JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Jtalien, den 16de Februarii. Ved en Coureer, som den 13de ilede igiennem Bologna, har man først erfaret, at 12000 Franske ere den 10de rykte ind i Rom uden ringeste Modstand; at Paven, da han var bleven meget syg igien, ikke har forladt sin Hovedstad, men bliver bevogtet i Vaticanet af de Franske; at de fleste Cardinaler have taget Flugten deels til Neapel, deels til Toseana, og at ogsaa neapolitanske Tropper virkelig ere rytte ind i Kirkestaten, og have besat Benevent tilligemed Monte CorvaDet er ubeskriveligt, hvorledes Folk flygtede ved de Franskes Ankomst med deres kostbarheder og beste Sager fra Rom indi det neapolitanske Gebeet. Endnu den 3die var i Rom i adskillige Qvarterer af Staden, besynderlig paa den spanske Plads, en nye Allarm, hvorved Oprørerne truede med at plyndre adskillige Huse, men bleve afholdte derfra af de pavelige Soldater. Den 6te, da den franske Avantgarde nær nede sig Staden, var Forvirrelsen og Flygtningen der steget til det høieste. Overhovedet er Elendigheden i Kirkestaten beskrivelig. Alle borgerlige Baand ere opløste, enhver giør hvad han finder for godt, og Sikkerhed, Ærbarhed og Eiendom agtes ikke. Ogsaa i den lille Republik Lucca er nu Revolutionen bragt i Stand af et Partie, som forlanger at Hrenes med den elsalpinske Republik. I Genua hersker saadan en Pengemangel, at Regieringen har seet sig nødt til, at lægge Skat paa Dagens Lys, saa at enhver maae betale en Lirer for ethvert Vindue, som vender ud til Gaden. Enhver, som har rede Penge, skiuler dem. J Venedig bliver indført en stræng Politie. Jngen Fremmed maae reise derfra uden Pas, og alle Haardspil ere forbudne under haard Straf.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Jtalien, den 17de Februarii. Følgende ere endnu nogle af de betydelige Omstændigheder, som gik for sig, førend de Franske toge Rom i Besiddelse. Strax, i Begyndelsen af denne Maaned blev Coureervexlingen stærkere. Den spanske og neapolitanske Gesandt afsendte i Besynderlighed Courerer til den fremrykkende franske Overgeneral Berthier. Fra Paris selv kom en Coureer til Cardinal. Statssecretairen. Den 5te, efter en Coureers Ankomst fra Neapel, havde den neapolitanske Gesandt Pignatelli=Belmønte en 2 Timers Samtale med Paven, og reiste derpaa den 6te om Morgenen med Pavens Deputerte til Overgeneralen Berthier. Strax efter dennes Afreise nedsatte Paven en Congregation af 3 Cardinaler til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse, og overdrog dem uindskrænket Fuldmagt over alle Tribunaler og Tropper. Disse 3 Cardinaler lode strax 2000 Mand Jnfanterie og Cavallerie træde under Gevær, forsynede dem med de nødvendige Kanoner, og fordelede dem paa det hensigtsmæssigste over hele Staden; 5 Stads porte bleve sperrede. Paven selv udstædte ved Cardinal Doria en Proclamation til Folket, hvori Cardinalen blandt andet siger: "Romere, kloge, dydige Romere, Eders eistte Herre og Fader taler ved mig til Eder. Han lader Eder vide, at han har faaet Efterretning om, at den franske Armee nærmer sig, og at han har den Forsikring, at den ikke skal behandle Eder fiendtlig. Frygter altsaa ikke. Dens Nærværelse berolige og styrke Eder. Fuld af Tillid til den franske Republiks Retskaffenhed og Ædelmodighed, og til dens Generalers vise og moderate Opførsel, er Eders Soøverain uden Frygt. Bestalet af en inderlig Omhed for Eder, forlade han Eder ikke, og skal ikke forlade Eder i noget Tilfælde, hvorI kunne være udsatte for nogen Fare.