Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-04-02
(Jndsendt.)¬ J Anledning af et Jnserat i Jyllandsposten Nr. 7. for 1839, om Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden; en første billige Fordring, man kan kan gjøre til Forfatteren i et offentligt Blad, om en offentlig Gjenstand, er at han fuldkommen kjender hvad han skriver om; thi ellers vildleder han isteden for at veilede. Det er ikke Kanalen en Vandrende paa en 300 Alens Brede, der har frembragt Fjordens Overfyldning med Vand; thi Udløbet ved Hals er, naar man tager Flakket med, meget bredere; og saaledes under alle Omstændigheder, nok kunde modtage det Vand som indkom fra Vesten; men det er en Strækning af i det mindste 4re Mile, hvorover Havet, hele Efteraaret opstemt af vestlige Storm floder, ved den Sidste, efter eget Behag har skyllet; og denne Distance er det som nu skal afdæmmes, med en Kraft der kan modstaae Havets Vælde i dets Rasen; om det skal gjøre nogen Nytte; og dette Arbeide have vi altid gjerne overladt til de 86 Jndvaanere i Aalborg, Nibe og Løgstøer samt Beboerne af Valdsted og Sebbersund, naar dette først var udført, var det endnu tidsnok at dæmpe Kanalrenden, om det behøvedes, som det ikke gjør. - Vi vidste altid meget vel, at Aggerbjergs Underlag bestod deels af Blaaleer, deels af Rødleer, og paa sine Steder, ogsaa af Maar eller Mosejord; men vi vidste ogsaa at Havet aarligen bortskar betydelig af Landet paa hele den vestre Side, thi hvorfor er ellers den halve Deel af den nuværende gamle Aggerkirke, i Havet, hvorfor har hele Vester=Agger, og Sønder Aalum, samt endeel af Nørre Aalum Byer, der alle ligge paa Aggerbjerg i de sidste 20 Aar maattet flytte længere øster paa fra Havet; og dog regner Forfatteren Aalum der kun leed af Skum og Vandstov, og Trankiær, til de Vandlidte, uagtet den sidste Bye ligger omtrent en Miil oppe i Landet) og vi fordre derfor af de saakyndige og solide Mænd, som agter at forebygge Havets Jndtrængen, at de jevne Aggerbierg, tække det derpaa med Rør og lægge en alvorlig Steendes ering forneden af i det mindste 10 Alens Høide og med dette Arbeide maae de fortsætte heelt fra Haandsted Hage og syd paa forbi Bovbjerg, som ogsaa aarlig yder Havet sin Tribut: thi hvor er der ellers bleven af de 26 Pakhuse ved Klitmøller; hvoraf de der under sidste Krig anlagte saakaldte 2de Strandbatterier; det sidste gik all rede i Havet for mere end 20 Aar siden, Beviis nok for, at Havet aarlig bortskjærer af Landet, og at enhver Beboer i Vester Agger, der oplever de 20 Aar, med Sandhed kan sige, at der hvor hans Vugge stod, nu kan fiskes. Hvor er Boen Nabe, som har lagt sønden for Aager, og i Mandsminde kun har været kjendt af Navn? Vi kan derfor ikke istemme, at der borttages noget af Aagerbjerg, for at dæmpe Kanalen, da dette ikke ret længe vil kunde værne for den Plet hvis Huse bage derpaa; thi allerede ved Gjennembrudet 1825, gik Havet over Bjerget norden for Nørre Aalum, hvilket imidlertid ikke er skeet siden, uagtet det skal have staaet i Aviser, at være skeet ved Stormfløden i Aar. Vi kiende ikke Naturen i dens Vexel irkninger, ligesaa lider som vi kiende Naturens Herre, skal det blive til Vand igien som for har været det; da see vi nok med stor Bekymring at megen Ulykke endnu forestaae: men hvorledes forebygge den, undtagen paa fornævnte Maade, som hele Landet ikke formaaer Havde Dronning Magrethe høilovlig Jhukommelst, meen for at verfænke Skibe i Løbet for at forhindre Søerøvente, som Traditionen fortæller, ladet denne Aare havt fra Leb, saa maaskee den ikke nu havde været saa mange der havde bygget underFjordbakkere, og altsaa heller ikke, saa mange Vandlidte, og havde den bleven holdt aaben paa den Tid Arnt Berntsen omtaler, saa maaskee Ager Sogn endnu havde baar sine 50 Plouge, thi nægteltet er det, at siden Gjennembrudet blev, presser Havet ikke meere saa stærk, med Landet som for, da Strømningen bestandig forer til den engang værende Aabning; men skal alt naar til: bage til hvad det for har været, da see vi med Bekumaring Fremtiden imode. Da det især synes at være Siledesiskerie, som baget Forfatteren paa Hjertet, saa vil vi raade ham, at afskaffe den paa den senere Tid opfundne Plumpstang, ligesom ogsaa alt andet Stang i Fjorden f med Sauglystre, der ødelægge ald Vegetation paa Fiord bunden, og naar dette skeer, og det forebygges, at Hai vet kuns indtrænger igjennem Kanalrenden, saa vil Fjord vandet ved Løgstøer og Nibe blive brak nok til at frem avle Grøde, og Fiskene dog en Tid paa Aaret erholde Fred til Forplantelse, ligesom der vel ogsaa kunde anskaffes Fiskerieredskaber, til at tugte og tage en Deel af de mange Sælbunde med, der nu opholde sig i Fjorden noget som vistnok maatte kunde svare Regning. At Fjorden ved Hals, har regelmæssig gaaet ud og ind omtvivler jeg ikke; men troer, at det er skeet regelmæssig i 6, istedenfor som Forfatteren anfører Are Timer, ligesom ogsaa Ebbe og Flod her tydelig viser sig; men at disse Naturkræfter ikke havde denne Virkning, i den vestre Ende af Fiorden for Gjennembrudet, veed jeg ag saa; thi efter flere Dages østlige Vinde kunde Fjordvandet i længere Tid staae indtil 3 Alen høit over de da tilværende Agger Sogns Enge, som for længere Tid siden ere borte. Dette er ikke første Gang, at Havet i den nævnte Strækning, i større eller mindre Grad har overskyllet, Landtungen ved Stormfloder, ligesom det ogsaa flere Gange har skaaret nye Gjennemløb, som dog Boreas, uagtet der skiændes paa ham, stedse som en ærlig Mand har stræbt at lukke; ne det er Zephyr i sin Brede der udgyder sig over hele Landtungen; og naar hans Meder, den blide Aurora, igien sender ham sit tilbage, thi ogsaa hun kan blive vred og overskylle fra østen; skeer det almindelig kun igjennem den tilværende Rende: at imidlertid heller ikke den Skade som er skeet ved Oversvømmelsen paa de Fjorden tilgrændsende lavt liggende Jorder, er skeet altsammen ved sidste Stormflod, men successiv ved enhver Oder rømmelse der har oversyldt Limfjorden med Saltvand siden saa lang en Bane blev rasseret, veed jeg ligeledes af egen Jagttagelse paa Stederne, i det mindste for saavidt Thisted Amt angaaer.