JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 76. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 September 1821. Om Grundsætningernes Foranderlighed. (Slutning; see forr. No.) Næsten lige fra det attende Aarhundredes første Halvdeel var Folkeformerelsen een af de første Grundsætninger i Statsoeconomien Man erindrer hvad Fabricius, O. D. Lütken v. fl. alt have skrevet om denne Gjenstand hos os Statsoeconomerne betragtede Befolkningen i Staten den Gang næsten som et Slags Faareavl, og gik ud fra det Princip, jo flere Mennesker, desto større Lyksalighed. Staten trængte vist nok da ligesaa meget til Folk, som siden til Penge, og det man trænger til, ønsker man. Lütken lod 1759 indrykke i det oeconomiske Magazin: "Undersøgning af den Sats, at Folkemængde er Rigets Lyksalighed, og de fleste occonomiske Skribenter, vare ligesaa ivrige i at forsvare Sætningen i Theorien, som Statsmændene i at handle derefter det Practiske. Ogsaa de hyldede det Ordsprog, hvor Gud skaber Munde, skaber han ogsaa Brød. Befolkningen tiltog nu i de fleste Lande i et betydeligt Forhold, og deraf fulgte, at flere Jorder bleve opdyrkede, og større Grøde aftvungen dem. Dog syntes man at glemme, at Jorden, i det Hele, vel ikke kan have flere Mennesker, end den jo kan føde; men at de, sammentrængte paa enkelte Pletter, kunne have Møje nok ved at finde Livets nødtørftige Ophold. Til den positive Formerelse af Befolkningen, kom siden den negative. Først Kokoppeindpodningen, et forbedret Sundhedspolitie, der sørgede for Qvarantaine &c., hvorved mange Tusinde Offere bleve Døden fra revne, dernæst bleve i Aarhundredets Slutning Kokopperne bekiendte, hvorved den Niendedeel af Menneskeheden, som ellers var vis paa at bortrykkes af de naturlige Kopper, reddedes, og nu kunde hver Stat, hvor Vaccinationen var indført, bestemt gjøre Regning paa en Tilvært af 100 Mennesker for hver 900, der didtil fødtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Om Tolerancen have i de sidste 25 Aar Grundsætningerne i Europa været meget ulige, ligesom de ere det endnu. Paafaldende er den Forskjellighed, der i den Henseende har fundet Sted i Tydskland og de sydlige Lande af Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Da der i Adresseavisen ikke sjeldent bydes Classelotterie=Sedler tilfals, især til 4de Classes Trækning, og da nu, efter Planen, forløber en Uge mellem hver af de 3 Dage, paa hvilke Trækningen foregaaer, i hvilket Mellemrum Sedler baade kunne sælges og kjøbes, saa kan det ansees nyttigt, at Almeenheden underrettes om, hvad saadanne Sedler egentligen ere værdt. Uagtet dette nu ikke er vanskeligt at udregne, da det blot beroer paa at opgjøre, imellem hvor mange Sedler 4de Classes Gevinstmasse tilligemed Frilodderne til næste Aars 1ste Classe er at deele, saa vil man dog, da det erfares, at de, som ville sælge saadanne Sedler, ikke selv ret vide, hvormeget de derfor kunne begjære, lige saa lidt som de, der maatte ville kjøbe dem, vide, hvad de derfor bør give, her fremsætte Værdierne efter rigtig Udregning. Ved 4de Classes Træknings Begyndelse bestaaer Lotteriet af 28,920 Sedler. Mellem disse er 1ste Dags Gevinster - 88,525 Rbdlr., 2den Dags - 118,675 Rbdlr., 3die Dags 208,056 Rbdlr., og Værdien af 19,330 Frilodder a 2 Rbdlr. til næste Aars 1ste Classe at deele. Disse 4 Værdier tilsammenlagte udgjøre 453,916 Rbdlr., som, dividerede med Sedlernes Antal 28,920, giver hver Seddel en rimelig Værdie af 15 Rbdlr. 67 s. 15 Rbdlr. 67 tz. er altsaa den Priis, man rimeligen kan fordre eller give for en i de 3 første Trækninger ikke udkommen men til 4de Classe fornyer Seddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Paa 1ste Trækningsdag er udkommen 2775. Amber og 12,450 Udtræk eller Frilodder. Lotteriet bestaaer altsaa ved 2den Trækningsdags Begyndelse af 13,695 Sedler, mellem hvilke er at dele 2den Dags Gevinstmasse - 118,675 Rbdlr., 3die Dags - 208,056 Rbdlr. og Værdien af de 6880 Udtræk eller Frilodder a 2 Rbdlr., som den Dag komme ud. Disse 3 Størrelser sammenlagte og Summen divideret med Sedlenes Antal 13,695, giver hver Seddel en Værdi af af 24 Rbdlr. 