JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
J sin lange Tale søgte Lord Russel at godtgjøre, hvor liden Grund Canadierne have til Misfornøielse. Han udviklede, hvor eftergivende Regjeringen havde viist sig i forskjellige Puncter, med Hensyn til Skattevæsenet, og den Forsonlighed, som havde caracteriseret hvert Skridt af det nærværende Ministerium; men Alt havde været utilstrækkeligt til at dæmpe Misfornøielsen og fra 1835 til nu havde man stivfindet vægret sig for at erlægge Afgifter. Han beviste dernæst Umulighederne i at bevilge alle Canadiernes Fordringer og søgte at overtyde om, at den næsten allerede under. trykte Opstand kun har en ringe Udstrækning, og gik derpaa over til Nødvendigheden for Englands Jnteresse i at conservere Canadas Besiddelse. Han viste, hvorledes det vilde være at opgive alle brittiske Colonier paa Nordamerikas Fastland, hvis man opgav Canada og at Vedligeholdelsen af den brittiske Marines Overvægt stod i den allernøieste Forbindelse med at beholde disse bilande og Plantestæder under Englands Overherredømme. Han sluttede med den Tilsætning, at denne Adresse paa ingen Maade førte til at billige stræng Forholdsregler, da Ministeriet meget mere var overbeviist om at man med det Gode vilde kunne komme til en tilfredsstillende Overeenskomst og til en varig Forsoning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Alt Ovenstaaende lader formode, at Ministeriet maa have paalidelige Efterretninger om, at Opstanden i Grunden, er ubetydelig: Forhandlingerne vilde ventelig eller have taget en Vending, ved hvilken man havde kastet et Blik hen paa ældre Erfaringer om, hvad det betyder for et Moderland at kue opsætsige Colonier med Magt og hvor sjeldent en saadan Kamp baader det Første. Den nærmeste Fremtid vil herom skjænke os nye og interessante Erfaringer. Den vedvarende Østenvind har foranlediget, at man ingen nye Efterretninger har fra Canada selv. En Dampbaad er fra Falmouth sendt Paketbaaden fra New=York imøde. Forberedelserne til Troppeforsendelser vedvare. 3 Cavalleri=Regimenter og Detaschementer af 10 Infanteri-Regimenter, skulle paany have faaet Ordre til Opbrud.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Rusland. J Petersborg er Vinteren usædvanlig stræng. Kulden er der steget til 24 Gr. Reaumur. Forbindelsen med det Jndre er derhos særdeles vanskelig, da der endnu ingen Sneer faldet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
I Cherson er den 6te d. M. Monumentet for Fyrsten af Taurien, Potemkin, bleven høitideligt afsløret. J Kronens og i private Bjergværker ere i Aaret 1836 vundne. Guld 406 Pud 4 Pund 21 Solotnik; Sølv 1200 Pud 35 Pund 62 Solotnik; Platina 117 Pud 26 Pund 61 Solotnik; Bly 40000 Pud; Kobber 240,204 Pud 21 Pund 65 Solotnik; Smeltejern over 10,000,000 Pud; usmeddet Jern 533,438 Pud 38 1/2 Pund; Steenku567,765 Pud, Vitriol og Salpeter 28404 Pud 5 Pund. Jndtægten af Bjergværkerne beløb sig til 111 Mill. Rubler, J Aaret 1836 blev i den petersborgske Bank præget 4 Mill. 831,000 Rubler i Guld-og Sølvmynter, 119000 Rubler i Platina=Mynter og slaaet 340 Guld., 73420 Sølv- og 950 Bronce-Medailler. Det i afvigte Aar af private Personer i Banken leverede Guld og Sølv udgjorde 2/3 mindre end i Aaret 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Blandede Efterretninger. En Commission af Bygningskyndige har, efter nogle Journalers Beretning, opdaget Oprindelsen til Jlden i Theatret i Paris. Man vidste at Jlden var brudt ud henimod den Side, hvor Contoirerne havde deres