JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Mødte - Over Auditeur og Høiesterets Advocat Jonas Anthon Hjelm. efter Kongelig befaling, contra Rottbøll - Cathrina Elisabeth Jacobsdatter Fornitz. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 3die April 1813 paaanket enten til at kiendes uefterrettelig eller til Stadfæstelse, en inden Baroniet Guldborglands Birketings Ret, under 1ste Marts 1813 afsagt Dom udi en Sag, anlagt af Justition mod Jndstevnte for Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Cathrine Elisabeth Jacobsdatter bar hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus sin Livstid, erstatte Underofficeer Mønsted det bortstiaalne saavidt ikke er kommet tilbage med 21 s. B. og betale alle af denne Action hendes Arrest og Transport til Straffestedet, lovlig flydende Omkostninger skadesløs, hvoriblandt Defensors fremlaade Regnings Beløb 15 Rbdlr. 7 s. B., og i Salarium 4 Rbdlr. under Lovens Tvang, efter Øvrighedens videre Foranstaltning. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Mandagen den 26de April. No. 202.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Mødte - Justitsraad og Høiesterets-Advocat Jens Laasbye Rottiøll, efter Kongelig Betaling, contra Hielm - Undvigt Slave Jens Madsen Leidsteen, og Gaardmand Peder Larsen og Hustrue Karen Nielsdatter. I den af Actor under 31te Marti 1813, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes deels til Stadfæstelse, deels til Forandring og Skiærpelse, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 15de Februar 1813, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien, mod undvigt Slave Jens Madsen, kridsteen for Jndbrud og Tyverie, samt mod Gaardmand Peder Larsen og Hustrue Karen Nielsdatter for Hælerte. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Karen Saa frie at være. J Henseende til de Arrestanterne Jens Madsen Leidteen, Nielsdatter Gaardmand Peder Larsens Hustrue bør for Actor Tiltale i denne og Peder Larsen idømte Straffe, bør Hiemtingsdommen ved Magt at stande dog saaledes at sidstnævnte hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, istedet for 1 Rasphuset. Saa bør og Arrestanterne i Erstatning te Gaardmand Peder Henrichsen i Hyllested, een for begge og begge for een betale dende Omkostninger, og deriblandt i Salario til Procurator Baadh to, to tre, to en halv Rigsbankdaler, samt hver for sig tilsvare alle af Actionen lovlig fly die Deel Rigsbdlr., hvoraf Arrestanten Jens Madsen Leidsteen bør udrede to tra die Dele og Arrestanten Peder Larsen en tredie Deel, samt i Salario til For Rigsbankpenge, hvilke Salaria blive at tilsvare af førstnævnte Arrestanstander Lund og Procurator Dahlstrøm den første fom og den sidste fire Mark allene. Det idømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. stituerede Demmer, Bye= og Raadstueskriver Nicolaus Franciscus Stabel og Ved den inden Antvorskous Distrikts extra Birketings Ret, af den con Meddomsmænd, under 4de Januar 1813, alsagte Dom, er kiendt for Ret1) Arrestanten Jens Madsen Leidsteen bør at kagstryges, brændemærket paa Panden og hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus under a) Arrestanten Peder Larsen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasp stræng Bevogtning sin Livstid. 3) Tiltalte Karen Nielsdatter bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns huus i 2 Aar. 4) Samtlige de Tiltalte bør een for alle og alle for een betale til GaardForbedrings i 1 Maand. 