JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
For faa Dage siden er under Grevskabet Langelands østre Forstrand i Maglebye Sogn, Langelands Sønder=Herred, sum den opdreven med Jisen en nye 3 Bords Fiskerolle, hvorudi ei fandtes andet, end en Fangelinie med en Pæl. Eiermanden ville i lovlig Tid behagelig melde sig hos undertegnede Forvalter i bemeldte Grevskab, som besørger Jøllen udleveret imod en billig Biergeløn til Vedkommende og dette Avertissements Bekostning. Tranekier Slot den 28de Decbr. 1799. A. Scheel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Circulaire. Prome moria. Forordningen af 10de Julii 1795 befaler udtrykkeligen i dens 4 Cap. F. 24 at Lovens 12522 og 324 24 skulle blive i Kraft, og disse Lovstæder paalægge enhver Embedsmand at fralægge sig ærerørige Beskyldninger ved Dom. Forordningen har altsaa, i at bestemme hvilke Sager der ere Gienstande for Forligelses Commissionens Mægling (hvoriblandt ogsaa private inuri Sager nævnes) derfra undtaget saadanne Beskyldninger naar de ere graverende fra Embedsmænd, efterdi det er vigtigt for Staten at disses Rygter ere ubesmittede, og det altid er et mueligt Tilfælde at den skyldige Embedsmand kunne ved Forligelses Commissionen faae en Æres=Erklæring fra Inurianten efterat han underhaanden, havde seet sig frie fra at see beskyldningen beviist Denne samme Bestemmelse indeholdes ogsaa i Forordningen af 27de Septbr. sidstleden angaaende Trykkefrihedens Grændser 810 og 11, hvor det giøres Embedsmanden til Pligt at fralægge sig ved Dom ikke allene beskyldninger for Urerskaffenhed, som Embedsmand, men endog dem der giøres imod hans private Karakteer og Handlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Da man imidlertid paa Grund af en i den Anledning til dette Collegium indkomne Forespørgsel, maae formode, at der om denne Sag kunde være forskiellige Meninger; saa han man, paa det at de Vedkommende, som ere i det Tilfælde, at de bør anlegge Sager af det omhandlede Slags, ikke skulde spilde Tid, ved at indklage disse Sager til Forligelses Commissionen, førend de skride til Rettergang, anseet det fornødent, herved at fastsætte som Regel til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for alle Vedkommende. 1) At Sager hvilke Kongens Embedsmænd, i Overeenstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 8 10 og 11 ere pligtige at anlægge i Anledning af beskyldninger, som fremføres imod dem i Henseende til deres Embeds Førelse, el ler i Anledning af ærerørige Beskyldninger, som giøres imod dem, for saavidt deres private Karakteer og Handlinger angaaer, skulle være undtagne fra at behandles ved Forligelses Commissionen, og altsaa strax indstævnes umiddelbar for den vedkommende Ret. Og 2) At denne Regel ligeledes skal gielde i Henseende til de Sager, hvilke anlægges af Personer der af Øvrigheden ere constituerede Embedsmænd, naar de i Anledning af Beskyldninger, som medens de ere constituerede som Embedsmænd for en vis Tid, eller til en vis bestemt Forretning, og at altsaa disse constituerede Embedsmænd, naar de i Anledning af beskyldninger, som fremføres imod deres Forhold, i det Embede hvortil de ere constituerede, eller i Anledning af ærerørige beskyldninger, som medens de ere constituerede, fremføres imod deres private Karakteer og Handlinger, nødsages til at fralægge sig saadanne beskyldninger ved Dom, skulle Sagerne strax uden Foretagelse ved Forligelses Commissionen, eller Henviisning derfra forfølges ved Retterne. Det Kongelige danske Cancellie den 24de Decbr. 