JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Der skal atter i Fredags være faldet en Soldat ned fra det øverste Portal paa det afbrændte Slot, ud til Slotsgaarden, uden dog at slaae sig ihiel. Han blev strax bortført i en Kurv, som er indrettet til dette Brug. J Courier de Londres læses følgende Tale, hvormed den Svenske Gouverneur i Calmar skal have modtaget Prætendenten ved hans Jndtog: "Sire. J min allernaadigste Konges Navn og efter hans Befaling har jeg den Ære at ønske Deres Majestæt velkommen. J lykkeligere Tid have Konger af Sverrig reist til Frankrige; Deres Majestæt er den første Konge af Frankrige og Navarra, som beærer dette Land med sin Nærværelse. Maatte Deres Majestæt finde Deres Ophold her saa behageligt, som vi have befaling at giøre Dem det, og kun forlade Sverrig, for igjen at bestige Deres Fædres Trone! Der feilede ikke meget i, at der ved et heftigt Vindstød sidste Søndag var kommet Jld i Hr. Kjerstrups Ballon. Bekostningen, som hver Prøve medtager, skal ikke være ubetydelig. Der siges, at den blotte brændbare Materie koster hver Gang 40 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Efter Forlydende agter Statsministeren Hr. Grev Schimmelmann formelig at adoptere Louise Wesselhoft, som hidtil har været hans Gemalindes Pleiedatter, men dog uden at tilstaae hende, at tage Deel i Familiearven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
J sin tidlige Barndom blev hun som Faderløs og Fremmed optagen i Grevens Huus, og i Henseende til Opdragelse og Aandsdannelse behandlet som hans eget Barn. Det hedder, at hun efter Adoptionen vil med Antagelsen af det Schimmelmannske Navn faae Rang af adelig Frøken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Ved den sidste Jldebrand i Gothenborg ere 700 Familier og over 1000 offentligen Fattige blevne huusvilde. Jldens Oprindelse skal nu lovlig undersøges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
De sidste ankomne Numere af Lloyd's eve ning post indeholder blandt andet følgende: Kongen af Engelland, som nylig tog Vognremisserne i Øiesyn, stødte her paa den Vogn, som Hertugen, af Cumberland 1745 var reist til Skotland i for at undertrykke et Oprør. Da han erfarede, at dette Kjøretøi ikke var bleven brugt i 60 Aar, gav han strax befaling til, at det skulde opmales, og det er nu Kongens Yndlingsvogn. Den kan rumme 10 Personer. Paa St. Vincent (i Vestindien) skal General Ernauf have ladet henrette to Skibscapitainer, fordi de havde tilført Dessaline Provision, og befalet at behandle dem, der fremdeles maatte gjøre sig skyldige heri, paa samme Maade. - Paa den Engelske Øe St. Kit skal Orcanen have ødelagt alle Møller, men som en Besynderlighed anføres, at kun to Mennesker have tilsat Livet derved. - Caffe, Sukker og Bomuld stige daglig i Engelland. - J Hamborg og flere Tydske Stæder troer man almindelig, at Engelland betaler alle de Krigsrustninger, som foranstaltes af Sverrig i Svensk Pommern. - Det sidste Numer, af Moniteuren siger, at en Engelsk Flaade paa 100 Seilere med Colonievarer af 20 Mill. Værdie, skal for en stor Deel have sat til. - Den gjendriver Rygtet angaaende en Spansk Prinds's Hæftelse. - Blandt dem, som nylig havde Andience hos Keiseren af Frankrige, nævnes den Danske Kammerherre Rantzau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
For at betrygge sig mod Jldsvaade i Trondhjem, er det bestemt, at Byens og Forstædernes Huuseiere skulle levere fire Mand, som tourviis skulle patrouillere fra Kl. 11. om Aftenen til Kl. 5 om Morgenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Nyeste ilderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Kjøbenhavn. No. 16. Den 7 December, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Lotteriesedler. Det er ikke uvigtigt at gjøre Vedkommende opmærksomme paa de Misbrug, der mueligen kunde finde Sted ved Lotteriesedlers Udstædelse, især paa en Tid, hvor det i Hovedstaden alt mere og meere bliver Mode, at prøve sin Lykke i Lotteriet. Som et Forsøg leveres her nogle - Erfaringen lærer, at man har Exempler. havt Collecteurer, der have