JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-01-22
Tirsdagen den 23de Januar førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction AnDe N. Gang opbydes og til den Høystbydende bortsælges, afg Vertshuusholder Thomas Nielsen Greens Gaard, beliggende i Studiistrædet Nr. 67, som i Følge Vurderings Forretning 4. Dato 23de Decbr. sidstleden bestaaer af et Forhuus paa 4 Fag til Gaden Muur og til Gaarden Muur og Bindingsværk 3 Etager høy med Qvist over 2 Fag og Kielder under hele Huset. Ved Enden af samme Huus til Gaden 2 Fag Plankeværk med Port og en Brædeskuur paa 2 Fag teglhængt. J Gaarden et Sidehuus paa Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høy med Halvtag, Qvist over 3 Fag og Kielder under hele Huset ; derved et Baghuus paa 4 Fag Grundmuur 2 Etager høy med Qvist over 2 Fag, hvorudi nederste Etage er et Smedde Værksted. Paa den anden Side, Gaarden 2de Sidehuse, det ene paa 9 Fag af Muur og Bindingsværk 2 Etager høy, med Halvtag og Qvist over 5 Fag, og det andet paa 12 Fag, ligeledes af Muur og Bindingsværk, begge indrettede i nederste Etage til Heste Stald med Spiltouge, Krybber og Hækker. Udi Bag Gaarden en Stald paa et Fag, et Locum og et lidet Tørvehuus af Bræder, og i den foreste Gaard en Brønd med Opstander og Jern Pompe Redskab. Til Stedet befindes behørig Brand Redskab, og overalt i Værelserne 9 Jern Kakkelovne hvoraf en er en Vindovn.
Berlingske Tidende, 1776-01-22
Fredagen den 26de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv Medailler, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcelain, Glas, Speyle, Trævahre, Linned, Gang og Sengeklæder, endeel Sylte=Tøy, samt Bøger med videre, afg. Skipper Jan Jansens og tilsidst afdøde Hustrue Dorthea Hofgaards deres fælleds Stervboe tildeels tilhørende, ved offentlig Auction bortsælges udi Stervboet. forhen tilhørende Huus, beliggende paa Christianshavn i Overgaden neden Vandet No. 158, imod contant Betaling ved Vahrnes Annammelse eller naar paafordres til Procurator Eller, boende i store Helliggiestestræde No. 141., hos hvem saa vel som hos Mad. Aabroe næst ved Auctionsstedet Catalogi ere at bekomme. Da Hr. Claus Christian Klaumann er tilsinds at sælge sin eiende Gaard i Boesholm; saa bekiendtgiøres herved: at fors dagen den 8de Februar. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, bliver ved Anden Auction opraabt, og, om fornøyelig Bud skeer, da bortsolgt bemelte Hr. Klaumanns tilhørende, og paa Cronborg Amt, Thiekiøb Sogn og Boesholm Bye beliggende Gaard No. 8, Lovisenlund kaldet, hvilken Auction holdes paa bemelte Gaard i Boesholm Bye; Gaardens Hovedbygning er af Grundmuur og Teglhængt, 36 Fag, 3 og en halv Alen høyt under Loftet, alle Værelserne deels gibsede, panelede og betrokne med Lærret og Papiir ; i Have Stuen en Camin af Jtaliensk Marmor med et stort Speyl over, ziret med forgyldte Lambris desuden 4 Længder, indrettede til Domestiqve Værelser, Brøghuus, Heste og Qvæg=Stalde, Loer og Lader, samt Remisser, de 2de Længder Muur og Bindingsværk med nyt Eege Tømmer, og over den ene Længde er en smuk Qvist Sahl med Udsigt til NordSøen ; en meget stor Have, forsynet med 120 Stkr. diverse FrugtTræer, samt Asparges Beeder, og ved Enden af Haven en En besaaet med Lucerne og Sain Foin Græs, som kan føde 4 Køer Bygningen er frie Eiendom, men de til Gaarden henlagde 2de Gaarders Avling, hver af Hartkorn 6 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Ager og Eng og 2 Fdkr. 1 Alb. Skovskyld, tilsammen Ager og Eng 13 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Alb. er Fæste-Jord under Cronborg Rytter District. Til Gaarden saaes aarlig 16 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 24 Tdr. Havre, samt 8 a 10 Skpr. Boghvede, og avles aarlig omtrent 100 Læs Høe a 6 Lpd. pr. Læs, og kan græsses 12 Koet i en a parte Vang, foruden Græs ningen i Overdrevet. Til Gaarden haves tilstrækkelig Jldebrand og meget extraordinaire Vand. Og mældes til Efterretning, at Conditionerne i Forveien kan faaes at see hos Hr. Klaumann, boende hos Hr. Fistaine i Høybroestrædet i Kiøbenhavn og hos Hr. Birke=Dommer Lottrup i Friderichsborg.