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Den 8de erfarede man i Rom, at den neapolitanske Ge saaet vel havde talt med den franske Overgeneral Berthier Foligno, men at Generalen ikke havde ladet den pavelige Deputation komme for sig, under det Paaskud, at han havde Directoriets Ordre desangaaende. Natten til den 9de kon den pavelige Deputation under Escorte af franske Dragoner, tilbage til Rom, og den spanske Gesandt Agara reiste derpaa den 9de til den franske General. Den 9de reiste ogsaa de romerske Prindser, Gustiniani og Gabrieli, som Chefer foden bevæbnede romerske Borgermagt, General Berthier Møde, som den 10de først rykte ind i Rom med sin hele Stal og et Dragoncorps, og strax efter ham fulgte 4000 Mand, som besatte Engelsborg. Siden den 6te har man bragt sammeret stort Forraad af Brød og Hestefoder for de franske Tropper i Rem.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Paris, den 21de Februarii. Den 19de sendte Directoriet følgende Budskab til begge Raadsforsamlingerne, angaaende Roms Besætning : "Borger=Repræsentantere, Rom theoeratiske Regiering, forglemmende Tolentiner=Tractatens Velgierning, og utatnemmelig mod den franske Republik, som var tilbøielig efter Basevilles Mord at skaane den; denne Regiering, bestandig utroe mod Folkeretten, har afvigte 28de December forhaane den store Nations Majestæt i dens Ambassadeurs Person, ved at fornærme hans Palais og myrde en fransk General, der tapre Duphot, som hidindtil havde undgaaet alle Krigsfarer men ikke kunde undgaae sig en frig Troeløshed. - For nogen Tid siden begyndte den pavelige Regiering paa nye med hemmelige Fiendtligheder, og beredte sig til Krig mod den franske Republik. Den indkaldte fremmede Generaler, holdte hemme melige Forbindelser med de Sammensvorne, som den 18de Fruetider stog til Jorden, satte deres Theologers Kiendelser mod Republikens Love, for midt i Frankrige at opvække nye Uroligheder, kort den organiserte mod sig selv en latterlig Jnsurrection, som den vilde bruge til Paaskud, for at bety Frankrige, beskjemme dets Gesandt, og udmærke hiin Vindmageries og Galenskabs Aand, som fremskinnede ved Tildragelserne den 28de December. Siden denne Tidspunkt sort, satte den sine Kunstered og Fiendtligheder.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Det fuldbyrdende Directorium maatte under disse Omstændigheder anvende de Midler til Statens Forsvar, som Constitutionen overlod dets Foranstaltning. Det overdrog Generalen en Chef for den italienske Armee, at marchere mod Rom. En nyelig ankommen Coureer overbringer det den Efterretning, at franske Tropper holde siden den 10 Februari. Engelsborg og Capitoliet besat. Overeensstemmende med den 328 Artikel underretter Directoriet strax der lovgivende Corps om de første Midler, som det har maattet gribe til moden Regiering, som ikke er at bringe fra sin Urimelighed og sit rasende Had mod Revolutionen og den franske Republik. -
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Dette Budskab blev imodtaget med et overordentlig bifaldsraab, og Forsamlingen, strax efter igientaget Raad: Republiken leve ophævet.