Viborger Samler, 1780-01-24
Der findes paa Raadhuusene paa adskillige Steder i Europa findrige Jnscriptioner. Dette Dette nye Raadhuus behøver vel ingen, da Kongens Chiffre, som staaer over Døren, og Randers Byes Vaaben, som staaer i Frontispicen, viser, at det er bestemt til at forsvare Kongens Ret og Borgernes og Byens Jndvaaneres Rettigheder; Dog, om det var fornødent at sætte nogen Jnscription derpaa, kunde den beqvemmelig tages af Salomons Prædikers Bogs 3.16. Retfærdigheds Sted. Retfærdighed blev anpriset som en guddommelig Egenskab og Dyd, hvori alle Mennesker bør at efterligne Gud - Da det ville have været for vidtløftigt at tale om alle de Leiligheder, hvorved Retfærdighed skal udvises, blev Talen indskrænket til Retfærdigheds Pligter, som i sær bør at øves paa et Raadhuus, saasom: 1. Naar Domme ved Under= eller Over=Retten skal afsiges; Naar er Retfærdighed meere fornøden, Dommere sidde ikke alene for Guds Øine, men og i Guds Sted. - Gudsfrygt maa være rodfæstet i Hiertet. - Det gamle Sindbillede paa Retfærdighed blev forklaret, hvorved den afbildes som en Jomfrue, der har en lige ballancerende Vegtskaal i den ene, et draget Sverd i den anden Haand og har tilbundne Øine: ikke fordi hun er blind i de Sager, som hun skal skiønne paa, men fordi hun frygter, at der skulle komme Skarn i hendes Øine, om hun saae sig for meget om paa Parterne. - Retfærdighed, er skarpseende og søger at finde Sandheds Perle imellem Procedurens Skaller. - Kong Salomons Kiendelse mellem de 2de Qvinder blev anseet, som et Exempel, ikke saa meget paa hans Retfærdighed, som paa hans Viisdom til at udforske Sandhed, og føre den for Dagen. 2. Da det er billigt, at enhver, som søger sin Næring og Fordeel i en Bye, ogsaa skal tage Deel i de Udgifter, som skal betales - alle ere ikke i den Henseende billige; Der maa derfor giøres Ligninger, og Forskiellen iagttages mellem de meere og mindre formuende. Naar det skeer her paa Raadhuuset, bliver det Rerfærdigheds Sted. 3. Det er en høipriselig Omsorg, som drages for at intet Sted i Landet ligger øde, som kunde føres i Brug, eller i en bedre Brug; men ved denne Leilighed træde mange frem med Forslag over Forslag om Forandringer, da maa Raadet skiønne, hvilke hos dem ere applicable, og om fleere kunde lide Skade, eller fleere have Fordeel ved Forandringen. - Folket i en Stad, forlader sig i dette Tilfælde paa Raadets Retfærdighed og Kierlig lighed til det almindelige Beste i de Betænkninger, som de derom indgive paa høiere Steder. 4. Retfærdighed har sit Sverd draget mod grove Forbrydere, derfor er der Arrest=Kamre og Kieldere under dette nye Raadhuus, hvor de forvares, som ikke kan tillades at leve i Frihed i det menneskelige Selskab. - Et Fængsel er et Retfærdigheds Sted. 5. Det kan skee, at Folket i en Stad kan komme i Oprør, et Partie mod et andet. - Da lyder de ikke deres Øvrigheds fornuftige Forestillinger. - Der behøves da hastig Hielp og Magt til at dæmpe den Uorden; og da den militaire Stand, snarest indtager Frygt i de Frække, saa er under dette nye Raadhuus gjort den Indretning, at her beqvemmelig kan holdes militair Vagt, ikke alene for at holde de her Garnisonerende under Krigs Disciplinen, men og for at komme Byen til Hielp i at dæmpe Uroligheder. Naar Retfærdighed, Viisdom, Nidkierhed for det almindelige Beste skinne frem af alle Raadets Handlinger, skaffe de sig Myndighed - Ære og Anseelse - Kierlighed. Det modsatte mod Retfærdighed, af hvad Navn det nævnes kan, kunde ikke med hæsligere Farver afmales, eller meer beskiemmede Ord udtrykkes, end de, som Hs. Kongel. Majestæt af Preusen dicterede selv i en Justits=Protocol for kort Tiid siden, hvilke efter de Jndske Efterretninger No. 51 bleve anførte. Det være langt fra, at nogen saadan Erindring skal gives nogen Tiid dem, som forvalte Justitien paa dette Raadhuus, eller at det skulle høres om det, som Kong Salomon saae Prædikern. Bogs 3, 16. Men naar herefter hver Dom, som afsiges, hver Udgift, som paalægges, hver Ligning, som giøres, hver Betænkning, som indsendes, er grundet paa Retfærdighed, bliver dette Raadhuus