solgt Sedler, som ikke vare indførte i Listerne. Udkom en saadan Seddel med en Gevinst, som de saae sig istand til at udrede, saa udbetalte de den; saae de sig ikke istand dertil, saa løb de deres Vei. En Anden Aargang. saadan Handling er rigtig nok i og for sig et Falsum, som, naar den i Tide opdages, paa det alvorligste straffes. Men at den imidlertid allerede er indtruffen, og følgelig ogsaa i Fremtiden kan indtræffe, derom er ingen Tvivl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Naar man nu antager, at en Collecteur i det Øieblik, han formedelst en saadan Handling seer sig nødsaget til at rømme sin Vei, skriver, for at slaae to Fluer med eet Smæk, Doubletter af de i Listerne virkelig indførte Sedler, hvorpaa der i hans Collection er udkommet Gevinster, og sælger eller lader disse Sedler sælge, i hvilket Fald Lottocassen indestaaer for Gevinsterne paa det ene i Listerne indførte Sæt af disse Sedler, – men der nu fremtræder to Personer, den ene med en Seddel, som er skreven førend Collecteuren indleverede sine Lister (og følgelig er den rigtige), den anden med den, der er skreven efter Trækningen (og følgelig er falsk, hvilken af disse Sedlers Eiere skal da have Gevinsten udbetalt, naar Collecteuren, som er den eneste, der kan give Oplysning om hvilken der er den rigtige, ikke kan afhøres derom? J Classelotteriet indestaaer Lottocassen, kun for hele Lodder, men hverken for halve eller Qvartlodder. Jmidlertid sælge dog Collecteurerne begge de sidste Slags. Naar man nu vil antage, hvad der ikke er umueligt, at en Collecteur paa sin egen Risico sælger f. Ex. 20 Qvarter af eet og det samme Numer, og i det forhennævnte Tilfælde seer sig nødsaget til at undflye, hvad Betryggelse have da de Mennesker, der have kjøbt og betalt disse tyve Qvart lodder? Til at forekomme de anførte Bedragerier i Henseende til Tallotteriet, er der neppe noget andet Middel, end at Lottocassen betryggede sig ved saa tilstrækkelig Caution af Collecteurerne, at den kunde indestaae for enhver af dem udstædt Lottoseddel, hvilket synes saa meget billigere, da Lottovæsenet, ikke Spillerne, authorisere Collecteurerne, og altsaa og kun det kan paasee, at det er retskafne Folk. - J Henseende til Classelotteriesedler troer jeg, det var bedst, at Lotteriet enten indestod for halve og Qvart lodder a., eller at det blev Collecteurerne aldeles forbudet, saaledes, at udstykke Sedlerne. Tidlig eller sildig vil det dog have ubehagelige Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Udgiverens Svar. Enhver Ting i Verden lader sig betragte fra to forskjellige Sider, den ene, saaledes som Tingen nu er, den anden saaledes, som den kunde eller burde være. Det samme er altsaa Tilfældet med Slavehandelen og den deraf flydende haarde Fremgangsmaade mod Negerne. At det hele Negervæsen paa de Europæiske Colonier er den største Satire over Europæernes Moral, Humanitet og Cultur, det maa enhver, der har mindste Følelse for Menneskeværd, indrømme. Men jeg tilstaaer, det ikke er os, at det er vore Forfædre, som, efter andre Nationers Exempel, have indført den for hele Europa saa vanærende Skik, at glemme Mennesket i Mennesket, at sælge sin Medbroder, som Gud har skabt i samme Øiemed som hvert andet Menneske - til fornedrende Trældom. Fordums Love have værnet om denne Handel, og derved er der blevet indført et Slags Eiendomsret, som lægger Hindringer i Veien for dette Ondes Bortryddelse. Mange hundrede Menneskers Formue bestaaer nu i saadanne ulykkelige Trælle, hvis Frihed ikke kan kjøbes uden ved hines Ødelæggelse. Dernæst er det alt for vanskeligt at forekomme, at man, endog ved Slavehandelens totale Ophævelse, ikke paa tusinde Snigveie ligefuldt kan drive denne Handel. Saaledes kunne Slaverne indsmugles ligesom andet Contrebande eller som Eiendom, man har taget i Betaling for Gield. Disse Vanskeligheder har man indseet i Engelland og dem er det, der næsten bestandig have tilintetgjort den ædle Wilberforces menneskekjerlige Bestræbelser. Med de veemodigste Følelser befrygte saakyndige Mænd, at ogsaa vor Regjerings ædle Øiemeed