JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1784-04-05
Da vores Sal. Fader og Sviger=Fader Christopher Wille, forhen Boghandler og Bogbinder her i Byen, de 26 Febr. h. A ved Døden er afgangen, og vi, som myndige Arvinger, anseer fornøden herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, at indkalde den Sal. Mands Credi og Debitorer, de første at bevise deres lovlig havende Krav efter lovbefalende Maade, og de sidste at betale, hvad de fine des pligtig, om de vil undgaae Lovens Tvang, da enhver skal nyde al den Ret, dem med billighed kan tilkomme. Aalborg d. 22 Martii 1784. Engelbrecht Wille. Hans Wille. G. F. Paufler.
Viborger Samler, 1784-04-05
Hos Farver Degen i Viborg, kan nu bekommes adskillige Sorter Tryk paa Lærreder og Cattun. Forrige Doctor og Provincial Medici Sal. Friderich Otto ) Briand de Kreveceur, hans efterladte Enkefrue, Martha Briand ne de Schuurmann med Laugværge, saavelsom og hendes Broder Studiosus Hr. Christian Schuurmann, begge myndige Arvinger efter deres Sal. Moder ProustindeSal. Schuurmanns Enke Anna Krogstrup, som d. 16 Februarii sidstleden her i Aarhuus ved Døden er bortkaldet, lade alle og enhver, som i indbemeldte Sterbboe maatte have noget at kræve eller gielde, herved i de Aalborgske og Viborgske offentlige Tidender, een Gang for alle indkalde i den Afdødes Huus her i Aarhuus, som er den 20 April næstkommende, da enhver skal vederfares al Ret, da Stervboen i Henseende til forventende Creditorer af Stiftsprovsten i Aarhuus og Provst i Hasle Herred, blev taget under Forsegling. Aarhuus d. 16 Martii 1784. Martha Sal. Briands. Christian Schuurmann. Som Lauverge P. E. Monrad. gangne Mester Snedker Hans Christian Tarpes Enke, Anne Saabye i Viborg, som har erholdt Kongelig Confirmation paa et imellem hende og Sal. Mand oprettet Testamente, hvorved den Længstlevende er paalagt at betale den først Afdødes Gield og til hans Arvinger 10 Rdlr. Jndkaldes herved, saavel hendes Sal. Mands retmessige Arvinger, for imod vedbørlig Askalds Qvittering at modtage de dem tillagde Tie Rigsdaler, som og alle dem, der har noget retmæssigt og lovligt Krav til hende eller Sal. Mand, at de dermed indfinder sig hos hende i seeneste til 27 April, da hun er reede bon til at betale alle lovlige Fordringer, naar de allene ere saaledes indrettede og medføre saadant Beviis, som der udfordres til at kræve Gield efter død Mand; Men efter den her i bestemte Tiid, anseer hun alle Fordringer som ugieldende og nefterrettelige. Datum Viborg d. 15 Martii 1784. Anne Saghye.
Viborger Samler, 1784-04-05
Som Enkens antagne Laugværge underskrives af Hans Christian Schorler. (Da nogle af de Degne, som svare Pension til Randers's latinske Skole, ere i de forrige Aaringer alt forlænge udeblevne med deres Contingent, (der egentlig burde betales, naar Capitels-Taxten var bekiendtgjort, saa maa jeg herved ombede dem, at de i det seeneste til Ugen efter Paaske vilde besørge dem betalt, til hvilken Ende jeg og ærbødigst anmoder S. T. De Herrer Provster i de Herreder, hvor der ere Degne, som pensionere til denne Skole, at de behageligst vilde see til at Pengene inden ommeldte Tiid blive betalte, da de Herr. Colleg ved Skolen, der oppebære disse Pensioner som Løn, ei længere kan bie efter dem. Schiøth. Rector Schole.
Viborger Samler, 1784-04-13
Vore Regimenter behøve ingen streng dreven Hverving for stedse at være overcomplet. Vor Soldat seer frisk og munter ud, og har Kræfter til Strabazer, naar de ere fornødne. Han finder ogsaa altid foruden sin Sold noget at fortiene til sin beqvemme Næring, og derpaa pleie Officeererne besynderlig at see med Omhyggelighed. Man skal derfor og sielden høre Desertion eller begangne Forbrydelser. Soldaten maae blive en Medborger, en Landets Jndvaaner, da han holdes blot til Landets Forsvar, hvilket giver ham og hans Familie tilstrækkelig Underholdning.
