JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Muur= og Bygmester Jens Svane Qvist her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Samling i Boet bliver afholdt Onsdagen den 29de denne Maaned, Klokken 11 Formiddag. Skanderborg, den 17de Juli 1835. Blichfeldt. Johannes Gottschalch Claudi, Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets=Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gjerlev=Onsild Herreder, Gjørvitterligt: at efter Begjæring af Procurator Brask i Mariager, som Sagfører for Rasmus Smidt, Borger og Politibetjent ibdm., og Kraft af en denne under 29de Mai d. A., allernaadigst forundt Bevilling, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af afdøde Borger og Tømmermand Jens Christensen Syndergaard i bemeldte Mariager den 22de Juni 1808 udstædt og den 22de November 1809 tinglæst Obligation til Christen Pedersen i Forup for 200 Rdl. d. C., hvorfor er givet første Prioritets Panteret i det Citanten nu tilhørende Sted paa Torvet i Mariager, beliggende mellem de Provstinde Meldahl og Orgelbygger Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Perstrup paa den Tid Obligationen udstædtes tilhørende Eiendomme, til at møde inden Gjerlev=Onsild Herreders Ret, som holdes paa Mariager Raadstue, den første Mandag i November Maaned 1836, om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation ved Dom aldeles mortificeret. Ved Forordn. af 3die Juni 1796 hævedes Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariager, den 9de Juli 1835. Claudi. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl Jens Jacobsen af Gjessing indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at godtgjøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samling i Boet vil blive afholdt herpaa Contoiret Onsdagen den 14de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Sognepræst til Hornslet Menighed og Rosenholms Capel, Provst Niels Ravn Bybergs og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 20de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byetingsret, og som vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Dreiermester Nicolai Lind, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 11te Juli 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
J Stedet No. 141 paa Middelgade er en rummelig Stue at faae tilleie for et Par eenlige Folk til Michaeli Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
den 8 August. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Blandinger. Den Contusion som Kongen af Frankrig har faaet paa sin høire Arm formenes at være skeet af en mat Kugle fra et af de sprungne Geværløb. Hanhar ogsaa faaet en Skramme i Panden, af 15 Liniers Længde. En anden mat Kugle havde truffet Hertugen af Orleans i hans venstre Laar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Franskmændenes sidste Tab i Algier skal være langt større end de officielle Beretninger meddele, og Efterretningen derom have gjort et dybt Jndtryk i Paris. Blandt de Faldne nævnes Oberst Ondinot, Søn af Marskallen, og 14 andre Officerer. Araberne havde gjort over tusinde Franskmænd til Fanger, og strax hugget Hovederne af dem Allesammen. Cholera udbreder sig bestandigt mere i det sydlige Frankrig. Den er nu ogsaa udbrudt i Cette. J Toulon er allerede død et tusind Mennesker deraf, blandt hvilke Biskoppen af Frejus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J den franske Stad Aix udbrød Choleraen først i Kassernerne. Obersten, Oberstlieutenanten og Over chirurgen visiterede netop den nederste Etage, da man meldte dem, at en Soldat ovenpaa var angrebet af Cholera. De gik derop, og fandt den Syge at være fra sig selv. Jdet de nærmede sig Sengen, bleve de selv angrebne af Krampe. J mindre end 10 Minuter traf en lignende Skjebne 21 Soldater, der vare i samme Værelse. Midt under dette frygtelige Optrin hørtes En at raabe: "Luk Vinduerne!" Uden at undersøge, hvo der havde givet dette Raad, havde nogle af de Tilstedeværende lukket de aabne Vinduer, og Swittenhørte strax op. Oberstlieutenanten og fjorten af Soldaterne døde, Obersten og Chirurgen laae syge endnu. Dagen efter blev der givet Ordre til at rømme Kassernen. En