88. s., som altsaa er den Priis, man billigen kan tage eller give for en paa Lotteriets første Dag ikke med Gevinst eller Frilod udtrukken Seddel Til Trækningens 3die Dag ere 3655 Sedler tilbage, mellem hvilke Dagens Gevinstmasse 208,050 Rbdlr. kommer til Deling. Hver saadan Sedde har altsaa rimelig Adgang til 3755 af 208,050 Rbdlr., eller, med andre Ord, dens Værdie er 56 Rbdlr. 88 s. 56 Rbdlr. 88 s. er altsaa den Priis, som en Sælger rimeligen kan begjære og en Lysthavende rimeligen give for en Seddel, som inden Trækningens 3die Dag ikke med Gevinst eller Frilod er udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Slesvig=Holsteen, Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn er, under 20de d. M., udfærdiget et Patent af følgende Jndhold "Det har behaget Hans Majestæt Kongen allerhøist at resolvere: At de i den allerhøieste Resolution af 14de December 1792 for Militair Etaten indeholdte Bestemmelser, angaaende tre Grader for Fæstningsarrest-Straffen, herefter ogsaa skulle iagttages af samtlige civile Retter i Hertugdommene Slesvig og Holsteen; og at der saaledes i de Domme, som ved disse Retter afsiges, hvorved Straf af Fæstningsarrest tildømmes, skal bestemmes hvilken Grad af denne Straf den dømte skal lide. Disse tre Grader af Fæstningsarresten ere, i Overeensstemmelse med ovennævnte allerhøieste Resolution af 14de December 1792 følgende: 1) Ved den ringeste Grad af Fæstningsarrestetilstedes det Arrestanten, at gaae om Dagen allevegne omkring i Fæstningen. 2) Ved den anden Grad tillades det Arrestanten ikkun to Timer daglig at gaae omkring paa Fæstningsværkerne, under Bevogtning af en Underofficeer eller vagthavende Soldat. 3) Ved den strængeste Grad afholdes Arresten i et Værelse i Arresthuset, eller hvor ingen Arresthus er, da i en Caserne, med eller uden Vagt, efter Omstændighederne, og tillades det Arrestanten aldeles ikke at gaae ud, med mindre Commandanten skulde finde, at det til hans Sundheds Vedligeholdelse er nødvendigt at lade ham have nogen Bevægelse; i hvilket Tilfælde Commandanten kan tilstede ham, at gaae daglig en Time omkring paa Fæstningsværkerne, under Bevogtning af en Underofficeer eller vagthavende Soldat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
En Generalforsamling i det asiatiske Compagnie er berammet til den 27de d. M. De Ting, som skulde forhandles her, ere ikke af udmærket Vigtighed, mindst paa en Tid, da Actiernes Priis er gaaet ned til 1/2 Deel og trues med at gaae ned til 1/2 Deel af det oprindelige Jndskud. Jnteressenterne skulle underrettes om 7 Puncter, om de Efterretninger, Directionen maatte have at foredrage; Commissionens Betænkning over en fra Compagniets Secretair indkommen Forestilling, angaaende det Tab, han har lidt i sit Embeds Jndtægter &c.; Commissionens Betænkning angaaende en Ansøgning fra en Kjøber paa Compagniets Auction den 16de Septbr. 1818, om Eftergivelse af hans resterende Debet; Capitain Trocks indkomne Ansøgning om hans formeentlige Tilgodehavende; Ballancen til 11 April 1821, og den af Revisorerne, i Medhold af Conventionens 1ste Capit. 