JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Ved Opførelsen af Overgen Palmira i Wien tog en af Skuespillerne Anledning af et Sted i første Akt at sige de Ord: "vi haabe, at de 3 forenede Fyrster snart ville overvælde det græsselige Uhyre." Ved disse Ord vendte Publikum sig pludselig mod Kongen af Preusens Loge, som selv var tilstæde, og nu havde bifaldsklappen fast ingen Ende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Engellands aarlige Subsidier til Fastlandsmag. terne skal foreløbig være bestemt til 9 Millioner Pd. St. Skatkammer=Kantsleren vil undgaae et Laan, ved at udgive 18 Millioner i Skatkammerbeviser, som for det Første skal stilles til Regieringens Desposition. Tillige har Skatkammerkantsleren forkyndt Underhuset, at han agter at for slaae Jndkomstskartens Fornyelse - hvor forhavt den endog er. Ti Baschir-Regimenter var indtil Midten af Febr. gangne giennem det Orenburgske Gouvernement, paa Hiemveien, nu ere de atter paa Veien til Cutopa, uden at have seet deres Fødestavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Jfølge Beretninger fra Jamaica har hele Peru erklæret sig for Jnsurgenterne, hvis Armer stod kun nogle Mile fra Lima.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
J Slagelse Avis læses følgende moersomme Sprog bemærkninger. Dame af Dama, et Daadyr, hvilket efter Bomares Beskrivelse er en spæd og tam Dyreart; men der gjerne slaaes meget og haardnakket indbyrdes, fordi de ikke ville unde hinanden det Sted, de staae paa. Criticus skulde egentlig hedde Creticus af Creta, Kride, En, der oversmører skikkelige Folks Dørre og Vægge med det Krimstram af Kridt, som man seer saa mange Steder; altsaa egentlig ere Kridt smører. Comedie kommer af con sammen og ed jeg æder, Thalias aandelige Ædehuus eller Spiseqvarteer. hvor Folk regelmæssig forsamle sig for at faae de Opkogninger og Vandsaucer, som Spiseseddelen den Aften byder dem at æde. Saga kommer af det tydske og jydske, nemlig faae siger, og at jeg, fordi det ofte gaaer i det nendelige og kiedsommelige, ligesom visse Folks Fortællinger, der i hvert Øieblik komme med et: sig et jeg. Kandidat (oprindeligen: Kandidat) kommer af : kan og dit og dat. En, der kan dit og dat af skrevne Forelæsninger og ingen Ting heel. Præceptor, Lærer, kommer af præ forud og capio tager, En, der jevnlig maae tage sin liden) Løn op forud for ikke at sulte ihiel. Regiment kommer af rer, Konge og in mente, i Tankerne, en af den Art af Ting, som drage, mange Kongers særdeles Opmærksomhed til sig. Magister, Derivationen af magis ter bibit han drikker meer end 3 Gange er bekiendt; det kan og betyde En, der har mere end de 3 Examina: Artium, Philosophicum, og Embeds rammen. Rimeligere deriveres det af Magen og Jster, Mavefedt fordi Magisterne fordum gjerne vare fede, trivelige Folk, i vore Dage maae det tages i den modsatte, Betydning, eftersom de nu for det meste ere magre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Professorat og Professor af pro for og sessis trætte, fordi et godt Professorat har været en Hvile for de Trætte, i vore Dage, da Alting er magert, maa det ogsaa tages i en modsat Betydning. Konsert skulde hede Kunsert, skun, kuns og en Ert, noget der knap duer for en Et.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
