JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Avertissements. Et par Ord i Anledning af Oplysning om Lygters Jndretning m.v., indført i No. 29 af disse Aviser, under Blikkenslager G. Mejers Navn. Den gode Mejer giør at tillige Jndvendinger imod den af mig indrykkede Bekiendtgiørelse; men det værste er, at ingen af dem ere ret grundede, og derom maae han tillade mig at overbevise Publikum. 1) Den gode Mejer synes, at jeg sætter det i Tvivl, at uforsigtig Omgang med Jld og Lys ofte har gjort Skade, og hvad dertil har givet Anledning, kan jeg ikke vide, En Sprogkiender ville neppe gjort denne Jndvending, og derfor behøver den ingen videre Besvarelse. 2) Sager han, at Jndretningen er ikke nye, da den bruges til Karetlygter for store Herskaber, og jeg har ei heller selv sagt at den var nye; thi jeg har for mange Aar siden seet den ved en Haandlygte, som ikke var større, end at jeg magelig kunde putte den i min Lomme. Jmidlertid kan maaskee Jndretningen siges, at være nye, for saavidt jeg vil have den anvendt til en Staldlygte. 3) Siger han, at der skulle være Fare ved den af mig foreslagne Indretning, fordi Blik imod blik er glat, og Lysehuset derved letteligen kunne omfalde, hvorved hele Maskinen kunne sættes i Brand om den var af Træe. Som en i sin Kunst erfaren Mand, troer jeg ikke, at han meener dette for Alvor, thi dersom Piben er gjort efter Huset, saa er denne Frygt ugrundet; og derom vil jeg lade de meest Kunstforstandige dømme. Snarere giælder dette og Lys, som ikke altid ere lige tykke, og derfor har den af mig foreslagne Indretning Fortrinet. 4) Anbefaler han sine Bliklygter, som de der ere meere sikkre, og deri kan ingen fortænke ham. Men saa meget maae jeg dog sige, at saa længe det er mueligt, at en Tande kan falde ned i Lyset og brænde det over, er derved ingen Sikkerhed, undtagen i det Tilfælde, at Lygten har en saadan Omkreds, at Lyset ikke kan falde paa Hornet eller Glasset. Jmidlertid er det langt fra, at jeg har tænkt, ved den af mig foreslagne Indretning at ville giøre den gode Mejer nogen Skade: nei jeg har snarere villet gavne ham; thi enhver som har Raad dertil, vælger viist heller en Blik end en Træelygte, og Hensigten af Brand Anordningerne opnaaes allerbedst, naar Fare forebygges. En Blikkenslager Dændler i Odense har allerede i Iversens Aviser No. 29 bekiendtgjort, at den af mig foreslagne Lygte Indretning hos ham kan faaes, og altsaa er han, som vel ogsaa maae være en i sin Kunst erfaren Mand, af langt andre Tanker end den god Mejer, hvilket fornøier mig. Tvaarige Asparges Planter kan haves for 2 Mk. Hundrede, hos Viborg Nr. 5 2 i Fridericia, indtil Enden. af April, saalænge nogle haves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Hvo som maatte have tabt en Reisekappe, kan naar de 1 tilkiendegive dens Kiendemmerke, faae samme igien herpaa Addresse=Contoiret, imod dette Avertissements Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Trykfeil: J No. 28, 7de Spalte, Linn. 19 staaer Balleau, læs: Bolleau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Paris, den 27 Martii. Nu er det ude med Charette. General Hoche lod saa stærk sætte efter ham, at han ikke kunde undgaae. Den 24 eller 25 ventede man ham til Hovedqvartere, i Angers, hvor han snart vil blive dømt og skudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Underhandlingerne med Sardinien skulle igien være afbrudte, efterat de vare komne temmelig vidt, fordi Sardinien ikke bestemt, men allerne stiltiende vilde afstaae Savoyen og Nizza. Her er i Dag kommet en Koureer fra Rorden, en Tydsker ved Navn Kerner. Desuden komme og gaae her idelig Kourerer. Kours paa Hamburg : 42000 a 44000 i Assignater, 174 i Penge. Louiss'oxen 6000.