3 §. forfattende Evoluation; Commissionens Betænkning i Anledning af et fra en Jnteressent indkommet Forslag om at modtage Actier som Hypothek for kjøbte Vare paa dets Auction &c., den af Compagniets Revisorer attesterede Liste over Compagniets Pensionister fra 1ste Febr. 1820 til 31 Jan. 1821. - Man seer heraf, at de fleste Puncter angaaende de Gjenstande, der skulle foredrages, ere forbundne med Udgifter, ikke med Jndtægter for Jnteressenterne, og der er intet Haab om, at denne Generalforsamling vil bidrage noget til at hæve Actiernes saa dybt siunkne Priis. Efter Adskilliges uforgribelige Mening var det paa Tiden, at opløse Compagniet, saafremt, hvorom man ikke har Aarsag til at tvivle, 2/3 Dele af Jnteressentskabet, overenstemmende med Conventionen, var tilfreds dermed, thi et Handelscompagnie, der i 12 Aar ikke har kunnet forskaffe sine Jnteressentere Udbytte; hvis Actier ere sjunkne til 11 Deel af den paalydende Capital, og paa hvilke der i en Tid af to Aar har været at tabe 300 PC., synes at være en Jndretning, der er bedre tjent med at opløses nu, end om flere Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Jfølge de sidste Breve fra Engelland er Høsten der mislykket; Priserne paa Sædevarerne stegne, og Kornindførslen fra andre Lande bleven tilladt. En Barrel Hvede er bleven betalt med 88 Sh. Adskillige Bestillinger ere allerede indløbne til Kjøbenhavn, og Sædepriserne ogsaa der stegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Natten imellem den 8de og 9de d. M., ved Midnat, rasede et skrækkeligt Tordenveir over Hesselager i Fyen, hvor den ene nedslyngende Lynstraale, under det i samme Øieblik paafølgende Tordenbrag og nedstyrtende Vandskyl, neppe oppebiede den anden, indtil en af disse mod den nordvestlige Ende af Byen traf et Huus, til hvilket den rimeligviis blev ledet ved en paa sammes Gavl anbragt Jernstang med Fløi. Foruden dette Huus bleve endnu to andre paagrændsende i faa Øieblikke et Rov for Luerne. En næsten 80 Aars gammel Kone indebrændte, og 13 Personer, Voxne og Børn, berøvedes i et Øieblik Alt. - Hr. Pastor Borchsenius, i Hesselager, og Hr. S. Hempel, Odense, modtage det, Menneskevenner ville række disse Nødlidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
J Aalborg Adresseavis af 8de September opfordrer Studiosus Theologiæ, hidtil Adjunct ved Cathedralskolen, Clod til at følge sig paa et Tog til Grækenland og stride for den græske Sag. Dagen efter er han, efter næste No., skjønde allene, vandret did med et Pas til Triest. J No. 6 af den cimbriske Merkur tager han Afskeed med Fædrelandet og siger at han har faaet pr. Couvert en Opfordring fra Professor Krug i Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Aarhuus, d. 18 Septbr. Efter at Studens Clod paa sin Vandring af Grækenland til havde Søndag over holdt Rastdag her, maatte han i Mandagmorges begive sig paa Marschen videre frem mod Syden. Hans Opfordring betragtedes her med samme Øine som i Aalborg, saa han ogsaa herfra maatte fortsætte Reisen eene. - Capt. Wippel, førende Brigskibet Charlotte, er i disse Dage kommen her tilbage fra Bahia i Brasilien med en Ladning Sukker for Handelshuset Re& Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Viborg. Tordenveiret, som om Aftenen den 8de Septbr. mærkedes her, har fra Klode mølle af udbredt sig ligge til Haderslev. Den derefter følgende Regn har paa nogle Steder forsinket Kornets Jndbjergen. Baade i Jylland og dansk Holsten er Høsten falden godt ud. Overalt er det kornrigt; men Vaarsæden mange Steder i Jylland, kort paa Straaet. Den sidst i August og først i September faldende Nattefrost skadede især Bog hveden, Kartoflerne og i Haver Agurker og Bønner. – Nyt Rug er solgt i Løverdags her i Viborg for 2 Rbd. 64 tz. Tønden. Gammelt kostede 3 Rbd. 64 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
