JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Blandinger. Hr. Jørgensen Jomtou er nu fremstaaet som Damernes Forsvarer imod Hr. Andersens Anbreb i Digtet med Omqvædet "Plat-Plat, hvilket han kalder fornærmeligt. Her noglet af Hr. Js. Yttringer: "Qvindens Conversation maa, ligesaavel som hendes hele Adfærd, væsentlig være forskjellig fra Mandens; thi blot derved bliver den os kjer. "Hvorfor elske vi Manden?" sagde en Dame til mig, "fordi han er Mand" - "og hvorfor elske vi Qvinden; vilde jeg tilføie, fordi hun er Qvinde." Hiin hersker ved Styrke og Genie, denne ved Ynde og Aand. Jo mere sand Qvindelighed, jo mere fordringsfrit Ynde hun formaaer at lægge i Tale og Opførsel, jo længere staaer hun fra Manden, og desto fastere vil hun fængsle ham. Som Selskaberinde bestaaer hendes Fortrin i, med let ukunstlet Underholdning, at omhandle forskjellige Gienstande, mangfoldiggjøre dem og gjøre Ubetydeligheder interessante og vigtige. Det er ei fordi Conversationen flyder fra skjønne Læber, at vi ynde den, men det er fordi Alt bliver behandlet med qvindelig Ynde og Elskværdighed. Hun vil, i Egenskab af Qvinde, kunne tale om Alt, selv om den ubetydeligste Huusgierning, og Timerne ville dog i hendes Kreds flyde for mig som Øieblikke; hun vil derimod behandle de samme Gienstande som Mand og hun vil blive undstaaelig. Den dannede og aandrige Dame vil maaskee, med hundrede Ord, ei sige meere end jeg vil kunne sige med fem, men derfor er hendes Talle ligesaalidet Plat, som en af Walter Scotts Romaner i fire Bind, fordi den blot er grundet paa en Ballade. Hvis Hr. Andersen aldrig har kjendt de skjønne Øieblikke, naar ynderige Damer samle sig om det lille Thee bord og med elskværdig Qvindelighed omhandle, hvad de ansee deres Opmærksomhed værdigt, vil jeg tilraade ham, at tilvænne sig en Selskabstone, der er Kjønnet behagelig, og han vil vist finde deres Conversation at være noget Mere end hvad han benævner den. Lykkes det ham ikke, gjør han bedst i at blive borte, thi Manden, der bringer sit Studerekammer med sig i Selskabet, med andre Ord, der taler om alt i en Pedants eller Skolemesters Tone, ville Damerne finde triviel, og lade uændset sidde og gjøre sine bemærkninger. Hr. Andersen maa derfor ei ansee sig berettiget til at nedsætte det Kiøn, vi et blot skylde vore lykkeligste Timer, men endog vore Sæders Forfinelse og Forædling, fordi han ei formaaer at skatte dets Værd og han har det Held at høre til Døgnsmagens Yndlingsforfattere. J den mandlige Kreds søger man Aandsføde, i den qvindelige Aandsnydelse, og man vil vist finde sig mindre skuffet her end hist.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Den 17de Dennes er bestemt til at ordinere de tvende nye Biskopper over Aarhuus og Viborg Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Major og Toldforvalter Hansen i Apenrade har dersteds anlagt et Handskefabrik.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Døde. Urtekr. J. P. Lind; Cancellier. Politi=Adjutant og Vægterlieut. J. B. Boelmann, D. M., 69 Aar; Enkefru S. M. Winther, 67 Aar; Skomagerm. Chr. Lundmann, 30 Aar; forhenv. Toldcontrolleur J. C. Schmidt; Th. T. Borch, 27 Aar; Kammer. og Consumtionsskriver V. S. v. Rosenvinge, 39 Aar, P. Tonning; alle i Kjøbenhavn. Sognepræst til Sortdrup og Ottestrup Mhdr., F. Flindt, 37 Aar. R. Hansen til Svendrup. - C. F. C. Mesiner, 22 Aar, i Krempe. Dr. H. C. F. Prahm, Collaborator ved Latinskolen, 28 Aar; Mad. Mersebach, begge i Flensborg. J. J. F. Michelsen i Preetz. Mals. Den 8de Octbr. indkom: J. Olsen, J. Abrahamsen og U. fra Østerriisøer med Trælast. J. Schou af og fra Porsgrund med Trælast. Den 9de