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Frankfurt, den 29 Martii. Da Soldaterne ved General Pichegrus Armee nylig begyndte at kuurre, deels over deres Generalg Afreise, deels over at Feldtoget snart skulde aabnes, saa lod Generalitætet bekiendtgiøre ved Trommeslag, at Freden var nærmere, end man troede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Efter en Skrivelse fra Verona lever den Franske Kronprætendent endnu sammesteds indgetogen i sit Huus under Navn af Græven af Lisle og gaaer ikke ud, uden naar han vil høre Messe hos Kapucinerne. Han rider nu aldrig. Om Søndagen komme de sig her befindende Emigranter af begge Kiøn til ham; Gouverneuren af Verona giver ham og undertiden et Besøg. Man taler og en nye Expedition til Normandiets Kyster, hvor man lover sig meget af Chouanerne. Biskoppen af Arras skal og med første reise i et hemmeligt Ærende, først til Schweitz, hvor Emigranterne hav aabnet en Korrespondence med deres Venner i det Jnderste af Frankerige, og derfra skal han gaae til Prints Condes Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Jtalien, den 20 Martii. De i det Marokkanske siden Keiserens Død herskende Uroligheder vedvare endnu. Saasnart den retmæssige Tronfølger Muley Soliman havde antaget Regieringen, blev den anden Prints Muley Johem og af et andet Partie proklammeret som Keiser. Nu er altsaa den Nordlige og Sydlige Deel af Riget adskilt og deelt imellem disse to Brødre, hvilket sætter de Europæiske Nationer i stor Forlegenhed, da de ikke veed, med hvem af dem de skal underhandle, men maae frygte for begges Røverier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Wesel, den 2 April. (Af Courier du bas Rhin.)J følge Efterretninger fra Düsseldorff vrimler det der af Frantsoser, og der giøres store Anstalter til Feldtogets Aabning. Man arbeider paa at oprette en Broeskandse for den Leier, der skal slaaes ved Keiserswerth. Men uagtet alt dette have vi Aarsag til at troe, at de Hovedhindringer, der forhalede Freden ere hævede; J det mindste er den ny Demarkationslinie allerede saaledes arrangeret, at Krigen ikke kan udbrede sig videre ind i det Jnderste af Riget. Merkværdigt er det, at der i de sidste Dage ere komne mange Tropper og Skyts fra Kølln til Mastricht. Maaskee det er et got Tegn til Freden, der, efter Breve fra et meget anseeligt Handelshuus i Frankfurt, skal imellem Østerrige, Engelland og Frankerige næsten være i Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Frankfurt, den 2 April. Uagtet alle Anstalter til Feldtagets Aabning skriver og taler man dog stedse om en nær ventende Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Adskillige offentlige Blade forsikkre, at efter en troværdig Skrivelse fra Basel skal ikke allene det Franske Folk, men endog Regieringen selv oprigtig ynske Fred. Dertil skal Aarsagen fornemmelig være, at Frantsoserne befrygte, at Jacobinerne, der endnu stedse arbeide paa at faae Overmagten, skulde benytte sig af det nu Feldtogs Aabning, for paa deres Side at sætte deres Machinationer i Gang imod den ny Regiering. Gouvernementet er underrettet om disse Hensigter, og kiender allerede de Miner, der ere anlagte; men da det er beskæftiget med den udenlandske Krig, vil og kan det ikke vælge alt for voldsomme Midler til at forekomme det ituende Uveir. Folkets Længsel efter Fred er og alt for almindelig, og da de Misfornøiedes Mængde kun vilde blive større, naar man bedrog Folket i denne Forventning, saa finder Regieringen heri en Aarsag, meere til at drive paa Freden med Eftertryk. Man lover sig i Forveien i Basel, at Frankerige langtfra ikke vil spende sine Fordringer saa høit, som adskillige Efterretninger allerede have sagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Wien, den 30 Martii. En Hovedvanskelighed ved Krigens Fortsættelse paa begge Sider er Mangel paa Fourage. Vel have viet virkeligt Skatkammer i Ungarn, men Transporten derfra medtager for lang Tiid. Vort Hof skal være meget tilbøieligt til Fred; men Engeland skal ikke være tilfreds dermed. Vort Haf ynsker saa meget meere Fred, da man efter Breve fra Konstantinopel, ikke ret vel kan troe Porten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
