JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Aalborg. Onsdagen den 16 October var det en sand Nationalfest og Glædesdag for Aalborg, da det med saa megen Flid og Smag forfærdigede Æreminde over vor uforglemmelige Adam Ludvig v. Moltke, General og Ridder af Elefanten, i Alleen ved Frederikskilde var opreist og blev indviet ved en særdeles pessende og kraftfuld Tale af S. T. Hr. Etatsraad Hornsyld, der saa varmt kaldte den Forevigedes Fortjenester, af Byen og i Særdeleshed af det Sted, hvor Mindet blev sat, i taknemmelig Erindring, og tillige tolkede, hvad alle Tilstædeværende følte, og hvad den største Deel af de Formuende til dette Æmnes Udførelse havde givet saa umiskjendelige Prøver paa; hvorved og Hædersmændene, den forevigede Etatsraad og Dannebrogsridder Qvist, S. T. Hr. Pastor Henneberg, Hr. Etatsraad Kiellerup, og Kirkeværger og Dannebrogsmand, Schiellerup, der som Medbestyrere af Anlægget ved Frederikskilde have gjort sig fortjent, med varm Tak bleve erindrede. Hs. Excell. Hr. Geheime-Conferentsraad og Stiftbefalingsmand F.v. Moltke med elskte Gemalinde, hvis Fødselsdag just indtraf, og som i en saa lang Række af Aar har været denne Byes Ziir, og gjort sig saa fortjent til Almeenagtelse og Kjærlighed, tilligemed den øvrige tilstædeværende Familie, beærede Høitideligheden med Deres Nærværelse, og vare omringede af en indbuden talrig Forsamling af den her indqvarterede 2det Jydske Jnfanterie-Regiments 2den Bataillons Officierer, Byens Embedsmænd og Borgere, hvilke Alle Hs. Excell. Hr. Stiftsbefalingsmanden paa hans afdøde Broders og Familiens Vegne førende bevidnede sin Tak for et saa udmærket Beviis paa Deres Agtelse og hengivenhed. - Stenene til Mindet var offererede af Kiøbmand Hr. Christen Sødring; det er forfærdiget af Byens Billedhugger Hr. Borregaard, efter en af vor talentfulde Konstner Hr. Blikkenslager Meyer udkastet Tegning og Model, og under hans og Hr. Kirkeværger og Dannebrogsmand Schiellerup i Forening med foranførte 3de nuværende Bestyrere af Anlægget ved Frederikskilde Bestyrelse og Opsyn. Paa Pyramiden, der hviler paa 4 store Metalkugler, er paa en aflang fiirkantet Metalplade med store fritstaaende Metal-Bogstaver anbragt: ADAM LUDVI MOLTE HELLIGET Ar MEDBORGERE MDCCCXVI. Forneden paa samme er en tyk støbt Metalplade med antik Armatur og i en Nitsche paa Basis af Støtten en meget stor støbt Metalvase indsat, saa at det Hele er en sand Ziir for Byen paa den almeenyndede Spadseregang til Anlægget ved Kilden. Efter Talen blev samtlige Jndbudne beværtede med en der paa Stedet foranstaltet Collation, hvis Nydelse blev forhøiet ved det just indfaldne herlige og behagelige Soelskinsveir, hvorpaa den hele talrige Forsamling skiltes ad med det eenstemmige Ønske: Held hver Hædermand, som ved ædelt Daad gavner og glæder hans Samtidige; Hans Navn uddøer ikke, thi Efterslægten vil med Taknemmelighed erindre sig det. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Kjøbenhavns Børs den 25 October. Cours. Hamb. 2 M. 692, a vista 700. Amsterdam 2 M. 636, a vista . . London 2 M. 31 1/2 Rbdlr. Spec. 700. - Specier solgtes til 42 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 78 a 79. Norske Sedler 33 a 34. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Nyeste. Skilderie af Kjødeniavn. 20 Ros MaagaaTrettende Aargang. No. 87. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 October 1816. Gevinsten i Lotteriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Fra Hr. Prof. J. F. Clemens's Haand ere nyligen blevne færdige 6 Tableauer i stor Median qvart, efter Hr. C. W. Eckersbergs Original malerier. Det er et moralsk Gallerie, der viser paa den beskueligste Maade, hvorledes en pludselig Overgang, fra den lykkelige Middelmaadighed til Rigdom, bringer en arbeidsom og lykkelig Familie til Elendighed og Skjændsel. - I. Tablenu med Underskrift: den lykkelige Middelmaadighed - Arbeidsomhed og Samdrægtighed, vedligeholde den huuslige Lykke. - Vi see her en fattig Skomager, der lader sit spæde Barn dansee paa Armen og bag hans Stoel staaer den glade Moder, holdende den ene Haand paa hans Skulder, og gribende med den anden, Gluttins lille Haand. Begges Glæde speiler sig i den Huldes uskyldige Aasyn. Møblerne i Værelset og hele Familiens Paaklædning vidner om en anstændig Nøisomhed. Paa Væggen hænger Linned til at tørres for Barnet, som er dette tarvelige Ægtepars største Rigdom, og et stort anskaaret Brød og et Fad med Mad paa det dækkede Bord, siger os ved første Øiekast, at man her ikke mangler, hvad den retskafne Mand aldrig forgjeves beder om: "det daglige Brød." Under den store Bilægger ligger fuldt op af Brænde, der noksom tilkjendegiver, at man her heller ikke fryser. - II. Tableau. Lotteriesedlen. Det lykkelige Par lader sig forlede af den tiltrækkende Gevinst, og den uheldige Seddel er kjøbt. - Skomageren er i fuld Virksomhed ved sit Værkstedsbord, og under Stolen og Bordet ligger Arbeide nok, der uden Tvivl skal til bestemt Tid være færdigt. Men ligesom Eva engang forførte Adam til at spise den forbudne Frugt, seer man her Konen overtale Manden til at kjøbe Lotteriesedlen, der præsenteres af en gammel Qvinde, mueligen hans Svigermoder. Den arbeidsomme Skomager modsætter sig sin Kones Overtalelser, og Udtrykket i hans Ansigt synes at sige: "jeg er tilfreds med hvad jeg har, og vil ikke gjøre min Lykke i Lotteriet." Men Konens Kiertegn og søde Ord seire. Sedlen bliver kjøbt. Barnet leger paa Gulvet med sin Dukke, og aner i sin Uskyldighed ikke, at i dette Dieblik dets Forældres og dets egen tilkommende Skjebne afgjøres. - IIII. Tableau. Det store Lod. Lykken giver allerede den Arbeidsomme falske Venner, i det den overvælder ham med sine Gunstbevisninger. - Man seer Lotteriet trækkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Drengen med Bindet for Øinene har nyligen trukket Skomagerens store Lod, der i et Minut forvandler den fattige Professionist til en hovedriig Mand. Under Paukers og Trompeters Lyd, ere Tilskuerne indbyrdes færdige at myrde hverandre, for at faae en eneste Krumme af Lykkens store Julekage – det udkastede Numer, for hvis Tilbagelevering den lykkelige Finder faaer - to Mark a Belønning. Skomageren er ude af sig selv af Glæde, og en Ven af det Slags, der udklækkes, ligesom Maddiker, af Lykkens Soelstraaler, har allerede indfundet sig, for at dele med ham denne Glæde. Den falske Ven seer ud til at være en Person, der er vant til at komme paa dette Sted, for paa een Gang at faae af den blinde Fartunas Haand det, som han ikke har Lyst til at erhverve sig ved den langt sikkrere Flids og Arbeidsomheds Hjelp. - IV. Tableau. Overflødigheden. Forfængeligheden har gjort Ende paa Arbeidsomheden, og modtager Folk, som finde deres Fordeel ved Hyklerie. Det store Lod har nu forandret Skomagerens hele