5) Saa bør og Arrestanten Jens Madsen udrede alle af Actionen fra 4de mand Peder Hendrichsen i Hyllested 15 Rd. August til 30te September forrige Aar, samt de paa hans Paagribelse medgaaende Omkostninger, hvorimod samtlige de Tiltalte een for alle og alle for en, bør betale Actionens Omkostninger fra 30te Septemkostninger, hvoriblandt i Salair og Diet til Procurator Baadh i Sla ber forrige Aar, og alle af Dommens Execution lovlig stydende Om gelse 20 Rdlr., samt ligeledes til Forstander Lund i Roeskilde 5 Rdlr. og Procurator Dahlstrøm sammesteds 4 Rdlr., At efterkommes under Dom: kands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom dør ved Mag Justitiens videre Befordring. at stande.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Tirsdagen den 27de April. No. 203.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Mødte - Over-Auditeur og Høiesterets Advocat Søe=KrigsprocureuGregers Schack, efter Kongelig befaling contra, Hjelm - Arrestantinderne Laurine Hansdatter, Jngeborg Thronsdatter, Marthe Larsdatter Bjerre, Marthe Simonsdatter Brotnoe og Arrestanterne Hans Pedersen Døhlauen, Hans Olsen, samt Lars Jacobsen Bjerke.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 17de April 1817, paaanker Actor, deels til Stadfæstelse, deels til Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Aggershuus Stifts Overret under 1ste Februarii 1813 afsagt Dom udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod de Jndstevnte, der tiltales for begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Larine Hansdatter, Jngeborg Thronsdatter, Marthe Larsdatter Bjerke og Martha Simensdatter bør alle stryges til Kagen og arbeide udi Christiania Tugthuus deres Livstid. Saa bør og Larine Hansdatter, Jngeborg Thronsdatter, Marthe Larsdatter Kjerke samt Martie Simmensdatter, een for alle og alle for een, tilsvare de Bestiaalne Frue Waager og Lieutenant von Asche de il, ilbagekomne stiaalne Koster eller disses Værd med tilsammen 150 Rdlr. J Henseende til de øvrige Tiltalte bør Underrettens Dom ved Magt at stande. At fuldbyrdes efter Øvrighedens videre Foranstaltning Ved den af Sorenskriveren over øvre Rommerige, Cancellie Secretair Johan Koren og Laugrettesmænd under 18de November 1812 afsagte Dom er kiendt for Ret: Arrestantinderne Laurine Hansdatter, Jngeborg Tronsdatter, Marthe Larsdatter Bjerke, Marthe Simmensdatter Brotno- og Arrestanterne Hans Pedersen Dahlstuen og Hans Olsen samt Lars Jacobsen Bjerkt bor hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus, nemlig Laurine Hansdatter sin Livstid. Jngeborg Johnsdatter og Marthe Larsdatter Bjerke hver i 2 Aar, Marthe Simonsdatter og Hans Olsen hver i 3 Maaneder og Hans Pedersen Dahlstuen og Lars Jacobsen Bjerke over i 2 Maaneder. Saa bør de og betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvorunder Actor Procurator Kroghs Regning billiges med 62 Rdlr. 3 Mk. Defenfor Procurator Smidts med 69 Rdlr. 1 Mk. 8 sk. Defensor Procurator Solners med 28 Rdlr. 16 s. Atter ved Tingsvidnet Procurator Hansteens Salarium med 12 Rdlr. og Defenfor med Dito, Procurator Lumpoz med 10 Rdlr. Til Langrettet er udbetalt ved Forhørene og extra Retterne 20 Rdlr. 1 Mk., og den fra de 2de udnævnte Laugrettesmænd fremlagte Regning billiges med 2 Rdlr. 1 Mk. Endelig bør og Lautine Hansdatter, Jngeborg Tronsdatter og Marthe Larsdatter Bierke erstatte de Vestiaalne de ei tilbagekomne Kosters Værdie med 150 Rdlr. Alt efterkommes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning og under Sagførelsen vides ingen forsømmelse begaaet. Dom: Haus Pedersen Døhlstuen og Hans Olsen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at 1 ere dog saaledes at de enhver for sit Vedkommende betale de af Action u lovlig flydende Omkostninger. J øvrige bør Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande, og bør den idømte Enstatning udredes i Rigsbankpenge Sølv Værdie efter Omskrivnings Forholdet af 25 Rigsbankdaler for 100 Rdlr. d. C.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Dito Dato. No. 206. Mødte - Over Auditeur og Høiesterets Advocat, Søe Krigs Procureur Gregers Schack, efter Kongelig befaling, contra Hielm - Ole Gulverdahlen.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Actor har ved udtagen høiesterets Stevning af 17de April 1813, paa anket deels til Bradfæstelse og yderligere Paakiendelse, en inden Aggershuus Stifts Overret, under 4de Mai 1812 afsagt Dom, udi en Sag at lagt af Justition mod Jndstevnte, fordi han ved Tvang og Trudsel skal have nødt Huusmand Johannes Anders til at sælge sig en Hest, der ikke var denne selv tilhørende. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Ole Gul ligen frakomne, under denne Saa omhandlede Hest, samt Grime med verdahlen bør erstatte Lehnsmand Arnesen Værdien af den ham urette 93 Rd. 24 s., saa og betale samtlige af denne Sag lovligen flydende Omkostniker, men i øvrigt bør han for Justitiens videre Tiltale frie at være. At fuldbyrdes efter Øvrighedens videre Foranstaltning. Ved den af Sorenskriveren udi Aggers Sorenskriverie, Cancellieraad Poul Friderich Heltzen og Langrettesmænd under 7de Januari 1812, afsagte dere Tiltale i denne Sag frie at være. Det de beskikrede Sanførere efter Dom, er kiendt for Ret: Tiltalte Ole Gulverdahlen hør for Actor vi Anordningerne tilkommende Salarium bestemmes for Procurator Aars til til 58 Rdlr. 90 s., for Procurator Strith til 30 Rdlr. 6 s., for Procu300 Rdlr., for Procurator Winther til 20 Rdlr., for Procurator Kroglrator Nerdrum til 32 Rdlr. 79 s., for Procurator Kierulff 6 Rdlr. og for Procurator Reich 4 Rdlr. Dom. Denne Sag afvises. Onsdagen den 28de April. No. 213.
Berlingske Tidende, 1813-09-17
Mødte - Høiesterets Advocat Frederich Wilhelm Treschow, efter Kon Bilsted for Klingberg Tugthuusfangerne Rasmus Svendsen og Angelig befaling, contra ders Rasmus Vogel. ning paaankes enten til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, eller J den af Actor under 25de April 1813 udtagne Høiesterets Stævtil Stadfæstelse en af Assessorerne i Lands Over= samt Hof og Stadsretten, Kongelig befaling af 20de April 183, under 21de samme Maaned afgives Jacob August Mariboe, Wilhelm Peter Zeuren og Peter Schiønning, i Følge Standrets Dom udi en Sag, anlagt af Justitien mod de Jndstævnte, for det paa Fangen Niels Nielsen begaaet Mord. demærkes paa Panden, og derefter hensættes til Arbeide i Rasphuset paa Livsfangerne Rasmus Svendsen og Anders Rasmus Vogel bær kagstryges og brænDerom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Tugthuus tid, samt i øvrigt behandles efter Forordningen af 18de December 1767. de nogen eie. Endelig betale de alle af Actionen lovlig flydende OmkonSaa bør de og have deres Boeslod forbrudt, samt Jord til Kongen, om ninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. deres Halse og deres Hoveder at sættes paa Stage. Saa bør de og hav Dom Rasmus Svendsen og Anders Rasmus Vogel bør at miste deres Boes=Lodder forbrudte samt Jord til Kongen, om de nogen er eiende Endelig bør de og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Dresden, den 31te August. General Moreau blev, efter hans Kammertieners Beretning, saaret af en Kanonkugle ved Forskandsningerne udenfor Dresden. Den 27de August førtes han til Noethlitz, hvor man afsatte ham degge Benene under Knæerne. Efter Amputationen forlangte og nød han nogen Forfriskning, og bragtes om Aftenen af russiske Soldater til Passendorff. Dagen derpaa førtes han til Dippoldtsmalde, og een Time efter nærmere hen mod de bøhmiske Grændser. J Passen, dorf og Dippoldiswalda bevidnede de russiske Generaler ham deres i Sorg over denne ulykkelige Hændelse. De sagde lydelig : at Keiser i Alexander havde ladet General Moreau komme fra America, og at han havde mistet begge Benene i det Øieblik, da han betraadte Europas Jordbund; de syntes imidlertid at haabe, at Generalen skulde vorde helbredet fra sine Saar i en Tid af 4 Uger, og at han uafbrudt vilde være istand til at beskieftige sig med Cabinetsarbeider og udkaste Campagneplaner.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Blandt Moreaus Domestiqver var en Jndianer, der syntes at være utrøstelig over hans Herres Saar.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
- Deres Majestæter Keiserne af Rusland og Østerrig havde om Aftenen den 26de August deres Hovedqvarteer paa et Landsted, som tilhører Kiøbmand Sahr i Noethlitz. Hs. Majestæt Kongen af Preussen og Hs. Keiserl. Høihed Storfyrste Constantin vare i Rautschütz. Den 27de August faae Monarkerne Slaget ved Dresde 1 fra Høiden ved Rocknitz. Da Slaget var tagt, begave de sig om Eftermiddagen til Reisadt. Dagen efter reiste de videre henimod den behmiske Grændse. I Deres tre Majestæters følge vare, blandt Andre, Grev v. Wittaenstein, Overhofmarschal Grev von Tolstøy, Prindsen af Hessen Homburg, den engelske Gesandt General Casteler, Grev v. Collowradt, Ministeren Stadion, Grev Nesselrode, Baron v. Stein, Hr. v. Anstetten, General Langenau og Kronprindsen af Preusen.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
En østerrigsk Generalfelttøimester er bleven haardt saaret, og en østerrigsk General begravet i Noethlitz; men man veed ikke deres Navne.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Paris, den 8de September. Privatbreve fra Dresden have meldet, at General Moreau blev dødelig saaret i sidste Slag. Fangne stadfæste denne Efterretning: Følgende have vi i denne Henseende erfaret som sikkert, og hvor overordentlige efterstaaende Detaiis endog maaskee synes, ere de dog anthentiske: En ung fransk Militair, som efter Seiren svadserede omkring paa Valpladsen, blev en smuk Hund vaer ved et haardt saaret Liig hvis Been begge vare afskudte af en Kanonkuale. Han tog Hunden med sig til Dresden, og solgte den til en Person af høi Stand. Da man undersøgte Halsbaandet fandt man derpaa en Jndskrivt, som viste, at Hunden tilhørte General Moreau. Tiden vil lære, om det Liig, hos hvilket Hunden saa, var Moreaus. Jmidlertid kunne vi forsikre vore Læsere, at Halsbaandet blev sendt til Paris, hvor det nu findes.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Den 9de December. Udtog af en Skrivelse fra Hs. Excellence Marschal Hertugen af Albufera, til Hs. Excellence Krigsministeren.