med Slavehandelens Ophævelse paa vore Colonier ikke i alle Henseender saa let vil blive opfyldt. Desuden gives der neppe noget Land, hvor en Handel er bleven forbuden, uden at den jo er bleven dreven i Smug, og maaskee stærkere da den var forbuden, end da den var tilladt. - Hvorfor skulde Negerhandelen have nogen bedre Skjebne? Men antaget, at det eengang indførte Omde ikke saa let lader sig ganske hæve, saa maatte man dog i det mindste kunne bringe det saavidt, at Negerne bleve behandlede som Mennesker, at de maatte nyde samme Ret som enhver straffet Forbryder i vort Slaverie, det vil sige, staae under Landets Love, ikke underen tilfældig Eiers Egenraadighed, naar de begaae en Forseelse, som kræver en alvorlig Straf. Bor en Negerslave, som undflyer, ikke ligesaa vel straffes efter Loven, som en brændemærket Tyv? Saalænge som Negerne leve paa Colonier, der tilhøre Kongen af Dannemark, kunne de og med Føie fordre af Lovene den Beskyttelse, de skylde enhver menneskelig Skabning, uden Hensyn til, om den er fri eller ufri. Hvad Negerinden Pegay og hendes Behandling angaaer, da vil jeg gjerne antage med Stykkets Forfatter, at hun har været uforskammet mod sine Eiere. Men berettigede dette disse Folk til at behandle hende saa grusomt, Det, der i Almindelighed anføres som Undskyldning for den haarde Medfart, man tillader sig mod Negerne, gjendriver sig selv. Man siger: Slaver maae behandles strængt, naar man vil have Gavn af dem; men hvormed beviser man det?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Blandede Nyheder. Ved Toldkamret er nu gjort den Jndretning, at alle Forretninger paa Toldboden besørges fra næstkommende Aar om Sommeren fra Kl. om Morgenen til Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen. For vedkommende Embedsmænd og Betiente spares derved den Uleilighed, at gaae hver Dag to Gange den lange Vei, mange have ud til Toldboden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Det hedder, at Hr. Professor Tode har overladt Hr. Professor Bang den Professor gaard, som nylig tilfaldt ham, og at den første altsaa bliver boende, hvor han nu boer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
J der Freymüthige anføres der stundom ret løierlige Relationer angaaende Kjøbenhavn, som just ikke opvække nogen fordeelagtig Jdee om Paalideligheden af dens Efterretninger i Almindelighed. Saaledes siges der i eet af de sidste Nummere, at der er udkommen to danske Oversættelser af det Franske Priisskrivt om Reformationen, og to Bind af Holbergs Skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
En Høiesterets Dom, afsagt d. 9 Maji d. A. har opløst, hvad indtil den Tid tildeels var et juridisk Problem, at Kongelige Obligationer, lydende paa Jhændehaveren, kunne, uagtet de ere stiaalne, ikke vindiceres fra tredie Mand, der hona fide & justo titulo er i Besiddelse deraf. Hof= og Stadsretten, hvis Dom Høiesteret stadfæstede, anførte i sine Præmisser, at saadanne Obligationer, i Følge Anordningen, gaae i lige Rang med Bancosedler, da det Modsatte vilde stride mod Obligationers Natur, og den Usikkerhed, hvormed deres Besiddelse i saa Fald var forbunden, maatte formindske Tilliden til dem og have en skadelig Jndflydelse paa Creditvæsenet i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
J Juridisk Archiv No. 3, findes en grundig Bedømmelse over Hr. Kammerraad Bechs Afhandling om Tyverier (Minerva, Junii 1894) af Hr. Assessor Ørsted. Assessoren mener, at Tyverier snarere have aftaget end tiltaget siden den formildede Forordning af 20 Febr. 1789, og at faa Forbrydelser straffes i Dannemark saa strængt, som Tyverie, ja at langt strafvarere Handlinger belægges med langt mildere Straf, saaledes f. Ex. en Medborgers Mishandling paa Sundhed og Legeme, falsk Vidnesbyrd, Meeneed &c. Recensentens Forslag, at det Stjaalnes Værdie skulde, skjønt ikke uindskrænket, antages som Basis for Tyvsstraffen, kan vel neppe saa ganske bifaldes. De Jndvendinger, han selv fremsætter, fraregnede, kan man ikke ret vel antage, at nogen skal straffes for en Handling, hvis Grad af Straf barhed, han