JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 3de December og i Hof= og Stads=Retten den 20de dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Niels Adriansen, der har fahret for Qvarteermester med den Østersøiske og Guineiske Handelskib Upernaawick, og efterlevende Enke Anna Cathrine Becker, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Ved Proclama læst i Hof= og Stads=Retten den 6te December sidst, ere Creditorerne efter afg. Ole Pedersen, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Prinsesse, Sophia Magdalen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stadsrettens Skifte=Comnission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve=Ret under Skiftet; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de December og i Hof= og Stads=Retten den 20de Dito sidst, ere Creditorerne efter Johan Andreas Wagnes, der har været bort for Corporal eller Smed med det Asiatiske Compagnies Skib Kronprindsen, og ved Hiemkomsten har opgivet hans Boe til fine Creditorers Betaling, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket hermed end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 6te Decbr. sidst, ere Creditorerne efter afg. Syvert Olsen, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Prinsesse Sophia Magdalen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Saa ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel for at iagttage deres Arve=Ret under Skiftet; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 6te Decbr. sidst, ere Creditorerne efter afg. Jan Jansen Strømberg, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Prinsesse Sophia Magdalma, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arne=Ret under Skiftet; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 3die Decbr. sidst, ere Creditorerne efter afg. Johannes Christophersen, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnes Skib Prinsesse Sophia Magdalen, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, saa ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at iagttage deres Arve Ret under Skiftet: hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres. Efter at Hans Kongel. Majest allernaadigst haver forundt mig S Tilladelse, at sætte mig ned som Orgelbygger og Jnstrumentmager, saa recommanderer jeg mig til det høytærede Publicum, som ønsker sig gode og paalidelige Jnstrumenter af alle Slags, saasom: Positiver, Kressendors, Klavesin Royals, Klaverer o. s. v., ligesom ogsaa beskadigede Jnstrumenter af mig repareres. Jeg tør forsikre, at ingen med Føye i Tiden skal fortryde at have ladet noget forfærdige hos mig, da mit Arbeyde, som med behørig Jndsigt forfærdiges og ved upartiske Skiønneres Omdømme, skal befindes i det Mindste ligesaa got, uden at være saa kostbart, som det beste udenlandske. Groknenberg,
Berlingske Tidende, 1785-01-21
Kongel. privilegeret Orgelbygger, boende i St. Pederstræde i No. 172. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Jn han Adolph Schleger og Gottnen Leberecht. Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Mediam Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Portugal, den 18de December. J Lissabon taler man i alle fornemme Selskaber om, at Hoffet sammestæds har i Sinde, at fordre tilbage af Hollænderne alle de Establissementer, som de fordum have taget fra Portugiserne i Ostindien. Der siges, at man først vil forsøge med det Gode, men dersom dette ikke skulde virke, bruge Gevalt. Saa meget er tilforladeligt, at der paa de der værende Skibsværfter arbeides med megen Jver paa at byg nye Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Madrit, den 20de December. J nogle Dage har man her talet stærkt om en Fredsunderhandling imellem vort Hof og Deyen i Algier. En Fransk Kiøbmand, som er meget vel bekiendt der i Landet, har, som man siger, faaet i Commission at giøre den første Begyndelse dermed, og skal til den Ende reise over Cadix til Algier Men da Algiererne imidlertid ere udløbne med en talrig Eskadre, og synes at have i Sinde at giøre en Landgang paa Minorka, saa skal Don Barcelo, som det heder, med det første gaae dem i Møde med en Flode fra Carthagena, paa hvilken der ogsaa befinder sig et Regiment Tropper, enten det saa skeer for at forekomme dem i deres Forehavende, ler for at understøtte Fredsforslagene ved eftertrykkelige Midler.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