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Frankfurt an der Ober, den 21de Februarii. Da Hans Kongelige Majestæt, efter den russiske Keisers Anmodning, ikke allene har bevilget Greven af Provene frie Reise igiennem de preusiske Stater, men endog ladet give Post Amterne og Magistraterne i Stæderne, som ligge paa denne Reisetour Befaling, at lade ham faae for Betaling de nødvendige Extra=Postheste, og uden Ophold befordre ham videre, saa ankom denne Prinds, under Navn af en Greve, af Lille, i Gaar Eftermiddag paa en Reise fra Blankenbure, til Mietan hertil. Fra den russiske Keisers Side aarleidede Generaladjutant Grev von Schumallos ham, og drog Omsorg for, at Prindsen tilligemed hans Følge fandt allevegne god Betiening paa Keiserens Bekostning. Prindsens Følge, som, efter et Reskrivt fra det Kongelige Kammer, skal bestaae af 83 Personer, havde i Leipzig deelt sig i 2 Colonner, af hvilken den ene gaaer over Berlin. J Dag Formiddag reiste disse Herrer, som samtlig boede i et Huus paa Torvet, igjen herfra. Prindsen vil indtil den 24de i denne Maaned holde hviledag i Custrin, og der skal tillige den anden Colonne af Følget, som gaaer over Berlin, forene sig igjen med den første, for derpaa at fortsætte Reisen igjennem Vest og Ost Preussen indtil Mietan. Den russiske kelserlige Gesandt ved det berlinske Hoff, Grev von Panin, skal ogsaa begive sig til Custrin, for at complimentere Prindsen. Her tog man ingen Netice om hans Person, hverken som Prinds eller Konge, da han relste incognito. Chefen for det her værende Regiment, Generalmajor von Grunberg, complimenterte blot den russiskereiserlige Adjutant, Grev von Schumalet, Prindsen viste i sin Opførsel stor Frygtagtighed. Han var E. meget bange derover, at der var ingen Vinduesskaaber for hans Sovekammer, uagtet at det var i anden Etage af et temmeligt stort og massivt Huus, og uagtet alle Vinduerne vare forsynede med tredobbelte tykke Forhæng. For hans Stue der stod ogsaa en Soldat Skildvagt. Denne var af Fødsel en Franskmand, hvorfore Prindsen nedlod sig til at tale med ham, og blandt andet at spørge, om han var en god Royalist i Paa dette Spørgsmaal svarede Soldaten : Upaatvivlelig Sir, Kongen leve! Dette behagede Prindsen saavel, at han lod Soldaten udbetale 2 Louisd'orer.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Paris, den 23de Februarii. I Gaar kom Overgeneral Buonaparte tilbage fra sin Visitationsreise paa Kysterne, og skal nu med det første afreise til Rastadt. General Massena har i Gaar, som udnævnt Overgeneral for Armeen i Rom, tiltraadt Reisen derhen, Lacombe St. Micheel, forhen Conventslem og nu Medlem af de Gamles Raad, har, da han i April Maaned træder ud fra Lovningen, ladet sig udnævne til Divisionsgeneral.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
General Angerau, som uden at komme til Paris er reist ligetil sin nye Bestemmelse i Perpignan, har sendt GeneralDubem hertil, for at overlevere Directoriet de Standarter, som Conventen forhen havde betroet den nu ophæves, Rhin og Mosel=Armee. Redacteuren for i Dag indeholder en Opsats, i hvilken man søger at gotgiøre, at Decretet, efter hvilket alle engelske Vare skulle blive borttagne paa neutrale Side, var aldeles ikke skadelig for de neutrale Magters Jnteresse, men tilbød dem tvertimod uskatterlige Fordeele, saasom andre Magters Produkter og Fabrikvare bleve ved Forbudet af de engelske Vare givne et øiensynligt Fortrin, og nye Rigdomskilder aabnede for dem, som beskjæftige sig med sammes Tilførsel. Den franske Grundsætning, at fratage Engelænderne Herredømmet over Havet, maae blive alle handlende Staters Grundsætning, og saaledes maae man forene ved en lige Tænkemaade og Jnteresse endelig tvinge Engeland, til en saadan Fred, hvorved Ligheden paa Havet for bestandibliver oprettet. Den franske Republik forlanger intet mere. end denne Bassis og en Søe=Coder, som endog alskaffer de Ord Contrebande, saasom alting maae være helligt paa en neutrale Skib, hvorhen det endog seiler: Mannheim, den 23de Februarii.