udvortes Stilling. Han har faaet sig prægtige Værelser, moderne Møbler, og baade han og hans Madame ere iførte ganske andre Klæder, efter nyeste Snit og Brug. Vel seer man igjennem begges hele Pli og Maade, at tee sig paa, Syelen og Spanremmen endnu tydeligen at fremskinne, men den Elegants, som Øiet her overalt møder, vidner noksom om, at der er foregaaet store Forandringer i Huset. Gulvet er belagt med et kostbart Gulvtæppe, Væggene herligen decorerede, og under Loftet hænger en smagfuld Cabinetslampe. Paa Divanbordet staaer en kostbar Theemaskine og fiint Theetøi. Skomageren og hans Kone modtage de indtrædende nye Venner, hvis Antal nu med hver Dag vil voxe. En moderne Jesper Snyltegjæst, med Hanekam, og stor preussisk Hat under Armen, pyntet og stram, er, med krumbøiet Ryg, i Form af en Aal, i Færd med at kysse Vertinden paa Haanden, og den tækkelige Skomagerkone, som paa No. 1 har indtaget og saa meget ved sin simple Dragt og sit naive Væsen, er her forvandlet til en stiv, affecteret Halvdame, hvis Adfærd og Stilling viser, at hun ikke veed, hvorledes hun skal tee sig i denne kostbare Paaklædning og i dette fornemme Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Ved Siden af den courtoiste Snyltegjæst sees En, som det lader, just ikke riig, Stands- og Rangsperson, med sin Frue, der tilsyneladende komme for at knytte Venskabsbaandet med Lykkens Kjæledægge; men i Grunden kun for at spise deres Mad, drikke deres Viin og vinde deres Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
J begges Ansigt læser man den fledske Spot over den fornemblevne Skomagerfamilies tvungne Væsen, og især over Skomagerkonens klodsede Maade, at række Cavalieren sin Haand til Kys. J Baggrunden er een af Mard's Sønner, i sin fulde Stads, sysselsat med Skomagerens lille Pige, der nu er bleven til en halvvoxen Tøs, og allerede meget godt forstaaer at coquettere. Mueligen troer han at kunne gjøre her sin Lykke ved et rigt Giftermaal. - V. Tableau. Aftagelse i Velstand. Ødselhed og Uvirksomhed have allerede Trang og Laster til Følge. Hvilken Forandring sporer man ikke her! De forrige brillante Værelser har man maattet ombytte med smaae, indknebne, maaskee paa tredie eller fjerde Etage i Adelgaden, eller Skolemesterlængden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
De prægtige Gulvtæpper, den smagfulde Cabinets lampe, de fine Mahognietræes Møbler ere forsvundne, og paradere nu maaskee hos een eller anden af Byens Marchandisere. Elendighed og Græmmelse have gjort Madamen gammel for Tiden; Fortvivlelse og Kummer staae malede i hendes fortrukne Ansigt, og hendes fattige Paaklædning viser, at Alting, lige fra de kostbare Ørenringe, indtil Guldkammen og Halsbaandet af ægte Perler, og de kostbare Armbaand, er udfeiet. Med Hændevrid modtager hun den beskjænkede og ravende Ægtemand, der, støttet med begge Arme om Livet, føres ind af en Matros, - den eneste Ven, der endnu levnedes ham - som i Haab om at faae en Drikkeskilling for Opbringelsen, har frelset ham fra den kaade Gadepøbels Hænder. Den unge, nu voxne Datter, er i Færd med at søge i en Sminkedaase, et Surrogat for Uskyldighedens visnede Roser, og den gamle Qvinde, som rækker hende det, er maaskee den samme, der, som en Slange i menneskelig Skikkelse, bragte den ulykkelig lykkelige Lotterieseddel. Skomagerens hele Udvortes røber, at han er physisk, moralsk, og oeconomisk