London, den 4de Januarii. Vi vide tilforladelig, at de fleste i den forrige Parlements Forsamling gjorte nye Acter, besynderlig de, som angaa de paalagte Taxer, skulle blive forandrede og forbedrede; thi mange af samme ere forfattede med alt for stor Hast. Dersom den nye Vindue= og The=Taxe ikke skulde blive gandske afskaffet, saa er det dog i det mindste vist, at samme vil blive Underkastet en stor Forandring, saasom man har tilstrækkelige Beviser paa, at de aldeles ikke svare til de gjorte Anslage, og nærværende Forfatning meget godt komme det Ostindiske Compagnies Egennytte og Finanser tilpas, men indbringer Regieringen mindre, end de forrige Taxer. At det er Hr. Pitt's virkelige Alvor at udvirke i den næste Parlements=Forsamling en bedre Folkets Repræsentation i Underhuset, lader sig med megen Vished slutte af et Brev, som Hr. Wywill, Præsident for Yorkshire=Associatiationen til Parlements=Forbedringen, har i disse Dage skrevet til Secretairen i en Commission, som i samme Hensigt er nedsat til Edenborg i Skotland, og som staaer i alle vore offentlige Tidender. Brevet er følgende: Til Hr. Thomas Mac Gengar, Efg. Min Herre! "Jeg har havt den Ære at være med Hr. Pitt i tvende Samtaler, hvori han omstændig har erklæret sig angaaende den foretagende Parlements=Reformation. Det er mig overmaade kiert, at jeg kan forsikkre Dem, at alt, hvad Hr. Pitt har i Sinde at foretage i denne Hensigt, er af den Beskaffenhed, at den, som ønsker bemeldte Forehavendes Fremgang, nødvendig maae finde sig meget vel fornøiet dermed. Hr. Pitt har befuldmægtiget mig at sige, at han vil, saa hastig som mueligt, forebringe Parlements=Reformationer i den næstkommende Parlements=Session; at han, som en Mand og Minister, ærlig og behiertet vil bruge sin hele Styrke for at fastsætte et saadant Repræsentations=System, at Rigsforfatningen og Folkets Frihed derved skal blive sat paa en varig Maade i Sikkerhed. Jeg kan endnu med Glædes Følelse føie til, at de Udsigter, som jeg nu har i denne Sag, overgaae vore største Forventninger. - Af denne Aarsag maatte jeg raade Vennerne af en Parlements=Reformation for Skotland, besynderlig den i samme Hensigt gjorte Association af Borgere i Eden borg, at de henvende sig til det forsamlede Parlement med en Supliqve, hvori de enten almindelig yttre deres Ønske i Henseende til en Parlements=Reformation, eller og tilkiendegive deres bifald for Hr. Pitt's Plan, dersom den allerede da skulde være bleven bekiendt. Jeg tviler aldeles ikke, at jo Grevskabet York i Selskab med Borgerne af Edenborg, og andre forenede Reformations=Benner, skal giøre alt mueligt for at understøtte et saa nødvendigt Verk, som Parlements=Repræsentationens Forbedringer." Jeg er &c.C. Wymill.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Endnu er det aldeles ikke bekiendt, hvorledes den i Breve ommeldte Plan, som Hr. Pitt har udkastet, er beskaffen Lord North, som har erklæret sig for en Fiende af al Parlements=Reformation, er med sin Minoritæt alt for uformuende til denne Gang at sætte sig imod, og formodentlig vil har slet ikke komme i Parlementet, da han har i Sinde, paa en Tiid lang at forlade Engeland. Hvorledes de, som udgive sig for Patrioter, Hr. For, Burche og andre, ville forholde sig ved Hr. Pitt's Foredrag, maae Tiden vise. Kommer denne Sag virkelig i Stand, vil den blive Engeland overmaade vigtig. Den første Secretair hos Vice-Kongen af Jrland, Hr. Ord, som