indkom: E. Haagensen af og fra Drammen med Trælast og Spiger. Den 10de indkom: P. P. Moldt af Aalborg fra Newcastle med Steenkul, m. m. S. Tøriesen, A. Larsen, H. Jonhsen og C. Olsen af og fra Østerriisøer med Trælast. H. O. Stangebyaf og fra Tønsberg med Trælast. C. Evensen og C. Staalhagen af og fra Kragerøe med Trælast. C. Werge af og fra Brevig med Trælast. J. N. Hansen af og fra Sandefjord med Trælast og Stangjern. N. Andersen af og fra Christiansand, med Trælast. P. C. Dam af Skagen fra Altona med Stykgods. - Afseilet: E. Poulsen af Aalsgaard til Helsingøer med Korn og Fedevarer. H. Christensen af Vaarsaae til Mariager med Stykgods. C. Christensen af Vaarsaae til Mariager med Ballast, Den 11te afseilet: N. Eduardsen af og til Drammen med Korn og Fedevarer. C. N. Heilskou af Viborg til Randers med Rug.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Vinden. Den 8de og 9de October; N. N. O.; den 10de og 11te, O.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Bekjendtgjoreløer. Hvor et Par gode Vognhopper og en Hest, er at faae tilkjøbs, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
En god Reisevogn er at faae tilkjøbs. Stiftsbogtrykkerie, anviser Sælgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Et Par Staal=Svændesporer ere, i Mandags Eftermiddag, tabte imellem Hr. Kjøbmand Kjellerups Boepælog mit Logis. Finderen loves en passende Douceur. Schaumburg jun Kjøber til en stor Bilægger=Kakkelovn, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Auctioner. Mandagen den 25de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, foretages offentlig Auction paa Wisborggaard, over afdøde Kammerherre von Arenstorffs efterladte Ind- og Udboe, bestaaende af: endeel Sølvtøi, Mahognie og andre Meubler, store Skabe, Speile, Borde, Sængesteder, Sængeklæder, Linnet og Dækketøi, Porcelain, Kjøkken- og Bryggersredskaber, Kobber, Mæssing og Tin tøi, 70 Stkr. gode Stude, 24 Stkr. meget gode Køer, 10 Stkr. Arbeidsheste, 100 Stkr. prægtige Faar og fede Beder, 2 Karehter, 1 Offenbakker, 1 Holsteensk Vogn, nogle Arbeidsvogne, endeel Hestetøi samt forskjellige Slags Aggerdyrkningsredskaber. Wisborggaard, den 7de October 1830. Paa de respective Arvingers Vegne Frost, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
At den over Snedkermester Svend Peter Holms Stervboes Løsøre og Effecter, til den 30te Dennes berammede Auction, er udsadt indtil videre, bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 12te October 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-13
Fredagen den 15de October næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Værtshuusholder Salmenius's Begjæring, formedelst Bortfløttelse, ved Auction i Snorren bortsolgt: endeel Bohave, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, Dragkister, Speile, Skilderier, nogle Sengeklæder, Kjøkkentøi i alle Slags, endeel tomme Foustager m. v. Aalborg, den 23de September 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Nederlandens. Herfra har man meget vigtige Efterretninger. Den ene vigtige Stad efter den anden planter Oprørsfanen; Fægtninger imellem Borgere og Militairet samt Capitulationer, ved hvilke det sidste tildeels forlader den Kongelige Sag, vedblive desværre at høre til Dagens Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Prindsen af Oranien er afgaaet til Antwerpen, hvor han i Kongens Navn skal overtage Forvaltningen over den Deel af de sydlige Provindser, som endnu anerkjende den Kongelige Authoritet. Han skal residere i Antwerpen. Hertugen af Ursel, Jndenrigsministeren Hr. de la Coste og Colonialministeren Hr. van Gobbelschroy omgive ham som hans Raadgivere. Deres Poster forvaltes i deres Fraværelse fra Haag midlertidigt af Hr. van Doorn, Statholder i Ostflandern, og Hr. Clifford, Medlem af Generalstaternes andet Kammer. Alle Borgergarder ere erklærede mobile og Hr. van Maanen er igjen udnævnt til Justitsminister.