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Fra Müncken af er udgaaet en Circutair Skrivelse til alle Rigstæder og at forhindre Afstaaelsen af den venstre Rhin Bredde. De keiserlige Hoffers i Wien og Petersborg, saa velsom Kongen af Engelands og Preussens Vistand, skal tillige være anraabt.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Rastadt, den 23de Februarii. Endnu er intet Svar paafulgt fra Rigsdeputationen paa den sidste franske Note. Man paastaaer her, at 2 store Caffer i Tydskland nærme sig daglig mere hinanden, for at aftale med hverandre Fredsværket. Af den sidste Franske Notes Jndhold slutter man og, at Underhandlingerne her ikke saa hastig ville blive førte.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
London, den 27de Februarii. Undertegnelserne for Statsfornødenhederne paa Banken, og Børsen udgjøre endnu ikke tilsammen i Million; dog en det at haabe, at naar alle Bidragene indløbe fra det hele Rige, skulde i det mindste engang saameget blive indsamlet. Den portugisiske Gesandt havde for nogle Dage siden en Conseren ce med Lord Greenville. Engeland vil giørealt, for at sætte Portugal i Forsvarsstand mod de Franskes Angreb. Rustningerne til at afvende et Overfald af Frankrige fortsættes nu paa det ivrigste, da Regieringen har faaet følgende Efterretninger af troeværdige Personer, som ere komne derfra. J Calais bygges nu, Kanonbaade, som paa den ene Bagside fører en Kanon af svært Caliber, og paa den anden et Feldt stykke; desuden ere de forsynede med en Platteforme, som fra Siden kan blive skudt ud, for derpaa at sætte Heste i Land Enhver af samme skal blive bemandet med 150 Mand. Paa Posthuset i Arras er opslaaet en Fortegnelse over JnvasionsArmeen, som efter samme skal bestaae af 317000 Mand, Ved den første Jndskibning har man i Sinde at sende 110000 Tropper herover, ved den anden ligesaa mange, og ved den tredie de øvrige. J Slutningen af Marts eller Begyndelsen, af April er Overfalder undblivelig bleven berammet. Jgiennem Arras marchere Tropper deels, som man siger, til Bres- og Havre, deels til Ostende og Dunkirchen. Buonaparte har været paa det sidste Sted, for at tage Expeditions=Anstalterne i Øiesyn, og lod nogle Mand marchere paa Kanonbaadene, for at see hvorledes de fandt Plads og maaneurerte Den Note, ved hvilken den portugisiske Statsminister Pintshar bekiendtgjort den i Lissabon værende franske Gesandt H.d'Aranjus Arrestering i Paris, er forfattet i stærke Udtryk, og man seer af samme, at det franske Directorium vil retfærdiggjøre dette Skridt dermed, at det ikke meere ansaae d'Aranjo for en Gesandt, efterat han havde faaet Ordre at forlade Paris. Lissabon har her bestilt nogle 1000 Musketter, Krigskibet London skal desuden bringe adskillige Kanoner der den. Lord Moiras Forslag i det irlandske Parlement, at bruge mildere Midler i dette Kongerige, er bleven forkastet med 44 mod 9 Stemmer. Admiral Gardner ligger seilfærdig med 11 Linieskibe og 12 Fregatter i Spithead.