J Skilderiets forrige Numer anføres, at i indeværende Decennium indtræffe tvende Jubelaar, det ene, Theatrets, 1822, det andet, Børsens, 1824. - Man kan endnu tilføie et tredie, nemlig Regentsens, som indfalder 1823, altsaa imellem de to andre. Aar 1723 høitideligholdtes dens første Jubilæum ved en Tale af da værende Præpositus (siden Biskop) F. Nannestad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Et fjerde Jubelaar er Landsbyskolernes, 1821, thi 1721 lod Frederik den Fjerde opføre 240 Landsbyskoler i de 12 forskjellige Rytterdistricter. De ere et saa meget herligere Mindemærke for denne ædle Regent, som han baade havde Krig og Pest at kjæmpe imod. Men uagtet disse Skoler alle ere grundmurede, saa bærer deres Bygningsmaade dog alt for meget Præg af den Tidsalder, hvori de opførtes. Saaledes er der Steengulv i de fleste Skolestuer og i Skolelærerens Stue mangler sædvanligen Kakkelovn. Overskriften viser, at Frederik den Fierde var 50 Aar gammel, da han lod disse Skoler opbygge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Blandede Efterretninger. Grækenland og dets Jndbyggere, som de nu ere. (Fortsættelse; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
De græske Slætters Hovedproducter ere Hvede, Byg, Riis, Mais, Hirse og Tobak. Af Hvede dyrkes 8 forskjellige Slags. De gode Jorder give i gode Aar 10 til 12 Fold, og den bedste Jord i de frugtbareste Aar 15 til 18. - J Boetien er Jordbunden meget rig, og frembringer tyrkisk Korn, Byg, velske Bønner, Riis, Sesam, af det ypperligste Slags, saavelsom en Mængde Bomuld. Boetiens Floder forsyne endnu, som fordum, Athen og forskjellige andre Dele af Grækenland med Olie, Søfugle, Sivkurve og Lampevæger. - Paa Thessaliens Slætter haves store Lunde af Morbærtræer for Silkeormene, som der ere en vigtig Gjenstand. Morea er berømt for sin fortræffelige Silke, og Messenien finder man endnu ligesaa frugtbart, især paa Korn, Viin og Figener, som det beskrives hos de gamle Grækere. Hveden skal yde 30 Fold, og høstes to Gange om Aaret. Plantagerne ere hyppigen indhegnede med det næsten nigjennemtrængelige vilde Figentræ (Cactus).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Efterretningerne om Moreas Jndbyggere lyde med get forskjellige. Dr. Sibehorp skildrer Arcadierne som ulykkelige Trælle af barbariske Tyrker; en anden Forfatter, Haygarth, kan derimod ikke noksom rose især Landboernes idylliske Lyksalighed og uskyldige Levnet. Bomuld dyrkes i Almindelighed. Trikalas Slætter i Thessalien skulle allene frembringe 600,000 Pd. Paa Siderne af Høiene, fornemmelig i Nabolavet af Byer og store Stæder, er der plantet Viin og Oliver. Figentræer og Dranger findes overalt i Overflødighed. - Jorderne ere alleregne aabne, men paa adskillige Steder indhegnede med cactus opuntia og stundom adskilte ved Grøfter, Plougen er her en plump og simpel Maskine. Ethvert Slags Kjøretøi er ubekiendt i de sydlige Dele af Grækenland, men i Thessalien have de et Slags hommeriske Karre med to Hjul, hvoraf hvert er gjort af et Stykke Træ, aaben bagtil, og foran støttet ved en Stang der bæres i Aag af to Stude. En stor Deel Land bruges til Græsning for Faar, Geder og Heste. Køer agtes kun for saavidt de tiene til at tillægge Stude, deres Melk bruges ikke, og den af Geder og Faar tjener ene til at lave en ussel saltagtig Ost og noget elendigt Smør. Grækenland kan betragtes som Vinens Fødeland. Tredive forskjellige Arter Druer, foruden den almindelige Viin, nævner Dr. Sipthorp, men ingen af den Viin, der gjøres deraf, kan, paa den nær der avles paa nogle faa Øer i Archipelagus, kaldes god. De nyere Grækere efterligne deres Forfædre deri, at de blande Terpentin, som faaes af pinus martime, i alle deres Vine. Dette Fyrretræ tjener til at bevare Vinen fra at blive suur, og af pinus pines faae de Tjære og Beeg til Skibs= og huusligt Brug. De harpixagtige Dele skjæres i smaae Stykker og tjene til Lys Veddet bruges til Tømmerarbeide og Barken til Garvning. - Atticas rigeste Frembringelser er imidlertid Oliver, hvoraf Grækenland har 8 eller 10 forskjellige Arter. De, der skulle tjene til Føde, syltes enten i Vand eller Salt, i Olie eller Viinæddike, eller Druesaft kogt til Syrup. A. Resten gjøres