Viborger Samler, 1784-04-13
Det danske Cavellerie er ligeledes efter ovenanførte Grundsætninger indrettet til en Defensions Armee. En angribende Fiende skulde ikke kunne lande med nogen stor Magt af Rytterie, ei heller komme langt frem dermed til Lands. J de danske Provindser ere Markerne, efter den itzige Maade, indkoblede med Grøvter og Gierder, hvilken for Agerdyrkningen overhovedet saa fordeelagtige Jndkobling bestandig tiltager, og vil snart blive almindelig. Der er altsaa meget faa Egne, hvor et talrig Cavallerie ordentlig kan agere, og en indtrængende Fiende skulde formedelst erfarne Infanterie=Officeerer: ceerer snart blive sat i stor Forlegenhed med et stærk Cavallerie. Jmidlertid kunne dog til enhver Tid over 5000 Mand af de best beredne danske Cavallerister rykke i Marken paa første Ordre. Og at det Cavallerie har ganske besynderlig gode Heste og fortrinlig got Mandskab, ja fast bedre, end de fleste Cavallerier i Europa, vil en Officeer, som forstaaer dette Fag, strax indsee ved første Øiekast. Næsten alle Magter remontere deres svære Cavallerie af Holsteen, Jylland, og Danmark. Det danske Cavallerie har aarlig Udsøget af de beste Heste til deres Remonte, og Chefen har Tilladelse, at føre Kongen 70 til 80 Rdlr. til Regning for en nye indkiøbt Hest; Kongen betaler og overhovedet Alt, hvad som hører til Regimentets Underholdning. Under disse Omstændigheder er vel ingensteds en Cavallerist bedre remontert, armert og eqvipert, end den Danske. Da Finantserne ei tillade, at holde et stærk Cavallerie paa Stalden i Fredstider, saa er truffen den Indretning, at af ethver Regiment, som er 622 Mand stærk, leveres og underholdes 290 Ryttere af Landets Distrikter, paa samme Maade, som ovenfor er allerede sagt om Landfoldaterne ved Infanteriet.
Viborger Samler, 1784-04-13
Naar det ved den aarlige Exerceering og Mynstring befindes, at Hesten er over 12, eller Karlen og ver 36 Aar gl., maae en anden Hest, eller en anden Karl sætttes i steden derfor. Saaledes bliver Rytteriet holdt i bestandig god Remontering og Recrutering, og der taales ingen unge udresserte Heste, eller gamle og usikre Ryttere. (Mere følger.)¬
Viborger Samler, 1784-04-13
De Jydske Sager, som indeværende Aar skal paadømmes udi Høieste Ret i Kiøbenhavn, ere følgende: Landemodets i Aarhuus Stift. 92 Gregers Pallesen Hindborg, contra Provsten Andreas Grønbek.
Viborger Samler, 1784-04-13
Tamperrettens Tilforordnedes i Aalborg. 93 Mousqvetair Johan Andreas Appelqvist, c. hans Hustroe Anna Margaretha Ellenberg. Landsdommernes. 94 Ole Rønberg med flere Skive Byes elegerede Mænd, c. Grev Adam von Trampe og Prokurator Peder Lund. 95. Secretair og Prokurator Peder Hersleb som befalet fordet Andet Jydske Rytter=Regiment, c. Stats Minister og Geheimeraad Grev Rosenkrone.