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Efter sin Ankomst til Antverpen har Prindsen udnævnt en Commission, som har at foreslaae ham Valget af de Forholdsregler, ved hvilke en Forsoning imellem de stridige Parter kan bringes tilveie. Hvor vanskeligt dette vil blive, og hvor krigerisk deres Stilling mod hinanden vedbliver at være, vil tydeligt fremlyse af følgende Skildring af de allerseneste Begivenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
J Brussel er udstædt en Proclamation fra CentralCommitteen af Belgiens provisoriske Regjering, undertegnet af de Potter, van de Veyer og Grev Merode. Dette mærkværdige og uheldsvangre Actstykke kom for Lyset den 4de October i de Brusseler-Blade og er af følgende Jndhold: "J Betragtning af, at det er væsentligt, at bestemme Belgiens tilkommende Tilstand, decreteres herved: 1) at de fra Holland med Vold løsrevne belgiske Provindser skulle danne en uafhængig Stat. 2) Central-Committeen vil, saasnart som mueligt, beskjæftige sig med Udkastet til en Constitution. 3) En National-Kongres skal sammenkaldes, som med Hensyn til Provindsernes Repræsentation har at prøve det omtalte Udkast, at modifiere det hvor det ansees fornødent og dernæst at bringe det i Udførelse, som den desinitive Constitution for hele Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Fra Lüttich hedder det under 5te October, at hele Velgien synes tabt for Holland, da der daglig indløbe Efterretninger om Stæder og Fæstninger, som gaae over til Jnsurgenterne. Selve Besætningen i Citadellet ved Lüttich har capituleret og den hollandske Garnison forlader Fæstningen med Vaaden og Bagage og afmarscherer til Mastricht; dog forbliver Fortet endnu i 8 Dage i Kongen af Nederlandenes Navn under Major Solivters Commandantskab.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Den provisoriske Regjering har ladet Statholderen, i Storhertugdømmet Luxenburg vide, at den agter at besætte denne Provinds men dog at respectere Staden, og Fæstningen Luxenburg som Forbundsfæstning, saalænge Garnisonen aldeles indskrænker sig til dens Besætning, men bliver den erklæret i Beleiringstilstand, sendes Tropper udenfor Fæstningens Omkreds, eller blander Garnisonen sig paa nogen Maade i Provindsens Forvaltning, vil man ansee slige Skridt som stridende mod Belgiens National-Uafhængighed og de ville da i Nødsfald retfærdiggjøre andre Magters Mellemkomst.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Under disse høist betænkelige Omstændigheder synes det ingenlunde at være Kongens Hensigt ved svag Eftergivenhed at gjøre det Onde værre. Han kalder dem af hans Undersaatter, som ere deres Eed troe, og hvis Antal vel heller ikke er lidet, til Vaaben i følgende Proclamation, udstædt i Haag den 5te October, saalydende: "Troe den Eed, med hvilken Vi have beseglet Statsforfatningen og ikke mindre tro de Forpligtelser, Vi have at opfylde mod Vore Undersaatter, have Vi forgiæves forsøgt at standse den bevæbnede Opstand, som finder Sted i de sydlige Provindser. Den Hurtighed, med hvilken Begivenhederne fulgte paa hinanden, gjorde det umuligt at beskytte de tro Jndvaanere i disse Provindser mod Overmagten og Vi føle Nødvendigheden af, ene og allene at beskjæftige Os med Almeenvellet i den Deel af vort Kongerige, hvis Troskab mod Vort Huus og en velordnet Statsforfatnings Jnstitutioner, har viist sig paa en saa bestemt