officiel medicinsk Beretning vil med det første udkomme ang. dette mærkværdige Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J Staden Auch, ligeledes i Frankrig, stod nylig to Hu sei lys Lue. Fra det ene lød Jammerskriget: "Hjelp! Hjelp." Men især hørtes een Stemme, det var en Moders: "Frelser mit Barn," Stadens Erkebiskop hialp selv med at slukke saalænge han kunde, og med at opmuntre Folkemængden. "Fem og tyve Louisd'orer, raabte han, 25 Louisd'orer til Den som redder denne Kone og hendes Barn!" Adskillige Personer nærmede sig Brandstedet, men traadte snart igjen tilbage. "Halvtredsindstyve Louisd'orer - raabte Biskoppen paany til Den der redder Barnet og dets Moder af Luerne" Men Jngen torde vove det. Da saae man den fromme Hyrde dyppe et Klædebon i et Kar med Vand, omvikle sig dermed, og selv at gaae opad en Stige som stod ved Muren. Hele Mængden grebes af Menneskekjærlighed, faldt paa Knæe, og heftede sine Blikke, op paa den modige Præst; den saae at det lykkedes ham, at naae et Vindue, som Luerne sloge ud af. Strax efter viste sig en Gruppe i det brændende Vindue; det var Ærkebispen, Konen og det lille Barn - Redningen var lykkelig fuldbragt. Og Bispen kastede det halvforbrændte Klædebon af sig, knælte ned og takkede Gud for hans mægtige Bistand. Derpaa reiste han sig op og sagde til den ved Branden ødelagte Moder: "Madame! Jeg havde lovet 50 Louisd'orer til Den som vilde reddet Dem; jeg vandt dem selv, der har De dem."Et ungt Fruentimmer i Cambray, som snart skulde giftes, var nylig en Søndag i Kirke, da Præsten havde valgt Ægteskabets Lykke til sin Tert. Dette var for meget for den stakkels Pige, som allerede uden denne Bekræftelse befandt sig i Lykkens syvende Himmel, og der overfaldt hende en uimodstaaelig Lyst til at holde Bryllup strax paa Stedet. Uagtet Brudgommen ikke var tilstede, styrtede hun pludseligt hen til Altret, greb fat i den messelæsende Præst, og forlangte at han strax skulde vi hende. Kun med Møie rev Præsten sig løs fra den Giftelystne, og lod hende bringe hjem. Da man bragte Brudgommen til hende kjendte hun ham ikke meere. Dagen efter var hun død J Paris tildrog der sig forleden Dag følgende skrækkelige Begivenhed: En Kone gik med sin Broder paa Gaden, da pludselig en stor Hund foer løs paa dem, og jog dem Begge paa Flugten; men Konen, ikke hurtig nok, bliver indhentet af Hunden, kastet omkuld, bidt i Struben og dræbt paa Stedet. En anden Person vil redde hende, kaster sig over det rasende Dyr og begynder en frygtelig Kamp med det, da den ulykkelige Kones Broder iler til hans Hielp og hugger lø paa Hunden med en mægtig Knippel, men er sa uheldig at træffe Manden i Hovedet, saa ogsaa har blev liggende død paa Stedet. Man sagde, at Broderen har mistet sin Forstand derover, og er bleven bragt i Daarekisten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J Landsbyen Janze i Frankrig gav nylig en ung Pige, der havde tvende Beilere, den Ene sin Haand Brylluppet skulde holdes, men Elskeren som havde faaet Afslag, snigmyrdede sin Medbeiler, og skjændte, ved Hielp af et Tjenesttyende, den Ulykkelige, han forhen havde elsket. Sagen er nu i Rettens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Følgende Begivenhed har i denne Sommer tildraget sig i Paris: En gift Kone, Madame Priolland, elskede og gjenelskedes af en ung Chirurg ved Navn Baucal. Da de ikke kunde faae hverandre, besluttede de at dee tilsammen. Først havde han aareladt hende derpaa havde de Begge taget Gift, og da det blev den for langvarigt, havde han atter aareladt hende, og derpaa, da hun var død, stukket sig selv en Kniv Brystet. Man fandt dem liggende i hverandres Favn Men Elskeren var ikke gandske død, han bragtes paa Hospitalet, hvor han kom til Live igjen. Nu blev de anlagt Sag imod ham; Generaladvocaten paa stod ham dømt som Morder. Dennes Advocat forlangte ham frikjendt paa Grund af, at Madame Priolland havde med fri Villie givet Baucal Lov til at dræbe sig. De Eedsvorne afgave derpaa, til almindelig Forundring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
