JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Befordringer og Afgang. Pr. Lieutn. C. F. Dahl og Forstrand. Eilers ere allern. udnævnte til Landmaalere, og Kjøbmand Knæckenborg i Nestved til Mægler. Havneskriver i Kjøbenhavn, Krigsraad Jpsen, er i Naade og med Pension entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Dødsfald. Elisabeth Liebmann (Marinecapt. Lieb manns Datter), Emma Nielsine Schou (29 Aar), Enkefrue Louise Müllertz f. Barth, Christine Bressendorff, Rinaldine Schløsserich, Caroline Juul, Jacob Stephansen (forhen Rector ved Latinskolen i Nakskou, Marie Claussen (Silke= og Klædeh. Claussens Enke), Chr. Fr. Søborg, Jfr. A. M. Wibe, Jenny Boggild f. Hoffmann, forhenv. Urtekræmmer Schmelling (74 Aar), Raphael Kaufmann; Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Aarhuus, den 31te Marts. Den preussiske Brig Pommerania", som, forladt af Mandskabet, paa Capt. nær, længe har siddet fast i Jsen ud for Treaa Mølle, i Nærheden af Grenaae, blev i Gaar bragt herind af 17 Lodser, Fiskere og andre Søfolk, som, da Skibet var begyndt at drive med Jsen, havde begivet sig ombord derpaa. Bjergerne bleve her affundne med c. 1800 P. Skib og Ladning vurderes til over 30,000 8. Ladningen bestaaer af 2500 Tdr. Steenkul, bestemt til Hjemstedet Wolgast. Briggen er ganske ny og aldeles ubeskadiget. Hverken Skib eller Ladning er assureret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Samme Dag afseilede vor Grønlandsfarer: Briggen Thetis herfra. Den har iaar faaet en ny Commandeur, Capt. Reestedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
- Jongleuren Hr. Schenstrøms Forestillinger vinde hver Gang stærkt og velfortjent Bifald; de ere ogsaa udentvivl i sin Art de bedste, vi her have seet. At de desuagtet hidtil ikke have været saa talrigt besøgte som de fortjene, maa have sin Grund i flere tilfældigt sammenstødende, uheldige Omstændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Paa Onsdag Aften gives endnu en Forestilling, paa hvilken Publikums Opmærksomhed herved henledes, i Haabet om, at et ret talrigt Besøg vil holde Kunstneren skadesløs for de tidligere Uheld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Bekjendtgjørelser. Efter et Aars tiltagende Svaghed og 17 Ugers smertefulde Sengeleie bortkaldtes igaar min elskede trofaste Mand, Krigsassessor og Toldbetjent Niels Otto Federspiel, 53 Aar gammel. 12 Børn, hvoraf det yngste kun er eet Aar, og de fleste uforsørgede, begræde med mig hans Bortgang, en Trøst i vort store Tab har vi kun i den Tro, at den Gud, der bortkaldte ham, har kaldet ham til det Bedre, og altid er Enkers og Faderløses Forsørger. Horsens, den 26de Marts 1845. Marie Christine Federspiel, født Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Min elskede Kone, Selma Henriette, født Baronesse Dirckink=Holmseld, døde igaar. Hvor uerstattelig meget jeg og alle Mine have tabt, veed Enhver, der kjendte hende. Randers, den 29de Marts 1835. N. J. Jessen, Kammerjunker og Overførster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Theatret i Aarhuus. Med kongelig allernaadigst Tilladelse vil Undertegnede. have den Ære Onsdagen den 2den April at give en stor overordentlig Forestilling. Billetter kunne erholdes i mit Logis, hos Hr. Gjæstgiver St. Pietro, samt ved Jndgangen, der aabnes Kl. 6. Det Nærmere erfares af Placaterne. F. C. W. Schenstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Det store Panorama, som i Sommersaisonen sidste Aar har været foreviist i Kjøbenhavns Sommer-Tivoli, forevises