Maade. J see, hvor hurtig den vildledte og beklagelsesværdige Folkemasses oprørske Bevægelser, kunne afstedkomme skrækkelige Ulykker. Eders Klogskab, Eders Troskab mod Eders Pligter, Eders Fasthed i det Gode og især Eders Tro paa Gud, Uretfærdighedens Hævner, afholdt Eder fra at rives bort med Strømmen. Vedligeholdelsen af den Frihed, som de forenede Nederlande i Aarhundreder have nydt, vilde da for stedse have været umuelig og Eders Undergang havde været vis. Jndvaanere i de tro Provindser, Eders Kræfter ere i dette Øieblik fornødne til Fædrenelandets Beskyttelse. Dets Stilling fordrer, at en almindelig Væbning strax iværksættes og at denne Kraft anvendes til at vedligeholde og bevare, hvad der er Eder dyrbebart og helligt. Under saadanne Omstændigheder, som de nærværende, foreskriver Vor Grundlov som Jndvaanernes første Pligt at gribe til Vaaben. Dette Bud stemmer med Eders Ønsker. Velan da Til Vaaben, Paa Eders Souverains trængende Anmodning! Ti Vaaben, for Orden og Love, Til Vaaben under den Almægtiges Beskyttelse, som saa ofte har reddet Huset Oranien af de største Farer!
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Vi overdrage samtlige Stæders og Communers Forvaltninger at træffe de Foranstaltninger, med hvilke denne Bevæbning hurtigst og hensigtsmæssigst kan fremmes, de fornødne Jnstructioner herfra skulle snarest mueligt blive udstædte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Skrivelse fra London af 4de October. Siden den sidste blodige Kathastrophe, efter hvilken de Kongelige Tropper maatte retirere fra Brussel, vækker Belgiens Stilling naarlig mere Bekymring. Det er indlysende, at der under saadanne Omstædigheder kun dens Kilder. Sikkrest og hensigtsmæssigst kunde dette maaskee iværksættes, naar de store Magters Mægling bragte en Overeenskomst mellem Holland og Belgien tilveie, ved hvilken Belgiernes allerede i Hovedsagen af Generalstaterne anerkjendte Fordringer bleve bekræftede. Jmidlertid betragtes disse Spørgsmaale hidtil af det engelske Cabinet blot som en Sag imellem Nederlænderne selv og ikke som nogen europæisk Statsqvæstion, og man vil, fra vor Side, sandsynligviis afholde sig fra al factisk Mellemkomst, saalænge ingen udenlandsk Magt erklærer sig for Belgiernes politiske Uafhængighed eller saalænge disse ikke selv proclammere deres Uafhængighed af deres hidtil havte Regjering. (Dette sidste er da nu allerede skeet.) Disse Grundsætninger ere antagne i de 2 sidste vigtige Cabinetsforsamlinger, og strax tilkjende givne det herværende diplomatiske Corps og den nederlandske Regjering. (Resten af denne vigtige Artikel i næste Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Tydskland. Et Extra-Blad af den Darmstadter Tidende giver et sørgeligt Begreb om, hvorledes det seer ud i det sydlige Tydskland. Det er af 2den October og den her optagne Artikel beretter, at Forbundsforsamlingen i Frankfurt i sit Møde den 1ste October har besluttet at opfordre Regjeringerne i Bajern, Baden og Nassau til at undertrykke den i det Hanau ske og andre Dele af Churhessen udbrudte Jnsurection og at beskytte Naboestaterne imod Røverhordernes Jndbrud, til hvilken Ende der opstilles Troppecorpser paa bestemte Punkter, saavel for at beskytte det egne Gebeet som for at kunne ile andre Regjeringer til Hielp, naar det fordres. De hertugelige Nasanske Tropper staae allerede slagfærdige i den dem anviiste Position. Desuden har Forbundsforsamlingen decreteret at der skal stilles et Reservecorps af 6000 Preussere ved Wetzlar, 4000 Würtembergere ved Heilbron og 6000 Bairere, ved Brückenau.