1799. Moltke. Schow. Til Kammerherre og Stiftamtmand Gersdorff. Rejersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Pro Memorian. Da der over følgende Puncter, Forligelses=Væsenet vedkommende, er forlangt dette Kollegii Resolution, nemlig: 1. Om Klageren ligesaavel skal indvarsles af Stevnevidnerne til Møde for Forligelses Kommissionen som den anden Part 2. Hvorledes skal forholdes naar de indkaldte Parter deels udeblive, deels undertiden møde saa drukne at de ere ude at Stand til at slutte Forliig. Og 3. Hvad det skal skee, naar Stevnevidner opsige dette deres Ombud og attraae sig derfra befriede, men det paa et og andet Sted medfører Vanskelighed at erholde andre Stevnevidner i disses Sted, af Mangel paa dertil deels beqvemme, deels villige Subjecter; Saa skulle Mann, i den Anledning, herved tienstligst melde, til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende, i Henseende til den 1ste Punct, at dermed vil forholdes efter den 35 §. i Forordningen af 10de Julii 1795. Hvad den 2den Punct angaaer, og det a) i Henseende til, om de indkaldte Parter udeblive, da kan en saadan udeblivende Part ikke paalægges andet Tvangsmiddel, end det som Forordningen allerede har fastsat, nemlig at han skal dømmes til at betale Sagens Omkostninger omdet kommer til Proces, naar altsaa den indkaldte Part ikke har mødt, kan Kommissionen ikke foretage andet end efter Forordningens Forskrivt meddele Klageren Attest og Udeblivelsen. Men da Man har bragt i Erfaring at nogle Dommere ikke altid holde sig Forordningens Bud efterrettelige, og tillade sig Fortolkninger, der ikke stemme overeens med dens Aand, saa maatte det behageligen tilkiendegives alle Dommere, at de, efter Forordningens 39 F., have at dømme den fra Forligelses=Kommissioner udeblevne Part til at bøde for unødig Trætte, og det, enten han ved Dom vinder eller taber Sagen, samt desuden i sidste Tilfælde, at dømme ham til at gotgiøre Modparten dennes Tidspilde, ved at møde forgleves i Kommissionen, saavelsom Bekostningen paa Jndkaldelsen. b) I Henseende til, om Parterne møde ved Kommissionen, i saa beskienket Tilstand, at de ere uskikkede til at contrahere, da bør Kommissarierne i dette Tilfælde foreholde dem det uanstændige i deres Forhold, hvorved de tilsidesætte den Agtelse, de skylde saavel Lovgivningen selv, som de Mænd, Hs. Majestæt har ansat til at haandthæve samme, og derefter vise dem bort med Tilhold, at indfinde sig i en anden Forfatning ved næste Kommission, og til den Ende lade begge Parter i Protocollen vedtage Mødet uden videre Jndkaldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Hvad endelig angaaer den i 3die Punct ommelte Vægring af dem som til Varselsmænd ere udnævnte, at paatage sig dette Ombud, da bør Varsels=Forretningen, i Tilfælde at ingen maatte findes villig til at paatage sig samme, ansees som et andet Ombud, hvilket enhver Almuesmand, efter Tuur og Omgang, skal være forbunden at modtage; og bør Amtmander, da, i Modtvilligheds Tilfælde paalægge den udnævnte Kalds mand en efter Omstændighederne passende Mulct for hver Dag, han sidder det ham paalagte Ombud overhørig, men naar en Mand saaledes i 2 Aar har forrettet dette Ombudskal han derfra igien forløves, og en anden beskikkes i hans Sted, om han ellers selv ikke attraaer længere at vedblive Det Kongel. Danske Kancellie den 31te Decbr. 1799. Moltke. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftsbefalingsmand. Poul Rosenørn Gersdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Ved Proclama, som er læst ved Fyens Lands=Ting og Baag Herreds Ting, ere Creditorerne og Arvingerne efter forhen værende Skoleholder i Turup i Assens Amt, tilsidst sig i Fa len i Søllested Sogn opholdende, afg. Niels Madsen Lund og hans forhen afg. Hustrue Sophia Amalia Christiansdatter indkaldede, med 6 og 12 Ugers Varsel, af Baag Herreds geistlige Skifteret til at legitimere deres Fordringer og Arveret. Arvingerne paa Mandens Side ere alle bekiendte, men om Konens Arvinger, som ere aldeles ubekiendte, vides intet andet, end at hendes Fader, ved Navn Christian, skal have været Musikant i Assens, og at hun i sin spæde Alder ved Forældrenes Dødsfald blev sendt til Holsteen; ventelig til en Slægtning. Thi ville alle Vedkommende inden bemeldte Tid, da Skiftets Slutning derefter nærmere bliver at bekiendtgiøre, melde dem hos mig underskrevne; ligesom Stervboens Debitorer ogsaa ville, for at undgaae Uleilighed ved Søgsmaal, betale deres Gield. Dreslette Præstegaard den 11 Jan. 1800. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Gode Flaske=Proppe, anvises tilkjøbs fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Efterskrevne Bøger, deels uindbundne, deels indbundne for største Deelen i blaat Papiir, faaes for hossatte Priis hos P. Ramsingi Ribe. 23. Hvad har Amerikas Opdagelse havt for en Jndflydelse paa Menneskeheden i Europa, en Priisafhandling af v. Haven, 3 Mk. 6 s. 24, Haandbog over almeennyttig Naturkundskab, ved Frid. Ekkard, 2 Dele, 12 Mk. 12 s. med Kobbere. 25. Svada, et Magazin for Theatret, Philososie, Litteratur og Historie, af M. C. Bruun, 7 Mk. 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