Berlingske Tidende, 1776-01-22
Hirecteurerne for den Kongel. Almindelige Islandske, Finmarkske og Grønlandske Handel, gjøre herved bekiendt: at Fredagen den 9de Februar førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver paa sammes Forsamlings Sahl paa Sr. Wilders Plads, holden offentlig Licitation paa Befragtningen af de Skibe, som Handelen til anstundende For=Aar 1776. til Jsland og Finmarken maatte behøve.
Berlingske Tidende, 1776-01-22
NB. Denne Licitation er formedelst Pasternes uvisse Cangudsat til Fredagen 9de Februar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet.
Berlingske Tidende, 1776-01-22
Udi den saa kaldede Præstevang, i Nærheden af Frederichsborg Slot, er et beqvemt Sted, Skovlyst kaldet, for en honet Familie strax eller til næstkommende Paaske til Leye, og under Haanden til Kiøbs. Dette Sted ligger meget plaisant, Værelserne overalt betrokne og meget vel indrettede, med Kielder, Staldrum, Vogn Remisse, Domestique Værelser, Frugt og Kiøkken Haver, samt andre fornødne Commoditæter. Hvorom de Lysthavende nærmere behageligen kan blive underrettede saavel hos Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Budt i Kiøbenhavn, som hos Eieren, Slotsgærtner Geis ved Frederichsborg.
Berlingske Tidende, 1776-01-22
Af Wiborg Stifts geistlige Enke Casse bliver 900 Rdlr. at udsætte til førstkommende Wiborg Snapsting, imod antagelig Pandt og lovlig Rente, hvorom kan handles med Hr. Provst Blichert i Bieregrav ved Randers.
Berlingske Tidende, 1776-01-22
Fra Pressen er udkommen D. Morten Luthers Levnets Beskrivelse, forfattet af den for sin allgemeine denticht Blographie og andre lærde Værker, berømte Professor Schrock, oversat ved H. J. Birck, tilligemed et Anhaug, indeholdende omstændig Efterretning om Aflad og Aflads Brevene, de imod Teyel af D. Luther forfattede 95 Tdeses eller Satzer og Astad, hvorved Grunden er bleven lagt til Reformationen, og Pave Leo den 10 Fordommelses Bulle mod Luther No. 1520. Bogen indeholder de tilforladeligste Efterretninger om denne store Mands Levnet, særdeles om hans store Fortienester for Religionen, Staten og Videnskaberne, det menneskelige Kiøns og de sildigste Slægters Liv Frihed og Lyksalighed, og er af den udødelige Gellert i hans 22 Forelæsninger anpriist, som en med Veltalenhed og Smag forfattet Levnetsbeskrivelse. Anhauget er oversat af de beste Efterretninger og Udgaver. Bogen er 1, Ark stor, hvortil er stukket er nyt og meget smukt Portrait af Luther, og kan bekommes hos Forlæggerinden Mad. Godiche paa Gammel Torv No. 141., og hos Oversætteren i Skindergaden No. 32. i tredie Etage, paa Trykpapiir med Portraitet for 2 Mk. 4 Sk., og nogle faae Stkr. paa Skrivpapiir for 3 Mk. - Ligeledes er og hos Mad. Godiche endnu at bekomme Hr. Mag. Bastholms Lovtale over Messias for 28 Sk. Det historiske Magazin, samlet af adskillige berømmelige Autores, for 12 Sk. paa Trykpapiir. Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte al 2 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendahl paa Hiørnet af Fore og lille Helliggeistræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Genua, den 25de Dec. Vore Efterretninger fra Spanien ere bestandig krigerske. Udi Barcellona bliver i sær samlet en Mængde Skyts og Munition. Man forsikrer og at det Neapolitanske Hof lader over 200 smaae Fartøyer sætte i Stand til Spansk Tieneste, for at kunde afseile i Martii Maaned.