nu heri Byen, hver Dag. Det bestaar af: Det store Slag ved Leipzig, med flere hundrede Tusinde livfulde Figurer, og sees i 45 store optiske Glas; Jernsalem; Prag; Venedig, Natstykke ved Maaneskin, Vinterpalladsets Brand i St. Petersborg; Florenz; Kjøbenhavns berømte Sommer-Tivoli med flere Tusinde livfulde Figurer, samt Rutschbanen i brillant Baurhalls Belysning, &c. &c. Det aabnes næstk. Torsdag. Skuepladsen er i Harmonien. Indgangs prisen er for Boxne 1 1/4 8 s. Børn det Halve, og Panoramaet forevises hver Dag fra om Eftermiddagen Kl. 5. til Kl. 9 ½ Aften, under brillant Belysning. - Da dette Panorama, som er det største derer seet i Danmark, har vundet særdeles Bifald, tør vi anbefale os til et æret Publicums Opmærksomhed og Deeltagelse, haabende at Enhver vil forlade det med største Tilfredshed. Flammand 8 F. A. Speth. fra Kjøbenhavn, fra Speyer ved Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Ved Auctionen den 8de dennes i Stervboet efter Agent Røgind og senere afdøde Frue, bortsælges et 6 1/2 OctavsFortepiano, i Mahogni=Kasse; hvilket, efter Forlangende, bekjendtgjøres. – Aarhuus Byfogedcontoir, d. 1ste April 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boet efter Agent J. Røgind og senere afdøde Hustrue, foretages Auction i Stervbogaarden N 815 paa Klostergade heri Staden, Tirsdagen den 8de April d. A. og følgende Dage, over bemeldte Boes Løsøre, bestaaende af: Stole, Borde, Sengesteder og Sengeklæder, et Taffeluhr, en Birketræes Servante, Mahognie Spilleborde, en Deel forarbeidet Sølv, Porcellain, Fasange, Kakkelovne, en Deel Kobber- samt andet Kjøkken= og Bryggertøi, m. m. Auctionen tager sin Begyndelse hver Dags Eftermiddag Kl. 2, hvilket herved bekjendtgjøres. – Aarhuus Byfogedcontoir, den 18de Marts 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boet efter afdøde Skibscapitain H. Kaarsberg, foretages Auction, Onsdagen den 2den April førstkommende, og følgende Dage, over dette Boes Løsøre, bestaaende af forskjellige tildeels Mahognie Meubler, saasom: et Hjørneskab, Kommoder, Stole, Borde, Speile, Skilderier, Sengesteder og Sengeklæder, Kakkelovne, endeel forarbeidet Sølv, Porcellain og Glasvare, Linned, Dækketøi, en Jern=Ballancevægt med Lodder, Gangklæder, Kjøkken= og BryggerRedskaber m.v. Auctionen, der afholdes i Stervbogaarden, 3 520 paa Fiskergade heri Staden, tager sin Begyndelse ovennævnte Dato, om Eftermiddagen Kl. 22; hvilket herved bekjendtgjøres. - Aarhuus Byfogedcontoir, den 18de Marts 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Placat. Ifølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Landmaaler Jens Röpsdorph Müller, bliver den Boet tilhørende Gaard i Dollerup, Skanderup Sogn, 2 Mile vesten for Kolding, af Hartkorn gl. Matricul 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 3/4 Alb., ny Matricul 6 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved een offentlig Auction, der afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 16de April d. A., om Formiddagen Kl. 10. Bygningerne afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, og paa Gaarden holdes for Tiden 2 Heste, 13 Køer og 5 Ungqvæg. Den halve Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden. Herredscontoiret i Kolding, den 17de Marts 1845. C. w. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Ifølge Reqvisition, grundet paa Dom og Udlæg, blive følgende Boelsmand Jørgen Hansen tilhørende Eiendomme i Hvirring Sogn, Nim Herred, Skanderborg, Amt, nemlig: 1. En ubebygget Jordlod paa Boering Mark, af Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., 2. Jørgen Hansens iboende Sted paa Rask Mark med tilliggende Jorder, af Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 21de April førstkommende, hver Gang Mandagen den 5te Mai Mandagen den 19de Mai i Klokken 11 Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir i Horsens, men den tredie paa Stedet som sælges, paa Rask Mark. Conditionerne ville blive fremlagte ved første Auction, og kunne forinden erfares hos Prokurator Horn i Horsens. Hvilket herved til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Plakaten af 22de April 1817, tillige til alle Vedkommendes Efterretning, bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 22de Marts 1845. Bernth. At jeg, efterat have arbeidet i Hamborg i nogle Aar og sammesteds aflagt Mesterprøve, og nu senere aflagt Mesterprøve heri Staden, har vundet Borgerskab hersteds, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for de ærede Kunder, saavel uden, som indenbyes, der ville forunde mig deres Arbeide, da smukt og solid Arbeide stedse skal være min Bestræbelse. ærbødigst H. N. Frandsen, Skomagermester, boende paa Vestergade 3 613 i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Nyt Reebslagerie i Ebeltoft. Jdet jeg tillader mig at bringe til offentlig Kundskab, at der ved den af mig, under Bestyrelse af en duelig Mester, oprettede Reeberbane, til enhver Tid haves Oplag af de fleste Dele som en Reebslager forfærdiger, er det i Særdeleshed min Hensigt at underrette dHrr. Landmænd, om, at et betydeligt Lager haves, af alle Sorter godt Toir-Reeb, saa at de til enhver Tid kunne gjøre Regning paa at faae de Sorter de maatte ønske, og da jeg har forsynet mig directe fra Riga, med saavel Hamp som Blaar, seer jeg mig tillige istand til at levere udmærket gode Varer til billigere Priser end almindeligt. Bestillinger modtages paa de enkelte Dele som ikke maatte være paa Lager, og expederes med Hurtighed. Ebeltoft, d. 28de Marts 1845. P. J. Ørting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Forpagtning søges. En Gaard, hvorpaa der kan holdes 70 a 100 Kreaturer, ønskes i Forpagtning af en solid Mand til anstundende 1ste Mai eller længere hen i Sommeren. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem personlig eller i portofrie Breve til Fuldmægtig Bentzen i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
En ung Pige af god Familie kan imod Betaling af 200 8 blive optaget som Medlem af en agtværdig og behagelig Familie i en af Sjællands smukkeste Egne. Det nærmere erfares paa det Berlingske Contoir i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
En duelig Dreng, der regner og skriver godt, kan strax komme i Lære hos Farver C. Struve i Hobro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Hvor en stærk Kokkepige til 1ste Mai kan faae en god Condition, anvises fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Paa Gammelgaard pr. Aarhuus kan faaes 50 Stkr. fra 9 ti. 14 Ugers gamle Grise. Gammelgaard, den 30te Marts 1845. S. Schrøder. Halm ønskes tilkjøbs at M. C. Lottrup. Colding. Ganske reen Boghvede samt Sæde=Havre af Vægt 90 hollandsk, frie for al mulig Slags Ukrud, ligesom og udmærket godt Kløverfro og Thimothei, kan i dette Foraar faaes hos A. C. Terndrup. Colding, den 28de Marts 1845. Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Skipper Halmøe afgaaer med første aabne Vande herfra til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Skipper Henrich Møller, förende Chaluppen, "De tvende Brødre, afgaaer, med det Første Farvandet kan ventes frit for lis, herfra til Kjöbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer. Fredericia, den 29de Marts 1845. Aarhus-Paquetten "ANDERS SANDOE ORSTED", Capt. P. Michelsen. afgaaer snarest mueligt til Kjöbenhavn, medtagende Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Skipper Rasmus Holbek af Ebeltoft, som agter at afseile til Kjøbenhavn ved første aabne Vande, medtager Fragtgods og Passagerer, og vedbliver fremdeles i samme Tour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Søndagen den 30te Marts, om Formiddagen, er tabt en Guldørenring med Berloque. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme til Hr. Kjøbmand J. P. B. Jensen mod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Paa Veien fra Veile til Aarhuus er d. 24de Marts sidstl. tabt en Lommebog, forsynet med Navnet Jonas B. Kromann, og indeholdende nogle Papirer uden Værdi, som Finderen, mod en passende Douceur, bedes at tilsende Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Catalog. over Undertegnedes betydelige Samling af Georginer og Væxthuusplanter kan gratis erholdes hos Dhrr. Boghandler Wissing i Aarhuus, Kjøbmand Thrane i Randers, Boghandlerne Sadolin i Aalborg, Kabell i Viborg, Hansen i Skanderborg, Viin= og Boghandler Kjær i Veile, Kjøbmand Olsen i Fredericia, Boghandlerne Meldrup i Colding og P. C. Koch i Haderslev, som Alle modtage og udføre Bestillinger paa de i Cataloget nævnte Georginer og Væxthuusplanter. Horsens, den 13de Marts 1845. C. S. Klerstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Nye Bøger. Combe, og Smaabørns Pleie og Behandling, 6 ; - Balsat, Rosalia, 5 18 ; - Barnaby Rudge, 1ste og 2den Deel, 20 s. - Bellmann, Fredmanns Epistlar og Sänger, 1ste Hefte, 12; Staalpennen, eller Anviisning til at skrive smukt og hurtigt med Staalpenne, 8 ; Maanedstidende for Lov og Ret for Herremænd og Bynder, 16 Hefte, 9 ; - Frolund, Exempelsamling og Læsebog for Almueskolerne, 2 ; ere at faae hos S. Warberg. Med dette Numer begynder et nyt Qvartal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
No 53. April. den 2. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Kjøbenhavn, den 29de Marts. Expropriationsloven i Anledning af Jernbaners Anlæg i Danmark er nu udkommen. Dens 1ste § lyder saaledes: "Ligesom den i adsk. særegne Anordninger som alm. Regel bestemte Grundsætning, at enhver Eier, hvis Eiendom behøves til Udførelsen af en fordet almindelige Bedste nødvendig Foranstaltning, er pligtig at afstaae samme mod billig og fuldstændig Erstatning, skal saadant ogsaa være gjældende for alle Jernbane-Anlæg, hvad enten de udføres for var Kasses Regning, eller efter Vor allerh. Concession af private Entrepreneurer, navnlig af Actieselskaber." – Angaaende den Erstatning, der tilkommer Eierne, bestemmer Forordn. 89, at den, saafremt ikke en mindelig Overeenskomst derom kan opnaaes, skal fastsættes ved Taxation. Det er imidlertid en Selvfølge, at Hensyn bør tages, ikke til den Priis, Besidderen af blot personlige Grunde eller af en vis Forkjærlighed maatte sætte paa Eiendommen, men alene til en saadan, der af Taxatorerne lader sig anslaae til en Pengeværdi, eller som i alt Fald er af en saadan Beskaffenhed, at den, skjøndt den ikke i og for sig betragtet lader sig reducere til en bestemt Værdi, dog maa erkjendes at udgjøre et saadant Agrement ved en vis Eiendom, at dennes Værdi derved i Handel og Vandel forøges, saasom en ualmindelig skjøn Beliggenhed eller Udsigt og