26. Ruslands Keiserinde Cathrine den Andens Liv og Levnet, oversat af det Franske, 10 Mk. 27. Klogskabsregler for unge Mandfolk, som ere i Begreb med at træde ind i Verden, tilforn en Deel af Campes Theohpron, 2 Mk. 10 sk. 28. De første Grunde til Experimental=Naturlæren i den Chemiske Deel, af Prof. Schrader, med 66 Fig. oversat. 6 Mk. 6 s. 29. De første Grunde af den anvendte Matheematik, oversat af H. E. Linderup. 7 Mk. 12 s. 30 Rudolph von Werdenberg, 1ste Deel, af Aug. Lafontaine, 4 Mk. 6 s. 31. Geographie for Ungdommen af Prof. Fabri, 2det Oplag, oversat efter Originalens 6te Oplag, 4 Mk. 12 s. 33. Haandbog i nyttige Konster og Haandarbeider, til Veiledning for enhver, som dermed vil beskieftige sig, uden egentlig at være Kunstner eller Professionist, 3 Mk. 6 s. 34. Funkes Naturhistorie for Ungdommen, til Brug i Skoler, og ved privat Underviisning, 2det Oplag, 4 Mk. 4 s. 35. Dito Geograsie og Historie, oversat og omarbeldet af O. Albertsen, 3 Mk. 6 s. 36. Ditos Anthropologie, oversat, 3 Mk. 6 s. 37. Ditos Pychologie eller Sielelære, 3 Mk. 6 s. 38. Peder Jensens A. B. C. og Læsebog af C. G. Salzmann, oversat ved Fr. Høegh Guldberg, 1 Mk. 8 s. 39. Nathan den Vise, et Drammatisk Digt i 5 Optog ved Lessing, oversat ved Rabbek, 4 Mk. 6 s. 40. Udkast til en Karakteristik af Hans Kongel. Høihed Kronprindsen af Danmark, oversat af Engelsk ved Schneider, med Vignette, 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
41. Poetiske og Prosaiske Blandinger, uddragen af forskiellige Maanedskrivter, med Vignette, 5 Mk. 42. Fruentimmeret, eller fortfattet Bibliothek af alt det Videværdigste og Qvinde=Kiønnets Bestemmelse og Oplysning, af Andre, 2 Mk. 4 s. (Flere følge.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-15
Odenseden 15de Januarii. Afvigte Nat ankom begge Brevpostene fra Kiøbenhavn for sidste Onsdag og Søndag. En Pakkepost er og ankommen. - Siden Mandags har Frosten ikke været saa stræng, som i forrigelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Krigskuepladsen. Jtalien. Endskiønt de nyeste Breve fra Jtalien nu ogsaa tale om det Tab, som de franske Officialberetninger for nogle Postdage siden meldte, at General Klenauden 14 Decbr. led ved Genua (S. 13), saa vil dog Hoftidenden ikke samtykke heri; men lader Klenan netop paa samme Dag indtage den franske Position paa Bierget Cor nun, og forfølge Fienden til under Genuas Mure, ved hvilken Leilighed en Brigadechef, flere Officerer og nogle 100 Md. faldt i Keiserligt Fangenskab. Endnu melde Melas, at den dybe Snee, som er faldet i de Gennesisk Bierge, har nødsaget Franzoserne til at trække den størst Deel af deres Tropper tilbage imod Nizza. - J øv rigt tales endnu bestandigen om at den Østerrigske Armee Jtalien skal forstærkes til 200000 Md., for igien at kunne begynde et Vinterfeldttog med des større Eftertryk, En Rygte siger, at Engellænderne blokere Genua fra Søesiden. Tydskland. Franzoserne synes især at ville samle deres Hovedmagt ved Mellem Rhinen, og trække sig derfor efterhaanden tilbage fra Schweitz, hvor det store Hovedqvarteer endog har forladt Zürch den 25de f.M. og er gaaet til Kolmar. J Egnen ved Frankfurt er det meget uroeligt. De Keiserlige have besat de Hessiske Stæder Børkenheim og Bronnheim; og Landstormerer atter i Bevægelse. Dog tale de nyeste Breve fra Mannheim ogsaa om en Adjutant, som er sendt til den venstre Rhinbred med en Depesche af største Vigtighed, fra C. H. Karl til den kommanderende franske General, saa det ikke lettelig lader sig sige, hvad der vil blive at alt dette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Frankerig. 