Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal om Vragere, om Ølprøvekammeret, om Ølretten og Ølforordningen. J No. 22 af Politievennen spørger man: hvi Øllet, som dog altsammen er vraget, kan være af saa forskjællig Godhed, at det snart er drikkeligt, snart mere lignende Karvand end Øl? Dette Spørgsmaal er let besvaret, det skeer ved Opspædning og Forfalskning efter at det er vraget. Det andet Spørgsmaal, der i samme Nummer opkastedes var 1) Om Aarsagerne hertil laae hos Vragerne eller hos Bryggerkarlene? hertil svares: hos Bryggersvendene. De øvrige Spørgsmaal kan Jndsenderen for Tiden ikke besvare, men agter med det første at tilsende Politievennen en fuldstændig Beskrivelse om hvad der skeer i Bryggerierne ved og efter en Brygs Vragning. Jeg vil derimod atter opkaste til Vedkommende nogle Spørgsmaal, hvis Besvarelse vil kaste Lys over Ølforordningen af 13 Juni 1755. Denne Forordnings 11te Artikel paalægger Vragerne at vrage, prøve og mærke alt Øl. Herved spørges: ere Ordene vrage, prøve blotte Forklaringer over hinanden, eller skal vrage betyde at prøve ved Smag, Lugt og Syn, og Ordet prøve betegne at undersøge Spiritussheden ved et fysisk ubedrageligt Justrument? J 15de Artikel sættes et Prøvekammer til Opsyn over Vragerne, og i 20de Artikel paalægges dette Prøvekammer at skjønne om Øl, der af Bestilleren paaklages, er forfalsket eller ej. Herved spørges: hvorledes denne Under- Ølret skal skjønne om Øllet er forfalsket? NB. To af Bisidderne i Prøvekammeret have ifølge Art. 18 været overværende ved det paaklagede Øls Vragning. J Art. 19 bestemmes Medlemmerne af den egentlige Ølret, nemlig Politiemesteren, to af Magistraten, og to af de Toogtredive; denne Justans, der er ligesom Øllets Højesteret, skal naar Prøvekammerets Skjønnende paaklæges, kjende og dømme (uden at videre Appel er, tilladt) imellem Parterne. Her maae Man atter spørge; hvgd der skal forstaaes ved at kjende og dømme om Øllets Godhed? thi det, følger af sig seiv at derved dog menes et slags Prøvning. Det er yderst paafaldende at Forordningen bruger alle disse Ord, vrage, prøpe; skjønne, kjende, dømme, om en og den samme Ting hvad det væsentlige angaaer. Ligeledes fortjener det at legges Mærke, til at da, Ølretten ganske bestaaer af Mænd, hos hvem man ikke altid er beføjet til at forudsætte en øvet Ølsmag, og derimod Vrageriet og Prøvekammeret allene er betroet Øltappere, Bryggere og Brændevinsmænd, saa maae det antages, hvis Ølretten ikke skal ansees for at gaae i Taaget, at den ved et Justrument udforsker Øllets Beskaffenheder. Endnu maae jeg gjøre opmærksom paa, at denne Forordning, der har saa mange Ord paa at prøve, tillader den som modtage bestilt Øl i Bryggerkarlens Overværelse at smage og eftersee Øllet; hev er altsaa det eneste Sted hvor Forordningen har brugt Ord, om hvis Betydning man kan være temmelig vis. Skulde enten Ølretten, Prøvekamret eller Vragerne, hvilket af dem vilde være meget artigt og passende gjort, eller nogen Kyndig vilde besvare og oplyse de her opgivne Spørgsmaal, vilde jeg være dem meget forbunden! Midlertid skal jeg, som ovenfor er lovet, med det første, ved en sand Beskrivelse over Omgangmaaden i Bryggerierne, vise Publikum, hven det er, som paa Øldrikkernes Bekostning berige sig, og foreslaae det eneste Middel til slig afskyelig Misbrugs Afskaffelse.