deslige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Hs. Maj. har under 12te ds. allernaadigst resolveret: at Byfoged-Embedet i Veile herefter skal adskilles fra Herredsfoged-Embedet i Nørvang=Torrild, Herreder, dog saaledes at de, til hvilke disse Embeder maatte blive anbetroede, have at underkaste sig de nærmere Bestemmelser i Henseende til de i begge Jurisdictioner forefaldende tinglige Forretningers og de dermed forbundne Jndtægters Deeling, som ved den nuværende By- og Herredsskrivers Afgang maatte blive tagne, samt at der, indtil Jurisdictionsforholdene saaledes definitivt reguleres, skal af den kgl. Kasse udbetales Byfogden et aarligt Tilskud af 300, der, saalænge det af Byfogden oppebæres, bliver at dække ved et tilsvarende Beløb, som Herredsfogden i Nørvang Torrild Herreder indbetaler i Veile Amtstue med 75 qvartaliter. Foraaret er brudt frem af al sin Magt; lune, velgjørende Vinde have afløst de barske, dræbende Storme, og den længe vedvarende Kulde, der i den sidste Tid for en Mængde Mennesker næsten ikke længer var til at udholde. Flere Dage havde vi i Skyggen ved Middagstid 89 Graders Varme. De to Paaskedage opfriskede rigtignok Mindet om det nylig Overstaaede. Paaskemorgen faldt der Jisslag i saadan Grad, at Gaderne vare ganske glasserede, og Passagen saa godt som var umulig. Den comiske Side ved dette var, at Fortougene vare ligesom besaaede med Skaar af Flødekander, Skaaler, Mælkekrukker, osv.; den alvorlige og sørgelige, at Mennesker i Mængde kom til Skade, og Flere med brudte Arme eller Been bleve bragte paa Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
De Svenske, som opholdt sig her i Byen ved Frostveirets Ophør, fik travlt med at komme hjem igjen. Nu er Communicationen aldeles ophørt; Kallebodstrand er aabent Vand, endogsaa Jsen i Kanalerne inde i Byen er opbrudt. Af Kaadhed havde to Drenge nær mistet Livet, idet de paa en Flage havde gjort sig til Opgave at sætte over fra et Bolværk til det andet. Flagen skiltes i to Stykker, og kun ved nogle Tililendes Nærværelse blev en Ulykke forebygget. Endogsaa de muligt skadelige Følger af det kolde Badmodarbeidede den omhyggelige Redningsmand ved en fornuftig Portion Prygl. – Det kan man kalde en uhildet Menneskekjærlighed! - Hvad vil Tivoli blive til i Aar - begynder man at ymte. - Hvad Nyt vil det bringe os dennegang? - Tivoli maa nemlig stedse forblive nyt og ungdommeligt, uagtet Carstensen efter Naturens Love stedse maa blive ældre. Men Tivoli anerkjender ingen anden Lov end den, at Folk under ingen Betingelse maae have Lov til at kjede sig. - Lumbye, denne Grundpille for Establissementet, ventes heldigviis tilbage inden Foraaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
- Efterfølgende Brudstykke af et Privatbrev fra Rom af 3die forrige Maaned viser, at Jtalienerne dog endnu langt overtræffe vore italienske Sangskunst=Enthusiaster: Den første Opera, hvori Madame Marziali optraadte efter sin Ankomst til Rom, hvor hun var engageret i Carnevalstiden paa Theatret Argentina, var Don Procopio, Opera buffa, som gjorde megen Lykke. Hun blev i samme Opera den første Aften fremkaldt i det mindste 20 Gange; men den største Triumph feirede hun til sin Benefice. Uagtet Theatret Argentina er meget stort, var ikke en Loge eller enkelt Billet at erholde flere Dage iforveien. Under hele Forestillingen, var det en Fest for hende. Fra Begyndelsen til Slutningen gjorde man ikke Andet, end at kaste med Blomster, Digte og Krandse i Mængde, og da hun til Slutningen sang Cavatinen af Lucia, syntes bifaldet og Fremkaldelsen ikke at ville tage nogen Ende, næste Morgen bragtes hende en Serenade udenfor hendes Bopæl. Hun er allerede engageret til Foraaret i Bo(Khvnsp.) logna paa Theatret del Corso- Billedskjæreren Winther opholder sig endnu i Rom, og hans Ophold der har, uagtet han har maattet kæmpe med et svagt og vaklende Helbred, ei været uden Frugt. Han har udført og hjemsendt Portraitet af vor i Rom afdøde Prindsesse, udarbeidet i Elphenbeen, en mesterlig Prøve paa hans Kunst; desuden Modellen af et større Arbeid, som udentvivl vil blive fremstillet ved den nære Kunstudstilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Den talentfulde unge Mand befinder sig nu bedre; Sommeren, haaber man, vil bevare ham for ethvert fremtidigt Tilbagefald. Efter adskillige Gange at have været død og begraven, agter Virtuosen Prume igjen at aflægge et Besøg i Kbhvn. Denne Omstændighed vil udentvivl ikke undlade at tilføie et nyt piquant Moment for de kjøbenhavnske Skjønnes Sværmeri. Var han det ikke før, maa han idet mindste nu være Melancholiens Heros. – J det chinesiske Lysthuus i Søndermarken er fundet Liget af en Mandsperson. En ved Siden af ham liggende afskudt Terzerol betegnede tilstrækkeligt hans sørgelige Dødsmaade. "Med Lorenzen siger Kjøbenhavnsposten. - har een af de mærkeligste Personligheder, som vore hjemlige politiske Bevægelser have stillet paa Skuepladsen, forladt os. I det danske Parti i Slesvig indtog Lorenzen en betydningsfuld Stilling, baade paa Grund af hans parlamentariske Dannelse og det uforfærdede Mod, hvormed han bestandig forfægtede den Sag, han troede at burde tjene. Men Lorenzen var tillige en oprigtig og udholdende Ven af Friheden, og derved udmærkede han sig ikke lidet fremfor andre nordslesvigske Ordførere. Som en liberal Mand viste han sig i den slesvigske Stænderforsamling, saavel i hans slesvig-holsteenske som i hans danske Periode. Til Exempel herpaa vil det være tilstrækkeligt at erindre om hans Bestræbelser for at skaffe Landet constitutionelle Garantier, for at hævde Pressens Frihed, for at formilde Jagtlovenes Strænghed. Det var jo ogsaa hans Frihedsfølelse – navnlig de Forhaabninger, Constitutionsbevægelserne i Danmark vakte om den norske Forfatnings Jndførelse hos os - der bragte ham til at forlade Slesvig=Holstenerne og til at forene sig med det danske Parti. Det var naturligt, at Lorenzen med sin Frihedsstræben ikke i Længden kunde befinde sig vel i det slesvig-holsteenske Parti, der navnlig i Slesvig har tildænget sig selv med historiske Traditioner og aristokratiske Fordomme. Destoværre var Lorenzens Virksomhed i det danske Parties Tjeneste ikke saa heldig, som den var velmeent. Det, der vandtes ved den Medfart, som blev ham til Deel i den slesvigske Stændersal 1842, forskjærtsedes atter ved hans og Ligesindedes Renunciation paa deres Plads i den forrige slesvigske Stænderforsamling. Heller ikke hos Lorenzen selv var hans Danskhed riig paa Glæder; endnu de nyeste Efterretninger fra Haderslev melde om de personlige Krænkelser, der vederfores ham paa Grund af det politiske Parti, han havde valgt. Den jydske Stænderforsamling har i denne Maaned mistet Roulund, og den slesvigske Lorenzen. Desværre have vi ikke mange saa frisindede Sædegaardseiere som Roulund, og ikke mange saa beggeistrede Borgermænd som Lorenzen at miste."