2 Endskiøndt Overkonsulen har formanet Lemmerne i Tribunatet og det lovgivende Korps til for Eftertiden at sætte alt Had og Partieaand tilside, vare disse 2 Autoritæter dog neppe samlede (den 1 Januar), førend man igien begyndte at klamres om en Eeds Aflæggelse Dragter og deslige Smaaeting. Tribunatet holder sine Møder i Palais Egalits og det lovgivende Korps i det ophævede 500 Raadets Sal, i hvis Midte er oprettet et Alter, hvorpaa ligger en opslaaet Bog, som in beholder disse Ord med forgyldte Bogstaver: franske Republik. Konstitution af 1799. Dette Korps's Garde bestaaer af Jnvalider. Efter en Etat af Finantsministeren koster den nærværende Regiering Frankerig 7 Millioner mindre, end den forrige i Direktoricces Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Politieministeren har i de offentlige Blade ladet indføre en Erklæring i Anledning af Duroes Ophold i Berlin hvori det hedder: "at siden den 9 Novbr. bliver VenskabsBaandet mellem Frankerig og Preussen stedse fastere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
3 Chou anchefer ere ogsaa ankomne til Paris, og have havt en lang Konferenz med Konsul Buonaparte. Efter Forlydende have de tilbudet ham 40 Gidsler Tilladelsen for de Deporterede at optages igien i Republikens Skiød, gielder kuns for dem som ere i Frankerig, naar de inden 20 Dage præsentere sig for vedkommende Municipalitæt, og for dem som opholde sig i fremmede Lande, naar de inden 40 Dage indfinde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Overgeneral Morean har til Rhinarmeens Underholdning faaet Anviisning paa alle Jndtægter af Lande, mellem Maas og Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Blandede Efterretninger. Frankerig. Mellem de Journalister, som den 3 Septbr. 1797 bleve dømte til Deportation, og nu have faaet Tilladelse at komme tilbage, befinde sig Suard, Laharpe og Sicard; men ikke Richer SerizyKonsulerne have nu selv aabnet en Subskription til Understøttelse for de Fattige i Paris i den haarde Vinterstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
En Journal giendriver det Rygte, at Buonaparte foranstalter en Fest, som skal koste 20000 Livres, med disse Ord: "Buonaparte veed at med 20000 Livres kan en Halvbrigade besoldes i 6 Maaneder, Den i sidste Nummer omtalte Skrivelse af Senatet i Hamborg til de franske Konsuler er dateret den 16 Debr. f. A. Raadsherrerne beraabe sig paa den udmærkede Deeltagelse de stedse have viist i den franske Nations Vel og anføre til end ydermere Beviis de mange forgiæves Forsøg, de i et heelt Aar gjorte til Napper Tandys og BlakwelsLøsladelse indtil de endelig saae at Stadens Ruin var en undeblivelig Følge af længere Modstand. Ogsaa vise de, hvor uklogt og vaklende Jrlænderne selv handlede, ved at give sig falske Navne og Karakterer, da de først efter Arreteringen udgave sig for franske Officerer, endskiønt det Jrlandske Vaaben stod paa Napper Tands Kaar. de, og den franske Gesandt i Hamborg ikke heller fandt for got at tilstille Senatet Afskrivt af deres Bestallinger, dette altsaa efter alle Omstændigheder, ikke kunde troe mere paa hans end den Engelske Gesandts Udsigende. Alle disse Ubehageligheder - hedder det videre - kunde have været sparet, ifald det franske Gesandtskab havde brug samme Forsigtighed, som den oplyste Minister Gronvelle, der ved Jrlændernes Ophold i Kiøbenhavn gav dem et Tilflugtsted i sit eget Huus, for at undgaae den Engelske Ministers Eftersøgning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Ved Strasburg ere 32 Franzoser, som vilde bringe en Proviant=Transport til Kehl, druknede i Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Konsul Buonaparte skal ganske uformodentlig have kaldet Borger Bacher tilbage fra Frankfurt, hvor han endnu opholdt sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Den 31 Decbr. døde den franske Litteraturs Nestor, den vidt berømte Marmontel, i en Bondehytte i Abbeville, da Revolutionen havde opslugt hans anseelige Formue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
