Københavns Adresseavis, 1772-10-24
Selskabets Priismaterier og Premier. Tharetiske Materier. 1 Efter Kongelig Bevilling til Finants=Kollegium udsættes paa sammes Anmodning følgende Selskabet overdragne 2de Premier. For de to beste Afhandlinger om en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jord lods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For den beste Afhandling 100 Rdlr. For den nest beste 500 Rdlr. Afhandlingerne maa være passende paa Dannemarks Jo ders physikalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede at de kunde tiene Bonde=Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele OmgangsMaade med Jorden fra først til sidst nøyagtigst anføres, samt geleydes ved Beregninger over Udgift og Jndtægt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden 1 Dec. dette Aar. 2. Hvilke ere de naturlige Produkter, baade af Plan, ter og Dyr=Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provintser, især bør beflitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge især opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tve timod, efter den Nytte, der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske vestindiske og udenlandske, et hvert Lands forskiellige Kirma, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske Provintser, For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel, giver Selskabet dets mindre Guld=Medalje eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1 December J Besvaringen maatte man ey allene see paa de Pro dukte, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørlige, eller noksom, ere blevne dy kede og iagttagne. Selskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa saa vidtløstigt et Spørsmaal, især i Henseende til Norge, hvis Klima, Grund og naturlige Beskaffenhed ey at tale om mere, ere meget ulige og forskiellige. Det modtager, derfor med Fornøyelse mindre Afhandlinger over Stifter eller Provintser, ja mindre Strekninger af Land, og belønner dem med Sølv Medalje i Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhan ling over det mindre kan være bedre og vigtigere end en anden over det større. 3. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift her i Riget, saavel som i Norge, har paa mange Steder sin Grund i Land Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til dere Jord=Behandling ønskelige Forbedring. J Følge heraf udsætter Sa skabet følgende Premier. For de beste, ordentligste, tydeligste, og efter LandAlmens Begreb beqvemmest indrettede AgerdyrtningsKarekismuser baade for Dannemark og Norge. Saadanne Katekismuser maatte forfattes i Spørs maal og Giensvar, og være saaledes skrevne, at man med Vished kan haabe, at deres Jndhold blev underrettende for Bondestanden i begge Rigerne. De maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte afhandle. J Henseende til Eng maatte saavel naturlig, som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engenes beqvemmeste Dyrk nings Maade, de beste Planter man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst= og Høebiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulde udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskiellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings Maade, det vigtigste om Giødnings Tilveyebringelse og om Giødskningen selv, om Pløyning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Indhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Labe. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning maatte ey heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renselse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Tørveskier maatte og meddeles fornøden Anviisning, men den Materie og Qvæg=Avlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme.