JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Oprøret i Norden er af en ganske anden Natur, thi Villanucva, Oprørernes Anfører, strider forden uindskrænkede Kongemagt og sædvanmæssige Præstevælde imod Constitutionen. Hans Tropper, ere ifølge de sidste Efterretninger slagne, hans Tilhængere have, som man skriver, for størstedelen, forladt ham, og han flakker med nogle faa Ulykkes fæller omkring i Fieldegnene, forfulgt af sine Overvindere, General Lopes Bannos og Mendiza bal. Man nærer derfor det Haab, at Oprøret i de nordlige Landskaber ingen følge af Vigtighed vil drag efter sig. At Villanueva vel fornemmelig var et Redskab i Geistlighedens Haand er høist sandsynligt, og at denne ønsker den nye Constitution kuldkastet, har sine gode Grund, thi den var forhen saare rigeligen aflagt, men Landstænderne have frataget den de fleste af dens Jndkomster. Erkebispen af Saragossa havde f. Ex. før en aarlig Jndtægt til 2 1/2 Millioner Realer, men Landstænderne have forAaret 1821 nedsat samme til 80000, og Chorherrerne, som før havde hver 60000 til 80,000 Realer, om Aaret, fik i afvigte Aar kuns 2000 Realer, og saaledes de andre Geistlige i samme Forhold.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Tyrkiet. Det osmanniske Riges Stilling med Hensyn til Nabomagterne er endnu omtrent den samme som hidindtil. Pruthfloden skiller imellem en talrig tyrkisk Krigsbær og en endnu talrigere Russisk, men Mangel paa Proviant vil snart gjøre det vanskeligt for Tyrkerne at holde saameget Folk i de næsten øde Fyrstendømmer. Over 40,000 Tyrker staae nu i Moldau og Vallakiet. Jøderne, som i Moldau ere meget talrige, have søgt og Eftergivelse i de dem paalagte Krigscontributioner, men deres Ansøgning har i Jassy, Fyrstendømmets Hovedstad, havt et meget slet Udfald. Deres Deputerede sik Stokkeprygl, og der blev strax paabudet de følle Jøder en overordentlig Afgift til Beløb 24,000 Ducater fori uden hvad der forhen var dem paalagt at betale. De ensomtliggende Bjergbøigder maae lide meget af de i Fyrstendømmene talrige Tatere, som bevæbnede streife om i store Bander og uden Forskjel myrde og ødelægge Alt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Om Erobringen af Tripoliz, meldes endnu følgende: "Eenstemmigen besluttede Grækerne en almeen Storm. Tyrkerne, som intet saadant Angreb formodede og ingen synderlig: til at gjøre, kastede deres Vaaben bort, i det Haab, derved at redde Livet. Men heri bedroge de sig. Et rædsomt Slagteri begyndte og nogle Tusinde bleve for Fode nedhugne. Dog blev det græsseligste Optrin gjemt til den følgende Dag, da 3000 af de ulykkeligste Jndvaanere, meest Qvinder og Børn, bleve fra Staden og Leiren slæbte ud i en dyb Dal tæt udenfor Staden, afklædte nøgne og paa den grusomste Maade myrdede. Man flængede Bugen op paa frugtsommelige Koner, man huggede forsmædeligen Arme og Been af de Myrdedes Liig, man slog Hovederne af dem og fatte samme paa Hundekroppe, medens man satte Hundehoveder paa Liig af Mennesker. Enhver Art af Skjændselsdaad udøvedes til yderligste Afskyeligheder. Slagteriet vedvarede i flere Dage, og man angiver de Myrdedes Antal ikke lavere end 8000. - Jmedens de tyrkiske Jndvaanere saaledes slagtedes inden og udenfor Tripolizzas Volde, havde denne Stads jødiske Jndbyggere en ikke mindre grusom Skjebne. Samtlige disse, mere end 1000 Personer, bleve først lagde paa Pinebænken og lemlæstede for at de skulde paavise deres skjulte Skatte, og derefter bleve de levende opbrændte. - Saaledes handle de ædle Hellener. Nogle protestantiske Præster i Tyskland bede fra Prækkestolen: Gid det gaae dem vel og de lede Tyrker ilde!
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Fædrelandet. Paa en Tid, da der tales saa meget om Tyrkekrig, fortjener det at bringes i Erindring, at nogle af de vigtigste Trophæer, der i Krig ere fratagne Tyrken, og findes i Norden, gjemmes paa Konst kamret i Kjøbenhavn. Det er nemlig de Skierstegn, som Admiral Cort Adeler erobrede i Aaret 1654. i venetiansk Tjeneste i et Søslag ved Øen Venedos, hvor den tyrkiske Anfører, Jbrahim Bassa, Keiser Mahomed den Fjerdes Svoger, entrede, Adelers Skib og gav ham et Hug over den høire, Arm; men den danske Søhelt huggede Hovedet afTykken med hans egen Sabel. Saavel denne Sabel, som Bassens trende Hestehaler, og adskillige Pile, der antages for forgiftede, bleve derpaa sendte til Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Paa en Tid, da der tales saa meget om Tyrkekrig, fortjener det at bringes i Erindring, at nogle af de vigtigste Trophæer, der i Krig ere fratagne Tyrken, og findes i Norden, gjemmes paa Konst kamret i Kjøbenhavn. Det er nemlig de Skierstegn, som Admiral Cort Adeler erobrede i Aaret 1654. i venetiansk Tjeneste i et Søslag ved Øen Tenedos, hvor den tyrkiske Anfører, Jbrahim Bassa, Keiser Mahomed den Fjerdes Svoger, entrede, Adelers Skib og gav ham et Hug over den høire, Arm; men den danske Søhelt huggede Hovedet afTykken med hans egen Sabel. Saavel denne Sabel, som Bassens trende Hestehaler, og adskillige Pile, der antages for forgiftede, bleve derpaa sendte til Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
J afvigte Aar er til Kjøbenhavn ankommet, saavel fra fremmede Stæder som fra de danske Besiddelser i Vestindien, Jsland, Færøerne og Grønland, 970 Skibe, og fra de danske Provindser og Hertugdømmene 1400 Skibe og Fartøier. Antallet, af de herfra til forskjellige udenrigske Pladser afseilede Skibe beløb sig, foruden de afseilede Skibe og Fartøier til de danske Provindser og Hertugdommene, til 700.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Herr Gurgel, der i hele Europa er bekjendt forden største Mester paa Horn, og som siden tolv Aar har været bosat i Petersborg og i adskillige Aar givet Concerter i Paris, London og Hamborg med udmærket bifald, er tilligemed hans Søn ankommen til Kjøbenhavn, og det hedder, at han Søndagen den 20de dennes med allerhøieste Tilladelse vil lade sig høre ved Hoffet. Beundringsværdig er den unge neppe fjortenaarige Gurgels Færdighed paa dette saa vanskelige og saa megen Anstrængelse udfordrede Jnstrument.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Den 15de Januar døde i Kjøbenhavn, Justitsraad og Lands Over- samt Hof= og Statsrets Procurator Otto Himmelstrup Hvidberg.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Den 9de Januar, er Sognepræst for Durup og Tøndering Menigheder i Viborg Stift, H. Rafn, beskikket til Sogn præst for Dalbyneder, Raadbye, og Sødring Menigheder i Aarhuus Stift; S. D. er Sognepræst for Kjettrup og Gjøttrup Menigheder i Aalborg Stift, J. P. Hald beskikket til Sognepræst ved Frue Kirke i Aarhuus og for Aabye Sogn under Aarhuus Stift.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Den 11te Januar, er Premierlieutenant og Regiments=Adjutant ved det jydske Regiment lette Dragoner, Ridder af Dannebrogen, C. F. Ørum, beskikket til Branddirecteur i Ribe Amt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Odense. Den forhen omtalte selvgjorte Prædikant fra Skanderborg er efter Øvrighedens Ordre nylig paabreben. i Wibye paa Hindsholm, og derfra den 9de dennes indbragt her til Odense Arrest, hvor han nu tiltales som den, der skal have søgt at udbrede sværmerske Jdeer iblandt Almuen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Vinden har i disse Dage været meget omspringende, hvorover Frosten, som atter havde taget alvorlig fat, ikke synes at faae Varrighed. J Tirsdags var det et saa usædvanligt Høivande, at Man ved Skibhusene seilede over Veien fra Ladestedet. Samme Høivande kunde nær have gjort Skade paa Jord dæmningen ved Toebyestrand paa Hindsholm hvis der. ikke var bleven taget hurtige og raske Forholdsregler.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Kjøbenhavns Børs, den 18de Januar. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec 1252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1821) 73 1/2 a 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 97 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. redeS. - Norske Rigsbanksedler 12 3/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 PC. Aalborg Den 18 Januar, paa hvilken Dag vor elskte Stiftsbefalingsmand, Hs. Excellence Herr Geheimeconferentsraad von Moltke havde tilbagelagt atter et Aar af sit daadrige Liv, festligholdtes her i Aar, ligesom de forrige Aar, med uskrømtet Glæde. Kanonernes Torden forkyndte om Morgenen den begyndende Dags Festlighed. De tordnede igjen om Aftenen saavel her, som paa Vensyssels=Siden. Den dramatiske Selskab gav i denne Anledning en Forestilling, som Hs. Excell, bivaanede og modtoges dermed jublende Glæde. En Prolog og Sang var forfattet af Herr Pastor Tetens. Efter Skuespillet, var et muntert Ball. Ligeledes var i denne Anledning en Høitidelighed i Klubben Foreningen, og Alles Ønske er, at denne for Aalborg saa festlig Dag ofte maa vende tilbage.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
(Forlangt Jndrykkelse.) Udgiveren af den cimbriske Mercur har i No. 3 a samme Ugeblad beviist, at selven i den bedste og ædelste Hensigt udført Handling kan blive dadlet og miskjendt, som f. E. den Benefice-Forestilling Man 9de Januar sidst gav paa det dramatiske Selskabs Theater. Aarsagen til hans Udfald mod denne Handling kan Man tænke sig meere forskjellig, end roesværdig Hardet været Had, Fordom, Uvidenhed, Skadefryd, Misundelse, eller hvad? Had og Fordom røbet Bladets Udgiver strax i Jndledningen af hans Jndrykkelse. Uvidenhed eller Ubekjendtskab med det dramatiske Selskabs indskrænkede Locale kunde Manikke vel tiltroe ham, da han som Tilskuer, var tilstede næsten under enhver Forestilling, det steinersk Selskab gav. Var det ham saaledes om Sandheden, at gjøre, vilde han lettelig kunne været overtydet om, at kun 190 Personer kunne rummes paa Tilskuer, Pladsen, og desuagtet indkom en Summa af 328 Rbd. efter Omkostningernes Fradrag. Altsaa har ikke Faa betalt en Entree-Billet med 2-3- ja vel 5 Rbd. Beviis paa ædel Følelse og Hielpelyst, Beviis paa, at ikke fandselige, ikke forfængelige Bevæggrunde og Hensigter har fremskyndet eller ledet Publicums Goddædighed! Skadesind røber han ved at betage, med denne sin ubiføiede Jndrykning, om han kunde, slige i Tiden givende Forestillinger velgjørende Deeltagere, i det han characteriserer gode Menneskers ædle og menneske kjærlige Handlinger, som Forlystelsessygens og Skuebegjærlighedens Producter; thi naar En og Anden seer sine gode Handlinger saaledes mistydede, ville de tænke, naar de næste Gang invitteredes til en lignende Veldædighed. Nei, sidste Gang blev Selskabets Godgjørenhed ilde bedømt. Nu ville vi ikke sæt Handling standsedes, qvaltes hos Mange. Hvorfra ellers mon Mercurius har den Hjerte Kundskab, hvorpaa han grunder sin dristige Slutning: De have deres Lønborte, det er med andre Ord: deres hele Handling duer intet, Hvo er du, som dømmer en fremmed Svend? Ere Bevæggrundene til og Hensigterne af Mercurius's hele Product saa ædle og reene, som Man, billigen og retfærdigen dømt, kan og bør antage hines, saa vil han vist ikke have sin Løn borte. - Neppe vil Man troe Udgiveren har tænkt sig disse meget sandsynlige Følger af denne hans alt for strænge Dom; thi i modsat Tilfælde var det virkelig aabenbare Skabefryd og Sligt skulde Man mindst vente hos en Præst, delst, som forhen er bleven revset for strafværdig Skrivemaade.