J Paris sælges nu Bonbons a la Buonaparte, og alle Lemmerne i Statsraadet have aflagt en Visite hos Buonapartes Gemalinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Invalidernes Hotel skal herefter kaldes Marses Palads. Generalernes Hoches, Jonberts og Dugommiers Statuer skulle opstilles i samme, ved Siden af Turennes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Moreau har alt udstædt en Proclamation til sin Armee hvori han lover, snart at føre dem over Rhinen til nye Seier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Efter Pariser Blade er det danske Hof ogsaa af Budnaparte bleven anmodet om at mægle Freden; men manhar kun lidet Haab til, at denne kommer i Stand. Joseph Buonaparte er traadt ud af det lovgivende Korps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
da hans Udnævnelse for et Departement, hvor han ikke hørte hiemme, stred aabenbare imod Konstitutionen. J Trois har en Borger tegnet sig baade for Konstitutionens Antagelse og Forkastelse, med den Erklæring: at han ikke vidste, hvilket det beste var, eller hvad der endnu kunde være tilbage, Det lovgivende Korps afgiør over Regieringens Forslag, til nye Love med hvide og sorte Kugler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Den 3 Januarii var alt i Manheim bestilt Qvarteer for General Mack, som ventedes tilbage fra sit Fangenskab. J Maynz har været alvorligt Slagsmaal imellem de franske Soldater, som vare komne fra Holland, og Garnisonen, hvorved 18 bleve dræbte og over 50 saarede. Anledningen dertil var de nye Munderinger og Penge, som de første bragte med sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Batavisk Republik. Den Dortrechter Avis=Redakteur er alt kommen i Uleilighed, fordi han har spaaet, at der ogsaa snart forestod denne Republik en 9de Novbr. som den i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Ved de mange Franske Troppers Afmarsch til Rhinen, ere Direktoriets Udgivter mærkelig aftagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Engelland. Gouverneuren i Ostindien, Lord Mornington, faaer den Stierne og de Diamanter, som Tippo Saib bar, og Marquis Cornmallis hans Turban og Sabel, fordi hans Seier over Tippo for 6 Aar siden egentlig var Pinden til dennes Liigkiste. Hans kostbare Trone er alt sendt i Mynten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Tydskland. Rygtet er nu almindeligt, at Kardinal Bellison i er valgt til Pave. Saa meget er vist, at han kun fattedes 2 Stemmer den 25 f. M. J Vien er i Aaret 1799 fødte 12000 og døde 15427. Sonmarow har givet sin Søn en af de 6 Theresicordener, som han har faaet at uddeele af Keiseren. Helvetisk Republik. Den 28 Decbr. f. A. have de lovgivende Raad nedsat den Kommission, som skal udarbeide en nye Konstitution, som er saa meget meere nødvendig, da Schweiz endnu hverken har nogen Civil eller Pilitie=Lovbog. Til al Landets Elendighed kommer endnu, at Regieringen, Embedsmændene, de Geistlige a. nu have 4 1/2 Millioner tilgode hos Staten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Jtalien. Det koster Gouverneuren i Rom megen Møie, at holde de mange Røvere og Banditer, som igien have begyndt Haandværket, i Tømme. Der siges, at Engellænderne have taget den franske Flotille, som skulde føre Levnetsmidler og Munition til Genua, og at en fransk General med 2 Officerer er bleven dræbt af deres underhavende Soldater, fordi de vilde hindre dem i at løbe bort fra Hunger og Elendighed. Man regner at over 30000 Frihedstræer ere lagte i Aske i Jtalien - uden nogensinde at have baaret Frugter,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Jndenlandske Efterretninger. I afvigte Aar ere 7848 Skibe gaaet igiennem Sundet, hvoriblant 2599 engelske, 1674 svenske, 1571 danske og 1420 preussiske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Den 1ste Januarii var Jsen saa stærk ved Helsingøer, at man kunde gaae over til Sverrig; men Stormen brød Jsen, op, saa det nu igien er ganske aabent Ved Korsøer=Siden har ikke været synderlig Jis uden ved Landkanteen; derimod er den dreven saaledes sammen imod Fyen, at Transporten af Posten fra begge Sider er megetvan, skelig. Paa Sprogøe skal have ligget omtrent 60 Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