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Odense Byes lærde Skolevæsen bebudes nu en væsentlig og for Communen fordeelagtig Udvidelse og Forandring, idetmindste hvad Bygningsvæsenet angaaer; thi ligesom Stiftsøvrigheden i afvigte Efteraar har for 8000 8 indkjøbt Conditor Durys Gaard paa Hjørnet af lille Graabrødre-Stræde og forrige Graabrødre Kirkegaard til Nedbrydelse og Pladsens Udlæggelse og Afbenyttelse ved Opførelsen af en ny Cathedralskole, da den gamle Latinskole, opført 1596 paa St. Knuds Kirkegaard, rimeligviis tildeels formedelst den Gymnasialklasse, som dertil efter kongelig Resolution agtes annecteret, skal trænge til Ombyggelse og Udvidelse, saaledes har Hs. Maj. Kongen ved at approbere Jndkjøbet af bemeldte nu allerede nedrevne Gaard, i det betegnede Øiemed, tillige allernaadigst bevilget: at der til Opførelse af en ny Cathedralskole, som vil komme til at vende ud til Graabrødre-Stræde imod Vest, til Graabrødrepladsen imod Nord, og til Dronningens Afylgade imod Østen, maa anvendes en Sum af lidt over 56,000 Rigsbankdaler, samt at den hidtilværende rummelige og smukke Rectorboligved det store Torv maa sælges og den gamle Latinskole magelægges med Graabrødre=Hospitals Degnebolig og Almueskolebygningen, der begge ligge paa Hjørnerne af Graabrødre=Plads og Asylgaden, og blive at afbryde, til Udvidelse af Byggepladsen for den nye Cathedralskole. (Hemp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Overordentlig store Vandmasser - hedder det fra Veile under 20de Marts i Byens Avis - strømme i disse Dage ned til os fra de omliggende Banker. Vesterfra skyller den opløste Jis og Snee med saadan Voldsomhed ned over Engene, at disse ligne et bølgende Hav. Ved Sønderbro (en af Granit med stærke Buer, opført Bro) stormer Vandmassen saa heftig frem, at den har ondt ved at slippe igjennem. Dens Magt er saa stor, at den, formodentlig ved en Jisflade, har afhugget en af Qvaderstenene. Udenfor Vesterport staaer Vandet saa høit, at en Vogn blev kastet omkuld. Nedenfor Petersholms Skov skal en til Byen med et Læs Brænde kjørende Bonde have forliist dette, da Vandet skyllede det bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Ogsaa ved Randers har det stærke Tøbrud bevirket et saadant Høivande, at hele Dalen, saalangt Øiet rakte, syntes at staae i eet Hav, fra de sydlige til de nordlige Banker. Den kgl. Toldbodbygning, som ved dens totale Ombygning i Fjor blev givet en forhøiet Grund, viste sig ved denne Leilighed endnu for lav, thi Vandet trængte ind i dets Varepakhuus. Ogsaa Hoffmanns Circus, der er opført paa Havne pladsen, blev ved denne Oversvømmelse sat under Vand. (Efter Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Belt-Efterretninger. Snoghøi, d. 24de Marts, Overfarten er idag næsten fri for Driviis, saa at der kan landes saavel ved Middelfart som ved Kongebroen. Strib, d. 24de Marts: Idag skeer Overfarten fra Stribs nordre Bro til Fredericia Havn, og der er kun ubetydelig Jis i Beltet. Nyborg, d. 24de Marts: Den faste Landiis ligger endnu 1/4 Miil ud fra Knudshoved, hvorfra er aabent Vande til Sprog, Østerrenden fuld af Driviis. 4 Sr. Varme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-02
Kallundborg, d. 27de Marts. Flere Dage har man seet en Galease drivende med Isen mellem Bolsakken og Lillegrund. Jgaar drev den en halv Miil uden om Refsnæs Rev med Flag paa Toppen, som, saavidt det i den disige Luft kunde skjønnes, var hvidt med en sort Ørn. Forinden Søfolk, der kjørte over Land, kom ud til Refsnæs, var Galeasen dreven ned af Seiersdybet og nordefter. Idag kan man ikke see noget til den. Kallundborg Fjord er endnu fuld af fast Jis. Samss=Beltet er fuldt af sammenpresset Driviis.