Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-12-31
Conventet decreterte, at 4 Medlemmer strax skulle begive sig til Templet, for at meddele Ludvig Capet det Decret den 13de hujus, som bevilger ham et Conseil, og at opfordre ham, strax at erklære, hvilken Borger han gav sin Fortrolighed. Den offentlige Mening formerer sig over det store Spørgsmaal med Ludvigs Skjebne, og man kan yttre sin Tænkemaade med nogen Sikkerhed, saavel deres, der ere af den Mening, ikke at lade Kongen omkomme, som deres, der begiere, at hans Hoved skal falde paa Chafottet. Endog Marats haardnakkede Hidsighed synes at give efter. Gorsas, som Ludvig den 16de saa hæftig forfulgte, betragter ogsaa den Dag, da han maa kaste sin Billet i den fatale Urne, som en Sørgedag. Villet forlanger Ludvigs Forviisning, Manuel, der ikke elsker Kongerne, er ogsaa paa nogen Maade stemt for denne Mening. En stor Deel af Folket er, efter al Anseelse, af samme Mening. Det menige Raad har besluttet, at Ludvigs Consulenter ved deres Jndtrædelse paa det nøieste skulde igiennemsøges, og anlægge nye Klæder efter Gennemsøgelsen; at de ikke før skulle løsgives af Taarnet, førend efter Ludvigs Sags Ende, og ligesom Commissarierne aflægge en Eed ikke at udsige noget af det, som de høre. Chaumet blev Procureur-Syndie, han, som den 2den Sept. i Municipalskierfet løb igiennem Gaderne, og affordrede Borgene til Mord i Frihedens og Fædrenelandskierlighedens Navn. Den redelige Roland bliver nu behandlet som en Forræder fra Jacobinernes Talestoel. - Da Ludvig blev skildt fra sin Familie, kastede Madame Elisabeth, i den Tanke, at han gik til sin Død, sig ned for Commandanten Santerres Fødder, og indstændig bad om, at maatte ledsag, sin Broder. Ludvigs bedrøvede Omstændighed har gjort et ganske andet Jndtryk, end det Marat, Robertspierre, Chabot, Merlin, Bazireventede. Dog frygter man for, Jndsendt. at det Partie, som vil hans Død, let torde erholde Med en harmonisk, hellig Klæde Staal for det kand og for de Kone, Til Venskab og uskyldig Glæde, Hvor først Naturen villet tegne sit Øiemærke. Folket vil beklage ham, misbillige hans Algodhed bandt hver Broders Siel; Sit Billed i vort svæde Bryst Død, men ikke giøre noget Skridt til at hindre den. Kun den er Grum, som ikke kiender. For hvert et Sted, som gav og Glæde, Som føler ei den Jld, der brænder, For hvert, som saae os barnlig græde; J Tirsdags og følgende Dage var i offentlige og privaJ Brødres Bryst for Brødres Vel. Og det er Skaal for Fædrekyst! te Huuse kun een Stemme, at Ludvig ikke fortiener Dø=For dette blide Bud at lyde End den, som med et saaret Hierte For Trods til Livets Qval at byde Nedbøiet under Armods Smerte den, og at de beskyldninger som man har gjort ham, Vi mødes her med bredfuldt Maal. Forladt - ukiendt med Glædens Maal, endog ikke engang ere af den Vigtighed, at man burde Og legge om vor Klubbes GlædeFremraver i et ynksomt Mørke - En hellig og harmonisk Klæde - Ham vi ved Glædens Bæger styrke! straffe en Page derfor. Adskillige Nationalaarder maat Klink, Brødreldet er Klubbens Skaal. See, Fattige, det er din Skaal. te bort fra deres Poster, og gaae uden for, for at give og Skaal for den som mens virolig Og føler nogen for en Pige, deres Taarer Luft. - Valget af begge Raaderne, Tar For Krigens Bulder i dens Bolig, Det han ei vil al Verden sige, Kanoners Torden, Stridsmands Vraal At elske er Naturens Maal. -get og Tronchet, bliver almindelig misbilliget. Begge Forsamles til vor Klubbes Eie - han føle Troskabs sande Barme, Vil os paa Fredens Vinger bære. Og finde den i Pigens Arme, vare Lemmer af den