J Kallundborg ere i denne Tid adskillige Personer, under Tiltale for begaaet Kirkeran, da de i de aabne Begravelser høre optrude adskillige Liigkister og plyndret Ligene, m.m. Forbrydelsen opdagedes der nogle fattige Folk falbydes adskillig I Kallundborg ere i denne Tid adskillige Personer i under Tiltale for begaaet Kirkeran, da de i de aabne Begravelser hars opklude adskillige Ligkister og plyndret Ligene, m.m. Forbrydelsen opdagedes det ved, at der af nogle fattige Folk falbødes adskillig Pynt, syet af meget fiint Linned, som var taget der. Ved de fra Øvrighedens Side i denne Anledning anstillede Undersøgelser i de aabne Begravelser, har Man ellers ved at aabne en Kiste, som var indsat der for en 50 Aar siden, atter gjort den sørgelige og afstræda det i Kisten havde forandret sin Stilling!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Paa et Lyststed ved Khvn, er ved natligt Jndbrud bortstiaalen et heelt Skab som stod paa en Divan, hvori foruden andre kostbare Ting fandtes et betydeligt Forraad af Liqveurer og Rom, og foruden dette vel en halvsnees forskiellige Dameklædninger. Forgiæves er endnu lovet for Opdagelsen 100 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
J Marito vedbliver Kigbosten, og som et virkelig Særsyn angriber den i Aar ikke allene Børn, men endog gamle og voxne Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Den af ordineret Katechet ved Garnisonskirken, Hr. N. C. Østrup opfundne Spinderok med tvende Hjul, er fra 1ste til 24de Mai at faae at see hos ham i hans Bolig i Sølvgadens Kaserneskole. Jngen egen Fordeel, men blot Nytten ei allene for Enkelte, men ogsaa for Staten i det Hele har formaaet ham til at henvende Opmærksomheden paa dette Slags Rokke, da en god Spinder i een Dag, beregnet til 15 a 16 Timer, kan paa en saadan Rok spinde et Pund Garn, til en Fiinhed af 24 Fed, eller en Traadlængde af 10,080 Alen, hvilket ved Øvelsen kan bringes endnu høiere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Endvidere er Leipmann Danziger og Abraham Danziger, begge bekiendte Handelshuse i Hamborg, falle ret med omtrent 150,000 Mk. Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Den navnkundige Søren Jensen fra Flensted i Aarhuus Amt, som curerer for Dophed, opholder sig i denne Tid i Odense. De Vidnesbyrd han har af troeværdige betydelige Mænd som han har helbredet for Døvhed, bevise at han, naar han bliver ved det Fag han anvender sin Kunst i, er ingen Qvaksalver, og hans simple Fremgangsmaade ved sit ærlige Udvortes, der ikke skiuler den bondefødte Mand, røber ikke mindste Spor af Charlatannerie. Hans Videnskab grunder sig paa practiske Erfaringer. Han er saa ærlig at sige det strax, naar han ikke kan hielpe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Anmeldte Døde i norske Aviser: Frue Kammerherinde Rosenkrantz og Stadsmægler Jacobsen, begge i Christiania; Frue Arttander og Maanedlieutnant Charisius begge ved Christiania; Kiøbmand Samling, i Tønsberg; J. P. Rasmussen, Foged over Hedemarkens Fogderie, Kiøbmand Føyen i Frederiksstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Regimentsqvarteermester F. W. Butholin og Frø i ken C. M. Cold blev den 20de April ægtevi de paa Frederiksberg, og samme Dag Hr. Capitain v. Brinhoff, Ridd. af Dannebr. og Jfr. Bonde fra Svendborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Krigsraad A. A. Sager med Frue og Barn. Kiøbm. Welling, Handelsbet. J. Friis, Skibsbygmester C. Ny mann, Handelsbet. C. Knap. Fra Kallundborg til Aarhuus. Cand. Theol. H. Engerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Døbte. Den 30te lod Consumtionsbetient. M. Asferg døde en Datter Caroline Kristine; Fadd. Mad. Scheibye og Jfr. S. Bech, Kirkeværger Falling, Contra