Olie, omtrent 30,000 Galloner. Athenens Slætte er, naar man undtager Oliven træet, temmelig har for Skov. Men det er ingenlunde Tilfældet med Grækenland i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Hymettus har fra umindelige Tider været berømt for sin fortræffelige Honning. Den staaer endnu i saadan Agtelse, at Foræringer deraf aarligen sendtes til Constantinopel. Athenienserne holde saa meget af Honning, at de komme den i de fleste af deres Retter, og, lig deres Forfædre, mene at den befordrer deres Sundhed og et langt Bjergene i Grækenland ere for det meste Liv. af Kalksteenformation, og have intet udmærket Stort eller Malerisk i deres Skikkelse, men mange af dem ere meget begrote med Skov, og yde en Overflødighed af Skibsbygningstømmer, og faa Lande have flere yndige Blomsterbuske. - De fleste Planter, det være til Nytte eller Prydelse, have beholdt deres gamle Navne i en større eller mindre Grad af Reenhed. - Climatet, Jordbunden og de forskjellige Producter kunne betragtes som fortrinligere end de fleste europæiske Lande af lignende Omfang, men Jndbyggerne ere ikke istand til, fuldeligen at benytte sig af deres naturlige Fordeele; derhos ere de ligegyldige ved dem, de kunne gjøre Brug af. Saaledes kunde de drage stor Fordeel af deres lange Søkyst, hvori der findes en Mængde forsk ellige ypperlige Fiske, men de ere, hvad de altid syntes at have været, meget øvede Fiskere. Man skulde troe, at de mange Fastedage, der optage det Halve af Aaret, maatte, om ikke give dem Færdighed, saa dog i det mindste Opmuntring dertil; men paa de strængere Fastedage er det dem forbuden at bruge ferske Fisk, og de foretrække paa samme alle saltede Klipfisk og Caviar, som de kjøbe af Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
De smaae Stæder og Landsbyer, der ere omspredte i Dalene og Skræntningerne af Pindus's Bjergrække og dets talrige Grene, og som beboes af Grækere, Albaniere og Vallacher, for det meste Christne, er den interessanteste og vigtigste Deel af disse høie Egnes Befolkning. Blandt disse ere Vlaki, især udmærkede som et haardført og virksomt Folk, ordentligere i deres Skikke, og mindre vilde af Characteer end Albanerne. Sommermaanederne boe de med deres Hjorder i Bjergegnene, og om Vinteren adsprede de sig i Slætterne, under Telte eller midlertidige Hytter. - De talrige Havbugter, Rheder, Bayer og Havne, som findes paa alle Søkyster af Grækenlands Fastland og de fleste af dets Øer, tjene Skibsfarten baade til Beqvemmelighed og Sikkerhed. De Omstændigheder, hvori Europa i den sidste Tid befandt sig, vare den græske Handel gunstige, og mange af dets Havne have naaet en Grad af Velstand, ukjendt siden Mahomed II. Erobringer. Staden Salonica, ved Bugten af samme Navn, blev et Oplagsted for engelske Ladninger af Sukker, Caffe, Jndigo, Bomuldstvist og forskjellige andre Artikler, der bleve førte derfra over Land endog til Hjertet af Europas Fastland. En Transport af Tusind Heste udgik stundom med Kjøbmandsvarer fra denne Stad. (Fortsættes.)De to tæt ved hinanden staaende skjønne Stjerner, der i denne Tid tidligen om Aftenen lade sig see paa den østlige Himmel, ere Jupiter og Saturn. Jupiter paa Venstre, den lyseste, nærmer sig efterhaanden Saturn, og kommer den i de første Dage af December indtil 1 1/2 Gr. nord ligen nærmest. Siden rykker Jupiter fra Saturn ad Venstre til Østen. En saa nær Sammenkomst af disse to første Planeter kunne vi først igjen vente efter 20 Aars Forløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