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Halvor Arentsen Anglen af Verdalens Præstegield, Tronhiems Amt, for Husetag af Schiffersteen; mender er ikke opgivet, hvormeget han dermed haver tækket. Catharina Olsdatter af Molde Bye for Vævning; men da Premie Listen viser, at hun maa have vævet for sig selv og ikke mod Betaling for andre, som ikke er skeet, saa har hun ingen Belønning kunde erholde. Kirsti Andersdatter Mellum af Faaborg Præstegield i Gulbrandsdalen, for Spinding og Vævning; men Premien er kun udsat for Bondestandens Huusstid Nordensields. Gunder Nielsen Vidhofde af Storsens Præstegield, søndre Bergenhuus Amt, og Laers Christophersen Metlie af Qure Præstegield Romsdals Amt, begge for Træskoe; men ingen Prøve er indsendt til Selskabet ; derfor have de heller ikke nogen Premie kundet erholde. Flere Æskninger efter 1797 Aars Premie Liste ere ikke indkomne. Derimod have æsket Premie, nemlig : Ole Amunssen Haaven af Lervigens Præstegield, Tronhiems Amt, for Rovdyrs Ødelæggelse. Jon Biørnsen Røen af Surendalens Præstegield, Romsdals Amt, og Ole Jensen Kleven af Skognens Præstegield, Trønhiems Amt, begge for troe Tieneste. Men for disse er ingen Premie udsat. Hans Jacob Wille, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Helsingøer, den 9de Martii. Fra den 2den hujus til i Dag ere 73 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Kiøbenhavn, den 9de Martii. Den 20de Febr. er Candidatus Juris Friderich Petersen, fra Husum beskikket til Underretsadvecat. Den 23de f. M. er Candidat Henning Henningsen confirmeret som Præst ved St. Peder i Landskabet Eiderstedt, og Pastor Claudius i Lugum i Amtet Tøndern erklæret pro Emerito og afskediget i Naade fra sit Embede.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Den 23de Febred A er udkommet en Placat angaaende Repartitionen af de af den Kongelige Casse til Arbeide paa Hoved Landeveienes nye Anlæg i Danmart forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1796.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Den 28de f. M. er ligeledes udkommet en Placat angaaende Vedblivelsen af den i Placaten af 6te Junii 1787 allernaadigst bevilgede Præmie til Opmuntring og Understøttelse for Skibes Udrustning til Fiskefangst under Jsland endnu for den første i 5 paa hinanden følgende Aar.¬
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Af Dato Kiøbenhavn den 23de Februarii d. A. er udkommet en Orden, hvorefter Hs Majestæt allernaadigst vil, at de Sager, som til Allerhøistsammes Høiesteret udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn i nærværende Aar 1798 ere indstevnte, saavelsom og de, som fra forrige Aaringers Høiesteret ere overblevne, skulle foretages, og hvormed den 1ste Martii er begyndt, nemlig: Overblevne og efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevillinger udsatte Sager Fra Aar 179. No. 1 og 2. Fra Aar 1793, No. 3. Fra Aar 1794, No. 4 til 6. Fra Aar 1795. No. 7 og 8. Fra Aar 1796, No. 9 til 11. Fra Aar 1797. No. 18 til 1. Optagne Sager, af Ordenens, Nr. 72 til 36. Af de Bevilgede, Nr. 37 og 88. Sager, som behandles skrivtlig : af Ordenens, Nr. 89 til 103. Af de Bevilgede, Nr. 10. til 106. Sager, som behandles skrivtlig, i Følge Reskripten, af 3de April 1784. af Ordenens, No. 109 til 114. No. følge de til Høiesteret for Aar 1798 indstevnte Sager. Dan mark: Kiøbenhavnske Sager; Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets, Nr. 115 til 147. Hof= og Stadsrettens første Vidne. kammer for Rettens Fornegtelse No. 148. Hof= og Stadsrettens tredie Vidnekammer No. 149. Hof= og Stadsrettens Criminelkammer for Rettens Fornegtelse, Nr. 150. Hof og Stadsrettens Skiftecommissions, Nr. 131 til 159.