I følge Efterretninger fra Bukowing giøre Russerne store Bevægelser i Ukraine. Der ere og ankomne endeel Tyrkiske Tropper i Moldau og Wallachiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Prag, den 2 April Efterretningerne fra de Tyrkiske Grændser lyde igien meget krigske. Man beraaber sig paa Breve fra Konstantinopel, efter hvilke Rusland og Porten skal saa got som have brudt med hverandre. Man har endog Breve, der sige, at Fientlretnierne allerede skulle være begyndte paa Grændserne en anvldau, og at Russerne havde overrumplet og indtaget Choczim. Dog venter man nærmere Bekræftelse derpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Konstantinopel, den 28 Febr. Det er nu kommet saa vidt, at Krigen, om den ikke allerede er erklæret, snart vil blive det. 40000 Mand. ere paa Marchen til Adrianopel Den nye Beglerbeg i Rumelien kommer og med 3000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Nogle Dage før disse Troppers Afreise saae vi et talrigt Korps fra Asien ligeledes marchere her igiennem til Adrianopel, samt 4 Kompagnier Artillerie med 3 Kanoner. Man bringer og anseelige Transporter af Munition og al Slags Provision i største Hast sammen. For at skiule Hensigten med disse Dispositioner, giver man for, at de sigte kunn til Rebellerne i Bulgarien; men man veed, at Pachaen af Widdin har givet sig, og lovet, at de negtede Afgivter skulle blive betalte, som beløbe sig til 350000 Piaster. Man tvivler ikke længere og Krig med en Naboemagt. Det heder og, at der ere Russiske Tropper i Bevægelse i Podolien, og at 30000 Mand marchere til Choczim og Bender; der skal og være gjorte adskillige Foranstaltninger i nogle Russiske Havne ved det sorte Hav. Betænker man herved tillige, at paa vor Side giøres lige Anstalter i Havnene ved Sinope, Trapezunt, Varna og flere ved samme Hav, og at desuden Fæstningsverker, ne ved Brailow, Jassy, Choczim o. s. v. forbedres og besættes med Tropper, saa kan man næsten med Vished, formode en Krig. Vel synes Porten ikke at ynske Krig, men snarere at befrygte, at den tilsidst vil tabe, Jkkedesmindre maae den dog holde sig i Beredskab, især paa nærværende Tild, da Rusland har acquireret en stor Deel af Polen, og kunde maaskee faae i Sinde at krone sine øvrige Crobringer med at drive Tyrkerne ud af Europa. Det der giver Tyrkerne noget Mod, er deres gode Forstaaelse med Perserne, der siges at ville trænge med Magt ind i det Russiske Georgien. Man taler og omet Forhund med Frankerige og en anden Magt, og bekte skulde drage et Brud med Østerrige efter sig. En anden Omstændighed, som og giør Opsigt, er, at den Venetianske Minister Toscari har udvilket den Tilladelse, at alle Skibe, der føre Venetiansk Flag, maae løbe frit ind i Kanalen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Genun, den 18 Martii. De coaliserte Magters Gesandter have overgivet vor Regiering en meget alvorlig Note, hvori de yttre, ne de ikke kunne bevilge Frantiosernes Fordringer, uden at fornærme deres Neutralitæts System. Denne Erindring var geleidet med den Trusel, at i andet Fald vilde Havnen paa ny blive blogneret. Dette havde og den Virkning, som man ventede, at Frantsosernes igientagne Begieringer og Pengelaan ere af slaaede. Den Franske Armees Forfatning vor Kivieraskal være temmelig kritisk, og hist og her yttret sig Jnsurrektion. Defertionen tager daglig til, og et kommet saa vidt, at man, efter Breve fra Nizza, har maat et afbryde Broen over Vano, at Deserteurerne ikke skulde løbe til Provence.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Mailland, den 16 Martii. Efter de sidste Breve fra det Piemontesiske af 15 dennes er i de der værende Biergegne faldet megen Snee, saa de Østerrigskardiniske Tropper ikke kunde rykke frem til de Stationer, hvorhen de vare beordrede, Frantsoserne ere og derved blevne uødte til at trække sig tilbage fra adskillige vigtige Poster, og opgive deres Forehavende, at trænge ind med en anseelig Magti det Piemontesiske og vor Stat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Strasburg, den 26 Martii. Efterretningen om begge Armeers Tilbagemarch bekræfter sig. Man siger, at Rhin= og Mosel Armeen for den største Deel begiver sig til Meurthedepartementet (forhen Lothringen, hvilket formodentlig vil forandre Hovedqvarteret. En Deel af den herværende Garnison er i Dag afmarcheret for at giøre Plads for andre Batailloner. Pichegru er for omtrent 8 Dage siden reist til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Landau, den 21 Martii. Her har det Rygte udbredet sig, at Generalerne paa begge Sider ere blevne nige om, at begge Armeers Forposter