JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
General Moreau har lykkeligen fuldendet sin Tilbagemarch fra Schwaben. Dette sees af efterstaaende mærkværdige Budskab, som det i Forgaars sendte Femhundredesraadet: "Borgere, Lovgivere, Directoriet iler med at melde Dem Resultatet af Krigsoperationen paa de østlige Grændser. Den er den meest afgiørende i dette hele Feldttog. Rhiin- og Mosel-Armeen, som ved Jour dans Retirade, da den stod for Münchens Porte, saae sit venstre Fløy aldeles blottet, og sig derefter fra alle Sider indspærret, er i den bedste Orden kommet tilbage til Rhinens Bredde. Den har ey allene ikke ladet sig svække, men endog ved denne Leilighed gjort Fienden Afbræk, slaaet sig overalt igiennem, og tilsidst efter en ærefuld Seier (ved Schussenried), hvori den gjorde 5000 til Fanger og erobrede 20 Kanoner, i to Colonner skaffet sig Luft til Hünningen og Freyburg. Efterat denne Armee nu saaledes hele Feldttoget igiennem har levet paa Fiendens Bekostning; efterat den næsten har bragt alle Rigsfyrsterne til at fratræde Coalitionen, og ved en kraftig Diversion lettet Jndmarchen i Jtalien, bemestrer den sig Breisgau, alle Rhiinbroerne, og alle Veie og Passager, som gaae til Fiendens Land. Efterkommerne ville agte denne mærkværdige Tilbagemarch ligesaa høit som den skiønneste Operation, der ellers nogensinde er udført. Den giør Rhiin- og Mosel-Armeen og dens beskedne General den største Ære. Fienden er, efter de Bevægelser, han har vovet, bragt i en saadan Forvirring, at man endnu kan vente nye og vigtige Fordeele.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Frankfurt, den 22de October. Man har nu her den ligesaa ubehagelige som paalidelige Efterretning, at den franske General Moreau, paa sin Retirade igiennem Høllen til Freyburg, har angrebet den ham forfølgende keiserlige General Petrasch, og ei allene slaaet ham, med et Forliis af henved 2000 Mand, men ogsaa frataget ham største Deelen af hans Artillerie og Bagage. – Den Seier, som Erkehertug Carl skulde have tilfægtet sig ved Freyburg, er ikke blevet bekræftet. Efter de nyeste Beretninger var Erkehertugen endnu i Offenburg. Man troer ikke, at han vover at angribe General Moreau, da denne af de mange franske Tropper, som ved Hünningen allerede vare gaaet over Rhinen, er bleven betydeligen forstærket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Fra Kehlkanten har man i Mandags hørt en stærk Kanonade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Endnu taler man om nær forestaaende Vaabenstilstand ved Nederrhinen imellem Generalerne Werneck og Beurnonville. Franskmændene rykke stærk til Hundsrück og Egnen ved Lautern, for at giøre Jagt paa General Holes omstreifende Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Fra Jtalien, den 8de October. Franskmændene have med 1200 Mand besat den toscanske Fæstning Vol terra, ikke langt fra Siena. – J Bologna har Senatet fuldkommen indført den nye republikanske Form, og truet dem, som sætte sig derimod, med Legems- og Livsstraffe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Brüssel, den 20de October. De belgiske Munkes og Nonners Protestationer imod Klostrenes Ophævelse og de Forskrivninger, man tilbyder dem, ere gjorte forgieves. Ophævelses=Commissarierne fortfare med deres Arbeide, uden at lade sig forstyrre, og inden denne Maaneds Udgang maa alle Klostere i de 7 belgiske Departements være gjort ryddelige. Regierings-Commissairen Boutteville har faaet en betydelig Sum anviist, for deraf, indtil de Forskrivninger, som ere udfærdigede til Geistlighedens Skadesløsholdelse, kan blive betalte, at foreskyde dem det Fornødne til Klæder m. m.; at de med Anstændighed kunne vise sig i Verden. Det franske Directorium har nu ogsaa udvidet alle Decreter og Emigrantgodsernes Forvaltning og Bortsælgelse til Belgien. Der er altsaa ingen Tvivl om, at de belgiske Emigranter jo vil blive behandlet ligesom de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