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Patrasso, den 27de Oct. Man har her erholdet en Efterretning, hvis nærmere Omstændigheder man meget ønsker at erfare. Den nye Pacha af Scutari, Mehemmed skal nemlig efter Mustapha Pacha befaling være ombragt i sit Pallads, og 6 Timer efter at saadant er skeet, stal offentlig være bekientgjort, at bemelde te Gouverneur er efter Portens Ordre bleven straffet paa Livet.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Carthagena, den 2den Dec. De tvende Skibe, Monarken og Velasco ere for 4 Dage siden afseilede herfra til Cadix, og en Fregat paa 26 Canoner er tillige afgaaet for at krydse paa Kysterne af Melilla, til hvilken Fæstning Mohrerne siden den sidste Beleyring, ikke igien have nærmet sig. J Gaar ankom hertil fra Madrit Hr. Gautier, Brigadeer ved Armeen, og General Directeur over det Spanske Skibsbyggerie. Det heder at han skal bygge her et Bombardeer Skib af langt anden Jndretning, end de, som ere i de Spanske Havne. Da Kongen har givet den hidtil værende Søe-Etats Jntendant, Marquis de Cassanar, en Plads i det Kongelige Krigs=Raad i Madrit, saa har Hs. Majest, igien udnævnt Hr. Albuquerque, Søe-Etats Brigadeer og nu værende Jnspector ved Skibsverfet her, til Søe Etats Jntendant. Chef d'Escadre for den Kongelige Søemagt, Jnterims Gouverneur her i Staden og General Commendant ved det herværende Departement, Hr. von Roxas, har af Kongen faaet bemeldte tvende Embeder.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Venedig, den 30te Dec. Fra Corfu er indløbet den ubehagelige Efterretning, at der har paa St. Catharina Dag været en heftig Storm, som har gjort megen Skade paa Skibe og i andre Maader.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Et af vore der i Havnen for Anker liggende Krigs=Skibe er gandske blevet fordervet, og Republikens Krigs Chebeque, som førtes af Capt. Vincent Volowich, en Dalmatier, og havde 90 Mand om Bord, er gaaen til Grunde. Bemeldte Capitain havde reddet sig med 11 Mand, men da han saae sin Søn om Bord paa Chebequen og i yderste Livsfare, da den sank, vilde han redde ham, og har derved tillige sat Livet til.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Mallaga, den 8de Dec. Kongen har udnævnt General=Lieutenant Scherlok til Gouverneur i San=Lucar de Barameda, og han er afreyst derhen. Adskillige Krigs=Skibe ere løbne ud, for at krydse paa de Africanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Moscau, den 11te Dec. Af den nye Lovbog skal strax sendes 1200 Exemplarer til Gouvernementerne Nowogrod og Smolensk, og siden skal og de øvrige Provinzer forsynes med samme. Bemeldte Lovbog er meget omstændelig. Efter een Anordning derudi, behøve Jndvaanerne i de langt bortliggende Provinzer herefter ikke at komme til Moscau eller Petersborg, for at lade deres Processer i sidste Jnstantz paadømme, men Provinternes Gouverneurer skal tilligemed Raadet i den Post bekomme Senatets Rettigheder. Jmidlertid bliver dog forbeholden en Appellations Jnstantz til Keiserinden. Men denne Vey er i saa Fald forbunden med Fare, for at blive straffet, dersom Hs. Majest, skulle confirmere den Dom, hvorfra er appelleret.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Rom, den 27de December. En, navnlig Averani, har opfundet et Slags Pistoler, hvis konstige Mechanismus sætter alle i Forundring. De trække 300 Skridt, hvor endda Kuglen kan slaae 3 Tommer, dybt ind i det haardeste Træe.