Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-16
Blandede Efterretninger. Sydamerika, vie es var under ist, oder Ursprung und Fortgang der Revolution daselbst bis 1819. Von er. (Tandem bona causa triumphat.) Leipzig 1820. 350 S. i 8vo. (Bedømt af Prof. H. F. S. Paulus.) - De 8000 Qvadratmile af det spanske America, Mexico og Peru i Særdeleshed, havde tilbudet de landende Europæere et sundt, allerede flittigen dyrket Land, gjennemskaaret af Stæder og Landsbyer. Selv de grusomt mishandlede, og derfor til Bjergene flygtede, Urindbyggere, vilde troskyldigen have boet iblandt dem, og de af den ædle Las Casas hidbragte stærkere Africanere, uden Skade og uden Fare for de Øvrige, som Creoler, Mulatter a., have udbredt sig i deres forskjellige Stammer. Men desuagtet er dog dets uhyre Strækning af Lande, efter 300 Aar, neppe besat af 1317 Millioner, medens Nordamerica, hvorhen først siden 150 Aar en liden Hob fortrængte Qvækere, Puritanere, Gjendøbere var flygtet, og ikke forefandt andet end Skove, Moradser og raa Krigere, allerede 1780 havde en Befolkning af 2 Mill., tilkjæmper sig sin Frihed, og i kort Tid formerer sig til 10 Mill. Hvad kan være Aarsagen til denne i sine Følger uheldige Forskjellighed? Til Mellem, og Sydamerica vare Spanierne komne, der saa ganske nyligen i Ødelæggelsestriden mod Maurer og Jøder vare blevne vante til ikke ved Religionens, men ved Kirkedømmets Nationalhad og Skinsyge, til Jntoleranz, og nu lode den stige mod de vestindiske Hedninger til den yderste Grusomhed, og inquisitorisk biget ansaae sig allene for den til Verdensbeherskning egnede Adel blandt Nationerne. Efter et fordreiet Bibelsted holdt de det, fordi det ganske efter deres Ønske stemte overeens med deres bydende Stolthed, for Christenpligt, at frelse, ligesom i Europa Jøderne og Muhamedanerne, saaledes hiinside Oceanet Hedningerne, fra evig Fordømmelse ved coge os intrare, ved voldsom Jnddrivelse i den alforbarmende Moders, Kirkens Skjød, og tillige enten at bringe dem under Aaget af deres Herske syge, eller at udrydde dem ved den overalt medbragte Jnquisition, fra Jorden, der kun tilkom de Enetroende. Derimod bleve de nordamericansk Colonier, begyndte af Forfulgte, efter Frihed i Cultus og Forfatning higende Privatpersoner, da allerede Menneskerettigheder i Troen efter Overbeviisning, ved Kirkereformationen var bleven klar, og selv Herskesyggen, ved alle Stænders Deeltagelse i Lovgivningen, i det samme Land, hvorfra den netop kom, modereredes. Fra Spanien derimod, fordi det imidlertid ved Herskerkrig i Tydskland og Jtalien blottede sig for Folk, at Tilførsel udenlands fra ved Kjetterfrygt afskal sig, men udtømte sit eget Blod i Albas Kamp mod den nederlandske Tænke= og Handelsfrihed, kom ikkun de Pengegjerrigste saalænge til Sydamerica, indtil de, fulde af Guld og Midler til Sædernes Fordærvelse (irritamenta, majorum!), kunde vende tilbage til fornemt Dovenskab. Jkke mere Menneskeflid, kun Guldtilflydelse paa Gallionerne fra Peru, fødte nu Spanien, og forøgede Stoltheden ved Siden af Ladhed. 1611 tilbød vel den tilbageblevne Million vindskibelige Jøder og Maurer 20 Mill. Piastre for at kunne vedblive at være virksomme i Spanien. Men Erkebiskoppen af Madrid traadte frem for Kongen med det hellige Kors: Skal Jesus Christus, spurgte han, endnu en Gang sælges for tredive Sølv penninge, Og ikke Piasterne, som man nok ved alskøns mod Vantro let tilgivelig Uret forstod at beholde tilbage fra de Fordrevne, maatte udvandre men vel den Jndustrie, de Fabriker, den Handel hvortil Klosteraanden og Grandezzan ikke nedlode sig.