JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
J den irlandske Stad Cork forefaldt der nylig en høist mærkelig Folkescene. Der skulde holdes Auction over 15 Køer som vare udlagte for Tienderestance. De bleve indbragte under Eskorte af et Landseneerdetaschement, fulgt af flere tusinde Mennesker. Paa Auctionsdagen drog over 10,000 Mennesker, med et Musikkorps i Spidsen og vaiende Faner, indi Staden. Alle Boutiker bleve lukkede, alle Forretninger standsede. Hele Garnisonen af Cavallerie og Jnfanterie, og hele Byens Folkemængde kom paa Benene; Stadens Hovedtorv, hvor Auctionen skulde holdes, udgjorde een eneste tæt Menneskemasse, hvorfra der af og til hørtes frygtelige Raad. Auctionarius, omgiven af Tropperne, raabte Kverne op for 3 L. St. Stykket Jngen bød – for 2, for 1 L., gaaen delig for 3 Sh. Jngen gjorde mindste Bud. Da foresloges at udsætte Auctionen, men Troppernes Chef erklærte, at han ikke oftere vilde kommandere, sine Folk til slig en Forretning. Udfaldet blev, at Køerne overgaves til Folket, hvorover Bønderne udbrøde i den umaadeligste Jubel, og i Triumph bleve Kreaturene igjen førte ud af Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Frankrige. De beklagelsesværdige Begivenheder, i det vestlige Frankrige - hedder det i en Beretning fra Paris af 1ste Juni - have sat Regjeringen i den største Bekymring. Den imellem 20de og 26de Mai i 8 Departementer paa eengang udbrudte Sammensværgelse har ogsaa sine Grene udstrakte saavel her til Hovedstaden som til flere sydlige Stæder. Nogle Sammensvorne, anseete Mænd, vare af ubekjendte Grunde blevne til Forrædere mod deres Partie, og havde gjort Politiet bekjendt med hele Anslaget. Den 30te skulde Opstanden, mens Kongen var fraværende, været udbrudt i Paris. Henimod et tusind Almuesfolk vare bestukne til at rykke ind i Palatsroyal-Gaarden, og der, med en Ørn foran sig, at proklamere Republiken og Napoleon II. Ogsaa var det lykkedes at forføre endeel juridiske og medicinske Studenter til at tage Deel deri, og alle Arbeidsfolkene i Steenbruddene omkring Paris havde lovet at gjøre fælleds Sag med dem. Men Alting blev forstyrret derved at over halvandethundrede Personer, hvoriblandt endogsaa 2 Generaler, Natten forud bleve arresterede. Et Handelshuus have de solgt 4000 grønne Tørklæder, som ere et Forenings tegn for Jnsurgenterne i Nantes; hos en Skræder havde man fundet nogle karlistiske Generalsuniformer, som vare besatte med Lilier. Breve fra Angers melde, hvorlunde man forudseer at det der i Egnen vil komme til en blodig Kamp; og fra Parthena i at 5000 Chouans vare blevne sprængte og 1000 Mand nedskudte uden Naade. – Om Aftenen den 12te Juni var Kongen igjen indtruffen til St. Cloud. Samme Dag døde i Paris den udmærkede Patriot General Lamarque.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Tydskland. Jfølge Privatefterretninger concentrere sig østerrigske Troppemasser henimod den bayerske Grændse. - Ministerkonferentserne i München ere meget hyppige og vare langt ud paa Natten; Koureervexlingen mellem München, Berlin og Wien er yderst levende. - Digteren Baron la Motte Fouque er kommet ind i det preussiske Krigsministerium. Hertugen af Reichstadt, Napoleons Søn, er atter saa syg, at man frygter for hans Liv Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Ved Cancellie-Circulaire af 2den dennes indskjærpes Overholdelsen af de Bestemmelser hvorved Forordn. af 10de Decbr. 