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Cadix, den 9de December. Efterat den første Bataillon af Regimentet Bryssel var her ankommet den 24de i forrige Maaned, og den anden 2 Dage derefter, saa blev den 27de Hoffets befaling bekiendtgjort for dette Regimente, at det skulde begive sig til Porto Rico.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Krigskibene Monarchen, Belascho og den hellige Margaretha ere den 4de her ankomne fra Carthagena. Derimod ere disse Krigskibe, Brigaderen, den Mægtige, Princessen, og den hellige Geertrud, bortseylede herfra, for til en vis Høyde at bedække 3 til Havang bestemte Koffardieskibe.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Livorno, den 28de Dec. Keiseren af Marocco skal have gjort et Forbund med alle Africanske Magter, at angribe alle Europæiske Skibe, som komme paa deres Kyster. - Man erfarer fra Spanien, at foruden de Tropper, som i det hele Spanske Rige, blive oprettede, har den Katholske Konge befalet, at lade 2 Regimenter Albaneser oprette, hvoraf det ene lige frem skal føre dette Navn; men det andet skal hede Royal-Macedonien.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Paris, den 5te Januarii. Nu er den Kongelige Forordning bleven færdig, som af skaffer Døds=Straffen for dem, som deserterer fra Tropperne, uden at Desertionen er forenet med Tyverie og andre grove Misgierninger. J Følge denne Forordning skal Desexteurerne straffes herefter enten med Arbeyde i Fæstningen eller med nogle Aars længre Tieneste, end den ellers skulde være, eller ogsaa efter Gotbefindende paa andre Maader. Fremdeles skal en almindelig Pardon være tillagt alle dem, som godvillig have forladt den Kongel. Krigstieneste; og man regner, at der vil henved 20000 Mand af Hs. Majestæts Tropper komme tilbage igien. Ved at iværksætte de andre ved Militair=Væsenet foretagne Forandringer, skal ellers Græv St. Germain finde store Vanskeligheder. Man forsikrer endog, at Genedlarmes og Carabinierne aldeles ikke vil indgaae, hvad der i Begyndelsen blev fastsat, men at der skal kun ved Indretningen af begge disse Corps bringes nogle Forandringer i Stand. Jmidlertid have dog de, hvoraf Gensdarmeriet bestod, erholdet befaling, at begive sig til Lyne ville, hvor de til videre skal beopagte deres Tieneste efter Befaling.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Londen, den 29de Dec. Det var Capitain Pringle fra Qveber, som den 26de huj. bragte Hoffet Depecher fra General Carleton, og derudi den Efterretning: "at da Generalen havde erfaret, at Montreal ikke var i Stand til at giøre Modstand, havde han trukket Besætningen, Artilleriet, og Krigs=Munitionen ud at Staden og forladt den; hvorpaa Americanerne havde taget den i Besiddelse; Generalen var draget til Qveber, hvor han gjorde alle tienlige Anstalter til et tappert Forsvar mod Americanerne, i Fald de skulle faae i Sinde, at beleyre Staden, som var at formode; han havde 1200 Mand hos sig, deels regulaire Tropper, deels Canadier, og var forsynet med Levnetsmidler og Munition for et halvt Aar." - Jmidlertid frygter man dog, at den Krigsmagt, som General Carleton har i Qveber, ikke turde være tilstrekkelig til at forsvare Staden. Man veed at Provincialerne have fast besluttet, at giøre sig al Umage for, at bemægtige sig Staden, førend Generalen kunde faae den Suceurs, som han ventede fra Boston og fra Europa. Americanerne have og allerede virkelig optaget et Fartøy, som gik med Soldater, fra Boston til Qvebec. - Om de 3 sydlige Colonier, som have forenet sig imod Ministeriets og Parlementets Fordringer, virkelig