Madsen, Kiøbm. W. Tomsen og Fuldmægtig Poulsen. Den 4de Mai, Tømmermester N. Poulsen en San Hans Jørgen; Fadd. Jfr. Schandorph og Jfr. Funch, Muur mesterne Giød og Liisberg, Snedker Mejer og J. Preis. de nærende 3 a 4 a 2823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Bekiendtgiørelser. En rund Guldbrystnaal, hvori en Forgietmiger og Ordet: Din, samt 3 Par Glasørenringe, alt i en liden Æske, er sin Eier frastiaalet. For Opdagelsen heraf udloves en Douceur hos Madame Jordan paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Efteret Randers Amtshuusholdnings Selskab i et Par Aar bar ved Tidsomstændighederne seet sin Virksomhed standset, har Selskabets Formand og Bestyrer atter den Glæde at kunne indbyde til en Forsamling paa Randers Raadhuus Onsdagen den 17de Mai Kl. 2 om Eftermiddagen. Ved denne Samling ønsker man at saa mange som mueligt at Selskabets Medlemmer ville behage at møde. Tillige modtages til den Tid Præmienskninger for de Prisopgaver, for hvilke Præmier er udsatte. Randers, den 3die Mai 1819. Efter Ordre Willadsen, som Selskabets Sekretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Skipper J. Harboe agter om tre a fire Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Pas agerer. ageren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Om nogle Dage agter Skipper N. Falslev at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Formedelst anden Bestemmelse, er min iboende Gaard No. 40 paa Skolegaden, underhaanden at faae tilkiøbs, Gaarden bestaaer af 11 Fag te Etage Grundmuur Forbygning med Port, indrettet til Værelser med Kielder underet Sidehuus, to Etage, af Bindingsværk, indrettet til Kamre, Kiøkken og Bryggers, et nyt Baghuus, to Etage af Bindingsværk, indrettet til Pakkamre, Stald og Foderteft; 3 Fag en Etage Bindingsværk til Vognhuus, 2 Fag, en Etage Fielhuus til Brænde, og 2 Fag to Etage Binlingsværk til Sand og sønsehuus, godt Pompevand i Garden, samt en betydelig Frugt auge og en Kiøkken holge. 10000 Rbdlr. N. V. kan om forlanges, af Kiøbesummen til Afortaling i nogle Aar i Gaarden blive staaende. Aarhuus, den 5te Mai 1815. Krey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Gaaden No. 295 paa denne Byes Rosensgadebestaade af 11 Fag 2 Etage til Gaden, med Port og en 4 Fag god tør Kiolder; 11 Fag 2 Etage Sidehuus; 11 Fag Baghuus 1 Etage, og 4 Fag Halvtag; god Gaardsrum, godt Pompevand, og en circa 1300 Alen stor Hauge, kan paa gode Vilkaar underhaanden faaes tilkiøbs af Skolelærer Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Paa Allinggaard kan til anstundende Sommer paa billige Vilkaar faaes Græsning til 100 Stkr. Stude. Man henvender sig behagel. til Eieren. H. L. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Formedelst Forandring af Bopæl ladet undertegne nede ved offentlig Auction bortsælge paa Julianeholm, Mandagen den 8de Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet nogle Arbeidsbeste og Køer, endeel Vogntømmer og Bødkertræe af Eeg, samt noget For- og Egetømmer, endeel tørre Fyr, Ege Birke= og Var planker og Fiel, et Steenhugger Redskab, noget Bohave af Sengeklæder med mere, foruden endeel GaardsRedskaber. I. L. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Tirsdagen d. 9de dennes om Formiddagen Kl. 10 bliver i Ebbeltoft, ved Auktion bortsolgt circa 550 Td. Havre. Alstedgaard, beliggende 3 Miil fra Bersens og Mile fra Veile i en frugthar og behagelig Egn, agter jeg ved offentlig Auktion Torsdagen den 11 Mai om Formiddagen Kl. 10 at bortsælge. Gaardens i samlede Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., er med det kongl. Rentekammers Tilladelse udsat i 6 Parceller, hvoraf Hovedparcellen beholder 100 Tdr. Land geometrisk Maal. Endvidere harer eit sk. - gode Engparceller af Stougaards fri Hovedgaardstaxt, med Hartkorn 1 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., Opraabt af disse Eiendomme skeer først parcelviis, dernæst samlet. Gaardens Bygninger ere indrette de til en Familie uden for Bondestanden, og ere alle velvedligeholdte. Den har gode og frugtbare Jorder, der betydelig kan forbedres ved Mergel, som overalt findes paa Marken. Den nedlagte Sæd er 14 Tdr. Rug, 6 Skpr. Vinterhvede og 50 Tdr. Havre. Af Bog kan i dette Foraar saaes 30 Tdr. og af Boghvede 4 Tdr. Alt i merglet og godt tildannet Jord. Paa Gaardens Mark er beliggende en Skov, der har Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/5 Alb., og kan tilligemed Tørvemosen afgive overflødig Jldebrændsel. Gaarden, kan tiltrædes strax, og opraabes i Rigsbankpenge, Navneværdie. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme bortsælges er fra den 8de næste Maaned at erfare hos Hr. Krigsassessor Secher til Marienborg ved Horsens, og her paa Gaarden. - Naar Auctionen over disse Eiendomme, som afholdes her paa Gaarden, er tilendebragt bliver samme Dag bortsolgt Heste, Kiøer, Faar af spansk Race, Vogne, Plouge, Harver, saavelsom endeel Jndboe. - Skulde Eiendommen underhaanden blive bortsolgt, skal det betimelig blive bekiendtgjort, Alstedgaard, den 27de April 1815. Langermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Orsdagen den 17de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver, efter Eierens Begiæring, ved offentlig Auktion bortsolgt 29 Stkr. Rhinske Møllestene af forskiellig Nummer og Størrelse, nemlig fra 43 Tommers Bredde og 10 1/2 Tommers Tykkelse til 58 Tommers Bredde og 16 Tommers Tykkelse, 24 Stkr. Rhinske Qværnstene ligeledes fra 25 Tomm. Bredde og 3 Tomm. Tykkelse til 33 1/2 Tomm. Bredde og 6 1/2 Tomm. Tykkelse, efter de Conditioner, som ved Auktionen, der afholdes ved Aaen hvor Stenene ligge, skulle vorde bekiendtgjorte. Horsens den 25de April 1819. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Formedelst Giftermaal, er en Husholderplads ledig enten strax eller til første Nov. d. A. paa en Herregaard i Nærheden af Grenaae. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Logie og Kost for en Skolediscipel kan faaes for Betaling i et anstændigt Huus. Adressekontoiret anviser Udi Drammelstrup Bye, Fausing Sogn, Sønder-Hald Herred, Randers Amt, Estrup Gods, er Huusmand Rasmus Møller og Hustrue Maren Rasmusdatter ved Døden afgaaet, og deres efterladte Boe, taget under Behandling til videre paafølgende Skifte og Deeling imellem deres Arvinger, saaledes som Lo venne og det mellem dem oprettede Testamente, Konge nor Registerings Forretningen sidste 24de April blev anmeldt som Arvinger. A. Efter den afdøde Rasmus Møller. 1) en heel Broder Anders Andersen, død og efterladt sig følgende Børn: d) en Datter Mette Christensdatter, gift med Sognefoged og Gaardmand Palle Pedersen Auning. b) en Dito Maren Andersdatter, gift med Beels mand Poul Sørensen i Auning. c) en Dito Ane Marie Andersdatter, gift med Peder Rasmussen, Jndsidder i Taarup. b) en Dito Nelle Marie Andersdatter, hiemme hos Stedfader en Frands Sørensen i Auning. e) Bodil Catrine Andersdatter, 17 Aar, opholder sig hos fornævnte. f) en Søn Andets Andersen, 14 Aar, opholder sig sammesteds. 