J Kbhvns Adresse=Aviser tilraades Brændeviinsbrænderne at giøre et Forsøg med at brænde Brændeviin af ordinair bruunt Ostindisk Sukker, som i denne Tid kan haves til 8 a 9 s. Pundet. Hr. Kammerherre Frederich Moltke, Præsident i det Kongl. danske Kancellie, er valgt til Æres=Medlem af Videnskabernes Selskab i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
J bemeldte Selskabs ordentlige Møde den 4de Januarii sidstleden blev af Hr. General=Adjutant Løwenørn oplæst en Afhandling og Fyrene paa Kysterne, samt om de forskiellige Vindes Virkning paa en i Luften fri staaende Lue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Fra den 13de April d. A. bliver til Veiledning for Søefarten til Øresund igien tændt Blusfor paa de trende paa Nakkehoved værende Taarne, og et Lampefyr i det nordøstlige Slotstaarn paa Kronborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Sidste Løverdag blev paa det Kongel. Theater i Kiøbenhavn opført Indtoget, Syngespil i 2 Akter af Hr. Heiberg Ved Kancellie=Skrivelse af 28de Decbr. f. A. ere de, som i Kriminel=Sager vorde tilkiendt Erstatning hos Forbrydere, fritagne for at løse Domsakteen, samt for Brugen af stemplet Papiir til Udskrivten og for at betale ExekutionsGebyhr, naar de ville giøre Exekution efter Dommen m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Den 10de d. M. er Statsminister Hr. Geheimeraad Car Frederich Rewentlow beskikket til Patron for Frederiks tydske Kirke paa Kristianshavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
For Fremtiden maae ingen Metalstøbere og Giørtlere mere nedsætte sig paa Bergstaden Kongsberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Det danske Skib, de Hoop, ført af H. J. Kraver, er paa Reisen fra Altona til Dunckirchen taget af Engellænderne og opbragt til Parmouth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Den 19de Decbr. s. A. kantrede Galensen Fortuna ud for Melbye Mark paa Frederiksværks Gods. Skipperen, Styrmanden og en Matros reddede Livet i Baaden, men den fierde blev paa Skibet. To Dage derefter fandt Liseleie Fiskere Vtaget drivende i Søen en Miil fra Landet, og sit det ved Strømmens og Vindens Hielp slæbt paa en Sandrevle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Ved Understøttelse af Etatsraad Rejersens Rentefond er siden 1ste Junii f. A. i de Kiøbenhavnske Militairskoler bevirket 6000 Alen Hørlærred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
For at forhindre at ikke saa stor en Mængde gode Klude skal kastes ud paa Gaden, have de Herrer Neltrup & Harris udlovet flere Præmier, for de Kiøbenhavnske Tienestepiger, som i Aar samle den største Mængde af denne saa nyttige Artikel J Kbhvns Adresse=Aviser søges Raad imod stinkende Aande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
I Trondhiem har en Mand offentlig givet en Jomfrue, som har været i hans Huus, det Vidnesbyrd: at hun hverken er befængt med Frat eller Udslet paa Kroppen, For at afhielpe adskillige Tvistigheder og Uleiligheder, der have reist sig over de Dokumenters Troeværdighed, som udstædes af Øvrighederne og Retterne i Hertugdømmene, og som ofte have givet de krigførende Magters Domstole Anledning til at priisdømme neutrale Skibe, er det bleven anordnet: at alle Skibspapirer, og andre vigtige Dokumenter, i sær saadanne, som sigte til at erhverve Eiendom udenlands og som forhen under Vedheftelse af Stadens Segl blot blev underskreven collective f. Ex. Borgermester og Raad i Staden N. N. " for Fremtiden egenhændig skal underskrives af 2de Medlemmer af vedkommende Øvrighed eller Ret, forden det paatrykte Segl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-01-17
Ved Reskript af 3die Januarii d. A. er det bleven foranstaltet, at de Proffessionister iblant Garnisonen i Rendsborg, der arbeide som Svende hos de derværende Laugsmestere, ikke ere pligtige til at vige for de vandrende Haandværksvende, naar disse maatte forlange Arbeide hos de samme Mestere.