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Hr. Hertug, Vendrell, den 19de August. Jeg har meldet Dem de Forholdsregler, som jeg i afvigte Maaned havde forordnet med Hensyn til Tarragona, for, ifølge Keiserens Befaling, at sikre denne Pladses Tilintetgiørelse. Da et Arbeide af 6 Dage og 6 Nætter ikke havde været tilstrækkeligt til at ødelægge Pladsens Volde og Taarne, befalede jeg at Arbeiderne daglig skulde fortsættes, medens jeg den 24de Juli tog min Stilling i Villafranca. Den 27de Juli ankom 6000 Engellændere tilsøs, forat bemægtige sig Staden, hvilken de troede forladt. Den 29de berendte Lord Bentinck med en betydelig Magt Staden tillands og tilvands. En Colonne af 3000 Engellændere angreb i Slagorden en med en Kanon besat Skandse; men Fienden blev drevet tilbage i Uorden, og efterlod over 180 Døde eller Saarede. Berendningen gjordes fuldstændig, og fra denne Dag af kunde mine Recognosceringer ikke længere communicere med Garnisonen; heller ikke kunde jeg sende Efterretninger til Gouverneuren i Tarragona. Hertug del Parqve, som stod ved Constanti, bidrog med sit Corps til Berendningen og til Beleiringsforetagenderne. Copons Armee, som daglig communicerede med Lord Bentink, truede og foruroligede min høire Flanke. Den forenede fiendtlige Magt blev hver Dag større, og allerede ansaae man Tarragonas fuldkomne Ødelæggelse for nær. Dag og Nat lod Pladsens Jld sig høre. Allerede den 30te vare Vandrenderne afskaarne, og i selve hundedagen led Garnisonen Mangel paa Vand. Lord Bentink havde skrevet til Gouverneuren forat bevæge ham til at modtage Parlementairer. - Jeg holdt det for raadeligt at oppebie General en Chef Decaens Tilbagekomst fra Overcatalonien, forat forsøge paa at befrie Tarragona, slaae Fienden og sprænge de endnu staaende Mure i Luften. Vore Recognosceringer nærmede sig daglig Fienden, og i alle Fægtninger havde vort Cavallerie Fordeel over Engellændernes.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Den 13de August førte General Decaen 400 med Levnetsmidler, læssede Vogne til Barcellona. Den 14de stødte han i Villafranca til mig med en Deel af sine Tropper, som anførtes af Generalerne Mau rice Matthien og Lamarqve. Natten mellem den 14de og 15de trak jeg mine Tropper fra den store Landevei, gik over Rocadel Leuret Biergryk, medens Catalonienarmeens Tropper gik over St. Christine. Overgangen over Gaya blev kun svagt forsvaret, da Fienden snart saae sig omgaaet. Med en rosværdig Stand aftighed udholdt Tropperne, uden at besvære sig, en 29 Timers Marsch i den skrækkeligste Hede. Samme Aand besielede begge Armeerne. De ønskede at høieldeligholde vor elskede Keisers Fest ved en Stier. - Foran Rulles stødte min Avantgarde paa 900 engelske Heste, under Lord Bentins Broders Anførsel. General Mesolop kastede Fienden med to Eskadroner af det 4de Husarregiment, dræbte eller saarede 2 Officerer og 30 til 40 Drag. goner af det 20de Regiment. Vi tabte t. Qvarteermestere, som blev saarede og fangne. Det fiendelige Cavallerie trak sig i Uorden tilbane, og Engellænderne stillede 12000 Mand mod os i første Linie ved Tarragona. De Fangnes Udsagn bebudede at man næste Dag kunde vente et Slag. Men om Natten begyndte Fienden sit Tilbaget og paa alle Punkter, Vi ankom til Tarragona uden at løsne Skud. En Flaade af 180, Seilere skiulte Rheden. Den brave Garnison modtog og med Glædes: villinger. General Habert og General Detoris Cavallerie trængte frem til Canonge, forat indhente Fienden. Mange Deserteurer forsikrede, at Engellænderne havde indskibet sig igien, medens Spanierne havde trukket sig tilbage til Cambrils, Mentbrio og RindomsSaasnart Tarragona var beven befriet, tænkte jeg især paa at tilintetgiøre Murene, og at fore Garnisonen med de forskellige Artillerier og Manitionsgienstande ud af Pladsen. 