Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-23
Frankrig. Expeditionen mod Konstantine er aldeles mislykket. Marschal Clauzels Depesche, der ved Telegraphen er kommet til Paris, lyder udtogsviis saaledes. J Begyndelsen stødte Hæren paa sin Marsch fra Bona ikke paa mindste hindringer. Store Hjorder af Øxne, Faar og Gjeder græssede uforstyrrede omkring den. Agerdyrkerne nærmede sig den tillidsfuld og fortsatte deres Arbeide. Defileet ved Rackel Ayba passeredes uden Vanskelighed; der erfarede de Franske, at Achmet Bey havde forladt Konstantine med sine Koner og Skatte. Ved Soma Kl. 5 om Aftenen blev Hæren overfaldet af Regn, Jslag og Slud. Dette Veir, der varede hele Natten, var dræbende for mange Soldater, og gjorde Tusinder udygtige til Kampen. Den 21de Novbr. kom Hæren i en Afstand af 3 Lieues fra Konstantine med Staden for Øje til en Bæk, som ved den vedholdende Regn var steget langt over sine Bredder, denne maatte Soldaterne vade over under uafbrudt Snefog, skjøndt Vandet, gik over Beltet. En Arm af Floden Tumel frembød en Lieue længere hen samme Vanskeligheder. Dette formerede Sygeligheden og Afmagten i Hæren saaledes, at der af 7000 kun vare 4000 Stridsdygtige. En Del af Bagagen med Halvdelen af Provianten maatte lades tilbage paa Sletten Mansura, da Veiene næsten vare ufremkommelige, og blev Udplyndret af de Soldater selv, som vare ladte tilbage for at bevogte den. Ved Ankomsten for Byen vare alle meere eller mindre udmattede af det frygtelige Veir; Alle vare bedækkede med Sne, og Vognene sank ned i Dyndet. En Del Kabyler, som vare komne ind i Byen, forsvarede denne mod Beboernes Villie. Den anden Dag efter Ankomsten aabnedes en levende Kanon-Jld mod Porten Kantara, denne blev ogsaa Dagen efter indskudt, men ikke fuldstændig. Sapeurerne og Grenadeer=Kompagnierne bleve nu kommanderede frem imod den, for saaledes at trænge ind i Byen; men Forsøget mislykkedes, og da Levnetsmidlerne vare opbrugte, maatte Hæren tænke paa Tilbagetoget. Dette skete i god Ot den, uden at Fjenden synderlig forfulgte Hæren, Soldaterne har, skjøndt udmattede af Sygdom, opført sig mynsterværdigt. Alle Kanoner ere lykkeligen bragte tilbage, og en stærk Garnison, bestaaende især af indfødte Tropper, ladt tilbage i Guelma. Hertugen af Nemours befinder sig overmaade vel. Bladene gjøre naturligviis mange Anmærkninger ved denne Beretning. Latterligt er det vistnok, at Soldaternes Opførsel, kaldes mynsterværdigt, naar der kort foran er fortalt, at de plyndrede Armeens egen Bagage. De libetale Blade skyde naturligvis Skylden paa Ministrene, og man mente ogsaa, at flere af dem som Følge heraf maatte træde ud af Ministeriet. De ministerielle Blade derimod tilskrive Marschallen hele Skylden, da han havde erklæret at ville staa inde for et lykkeligt Udfald, at Aarstiden var meget gunstig, og han havde Tropper nok; man bebreidet ham fremdeles, at han ikke har ladet Tettainet tecognoscere, for at erfare, om Regnen ikke havde gjort Floderne upassable; at han ikke førte Bro Equipage med sig, o. s. v. - Sagen mod de to formeentlige Kongemordere Oursel og Fontelle har nu opklaret sig paa den mest overraskende Maade. Disse Herrer have nemlig i det sidste Møde for Retten tilbagekaldt alle deres tidligere Tilstaaelser og erklæret, at de aldrig havde havt i Sinde at dræbe Kongen. Denne Erklæring vilde vel ikke have hjulpet dem stort, hvis de ikke fyldestgiørende havde kunnet bevise, at de anonyme Breve, hvori Regjeringen advaredes mod Attentater i Julidagene, og ligeledes de, hvori de Anklagede bleve angivne, vare forfattede og vedkommende Auctoritet tilstillede af dem selv. Da der ingen andre Jndicier var mod dem, maatte Jutyen frikiende dem, de bleve strax løsladte. De fortalte, at de ikke havde kunne nægte sig den Spog, at benytte sig af Regjeringens evige Frygtsomhed, og føre den dygtigt og ved Næsen. Dette var ogsaa over Forventning lykkedes dem. For deres Skyld var National-Gardens Mynstring og Dagens øvrige Festligheder blevet afbestilt, da de altsaa havde opnaaet deres Hensigt og gjort deres Navne bekjendt, saa havde de ingen Grund til at skjule Sagens sande Sammenhæng længere. Man vil vist ikke finde det Ønske illiberalt, at Retten havde betænkt disse Spøgedoktere paa en saadan Maade, at Lysten til en slig fræk, al god Orden skamløst haanende Spøg for Fremtiden var forgaaet dem. - Krigsrets=Dommen over Oprørerne i Vendome er faldet. Hovedmanden Brujant er dømt til Døden, ligeledes en Husar Thierry, der er undveget, 2 Husarer ere dømte til 5 Aars Fæstningsstraf. De andre Anklagede ere frikjendte.