Aalborg Stiftstidende, 1827-04-05
Kjøbenhavn. For at de talrige til det Danske Cancellie henlagte Forretninger kunne noget simplicificeres, til mulig Formindskelse af Personalet og Besparelse for Statskassen, er fundet, at det blandt andre vil være et hensigtsvarende Middel, om endeel af de Sager, som hidtil afgjordes i Cancelliet, herefter betroedes vedkommende Øvrigheder til Afgjørelse, hvorved antages, at der vil vindes Besparelse i Tid og Arbeide, ei allene for Collegiet selv, men og for Øvrighederne, som derved fritages for endeel Erklæringer og videre Brevvexling; ligesom og Ansøgerne derved undgaae Ophold og saadanne Udgifter, som til Porto, Commissionærer a. Cancelliet har derfor, efter indhentede Betænkninger fra Vedkommende, foredraget Sagen for Kongen, som skjænkede samme sit allerhøieste bifald, hvorpaa den 23de Marts udkom en Forordning, af hvis Jndhold her uddrages følgende Hovedpunkter: §. 1. Bevilling til friProces kan meddeles af Amtmanden i det Amt, hvor Sagen anlægges, om end Ansøgeren boer udenfor Amtet. - 2. Beneficium paupertatis, dog kuns naar den Paagjældendes Forfatning er trængende og han ved Forligs prøven har viist sig villig til Forlig. Er det afhængigt af Udfaldet af et Tingsvidne, om fri Proces bør tilstaaes, meddeles kuns for det Første Beneficium til dettes Erhvervelse, og efter dette tages nærmere Bestemmelse. Disse Beneficier meddeles af vedkommende Amtmand. - 3. Han udsteder Ben. proc. gr. for offentlige Stiftelser, hvortil dog ikke regnes Communer; ligeledes for Embedsmænd, som med Føje procedere paa Embedsvegne. - 4. Beneficium i Hovedsagen medføre ogsaa Beneficium til Things vidner og andre Retshandlinger, som foretages udenfor Amtet. - 5. Afslag paa Ansøgning om Beneficium medfører ikke Adgang til Udsættelse i Hovedsagen paa Grund af Ansøgning til Kongen eller Cancelliet. - 6. Kjendes den Beneficeredes Modpart pligtig til at betale Omkostningerne, besørger Amtmanden, efter Dommerens Opgivende, disse inddrevne og igjen paa behørige Steder, udbetalte. - 7. Amtmanden maa, til at drive deres Professioner paa Landet, meddele Bevilling til Sadelmagere, Glasere, Fintbrødsbagere, Rokkedreiere, Malere og Urmagere, som reperere Stue- og Slagure. - 8. Dog skulde de boe 1 1/2 Miil eller længere fra næste Kjøbstæd. - 9. J Henseende til Medhjælpere ved deres Professioners Drift følges Placaten af 29de November 1822. - 10. Amtmanden kan tillade Grovsmede paa Landet at forrette Kleinsmedarbeide, dog uden at de maa falholde saadant Arbeid paa Markeder. Jndskrænkningen, L3- 1323, for Pottemagere paa Landet, at de kuns maae forfærdige sorte Potter, bortfalder. - 11. J Kjøbstæderne kunde Amtmændene bevilge Forening af flere Næringsveie hos een Person, naar hver for sig er utilstrækkelig til en Families Underhold. - 12. De kunne og meddeele Tilladelse til at drive, men ikke anlægge nye, Brændevins brænderier i Kjøbstæderne. - 13. De kunne meddele sa delige Personer af Kvindekjønnet Tilladelse til at handle med Modepynt, som de og med andre Fruentimmers Hjælp, og hvortil Materialerne ere kjøbte hos berettigede Handlende paa Stedet. - 14. De kunne meddele Kvinder, som sye Klæder for Personer af deres eget Kjøn, Tilladelse til at benytte sig af andre Fruentimmers Hjælp og give Saadanne Underviisning i Skrædersyning. - 15. De kunne meddele