Viborger Samler, 1784-04-13
Herimod er contra- og Continuations=Stevninger 96 Jens Christian Holmark, c. Anders Speitzer som Fuldmægtig for Jens Thuesen. Herudi er og udtagen Stevning. 97 William Chipps og John Schmidt af London, contraBrigadier Halling. 98 Søren Jversen, c. Andreas Bagger 99 Herredsfogden Jens Laasbye Lunow og Viborg Magistrat, c. Christen Linde Fredenreik. 100 Dito, c. Dito. 101 Dito, c. Dito. 102 Johanne Anders Datter afg. Ole Poulsens Enke, c. Prokurator Peder Lund, Ole Tideman Callundan og Greve Adam v. Trampe. 103 Dito, c. dito Lund og Greve v. Trampe. 104 Viborg Magistrat paa afg. Major Frantz FriedenreiksStervboes Vegne, som Skifteforvaltere, c. Christen Linde Friedenreik. 105 Dito, c. Dito. 106 Afg. Tolder Hertzes Enke med Laugværge, c. Hans Hansen. 107 Ole Jensen, c. Land=Jndspekteur Daniel Wessenberg. 108 Byefoget Ole Selmer, c. Ole Jensen og Jens Olesen. 109 Dito, c. Prokurator Peder Lund og Jver Nielsen. 110 Studiosus Peder Bondesen, c. Jacob Jepsen. 111 Dito, contra Capitain Niels de Poulsen. 112 Rektor Mag. Simon Jørgensen og Anders Grunet, c. Sognefogden Niels Buk med øvrige Skandeerups Sogns Beboere. 113 Cancellieraad Niels Hansen paa egne og afg. Etatsraad Klippes Arvingers Vegne, c. Christen Henninsen og Lars Sørensen. 114 Jens Axelsen, c. Thøger Olsen med flere Beboere af Harrebye.
Viborger Samler, 1784-04-13
115 Ober=Auditeur Prokurator Peder Rosenstand Goiske som befalet Actor, c. Mette Thomasdatter.
Viborger Samler, 1784-04-13
Viborg Magistrats. 116 Hans Jensen Roedsted, c. afg. Rektor Jessens Enke. Herimod er Contra Stevning. Aa Aalborg Magistrats. 117 Peter Johansen, c. Christian Lassen Hybech. Randers Magistrats. 118 Rasmus Hansen, c. Jørgen Clemensen Müller. Skanderborg Distrikts Birkedommers. 119 Mølleren Peder Jensen, c. Mølleren Jacob Rothaus Herimod er Contra Stevning: Rysensteen Frieherskabs Birkedommers 120 Kammerherre Hr. Friderik Sigfried Baron af Ranhausom Formynder over Baroniet Ryssensteen, c. Søren Sørensen Røn. Mageltønder Birkedommero. 121 Jacob Schmidt, c. Geheime Conference=Raad Hr. Grev Skak. 22 Dito, c. Administrations Commissarierne ved Grevskabet Skakenborg. Commissariers Forretninger. 123 Birkedommer Johan Nikolai Grynau, c. Geheime Conference=Raad og Greve Hr. Hans Skak. 124 Burkard Georg Greve af Holk. c. General=Auditeur Bornemann. Exsekutores Testamenti. 125 Hans Hansen Tranberg med flere afg. Hans Hansens efterladte Børn som Arvinger efter afg. Peder Hansen Tranberg, c. Orgelmester Simon Jonsen paa hans Hustru, es Vegne m. fl. Landmilice Sessionernes Deputeredes. 126 Poul Østergaard, c. Landmilice Sessionen i Ringkiøbing. 127 Jens og Søren Hvidberg paa egne og Medarvingers Vegne efter afg. Niels Larsen, c. Lauriz Breinholt. 128 Pors Munk, c. Anders Rasmussen Smit. 129 Poul Prestgaard som Lægsmand, c. Kammerherre Adeler. Herredsfogders for Rettens Fornegtelse. 130 Apotheker Friderik Holmsted Høst, c. Thyrre Bøggild,
Viborger Samler, 1784-04-19
Den i Christiania allerede forlængst etablerede mathematiske Skole, til at danne unge Officeerer og Underofficeerer, er nu ogsaa indrettet bedre og meere hensigtsmæssig, og forsynet med gode Lærere og Opsynsmænd. Naar de øvrige Planer og Projekter af den Jndsigtsfulde Prinds Carl af Hessen, der tænker som Patriot, og handler som General, og retter sit Øiemærke bestandig paa vor Militair=Etats Forbedring og Fuldkommenhed, efterhaanden komme til fuld Modenhed, vil den norske Armee blive den fuldkomneste, der nogentid har været, til et Lands Forsvar.