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Om Uroligheder i Bautzen, Manheim og flere Steder, samt om deres Fornyelse, dog i ringe Grad, i Dresden, maa vi opsætte Beretningerne til vort næste Blad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Følgende interessante Notitser ved den franske Kongefamilies mærkværdige tredie og formodentlig sidste Fordrivelse fra Fædrenelandet, findes i Journal des Debats.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Vi have forhen omtalt den Kongelige Families Tog, der med Forsæt skeete med saa megen Langsomhed forde man indbildte sig at der vilde tille Befriere fra alle Kanter førend Reisens Øiemeed var opnaaet. Om Fredagen kom de til Valognes; Kongen bestemte sig til at forblive der i 3 Dage, bivaanede om Søndagen Messen i Kirken, 8 Timer, og tog Sacramentet. Mangfoldige Mennesker strømmede sammen fra Landet, for at betragte Ruinerne af en stor Magt, og mankan sige, at et Jnstinet af Høimodighed og naturlig Medlidenhed holdte allene den Uvillie i Skrankerne, som det Forefaldne i Paris maatte opvække. J den kolde og foragtelige Taushed hos en talrig Folkemængde laae en betydningsfuldere og skrækkeligere Lære, end som i en Mængde lydelige Bebreidelser og Trudsler. Desforuden vare de fra alle Huse vaiende, og paa Klædedragterne baarne, Nationalfarver, tydelige Beviser nok for det gamle Hof, i hvad Yndest det stod. Deres Udvortes og Adfærd skildres paa følgende Maade. Carl den 10de. Han var nedslaaet; dog har hans Aasyn Præget af en vis Resignation. Dauphin. Hans trodsige og uregelmæssige Gang, i Forening med hans Gestalts Ubetydenhed og hans Physiognemies intetsigende Udtryk, gav hans Person liden Jnteresse og hans Ulykke liden Værdighed. Duphine. Hun var efterladende klædt, syntes levende at føle sin Stilling, og hendes af Graad rødfarvede Øine viiste tilstrækkeligt Alt hvad hendes øieblikkelige Ulykke forenede med det i hendes Siel opbevarende Minde om fordums Lidelser. Hertuginden af Berry. Syntes at være mere angrebet end alle, og dette er begribeligt, thi hun havde sine tvende Børn for Øie. Deres medhavende Effecter vare betydelige; over 500 Vogne. 7 af disse maatte stedse forblive hos den Kongelige Familie, formodentlig Kostbarheder, Sølv- og Guldtøi og Penge. Hertuginden af Berry, der hele Tiden røbede temmelig megen Fatning, fik dog, ligesom hun satte Foden paa Skibet i Cherbourg, et Nerveslag, og man havde Ondt ved at bringe hende til Live igjen. Saaledes endte denne sørgelige Reise, der tilvisse i flere end een Henseende er skikket til alvorlige og nyttige Betragtninger. Saa nær ved Provindser, der til andre Tider have givet saamange Beviser paa tro Deeltagelse i det ulykkelige og proscriberede Kongeriges Sag; og nu - ikke et eneste Jndividium har forsøgt paa at yttre en gunstig Mening for en Konge, hvem utilgivelige Feil har styrtet i Fordærvelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Korte Udtog af det lærde Selskabs Forhandlinger i Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
J den første offentlige Forsamling bleve Selskabets Statuter oplæste af Secretairen Hr. Dr. Fricke, og blev tillige bekjendtgjort, at der ialt skulle være fire Forsamlinger, da Mellemtiden ogsaa skulde benyttes til at tage Stadens offentlige Anstalter, andre Seeværdigheder, og den skjønne Naturomgivelse i Øiesyn. For dem som vilde tage Havet i Betragtning havde Forstanderne faranstaltet det hollandske Dampskib til en Fart til Helgoland. Endelig bleve de Tilstedeværende opfordrede til, at begive sig i de i Beredskab Sectioner saavel over hvad mere den monne vedkomme deres Organisation, som for at bestemme det Fornødne. for deres specielle Arbeider og deres Sammenkomster."