General Jourdan ventes endnu i Dag herhid fra Lüttich. Hver Dag passere saavel Staabs-Officerer som Commissarier fra Sambre og Maas-Armeen herigiennem til Paris, for der at retfærdiggjøre sig for det Underslæb, de ere beskyldte for.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Lemberg, den 7de October. Det russiske Corps, som hidtil har staaet i Volhynien og Podolien har allerede den 15de September begyndt at trække ind i sit Vinterqvarteer, efterat Greverne Romanzow og Suwarow havde holdt Revne over det. Greve Suwarow er reyst til Semastopel. Hans i Podolien staaende Corps er 36000 Mand stærkt. Derimod er det i Volhynien kun 9000 Mand stærkt, og commanderes af General Der felden. Efter russiske Stabsofficerers Udsigende skal det Corps, som under General Subow fegtede imod Perserne, have liidt meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Mayland, den 11te October. Man vil her viide, at der i Mantua er saa stor Mangel paa ferskt Kiød, at Garnisonen maa behielpe sig med Hestekiød.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
J Følge en Proclamation fra Buonaparte, ere Vaadenstilstanden med Hertugen af Moden, der allerede havde betalt sin hele Contribution, erklæret for ophævet, fordi Regieringen sammesteds, som man forsikkrer, har sendt Levnetsmidler til Mantua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
De Franske begynde nu i de erobrede italienske Lande at udtage Folk til Krigstienesten. Vor Nationalgarde har allerede i nogen Tid maattet giøre Tieneste, og iblandt andet escortere Krigsfanger til Frankerig. Bologna, som har dannet sig til en Republik, vil ogsaa levere Franskmændene Tropper. Her oprettes desuden et Corps af 600 Sappeurs og en Legion af nogle tusinde Mand, som skulle indlemmes den franske Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Rygtet siger, at Fiendtlighederne imellem den franske Republik og Paven ville med det første igien begynde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Jnspruck, den 14de October. Mantuas og Greve Wurmsers Forfatning bliver med hver Dag betænkeligere. Den der herskende Mangel skal være saa stor, at Fæstningen neppe vil kunne holde sig i 14 Dage endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Efter Buonapartes befaling er der fra Trient transporteret fire Hofraader i Lænker til Mayland. Aarsagen veed man ikke; men denne promte Execution har imidler lertid foraarsaget en almindelig Bestyrtelse i bemeldte Stad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Leipzig, den 22de October. Efter private Breve, fra Wien gjør man sig der stort Haab om en nær Fred imellem Keiseren og den franske Republik, og det, som man troer, ved Kongen af Preusens Mægling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Kiøbenhavn, den 31 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-10-31
Vinden. 24 October. Varme. N. N. V. S. V. Uvis. S. O.S. O. Hvori det bestaaer, at have sand Religion, forklaret efter Jacobs Epistel, 1ste Kap. V. 2227, i en Tale paa det Kongelige Waysenhuses Stiftelses-Dag den 11te October 1796, holdet i Seminariets Høresal, paa Blaaegaard, af Dr. Nic. E. Balle, Biskop i Siellands Stift, faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet, for 4 Sk. Sammesteds faaes Anviisning til at kiende og helbrede Radesygen, for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Kiøbenhavns Aar. No. ann. huus. ling. Post-Tidender, som Mittistsatte. li Fredagen, den 4 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Paris, den 18de October. Ligesom Directoriet i sit Statsbudskab til 500s-Raadet har tilkiendegivet, at det ansaae den engelske Ministers Sending til Paris, som et blot Cabinetskunstreb, for at bevæge Parlamentet til at bevilge de fornødne Fonds til det forestaaende Feldtog, og i denne Anledning opfordret Lovgivningen at følge den bataviske Convents Exempel, i Henseende til engelske Vares Jndførsel, samt anmeldt, at man maatte sætte sig i Stand til at fortsætte Krigen