1828 har søgt at forebygge den skadelige Omstreifen af Haandværksvende, som, efter at være heldigen standset, igjen begynder at tage Overhaand, som Følge af Anordningens mindre strænge Jagttagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Ved allerhøieste Rescript af 13de f. M. er allernaadigst approberet: 1) at den Land- og Søkrigs=Commissairerne ved Forordn. 14de Octbr. 1746 forundte Embedrang, Nummer 7 i 8de Klasse, maa forhøies, og disse Embedsmænd tillægges Rang med No. 1 i 4de Klasse; 2) at samtlige Deputerede i Landmilice-Sessionerne, saaledes som allerede for Søsessionerne er bestemt ved Forordn. 8de Jan. 1802, skulle tage Sæde i bemeldte Session efter deres Embedsrang; og fastsættes det derhos, at Land og Søkrigscommissairerne paa Sessionerne stedse skulle have Sæde, Stemme og Underskrift umiddelbar efter Amtmanden, som Sessionens første Medlem, og foran de til Møde paa Sessionerne kommandeerte Officerer, uanseet og disse have en høiere enten personlig eller Embeds=Rang, end Land- og Søkrigscommissairen; 3) at de paa Sessionerne mødende Officerer skulle indbyrdes tage Sæde, Stemme og Underskrivt efter deres militaire Charge, uden Hensyn til deres personlige Rang, og saafremt de ere af samme militaire Charge, da efter deres Anciennetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Den unge, talentfulde Theodor Stein vil for Fremtiden erholde kgl. allern. Understøttelse til at uddanne sig paa den Bane, han saa tidligt og hæderligt har begyndt. Denne Efterretning vil vistnok være den lille Theodors Velyndere saa meget mere kjærkommen, paa en Tid, da den Understøttelse, han og hans af Trang og Sorg dybt nedbøiede, talrige Familie havde kunne haabe at erholde ved den af ham nylig paa det kgl. Theater givne Concert, udeblev, idet samme kun var lidet besøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Af de erfarne Mænd fra Hertugdømmerne forblive endnu en Tidlang i Hovedstaden de to Overrets=Kantslere Brockdorff og Spies, for i de aftraadte Notablers Aand at medvirke til dette vigtige Værks definitive Udarbeidelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Fra Kjøbenhavn afreiste i Søndags med Dampskibet Frederik den Sjette til Kiel: Generalsuperintendent Adler med Familie og Frøken Lillienschjold; Kammerherre Landraad v. Ahlefeld; Kammerherre Landraad v. Bulow; Etatsraad Gribel; Agenterne Jensen og Wieck; Etatsraaderne Kraus og Donner; Godseierne Schwerdfeger og Leydenfrost; Stadtseer. Fries; Frue Dannemand med to Døttre og Søn; Justitsraad Krøyer; Fire Comtesser Raben og Frøken Wederkinck; Oberstlieutn. la Sonne; Frøken Wulff, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Til Deeltagerne i Feiden om Hestesagen læses følgende i Statst. No. 128. "J de sidste to Aar ere i Danmark fremstaaede fire Foreninger til Hesteavlens Fremme: et for Jylland, et for Fyen, et for hele Danmark, og et for Kjøbenhavn. For det Første staaer en hædret Olding i Spidsen. Proponenterne til de tre andre ere bekjendte Landmænd, Cavallerister og Heste yndere. Kunne disse fire Associationer ikke forenes, saa kan enhver af dem godt gaae sin egen Vei. Hvad er det femte Mands Sag, Hvorfor forsøge at sætte Splid imellem dem ved at udstrøe Tvedragtssæd Landet rundt. Kongen har viist dem alle Opmærksomhed. Proponenterne indbyrdes ønske upaatvivlelig at undgaae Strid. Mange Medborgere interessere sig for alle disse Foreninger, og Adskillige ere Deeltagere i flere af dem. Vardet derfor ikke ønskeligt, at enhver ærlig Ven af den gode Sag vilde bidrage til Feidens Ophør, Den nylig afdøde Oberst Hans v. Rustad var en norsk Bondesøn fra Sognet