constituerende Forsamling, og ConKlinkidet er vor Kong Kristians Skaal. Klink! Brødrel det er Elskovs Skaal. stitutionen meget hengiven. Target har fornemmelig bi Han længe god om Danmark byde, Vort Løsen være munter Glæde: draget med dertil, at skille ham ved sin Magt og sin Kro J Fryd hver Dag for Thronen flyde, Vor Lov den gyldne Roe at frede Han sildig naae det store Maal. Og Enighed vor Klubbes Maal. ne. Han har ogsaa i Gaar sagt i sin Section til alles Dog naar hans Lives Glæder dale Ja, Enighed og Roe og Glæde største Misfornøielse, der hørte ham, han ville skamme sig Hans Roes i elskte Fredrik tale Skal varig knytte Venskabs Klæde: Og det er vores Fredriks Skaal. Klink, det er vores egen Skaal. ved at være en Tyrans Forsvarer. - JacobinerklubbenVed Tal=Lotteriets 496 Trækning i Wandsb. udkom i Paris er ikke mere det den har været, og dens Sæder No. 68, 2, 7, 88, 73. ere hverken talrige eller mærkværdige. - Custine skal Frankfurt have ladet 1300 Patrioter myrde. Chambon, Avertissements. den ny Maire, omendskiønt en ivrig Republikaner, er Andeerupgaard af 14 Td. Hartkorn, i halv Miil fra Odense, Robertspierres Modstander. Ved en hæftig Tale mod af ny fast og anseelig Bygning med dobbelte, reele, betrukne, ham, som han holdt i sin Section, er han først bleven bekiendt. malede og gibsede Værelser i Overflødighed, beqvem til BoeMan har her sagt Dumourier var i Paris, og har pæl for ethvert Herskab; dens fortrinlig gode Jorder ere alle sat til, han ville forkynde Conventet, at Armeen sættet for sig selv indhegnede og ligge rundt omkring Gaarden, sig imod Ludvigs Fordømmelse. Han er virkelig ikke hvortil aarlig avles 100 Læs got Høe, græsses og forres 30 her, men man venter ham. Der var allerede den 13de Hollænderiekøer foruden Bester og Tillæg, Græssmarkerne ere bereedt Soupeer for ham hos Borgerinden Montanster, med Kløver besaaede og den lagde Rugsæd er 20 Td., har Directrice ved et Skuespil, der fører hendes Navn. Du Overskov af Eeg og Bog, overflødig Gierdsel 24 en stor Mængde god mourier og Pache kunne ikke længere staae ved Siden af Tørveskiær hvoraf meget aarlig kan sælges, dertil og 10 Fæste hinanden, og det er vel vist, at en Forandring fore Huuse med Hauger og Tofter, som paa egen Kost og uden Betaling staaer i Ministerium. J Vouzieres a., hvor saavel de forrette aarlig imod 500 Dages Hoverie=Arbeide, er paa billige fremmede som franske Tropper have staaet, hersker en Vilkaar under Haanden til Kiøbs for enhver som behager anstikkende Blodgang, hvoraf heele Landsbyer døe hen derom at indfinde sig hos Eieren J. Melbye. Desuden truer endnu Hungersnød de ulykkelige JndvaaDa jeg nu er kommen hiem igien, og er forsynet med nere. - Endnu maa jeg bemerke, at Ludvig i Forhøalle Sortimenter af Alenkram, som sædvanlig, saa ret vilde intet vide af den for kort siden opdagede, skiulte, med recommenderer jeg mig til det resp. Publicum, og lover en Jerndør forsynede Skranke i en Muur ved Thuilleden reeleste og billigste Betiening. Mit Logie er som hidtil rierne, men dog har kiendt sig ved nogle deri angivne hos Hr. Lausen paa Postgaarden. Odense den 31. Decbr. Papirer. Da Ministeren Roland har ingen havt med David Jfral. sig ved denne Skrankes foregivne Aabning, heller ikke la at Christopher Jørgensen ikke længere er udi min Tieneste, det nogen Proces verbal optage, saa opvækker dette hos mange Al og at ingen nu maa credittere ham meere paa min stærk Mistanke, at benævnte Skranke er en Opfindelse af ham. Regning, bliver herved bekiendt og advaret. Odense den Kiøbenhavn, den 28de Decbr. 31te Decbr. 1792. v. Krogh.