Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-07-28
Uagtet det allerede er rum Tid siden, at den saakaldte Prøve=Reform ved de lærde Skoler blev befalet og tildeels iværksat, da trende Skoler gik over til at blive Gymnasier, er Almeenheden dog endnu lige uvidende baade om denne Reforms Omfang og Beskaffenhed og om, hvorvidt og hvornaar Reformen kan ventes udstrakt til de andre Skoler. Ja ifølge det af Rector Borgen, nylig udgivne Skoleprogram strækker Usikkerheden i denne Henseende sig endog til Bestyrerne af hine 3 begunstigede Skoler, hvor Underviisningen i det hele siden Reformens Jndførelse forløbne Aar er ført efter en foreløbig af dem selv udkastet Plan, medens de først nu ere komne saa vidt, at en fast Plan har kunne forelægges Majestæten til Approbation eller Forkastelse. Jmidlertid er det naturligt, at det store Publicum angaaende denne Reform danner sig de meest modsigende og forunderlige Forestillinger, hvortil det fornemmelig forledes af det brammende Navn "Gymnasier" og Sammenligningen med Sorø Academi. Det er saaledes ikke usædvanligt at høre den Mening fremsætte, at Gymnasterne skulle forsynes med et heelt Apparat af Professorer og Lectorer, som skulle holde Forelæsninger for Gymnasiasterne, d. c. Eleverne i øverste eetaarige Classe, hvilke saaledes tænkes paa Studentermaneer at skulle føre et rigtig frit Cavaleerliv i det sidste Aar, de tilbringe i Skolebyen, ret som om de Skoledisciple, der have Lyst og Talent dertil, ikke kunde finde paa at lapse sig og tilegne sig Herrenodder uden at have et saadant stadigt Exempel for Øie. Derimod mene Andre, at den hele Reform skal indskrænke sig til, at Disciplerne i Skolen skulle lære saa meget meere end hidtil, som eet Aars forlænget Skolegang kan give Leilighed til, samt at Afgangsexamen skal holdes i Skolen, og Andet synes hverken den sunde Fornuft eller de sparsomme om Reformen offentliggjorte Yttringer at give Anledning til at vente. Kun er det rigtignok under denne Forudsætning uforklarligt, hvorfor Reformen først skulde indføres paa Prøve, en Prøve, som neppe kan være tilfredsstillende, med mindre man oppebier den Tid, da de, som nu indsættes i de udvidede Skolers nederste Classer, ere komne til Universitetet og ved Embedsexaminer have beviist deres Dygtighed og Modenhed; og selv da har det kun lidet at sige som Beviis for Reformens Fortrinlighed, om det skulde vise sig, at de fra de nye Skoler Dimitterede overgik dem fra de ældre Skoler. Om en saadan Udvidelses Værd eller Uværd maatte dog fornuftige Mænd med Jndsigt i Skolevæsen og Underviisning selv uden en langvarig Prøve kunne have en bestemt Mening, og hvorfor man først skal prøve sig frem, førend man afhjælper de væsentligste af Alle erkjendte Mangler ved de øvrige Skoter, falder temmelig vanskeligt at bagribe. Til disse Mangler kunne især henregnes de underordnede Læreres altfor knappe Løn, de toaarige Classer og den fuldkomne Mangel paa fælles Plan og Overeensstemmelse imellem de forskjellige lærde Skoler. Her ville vi især dvæle ved den sidstnævnte Ulempe, der rigtignok ogsaa meere omfattende kunde udtales som Mangel paa Overbestyrelse med Hensyn til Underviisningen og Skolernes hele indre Forfatning; thi det er denne, som især maa antages at have Jnteresse for et større Publicum.