Vinger, hvori Fæstningen Kongsvinger laae; for ham var det en Lykke, at dervar en Fæstning, thi denne Fæstning havde til Kommandant den gjæve Biellardt, der fremdrog hans Talent, og satte ham i Barndommen, ligesom senere Kadet akademiets Chef Pryds og Gen. Huth, paa Lykkens Bane, hvorpaa han ved egen Dygtighed arbeidede sig frem baade til Rang og Formue. Han var født 1759, og altsaa 73 Aar gl. og han døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Ringkjøbing. Den ved Harboøre indstrandede og ilandbjergede betydelige Viinladning bliver ikke, som man havde ventet, solgt her i Landet, men skal udføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Landsoverretten i Viborg har nylig dømt en Skomager og hans Kone, som vare anklagede for Trolddom a. til Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 5 Gange 5 og den Sidste 3 Gange 5 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Aarhuus. I Tirsdags Aftes var her et meget glimrende Bal i Selskabet Polyhymnia, beæret med Hs. Maj. Kongens samt de kongl. Prindsers og Prindsessers allerhøieste og høieste Nærværelse. Ved Allerhøistsammes Jndtrædelse i den særdeles festligt dekorerede Balsal blev Hs. Majestæt hilset af den meget talrige Forsamling med følgende (af Hr. Fr. S. Birch forfattede) Sang: Mod Nattens Stiernerader. Varmt Hjertets Ønske gaaer For Dig, vor Drot og Fader! Som kjærlig blandt os staaer, Mens høit paa Tonens Vinger, Med reen og festlig Klang, Vort Jubelkvad sig svinger Mod Himlens Æthervang. Hil Dig, Du kom ei ene Til Cimbrers gamle Hjem, See Kongegens Grene Sig kraftig skyde frem! J Kreds af Dine Kjære, Ved Sangens Jubellyd, O Drot, Du hilset være Med reen, uskrømtet Fryd! See Kjærligheden blander. Sin klare Purpurild, I Danmark stolte Banner, Med Troskabs Farve mild: Saa blusser og dens Flamme I Dine Sønners Barm, For Dig og for Din Stamme! J Liv, i Døden varm. Lyd høit da, vore Stemmer, Vær, Sang, vort Hjertes Tolk: Sin Kongestamme glemmer. Ei gamle Danmarks Folk; Mens Havets Bølger vælte Mod Stranden sølverblaae, Skal tryg blandt danske Helte Vor Konges Throne staae. End længe Fredrik være Med Sølverlokken hvid, J Kreds af sine Kjære Vor Drot og Fader blid! Klart blinke Lykkens Stjerne For Ham og for Hans Slægt, Og Himlen dem omværne Med kjærlig Varetægt, hvorefter fulgte et: "Længe leve Hs. Maj. Kong Frederik den Sjette!" og et mangefold gjentaget Hurraraab. Ballet aabnedes af begge de kongl. Prindser: Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand med Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine Marie, og Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian med Baronesse Marie Rosenkrans fra Rosenholm. Hans Majestæt Kongen behagede kun at opholde Sig en Timestid paa Ballet, men selv dette Øiebliks Nærværelse iblandt os vil blive uforglemmeligt. For de kongl. Herskaber og deres Suite, hvoriblandt ogsaa befandt sig de to svenske Officerer som af Hs. M. Kongen af Sverrig ere hidsendte for at bivaane de herværende Troppemaneuvrer, var der ved den paafølgende Souper arrangeret et særskilt Taffel. J alle tre Spisesale blev der paa eengang udbragt Hs. Majestæt Kongens Skaal med uhyre Jubel, og derefter for Hs. Maj. Dronningen samt de nærværende kgl. Prindser og Prindsesser. Da Ballet var tilende, udbragte Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik i Kredsen af de dandsende Herrer et: "Længe leve Hs. Majestæt Kongen!" som atter istemtes med jublende og mange Gange gjentaget Fryderaab. Og saaledes vidnede ogsaa hele denne Fest, fra