af alle Kræfter, saa søge og adskillige Parisiske Skribenter at fremstille Engellands Fremfærd fra denne Synspunkt, saaledes har Journalen le bonhomme Richard leveret Anmærkninger til den Tale, hvormed Kongen har aabnet Parlamentet, ved det Sted, hvor der sagdes, at Underhandlingernes Udfald enten maatte bringe til Maalet, Fred, eller umodsigelig afgiøre, hvad Aarsag Krigs jammerens Forlængelse var eene at tilskrive, siger Journalisten: Seer, hvorledes List alt frembryger af disse tvende Linier, i hvilke man forud stemmer Gemytterne mod Directoriets formodentlige Hensigter. Let vilde det være at bevise, at Forfærdigelsen af de falske Assignater, hvormed man vilde ødelægge os, Udsætningen af Emigrantskarerne paa vore Kyster, Vaaben- og Pengeleveringerne til Stofflet og Charette, og til alle Vendeens Ulyksalige have været de sande Aarsager, hvorved de engelske Ministre have forlænget denne ulyksalige Krig, i det de ved Præsterne af en Religion, de selv ikke agte, have ladet Fanatismens Gift udbrede hos de ulyksalige Vendeer, for at skaffe sig den græsselige Fornøyelse, og den Helvedes Fordeel, at de Franske indbyrdes dræbe hinanden, at Frankerigs bedste Provindser vædes med Borgerblod, og Landet giøres til Udørk ved den grusomste Borgerkrig, der nogensinde har hærget Verden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Samme Journal har ogsaa bestridt en nyelig yttret Paastand af Nøderer: at Pitt i sine Casser havde det fornødne til det tilkommende Feldtog, hvilket lebonhomme Richard kalder en troeløs Paastand, og forsikkrer, det var falskt, at den engelske Ministers Casser vare fyldte, og at tvertimod Keiseren ikke dette Aar havde faaet de lovede Subsidier (hvilket dog neppe kan aldeles forholde sig saa, da der jo i Efterretningerne fra Wien tales om den Mynt, der slaaes af det fra Engelland sendte umyntede Sølv).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Det hedder nu, at Directoriet ikke vil meere paastaae, at Paven skal tilbagetage alle de Edicter, han har udstædet, angaaende Frankerigs religiense Anliggender, og at Commissarierne i Jtalien derom have faaet de fornødne befalinger. Ligesaa skal Paven i et Brev til Kongen af Spanien have beklaget sig over, at den franske Republik saa lidet har seet paa den spanske Fredsmægling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Rom, den 4de October. Mellem de, 21 Freds artikler, som de franske Commissarier forelagde Paven til Antagelse, vare, foruden de bekiendte, ogsaa følgende, at Paven hverken i nærværende eller nogen tilkommende Krig skulde tillade Frankerigs Fiender, men stedse de franske Giennemmarch giennem sit Land, at Paven ved en Gesandt skulde lade erklære sin Misbilligelse af det paa Basseville i Rom skeede mordiske Anfald, og erlægge 50000 Livres til Skadesløsholdelse for dem, som herved havde liidt. Det franske Academie i Rom, og det lüttichske Collegium skulde oprettes paa nye, Paven frasige sig alle sine Rettigheder paa Grevskaberne Avignon og Venaissin, og forpligte sig, at underholde de franske Præster, der befandt sig i hans Stater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Rom, den 6te October. Paven har til alle catholske Hoffer sendt et Manifest, hvori han giver Efterretning om de Underhandlinger, der have havt Sted mellem ham og de franske Commissarier; han opfordrer alle catholske Fyrster at forene sig med ham til Religionens Forsvar. Tillige har han udstædet en Erklæring til hans Undersaatter, hvori han tilkiendegiver sin Beslutning, indtil videre, at udsætte at udføre Betingelserne i den med Frankerig sluttede Vaabenstilstand. Hs. Helligheds fredelige Sindelag - hedder det i denne Erklæring – er bekiendt; han har ved de største Opoffrelser søgt at vedligeholde sine elskede Undersaatters Rolighed, og vil fremdeles søge det. Men naar de Franske indrette deres Forhold paa modsat Maade, er Hs. Hellighed ikke sindet, at udsætte sine Stater for et fransk Jndbrud. Skulde altsaa franske Tropper bryde ind over Grændsen, er han besluttet, at giøre dem Modstand. Hr. Hellighed tvivler ingenlunde paa, at jo hans Undersaatter besiællede af Jver for Religionen ville modstaae alle fiendtlige Angreb. Han opfordrer Bisper, Øvrighedspersoner, o. s. fr. at formaae Folket til at gribe Vaaben, og i fornødent Tilfælde lade Stormklokken lyde. Selv vil han ikke aflade at bede den Almægtige, at beskytte den hellige Religion, og de rettroendes Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