selv ikke har kunnet indsee førend det Øieblik, Forbrydelsen er begaaet. Antaget, at et Menneske i sin Nød stiæler en Ring, som han ikke venter at faae mere end 1 Rdlr. for, men som imod hans Vidende er indfattet med Diamanter og er 500 Rdlr. værd, skulde Værdien ogsaa da være en Maalestok for Straffen, Skulde iøvrigt saadanne locale Omstændigheders Bestemmelse overlades til Dommeren, saa vilde man derved give Anledning til en Vilkaarlighed i Straffemaaden, som man saa meget som mueligt bør søge at undgaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Hr. Grosserer Peschier har foranstaltet en heel Ladning Østersøisk Rug hensendt til Odense, som skal overlades Byens Jndbyggere for billige Priser. J Aarshuusavis findes en skjøn Bekjendtgjørelse fra Byens værdige Borgermester, Oldingen Carøe, som nu har været Embedsmand i 36 Aar, i Anledning af hans yngste Datters Bryllup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Aalborg d. 30 Nov. Frosten er stærk og vedholdende. Liimfjorden har adskillige Gange været tilfrossen om Natten, Drivisen drev nylig et seilende Fartøi paa Grund. Skibsfarten, har ellers dog hidtil kunnet vedblive. Ved Sebbersund kjøres allerede over Fjordarmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Paa Østkysten af Vendsyssel kunde man kanske klart see Gienskinnet af den sidste store Jldebrand i Gothenborg, som skal ligge 15 Mile derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Hr. Grev Moltkes Maleriesamling skal nu virkelig være offentlig at see hver Søndag fra 11 til 1 i det Thottske Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Paa Frederiksorts Fæstning er i Anledning af Qvarantainen oprettet et Flagbatterie, for at nøde de forbisellende Skibe til at lade deres Papirer undersøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
En Hans Madsen har i Riberavis ladet indrykke et langt Digt i Anledning af Napoleons Kronning, som han kalder Friheds og Ligheds Confirmation. Hvad mon det Franske Hof vil sige, naar det faaer Riberavis at læse? – Jeg seer i Tankerne allerede Franske Lovtalere skrive, man tilbeder Dig - Napoleon - fra den ene Verdensende til den anden, fra Paris indtil det i evig Jis begravede - Ribe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
En Kjøbmand Hall i Gothenborg har siden sidste Jldebrand optaget 50 Brandlidte i sit Huus og daglig bespiist 150.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Heckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Nyeste Sk. derie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Kjøbenhavn. No. 17. Den 10 December, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Jldebrand. Hovedstaden har atter i Løverdags Nat havt en ikke ubetydelig Ildsvaade. Endnu medens Forfatteren skriver disse Linier, er Jlden langt fra ikke dæmpet. Den med brændbare Ting opfyldte Plads ligner en sand rygende Vulcan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Vore Brandanstalter skulle siden den sidste store Jldebrand have vundet betydelig. Men desuagtet troer jeg dog, at de endnu kunde trænge til Forbedringer. At det saa hastig som mueligt bliver bekjendt, at der er Jld, og at Anstalterne til at slukke den ligeledes føies saa hastig som mueligt, er en Hovedegenskab ved ethvert velindrettet Brandvæsen. Men naar f. Ex. Hovedvagtssprøiten er den, der indfinder sig først, naar der er Jld paa Christianshavn, synes det bedre, om der var en nærmere Hjelp. Hvor meget kan Jlden ikke have taget overhaand, førend Sprøiten bliver transporteret saa langt? Man kan uden Overdrivelse antage, at Jlden, især ved Nattetider, ikke sjelden har brændt en halv Time, førend det har været mueligt at føie de fornødne Anstalter til at slukke den, og en halv Time er i dette Fald alt for lang en Tid. Sprøiternes Antal synes og at være for lidet, og deres Indretning heller ikke at være saaledes, som den maaskee kunde være. - Ogsaa Brandfolkenes Løn synes ikke at staae i nogen stræng Harmonie med deres farlige og betydelige Arbeide. Ved at forøge Sprøiternes og Brandfolkenes Antal, ved at lanne disse