skulle rykke tilbage, saa de kunde være 3 Miile fra hinanden. J Følge deraf skulle de Franske Forposter allerede være rykte tilbage, og de Keiserlige gaaede tilbage paa hiin Side Rhinen. Den 8 og 11 Division af vor Armee skulde allene blive tilbage, for at besætte Linierne ved Qnich og Pladserne ved Landau og Gerømersheim. Disse Bevægelser, der giøres paa en Tiid, da man saae Feldtogets Aabning i Møde, betragter man som et sikkert Beviis paa, at man alvorlig arbeider paa Freden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Haag, den 2 April Frantsoserne ere stærk beskæftigede med at transportere deres heele Reserveartillerie fra Antwerpen til Breda, og i Seeland oprette de meget anseelige Høemagaziner og sætte Fæstningsverkerne i behørig Forsvarstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Blandede Efterretninger. I Ulm, Augsburg o. s. v. er anmeldt, at for nogle Dage siden skal en Vadfæk underveis være stiaalet af en Neapolitansk Koureers Vogn, der var bestemt fra London til Neapel. J samme var en liden Pakke 4 Voxdug, som indeholdt Depecher, der var Koureren, ubekiendte, men skulde været leverte i Kongen af Napel egen Haand. Ligeledes saae deri og en Russisk Peltz til Dronningen af Neapel, og nogle andre Ting som Koureren har vurderet for 500 Gylden. Man har siden paa Landeveien fundet den tomme Vadsæt- og nogle Papirer, hvori de forliiste Ting havde været indpakkede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Kiøbenhavn, den 5 April. Den Franske Gesandt Hr. Grouvelle har ved Apartementet i Gaar førstegang nydt den Ære at blive medtaget til det Kongelige Spillepartie Den ved Admiral Krogs Død ledig blevne Devision er givet Kommandeur Stockfleth, og Kapitain Ahrenfeldt er udnævnet til Kompagniechef.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Fra Norge har man den ubehagelige Efterretning, at der i Trundhiem har været et Opløb i Anledning af et Skibs Afgang, som var ladet med Korn, hvilket Pøbelen urigtig troede at skulle gaae til fremmede Steder, og der skal af Regieringen være sat en Kommission til at undersøge denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Fra det Kongelige Danske Kancellie er under 1ste dennes udkommet en Kongelig Forordning, der foreskriver de forsigtigheds Regler, der bør lagtages ved Gifters Salg i Apothekerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
J forrige Uge er Oberstleutenant von Pelt ved det Sellandske Regiment død her, der siges, at TitulairOberstleutenant von Becker ved Fodgarden skal igienkomme i hans Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Fra den 1 til 4 i denne Maaned ere 96 Skibe gaaede igiennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
J afvigte Aar ere 99 Danske Skibe gaaede til Genua Rygtet gaaer, efter Breve fra Khavn. af 12 dennes, at en Koureer skal have bragt den Efterretning, at Rusland har erklæret Sverrig Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Hveden skal i Frankerige, Engelland og Holland være faldet til 5 1/2 Rdl. hvilket giver temmelig stærk Formodning om en nær forestaaende Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Fridericia, den 15 April passerede Skippere. Dato Skippernes Navne hvorfra hvorhen. S. Rasmussen. Samsøe, Flensborg, Weile Sønderborg. N. Nissen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Flensborg Bogense. L. Nielsen Norge. Trøe P. A. Groth . Død Thomas Nielsen Bager 55 Aar. Auecdote. Et godt Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
En Prokurator, der havde skaffet sin Søn en Justitsbetiening, gav ham det Raad, at han altid skulde see paa sin Fordeel, og lade sig vel betale, naar nogen behøvede hans Hielp. Sønnen, som studsede over dette Raad, sagde, Hvad, Min Fader vil dog vel ikke, at jeg skal sælge Retten Jo, svarede den Gamle, en saa rar Ting bør man dog ikke give bort for intet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