for nogen Tiid siden var kommen hertil fra Dublin, for at aftale med Ministrene saadanne Foranstaltninger, som kunne stille Jrlænderne tilfreds, reiser igien i tilkommende Uge tilbage til Dublin, og det heder, at han her med adskillige anseete Jrlænderes Samtykke har udkastet en Handels Plan, som vil finde almindelig bifald. Nødvendigt er det, at der skeer noget for Jrlands Skyld. De bevæbnede Voluntairers Congres vil paa samme Dag forsamle sig i Ath lonne, som Parlementet i Dublin træder tilsammen igien, og skal af 5 Eskadroner bevæbnede Voluntairer blive bedækket mod enhver Forhindring, som maatte giøres dem fra Regieringens Side. Det heder, at det er Jrlænderne alvorlig om at giøre, ikke alleneste at erholde flere Handels-Fordeele, men endog den saa ofte omtalte Parlements=Reform. Det geraader vores Store til Ære, at de i denne haarde Aarets Tiid virksom understøtte deres trængende Medmennesker. Kongen har ladet uddeele iblandt de Fattige i Grevskaber, Bucks 200 Pd. Sterl. Den berømte Admiral Rodney og Hr. Marscham, have i Canterburry ladet slagte 8 fede Oxer og uddeele kogt Kiød tilligemed Suppe og Brød til 3000 Mennesker. Hertugen af Marlborough har gjort det samme.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Hertugen af Devonshire har ladet uddele 4 Oxer og 200 Guineer. Grev Buckingham 100 Guineer. Ridder Fountaine 1200 Sække Kul, og Parlementslemmerne Macnamara, Lord Compton og Trotmann, hver 100 Guineer, iblandt de Fattige i deres Egn.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Paris, den 7de Januarii. Alle, som i disse Dage have været i Versailles, forsikre, at sammesteds tales om intet andet end om Fred, og at de Største ved Hoffet holde samme for sikker. - Fra Baron de Bretenils Hotel har man udspredt, at Hollænderne ville tillade et bestemt Antal Antverper-Skibe den frie Fart paa Schelde, og erstatte Keiseren adskillige Artikler af Krigstilrustningerne. Den Keiserlige Gesandt, Grev von Mercy, er næsten alle Dage i Conference med vore Ministre, og kommen først silde om Natten fra Versailles tilbage. Vore med Tilladelse fraværende Officeerer komme imid tiid efterhaanden hertil og forsyne sig med den fornød Feldt Eqvipage. En Officeer, som i disse Dage yttrede i Baron de Brettenil sin Urolighed derover, at hans Feld Eqvipage vel ikke kunde blive færdig førend den 15de huj fik det Svar: Giv Dem kun tilfreds, og ved derpaa, De ikke vil komme til at reise herfra.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
I Gaar ankom til Versailles et Brev fra en stor Her Wien. Samme giver det største Haab til et Forliig imelle Keiseren og Hollænderne. Blant andet melder det, at Fy von Kaunitz skal, da han gav sin yngste Søn en god Su Penge til at forskaffe sig Feldtt=Eqvipage for, have sagt: Ha skulde ikke ile for meget med disse Penges Anvendelse; thi de kunde hænde, at han maaskee vilde komme til at giøre en lan anden Brug deraf. J Slutningen af dette Brev heder de at man har Breve fra Petersborg, som berette, at det de værende Hof vil blive ganske nentralt ved en Krigs Udbrud.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Østerrige, den 8de Januarii. Her gaaer det Rygte, at Hs. Keiserlige Majestæt skal h. ve erklæret, at han erholdte alt hvad han havde Ret til forlange, den frie Skibsfart paa Schelde, Erstatning f. den af Hollænderne anrettede Oversvømmelse ved at aab Sluserne, og 12 Millioner for de gjorte Krigsomkostniger. Endnu flere Punkter skulle blive afgjorte i en Congeaf adskillige Magter.