De Statuer, man i Rom havde indpakket til de Franske, ere og allerede udpakkede, og til alle Grændsestæder gaae Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Mayland, den 10de October. General Buonaparte har sendt Senatet i Bologna, der lod ham tilstille det i Rom udstædede Manifest, en Skrivelse, hvori det blandt andet hedder: Det Manifest, De har sendt mig, er uden Underskrift, saa jeg troer, det ikke er fra Paven, men fra en Fiende af Religionen, Vee dem, der paadrage sig den franske Hærs Hævn, Vee Ravenna, Faenza, og Rimini, der saa høylig ere førte i Vildfarelsen. Disse Stæder tilsidesætte den Ærbødighed, de skylde en seierrig Armee, men Forførelsen skal forsvinde, og Frieheden ene blive Herre over en Deel af Jtalien, Øyeblikket er kommet, da Jtalien med Ære skal glimre mellem de mægtige Nationer; Lombardiet, Bologna, Moden, Reggio, Ferrara, og maaskee og Romagna skulle eengang udgiøre Europas Beundring. Jiler til Vaaben, Jtaliens frie Deel er folkerig og riig, tvinger eders Frieheds og Rettigheders Fiender til at zittre, Jtalien, den 11te October. Man har i Rom angaaende de i Florenz aabnede Fredsunderhandlinger, bekiendtgjort følgende Skrivelse fra de franske Commissarier til den pavelige Befuldmægtigede, Galeppi. Commissarierne fra den franske Republiks fuldbyrdende Directorium, der ved en Beslutning af 1ste Fructidor ere befuldmægtigede at underhandle med Pave Pius den 6te om de Vilkaar, hvorpaa den franske Republik er villig at tilstaae ham Fred, sende herved hoslagt Hr. Galeppi Udkastet til Fredstractaten i 21 Artikler, til den hemmelige Tractat i 8 Artikler, til Conventionen om Consuler nes Jurisdiction i 8 Artikler, og til Handels og Søefarts Tractaten i 27 Artikler. Commissarierne erklære herved Hr. Galeppi i Følge den dem fra Directoriet givne Anviisning, at disse Tractater og deres Betingelser, maae enten gandske antages, eller forkastes. De anmode Hr. Galeppi at underrette dem, om han samtykker i at underskrive, eller, hvis særdeles Anviisninger giøre ham til Pligt at forespørge sig først hos Hs. Hellighed, maae de underrette ham, at de kun kunne bevilge ham en Tid af 7 Dage, naar de efter disses Forløb intet Svar faae, ansee de dette, som et formeligt Afslag, og i Følge deres Jnstrux giøre Directoriet deres Jndberetning derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Overrhiin, den 25de October. Den 18de, 19de 21de og 22de October er det mellem de keiserlige Tropper under Erkehertug Carl, og de franske under Moreau kommet til meget blodige Fægtninger, hvori de keiserlige have vundet fuldkommen afgiørende Seiere, indtaget Freyburg paa nye, og nødt de Franske med største Tab at gaae tilbage over Rhinen. Den 18de vilde Moreau, med al Magt bryde igiennem i Egnen ved Kenzingen, for at befrie Fæstningen Kehl fra Blokade, og tilkiæmpet sig frie Overgang over Rhinen. Fægtningen var længe afgjort, endelig dreves de Franske tilbage. Dagen derpaa angreb Hertugen de Franske med sin hele Armee, Nauendorf, Petrasch, og Conde agerede fra Helvedpositionen, og angreb fra Siden, medens Erkehertugen drev dem fra Kenzingen af. Den franske Armee blev gandske deroutert, og denne Seier hører med til de meest afgiørende. Fægtningen har varet to Dage uafbrudt. De franskes Tab regnes til 4000 Døde og Saarede, og ligesaa mange Fanger. Den 24de bragde en Stafette den Tidende til Heidelberg, at den 21de og 22de den franske Armee under General Moreau paa nye var angrebet og aldeles slaaet i Egnen