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Hvor meget godt det dramatiske Selskab ellers fra ets Stiftelse har virket, og hvor betydelige Sum ner det til veldædige Hensigter har sammenbragt, et faa andre Selskaber vil kunne rose sig af, vilde ikke være uinteressant at erfare, og saadan Efterreting, som Directionen formodentlig ikke ville tilbaolde, kunde maaskee stoppe Munden paa Dadleren.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Bekjendtgjørelser. Efterfølgende fra Hs. Excellence Herr Geheimeconferentsraad og Stiftsbefalingsmand von Moltke modtagen Bekjendtgjørelse: Ved Taxten for Færgefarten over Liimfjorden mellem Aalborg og Nørresundbye af 17de Novbr. f. A., dens 1ste S., er i Henseende til den fastsatte Betaling for ethvert Slags Fartøi bestemt: at i vanskelige Tilfælde eller naar flere Mand behøves eller forlanges til Overførringen, end den almindelige Besætning, betales for hver Mand flere 8 Skilling Sølv.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
J Anledning heraf, og efter derom indkommen Forespørgsel, bliver herved endvidere kundgjort, at til bemeldte almindelige Besætning henhører: paa en Færge 3 Mand og paa en Needkaag 2 Mand, men for hver af de flere Mand, som enten formedelst Veirligets Beskaffenhed maatte behøves, eller efter Omstændighederne af de Reisende forlanges, betales 8 Skilling Sølv mere. Iøvrigt regnes ved dette Færgeløb, ligesom efter de ældre Taxter, Sommertiden fra den 1ste April til den sidste September og til Vinteren den øvrige Tid af Aaret. Generalpostdirectionen, den 12te Januar 1823. bringes herved til offentlig Kundskab, ligesom vi have foranstaltet et Exemplar deraf opslaaet paa hver Side af Farvandet ved Siden af Færgetaxten. Aalborg Raadstue, den 21de Januar 1822. Hornsyld. Gleerup. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Nylig hjemkommen frisk og godt Haugefrøe, er er at bekomme hos Podemester Lars Levisen. uden Aalborgs Vesterport.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Hauge og Blomsterfrøe, gode Frugt- og VæPlantagetræer, forskjellige Sorter Buskværter samt 2 flere Slags Blomsterværter, saavel i Potter som til frie Land, m. m. m., kan nu og fremdeles faaes hos mig, til de billigste Priser. Aalborg, den 23de Januar 1822. Henr. Beck, Handelsgartner.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
At jeg Undertegnede fra Dato af som sædvanlig NB. er forsynet med alle her brugelige Sorter Hauge, og Blomsterfrøe til Udsalg af bedste Slags. Dette har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, ligesom og at halv= og lavstammede Frugttræer af gode Sorter, høistammede Linder, Riisværter &c. og kan bekommes; Alt for mueligst billigste Priser. Aalborg, den 21de Januar 1822. Jacob Bruusgaard, Gartner, boendes uden for Østerport.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Et smukt meubleret Værelse i Nærheden af Bispensgade, ønskes snarest muligt. En Billet, mærket: Ønsket opfyldt, bedes aflagt paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Stedet paa Gravensgade No. 113, som bestaar af: 3 a Underværelser og en liden Boutiqve, samt 2de Overværelser, med Spisekammer, Kjøkken og Gaardsrum, er at faae tilLeie til Paaske Fløttetid; tillige kan og nogle mindre Leiligheder faaes til samme Tid, og som hver for sig skal blive saa billig som muligt; hvorom accorderes med Rasmus Friis Snedkermester.