Viborger Samler, 1784-04-19
Hvad det danske Artillerie i Almindelighed betreffer, saa, da en langvarig Fred skiuler vor Styrke for Verdens Øine, kan for nærværende kuns den dømme derom, som med en Kienders Øie undersøger Arsenalerne, Laboratorierne, Artillerie=Skolerne og andre Anstalter i Kiøbenhavn, i Christiastiania og i Rendsborg. Ovenmeldte General von Huth, en af de stærkeste Artillerie=Officerer, har heri gjort de herligste Indretninger, og er af Hans Majestet Kongen bleven paa det kraftigste understøttet i sine Operationer. Artilleriet er inddeelt i 3 Brigader, det danske i Kiøbenhavn, det holstenske i Rendsburg og det norske i Friderichsstad. J disse Stæder har enhver Brigade sit Arsenal, Laboratorium, Skole og andre Anstalter. J Arsenalerne ligger de svære, næst Feldtartilleriet, Pontons og alle Redskaber til et Feldttog, saa at alt inden 24 Timer kan blive forspændt og marschere. Enhver Brigade har alt Nødvendigt i Beredskab, og 48 Brigade (Piecer) Feldtstykker af de sværeste og andre forskiellige Calibre, af Kanoner, Mørsere, Haubizer o. s. v. Desuden ere ved Regimenterne 2 Artilleriestykker bestemte for enhver Bataillon, og i Beredskab, foruden alle udfordrende Pontons, Reserva=Lavetter, lukte og andre Munitions Vogne, og alle andre fornødne Rust=Vogne, befæstnings=Redskaber, og andre Haandværks Redskaber, kort, alt hvad som hører til den fuldstændigste Pare ( Stykplads). Ethver Regiment har sine Telte, Paksadle, Bagage=Vogne, og andet Heste og Seletøi ligeledes i bestandig, aarlig undersøgt, Beredskab.
Viborger Samler, 1784-04-19
Jngenieur=Corpset bestaaer for nærværende kun af 20 Officerer, som ere fordeelte i forskiellige Provindser, og have deres Departements anviist. J dette Corpses Archiv haves ikke alene alle det hele Riges Festningers og Forters Planer, men ogsaa Planer og Forskrifter, som sigte til Fæstningernes Forsvar, for at udholde en Beleiring, og til deres Styrkes Forbedringer. Der er og udsat en aarlig Fond, til stedse at drive disse befæstningernes Forstærkninger videre. Enhver Festning har desuden sit bestemte behørige Artillerie, og det er vist, at faae Konger ere i Almindelighed forsynede med en større Mængde af grov Skyts, efter deres Landes Proportion, og det dertil behørige Forsvar, end Kongen i Dannemark. Formedelst General von Huths Foranstaltning er i Kiøbenhavn oprettet en Krigsskole for Jnfanterie= og Cavallerie-Officerer, i hvilken holdes Forelæsninger over Fortification, Defension og Attaqve, over den høiere og nedre Tactik og andre Krigs Videnskaber, hvilke enhver Officeer ganske uden Betaling kan besøge og giøre sig til Nytte. Saale Saaledes har Danmark benyttet sig af sin langvarige Fred, til at sætte sig i den beste Forsvarstand, og ikke forsømt Millitairvæsenet. Af den sidste tyrkiske og haverske Krig er det bekiendt, at et Antal danske Officerer paa Kongelig Bekostning stedse bevaane Feldttogene ved udenlandske Krige, og lære ogsaa ved Erfaring at drive Krigs=Haandværk i Feldten. Til disse simple Efterretninger, for hvis strengeste Sandhed jeg indestaaer, kunne endnu føies mange Betragtninger, men dertil er her ikke Sted. Jeg er Soldat, og som den, der kiender min Stand, da jeg sikker veed alt, skriver jeg i ingen anden Hensigt, end algene den, at rette de falske Begreber som mange have om vores, udenlands miskiendte, Krigsvæsen. Min Patriotismus forblinde mig heller ikke, for at paastaae, at vor Krigsvæsen er uden Feiler og Mangel. Har dog selv den Fuldkommenheden saa nær staaende preussiske Armee sine væsentlige indvortes Feiler, der selv af deres meest indsigtsfulde Officerer ikke miskiendes. Naturligviis maae en Krigstand, som næsten i 2 Generationer ikke er brugt i Marken og Krigen, have man ge Ufuldkommenheder og Feiler. Men enhver erfaren Officeer, som er dygtig til, at bedømme det Hele i en Militair Etat, vil let indsee, at, naar Grundlægningen er saaledes, som i Danmark kommer det blot an paa gunstige Omstændigheder, og Opmærksomhed, at giøre denne Armee, i Følge dens Bestemmelse, som stedse er kun Rigets Forsvar, til den bedste Armee i Europa.