først til sidst, om den inderligste Hengivenhed for Kongen og for Kongehuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Samme Dags Eftermiddag havde det behaget Deres Kongelige Høiheder Prindserne og Prindsesserne tilligemed Høisammes Suite, hvori ogsaa ovennævnte svenske Officerer befandt sig, at gjøre en Lystseilads ud paa Rheden til den kongl. Fregat Havfruen, som Hs. K. Høihed Prinds Frederik Carl Christian havde gjort sin Øvelsesreise med. Saavel ved Ankomsten som ved Bortreisen blev der fra Fregatten saluteret for de kongl. Herskaber, der ledsagedes frem og tilbage af mange Lystbaade, fyldte med Herrer og Damer, som ligeledes havde været ombord paa Fregatten og taget den i Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Bekjendtgjørelser. At den Alvise Mandagen den 11te dennes bortkaldte til et bedre Liv vort eneste, inderligt elskede Barn, Petra Funder, 1 Aar gammel, bekjendtgjøres herved af hendes dybtsørgende Forældre. Aarhuus, den 6te Juni 1832. W. Funder. Th. Funder. fød Bidsted. Concert i Selskabet Polphymnias Locale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Torsdag Aften Kl. 7 vil Undertegnede, med høie Øyrigheds Tilladelse, samt assisteret af herværende Musik Dilettanter og Musici, have den Ære at give en Concert, hvis Jndhold erfares af hermed følgende trykte Plakater. Entreebilletter, a 4 Mk. Stykket, kunne behagel. erholdes hos dHrr. Gjæstgivere Fulling og Schlawitz, saavelsom og i mit Logis, hos Hr. Skrædermester Bang paa Skolegaden, samt om Aftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 6. Roch, kongl. Kapelmusikus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Torsdag Aften bliver der Musik og Jllumination paa Prinds-Ferdinands Pladsen i Riis Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Kirkerup. NB. Hvis Veiret ikke skulde tillade der, bliver den udsat til næste Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Ved en den 11te dennes pludselig opkommen Jldebrand, der lagde tvende Gaarde i Schibye reent Aske, lede nogle Familier og enkelte Personer et betydeligt Tab; især ramte Stødet haardt Fattigforstande- og Medlemaf Sundhedscommissionen, Selveiergaardmand Anders Nielsen Holm, der allene fik Tid til at bringe sin høifrugtsommelige Kone med 6 Børn i Sikkerhed og derhos at redde nogle Sengeklæder, men for øvrigt mistede baade Avlingsredskaber og alt Jndbo Ogsaa Forpagter Plambech, der med Kone og Børn var fraværende, leed et betydeligt Tab, i det hans hel ikke ubetydelige Jndboe blev et Rov for Luerne, og kun de Gangklæder, hvori han med Familie var bortreist, bleve reddede. Goddædige Mennesker, som gjerne grib Leiligheden til at hielpe Nødlidende, indbydes til at række disse tvende Familier en hjelpsom Haand, og enten til sende Vedkommende selv, hvad de ville bidrage til deres Understøttelse, eller lade deres milde Gaver tilflyde Undertegnede, som for Uddeelelsen deraf skal aflægge Regnskab. Harlev Præstegaard, den 13de Juni 1832. J. C. Ramsing,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Herved bekiendtgjøres, at der Onsdagen den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, bortsælges ved offentlig Auction her paa Contoiret et Forliig, et Dødsboe tilhørende, ved hvilket Gaardmand Christen Pedersen af Nielstrup, i Wivild Sogn, har forpligtet sig til, i 15 paa hinanden følgende Aar, ved Kyndelmisse hvert Aar at levere 4 Tdr. Rug i Randers og hvorefter er leveret for de 5 første Aar. Randers, den 5te Juni 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Af Grenaae Kjøbstæds Overformynderies Midler kan strax erholdes tillaans 138 Rbd. 80 s. S. og T., imod anorningsmæssig Sikkerhed. Grenaae, den 12te Mai 1832. J. F. Jahnsen. J. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Udmærket fine Desmerhaars Filte Hatte, samt graae Sommerhatte af Desmer, Kastor og Hare haar, og udmærket smukke Officeer-Hatte, alle stivede med mit eneste Vandtætstivning, Børnehatte, fiintlakerede Filthatte til Kudske og Tjenere, lakerede Filt-Saaller, m. m. faaes særdeles billige paa Hattefabriken i Aarhuus J. Hirsch. Sammesteds faaes Silke=Hatte, af moderneste Facong, paa Straa fra 10 til 16 Mk. og paa Filt fra 3 til 4 a 5 Rbd. Stkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Paa Hjørnet af Studsgade og Graven er en smuk og god Ridehest at erholde tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Skipper W. Thomsen agter at afseile om nogle Dage til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Rug- og Hvede Langham, kan faaes tilkjøbs paa Marselisborg hos Møller. Paa Gammelgaard pr. Aarhuus kjøbes Langhalm. Sammesteds kan 4 Gravere faae Arbeide. Nylig har forladt Pressen i Horsens; En Røst fra Jylland til Christne i Danmark, med Motto: J ere ikke døbte i Clausens eller i Lindbergs - men - i Christi Navn, faaes heftet for 24 s. i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Om de Grundsætninger, hvorefter Danmarks Hesteavl bør ledes og fremmes. Undersøgt af LandvæsensCommissair G. Michelsen, og af Ritmester v. Paulsen, 2 Mk. 8 s. faaes i Aarhuus hos J. Jessen. Paven og Lafayette den 2den, eller Djævelsfeiden, af Stabel, 4 Mk. Sko= og Støvlemageren paa Fagets høieste Fuldkommenhedstrin, 9 Mk. Simple Folke midler mod Ormesygdom 2 Mk., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Kong Frederik den 6tes Portrait er at faae i Aarhuus for 4 Mk. hos Boghandler J. Jessen. Visikort med og uden Guldsnit ere at faae hos H. Vardere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
No. 97. Fredagen. den 15. Junii. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Alt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Nyheder fra Udlandet. Uroligheder i Paris. Frankrigs Hovedstad er atter vorden rædselfulde og blodige Begivenheders Skueplads, idet en ny Revolution er udbrudt, der allerede havde kostet mange Menneskers Liv. De Efterretninger man hidtil har faaet derom, lyde saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Borgerkrigen er begyndt i Dag paany igjen, men da Tropperne ere forblevne Regjeringen troe, og Folke hobene gaae planløst tilværk, tvivlede man ikke om at jo hine ville seire. Siden i Morges tidlig ringes det med alle Stadens Stormklokker, en dump Bestyrtelse har bemægtiget sig alle Gemytter, Boutikerne ere lukkede og alle Forretninger standsede. Ved Hallen er det atter gaaet blodigt til, og man hører Skud fra alle Kanter. Kl. 12. Bestyrtelsen tager til. Kongen har mønstret helsin Militairmagt og erklæret: at han er beredt til at lev og døe for Forfatningen. Oprørerne have koncentreret sig ved Boulevarderne, og man troer de ville marscher mod Thuillerierne, hvor Kongen opholder sig. Stærke Troppemasser forsamle sig ved Champs-Elysees. Kl. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