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Naar forøvrigt mange Tilhørere forundredes over at Sammenkomsterne ikkun vare bestemte til fire, saa maa man ikke glemme, at Sections=Arbeiderne og Privatforedragene ere at betragte som Hovedsagen; at det strænge videnskabelige Øiemeed langt snarere er opnaaet derved at en Mængde, sjeldne Naturproducter, bleve foreviiste og bragte til almindelige Kjendskab, og at selv den korteste sammenkomst maa have et stort Fortrin for en lang Brev, og Skrift Vexel, da paa hiin Maade enhver Jndsigelse øieblikkelig enten gjendrives eller anerkjendes og enhver, Misforstaaelse hæves. Deraf følger iøvrigt ikke at de offentlige Foredrag, blot vare eller skulle have været Skueretter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Den anden Forsamling aabnedes med en Forelæsning af Herr. Statsraad og Prof. Ørsted fra Kbhvn., hæderlig, bekjendt saavel i Physikens Gebeet som Skribent, practisk Lærer og Experimentator. Han afhandlede: om Mathematikens Forholde til Phyiken, og om den mathematiske Methodes Anvendelse i samme." Han var ikke for den alt for ængstelige Anvendelse af den mathematiske Methode, især i Experimentalphysiken, men tilraadede her mere at handle efter en Følgerække. hvorved man fremskridere fra det Lettere til det Sværere, om end Theorien, under det mathematiske Synspunkt, vilde fordre en anden Orden. Skade at Rummet: var for stort til at denne Mands Organg kunde gribe. igjennem.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Herr Etatsraad Ørsted afløstes af Herr Professor Willebrand fra Giesen der talte om Aarsagerne til Ebbe og Flod. Han var imod den hidtil almindelig antagne Mening om denne Gienstand, og meente at den Paastand, at Ebbe- og Flod, skulde hidrøre fra den Attraction som Maanen udøver paa Jorden, især paa Havets Overflade, var, blottet for strænge videnskabelige Grunde, og var ei at ansee for andet end Hypothese. Han meente at en nødvendig Consalterus imellem begge paa ingen Maade kunde paavises. Han bemærkede derhos, at den antagne Anskuelse ikke havde kunnet forklare flere indtrufne Tilfælde, f. Ex. at Ebbe og Flod ligesaavel fandt Sted paa den modsatte Side af Maanen som paa den Maanen tilvendte Side; at Ebbe og Flod var svagere under Æqvator henimod de koldere Zoner, men steg progressiv o. s. v. - Medens nu selv Maanen i denne rebelske Tid fandt en Oprørs stifter imod sin Autoritet i Hr. Professor Willebrand, (den fandt da ogsaa strax en ridderlig Forsvarer i et hamborgsk offentligt Blad), gave han dog Tilhørerne ingen ny Støtte for den dem røvede gamle, det vil sige, han forklarede ikke Phænomenet, men tilkjendegav det beskedne Ønske, at den lærde Forsamling maatte behandle Gienstanden nærmere og at de forskiellige grom maatte bliver sammensamlede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Den tredie og sidste der i den anden Forsamling: underholdte der Tilstedeværende, var Herr. ProfessorPfaff. fra Kiel. Ham viiste: "Nødvendigheden af Planterigets Frembringelsers chemiske Undersøgelse, og Chemiens vigtige Jndflydelse i dens Anvendelse paa practisk Lægekonst." Derpaa afhandlede han især omen Extract der kunde vindes af Caffeen, Coffeerinkaldet, som