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Fra Weixelen, den 8de Januarii. Den første Juledag begav sig den Kongelige Pohlske Comissarius i Danzig, Hr. Hennig, til Statspræsidenten, og overleverte ham fra Kronstorcanzleren et efter Kongelig Beling til Magistraten skrevet Brev, hvilket Hr. Hennig, eft Hs. Pohlske Majestæts udtrykkelige Ordre, endnu tilføied den formelige Erindring, at Magistraten maatte underskriden bekiendte Convention, angaaende Weixel-Farten og de Vestpreussiske Handel, saaledes, som den i afvigte Setember var bleven forfattet i Warskau, og undertegne af den Russiske Ambassadeur og den Preussiske Residen Den 29de September have herpaa alle Staden Danzigs 3 Ordener givet deres eenstemmige Bevilling til bemeldte Conventions Undertegnelse, og Magistraten har underrette den Polske Commissarius, Hr. Hennig, saavelsom de Russiske og Preussiske Resident, Hr. von Petersen, og H. Lindenovsky, herom med den Begiering, at ville give deres respective Hoffer Underretning derom.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Wien, den 8de Januarii. Fredsrygterne ere nu ikke meere blotte Formodninger. De ere tilforladelig grundede. Vor Hoftidende for i Dag med der herom følgende vigtige Efterretning, og det endog under Artikelen fra Wien selv: "Ved Breve fra Paris fornemme man, at de sammesteds under Frankriges Mægling drevne Underhandlinger til en mindelig Bilæggelse af de imelledet Keiserlige Hof og Republiken af de forenede Nederland, opkomne Tvistigheder, vare fremmede saa vidt, at en Præminair=Convention er allerede den 18de December, und Frankriges Garantie, og i Overværelse af nogle andre Magters Ministre, bleven undertegnet af den Keiserlige og Republikens Gesandtere, hvoraf man nu med det første ven Eren paafølgende fuldkommen Fred. Heraf seer man, at Underhandlingerne ere drevne med den største Hemmelighed, da denne Præliminair=Convention var allerede den 18de December i forrige Aar bleven undertegnet i Paris. J nærværende Tiid beskieftiger man sig med Gisninger og de Artikler, som har tient til Grund for denne Convention. Nogle sige, at Schelde skal blive aabnet under visse Jndskrænkninger. Andre forsikre, at det i Henseende til Schelde skal blive ved det forrige, derimod skal Republiken Holland afstaae til Keiseren Mastricht &c.; og atter andre ere af den Mening, at herunder indbefattes end nu flere vigtige Punkter, da endeel fremmede Magters Ministre ere blevne kaldte dertil. Det Tilforladelige herom torde man inden kort Tiid faae at vide.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Versailles, den 9de Januarii. Man tvivler nu ikke meere paa Keiserens Beredvillighed til at fornye Underhandlingerne med Holland under Fransk og Russisk Megling. J det mindste synes Hs. Keiserlige MaJestæt at forlange sidstnævnte Magts gode Tieneste, som sikkerlig ikke vil blive ham nægtet. Der troes nu vist, at en Congres skal blive oprettet, paa hvilken ommelte 3de Magters Ministri skulle komme tilsammen.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Paris, den 10de Januarii. Det har nu ikke allene sin Rigtighed, at de Punkter, som skulle tiene til Grund for et Forlig imellem Keiseren og Holland, ere allerede fastsatte under vort Hoffes Garantie, og blevne undertegnede af begge Parters Ambassadeurer, men endog, at den Congres, som skal blive holdt til Stridighedernes ganske udviklende Afgiørelse, er saa godt som bestemt. Den maae nu blive holdt i Gent, Aachen, eller her, saa er det dog vist, at Underhandlingernes Middelpunkt vil blive i Versailles. Krigstilrustningerne ere dog ikke blevne afbestilte, undtagen at Officeererne ved Schweitzer-Regimenterne have faaet Contra-Ordre, og adskillige andre Officeerer maae for det første blive borte fra deres Regimenter.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Wien, den 12te Januarii. Vor Hoftidende for i Dag igienkalder efter allerhøieste Ordre formelig og med følgende Ord den nyelig meddeelte Efterretning om en i Paris sluttet Præliminairconvention imellem den Keiserlige og de Hollandske Ambassadeurer: Den sidst bekiendtgjorte Efterretning, som var indløbet til os fra Paris, angaaende de efter Formodning sluttede Freds=Prælimimarier imellem det Keiserlig Kongelige Hof og Generalstaterne, befindes gandske ugrundet. Senere Efterretninger derfra sige, at der endnu slet ikke er bleven talt om Freds=Præliminarier, og man forsikrer kun, at det Kongelige Franske Hof giør sig al Umage for at udvirke en Vaabenstilstand, da man, medens samme varer, vil forsøge det Yderste for at billægge de opkomne Stridigheder i Mindelighed.