Avertissements. Hedsager Sogns Konge og Kirke=Korn og Qvægtiender, at ialt Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb., beliggende i Ringkiøbing Amt, Ginding Herred, med alle dertil hørende Herligheder og Rettigheder, ligesom Lars Dalgaard samme har eiet, vorder efter ergangne Domme og Udlæg, opbuden til første Auction, Mandagen den 25de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, anden Auction samme Dags Eftermiddag Kl. 2, og endelig 3die Auction Mandagen den 9de Maji næstefter Kl. 10 Formiddag, da bemeldte Tiender absolut bliver bortsolgt, og hvis disse ikke kan fylbestgiøre Domhaveren, opraabes og bortsælges samme Dag Lars Dalgaards iboende ved Kirken beliggende nye Huus, der for en honet Familie er indrettet, tilligemed hans Jnd og Udboe. Auctionerne holdes bestemte Tider udi Lars Da gaards Bopæl i Huset ved bemeldte Hodsager Kirke paa billige Conditioner, hvoriblandt denne: at Tienderne og Huset som bestaaer af 16 Fag, efter approberet Hammerslag kan tiltrædes strax. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-15
J vaarige Asparge Planter kan haves for 2 Mk. Hun To brede, hos Viborg Nr. 502 i Fridericia, indtil Enden af April, saalænge nogle haves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Paris, den 31 Martii. For den, der endnu vente paa Fredsunderhandlinger, uagtet alle Aspekter til et nyt Feldtog, er det nu det vigtigste, at vor Gesandtskabssekretair Bacher. der, som bekiendt, besørgede Printsessens og Krigs fangernes Udvexling, er kommet hiem fra Basel. Siden hans Ankomst tiltage Fredsrygterne alt meere Man paastaaer, at Fredsunderhandlingerne paa ny fortsættes meget ivrig, og at man daglig kan vente det lykkeligste Resultat. Man vil endog forsikre, at Præliminairerne allerede den 28 dennes ere undertegnede, men at der er ankommet en ny diplomatisk Agent fra Basel med Fuldmagt fra den Engelske Regiering, som har lagt Underhandlingernes Fremgang nog te Hindringer i Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Man har nu fuldstændigere Efterretninger og Charettes Paagribelse og Død. Længe havde man gjort Jagt efter ham, uden at kunne faae ham fat; endelig blev han opdaget. Han søgte at undløbe, men da han var til Fods, blev han snart trær, saa man greb ham. Da han ikke meere kunde gaae, blev han af 2 Grenaderer baaret til Hovedqvarteret, og inden 2 Timer var han forhørt, dømt og skudt. Efter hans Henrettelse haaber man nu snart at see Ende paa denne skrækkelige Borgerkrig, der har kostet saameget Blod paa begge Sider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
J følge Efterretninger fra Nantes vil man have seet adskillige Engelske Skibe i Bayen ved Quiberon og ved Belle Jsle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Det Spanske Hof foreener sig alt nøiere og nøiere med det Franske Kabinet, og trækker sig øiensynlig fra Britterne. Den Spanske Gesandt i Paris, Marquis deel Campo, forstaaer meget vel at føre en Kongelig Gesandts Sprog til en Republik, saaledes som det bør være, naar begge Magter skal give hverandre ei allerne mundtlige Forsikkringer, men virkelige Beviser paa Venskab. Saaledes udgiøre da Porten, Spanien, Danmark, Sverrig, Amerika, Bataverne og Helvetien, tilligemed en temmelig Deel af de Tydske Stænder, en ikke ubetydelig Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Endnu et Par Træk til Charettes Karakteristik og Levnetshistorie. Han var 30 Aar gammel, middelmaadig høi og smal af Taille, havde en stolt Mine og et stivt Øiekast. Hans Hovedlidenskab var Ærgierrighed, derfor afsondrede han sig fra Delbee og Beauchamp, fordi de havde større Talent end han, og derved gik baade de og han til Grunde. Han var engang Skibs lieutenant. J Begyndelsen af Krigen var han vild- og grum; at sende en Fange til Charette var det samme, som at sende ham til Døden. J det følgende Feldtog var han lemfældigere, men nu tilsidst tyranniserede han igien; han dræbte Ven og Fiende paa den mindste Mistanke. Under de største Farer var han modig, Sielden kom han i Seng, og hans korte Søvn var urolig. Han var ikke skikket til store Planer, men en ypperlig Partiegænger. Med 4 eller 500 Vovehalse holdt han et Vinterfeldtog imod 30000 Mand; derpaa samlede han sig af Resten af den gamle VendeeArmee et Korps paa omtrent 15 til 20000 Mand. Dette er endnu den eneste sidste Vendee. Anførerne ere uden Talent og ubetydelige. Den 22 Martii blev endnu en anden Charrette skudt, der var