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Onsdagen den 30te Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver en Skiftesamling holdt i afgangne Raadmand og Stiftsrevisor Asmus Lassen Nyborgs Boe, i Herr Kobbersmedmester Winthers iboende Gaard paa Nyetorv her i Byen, hvortil enhver Boets Vedkommende anmodes at give Møde; hvorhos Commissionen herved ligeledes bekjendtgjør at der fremdeles Onsdagen i hver Uge samme Klokkeslet, bliver afholdt Skiftesamlinger i bemeldte Boe. Aalborg, den 23de Januar 1822. Jens Brix. Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter afgangne Madame Brych, mann her i Byen, Enke efter i sin Tid værende Bye- og Herredsfoged Andreas Brychmann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres formeentlige Krav. - Til enhver Vedkommendes behagelige Underretning tilkjendegives tillige, at en Samling i dette Stervboe foretages paa Raadstuen her i Byen, Onsdagen den 13de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Hjøring, den 20de Januar 1822. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetingsret, og som vil blive læst ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogen at fordre udi Kjøbmand Hans Kirketerp Bans Opbudsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 21de Januar 1822. Wølfferdt, Schmidt, anden Raadmand og Stiftsrevisor. Byefoged Auctioner.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Ifølge Forlig og derpaa grundet Udlæg, vorder efternævntEiendomme, Kjøbmands Enke Madame Nielsen hidtil tilhørende, nemlig: a) En paa denne Byes Nørregade under Brand-No. 63, beliggende Gaard, med tilhørende og tilliggende Hauge og Grundsted. b) Nogle i Byens Ind- og Udmark beliggende Agere, indeholdende omtrent 80 Tdr. Udsæd, og c) Erslev Kirke med tilhørende Korn- og Qvægtiende, matriculeret til 24 Tdr. Hartkorn stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 25de Februar, 2den Gang Mandagen den 11te Marts, og 3die Gang Mandagen der 25de Marts førstk., hver Dags Eftermiddag Kl. 1, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekjendtgjorte, og forinden ere til Eftersyn hos Procurator Otterstrøm i Viborg, samt paa Undertegnedes Contoir. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Tinghuus, og den 3die i den sælgende Gaard. Nyekjøbing paa Morsøe, den 17de Januar 1822. Rummelhoff. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Onsdagen den 13de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver ved een eneste Auction som afholdes paa Raadstuen her i Byen, bortsolgt den Stervboet efter afgangne Madame Brychmann tilhørende og ved Stervboehuset beliggende Toft, staaende for Hartkorn, frie Kjøbstæ jord 2 Fk., samt en Parcel Bondeskylds Hartkorn: 1 Td. 3 Skp. 3 Fk. 2 Alb. af den vestre Bidstrupgaards Eiendomme her ved Byen, hvortil er en fortrinlig god Eng og Tørveskiær, alt efter de Conditioner, som ved Auctionen vorde kundgjorte. Hvilket herved til Lysthavendes og enhver Vedkommendes behagelige Underretning kundgjøres. Hjøring, den 20de Januar 1822. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
J min iboende Gaard bortsælges ved offentlig Auction, den 15de Febr. næstkommende, Formiddag Kl. 10, min Beholdning, bestaaende af: gode røde og hvide Bordeaux Vine, Mallaga Rinske, Madera- og flere Sorter, nogle Dre hoveder Bordeaux-Brændeviin og dito Viinædike, St. Croix Rom, Agvavit og Kornbrændeviin. Ligeledes endeel gode Styk fade og andre ledige Foustagier, nogle Kar, en Slump en gelsk Sinnerkul, et Skippunds=Bismer, en Kornharpe, en deel Viinglasse m.m. Aalborg, den 21de Januar 1822. Petrine Chr. sal. Kjedbergs.