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Dette sidste Forsøg synes hidindtil endnu ikke at have lyktes det Franske Hof, da Keiseren bliver ved sit Forsæt, først da at give sit Ultimatum, naar hans Tropper ere rykke ind i Nederlandene. Man merker og, at Rustningerne til en virkelig Krig paa nogle Dage har faaet et gandske nyt Liv; og at man i Frankrige ikke er seendrægtig i at ruste sig, uden endnu at tage noget Partie. Saa meget er dog vist, at det i det mindste ikke vil stride imod Østerrige. Det kommer altsaa derpaa an, om Hollænderne ville bevilge en gandske ubetinget Schelde=Frihed, og tilstaae Erstatning for Krigstilrustningerne, og for den Skade, som deres foranstaltede Oversvømmelser have foraarsaget. Republikens langsomme Til rustninger og den høist tvetydige Andeel, som andre Magter endnu hidindtil have taget i Schelde=Striden, synes at give stor Formodning hertil.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Haag, den 15de Januarii. Der siges, at de Depecher, som Generalstaterne i Løverdags have faaet fra Paris, ere den 12te hujus blevne oplæste i Forsamlingen af Holland, og at de Fredsforslag, som samme skal have indeholdt, ere blevne antagne. De skulle blive sendte til alle Provindser, saa at man nu med det første torde faae meere Kundskab om de Punkter, som skulle blive lagte til Grund for et Forlig imellem Republiken og det Wienske Hof. Man forsikrer, at dette Forlig skal blive sluttet paa en Congres, hvortil man nu angiver Staden Gent. Andre sige, at det skal skee i Paris. Paa denne Congres skulle, foruden den Keiserlige og de Hollandske Ambassadeurer, ogsaa det Franske, Russiske, Preussiske og Engelske Hoffes Ministre, indfinde sig. Det heder, at det skal, ihenseende til Schelde, blive ved det Gamle, men at Hs. Keiserlige Majestæt derimod skal bekomme Mastricht tilligemed de dertil hørende Amter og Eiendomme, samt en Skadesløsholdelse i Penge for de Keiserlige Troppers March.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Corsøer, den 20de Januarii. Jndkomne: Den 15de hujus Consul Putzenhart, Slagterne Sackmann og Svane; den 16de hujus Auditeur Balle, Studiosus Giessing, Skibscapitain Bødker; den 17de huj. Kongelig agende Post 4 Læs, Kammerjunker Collin med Følge; den 18de hujus General=Krigscommissair Schested, med Frue, Kiøbmændene Krogh og Harding, Viinhandler Beeckling, Slagter Hendrichsen og Søn, Skibscapitain Simonsen; den 20de hujus Baron Knuth med Frue, Kiøbmand Jaenge, en Kongelig Staffette fra Hamborg.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Udgaaede: Den 14de hujus en Svensk Staffette til Hamborg, Skipperne Kiær, Boyesen, Ell og Schmidt; den 16de hujus Kongelig agende Post 3 Læs, Landmaaler Lemming, 2de Brødre Møller, Kiøbmændene Petersen og Hartvigsen; den 19de hujus Conferentsraad Dreyer med Secretair. - Jsen holder nu Nyborg Broe tilsluttet, dog kan Jagterne ved Dagen komme igiennem Aabningerne til Slibshavns Broe. Heromkring Landet og paa Dybet sees ingen betydelig Jis; men derimod giør det bestandige tykke Veir Seiladsen vanskelig.