fremmede Mosaiter Tilladelse til længere midlertidigt Ophold i mere end de anordningsmæssigen bestemte 14 Dage, dog at samme ingenlunde strækker sig videre end til 6 Maaneder efter Ankomsten til Danmark. - 16. De kunne eftergive eller nedsætte Bøder for uberettiget Næringsbrug, naar samme tilfalde en offentlig Kasse. og ei overstige 10 Rbd. Sølv. - 17. De kunne paa Landet dispensere fra Placaten af 8de December 1809 angaaende nye Bygningers Afstand fra de ældre. - 18. "Alle fornævnte Bevillinger blive at udstede af Amtmændene i eget Navn, hvoraf følger, at intet Gebyhr derfor erlægges, samt at Ansøgninger desangaaende ei behøve at skrives paa stemplet Papir". - 19. Foruden de Kongelige Bevillinger og Expeditioner, der efter Fr. 23de Maj 1800, Afd. 3, ere betroede Amtmændene til Overlevering, skulle de endnu for Fremtiden kunne uddeele: a) Bevilling, til Myndighed under Curator for Piger over 18 Aar. b) Fuldmyndighed for Mandspersoner over 22. e) Protectorier (Jernbreve) for dem, der have opgivet deres Bo. d) Bevilling til Ægteskabs Ophævelse efter treaarig Skilsmisse. e) Til Proclammers Udstedelse i levende Live. 1) Til Enkemænd og Enker at hensidde i uskiftet Bo, uagtet der foruden Fællesbørn maatte være umyndige Særkuldsbørn af den Afdøde. g) Stiftamtmanden i Viborg, som Præsident for Landsoverretten sammesteds kan meddele Bevillinger til nye Vidners Førelse og nye Documenters Fremlæggelse i Sager, som ere indappellerede for samme Overret. - 20. Ansøgninger om de i §. 19 nævnte Bevillinger bør i Henseende til det stemplede Papir og i andre Henseender være indrettede, som de der indgives til Kongen selv, og der betales, som paa hver Bevilling især findes paatrykt. Dog kunne ogsaa de, som ere anførte under a. b. d. Log g, under visse Omstændigheder meddeles uden Betaling. - 21. Med Regnskabet i denne Anledning følges de hidtil gjældende Forskrifter. 22. Foranførte Bestemmelser gjælde ikkuns de kongelige og egentlige Amtmænd, men ikke de Grever og Baroner, som udøve visse Amtmands forretninger. - 23. Den Myndighed, §. 11, 13 og 14 tillægge Amtmændene i de dem underlagte Kjøbstæder, tillægges i Kjøbenhavn Magistraten, der og meddeler de i 19, a, b. 6, d, e og i anførte Bevillinger, men de Sager, som angaae 15 og 16, afgjøres i Kjøbenhavn af Politidirectøren. Der ere endnu adskillige andre Sager, som før afgjordes ved Cancelliet, men herefter bliver at afgjøre ved Kjøbenhavns Magistrat, saasom med Hensyn paa Mesaiternes Repræsentanter, Bevilling til Svende hold, Karnappers og udbuede Vinduers Anlæg, Kaffe= og The=Udskjenkning af Conditore, Skildtforandring og Tidepenge. Under samme Datum er i samme Øjemed en Forordning udkommen, som i Henseende til Confirmationen overlader Bisperne Myndighed til: §. 1 at bevilge Børns Antagelse til Confirmation, skjønt under 14 Aar, dog maae de ikke mangle mere end 6 Maaneder. - §. 2. at tilstede Confirmationens Holdelse udenfor de dertil befalede Dage, a. i Tilfælde af Præstens Sygdom, dog maa Udsættelsen i denne Anledning ikke overstige 3 Uger; b. af Barnets Sygdom, da dets Confirmering kan tilstedes paa en anden Søndag eller Tjenestedag; c. hvor Søfart er Næringsvei i Sognet kan Confirmeringen holdes nogle Uger tidligere: d. hvor enkelt Barn er bestemt til Søes, kan samme confirmeres nogle Uger forud før de andre. c.