er Retfærdigheds Sted. Vil da nogen Selvklog, Egensindig, Kivagtig skumle over Øvrighedens Forretninger, kan de foragte det hellere end hævne sig paa den. Efterdi dette Huus er bestemt til saa nyttig en Brug og er Byen til Ziir, ere Bekostningerne vel anvendte. Alle, som have Deel i dets Opbyggelse, have gjort sig velfortiente: Borgemester og Raad ved deres Foranstalting; Entrepreneurene ved billig Accord; Bygmesteren ved trofast og og ziirlig Bygning; ligesom og de fortiente at erindres, som have givet nogen Prydelse hertil, hvoriblandt i sær blev nævnet Hr. Hr. Borgemester Caxøe, og Hr. Cancellieraad og Raadmand Lillienschiold, som have ladet forfærdige det smuke Skilderie, som er ophængt paa Raadhuus-Sahlen, som og Hr. Cancellieraad og Byefoged Voigt, som ogsaa haver ladet forfærdige et ligesaadant smukt Skilderie til at pryde Tingstuen, endelig St. Niels Hansen Kirketerp og Sr. Hans Christian Hansen, som have foræret en skiøn glas Lysekrone til Raadhuus=Sahlen. Endelig blev talt om Jndvielsen i sig selv. Lidet blev tale om de Ceremonier, som adskillige Folkeslag brugte ved deres Bygningers Jndvielse efter deres Phantasie og fædrene Skik. Hos Guds Folk skeede den ved Ofringer og Bønner; da Almisse kaldes et Offer i det nye Testamente, saa blev deraf taget Anledning til at begiere en Almisse til de Fattige, Huusarme og Sengeliggende. For Resten havde vi intet at anvende til dette nye Raad huuses Jndvielse uden det, hvorved alting helliges, GudsOrd og Forbøn, hviken blev gjort for vor allernaadigste Konge, under hvis Regiering Retfærdighed hanthæves og høipriselige Anstalter giøres til hans Rigers Opkomst og Floer. For det Kongelige Arvehuus, der er en Viingaard, hvori hver Person er Retfærdigheds Træe, at det maa udbreede sig i mange Greene, at Gud vil giøre sig selv herlig i dem, og dem herlig i sig her paa Jorden og hisset i Himlen. For alle Kongens høie Embedsmænd, iblandt dem for vor naadige Stiftbefalingsmand, Deres Excellence Hr. Geheimeraad de Rosenørn, at de maa være Guds Retfærdigheds Tienere, og hver søge deres Underhavendes Beste. For Kongens Riger og Lande, at Retfærdighed og Fred deri maa kysse hverandre, i sær at denne Byes Borgere ikke skal have Aarsag at søge dette Raadhuus for at føre Klage mod hverandre, men omgaaes hinanden uden Svig, uden Misundelse, i Retfærdighed, billighed og Eendrægtighed, at Gud kan have Lyst at byde Velsignelse at komme til dem og blive hos dem. For Landets Krigsmagt til Lands og Vands, at de maa have et kiek Mod til at forsvare Kongens og hans Rigers Rettigheder, i fald de antastes af Fiender, og et fredelig Mod, saalænge som de ere i deres Fæderneland: at det her garnisonerende Jydske Cavallerie-Regiment herefter, som hidtil, maa ved de høie Commanderendes holder de gode Disciplin paa deres Side, og Øvrighedens gode Anstalter paa deres Side, føie alting saa saaledes, at der hverken for Krigs=Ret eller Raadhuus Ret skal føres Klagemaal for tilføiet Uret. For denne Byes Magistrat, at, ligesom de have vist deres Ridkierhed til at faae dette nye Raadhuus opbygt og ziirlig indrettet, Gud da vil oplive dem med en Nidkierheds Aand til at hanthæve Retfærdighed og sørge for det almindelige Beste som en Fader for sine Børn, en Hyrde for sin Hiord. Endelig for dette nye opbygte Raadhuus, at Gud vil værdige det sin anddommelige Beskiermelse, bevare det og den ganske Bye fra Jldebrand, Fiendehaand og alle ulykkelige Tilfælde, at, som det i Dag bliver indviet till Retfærdigheds Sted, saa ville Gud forsyne det altid med saadanne Øvrighedsmænd, som baade have Jndsigt i hvad retfærdigt er, og have Hensigt til det at fremme, at enhver som kommer ind i dette Raadhuus og haver noget at søge, andrage, eller tage Kiendelse paa, maa gaae derud fra med at give dette Vidnesbyrd: Her er Retfærdigheds Sted. At Gud vil lade dette nye Raadhuus saaledes kaldes og være, indtil Byen forgaaer med den ganske Jord, i Stedet for hvilken vi vente den nye Himmel og den nye Jord, i hvilken Retfærdighed boer. Hver af de ommeldte Stykker blev vidtløftigere udført og oplyst i Talen selv. Nyeheder.