Viborger Samler, 1784-04-19
Efter en Kongel. Forordning af 20 Junii 1778 skal den danske Krigsmagt til Lands efter en for Fremtiden fast sadt Plan, som Tid efter anden udføres, og allerede har taget sin Begyndelse, bestaae af 78,015 Mand, alt i alt, Land= og Gevorbne Soldater, med prima plang iberegned. Cavalleriet: af 2 Escadroner Garder til Hest, tilsammen 161 Mand; 8 Rytter-Regimenter, hver paa 5 Escadroner og 622 Mand stærk, 10 Escadroner Husarer, tilsammen 1200 Mand Husarer. Jnfanteriet: af Livgaden til Fods, 5 Compagnier, tilsammen 486, 16 Jnfanterie=Regimenter, blant hvilke hver af de 12 bestaaer af 765 Mand Gevorbne, og 980 i Distrikterstrikkerne, endnu 4 nye Regimenter, hver af 765 Mand i Garnison, og 490 i Distrikkerne. Til ethver af disse 16 Jnfanterie=Regimenter skal, som oven er meldt, føies en 3die Bataillon af 420 Mand, og 5 Garnison=Compagnier.
Viborger Samler, 1784-04-19
J Norge skal Cavalleriet bestaae af 4 Dragon=Regimenter, til 1168, og 1079 Mand stærk, tilsammen af 4493 Mand; Jnfanteriet af 2 Gevorbne, 13 National-Regimenter, 5 Garnison Compagnier, og et Skieløber=Corps. Hver af de 2 Gevorbne Regimenter skal bestaae af 1376 Mand, og hver af de 13 National Regimenter af 1916 Mand. Jngenieurerne, og Artilleriet, beløbe sig med Primaplana, tilsammen 3109 Mand. Nyeheder. en 6 April behagede det Hans Majestæt at forunde Sin Obermarskal Geheimeraad Schack, Rang med Riddere af Elephanten, ligesom og Sin Statsminister Græve Rosencrone samme Rang, med hvad videre der med hans Charge er forbundet. Ligesaa haver og Hans Majestet allernaadigst beskikket Sin Finantsminister Geheimeraad Stemann, og Sin Stats=Secretaire Geheimeraad Høegh Guldberg til at være tilligemed Allerhøistsammes Statsministre og Medlemmer af Statsraadet.
Viborger Samler, 1784-04-19
Riibe d. 14 April. Paa Onsdag førstkommende d. 21 April, holdes Præstevielse i Ribe, da tvende Candidater til det hellige Lærre-Embede skal indvies.
Viborger Samler, 1784-04-19
Det ildesindede og slettænkende Menneske, som adskillige Gange har bestiaalet Blokkene i Catharina Kirke og Domkirken i Riibe, er den 29 Martii paagreben og fengslet, at lide Dom efter Fortieneste. Det var en Soldat af det Slesvigske Regiment. En Svenske af Fødsel.
Viborger Samler, 1784-04-19
Første Paaskedag prædikede H. H. H. Hr. Biskop Tetens til Høimesse her i Domkirken.
Viborger Samler, 1784-04-19
J Gaar blev her i Byens Kirker holdt Confirmation, hvor Antallet af Confirmand vare: I Domkirken. Drenge. Piger. i Sønder=Sogn Nørre=Sogn Anneret Asmild-Closter 13. i Tugthuus Kirken. Summa 31 Drenge. 29 Piger.
Viborger Samler, 1784-04-19
Gravskrift. Betænk Dødelige! Hvor hastig Livets Lys udslukkes Giör et alvorligt Öiekast til Levningerne Den i Live, Velædle og hölærde Guds Mand Nu salig Hr. UERI ChRISTIANSchN. Föd i Thisted d. 14 October 17708. Beskikket til Sognepræst for Seerup og Lemming Meenigheder 1735, Udvalgt til Provst i Hids Herred 1745, Kom i Ægteskab 1735 i Seerup Præstegaard med Sal. Provst Hvasses eeneste Daatter, MAGDALENA CATARINA HVASS. Som ved sin Död d. 19 April 1774. Ophævede det kiærligste Ægteskab, Dog ikke uden Livs-Frugt; Een Sön og fire Döttre Modtog de salig Forældre i Evigheden, Een Datter og 8 Börne-Börn efterlever. Disse sauner nu
Viborger Samler, 1784-04-19
En kiær og omhygelig Fader, Meenighederne en rethndig Lærer, Venner og Naboer en veltænkende og fredelig Mand, Hids Herred en forsigtig og redelig Provst. Overalt skinnede han i Levnet og Lærdom For For fine Meenigheder næsten 49 Aar som et brændende Lys, Der blev udstukt i Seerup Præstegaard d. 19 Martii 1784. I Sit Alders 76 Aar. Mig Livets-Lys forundte Gud I mange Aar og Dage, Men hastig hastig gik det ud, Da jeg sik Bud at drage Fra Verdens Skin ved Dödens Bud, Som lukte livets Öie Et större Lys blev tændt hos Gud, Som Sielen nu fornøier.