2) en Heelsoster Kiersten Andersdatter, Enke efter afdøde Gaardmand Mogen Rasmussen i Bøien. 3) en Halvsøster Maren Rasmusdatter, gift med Gaardmand Jens Mathiesen i Taarup, død og efterladt sig en Søn Rasmus Jensen, ogsaa død i og efterladt sig: Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. a) en Søn Jens Rasmussen, 18 Aar. b) en Ditto Peder Rasmussen, 16 Aar. c) en Datter Ane Catrine Rasmusdatter, 14 A.d) en Ditto Maren Rasmusdatter, 12 Aar. e) en Ditto Else Kirstine Rasmusdatter, 10 Aar. Alle hos Gaardmand Jens Elkier i Taarup, der er gift med deres Moder. B. Den afdøde Kones Maren Rasmusdatters Arvinger. 1) En Heelbroder Christen Rasmussen, Huusfæster i Liltved, død og efterladt sig en Datter Giertrud Christensdatter, gift med GaardfæsteJens Andersen i Liltved. 2) en Dito Jens Rasmussen, død og efterladt sig, a) en Søn Rasmus Jensen, Huusmand i Li Siørup. b) en Datter Ane Jensdatter, gift med Gaarmand Jens Jensen i Hevring. c) en Dito Giertrud Jensdatter, gift med Gaard mand Christen Knudsen i Holbek. 3) en Dito Peder Rasmussen, Skovfoged og boende i Aaderbekhuset i Udbyeneder Sogn i Rander, Amt. 4) en Heelsøster Ane Marie Rasmusdatter, gift Wrennes Sogn og Bye i Mols Herred, død og efterladt sig a) en Datter Mette Jensdatter, gift, men med hvem videg ikke. b) en Dito Ane Jensdatter, gift, men med hver vides ikke. 5) en Dito Lofte Rasmusdatter, Jndsidder hos Gaardmand Knud Rasmussen i Ørsted. Hvilke samtlige Arvinger og om flere maatte være herved indkaldes i Følge Plakaten den 26de October, 1792 med 12 Ugers Varsel. Saa indkaldes ogsaa herved samtlige Creditoret som have Fordring i Boede første for at legitimere deres Arveret og de sidste for at anmelde og beviisliggiøre deres paa Boe havende Krav. Skiftet vorder foretaget her paa Estrux Skriverstue 6te og 12te Ugersdagen, som er den 5 Juni og den 17de Juli 1815. Estrup, den 28de April 1815. J. N. Borum. Forvalter ved Stamhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Mit iboende Sted, under No. 166 i Dynkarken, underhaanden at faae tilkjøbs. Peder Hast. underhaanden at faae tilkjøbs. Peder Hast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-06
Strømpevæver H. Stoudt, som om faa Dage ankommer til Hammel, ønsker sig Uldgarn til Forarbeid, ning for billig Betaling. Garnet modtages indtil hans Ankomst, og tilsvares af Tommesen. Frysenborg 2 Mai 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
No. 56. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene i dende. Adresse=Contoir. med Brevposterne. som forsendes. den 9de Maj. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Krigen i Jtalien. Fra Rovigo skrives under 17de April: "Jfølge sikere Efterretninger have Engellænderne, i Forbindelse med Sicilianerne landet paa de neapolitanske Kyster, og ere indrykkede i dette for Tropper saa aldeles blottede Gebeet. De have bemægtiget sig Hovedstaden, selv og rykke i Jilmarscher frem mod Neapolitanerne, der ilsomst trække sig tilbage. Dronningen af Neapel er flygtet til Ankona. Man haaber, at den fiendtlige Armee uden Redning er tabt, da den paa alle Sider i omringes af østerrigske Tropper. General Stahrem, berg, der er indrykket i Bologna, har forenet sig i med General Eckhardt, og er, 12000 Md. stærk, trængt frem over Bologna. Oberstlieutn. Mohr har i en Fægtning gjort 1200 Fanger og kastet Fienden. Det hedder endvidere, at Østerrigerne skulle være rykkede ind i Rom. Derimod havde man i Wien, selv, et Rygte, at Massena skulde være brudt ind i Jtalien