have begyndt nogle Yderligheder imod deres Gouverneurer, saa synes det ikke, at de skulde have gjort det, med mindre de virkelig have havt Besværinger imod dem. Det er allerede bleven mældet, at de første Tropper herfra og fra Jrland ere bestemte til bemeldte Provindser, og derfra at trænge midt ind i Landet. Nu erfarer man, at denne Plan er bleven formeret efter de 3 Gouverneurers Got befindende, som ere i disse Colonier, og i sær efter Græv Dunmores, Gouverneurens af Virginien, og Hr. Martins, Gouverneurens af Nord=Carolina. Af de Operationer, som ere foretagne i de sydlige Provindser, lover man sig saa meget mere en lykkelig Følge, eftersom der befinde sig mange Schottiske Colonister, hvilke, som man haaber, vil støde til de Kongel. Tropper. Endnu vil man forsikre, at det Partie, som i Nord=Carolina holder med Ministeriet, er med det andet Partie kommet ud for Haands, og at det paa begge Sider skal være mange dræbte og blesserede. Til Charlestown i Syd=Carolina har man ikke allene arresteret Dommerne Gorden, Savage og Cosset, men ogsaa mange andre Kron=Embedsmænd. Nogle optagne Brevne, skrevne af Gouverneur Martin, hvori han omstændelig har lagt sine krigeriske Planer og Udkast for Dagen, have paa det yderste opbragt Jndbyggerne i Nord=Carolina imod ham. Græv Dunmore har paa sin Side heller ikke behandlet Provincialerne i Virginien med for stor Artighed og Venskab. Han har taget 4 af de fornemste Jndbyggerne i Provindsen til Fanger. Een af samme, Hr. Goodrich af Portsmouth, har han endog lagt i Bolt og Jern.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Den 3die Jan. Den Schotlandske Landmilitz skal være 6000 Mand og den Engelske, naar den er complet, 35000, altsaa skal den heele Land Militz udgiøre over 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Americanerne skal have erklæret alle dem for Forrædere, som vilde træde i Correspondence, eller Underhandling med Engeland. Saadant vil giøre deres Sag meget slem hos Ministerio. Det heder, at den Americanske General Lee er tilligemed General Bourgoyne ankommen her. Siden sidstmeldte Generals Ankomst blive her ofte holdte Conferencer. Kongen selv har ofte holdt Samtale med ham. De nye Forliigs Forslag som han har medbragt, skal neppe kunde blive antagne, thi Americanerne forlange i den første Artikel en umiddelbar Ophævelse af alle Fiendtligheder, og de Kongelige Troppers og Krigs=Skibes Tilbagekaldelse; og i den anden Artikel forlanges, at de til Jntradernes Oppebørsel beskikkede Kongelige Betiente skal kaldes tilbage, da Coloniernes Forsamlinger ville selv sørge derfor.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Ostende, den 11te Jan. Efter en besynderlig Skrivelse fra Philladelphia, som en dateret sidst i October Maaned, faae Americanerne stedse meere Moed. De kan bringe paa Beene henimod 400000 Mand, som dog neppe er den 3die Deel af alt stridbart Mandskab. Udi Sold have hidindtil ikkun staaet 30000 Mand, hvoriblant de ere, som ikke vare i Stand til at anskaffe sig Mondur. Qvækere, Mennonister, Herrenhutere betale Sold for disse Folk. Enhver Soldat faaer Maanedlig efter tydske Penge 15 Gylden, daglig 3 Pund Brød og en Pægel Rum. Disse 30000 have 500 Qvinder hos sig til at vaske, slikke og stoppe, hvilke faae deres Sold, ligesom Soldaterne. - Man regner henimod 40000 Engelænder, som, i den Tiid Striden har varet, ere undvigte. De fleeste af dem have taget Tieneste, og igjen faaet den samme Charge, som de havde, ja