ruineret. - VI. Tableau. Elendighed. Trang, som opstaaer af Lediggang, frembringer tilsidst Elendighed, og Skjændsel. - Familien er nu avanceret til et Loftskammer, hvor Usselheden viser sig i hele sin frygtelige Skikkelse. Den lykkelige Lotterie spiller har forladt Scenen - maaskee han i Peblingesøen har søgt alle fortvivlede Lastefuldes sidste Tilflugt - maaskee han i dette Øjeblik er Medlem af en Tyvebande. Sin Familie har han overladt til Elendighed og Skjændsel. Udtæret af Kummer, med Fortvivlelsens dybe Furer i Aasynet og vildt nedhængende Haar, see vi her Moderen sælge sin Datters Uskyldighed for nogle faa Daler, hvormed hun maaskee vil tilfredsstille sin Hunger, til en Libertin, der vil tømme Vellystens Bæger i Elendighedens og Fortvivlelsens Bolig. Han sidder allerede med Pigen paa Skjødet, og den solgte Ulykkeliges bedrøvede Træk formaae ei at tænde mindste Glimt af Medynk i Brystet af den Ryggesløse, der kun pønser paa den dyriske Begjerlig heds Tilfredsstillelse. Mueligen har han truffet sit Offer paa Gaden, hvor Nøden havde drevet hende ud, for paa Skjændselens Bane at søge Livets Ophold. Anmelderen behøver ikke at sige meere, end at disse sex Kobbere ere udførte af Konstneren med den Følelse og Sands for sin Originalers Skjønheder, som man er vant til at finde hos Ossians og Sokrates's berømte Fremstiller, hos den Mand, der har bidraget saa meget til at forevige Abildgaards og Juels Mesterværker. Det er skjønt og bifaldsværdigt, at en Mester, der har anvendt sit hele Liv, som Yngling og Mand, til den fædrenelandske Konsts Forherligelse, helliger dette hæderfulde Livs Aften til Sædelighedens befæstelse ved sin heldige Gravstik. - At Konstneren har benyttet en Gevinst i Lotteriet som Vehikel for disse moralske Skildringer, betager dem intet af deres Anvendelighed paa andre Gienstande for vore Dages Lykkefristere, som Speculationshandel og Caperie, hvorved saa mangen En har opsvinget sig til en Velstand, der gjorde ham saa svimmel, at han snart nedstyrtede fra Lykkens Chimbarossa i Elendighedens Charybdis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af Hs. Majestæts vor allernaadigste Dronnings, og Hs. Kgl. Hr. Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdag, var i Gaard. 28de) stor Parade; Livgarden til Fods trak op iStadsuniform, og med Tappenstregen om Aftenen fulgte, saavel fra Hovedvagten som alle Stadens Porte, en skjøn Janitscharmusik. Hele Dagen sprang Guldæblerne i Springvandet paa Gammeltorv, og alle Skibe i Havnene flagede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Den 26de d. M. døde Nicolaus Henrich, Matzmann, Sognepræst ved Frederiks tydske Kirke paa Christianshavn, Ridder af Dannebrogen, i en Alder af 51 Aar, hæderligen bekjendt som Søndagsskolernes første Stifter i Danmark. Han efterlader en Enke og 6 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
En fra en Udenlandsreise nyligen hjemkommen dansk Reisende har meddeelt Udgiveren følgende Efterretning om Waterloo og Bellealliance, hvor Napoleons og Europas Skjebne blev afgjort. Man, kan ikke gjøre sig nogen bedre Forestilling om begge hine berømte Steder end ved at tænke sig Vibenhuus og Lundehuus, med Egnen deromkring. Waterloo er en smuk Gaard og Bellealliance et ringe Huus, der beboes af en fattig Mand, som skjænker Viin, og det ligger omtrent ligesaa langt fra Waterloo, som Lundehuus fra Vibenshuus. Midt imellem begge disse Stæder