J dette Øieblik rider Kongen til Forstaden St. Antoine, ledsaget af Marskal Soult, Ministeren Montalivet, Marskallerne Gerard og Jourdan, samt GeneralPajol og en talrig Stab. Alt er stille, og vive le Roi høres ikke fra een eneste Læbe. Kampen begynder igjen i Forstæderne. Man har oprettet stærke Barrikader, men det synes dog som Tropperne overalt har Overmagten. Champs-Elysees ligner en Leir. Oprørerne anføres af den polytechiske Skoles Elever. Hist og her bemærkes røde Huer. Stormklokken fra Mariekirken lyder uophørligt. Efterm. Kl. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Siden nogle Timer høres der Kanon, og stærk Geværild fra St. Martinsporten; ogsaa ved Bastillepladsen slaaes man paa Liv og Død. Blodsudgydelsen, maa være meget stor. Hallen er i Folkets Magt. Det har bemægtiget sig adskillige Vaabenmagasiner. Det 38te Regiment har nægtet at fyre paa Folket. Dette skyder ud af Husene, og har allevegne afbrudt Trapperne. Det svære Skyts tordner mod Barrikaderne. Kl. 3. Kampen er mere rasende end nogensinde. J Gaderne St. Denis og Aubryle Boucher maa Tropperne uophørligt betjene sig af Kanonerne, da Folket vedbliver at skyde fra Vinduer og Tage. Kongen er vendt tilbage igjen til Thuillerierne. Paa et Sted havde nogle Stemmer forlangt hans Hoved, hvorpaa han dristig var traadt midt ind blandt Skraalerne og havde sagt: "Her er Kongen. Hvad vil J mig?"Men Jngen havde rørt ham. Paris ligner en ved Storm erobret Stad, og Forstæderne see ud som en Valplads, da de Dræbte ligge der i store Hobe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Thuillerierne og Palaisroyal ere lukkede. Rygtet gaaer, at i Aften ville Carlisterne forene sig med Republikanerne. Regjeringen har for alle Tilfælde truffet sine Forholdsregler. Samme Dags Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
En Oprørshob, som ved Kartætskild var bleven drevet bort fra Notredamebroen, havde kastet sig ind i St. Mariakirken, og der forskandset sig. Marskal Soult lod den opfordre til, inden 10 Minuter at overgive sig paa Discretion, i modsat Fald havde han givet Ordre til at bombardere Kirken. De 10 Minuter gik, men Jngen overgav sig, hvorpaa Dørrene bleve skudte ind, og Kirken stormet, hvorved henved 1000 Mennesker bleve masakrerede. Den 7de, om Morgenen Kl. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Endnu er det roligt. Alt vil beroe paa Troppernes Troskab. Ogsaa udenfor er Paris omgivet af en talrig Militairmagt, thi ogsaa i Nabobyerne har der begyndt at yttre sig Uroligheder. J Gaar Aftes udkom der 3 kgl. Forordninger af megen Vigtighed: 1) Staden Paris er bleven erklæret i Beleiringstilstand. 2) Nationalgardens Artilleriekorps er bleven opløst, og 3) den polytechniske Skole er bleven lukket og alle Eleverne givet Ordre til strax at reise bort til deres Hjem. - De Arresteredes Antal skal beløbe sig til 1500.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Oprøret i Vendeen. Regjeringen har nu ogsaa faaet den ubehagelige Efterretning, at Hertuginden af Berry tilligemed Bourmont og Fl. af det forrige Dynasties Tilhængere befinde sig i Vendeen, hvor hun skal have erklæret: at da nu Loddet engang var kastet, kunde hun ikke mere træde tilbage, og at hun ikke vilde forlade Vendeen, men var fastbesluttet, at finde der sin Død, hvis det skal være. Hun kalder sig i sine Proklamationer: "Marie Caroline, Regentinde af Frankrige." Opfangede Breve melde, at Borgerkrigen er formelig organiseret, og Opstanden over hele Frankrige bestemt til den 3die og 4de Junii. Regjeringen havde nu givet Ordre til at bemægtige sig Hertuginden og bringe hende til Fæstningen Nantes. Bourmont og Opstandens øvrige Formænd skulle strax stilles for en Krigsret, og dømmes. Tropper sendes paa Dampskibe hen til de urolige Egne. Jnsurrectionen maa have været