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Kiøbenhavns Giesterets, Nr. 160 til 163. Kiøbenhavns Politierets, Nr. 164 til 171. Søerettens i Kiøbenhavn No. 112 til 174. Kongens Fored for Rettens Forneielse : No. 175 og 176. Siellandske Sager: Landsdommernes No. 177 til 197. Kiøbenhavns Amts Over=Politieret, No. 198. For Rettens Fornægtelse: a) Kiøbenhavns AmtsBirkedommers, No. 199. b) Schourens i store Magiebye paa Amager, Nr. 200 c) Commissariers, Nr. 201. Landmilie Sessionernes Deputeredes Kiendelser, Nr. 202, Kongelige Birkedommeres: a) Kiøbenhavns Rytter Districts Birkedommers, No. 203 til 208. b) Friderichsborg, Districts Birkedommers, No. 209. e) Hirschholms Districts Birkedommers, Nr. 210 til 212. d) Kronborg Reterdistricts Birkedommers Nr. 213. e) Wordingborg Districts Birkedommers, Nr. 214 til 216. Commissarier Forretninger, Nr. 217 til 226. Consumtions- og Confiscations samt andre Kammersager, som directe for Høiestere, indstevnes, Nr. 227 og 228. Fyenske Sager: Landsdommernes No. 229 til 232. Landemodets Nr. 233. Commissariers Forretninger, Nr. 234 til 236. Sager, som en ter Grevernes Privilegier indstevnes for Høiesteret, Nr. 237.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Lollandske og Falsterske Sager: Landsdommernes, No. 23. til 242. Baroniet Christiansdals Birkedommers, No. 243. Jydske Sager: Landsdommernes, Nr. 244 til 257.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Landemodet i Viborg Stift, Nr. 238. Raadstue=Retter, nes Domme: a) Aarhuus Magistrats Nr. 259. b) Ran. ders Magistrats, Nr. 260. e) Viborg Magistrats, No. 261 og 262. d) Aalborg Magistrats, Nr. 263. Ringkiøbing Amts Over=Politierets, No. 264. Standerborg Districts Birkedommers Nr. 265 og 266. Commissarier: Forretninger, No. 267 til 269. Landmilie Sessionernes Deputeredes Nr. 270. Told-, Consumtions- og Conscations= samt andre Kammersager, som directe for Høieste ret indstevnes, Nr. 271. Bornholmske Sager: Landsdommerens Nr. 272 til 276. Herredsfogden udi Øster Herred for Rettens Forneelse, Nr. 277. Norge; Søndenfieldske Sager; Oberhofrettens No. 278 til 300, Oberbergamts Rettens, No. 301 til 303. Laugtingenes og Raadstueretternes Domme efter Forordningen af 11 August 1797, a) Christiania Laugmands, No. 304 og 305. b) Friderikstads og Tønsbergs Laugmands, Nr. 306, e) Heldemarkens og Oplandenes Laugmands, Nr. 301 og 3. d) Scheens Laugmands Nr. 309. e) Christiansands Laugmands, Nr. 310 til 312. f) Christiania Raadstuerets, No. 313. Jarlsberg Grevskabs Ober=Birkedommer, No. 314 til 319. Laurvig Grevskabs Ober=Birkedommer, No. 320. Commissariers Forretninger Nr. 321 til 326. Told. Consumtions= og Confiscations, samt andre Kammersager, som directe for Høiesteret indstevnes No. 327 og 328. Nordenfieldske Sager: Oberhofrettens Nr. 329 til 336. Laug tingenes og Raadstueretternes efter Forordningen af 11 August 1797, a) Tronhiems Laugmands, No. 317 og 318. b) Bergens Raadstuerets, No. 339. Told, Consumtions og Confiscations= samt andre Kammersager, som directe for Høiesteret indstevnes, Nr. 340 og 341. Jslandske, Sager; Overrettens, Nr. 342 og 343. Vestindiske Sager: St. Croix Landstingsret, No. 344 til 350. St. Tho me Extra=Overrets, Nr. 331 til 334. Commissariers Forretninger, No. 335 og 356. Ostindiske Sager; Overrettens, No. 357 og 338.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Ved Tallotteriets 169 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 7 4. 4. 46 s.