rundeligere, vilde man maaskee i høi Grad kunne formindske de sørgelige Følger af enhver Jldsvaade. Religionen giver det smukke Kjøn en særegen Ynde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Vore Damer ere alt for store Elskere af at være smukke, til at de ikke med Glæde skulde ville høre ethvert Forslag til dette Øiemeds Opnaaelse. At befordre Religieusitet ved at foreslaae den som et Skjønhedsmiddel er desuden en ganske ny og original Jdee, ligesaa nyttig som fortræffelig paa en Tid, hvor man henter Sundhedens Farve fra Apotheket og Gratiernes Ynde fra Modehandlere og Masquerader. Moden er mægtigere end nogen Monarch paa Jorden, og jeg tør frit paastaae, at vore Damer endog vilde beqvemme sig til at klæde sig og sætte et Ansigt op som den hellige Magdalene, naar kun Moden bød det. Jeg for min Part, vilde ønske, at de af begge Yderligheder maatte vælge den sidste. Er det ikke langt gavnligere for Sæderne og Sundheden, at klæde sig som en saadan hellig Matrone, og at beholde sin naturlige Farve, var den end saa bleg som Perlegryn, end midt om Vinteren at gaae halvnogen klædt og male et Par Kinder, der ved Nattesværm og alskens Flanerie ganske have tabt deres naturlige Form, saa røde som en Rose? Jkke faa Fruentimmer ligne adskillige af vor Tidsalders Storkjøbmænd, og Storhandlende - det meste, de prunke og prale med, er laant. Laante Rosenkinder, laante Tænder, laante Gorger, laante Haar, kort, de fleste af de Ting, de ville indbilde Mandfolkene, at de have faaet af Naturen, have de laant af Konsten. Hvilke Fallissements vilde der ikke indfalde, dersom Konsten fordrede sin Gield betalt af det smukke Kjøn? Jndsenderens Forslag kan have langt vigtigere og gavnligere Følger for det Hele, end man ved første Øiekast skulde troe. Den ødelæggende Sminke, som frembringer Rynker, paa en fem og tyveaars Dames Kinder, vilde derved ganske gaae af Brug, for et holdseligt Ansigt kunde det naturligviis ikke være passende at gaae halvnøgen, og denne for Sundheden og Sædeligheden saa skadelige Skik vilde da ophøre af sig selv. Unge Fruentimmer vilde, for at blive ret smukke, og for at nære de i dette Øiemed nødvendige religieuse Følelser i deres Bryst, om Søndagen gaae flittig i Kirken a., istedet for at de nu besøge Concerter, Baller, og Masquerader, og Helligdagene vilde da blive anvendte til at læse i Huuspostiller, See bergs og Hauges Skrivter, til at giøre Rosenkrandse &c., istedet for at de nu kun anvendes til alskens verdsligt Gjøglerie, som man fra Prækestolene forgjeves ivrer imod. Alle andægtige Siele maae af deres ganske Hjerte ønske, at den Dag snart maatte komme, hvor vore Damer af egen Drivt vilde vælge det her anbefalede religieuse Skjønhedsmiddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Blandede Nyheder. Den Jld, som i Løverdags Nat udbrød i Unionssukkerhuset paa Christianshavn og har anrettet saa betydelig Skade, skal først være opkommen i den Stue, hvor Sukkeret tørres, Raffinaderiet tilhører Hr. Kjøbmand John Good og Søn i Helsingøer med flere andre, og for omtrent et halvt Aar siden skal Hr. Baron Sælby have havt en Part deri, som han har afstaaet til en nuværende Eier. En betydelig Deel Sukker og Riis blev et Offer for Luen. Det anseelige Oplag af Steenkul, som fandtes ved Bygningen, blev ogsaa angrebet af Jlden, og vedblev endnu at brænde, da Bygningen laae i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Mange af de Varer, som i Pakhusene gjemtes, skulle have tilhørt det Laurentske Huus i Hamborg. Det hedder, at der af det Hele skal have været assureret for 150,000 Rdlr. Siden Kjøbenhavns sidste store Jldebrand har man ikke havt her en saa betydelig og farlig Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Ved Brandfolkenes ualmindelig stærke Anstrængelse blev Jlden standset, og derved frelstes saavel Compagniets Bygning som alle de store, med Varer opfyldte Pakhuse, som vare i øiensynlig Fare. Man formoder ogsaa, at vedkommende Handlende ville give de Mennesker, en som have bidraget til Jldens Standsning, passende Godtgjørelse for deres Bestræbelser. -H. K. H. Kronprindsen