en Emigrert og havde havt Deel i Ulykken paa Quiberon. Man siger, at begge Partiers Armeer ved Rhinen, ere blevne enige om at trække sig længere bort fra hverandre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Man modsiger den Efterretning, at den Engelske Eskadre ved Belleisle har Transportskibe hos sig. Krigsskibene nærmede sig den 14 og 15 meget nær til Kysten ved Quiberon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Fra Toulon skal en lille Eskadre løbe ud til en endnu ubekiendt Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Danzig, den 25 Martii. Ved Undersøgelsen af den herværende Forraad af Hvede beløb samme sig til 9360 Læster. Ved samt me Leilighed er ogsaa det i Behold værende af Rug og Erter undersøgt og befundet af det første 2000, og af det andet 665 Læster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Haag, den 5 April. J Sessionen i Gaar blev en Missive oplæst fra den herværende Svenske Charge d'Affaires, hvori han melder, at Kongen, hans Herre, erkiender den Bataviske Republiks forandrede Regieringsform.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Livorno, den 21 Martii. Den Engelske Kutter, Rosen, er kommet hertil fra Bastia, og har medbragt den Efterretning, at en Fransk Kaper har taget et Engelsk Koffardieskib ganske nær ved Kysterne af Tunis. Den Engelske Konsul fordrede det tilbage som en uretmæssig Prise, men kunde ikke faae noget gunstigt Svar. Da AdmiralWaldegrave, der med sin Division befinder sig i samme Farvande, fik Efterretning herom, seilede han med 2 Krigskibe til Bayen ved Guletta, og tog en Fransk Korvette, en Fregat og Brigantine bort, som laae der for Anker. Han fratog desuden en Fransk Kaper et Koffardieskib, som den havde opbragt, og forærede Deien det. Den Engelske Admiral Jervis, som krydser paa Høiden af Toulon, detacherede 3 af sine Skibe, hvilke vovede at nærme sig Toulons Rhed, for at beskadige den for Anker liggende fiendtlige Flaade. Men Batterierne fra de Franske Forter fyrede saa heftig paa de Engelske Skibe, at de meget beskadigede maatte trække sig tilbage. De ere gaaede til Aacciofor der at repareres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Genun, den 19 Martii. Den Engelske Minister, Hr. Drakke, er reist herfra tilbage til Maylland, efterat han lykkelig havde udført sit Ærende, nemlig at overtale vor Regiering til at afslaae Frantsoserne det forlangte Laan, Jtalien, den 22 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Ved det nu værende kolde og raae Veirligt ere over 300 Frantsoser omkomne i Biergene af Kulde. To Transporter med Provision, der vare bestemte til Ormen, kunde ikke komme derhen, da næsten alle Lastdyrene frøs ihiel. Denne Omstændighed forøgede endnu de her i Egnen kantonerende Troppers Manger, og skal tillige have givet Anledning til stor Misfornøielse og Desertion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Frankfurt, den 5 April. J en Skrivelse fra Basel af 26 i f. M. heder det iblandt andet, at Udsigterne til Fred blive Dag fra Dag stærkere, og at, hvis den ikke allerede er fuldkommen, sluttet, saa er man dog nok enig om Hovedposterne, og vil altsaa nok og blive det om det øvrige. Men saameget er vist, at Freden ikke trakteres af Barthelemy og Degelman. Man troer snarere, at der er en Agent fra Fransk Side i Wien, som staaer i Negoci ation med den Østerrigske Minister Baron Thugut og den Engelske Minister sammesteds, og at der ligeledes hemmelig opholde sig en Engelsk og en Østerrigsk Agent i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Breve fra Lausanne melde, at Frue von Stael der udgiver sig for en ivrig Demokratinde, og holder stærk med Emigranternes aristokratiske royalistiske Partie men lever dog i god Forstaaelse med det saa kaldte constitutionelle, især med Theodor Lammeth og Adrian, Duport, der har uformodentlig igien ladet sig see i Schweitz. Necker lever meget stille i Copet, men er overmaade melankolsk, og skal ofte holde Monologer hele Timer igiennem med hans afdøde Kone. Om politiske Tildragelser bekymrer han sig saa lidet, at han ikke engang vil læse nogen Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-19
Mannheim, 2 April.