J preussiske Blade gjøres nu Jndsigelse modden nyligen fremsatte Paastand, at Hertugen af Wellington er den eneste af de Helte, der kjæmpede ved Waterloo, som endnu er i Live, da Greisenau, der satte Kronen paa Seieren, endnu lever i Berlin, og Ziethen, hvis Armeecorps i det meest afgjørende Øieblik deeltog i Slaget, i Schlesien. Hr. Kinzel, Lærer ved Hovedmønsterskolen, i Prag, har faaet udelukkende Privilegium paa en af ham opfunden Maskine, der ikke allene driver Møller, men ogsaa befragtede Skibe, og som af en eneste Person, uden stor Anstrængelse, kan sættes i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
J forrige Aar er i London udkommet et høist vigtigt Værk om den fri udenlandske Korn handels Jndflydelse paa Nationalvelstandens Frembringelse og Fordeling, af N. Torrens. Under Krigen, siger Forf., havde de engelske Manufacturister og Kjøbmænd Monopol paa Verdenshandelen, og solgte Alting til de høieste Priser. Disse Forhold ere ikke mere. J alle europæiske Sølande optræde Medbeilere imod os, og vore Manufacturister maa enten sælge til lettere Priis, eller og blive borte fra Markederne. Faae vi ingen Monopolpriis meer for vor Handelsartikel saa kunne vi heller ikke betale nogen Monopol priis for vort Korn; thi kun for det, som vi faae for vore Manufacturvarer, kunne vi kjøbe vort Korn. Vor Manufacturhandels Synken vil altsaa nødvendigen bringe vor Agerdyrkning i Forfald, og foraarsage Grundeierne og Forpagterne en langt større Skade, end om man havde strax givet Slip paa den Grundsætning, ogsaa at beholde Krigspriserne i Fredstider, og strax havde ladet Kornprisen efterhaanden vende tilbage til sin naturlige Standpunkt. Selv en pludselig Frigivelse af Handelen, vilde vel have foraarsaget Skade, men ikke saa stor og vedvarende for Land eierne, som hiin tvungne Vedligeholdelse af høje Kornpriser. Skal Forbudsystemet vedblive, saa kunne vi vist nok igjen blive et Land, som udfører Korn, men denne Tilstand vil neppe blive ønskelig. Vi ville nemlig blive nødsagede til at udføre vort Korn, naar Grundculturen ved Rigdommens og Befolkningens gradvise Formindskelse havde aftaget saa meget, at vi ikke meere kunde fortære det i Landet voxende Korn. Markerne af slet Qvalitet ere da forladte, og vi dyrke kun Jorder af første Qvalitet med langt ringere Bekostning, fordi Renterne ere sjunkne. Da vil vort Korn blive saa godt Kjøb, at vi kunne holde Priis paa udenlandske Torve. Denne skjønne Politik vil da have bragt os igjen i den Stilling hvori Polen befinder sig; vi ville da, som dette være et Korn udførende Land, men derved vi vort Folk vansmægte i Elendighed, og Engelland blive et folkeløst og bankerot Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
J Grawesand stod en Officier i Kierlighedeforstaaelse med en Generals Datter. For at adskille dem, vilde man sende Pigen til Ostindien. Da hun allerede var ombord paa Skibet, stor hun om Aftenen paa Fordækket mellem hendes Fader og Broder. En Baad med 4 dygtig Matroser kommer seilende og lægger an Hun springer deri, og Officieren bringer hende til Kysten, forfulgt af Fader og Broder; men i en Chaise med 4 Heste flygte de til London, uden siden at opdages. J Marseille nægtede en Smed at gjøre Alvor af sin Forlovelse med en Pige. Hun slog ham en Flaske med Skedevandi Ansigtet; Smeden blev hæslig tilredt, og ma troer, han vil blive blind. Pigen er arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Kjøbenhavns Børs, d. 21 September. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 263. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821. 4 1/2 a 76. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4. Februari f. A.) 93 Rbdlr. r. S. (uden Renter, eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbksedl. 13 1/2. Svenske Sedler 65 1/2 Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-22
Rettelser. J No. 74, P. 1173, Lin. 24, for: Stephansen læs: Stephanson, J No. 75, 1ste P., Lin. 9, for: Heterorie, til Ortodorie, læs: Heterodorie til Orthodoxi P. 1193, Lin. 19 nedenfra, for, skulde læs skullet Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecki¬