staaer et Træ paaen Banke, hvor Wellington stod og commanderede under dette store Slag. Den Enthusiasme, hvormed især Engellændere, og Engellænderinder besøge disse mærkværdige Pladser, overgaaer al Forestilling. De besøge dem skoreviis til Vogns, til Hest og til Fods. Enhver tager Noget til Erindring, med sig, det være nu en liden Pose med Jord, eller en Qvist eller Splint af det forhen nævnte Træ. Det gamle Bord i Bellealliance, ved hvilket Wellington og Blücher have rakt hinanden Haanden, er heelt forhugget og forskaarer. Enhver tager sig et Stykke deraf til Erindring, som en Reliquie. Jngen Engellænder kommer til det nærliggende Brüssel uden at tage hen til Waterloo og Bellealliance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Syngestykket: Joseph og hans Brødre i Ægypten, med Musik af Mehul efter Duvals lyriske Drama og Bacar Lormians Sørgespil, gjør stor Lykke paa vor Skueplads. Amnet er fortræffeligt og allerede af Baron Knigge i hans Bog over Schriftsteller u. Schriftstellere foreslaaet som passende til et Drama. Men Digterne synes ikke at have benyttet sig, saa godt som de kunde, af deres rørende og rige Stof, ligesom Skildringen, i det Hele er mere fransk end østerlandsk. Musiken er ypperlig. Hr. Jnk udfører Josephs og Jomf. Walther, Benjamins Rolle ret vakkere. Men, mesterligen gives den gamle blinde Jacob af Hr. Frydendahl, og den af Samvittighedsnag pinte Simon af Hr. Dr. Ryge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Den Auction, der var berammet at afholdes Mandagen d. 28de d. M. i Snaregaden No. 13, over en udvalgt Samling af Bøger, er udsat til Onsdagen derpaa. Foruden Hovedfortegnelsen faaes ogsaa et Tillæg, paa Høibroplads No. 17 i Boutiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Af offentlige Blade har man seet, at Frankrig erstatter Beløbet af de borttagne Hamborger Bankfonds med 10 Millioner Francs i Statspapirer. Dette beløber til circa 40 Procent. Et anseet Handelshuus har, i det Haab om at vinde betydeligt derved, nyeligen anlagt 300,000 Franderderi, og har derfor kanskee gjort en mislykker Speculation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Fra en Mand, der anseer Ribbenene for en ikke uvæsentlig Deel af det menneskelige Legeme, er indsendt følgende poetisk Advarsel:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
En Mand, hvis Ribben nylig var i Fare, Han raader Andre tage sig ivare, J Nattens Mørke, For Bommene J Fredriksberg Allee, Thi i vor Maves RibbensburEr Arnen for vort Legemes Natur; Den taaler ikke mange hjerve Ribbens Stød, Før livløs den ei klage kan sin Nød, C. F. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Mariboe, den 25de October. Ved Stormen, der rasede Natten til den 30te September, mistede en privat Mand ved Kramnitze Sildegarn for omtrent 500 Rbd. N. V. Ligeledes have ogsaa nogle ved Taars lidt betydelig Skade paa deres Garn, hvorved endeel af Fordelen af den ellers i Aar saa heldige Sildefangst, er gaaet i Løbet. - J Nat har det frossen saa stærkt, at derom Morgenen var en tynd. Jisskorpe paa Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Wordingborg, den 19de October. Tvende i Byens Arrest værende Arrestantere har funden forgodt at brække ud, taget Flugten til Nyeraad og der ved Stranden taget en nye Baad og seilet deres Vei med. De vare dog saa forsigtige, at de hos Postmester Amundin tog Reiseproviant med, og tømmede hele