Viborger Samler, 1784-04-19
Dødsfald. J Thorstrup Præstegaard ved Warde d. 11 April Hr. Peder Ussing præpositus honorarius, Sognepræst for Thorstrup og Horne Meenigheder i sit Alders 74 Aar. Her i Viborg, d. 13 April Arner Hansen Garver=Merster ved det privilegerede Garverie her i Byen, 48 Aar gl.
Viborger Samler, 1784-04-19
Ulykkelig Hændelse. Natten imellem d. 26 og 27 Martii afbrændte et Huus i Store Aandst imellem Foldingbroe og Colding, hvorved tillige indtraf det Uheld, at tvende Jomfruer som boede i samme Huus, bleve indebrændte.
Viborger Samler, 1784-04-19
Torve=Priserne i Viborg, den 17 April 1784.
Viborger Samler, 1784-04-19
Korn=Vahre. Feede=Vare. Rug, 1 Td. 4 Rd. Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. 1 Rdlr. 32 s. Byg. 1 - 2 - 3 - 8 dito, fersk, 1 - 1 = 22 sk. Havre 1 - 1 3. - dito grønsalt. BoghveOxekiød, 1 = = = 80 degryn, 1 Skp. = 5 - Smør, 1. 1. 64. Havre. Tælle, 1 1 - 64 - gryn. = = = 5, Ærter 1 Td. . Ost, Æg 1 Sneers NB. Formedelst Helligdagene udkom No. 15 af Samleren, Tillæg.) ikke førend i Onsdags. Tolv Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 16. Mandagen den 19 April 1784.
Viborger Samler, 1784-04-19
Bekiendtgiørelse. Adkier Hovedgaard, beliggende i Hads Herret, kan staa faaes i Forpagtning paa 3 til 6 Aar og dens Besætning, som bestaar af 300 Stude og 56 Køer, for Jndkiøbs=Summen, med derpaa gaaende Omkostninger, alt imod antagelig Caution, da saa Betalingen kan have henstand til Viborger Omslag 1785, hvorom nærmere Afhandling kan skee med Kammerherre Lüttichau. Nogle 100 Tdr. Byg og Havre. tienlig til Sæd, kan endnu faaes til Kiøbs paa Ullerup i Morsøe. Efter her paa Gaarden d. 29 Februarii sidstleden, ved Døden afgangne Jomfrue Elisabeth Margaretha Hansen, der tiente mig for Huusholderske, indkaldes samtlige hendes Credi= og Debitorer inden 6 Uger fra Dato at melde sig hos mig underskrevne, for at befordre Skiftets videre Fremme.
Viborger Samler, 1784-04-19
Katholm pr. Aarhuus d. 13 April 1784. Rosenern.
Viborger Samler, 1784-04-19
Et honet og midaldrende Fruentimmer søger Tie NB. neste som Huusholderske enten paa en Herregaard eller i en Præstegaard til førstkommende St. Hansdag; Nermere Underretning om bemelte Fruentimmer kan faaes hos Mangor i Viborg. N. Foruden alle Sorter Have og en Deel af beste Sorter Blomster=Frøe, paalidelig frisk og sundt, samt for en stor Deel hiemavlet af beste Arter, og alt til billigste Priiser, faaes Kommen af sidste Aars Avl til Sæd a Pd. 8 Skl. Saa og tørrede Cichorii-Rødder, afskaarne i saadanne smaae Stykker, at de strax ere brugelige at brænde til Caffer=Drik 4 Pd. 12 Skl. i Riber Closter hos Forstander, Ussing. i følge Kongelig allernaadigst Bevilling, agter jeg underskrevne mellem min afgangne Hustrues Ellen Madsdatter Smidts, og mine sammenavlede Børn og mig d. 18 Maji førstkommende at begynde og fuldføre et lovlig SamfendeSkifte, enhver som har nogen Fordring i Boet, ville derfor bemeldte Dag Kl. 9 Formiddag under Skiftet anmelde deres Fordringer, da de efter deres Fordringers lovlige Beskaffenhed skal skee fyldest. Viborg d. 17 April 1784. Søren Thorup.