ved Freyburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Adskillige tusende Franske skulle deels være blevne paa Valpladsen, deels druknede i Overgangen over Rhinen; 4500 Mand gjort til Fanger, og over 30 Kanoner erobrede, og de øvrige med Møye have naaet Rhiinbredden paa hiin Side. Ligeledes mældes fra Schwaben, at 6000 Mand, der udgjorde Moreaus Arriergaarde, i det sydlige Schwaben vare tournerede af de Keiserlige, og derved komne i saadan Stilling, at de enten maatte slaae sig igiennem, eller give sig til Krigsfanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Frankfurt, den 25de October. J disse Dage var her det almindelige Rygte, at de Keiserlige havde taget Coblents, over 40 Stafetter bleve sendte adskillige Stæder hen med den Efterretning; midlertid var den sande Sammenhæng, at den keiserlige General Kray med en 3000 Mand var gaaet over Rhinen, ved Neuwied, men med betydeligt Forliis drevet tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Paris, den 22de October. J Følge en officiel Skrivelse fra den franske Generalconsul i Madrid er Ratificationen paa Tractaten mellem Engelland og Frankerig ankommen der, og Dagen derpaa Spaniens Krigserklæring mod Engelland officialiter notificeret Castiliens høye Raad, og Krigsconseilet; efter andre Beretninger er denne Krigserklæring allerede publiceret i Madrid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Breve fra Cadix mælde, at Tropperne i Leiren ved St. Roch endnu ere blevne forstærkede, og snart ville begynde at virke. Den derfra under Don Langara udløbne Flode bestaaer af 17 Linieskibe, foruden 12 Fregatter o. s. v. Til denne ventes Floden fra Carthagena paa 12 Linieskibe, og 8 Fregatter under Admiral Mazzareda, og skulde disse tvende tillige faae sig foreenede med den franske Flode i Toulon, tvivler man ikke paa deres Overmagt i Middelhavet. Særdeles er og Opmærksomheden henvendt paa den brestiske Flode, der har for 6 Maaneder Proviant om Bord, og er under Admiral Villaret Joyenses Commando bestemt til en hemmelig Expedition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Haag, den 25de October. Nu er Grundvolden for vor Constitution eenstemmig vedtaget af Constitutions Commissionen (Borger van Kasteele fra Harlem undtagen). De syv Provindsers Eenhed i Henseende til Regiering, Souverainetet, og udenlandsk Politik er antaget; men ikke Finantsernes Eenhed, eller Sammensmeltning af Gielden for alle Provindser, da nogle, som Holland og Zeeland, ere meget, andre, som Overyssel, Geldern, hollandsk Brabant, ere lidet skyldige. Lovgivningen er deelt i to Raad, et paa 30, eet paa 60 Lemmer. Directoriet, eller Statsraadet, eller den udøvende Magt bestaaer af 7 Lemmer, ligesom den forrige Regiering, hvor og 7 Lemmer forestilte de 7 Provindser. Denne Plan skal forelæses 1ste November, derpaa gives Conventlemmerne 14 Dage Tid at overveie den, saa skal den gandske enten antages eller forkastes. Skeer det sidste, skulle endnu 10 ny Medlemmer tiltræde Comm., og inden 4 Uger indgive deres Arbeid, og endelig Folket i Primairforsamlingerne sanctionere den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Den italienske Grændse, den 17de October. Alle Efterretninger ere enige om, at de keiserlige Tropper daglig mere og meere forstærke sig; men ogsaa de franske tiltage, selv ved Hvervinger fra Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Efter Beretninger fra Rom skal virkelig den 30te f. M. en Alliancetractat være sluttet med Neax, og Kongen ventedes selv i Rom. Alt syntes der at faae et meget krigerske Anseende. J det mindste føyedes i Kirkestaten allehaande Foranstaltninger til Fiendtlighedens Tilbagedrivelse. Man tilføyer, at det altsaa ikke er saa vist, om Kongen af Neapel vil ratificere den med den franske Republik sluttede Tractat, hvorvel den, endog efter Pastorets Forestilling til Oldingsraadet, da han anbefalede den til Antagelse, ingenlunde er den franske Republik saa fordeelagtig, som man skulde vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Det hedder, at der ved Mantua har været Fægtninger til Fordeel for de Keiserlige, og at Wurmser ikke mere er aldeles indsluttet, men har taget en Stilling, hvor han lettest kunde faae Undsætning fra Tyrol. Derimod hedder det paa samme Tid, at de syges Antal i Mantua meget skal tiltage, og at den franske, til Wien sendte, Coureer havde Depecher med sig, angaaende Mantuas Capitulation. Andre Rygter bebude, at Toscana vilde bryde med Frankerig, og forene sig med Paven, og Neapel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Kiøbenhavn, den 4 November. Den 8de Julii er Jacob Cortnum beskikket til Copiist i Bogholder-Contoiret ved General-Postamtet. Den 22de er Byefoged og Byeskriver Jacob Møller i Ma boe beskikket at være tillige Postmester sammesteds. Den 21de September er Student Johannes Nyeboe confirmeret at være Capellan pro Persona for Schielbye og Gunderslev Meenigheder i Sielland. Den 30te er Doctor Medicinæ og Stads-Physikus Daniel Hoffding beskikket til Land-Physikus i Scheen med dens Forstæder Porsgrund, Brevig og Langesund, samt i Bradsberg Amt. Den 14de October er Examinatus Juris Nis Jens Jørgen Nissen confirmeret som Birkedommer og Birkeskriver ved Friherskabet Willestrups Birk i Nørre Jylland. Samme Dag er residerende Capellan Hr. Henrich Georg Clausen beskikket til residerende Capellan i Callundborg. Residerende Capellan Hr. Andreas Erichsen ligesaa til Sognepræst for Meelbye Meenighed i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Provst og Sog præst Hr. Peter Mathias Gesmell Schierup ligeledes til Sognepræst ved frue Kirke i Aalborg, samt til Anneret Nørre Tranders. Byefogden og Postmesteren i Frederichshald, Justitsraad Hans Holst de Kløcker ligesaa at være tillige Sorenskriver i Jde og Marcher Fogderier, Præsidenten i Trundhiem, Erich Must Angel, ligeledes at være virkelig Etatsraad. Fuldmægtigen ved Raadstueskriver-Contoiret i Kiøbenhavn, Jefver Jespersen, ligesaa at være Cancelliesecretair. Copiisten i Justitscontoiret ved Kiøbenhavns Hof= og Stads-Ret, Friderich Christian Schouboe, ligeledes til Secretair. Den 26de er Hospitals og Frosprædikens Præst i Ribe, Hr. Balthasar Mathias Christensen beskikket til Sognepræst for Brorup og Lindknud Meenigheder i Ribe Stift. Chirurgus Peder Christian Schiørt Bagger ligesaa til Distriktschirurgus i Holbek med tilhørende Distrikt, i den derfra, efter Ansøgning, i Naade entledigede Doctor Medicinæ og Regimentsfeldskiær Friderich Christian Nel les Sted. Byefogden og Byeskriveren i Schagen, Christian August Terens ligeledes at være tillige Veier og Maaler sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
Hs. Kongelige Majestæt haver under 21de October allernaadigst benaadet Proprietair Eschild Salomon Lindegaard til Juulskow, med General Krigs-Commissairs Caracteer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-04
J Tallotteriets 613 Trækning i Altona, den 1ste November, udkom følgende Nummere: og
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-07
Kiøbenhavn, den 7 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-07
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-07
Vinden. 31 October. Varme. Novbr. 27. J. A. 72 N. V. 28. I. I. 4 1/4 Uvis. S. O.S. S. V. S. V. E. D. K. 5 V. N. V. Hvori det bestaaer, at have sand Religion, forklaret efter Jacobs Epistel, 1ste Kap. V. 2227, i en Tale paa det Kongelige Waysenhuses Stiftelses-Dag den 11te October 1796, holdet i Seminariets Høresal paa Blaagaard, af Dr. Nic. E. Balle, Biskop i Siellands Stift, faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet, for 4 Sk. Sammesteds faaes Anviisning til at kiende og helbrede Radesygen, for 4 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
mahde
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-11
Kjøbenhavn. haa Aar. umeub¬ Post-Tidender. JanusminiFredagen, den 12 November. Peraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved N. S. Schultz.