32 Miner og Kindtmagasiner vare anlagte. Man havde maattet beseire store Vanskeligberer; saamegen Modstand gjorde det romerske Muurværk imod Sprangningsredskaberne. Paa mange Steder var Bindekalken haardere end Steen. Den 17de og 18de stadfæstede mine Recognesceringer, at Fienden havde trukket sig tilbage tillands til LHopitalet og Colde Ballagner, hvilken Bevægelse Flaaden havde fulgt. Den 17de, om Aftenen, kastede de westphalske Jægere de engelske Dragoner, dræbte en Officeer, nogle Soldater og gjorde mange Fanger.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Om Aftenen den 18de forkyndte tre Kanonskud at man lagde Jld til alle Minerne. Jndvaanerne havde faaet Ordre at fierne sig; Tropperne stode under Gevær. Bastionen Cervantes, som laae paa et meget gammelt, 9 Fod tykt Muurværk, og hvor man havde maattet arbeide 15de Dage paa at anlægge en ordentlig Mine, var det første der fuldkommen styrtede sammen. Overalt beviste de paa hinanden følgende Explosioner vore Mineurers Duelighed, som 25 Maaneder iforveien havde gjort sig udødelige ved at angribe disse vidtløftige Fæstningsværket med Mod og Standhaftighed. Først Kl. 5 om Morgenen, var dette uhyre Arbeide endt, Tarragona, som i Aaret 1811 blev Lombarderet og stukket i Brand af de Franske, og af Engellænderne 1813, og som Natten til den 18de August aldeles blev ødelagt, frembyder nu kuns en Askehod. Det er gaaet mig nær, Hr. Hertug, at bringe denne Forholdsrege, som Krigen foreskriver, i Udførelse. Langt kiærere skulde det have været mig. at udslette det Onde som jeg har maatter anrette. Engel underne alene forlænge Krigen paa Halvøen, og finde Fornøielse i at see de Franske i Uenighed med deres naturlige Allierede Spanierne. Efterat Gouverneuren Bertoletti var overbeviist om, at Minernes Explosion havde frembragt alle de Virkninger man kunde vente, fødte han til Armeen, som nu satte sig i Marsch forat vende tilbage til de Stillinger, hvorfra den var kommen. Den førte 100 Fanger eller Deserteurer, Tarragons klække Garnison, 200,000 Patroner, 20 s. Krudtvogne og Kanoner med sig. Saaledes har altsaa den Keiserlige Armee, efter at den i 25 1/2 Maaned havde holdt Tarragona besat, ved en ny Anstrængelse reddet en i svag Garnison af 20000 Franske, angrebne af en talrig Land= og Sømagt; den har udholdt tre Dage i Nærværelse af en betydelig fiendtlig i Magt, og har, uagtet Fiendens Anstrængelser, opfyldt Keiserens Befalinger, hvis Udførelse uforudseete Omstændigheder havde gjort det af til en Nødvendighed at udsætte. Undertegnet. Marschal, Hertugen af Albufera.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
- Allerede er meldet om et Senatsconsult, ifølge hvilker 30,000 Mand skulde overlades til Krigsministerens Raadighed, forat fordeles paa Corpserne af Armeen i Spanien. Her følge de derhen hørende Actstykker :
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Beretning fra Krigsministeren til Hs. Majestet. Keiseren og Kongen; dat. den 9de August. Sire. Underrettet om de Tildragelser, som siden Juni ere forefaldne i Spanien, besluttede Deres Majestæt at overdrage Commandoen over Deres Armeer paa Halvøen til Hs. Excellence Marschal Hertugen af Dalmatien. Saasnart han befandt sig i deres Spidse bedrede Militairanliggenderne ved Pyrenæerne sig betydelig. Fiendens Forvovenhed blev tæmmet, og hans Planer tilintetgjorte. Nødte til øieblikke de sig at ophæve Pampelonas Beleiring tabte Engellænderne mange Folk til i de forskjellige Angreb, og vare Vidner til Ødelæggelsen af de Værker og Magasiner de havde anlagt om denne Plads. Strax derpaa indskibede Fienderne