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Efter erholdet Uderretning skal det undertiden indtreffe, at der til de norske Postcontoirer paa de Steder, hvorigiennem den Kongelige norske Expresse passerer, udenbyes Boende indleverer til Befordring med benævnte Erpresse, Pakker, Casser m.m., uden at hverken dermed følger nogen Anmeldelse om, hvilke Slags Ting de indeholde og af hvad Værdie disse ere, eller Commissionairen er i Stand til at give Oplysning derom, hvoraf flyder, at Fragten, der er forskjellig efter Sagernes forskjellige Slags og Værdie, ikke med Viished kan beregnes, og at følgelig vedkommende Postmestere i den Henseende udsættes for Antegnelser i deres Regnskaber og deraf flydende Ansvar, ligesom ogsaa Eierne, i det Tilfælde, naar Sagerne qvalificere sig til Lettelse i den ordinaire Taxt, selv kan lide Tab ved en urigtig Beregning af Fragten. Generalpostamtet maa altsaa herved anmode vedkommende Afsendere om, behagelig at ville enten, med de Parter, Casser m.v., som de forlange befordrede med forommeldte Expresse lade følge en skriftlig Anmeldelse om, hvad Slags Sager hver Patte, Casse de indeholder og af hvad Værdie Sagerne ere eller og derom underrette de af dem paa de Stæder, hvor Sagerne indleveres paa Postcontoiret, brugende Commissionairer, paa det disse derefter kunde giøre den behørige Angivelse, da deres Sager, i Mangel af saadan Angivelse, ikke kunde modtages til Befordring med Expressen, og de saaledes maa tilskrive sig selv det Ophold i Godsets Befordring. som derved vil foraarsages. Ved denne Leilighed skulle Generalpostamtet tillige anmode de Kongelige Embedsmænd og andre, der med Rideposterne i Norge, uden for de Stæder, hvorhen Expressen kommer, afsende Pakker med Regnskabssager, Documenter eller andre Ting, hvilke Pakker, naar de overstige 1 Pds. Vægt, fra Christiania af blive videre med Expressen forsendte, at de behagelig ville tegne uden paa deslige Pakker, hvilke Slags Sager Pakkerne indeholde, da dette, i Henseende til Karteringen og Tareringen af samme er nødvendigt for Postcontoiret i Christiania at vide. Generalpostamtet, den 9de Matii 1798. Walterstorff. Schiffmann. Fisker. Lange.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
Species-Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 pr. Cento. Cheuoblitjon ANNEs næricus Tynkinerus Episcopus Christiansandensis! Vir, Pietate, vite morumqve integritete, Litterarum seientia, Liberalitate, egregius. Omnium bonorum tutor sautorqve. Egenarum præsidium, Alter mihi multisqve pater: Me igitur, cen silium, mortem ejus deplorare fas est, Et dum spiraMemoriam ejus colam, Addito voto: Ut mini omhusqve continget Eum vita morteqve. referre!! B. H. Kuar. Fremvirum et præsentem cognoverimus. brudentin, probitate, integritte insignem : sit coden optime de nobis merito ust fuerimus pueri, juvenes, viri, is, morte raptus certe dignis sit, qvem luctu proseqvamur acerbo. Occidit, eben. Vir omnihus, qvæ pecus, humanum ornane, virtututihus enregius, summe venerandus. jon ANNES Ulricus 1 Bind, Diæceseos Christiansandensis Episcopus, in muniis servandis omme, fingulari in qvemilibet officio at side, munificentia band vulgari, rarus maritus. Qvær igitur dicta lenient dolorem mæste, parte sul meliore carentis, vidux optimæ, qvis desiderio modus nobis tam cari capitis alta mente memorihuus, Jurabihoe unicum solatium : Non ærerna Spararia, S. L. P. Gravskrift: Mod Villien kiæmper vel min svage Evne Men høit raaber i mit beklemte Hierte denne Stemme"Bring Sandheden sit retfærdige Offer. Kundgjør Jordens Tab for den endnu levende Slægt Byd hver, som elsker ægte Død, og ædet Daad At fælde Vermods Taarer - thi den Retskafne er et meer Forladt af sin ædle Aand, gjemmes her den sammensaldte Støv=Hytte.
Berlingske Tidende, 1798-03-09
For blandt os Velædle og Velvise Hr. Birkedommer Nu høyt over alle Jordens Ære Titler opløftede : Hans Christian Ramsland, Fød den 22 Dec. Ad. 1738, død den 23 Febr. No. 1791.