Spisekammeret for Levnetsmidler. De gjorde Arrestforvareren den Ære, at tage en ham tilhørende Sæk med, til at bevare deres stiaalne Levnetsmidler i. - En stor Gaard paa Wordingborg Byes Allgade, som tilhørte Hr. Bjørn, er underhaanden solgt til Hr. N. Sørensen, forden Summa 7000 Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Viborg, d. 19 October. J Viborg, gav Meteoret den 24 September, et overmaade stærkt Jldlys, saavidt man kunne dømme, viiste det sig øverst paa Himlen; men de som mærkede det, troede at der var Jld løs og derfor saae sig rundtomkring, forsvandt det, uden at man nøiagtig saae paa Stedet hvor det kom tilsyne. Her varede det omtrent 1 Minut. - Endnu for en 5 Dage siden saa man enkelte Stykker Havre ude paa Marken, her i Nærheden. Veiret er skjønt med noget nu og da faldende mild Regn. (Viborg Samler.)J Hempels Avis af 25de October læses følgende forlangt Jndrykkelse. "Den her almindelig elskede og agtede Læge og Distriktschirurg, Hr. Johan Andreas Rothe, er ikke mere! Efterat have virket i 15 Aar som en redelig, nidkjær og uegennyttig Mand i vort Samfund, bortkaldte Forsynet – hvis Veie ere usporlige - denne sande Hædersmand, ved en sagte Død, fra dette Livs Møie og Besværlighed. J Morges Kl. 4, efter faa Dages Sygeleie, lukkedes hans Øine i Dødens Blund. - Hans jordiske velgjørende Virksomhed blev standset i en Alder af 44 Aar. Tør vi, som kortsynede Dødlige, dømme - og da mistede vi ham alt for tidlig; thi han besad en lys Forstand og et ædelt, menneskekiærligt Hjerte. Han var elsket og agtet i sin Kreds, og scavel den Fattige som den Rige begræde hans Tab; han var Alles Ven, Alles redelige Raadgiver. Dog - den skjønneste Perle i hans Hæderskrands var hans sønlige hengivenhed. - Hans Fader, den værdige 86 aarige Olding, Hr. Johan Gotlob Rothe, forhen kongl. Hof= og UniversitetsBoghandler, kom for 3 Aar siden her til Landet, i det Haab snart at kunne overlevere sin længe brugte Vandringstav i sin elskede Søns kraftfuldere Haand, og at udgive sin trætte, mødige Aand ved det ædle sønlige Hjerte. - Dog ak, hvo formaaer nu at udtrykke den gamle Faders Følelser, ved sin dyrebare Søns Ligbaare!! Ensom og forladt skuer han længselfuld ned i den Grav, som aabner sig for at modtage disse dyrebare Levninger. Ved Religionens Haab hæver han sit taareblændte matte Øie ud over Død og Grav, og velsigner sin Søns Minde. - Ja Hensovede! Dit Minde velsignes blandt os - det vil, gamle værdige Fader, lindre Dine Smerter, indtil Du samles med ham i Evighedens lysere Egne. - Rudkjøbing, den 14 October 1816. Ellegaard, ved Odense, er solgt, med Besætning, for 65000 Rbdl. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Kjøbenhavns Børs den 29 October. Cours. Hamb. 2 M. 662, a vista 670. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 M. 30 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 40 1/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 78 a 79. Norske Sedler 32. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Blandede Efterretninger. Udgifterne ved Rigsforsamlingen paa Eidsvold beløb 98,953 Rbd. 54 s. N. V., hvoraf Reiscomkostninger m.v. for Land Districternes Deputerede udgjorde 16,363 Rbdlr. 2 1/2 s., for Kjøbstædernes Deputerede 8946 Rbdlr. 88 s., og for de militaire Deputerede 3791 Rbd. 35 1/4 s., samt andre Udgifter 70, 852 Rbd. 23 s. - Gaard bruger Hans Barlien agter at udgive et periodisk Blad, Melkeveien kaldet, hvori oekonomiske Gjenstande i Særdeleshed ville blive behandlede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