Viborger Samler, 1784-04-19
(Som Exsecutori Testamentii efter afdøde Jomfrue Engel Magdalena Wibroe, indkaldes herved, da vi ønske at kunde undgaae ordentlig Proklama, de af hendes Brødre Børn, hun til eneste Arvinger ved Kongelig confirme et Testamente, haver indsadt, nemlig: afgangne Johan Henrich og Anders Clausen Wibroes Børn, hvilke alle skal arve som Sødskende uden Forskiel af Kiøn, at disse enten selv, saavidt de ere myndige, eller deres fødde Værger, ville møde eller møde lade, til 6 eller 12 Ugers Dagen, som er fastsat at holdes d. 26 Maji og 7 Julii dette Aar, udi min Borgemester Carøes iboende Gaard her i Byen, for at iagttage under Skiftebehandlingen deres Ret. Ligeledes og til samme Tider, indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, de første for at betale hvad de maatte være skyldige, og de sidste at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Randers d. 5 April 1784. J. F. Carøe. M. Foste. Mouffardie Capitain Jens Sørensen, der førte et Skib her hiemmehørende, er paa sin Reise med samme i Aaret 1781 fra Westindien til Kiøbenhavn, ved Døden afgangen, og da dette Skib derefter i slet Stand maatte indløbe til Jrland for at repareres, og den Afdøde havde Vahre med og udi samme, der med den øvrige Ladning kom under Havarie; saa da dette nu er opgiort, er det vi herved som Skifte=Forvaltere indkalde med 6 og 12 Ugers Varsel til d. 12 Maji og 23 Junii bemelte Jens Sørensens Credi= og Debitorer, de første for at betale det de skylde, og de sidste at anmelde og bevise hvad de have tilgode, da Skiftet derefter vorder sluttet, siden ingen uden Landet, i dette Stervboe kan have noget at fordre, og dets Omstændigheder ei heller synes at taale anden Jndkaldelse. Randers d. 5 April 1784. J F. Carge. C. R. Voigt.
Viborger Samler, 1784-04-19
Subscriptions=Plan. en Overbeviisning, jeg har om, hvor almeennyttigt det kunde være, saavel for Ungdommen i Skolerne, som den meer tilvoxende Alder for en taalelig Priis at kunde gives saa udsøgte Forskrivter i Hænderne, hvorved de tilig og med rimelig Vished kunde danne sig til at skrive en let flydende, god og ziirlig Haand, saa har jeg foresat mig at lade oplægge nogle Forskrivter af den latinske currente Stiil, hvortil Kaabberne skal blive stukne efter, og saa gode, som de beste Engelske, og Materien formedelst det tydske Sprogs store Brugbarhed her i Landet, gives i bemeldte Sprog. Til hvilken Ende Liebhaberne herved indbydes til Subscription, da jeg saasnart jeg kan vide mig nogenledes skadesløs for Omkostningerne, skal ile med Planens Udførelse, deriblandt og, at disse Forskrifter til deres større Fuldkommenhed skal udgives i 3 Hefter, ethvert til 14 Blade af større, middelmaadig og mindre Stiil, og ethvert Blad eller Kaabber overlades Subscribenterne for 3 Skl. Danske. C. G. Reisler. Jnformator ved Indføds=Skolerne. den 18 Maji førstkommende, lader Eie Olsdagen ren af Gaarden Balsbye i Huurup Sogn, Thye Land, der beboes af Claus Jensen, og staaer for Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., ved Auction, som holdes i Gaarden om Formiddagen Kl. 10 slet, samme bortsælge paa billige Vilkaar. Huusene ere i god stand, Jorden meest for sig selv, Engen og Tørve=Jorden ligeledes; Udsæden er 4 a 5 Tdr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg, og 12 Tdr. Havre; af Høe avles 10 a 12 Læs, som alt meget kan forbedres, da Mergel til Giødning haves nær ved i Overflødighed.