hvis Lige man i Mandsminde ikke har oplevet og som varede 6 Timer, ansees af Naturkyndige for en Virkning af den overordentlig varme Sommer.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Erkehertug Johan har kjøbt Prof. Jaquins mineral logiske Cabinet for 24000 Gylden, og indlemmet det i sit Naturaliecabinet. Erkehertugen anvender alle sine Fritimer til Naturhistoriens Studium, og har begyndt paa et kostbart botanisk Værk, som indeholder alle de Pligter, han har samlet paa sin indenlandske Reise. -
Berlingske Tidende, 1807-10-23
I Kniplings Manutacturet i Wien forfærdiges en Fruentimmerklædning for en høi Person, at 38000 Gyldens Værdie.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Den 30te August ere i Staden Grotz=Bresketek i Bannatet 800 Huse og alle offentlige Bygninger blevne lagt i Aske ved en Drengs Overgivenhed, der løsnede sin Faders Bøsse.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Tydskland. Hofraad Huth i Frankfurt ved Oden opdagede den 29de Septbr., Kl. 7, 45 Min i Vægter, vær den vestlige Horizont en temmelig stor Commet med blotØina. Den var for lavt og Luften for tyk til at giøre en nøir sig Observation. Han skiønnede, at dens Kiærnbefandt sig i Æqvator i 225 Gr. Rectascension. J Reflectoren saaes den som en Kugle med et hvidt Lys, af Størrelse som Jupiter, med en liden Kiærne, men med en Svands af næsten 5 Graders Længde og 30 Mine Brede, og dennes Retning afveg kun meget lidet fra Æqvator mod Norden. Man veed endnu ikke om den gaaer til eller fra Solen. - Bode har bekiendtgjort, at han den 1ste October har observeret den af Huth den 29de Septbr. opdagede Commet med Kredsmicrometret paa sit Observatorium, imellem Kl. 758 1/2 den stod lavt i Vægten i den vestlige Kant Den viste sig meget skinnende for blotte Øine og havde en Svands af 3 til 4 Grader.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Wordingborg, den 22de October. De 5 engelske Brigger, som havde lagt sig imellem Sielland og Falster og spærrede Passagen, ere nu alle bort gaaede, de 2de sidste i Dag, saa at Overfarten herfra til Gaabense nu ventes aabnet, ligesom den ved vores Armees Ankomst er bleven aabnet over Møen.
Berlingske Tidende, 1807-10-23
Helsingøer den 20de October. Fra den 17de til i Dag ere 22 Skibe expederede ved Øresunds Toldkammer. J Gaar kom 2 engelske Kutterbrig ger, nogle danske og svenske Fartøier ind fra Nordsøen. A. de sidst ankomne engelske Overløbere havde en været Taffel dækker hos en General, og gjorde sig usynlig medens denne sad til Taffels. Han var Vintappersvend, en anden Maler af Profession. Han fortalte, at, saasnart de havde gjort Landgang, meldte en dansk Mand, iklædt en blaa Kiole, sig hos Generalen og tilbød sin Tieneste med at give Oplysninger, eller rettere sagt, spille en Spions Rolle. Han blev strax antagen, blev godt betalt, var hele Tiden Leiren og havde sit eget Feldtraab, hvorved han kunde passere overalt frit blandt de Engelske. Hans Navn kunde han ikke faae at vide, og om han reiser med de Engelske, vidste han ikke. Man har ogsaa her forhen hørt tale om en saadan saaledes iklædt Skurk, der var ene Aarsagen i, at en Mand, som under Kiøbenhavns Jndspærring dog gjorde Forsøg paa at komme til Staden, blev ved Vibens Huus, skiøndt de engelske Vagter havde ladet ham passere, ved dennes Modstand anholdt, ført tilbage til Hovedqvarterret og hans Forehavende derved tilintetgjort. Gid dog slige Skurkerblivenap de og nyde deres velfortiente Løn. -¬