Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-14
Udenlandsk. Frankrig. Nye larmende Optrin har nu igien havt Sted i Paris. Den 24de September var en Mængde unge Mennesker og tilsammenløbne Folk i Palais Rojal, hvor de begyndte, at skrige imod Proclamationen om de 2 trediedeeles Udvælgelse samt imod Tallien, Louvet og andre bekiendte Conventlemmer. Med stor Umage fik man disse adspredte ved talrige Patrouiller. J Egalitee Haven er endog skeet Mord. Med Pistolen i Haanden, fordrede man der, ligesom den 2den Julii 1793, Conventens og Regieringens Oplysning, og man har myrdet Personer som talede til Beste for Conventen. En Complot angreb endog en Patrouille, og gjorde 2 Skud paa dem, hvorved en Underofficeer blev saaret. Havde Patrouillen skudt igien, da havde maaskee Paris alt staaet i Jld og Blod, men den commanderende Officeer lod blot agere mod dem med Bajonetten, hvorved de bleve adsplittede, men fordeelte sig over hele Paris, og raabter til Vaaben. Tre af de værste Skrigere, hvoriblant en Tydsker, ere arresterede. Endnu flere slige Optrin foregik den 25de, hvorpaa Conventen decreterede: at de Repræsentantere, som havde Opsigt med den bevæbne. de Magt i Paris, skulle gribe de eftertrykkeligste Forholdsregler til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse. Da Quipelleau sagde for Conventen, at det var ikke Folket en Masse, som tog Deel i disse oprørske Manen, vres, men at det kun var en Complot Skielmer a. som søgte at nedstyrte Regieringen, og som ikke ville komme nogen Vei dermed, blev dette ved et almindelig Skrig, fra alle Loger forsikret, og Conventen decreterede derpaa en Adresse til alle velsindede Borgere, hvori den formanede dem til, ikke at lade sig forføre af Oprørerne, da ifald Conventen skulle blive ombragt inden for Parises Mure, det hele Frankrig vist ville fordre Regnskab af Jndvaanerne i Paris for al Blodsudgydelse som deraf kunne følge. Endnu blev decreteret: at de Pariser Borgere skulle være ansvarlige for Folkerepræsentanternes Sikkerhed, og at, ifald et Attentat imod deres Personer, skulle nøde det lovgivende Corps og det fuldførende Directorium til at forføie sig til Chalons sur Marne, skal det Republiske Corps tile Conventen til Hielp. Begge ovenstaaende Decreter bleve beordrede at bekiendtgiøres i Departementerne. Den 27de September har man i Olonnes anholdt en Coureer fra Charette, hvoraf et af Brevene indeholder: at han egentlig regner paa sine Venner i Paris, at de vil kunne giennemdrive Modrevolutionen. Nu er Boulewards, de Elisæiske Marker, Sletterne ved Sablons, &c. besadt med Linietropper, som i Anledning af Oprøret, ere trukne til Staden, og da det ikke er mere end 12 Sectioner, som egentlig er i Oprør imod Conventen, saa troer man, at den nu har Kræfter nok til at tvinge dem, endog uden at behøve synderlig Strenghed dertil. De andre Sectioner ere ikke saa heftige, og endeel fortryde alt deres Opsætsighed, og nu er ganske for Roligheden. En halv Miil fra Paris staaer endnu en betydelig Leir, overalt gaaer der stærke Patrouiller og Indgangen til Palais Rojal er forsynet med stærke Laase. Jblant de arresterede Oprørere, befinder sig Exmarqvis Montreland, som har uddeelt Patroner. Den Toulonner Flode er den 14de udløben 6 Linieskibe og 3 Fregatter stærk, under Commando af Borger Richery, men tør vel ikke vove sig vidt, for Engelændernes store Overmagt i det middellandske Hav.