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Helsingøer, den 24de Januarii. Den 18de, 19de og 20de hujus var Vinden S. O. med tyk Luft. Den 21de hujus var Vinden S. S. O., og ankom 1 Skib. Den 22de hujus var Vinden S. O., og ankom Skipper Carstens fra Danzig, destineret til Ferrol. Den 23de hujus var Vinden S. S. V. med tyk Luft. J Dag ved Postens Afgang var Vinden S. S. O., og vare ingen Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Kiøbenhavn, den 24de Januarii. Paa Hs. Kongelige Majestæts Fødselsdag, som indfalder førstkommende Løverdag den 29de Januarii, bliver Cour ved Hoffet hos de samtlige Høikongelige Herskaber, som begynder Kl. 12 1/2 og til Aften Kl. 6 1/2 Apartement og Consert i Riddersalen. - Hs. Kongelige Høiheds Kronprindsens Fødselsdag, som er Dagen før, bliver ei celebreret. - Onsdagen derpaa den 2den Februarii bliver Ball Pare en Domino paa Riddersalen for alle 9 Classer, som begynder og Aftenen Kl. 6 1/2 Slet. Enhver, som agter at bivaane dette Balen Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Kammer=Foureren paa Christiansborg, da Billetterne derefter Tirsdag Formiddag fra Kl. 8 til 12 Slet, og Eftermiddagen fra 2 til 8 Slet, kan afhentes ved Indgangen til Riddersalen, i den saa kaldede Procurator Stue.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Ved Tal=Lotteriets 289 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 49, 80, 34, 29. 48.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Ved Tal=Lotteriets 428 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 83, 4, 50, 30, 1.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Paa Løverdag den 29de Januarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Copulerte. Kiøbenhavn den 16de hujus Hr. Ebbe Jacob Sletting, Copiist, og Jfr. Christiane Dørschel; den 21de hujus Sr. Nicolai Heiden, Bogtrykkersvend, og Mad. Anna Marie Junghans; Sr. Jens Brandt, Garvermester, og Jfr. Kirstine Marie Blinchenberg; den 22de hujus Hr. Børge Fogh, Hørkræmmer, og Jfr. Margarethe Catharina Lind Døde.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Sielland den 20de huj. Hr. Erich Leganger, Sognepræst for Walløebye og Thornbye Menigheder, 42 Aar. Helsingøer den 15de huj. Hr. Justitsraad Søren Dolmer, Translateur ved Øresunds Toldkammer, i sit 70 Aar. Friderichsberg den 20de huj. Hr. Johan Martin Weinrich, Præst sammestæds, 42 Aar. Kiøbenhavn den 13de hujus Sr. Johan Hartmann, Gibsermester, 72 Aar; den 19de hujus Mad. Catharina Bierring, fød Krammer, 44 Aar. AVIIIsk.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Det bifald, hvormed det høistærede Publikum har beæret Musiken til adskillige af Balletterne, har bevæget mig at overtale Hr. Hoffiolon Schall, til at udsætte disse i Klaveer=Udtog til Brug og Fornøielse for de Musik=Elskere, som ønske at eie disse. Saasnart et tilstrækkeligt Antal Subskribentere melde sig inden denne Maaneds Udgang, skal der fra Februarii Maaneds Begyndelse udkomme ugentlig et Ark, som blive Subskribenterne tilbragt. Værket begynder me Balletten Kierligheds Magt, og efter den de øvrige, som have fundet meest bifald iblandt Publikum. Prisen blive for Subskribenterne 8 s., som betales til Budet ved Modtgelsen. Alle Exemplarer blive trykt paa Skrivpapir. Suskription modtages daglig hos mig Underskrevne, hvor tillig uddeles Planer til de Herrer, som vilde paatage sig at samt Subskribenter, hvorimod paa 9 Exemp. gives det 10de frit S. Sønnichsen, boende i Gottersgaden No. 137. Janker til Eftertanke og Religionen og Sæderne blandt & den Danske Landalmue, tilegnede veltænkende Jorddrotter og retskafne Lærere, ere nyelig udkomne, og sælges for 12 s. paa Tryk= og 1 Mk. paa Skrivpapiir, paa AddresseContoiret, og hos de Herrer Boghandlere Buch og Hegelund, i Kiøbenhavn; paa Landet hos Velærværdige Hr. Schouboe i Schullelev og Billeschou i Ølstokke, og hos Forvalteren paa Førslevgaard. De af Provindserne, som tage 8 Exemplarer under eet, faae det 9de gratis.
Berlingske Tidende, 1785-01-24
Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden . Nr. 230, er endnu at bekomme: Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder. Af Friderich Lütken Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiin Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes have af samme Author Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Fader, sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 sk. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s.