nogle en høyere. Antallet paa de Qvækere, som have anmældt sig til Strid, udgiør 1260 Mand. Soldaterne have lyseblaae Kioler med hvide Opslager, og en Art Løberhuer. De saa kaldte Riflemens, eller Skarpskyttere gaae i Jndiansk Klædedragt. Af Kiøbmænder et Corps paa 6000 Mand paa Bene. Jblant samme er den mindstformuende en Øllbrygger fød i Werthheim, som og kaldes den Latinske Brygger, og eyer 20000 Pund, hvert regnet for 6 Gylden. Jæger Corpset har en kort grøn Mondur, og bestaaer af de forsøg, teste Folk, som næsten alle have tient i Tydskland. Deres Che er Ludwig Fermer, fød i Heidelberg, en Giæstgiver i Philadelphia, som i sin Ungdom har studeret, og i forrige Tider har i Preussisk Tieneste bivaanet 11 Trefninger. Alle Levnetsmidler ere hos Americanerne i Overflødighed, saasom Engelænderne forhindre Udførselen, hvorfor henimod 1000 Skibsladninger Korn, som ellers vare blevne udførte, nu blive i Landet.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Fra Donau, den 11te Jan. Siden Erke Hertug Maximilians Tilbagekomst fra Jtalien til Wien er der blevet talt om adskillige vigtige Jndretninger, iblant andre og at det Keiserlige Hof havde besluttet, at forene en General Statholders Værdighed i Ungerne med Statholderskabet over Gallicien og alle andre i Norden og Østen nye erlangte Lande, og at give bemeldte Erke=Hertug dem samtlig til Administration, derimod at give Hertug Albert af Sachsen Teschen General Statholderskabet udi de Østerrigske Nederlande. Dersom dette er saaledes i Sandhed, saa har man Aarsag til at troe, at bemeldte Erke=Hertug vil afstaae den tydske Ordens Coadjutorskab og formæle sig. Det heder ellers og de Wienske Efterretninger, at et Edict er under Pressen, i Kraft af hvilket det Ban nat Temeswar skal ophøves til et Storhertugdom, erklæres independent af Kongeriget Ungern og tillægges alle Souverainitets Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Manheim, den 4de Januarii. Paa det Churfyrstelige Astronomiske Observatorium er den 27de December den store Londonske Muur=Qvadrant af 8 Fod i halv Giennemsnit, lykkelig efter 40 Dages anvendt Arbeyde bleven gjort fast og ophængt paa sin ubevægelige Meridial=Muur imod Synden. Samme er overalt af Messing, og veier med en 4 Tommer viid indfattet Kikkert henimod 11 Centner, foruden Tilbehør, som er ogsaa mange Centner vægtig. Kostbarhed, Konst, Styrke, Fiinhed, Smag og Vittighed ere i alle dens Deele anbragt. Den er bleven forfærdiget af den berømte Engelske Konstner John Biro.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Neder Rhin, den 2den Jan. Efter Beretninger fra Wien have 30 Keiserlige Kongelige Cavallerie og Jnfanterie Regimenter faaet Ordre, ikke allene at complettere sig, men og at antage overcomplet Mandskab. J Følge disse samme Beretninger bliver Hver vingen for de Keiserlige Kongelige Armeer med stor Jver fortsat. Men da det udfordrende Mandskab ikke saa hastig kan sammenbringes, saa skal 10 Regimenter Jnfanterie reduceres, for af samme at complettere de ucomplete Regimenter, og af det nye Mandskab, som hverves, skal siden Tid efter anden oprettes 10 andre Regimenter.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Den 6te Jan. Fra Paris bliver meldet, at Ministeren over Marinen, Hr. Sartines, skal have forlanget fra alle Handelstæder i Kongeriget, at ham overordentligt maatte tilsendes nogle Deputerede, for med ham at tage nogle visse vigtige Ting i Overveielse, som da skulle blive foredraget dem. Denne Nyehed torde maaskee kunde opvække Uroe hos Engelænderne, og bringe dem til at troe, at man havde i Sinde at føre sig de Omstændigheder, hvori de befinde sig, til Nytte, om ikke det Franske Hoffes fredelige System, kunde berolige dem.