læng forberedt, thi ellers kunde den ikke pludseligt været udbrudt med en saadan Kraft, ved Loirefloden har den er Armee paa 20,000 Mand, og fra alle Kanter høres om blodige Fægtninger. De Adelige havde forladt deres Slotte for at sætte sig i Spidsen for Bønderne, og Penge roullere der nok af allevegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Engelland. Den 4de Juni gik Reformbillen lykkelig igjennem. Da det afgjørende Øieblik kom, at det ved Stemmegivning skulde afgjøres, om den skulde antages eller ikke, fattedes Torppartiet paa Mod nok til at trodse Nationen, og tilte bort derfra under heftige Trudsler. De Tilbageværende skred til Stemningen, hvis Resultat blev 106 mod 22, saa Billen antoges med en Overvægt af 84 Stemmer. Den 7de blev den meddeelt kgl, Sanction ved en af Hs. Majestæt dertil udnævnte Commission. Der var i London en Jubel uden Lige: det lød af Glædeskud fra alle Kanter, der plantedes Faner allevegne, og det vrimlede paa Gaderne. af jublende Folkemasser. D. Pedros Expedition var afseilet til Portugal. saa man nu ogsaa herfra kan med hver Post see vigtig Begivenheder imøde. D. Miguel, der nu er frisk igjen, havde beordret at slæbe alle Hovedstadens ung Mænd fra 17 til 30 Aar sammen med Vold, for at danne frivillige Korpser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Tydskland. Strasborgerne have udstædt en Opfordring til Tydskerne: "at knytte et helligt Broderbaand, bryde Lænkerne, o. s. v. Netop i de samme Dage var der udbrudt Uroligheder i Dürkheim, Zweibrucken, Franckenthal, o. fl. St. i Rhinbayern. Selv i München blev der plantet et Frihedstræe, som maatte udrøddes af Soldater. Der fortælles, at 5000 Md. af den østerrigsk preussiske Forbundshær skal fordeeles nogle hessiske og nassauiske Districter. Om Hambacherfestens anden og tredie Dag haves ingen Efterretninger Cholera er nu ogsaa udbrudt i Mons, Fur nes, og flere andre belgiske Byer. J Paris dø endnu daglig en Snees Personer deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Fædrelandet. Khvn. J det Pleno hvori de slesvig, holsteenske erfarne Mænd, i Sectionerne udtalte Anskuelser skulde forene sig til en Collectiv-Anskuelse, blev der udnævnt en Kommission af Kantsler Spies, Professor Falck og Advokat Balemann, for at gjøre Udkast til den Beretning som skulde forelægges Hs. M. Kongen. Dette vigtige Arbeide blev igjen overdraget til Hr. Balemann, som har udført det til Alles Tilfredshed. Denne udmærkede Mand har saaledes en stor Andeel i de følgerige Forhandlinger hvortil der knytte sig saamange Forhaabninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
J Fredags afreiste de 5 Officerer herfra som skulle bivaane Troppesamlingen i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Med sidste Dampskib fra Norge ankom der et deelt Skuespillerselskab hertil, bestaaende af Directeuren Hr. Saabye, Skuespillerne Giebelhausen, Berg, Jørgensen, Wienecke og Balling, samt Skuespillerinderne Mad. Becker og Jfr Humbach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Paa Helsingøers Rhed ankom forleden en ipsariotisk Brig under hellenisk Flag fra Alexandrien, Den havde ombord to kolossale Sphiuxer af rød Granit, som Præsent fra Paskaen af Ægypten til Hs. Majestæt Keiseren af Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Khvns Børs-Cours den 12te Juni 1832. Hmb. 2 M. a vista 212 1. Species 210. 12 Rbmk. 9 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-15
Ved den 1364 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 16. 37. 72. 23. 74.