med en fransk Armee til Kongen af Neapels Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Jfølge Efterretninger fra Triest af 21de April var en neapolitansk Gesandt sammesteds indtruffen, og forlangte at passere til Wien med vigtige Depescher, som han den 18de havde erholdt i Ankona af Ministeren for de udenlandske Anliggender for at afgive til det neapolitanske Gesandtskab i Wien. Men Giennemreisen blev Gesandten ikke tilladt og næste Dag, maatte han tiltræde Tilbagereisen med uforrettet Sag, - Det synes, ifølge dennes Ytringer, som om Kong Joachim efter at være slaaet paa alle Punkter, og nu havde erholdt Sikkerhed om, at Jtalienerne ikke ønske den dem tilbudne Frihed under hans Steptir, finder sig befalet til at lade den af ham tagne offensive Fremgangsmaade betragte som en blot Feiltagelse. Men slig en Feiltagelse, siger en Wiener Skrivelse, vil komme den gode Konge dyrt at staae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Fiendtlighederne paa den franske Grændse, ere begyndte mellem Preuserne og Franskmændene. Den 25de April om Aftenen forefaldt en Forpostfægtning ved Falmignoul mellem de preusiske Landsedragere og et Detaschement fransk Jnfanterie. De sidste tabte 4 Dræbte og 15 Saarede. De Franske trak sig tilbage til Givet, to Lieues fra Kamppladsen. - Spanske Tropper skulde være rykkede fremover Grændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Frankrige. Den nye Konstitution eller Tillægsakt til de forrige, er nu at læse i Moniteuren, saaledes som den skal forelægges til frie og høitidelig Antagelse af alle Borgere over hele Frankrige. I Jndledningen dertil siger Napoleon, at han i sin forrige femtenaarige Regiering havde søgt at fuldkommengiøre Rigets konstitutionelle Tarv og Ønsker, hvortil de indhentede Erfaringer benyttedes : at hans Øiemeed dengang var at danne et stort europæisk Føderativ=System, som han troede passende med Aarhundredets Tidsaand og Civilisationens Fremskridt. Men for at give denne al mulig Fasthed og Udstrækning maatte adskillige indvortes Indretninger opsættes som sigtede til at beskytte Borgernes Frihed. For Fremtiden, hedder det endvidere, gaaer nu vor eneste Hensigt ud paa at befordre Frankriges Vel og grundfæste den offentlige Frihed, hvorved adskillige vigtige Modifikationer i de Konstitutionsakter ere fundne nødvendige. Desaarsag have vi beholdt det Gode og Nyttige som Erfaringen har stadfæstet, men derhos indrettet det Hele efter Nationens Tarv og Ønsker, og efter den Fredstilstand vi ønske at vedligeholde med Curopa. Vi forelægge saaledes Nationen en Række af Anordninger som skal fuldende de konstitutionelle Acter, betrygge Borgernes Rettigheder, give det repræsentative System sin fulde Udstrækning, med eet Ord at bringe den offentlige Friheds og Sikkerheds høieste Punkt i Forening med den fornødne Magts Concentrering, og at forskaffe det franske Folk Uafhængighed af Udlandet og vor Krones Værdighed Agtelse. - Nr. følge Tillægsartiklerne, hvoraf følgende ere de væsentligste. Den lovgivende Magt udøves af Keiseren og tvende Kamre, nemlig Pairernes Kammer, hvis Medlemmer udnævnes af Keiseren, og Repræsentanternes Kammer, som vælges af Folket. - Pairsværdigheden er arvelig paa den førstefødte Søn, og deres Antal uindskrænket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
