Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-06-20
Krigsbegivenhederne i Catalonien ere endnu lige forviklede. Efterat have rekognosceret Positionerne imellem Mataro og Granolles, var Marskal Moncey selv den i 30 Mai i Vich, hvor den provisoriske Junta var indsat, og Jndvaanernes Glæde over Stadens skjønne Forsvar samt Tillid til den franske Tapperhed steget til det Høieste Ved Angrebet paa Vich blev General Sorraquin, som r. Mina agtede høit, og ved sine Talenter har udmærket sig meget i den spanske Revolution, haardt saaret, og skal siden være død. Mataro holdes endnu stedse besat af 5 til 600 Md. af Curials Division, som bevogter begge Veiene til Barcellona, og saaledes vedligeholder Kommunikationen imellem den 5te og 10de Division. Den 9de Division danner vedvarende Observationslinien for Figueras, holder Hostalrich blokeret, og besætter Rosas, Tornella, Palamos, Tordera o. s. v. General Donnadien, som i fornødent Fald vil forfølge Mina lige til Cerdagna, var ved samme Tid i Berga. Brigaden St. Priest og Baron Eroles deeltog i Minas Forfølgelse. Jfølge en Beretning fra Dounadien selv af 1 Juni var han dengang længer tilbage i Solzona, medens Mina som ved et Mirakel var undkommen fra Berga, og, uden at unde sine Tropper noget Øiebliks Hvile, havde ført dem gjennem en utilgjængelig Afgrund og over de høieste Bjerge til Seo d'Urgel. Naturligviis var hans Armee derfor ganske udmattet og demoraliseret og forfulgtes Dag og Nat paa alle Sider af de franske Tropper. Donadien tilføier, at Fienden allene holdt sig ved den Skræk, han udbredte, da han overalt, hvor hans Vei falder igjennem, ødelægger Landet, og ved sin Grusomhed tvinger Jndvaanerne til at levere sig Levnetsmidler. Senere Privatberetninger melde derimod ganske uventet, at General Manso ved Seo er stødt med 3000 Md. til Mina; men hvorledes han kan være trængt saa langt frem fra den nordlige Deel af Provindsen Valencia, er endnu en Gaade. Man formoder, at han maa have vundet Fordele over General Lacroix. Fra Urgel skal Mina siden igjen have vendt sig imod Cardona (imellem Vich og Solsona). J Puicerda var Man endog hele Dagen, den 29 Mai i stor Frygt for et Besøg af den letfodede Mina; men beroligedes ved Efterretningen om, at 120000 Mk. fra alle Kanter vare ham i Hælene, for at spærre ham enhver Udvei. I Cerdagna-Dalen, paa den franske Grændse, maatte Troestropperne, som holde den vigtige Post ved Belver (imellem Puicerda og Urgel) besat, hver Nat bivouakere paa de høie Bjerge. Marskal Moncey havde den 29de f. M. holdt et almindeligt Krigsraad i Cardaden, som bivaanedes af alle Divisionsgeneraler, og Man troede, at Krigen i Catalonien, som i hele Spanien overhovedet, snart vilde antage en heel forskjellig (?) Karakteer. J Staden Manresa har General Donnadien maattet i lægge en stærk Garnison, fordi den to Gange har forsøgt at gjøre Opstand imod de her tilbageblivende faa Franske, og at gjenreise Konstitutionsstenen. Det var de noget jakobinsk findede, Jndvaanere i Mataro, som, efterat have med forstilt Glæde taget Deel i den sidstmeldte Fest sammesteds, fik nogle som Bønder forklædte spanske Officerer fra Barcellona hjulpet ind i Staden, der udspeidede den franske Styrke, og anmeldte et Batterie, som var underveis fra Barcellona. Jnden Man vidste et Ord deraf om Morgenen, var Forposten overrumplet og Forstaden besat af de Spanske. Da der blev slaaet Allarm, og de franske Soldater ilede til Samlingspladsen, bleve nogle af dem holdt tilbage af deres Værter. Paa den anden Side have Cufrials Tropper endnu meere nærmet sig Barcellona, og Monceys Hovedqvarteer ventedes til Granollens. At Sikkerheden, selv i de spanske Grændseprovindser, ikke er saa stor, som der gaaer Ny af, derpaa haves flere Beviser. Saaledes melde Breve fra Bajonne, at endeel Penge transporter ere opsnappede. Ogsaa ere Damerne Ouprardpaa Reisen til Madrid den 3die d. imellem Oyarsun og Ernani berøvede 100,000 Fr. Røverne lode dem beholde. saa Meget, at de derfor kunde naae Vittoria, med den spottende bemærkning: at de havde Kredit nok paa Veien til Madrid. En fra Madrid til Paris afgaaet Koureer var ogsaa udplyndret ved Salings; dog havde Man ladet ham beholde sine Depescher, hvilket, som et Pariser Blad, bemærker, er et Tegn til at det maa have været royalistiske Røvere. Saalænge Armeen marscherer i samlede Kolonner, mærker Man intet til Guerillas, men saasnart Tropperne ere borte, komme de frem af deres Smuthuller i Bjergene. Med Længsel venter Man derfor Reservearmeens Ankomst, for at faae Landeveiene rensede.