Plads. J et Værelse i første Etage var et Jldsted, hvorfra 2 Rør gik hen under Lofterne. Heden fra disse havde antændt en Bielke i Nærheden og langsad denne lededes nu Jlden hen til Gardinerne i en Loge, hvorfra den da med Heftighed udbredte sig videre. Det er mærkeligt, at denne først af Jlden angrebne Bielke, kun tildeels og kun saalangt, som den tjente til at lede Jlden, er ødelagt og endnu at see. - En af Beboerne i Nærheden af Theatret har for Politiretten ført Klage over, at hans Huusdør, under Jldebranden, formelige blev brudt op med Magt, han selv anfaldt af en Tyvebande, som opbrød hans Pult og udtog alle Penge og andre deri værende Ting af Værdi. Derimod fortæller man ogsaa Exempler paa stor Uegennyttighed hos Folk af den allerfattigste Classe, som vare beskjæftigede ved Jldebranden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Om Branden i Petersborg skrives fra Berlin under 12te Januar. Saavel gjennem her indtrufne Privatbreve, som ved mundtlige Meddelelser fra den hertil ankomne franske Gesandt ved det russiske Hof, ere mange enkelte Omstændigheder blevne bekjendte. Gesandten har endog medbragt en Tegning af Bygningen efter Branden. Skjøndt Brevene ere skrevne med en Forsigtighed, som en Correspondent i Rusland neppe afviger fra, synes dog 2 Omstændigheder at være nomtvistelige : 1) At Jlden neppe har havt nogen tilfældig Oprindelse og 2) at den har kostet et stort Antal Mennesker Livet. De, som kjende det Locale, drage meget i Tvivl, at Jlden kan være kommet fra Hofapotheket. Dette laae i ild faste Steenhvælvinger, saa at kun en Forsømmelse af den allergroveste Slags kunde have foranlediget, at en der tilfældigviis opkommen Jld ikke strax var bleven slukket. Rigtignok vil man vide, at det ingen Vand var i de store Kjed 1, ler, som bruges til at holde Vand fra at fryse, til Brug paakommende Jldebrandstilfælde. Nogle sige, at dette var forsømt denne ene Dag; Andre, at denne Forsømmelse havde havt Sted i længere Tid. Det kunde ikke, hvis dette forholder sig saa, være saa usandsynligt, at Knutten er bleven anvendt paa adskillige af Slottets Betjente efter Branden, hvilket en Correspondent har berettet til det franske Blad, Constitutione. Men naar samme Correspondent taler om 600 Mennesker, som bleve Offere for Branden, maa man haabe, at dette er overdrevet. De Beretninger, man har om denne Deel af Ulykken i Berlin, ere allerede beklagelige nok. De meddele nemlig, at 2000 Mand af Garden vare commanderede ind i Tronsalen, for at redde de derværende Kostbarheder og Meubler, og at kun 50 af dem, som netop vare ifærd med at bære en Deel af disse ud, slap derfra med Livet. Loftet faldt ned paa de øvrige og knuste dem. Efter Branden var Keiserinden saa angreben og upasselig, at hun ikke selv kunde skrive til sin Fader, den preussiske Kong Senere har han modtaget hendes egenhændige Breve.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
J Edinburgh ere alvorlige Uroligheder udbrudte. Flere af Beboerne i denne Skotlands Hovedstad skulle endog have seet deres Liv og Eiendomme truede. Oprindelsen var høist ubetydelig, nemlig et Slagsmaal med Sneeholdte imellem Studenter og Fabrikarbeidere, der i Begyndelsen førtes i Spøg, men snart blev til Alvor. Studenterne skulle først have kastet Sneeholdte paa de Forbigaaende og derved have slaaet adskillige Vinduer ind, hvorpaa Politiet blandede sig deri, og greb nogle af Hovedmændene, som dog snart igjen bleve satte paa fri Fod, da de lovede at ville forholde sig rolige. Men næste Dag forsamlede