han, ved gjentagne Experimenter havde opdaget og vundet, og hvilken han troede at kunde anbefale, som Antifebrile, og Antinarcotticum. Han tillagte denne Coffeerin et Slægtskab med China og dens Kraft, og bemærkede, at den i saa Fald, med Hensyn til at den ikke saa let kunde forfalskes, maatte være at foretrække selve China, da Kjøbmændenes Speculationsaand. - den ærlige Hamborger, undtog han paa en skjemtende høitidelig Maade. - hyppig forelagde os Barken af, Gud veed hvilke Træer. - istedetfor Chinabark. Det aldeles frit holdne Foredrag udmærkede sig ei alene i saa høi Grad ved correct og klar Stiil, men ogsaa ved Genialitet og ægte vittig Humor, og Talerens eiendommelige og elskværdige. Livagtighed gjorde baade paa Tilhørere og Tilhørerindender et saa dybt Jndtryk, at hele Forsamlingen til Slutning, man gade siger uvilkaarlig, udbrød i almindelige og støiende bifaldsAttringer. (Sluttes i næste Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Fyrsten af Moskwar afreiste i Mandags, med Dampskibet Frederik den Sjette, herfra til Kiel. Under sit Ophold her, har Fyrsten taget flere offentlige Jndretninger i Øesyn, har flere Gange besøgt Skuespilhuset, den Foureauxske Circus a. Foruden den naadige og ærefulde Modtagelse, Fyrsten af Moskwanød ved Hoffet, er der her viiste ham al den Opmærksomhed, som skyldtes hans Rang, Mission og personlige Fortjenester, saavelsom hans høist agtværdige og personlige, Caracteer. Fyrsten har ogsaa yttret sig særdeles tilfreds med sit Ophold her. Den her accrediterede franske Minister, Marquis de Saint-Simon, ledsagede Fyrsten ombord; Begge bare den trefarvede Cocarde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Dampskibet Caledonia afgik i Mandags herfra til Malmøe, for at afhente den Keiserlig russiske Minister, Geheimeraad Baron v. Nicolai, der over Østad ventedes at være ankommen dertil, paa sin Tilbagereise til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Professor Thiele, Secretair ved det Kgl. Academi for de skjønne Kunster, indbyder til Subskription paa et Værk om Thorvaldsen og hans Arbeider, som han i 6 Aar har samlet Materialier til. Det vil tillige indeholde 180 Tegninger af Kunstnerens Værker, udførte tildeels under hans eget Tilsyn, og det første Bind vil udkomme i Sommeren 1831. For at dække Omkostningerne udfordres et Antal af 200 Subskribenter, som forpligte sig til, ved Modtagelsen at betale hver af Værkets tvende Dele med 15 Rbd., og Forfatteren venter, at dette Nationalanliggende vil finde den velvilligste Modtagelse, da han ellers maa henvende sig til en engelsk eller tydsk Boglade, for at afhænde Kobberpladerne og Oversættelserne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-16
Den 11te October opførtes paa det Kongelige Theater for første Gang Eenaktslystspillet: Seer Jer i Speil, af Topser, oversat af J. L. Heiberg. Denne morende Bagatel, hvori en bekjendt Anecdote er behandlet i en let og flydende rimet Dialog, gjorde her, isærdeleshed ved den fortræffelige Udførelse, ualmindelig megen Lykke. - Samme Aften opførtes det gamle Syngestykke: "Skatten, der ved Hr. Frydendals i comisk Styrke uovertræffelige Spil, som Geronte stedse beholder ualmindeligt Værd og Jnteresse.