- Alle Medlemmer af den keiserlige Familie ere Pairs og have Stemmeret med deres 20de Aar. - Rigskantsleren har Forsædet i Pairernes Kammer. - Medlemmernes Antal i Repræsentanternes Kammer er 629. De maae i det mindste være 25 Aar gamle. Dette Kammer fornyes hver femte Aar. - Pairerne ere begge Kamres Dømme re i alle Tilfælde. - Begge Kamres Forsamlinger ere offentlige. - Keiseren kan prorogere og opløse Repræsentanternes Kammer. - Jntet Paalæg eller Laan, ingen Udskrivning til Armeen og intet Gebeets Borttuskning kan finde Sted end ifølge Loven. - Ministrene ere ansvarlige; de kunne anklages af Repræsentant=Kammeret og dømmes af Pairernes Kamme. Det samme er Tilfældet med Kommandan ter til Lands og Vands naar de blive beskyldte for at have kom promitteret Nationens Sikkerhed og Hæder. - Keiseren udnævner alle Dømmere paa Livstid. Enhver Borger har Re til at lade sine Tanker trykke og offentliggiøre efter en foregaaende Censur. - Petitionsretten sikres alle Borgere. Det franske Folk erktærer, at det ved sine Fuldmagters Overdragelse paa ingen Maade er villig til at foreslaae eller tildeele Rettighed af den bourbønske Slægts Gienindsætte see paa den franske Trone, selv ved det keiserlige Dynasties, Ophør ligesaalidet som nogensinde at tillade den gamle Frudal=Adels Gensprettelse. Folket overdrager Regieringen, Kamrene og Borgerne ethvert Forslag i bemeldte Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Denne nye Konstitution skal den 26de Maj forelægges Folkeforsamlingen paa Maypladsen i Paris. Efter Konstitutionens Promulgering aflægger Napolon sin Eed til Folket, Nationalgarden og Linietropperne skulle paa denne Folkefest tildeeles Ørne. Moniteuren mener at Engelland vil holde sig neutral; andre Pariser Blade endog lade 3 Hotels i London demolere hvis Eiere have stemt for Krigen; ogsaa Lord Castlereagt skal have været i stor Livsfare. - Prinds Berthiers Godser ere blevne seqvestrerede. - Napoleon forventedes i Lille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Rustninger og Troppemarscher,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Endnu have Monarkerne ikke forladt Wien, men snart vil det gaae for sig. J Heilbronn var alt istand til deres Modtagelse. Keiser Frantz's Feldt Eqvipage er allerede passeret gjennem Regensborg, 14000 Russer hørende til General Woronzows Korps vare gaaede gjennem Breslau. Dem følge i stor Mængde andre russiske Tropper fra Polen; alle Landeveie fra Litthauen og Volhynien vrimler af Soldater. Det hedder, at der ogsaa vil optræde Russer i Jtatien. Den 20de afreiste F. M. Barclay de Tolly, fra Warschau til Hæren og den 21de afgik sammesteds fra Keiser Alexanders Feldteqvipage af Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
Alle underveis værende preusiske Tropper har faaet Ordre til at ile fremad i forceerte Marscher. Langs hele Rhinlinien er oprettet Telegrafer. – J Engelland vedvarer Troppeindskibningen uophørlig. Det engelske Kavallerie i Nederlandene skal bringes til 20,000 Mand. Artilleriet talte allerede 500 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-09
J Falmouth samles Transportskibe for at føre 10,000 Portugisere til Belgien. J Kanalen, skal en Observationsflaade krydse under Admiral Keith. Sidney Smith erholder en vigtig Kommando paa Schelden. Ved Ostende er atter ankommet en engelsk Transportflaade af 200 Seilere, hvorpaa en Deel af de royalistiske Tropper befinde sig som indskibede sig fra det sydlige Frankrige. - Prindsregenten af Engelland er bleven udnævnt til Feldtmarskal i den østerrigske Armee og Prinds Gustav af Sverrig er traadt i russisk Krigstieneste. - De tre Hansestæder have 3000 Mand at stille i Feldten, Keiserinde Marie Louise.