deres Beleiringsartillie, udsatte for en Tid St. r. Sebastians Beleiring, og tilbagelod ved Foden af denne Stads Volde J et stort Antal af deres Soldater, som forgieves have søgt at bryde og giennem Breschen. Men, Sire, uagtet disse fordeelagtige Omstændigheder, og skiønt Arragoniens og Cataloniens Armeer, som ikke have ophørt at gaae seierrig frem, kunne vente nye Fordeele af deres Magts Concentrering, 1 saa tør man dog ikke dølge for sig selv Nødvendigheden af at sende de 2 spanske Armeer Forstærkninger, som kunne sætte dem istand til aldeles at tilintetgiøre Fiendens Hensigter, der daglig erholder nye Recrutter. Den kunstlede Exaltation, som Engellænderne have opvakt 5 paa Halvøen, vil give vore Tropper nye hindringer at bekiæmpe, og man bør ikke forsømme at sætte de Keiserlige Armeer i Spanien istand i til at overvinde alle disse hindringer, og at gienerholde den Overvægt, i der er dem naturlig. Jeg har allerede forelagt Deres Majestæt de forskiellige Ansøgninger, som Marschallerne Hertugen af Dalmatien og Hertugen af Albusera 11 have adresseret til mig, om at erholde den nødvendige Forstærkning. Jeg har den Ære at foreslaae Deres Majestæt at anordne en Jndkaldelse af de sidste Conskriptioner i Pyrenæernes Nabodepartementer. Besielede af Fædrenelandskiærlighed, og overbeviiste om hvor vigtig denne Grændses Forsvar er, især for dem, ville vistnok Jndbyggerne i i disse Departementer, giøre de Anstrængelser som Omstændighederne i foreskrive dem. Der gives Jngen i Syden, der ikke er giennemtrængt af disse Følelser, der ikke vilde være redebon til at giøre de største Opopfrelser, naar det udkræves forat haandhæve Frankrigs Hæder og forsvare dets Enemærker. Allerede førend de af Deres Majestæt bleve opfordrede have Basqverne grebet til Vaaben, og ere frivillig tykkede imod Fienden. Fra alle Sider fordre i denne Deel af Riget Jndvaanernes Ønsker, opvakte ved den fælleds Jnteresse, den Forholdsregel, som jeg foreslaaer Deres Majestæt, og Alle indsee sammes uundgaaelige Nødvendighed.
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Jfølge deraf foreslaaer jeg Deres Majestæt at forordne, at der i disse Departementer skeer en Jndkaldelse af 30,000 Mand forat forstærke Armeen i Spanien. Krigsministeren, Hertug af Feltre. Grundene til Forslaget af Senatsconsultet, Forredragne af Hr. Grev Regnand de St. Jean d'Angely Min Herre, Senatorer!
Berlingske Tidende, 1813-09-20
Da jeg i afvigte December paa denne Talerstol betegnede det engelske Cabinet som Krigens Stifter, erkiendte Deres Viished denne Sandhed, som ved sildigere Tildragelser er bleven endnu mere iøinefaldende, om det ellers var mueligt at den kunde blive det. Skuffet i det Haab det havde sat til vore Fienders Held i Norden, skrækket, som sædvanlig, ved Synet af Underhandlinger, har Engelland ødslet med Rænker og Løvter i denne Deel af Verden, medens det i Syden anvendte Forstærkninger og allehaande Opofrelser. Nødte til at give efter for Overlegenheden af de Fordele Søcommunicationerne have forskaffet, trænge vore spanske Armeer til Forstærk, ning. Klogskab tillader ikke at dette skeer, ved at forandre noget i de kraftige Foranstaltninger, som ere gjorte med Hensyn til Tyskland; Foranstaltninger, som alene begrunde de retfærdigste Forhaabninger, og som, under Keiserens Styrelse, borge for den dybeste Sikkerhed, og, hvis det giøres fornødent, for de meest glimrende Fordeele. De sydlige Departementer maae derfor give de Armeecorps, der forsvare samme, de nødvendige Forstærkninger.