omtren 300 Studenter sig, bevæbnede med Stokke, og begyndte paany De droge nu igjennem flere Gader, sloge overalt Vinduer, ind og saarede flere Personer med Stene, som de havde lagt ind i deres Sneeholdte. Overalt lukkede man Boutikerne. Politiet, som nu temmelig mandstærk rykkede frem, forsøgte forgiæves med det Gode at bevæge de unge Mennesker til at gaae fra hverandre. Det kom til Slagsmaal; begge Partier brugte dygtigt Stokkene, og mange Personer bleve liggende haardt saarede paa Pladsen. Endeligen lykkedes det at gribe 37 Studenter, som strax indespærredes i Politifængslet. Men derved vare Urolighederne endnu ikke dæmpede. Forgiæves søgte Øvrigheden at bilægge Sagen, og man saae sig nu nødsaget til at lade et Detaschement rykke frem med fældet Bayonnet. Universitetsbygningen, hvor Studenterne havde trukket sig tilbage, blev omringet og taget med Storm. Desuagtet droge om Aftenen endnu flere Studenter igjennem Gaderne og sloge Vinduer ind. Dermed synes Sagen endnu ikke at være tilende. Studenterne have aabnet Subscriptioner indbyrdes, for at indsamle de Pengebøder, hvori deres fængslede Commilitoner ville blive dømte.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
J Polen skal der, ifølge vidt og bredt udspredte Rygter, være opdaget nogle nye Complotter. Ogsaa hedder det, at at tilveiebringe Polen. Frihed og Selvstændighed. D. 26de Debr. samlede 800 Medlemmer af begge Kjøn af det nye brittiske og udenlandske Maadeholdenhedsselskab sig i London i Krone= og Ankerværtshuset, hvor de nøde Thee Kaffe og Smørrebrød; Selskabet tæller 1453 Medlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
En af Medlemmerne, en Skibscapitain, fortalte til megen Opbyggelse for Selskabet, hvorledes han og hans Mandskab havde været 8 1/2 Maaneder paa Søen og i forskjellige Havne, uden at nyde en Draabe Spiritus, ja, da en Kjøbmand i Quebec efter Sædvane satte Grogglas ikke Glas med Grog) for Matroserne, løb disse deres Vei, som om Diævelen selv stod paa Boutiksdisken. J Montreal havde han omvendt 226 Personer til Nydelsen af Theen. - I det nordlige England har der dannet sig et Filialselskab, som kalder sig Rechabiterne Rechab havde nemlig forbudt sine Børn at drikke Viin, see Jeremias 35, 6.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
I et tysk Blad læstes nylig følgende morsomme Trykseils=Liste Die Regentschaft har mit dem Haus M. eine ansehnliche Courage-Lieferung (statt Fourage-Lieferung) negociirt." Mehrere Damen schienen sehr offiziert (statt affizirtJm nachsten Jahr will ich meine Guter sammtlich versaufen (statt verkausen. - Jn München war im letten Jahre, die Zahl der unehelichen Rinder (statt Kinder, fehr gros. - Welker stimme for unbedingte Fresfreiheit (statt Presfreheit. Das Rasenabhauen (statt Rasen abhauen) ist streng verbotten.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Kjøbenhavn, den 17de Jan. Under 27de Decbr. sidstleden har Kongen rescriberet Directionen for det kgl. octroierede asiatiske Compagni, at den Compagniet den 21de Marts 1792 forundte Octroi, som en forlænget indtil videre ved Placaten af 29de Januar 1822, maa forblive i Kraft indtil 1ste Mai 1843, men at fra den Dag Octroien og samtlige Compagniet som octroieret: Handelskab forundte Rettigheder skulle være endeligen ophævede, samt at, i Tilfælde af, at forinden denne Tids Udløb den nu gieldende Told paa den inddirecte Jndførsel af Theer til Kongeriget Danmark og Hertugdømmet Slesvig og Holsten skulde blive nedsat, Kongen vil nærmere bestemme, hvilken