Jyske Efterretninger, 1822-01-24
Efter foregaaende Forlig og Execution, bliver det Stedder i Byens Fiskergyde, som beboes af Niels Posts Enke, og er assureret for 110 Rbd. Sølv, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa det sædvanlige Thingsted, hersteds. den 12te Februar, ) den 26de Dito og, førstkommende, hver Dags den 12te Marts ) Eftermiddag Kl. 3. Stedet er for faae Aar siden af nye opbygt, og er beqvemt for en Fisker eller Arbeidsmand. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 16de Januar 1822. Vestenholz.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Nyeste Postefterretninger. Med den i Dag ankomne tysk Post var intet Nyt af færdeles Vigtighed. De spanske Anliggender staa som sidst. Tyrkerne trækker deres Tropper tilbage fra Moldau, men og Russerne ville rykke ind over Pruth, og i saa Fald som Fiender, eller efter Overeenskomst; kan endnu ikke meldes med nogen Bestemthed. J Grækenland selv stal et blodigt Slag, være forefaldet, hvori Tyrkerne skulle være komne tilkort. - J Bohia i Brasilien have nogle af det indfødte Tropper paabegyndt et Oprør, som lader til at være dem mislykket. - Den fra Bonn flørte de Prindsesse (see Bl. Eft) er kommen til det hessiske Slot Philipsruh ved Hanau og agter at residere der herefter. - Kongen af Saxens Brodersøn Prinds Clemmens Marie Joseph er ved Døden afgaaet i sit 24de Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Blandede Efterretninger. Paa Den Gulland anlægges, fra Skaane af, en Colonie af Agerhøns.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Stockholm havde i forrige Aar 2356 Fødte og 2628.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Begravede. Af de Fødte vare to Femtedeles uægte. - Stockholm har længe været kaldt Sverriges Paris.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
I Neapel have de østerrigske Soldater faaet Snus af ukjendte Mennesker, og Adskillige ere strax døde deraf, da Snusen har været forgiftet. Samme Slags i Snus have nogle Neapolitanere i Vien ogsaa forsøgt paa dersteds at traktere Soldaterne med, hvilket har en Armeebefaling til følge, som forbyder Østerrigs Krigsfolk at lade sig traktere med Snus af ukjendte Personer.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Ved Genua er i Orkanen Julenat over 60 Skibe gaaede til Grunde, foruden en stor Mængde mindre Far løier. I de tre første Dage derefter opfiskede man omtrent 160 Liig. Det blæste egentligen ikke haardt, i Begyndelsen var det endog heel stille og efter Midnat var det igjen temmelig løs Kuling, men Dønningen var saa stærk, at det ene Skib sank ved Siden af det andet, og maa rimeligviis hidrøre fra etslags Jordskjælv i Søen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
J en Londonsk Avis læses følgende Udtog af et Brev fra Pernambuco i Brasilien af 9de Juli 1821. som leverer et Beviis paa den Virksomhed og Afskyelighed, hvormed Slavehandelen endnu drives derovre uden Hensyn paa de imellem Nationerne bestaaende Fordrage: "J afvigte Uge ankom her tre Skibe med Slaver og idag eet; men Markedet er saaledes overfyldt med Slaver, at det sidste Skib maatte seile til Maranham. Omborde paa to Skibe, som længe ere udeblevne, har Dødeligheden været frygtelig; det ene fellede fra Angola (i Afrika) med 185 Slaver, og af disse døde 180; et andet seilede med 380 Slaver, og af disse døde omtrent 170 til 180. Dette bringer Skibene stort Tab saasom de kun faae Fragten udbetalt for de Slaver, som bringes levende til Markedet, nemlig 10 Pund Sterling. for hver Person. Hvor unaturlig denne hele Handel end er, kaster den dog god Fordeel af sig. En Mand her fra Stedet speculerer undertiden i Slaver, og han har ladet sig forlyde med, at denne Handel indbragte ham mere end 100 pro Cento i Gevinst.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
J Aaret 1812 besad Storbritanien saamange Kjøbmandskibe, som kunde lade 2,600,000 Tons. En Ton er en engelsk Vægt og udgjør 2240 Pund eller 20 Centner.) J Aaret 1821 udgjorde Drægtig heden 2650000 Tons. J det mest blomstrende Aar under Krigen, nemlig 1812, blev til Storbritanien, indført Varer for 35 Millioner Pund Sterling, i 1819 for 37 og i 1821 endog for 41 Millioner Pund Sterling.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
En Spaadomsbog er nylig udkommen i London, som bebuder i April Maaned dette Aar en almeen Gjæring i hele Europa, og at en Mand af høi Rang og stor Navnkundighed skal døe. (Forfatteren troer det skal være en Feldtmarskal.) - J Maj vil Gjæringen have tiltaget; meget Blod vil ved denne Tid være udgydet; ogsaa vil to meget mærkværdige Snigmord finde Sted, og Anstifteren af Noget, som er meget oprørende, vil vorde priisgiven til Skjændsel.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
- J Juni ville adskillige Lande, efter Forfatterens Mening Spanien eller det spanske Amerika, glæde sig ved bedre Tider; men Folkets Sag vil i England lide et heftigt Stød. - J Juli vil meget Blod vorde udgydet i Østerland, men især af Araberne. -J August og September vil noget meget Ulykkeligt, vederfares en Mand af høi Rang paa Europas Fastland. - Omendskjønt Alt ikke vil være fredeligt i October, spaaer Forfatteren dog, at den utilfredse Aand, som hersker imellem Regeringerne og de Regerede vil ved Religionen være beroliget. - November vil være Maaneden for overnaturlige Jldebrande, Jordskjælve, vulcanske Udkastelser; ogsaa befrygter han til samme Tid en Pestilents. - Ved Slutningen af December ville vi vorde hjemsøgte af noget ganske skrækkeligt, som Forfatteren formaner sin Læsere til at være belavede paa. - Skjøndt Bøger af den Art vel ikke kunne fortjene synderlig at ændses, har denne Spaadomsbog dog i London tildraget sig nogen Opmærksomhed.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Den persiske Krigsmagt skal bestaae af 4000 Mand Garde, 80,000 Mand Nomade=Tropper, 150000 Mand Milits, og 20000 Mand disciplinerede paa europæisk Maade. J Krigstider skal Nomaderne og Militserne kunne fordobles. - Persien kunde altsaa under nærværende Tidsomstændigheder være en farlig Nabo for Tyrkiet, dersom Rigets Hjelpekilder. ikke vare saa aldeles udtømte ved de langvarige indvortes Feider i det 18 Aarhundrede, og dersom derikke endnu herskede en stedsevarende Ufred i Landet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-26
Den nuværende Krig imellem Tyrkiet og Persien, hidrører ellers ikke fra den persiske Regjering, men vel fra den ældste Søn af Vestversens Konge, en tapper Prinds, som staaer i Uenighed med sin Fader og er udelukket fra Arvefølgen, hvorfor han har sat sig for selv at stifte sig en Stat ved Erobring, eller og lade sit Liv derover.