(Norsk Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Stockholm, den 17de September. - .... Agerdyrkningens Opkomst og Forøgelse var ligeledes paa den sidste Rigsdag Gienstanden for Hs. Kongl. Majestæts faderlig Omhu. Det er bekiendt, at Udvidelsen af Magazin-Jndretninger besluttedes af Rigets Stænder ved en betydelig Forøgelse, af de dertil anslagne Penge-Summer. Følgen deraf har været, at Directionen over de Kongel Magaziner er bleven derved sat i Stand til at hjælpe den Agerdyrker med Virksomhed og Kraft, som ikke havde det nødvendige Korn til Udsæd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Af forrige Aars Høst har man i Upsala Lehn opkjøbt 7940 Tønder Korn, deels Rug, deels Byg og det mod rede Betaling til en billig Priis, hvorved de mange til Hjælp Trængende faae en overordentlig Lettelse og Understøttelse, saasom nu Korn kan gives dem mod en meget ringe Betaling. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Fogden (Schulze) Hahnisch i Cundorf ved Zietau besad længe et Lønmiddel (Arcanum) for Bid af gale Hunde. Han tilbød sig, at bekjendtgjøre det, til Bedste for Menneskeheden, naar han, som Vidnesbyrd om hans gode Hensigt, maatte faae en udmærkende Belønning af Staten. Han aabenbarede nu det Kgl. Sundhedscollegium sit Middel, og Collegiet udbad sig paa allerhøieste Sted en Belønning for ham, i Betragtning af, at han solgte sit Middel for meget billig Priis paa den uegennyttigste Maade, og det blandt andre Tilfælde er actmæssigen beviist, at eet Fruentimmer ved dette Middel er blevet helbredet for en udbrudt Vandskræk. Hähnisch fik derpaa den lille Fortjeneste Medaille, og det blev befalet, at bekjendtgjøre Midlet, men ikke for læg Folk. Sundhedscollegiet har, paa Grund heraf, ladet det bekjendtgjøre ved eet af sine Medlemmer, General stabs=Medicus Dr. Rashig. Midlet bestaaer i følgende: Man samler i April og Maj en Deel Oliebiller (Maiwarme) i en Æske, og føder dem med Urten eller Blomsten af en Plante, som Hähnisch ikke nøie kunde bestemme, men som, efter hans Opgivelse, synes at høre til Taraxacum eller Aparchia Slægten. Hver anden eller tredie Dag samles disse Ormes Ureenlighed tilligemed Levningerne af Urten, paa Stanglerne nær, og tørres paa et Papir i Vinduet, men Ormen selv kastes siden bort. Af den tørrede Ureenlighed, og Levningerne af Bladene, koges 2 Theeskeer fulde, samt i The skee fuld Semen lycopedii med 12 Unzer Vand, men formedelst den stærke Skumning koges først det Halve, og den anden Halvdeel paagydes siden. Det Hele indkoges da indtil 3 Unzer, hvorpaa kommes 2 Theeskeer fulde Honning; det koges dernæst endnu lidt, og sies siden igjennem en fiin Filt Af et Lod af dette Middel, faaer en Voxen det Halve paa eengang om Morgenen, og naar dette ikke allerede virker stærkt paa Stoelgangen, eller Sveden, eller Urinen, gives ham endnu den anden Halvdeel, efter 24 Timers Forløb, hvorefter sædvanligst al Fare er hævet. J det Høieste tages efter 24 Timer endnu en Qvintin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-29
Astronomen v. Lindenau har beregnet Afvigelserne af den Comet, der blev lagttaget fra den 26 April indtil d. 4 Aug. 1815, og bestemt dens Omløbstid til 74,649 Aar, saa at den d. 9 Febr. 1887 atter vil komme i Nærheden af Solen.