var tilstede ved denne Jldebrand fra omtrent Kl. 12 til 5, og hans Nærværelse virkede, som man let kan indsee, med Underkraft paa de ved Jldens Slukning. sysselsatte Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Efter Hempels Avis er Candidat Seidelin fra Hovedstaden paa meget fordeelagtige Vilkaar engageret til at gjøre en Reise til Mecklenborg, for der at undervise en Tydsk Prindsesse i det Danske Sprog og den Danske Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Nogle Drenge sadde nyligen i Nærheden af Volden og gottede sig ved en varm Steg. Dette aabne Taffel lokkede saa mange uindbudne Gjester, at Stegen snart var fortæret. Omsider opdagede man, hvorledes de vare komne til den. Det er bekjendt, at Pigerne, naar de bære en Steg til Bageren, faae et Numer, hvorefter de hente den igjen. En Dreng havde fundet et saadant Numer, som en Pige uheldigviis havde tabt, og som han strax havde vidst at føre sig til Nytte. Endeel flygtede Personer fra de Fransk Vestindiske Colonier have søgt et Tilflugtsted i Hovedstaden, hvor de tilbyde deres Tjeneste meest som Opvartere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Til Mad. Clausens Benefice har der været saa stærk Afsætning paa Pladslogebilletter, at de alle vare udsolgte samme Dag, da de efter Avisen skulde være at faae, og det endog allerede om Morgenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Paa Toldkammeret i Odensee er der ganske nylig skeet Jndbrud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Det er nu enhver Skipper paalagt i hver Dansk Havn, at forevise paa Toldkamret et Exemplar af Forordningen om Qvarantainevæsenet, førend det tillades ham at afseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Kjøbmand C. Hilstad i Gundervolden i Totens Præstegiæld takker i Christianiaavis de Mænd, som have hjulpet ham at faae de Varer opdagede, som man ved et Jndbrud i hans Pakbod havde frastiaalet ham, og som vare af henved 2000 Rdlrs. Værdie, 50 Mand i Totens og Næs Sogn lode i adskillige Dage deres Arbeide ligge og søgte utrætteligen at komme paa Spor efter Tyvene og Kosterne. Endelig fandt man de sidste i en Holade, næsten begravede i Hø, som var meget haardt tiltraadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Commissionairen for Brandassurancecompagniet paa Meubler og Effecter har i Trondhjemsavisen ladet bekjendtgjøre, at mange af dem, som have ladet Sager assurere, staae i den Tanke, at de ikke maae redde noget i paakommende Jldebrand, førend han har indfundet sig; men han erklærer, at det paaligger enhver at bære Omsorg for Redningen, da ingen i modsat Fald kan vente nogen Godtgjørelse. Hr. Grubecontrolleur D. Aas i Røraas har opfundet en ny Maade at sprænge Miner paa, som skal være mere fordeelagtig og krudsparende end den sædvanlige. Hr. Aas forsikkrer, at Opfindelsen er hans egen, ikke Fransk, og at den i det mindste ikke var bekjendt den Gang, den blev indført ved Værket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
Politiemesteren i Bergen har atter bragt Forbudet mod uforsigtig Kjørsel med Kaner og Krybberenden i Byens Gader om Aftenen Erindring. Da det sædvanlig er ledsaget af Støi og Skrig, og Fodgjængere tillige let kunde komme til Skade derved, saa forbydes det saavel Kjørende som Kaneudleiere, om Aftenen at holde med deres Kaner paa Torvet. De maae blive uden for Porten, hvor enhver, der vil kjøre for sin Fornøielse, har Landeveien for sig. Der maa heller ikke udleies nogen Kane til dem, der krydse igjennem Gaderne. Der bliver ikke seet igjennem Fingre hermed, enten det er Store eller Smaa, distinguerede Folks Børn eller andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-12-10
J Zeitung für die ellegante Welt findes en Anmeldelse af den Tydske Udgave af Suhm historiske Værk. Her siges, at Hr. Prof. Engelstoft fortsætter dette Nationalværk fra Dronning Margarethe af og at det udgives paa de Suhnske Arvingers Bekostning. Den Tydske Anm, spaaer Tydsklands Romanskrivere, at de, naar dette Værk er fuldendt, ville finde deri en uudtømmelig Kilde til Romanideer.