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Warschau, den 6te Jan. Keiserinden af Rusland har udnævnt Feldtmarechal GrærRomanzow til General Gouverneur i lille Reussen, og han skal residere i Kiow, hvorhen og alle Collegia og Canceliet skal forflyttes fra Gluchow, at hiin forhen berømte Stad, Kiow, igien kan faae sin gamle Anseelse. Man seer deraf, at Pohlen, som endog efter Tractaten af Ao. 1686 gjorde sig stedse Haab om, at faae denne Stad engang igien, saasom bemeldte Tractat efter Foregivende ikke er bleven confirmeret, maae opgive dette Haab. De nye Grædske Familier, som man har anviist Boeligger i den saa kaldte Setsche, eller hvor de Zaporowkiske Kosacker og Haydemacker have boet, begynde allerede i Mængde at nedsætte og etablere sig der. Den forrige Keiserlige Bibliothecarius, en lærd Mand, som har studeret i Leipzig, og er en meget god Græker samt forstaaer adskillige andre Sprog, er beskikket til deres Biskop, og man haaber at hans Klogskab, og Exemplariske Levnet skal drage mange andre Græker der til Egnen. Man fornemmer endog i Rusland den Nytte, som dette Rige ved den sidste Fred med Porten har erholdet i henseende til Handelen paa det sorte Hav. Foerværk gaae i stor Mængde derhen, saa at det endog i Moscau er dyrere, og næsten ikke at bekomme. Den Tyrkiske Gesandt har faaet adskillige prægtige Zobel=Pelse til Præsent for den Tyrkiske Keiser.
Berlingske Tidende, 1776-01-26
Coln, den 12te Januarii. En vis stor Herre skal til Jesuiternes Beste have ladet udgaae en Circulair Skrivelse i sine Stater. Bemeldte Skrivelse skal i det Latinske Sprog, uden Dato være kommen over Regensburg til Rom, der være bleven oversat i det Jtalienske, og være stilet til Biskoperne, af følgende Jndhold: Herr Biskop! Det er Dem noksom bekiendt, hvor stor Omsorg jeg drager for Ungdommens gode Opdragelse i mine Stater. Man seer allevegne Beviser paa den Opmærksomhed, som jeg har anvendt paa denne Deel af min Regiering. Det var i den Henseende en ubehagelig Omstændighed for mig, da jeg saae, at den Plan, som jeg havde opsat, blev ved Jesuiter Ordenens Ophævelse, hvilken jeg holdt for den beqvemmeste til at undervise Ungdommen i de Videnskaber, som ere fornødne for samme, truet med reent at kuldkastes. Jeg har altsaa anvendt al min Magt, til at vedligeholde dens Jnstitut i mine Stater. Paven selv har ikke kundet misbillige de Grunde, som have bevæget mig til, at være denne Orden gunstig. Den hellige Fader har langt meere bifaldet dem, og har ladet mig vide, at han paa alle Maader vilde afholde sig fra at ansee de Fædre af dette Jnstitut, hvilke befinde sig i mine Stater, som irregulaire, og jeg skal intet forsømme, for at opnaae denne Hensigt, der er forekommen den hellige Fader ligesaa billig som priisværdig. J Følge denne Pavelige Declaration paalegger jeg Dem, ey i nogen Post at forandre disse Fædres geistlige og verdslige Tilstand, men lade alting blive i den Stand, det er, at handthæve dem ved samme Magt, som de forhen have nydt, og ey at formeene dem Ordinering, et ler andre med deres Jnstitut forbundne Tilladelser. Jeg har alt for god en Tanke om deres Fromhed, at jeg skulde tvivle paa deres Beredvillighed, at efterkomme min Villie. Aalborg, den 19de Januarii.