billig Erstatning Compagniet i den Anledning maatte kunne tilstaaes. - Det glæder os at kunne berette, at man saaledes har bestemt sig til at lade eet af de mange Monopoler, der i en lang Række af Aar paa en unaturlig Maade har hvilet trykkende paa Statslegemet og i en høi Gradforbyret Borgerne en af deres daglige Fornødenheder, uden at gjøre disse bedre, om kort Tid exspirere; og vi have her atter et nyt og hæderligt Tegn paa, hvorledes man i den senere Tid har ladet sig det være meer og meere magtpaaliggende at afryste forældede og sig selv overlevede Principer, for at give Plads for Tidsaandens kraftigere og bedre Affødninger og de Reformer, som Folkets Tarv nødvendigviis fordrer, og uden hvilke ingen Fremgang til det Bedre, er at vente. Kbhvnsp.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Tirsdagen den 16de Januar foretoges Sagen Advocat Schaffer som befalet Actor contra forhenværende Secretair og Bogholder ved den vestindiske GjældsLiquidations=Commission, Frederik Wilhelm Zeits- og Over- og Underretsprocurator Carl Andreas Kierulff af St. Croix. Ved den inden den vestindiske Landsoverret den 27de Juli 1836 afsagte Dom var kjendt for Ret: "De Tiltalte, forhenværende Secretair og Bogholder ved den kgl. vestindiske Gjældsliquidationscommission, Frederik Wilhelm Zeitz, og Over= og Underretsprocurator Carl Andreas Kierulff bør for de fornærmelige Udeladelser mod Generalgouverneuren og øvrige daværende Medlemmer af den kgl. vestindiske Regjering, som indeholdes i en af Førstnævnte til det kgl. danske Cancelli indsendt Besværing af 6te Juni f. A., til Deling efter Rescript af 12te Octbr. 1759 og kgl. Resolution af 27de Febr. 1788 i at bøde hver især 1000 Rbd. D. C., saa betale de og in solidum alle af denne Action lovligen flydende Omkostninger, men i Tilfælde af Uformuenhed udredes disse af St. Croix Landkasse. Det Jdømte at udredes inden 5 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved den inden Christianssteds Bytings Extrarets Dom af 16de April 1836 afsagte Dom vare de Tiltalte tilfundne hver især at bøde 500 Rbd. S. til Landets Fattigkasse. Sagens corpus delicti, den til Cancelliet over Generalgouverneuren og den vestindiske Regjering indgivne Klage, indeholder Besværinger over, at Zeitz, samme Dag som han erholdt Communication om, at han var i Naade entlediget fra ovennævnte Embede med Pension paa Grund af Øiensvaghed, blev beordret og senere tvungen ved Trusler om en daglig Mulct af 100 Rbd. DV. C. til at være Overformynder, hvortil han saa meget mindre fandt sig forpligtet, som han derved erholdt et meget besværligere Embede end det, han paa Grund af Svaghed ifølge kgl. Resolution var entlediget fra, samt i Særdeleshed, fordi af hans to Medoverformyndere den ene aldeles ikke kunde tale Dansk og meget sieldent indfandt sig, for at skrive sit Navn under, og den anden var saa blind, at han ikke uden Hjælp kunde skradse" sit Navn paa de ham forelagte Documenter, af hvilken Aarsag Zeiz formente sig fuldkommen uskikket til at være tredie Mand i et sligt Triumvirat. (S. Bl.,
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Ved kgl. Resolution af 1ste Decbr. f. A. og Skrivelse fra den kgl. Universitetsdirection af 23de f. M. er angaaende Universitetshøitidelighederne bestemt : 1) at Talen ved den aarlige Fest i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag herefter, i Stedet for paa Latin, holdes i det danske Sprog; 2) at i det til denne Fest udstedte Program, som ligeledes i Fremtiden indeværende Aar undtagen) bliver at affatte paa Dansk, Censuren indføres over de i det foregaa de Aar indkomne Priisafhandlinger; hvorefter Rector i selve Talen bekjendtgjør Udfaldet af Censuren og med samme forbinder Uddelingen af Medaillerne for de belønnede Afhandlinger; 3) at de sædvanlige Fester i Anledning af Reformationen og Rectorskiftet, saa længe ingen Forandring skeer med den hidtil bestaaende Inddeeling af det academiske Aar, forbindes til een, som ordentligviis bliver at høitideligholde den 31te October; 4) at den ved Fr. af 22de Marts 1805. 24 befalede Oplæsning ved denne Fest af de Studerendes Navne, der have bestaaet i den foregaaende Exammen artium, og af de dem tildeelte Caracterer, herefter bortfalder; hvorimod Rector, som slutter Festen med en latinsk Tale, nævner Antallet af de nyligt immatriculerede Studenter og at de forskjellige Caracterer, samt, ved Tiltalen til de unge academiske Borgere, fremkalder dem, der ere fundne værdige til Udmærkelse; 5) at de, som i Aarets Løb disputere for Doctor, Licentiat= eller Magistergraden, blive ved den ovennævnte Fest crerede og proclammerede af vedkommende Decani, og 6)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
at de academiske Høitideligheder herefter i Regelen ledsages af Musik, efter Consistoriums nærmere Anordning. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Ved første Livregiment er i disse Dage foregaaet Folgende, der, som et Bidrag til de Subordinations=Fordringer, der stundom gjøres af de Overordnede, vel turde fortjene Offentliggjørelse: Løverdagen den 7de Os., da Officererne samledes i Exerceerhuset til Parolen, blev nogle af disse, der stode og talte med hinanden, af Regimentschefen, Hr. Kammerherre, Oberst Rømmeling, befalet, at de ikke maatte tale høit, da saadant ikke passede sig. Ved denne befaling vendte en af de saaledes tiltalte Officerer, Lieuten. Mathiesen, der netop vendte Ryggen til det Sted, hvor Hr. Kammerherren, stod, sig om, og saae paa ham, en naturlig Følge af, at han tilligemed de andre Officerer blev tiltalt, men Kammerherre udbrod nu. De seer paa mig, Lieutenant Mathiesen, saadant et Blik skal jeg frabede mig, eller jeg seender Dem strax paa Hovedvagten, Saadanne Anstalter vil jeg ikke vide af Lieutenanten modtog stiltiende denne Tiltale, men traadte, efter Parolens Oplæsning i Officeersclassen, frem for Regimentschefen, og yttrede aldeles roligt og beskedent: at han følte sig fornærmet over den Maade, hvorpaa han af Kammerherren var bleven tiltalt, hvortil Obersten svarede: "Godt, Kom med Klage!" Jfølge denne Ordre indleverede Lieutenant Mathiesen en allerunderdanigst Ansøgning om, at faae sit Forhold i denne Sag undersøgt; hvorefter Stabsforhør, senere har været nedsat. Efter sammes Tilendebringelse erholdt Lieutenant Mathiesen ved Parolen, Onsdagen den 10de D., Hr. Kammeth. Rømelings Ordre inden sex Timer at indlevere en formelig Klage. (S. Bl.) Til at undersøge den Sag, som er foranlediget ved Lieutenant Mathiesens Klage over Kammerherre Rømeling. er udnævnt en Commission, bestaaende af Generalmajor Hegermann-Lindencrone og Oberstlieutenant, Kammerh. Krogh og Major Haffner, samt Auditeur Holm som Actuarius. Denne Sag angaaer imidlertid, som bemærket, kun Oberst Rømelings og Lieut. Mathiesens Mellemværende og ikke den Forseelse, hvori den Førstnævnte, som tidligere omtalt, har gjort sig skyldig, ved at lægge Haand paa en Soldat, og da en saadan Fremfærd er aabenbar lovstridig og strafbar, og da det nu ikke længer gaaer an at ignorere en Lovovertrædelse, der offentlig er bleven denon. ceret, hvilket vi herved gjentagende gjøre, saa tvivle vi ikke paa, at i denne Henseende Retten vil faae sin Fremme, og Hr. v. Rømeling vedbørligen blive anseet for sin i saa Henseende udviste Fremfærd. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Vi anbefale paa det bedste Gienstanden for nedenstaaende, Subscriptionsplan til vore Læseres Opmærksomhed og Understøttelse, Jdeen forekom os smuk, Compositionen og Udførelsen af Prøvebladet særdeles heldig, hvorom Enhver selv vil kunne overbevise sig, og Prisen er derhos overmaade billig. - Af alle den nyere Tids æstetiske Productioner er det intet andet Værk, der i den Grad har vundet en saa almindelig og velfortjent Popularitet, som de af Prof. Hei udgivne Fanonyme Noveller af Forfatteren til En Hverdags historie. Det er fornemmelig den dybtgrebne Sandhed og Natur i Begivenheder og Forhold, Jævnheden i den digte riske Fremstilling og Sprogets Lethed og Harmoni, der ha gjort disse Arbeider ikke blot til en velkommen Lecture, med til en kjær Eiendom for Nationen. Alle disse Fortrin er tilstrækkeligt anerkjendte og vurderede, skulde vi endnu fremhæve eet, der efter vor Formening ikke bor være upaaagtet da er det den plastiske Kraft, hvormed denne Forfatter veed at fremlede og udmale interessante Situationer, saa at de ligesom træde ud af Papiret og stille sig anskuelige fremfor Læsernes Phantasi. J saadanne maleriske Momenter har der til alle Tider ligget en mægtig Opfordring for Kunstneren til at forsøge sine Kræfter. Det er derfor ikke noget Nyt, naar vi ønske at vække Deeltagelse for en Sulte Lithographier, hvis Bestemmelse er at knytte sig til de interessanteste Skildringer i denne Forfatters æstethiske Frembringelser. Den hele Samling, bestaaende af 12 lithographerede Blade, der, hvad Composition og Udførelse angaaer, nøie stemme overeens med en Provevignet til Novellen "Den lille Karen, som findes til behageligt Eftersyn hos alle Byens Kunst- og Boghandlere, vil udkomme i 3 Hæfter, hvert paa 4 Blade, der slutte sig til de tre tilsvarende Bindaf Forfatterens Noveller, gamle og nyel. Formatet er noie afpasset efter Novellernes, saa at de beqvemt kunne vedhæftes samme, men ogsaa som et særskilt Værk have Jnteresse. J Forventning om, at dette Foretagende ikke vil savne den Velvillie i Publicum, der er betingelse for dets Fremme, og at det forelagte Prøveblad ikke vil støde tilbage, er Subscriptionsprisen ansat saa lavt som muligt: 12 s. for Bladet, altsaa 3 Mk. for Hæftet eller 9 Mk. for den hele Samling. Skulde Foretagendet møde den Deeltagelse vi haabe, ville lignende Vignetter udkomme til de tre følgende Bind af Forfatterens Noveller, ligesom vi da ogsaa fremdeles ville vedblive med at levere lignende lithographerede Blade til andre af vore meest yndede Digteres Værker, der egne sig for samme. - Subscription modtages i samtlige Bog= og Kunsthandlinger, samt hos Boghandler Reitzel, til hvem paategnede Planer inden medio Februar bedes indsendte."(S. Bl.) Chefen for Ingenieurcorpset, Oberst F. C. v. Prangen, Comm. af D. og Döm., er tillagt Ordre at indtræde som Medlem af Commissionen angaaende Vandvæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Det første Blad af den Portraitsamling af danske Stænderdeputerede, Lærde, Digtere, Kunstnere osv., som Hr. Portraitmaler Monnies agter at udgive paa Hr. Bings Forlag, er udkommet og indeholder Portraiter af fem af den kongl. Skuepladses meest yndede Kunstnerinder, Mad. Nielsen, Mad. Kragh, Mad. Holst, Mad. Larcher og Fru Heiberg. Den Frisindede, har udtalt sin Utilfredshed, med denne første Prøve, og vi kunne ikke andet end sande, at det ikke er et Arbeide, man kunde vente af en saa routineret Kunstner som Hr. Monnies. Vi kunne - saa slutter, Den Frisindede sin Anmeldelse -, uagtet vor Utilfredshed med denne første Prøve af Hr. Monnies Forehavende, ikke andet end ønske dette fortsat; thi vi tvivle ikke om, at denne ellers duelige Kunstner, med mere Opmærksomhed paa sit Arbeides Væsen og Betydning, vil kunne leKunstnerære staaer i Fare, dog gjerne er villig til at opgive
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Ledige Embeder. Bregninge og Bjergsted Sognekald i Sjælland, 410 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Befordringer og Afgang. Den 19de Decbr. er Landvæsenscommissair i Thisted Amt og Tiendecommissair for Mors Land, F. H. Stadel, udnævnt til virkelig Kammerraad. Den 9de Januar er Cancelli secretair og Cancellist under Cancelliet, Licent. juris A. L. Casse, udnævnt til surnumerair Assessor i Lands=Over, sam Hof= og Stadsretten; Cand juris J. L. Schmidt, til Copiist i Revisionscontoiret for Lehnenes og de complette Sædegaardes Overformynderi under Cancelliet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Verel-Cours. Kjøbenhavn, den 19de Januar. Hamb. 2 M. - k. S. 201 1 Oblig. 102 a 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 14 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 i r. S. Sp. 177177 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 46 1/2 Rbs. Tegn. 1 pCt. Do. Dr. 101 a 101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 72 a 72 1/2 Lst. Rente) 91 a 91 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. 97 a 97 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 43 1/2 a 43. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Rd. i r. Sølv. Hamborg, den 22de Jan. Bordeaur 189 1/2. Petersborg, 93. London 2 M. 13 Mk. 8 3/4 sk.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madri43 1/2. Cadix 44. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 200. Species 3/4 pCt. Rabat mod BancoLouiss'orrer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 s. Stk. mod Banco
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de Januar. Rug, 4 Rd. 24 s. a 4 R. 60 s. Ærter, 4 Rd. - s. a 4 R. 80 s. Hvede, 4 Rd. 88 sk. a 5 R. 32 s. Flæsk, røget, 2 Rd. - s. a 2 R. 16. Byg, rad., 2 Rd. 92 s. a 3 R 128. - grøns., 1 Rd. 56 s. a 1 R. 72 s. Ditto, Grad. 2 Rd. 92 s. as R. 12 s. Smør, Pd., 2 Mk. 3 s. a 2 Mk. 6 s. Havre, 2 Rd. 48 s. a 2 R. 64 s. Æg, Snes., 2 Mk. 10 s. a 3 Mk. - s. Sjællandsk Smør, Frog., 10 Rd. 48 s. a 12 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Aalborg. Jlden i Norresundby den 28de om Aftenen opkom i en Ladebygning. Den fortærede 2 Lade= og 2 Staldbygninger, samt nogle andre Udhuse, men kun 1 Vaaningshuus. Den fornødne Hjælp af Sprøiter og Nedbrydnings=Mandskab af vort Brandcorps afgik over Jsen til Brandstedet, for at virke med til at standse Jlden. Det haarde Frostveir gjorde Anvendelsen af Sprøiterne vanskelig, men det næsten stille Veir formindskede Faren betydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
J Formiddag, den 31te, Kl. imellem 10 og 11, udbrod en Skorsteensild i Slotsgade, der dog snart blev dæmpet Jgaar Eftermiddag indtraf hertil med Hamborger=Posten af 27de tillige Kjøbenhavns Brevposter af 16de og 29de D., saa at vi nu kun savne disse Poster af 23de og 27de og Pakkeposten, som skulde have indtruffet her den 24de Dennes.