den mærkelige Kjendelse: at han for videre Tiltale bør fri at være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J de franske Departementer Saone, Loire, Jura og Doubs er man i afvigte Maaned paa flere Steder bleven frygtelig hjemsøgt af Uveir. I Districtet Chalons allene ere over 20 Landsbyer i 3 Dage hærjede af Hagelbygger, saa at Skaden anslaaes til 1 Mill. Fr. J Departementet Doubs vog flere af Jisstumperne, en halv Time efter at de vare nedfaldne, endnu et Pund. J Cote d'Or vare Haglene saa svære, at de sloge Tagstenene itu, og ihielsloge baade Gaase og Svine=Flokke, ja endog enkelte Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Aarsagen til den Ulykke, som hændtes Dampskie, bet "Grev Grey ved Greenock, hidrørte fra, at man havde fyret altfor umaadeligt under Kiedelen, fordi Skibet skulde foretage en Væddefart med et andet Dampskib ved Navn "Clarence." Man fandt efter Explosionen 9 Liig, og mange Mennesker bleve bragte døende bort. Et andet Tilfælde af lignende Art tildrog sig nylig i en Grube i Cornmallis, hvor en Dampkjedel sprang og dræbte 13 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Man har i Sommer havt en saadan Kulde i Engelland, at der den 24de Juli var død en Mængde Faar paa Marken ved Worchester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
En forunderlig Musikelsker i Paris har udtænkt en Plan, der snarest skal bringes til Udførelse: en bevægelig Concert nemlig, et vandrende Orchester, som skal indtage hele Boulevardens Udstrækning, Musikanterne skulle opstilles paa tvende uhyre Vogne i Form af Rotunder eller Kiosk, efter Akustikens Regler, og hver Aften gjøre tyve til tredive Musikstationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J Belgien have endeel Godseiere og Bønder sat sig imod Jernbane-Anlægget over deres Eiendomme, men nu har Regjeringen sendt 400 Arbeidsfolk afsted med Ordre til at hugge omkuld og rive ned hvor det behøves for at fremme Arbeidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Den 10de Julii blev i Nærheden af Danzig skudt en Vildgaas med en Messingring af en Tommes Bredde om Halsen, hvorpaa var indgravet følgende hollandske Jndskrift: "Juiste Baak by Lutpiien in Gelder-Land. 1800. Alt vidnede om, at Ringen virkelig havde ligget om Dyrets Hals i 35 Aar, især var det mærkeligt at see, hvorledes Nakke kjærene, der i Førstningen vare blevne afgnavede af Ringen, vare erstattede af nye, stærkere og meere bøiede Fjær. Den medlidende Natur havde saaledes synligen lettet Dyret at bære de Lænker, den menneskelige Videbegjærlighed havde smeddet det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Sidstleden 1ste April d. A. blev en Ritmester W. i Pesth sendt af en god Ven hen i en Boutique, forat see en sjelden Ting, som der skulde være opstillet til Skue. Da han kom derhen, erindrede han sig, at det var den første April, og, for ikke at have gaaet aldeles forgiæves, kjøbte han sig en Lotteriseddel, som ogsaa der kunde faaes. Hvad skeer imidlertid, Lotteriet trækkes, og - Ritmesteren vinder en betydelig Sum paa sin Seddel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Siden Sachsen Weimars Jndslutning i den preussiske Toldlinie have næsten alle Landets Brændeviinsbrændere maattet opgive deres Næring, til stor Skade for Landbruget, fordi de ikke kunde udholde at kappes med dem i Nordhausen. (Saaledes føle de Smaae ved saa mangen Leilighed: "at det er ikke godt at spise Kirsebær med de Store!")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
4 J Berlin begynder den homoopathiske Lægemethode at nedstige fra sin første Høide, og at vige for Magnet= og Vand=Kuren, for hvilke sammesteds er oprettet særskilte Lægeanstalter, der nu finde lige saa en thustastiske Tilhængere, som Homsopathien før, og tildeels endnu. Tvivlsomt bliver det imidlertid stedse om denne Hovedstads talrige Modepatienter, hvis Læge og Formue ikke raade dem at tilfredsstille den samme steds ualmindelig stærkt grasserende Badereise=Syge, ville ved en saadan Magnet= og Vand=Kuur finde Erstatning for Savnet af et Topplitzerbad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J Berlin er, efter Archiater v. Schønbergs Forsikkring, forefaldet det høist mærkelige Tilfælde, at 25 Bendelorme ere i 8 Timer afgaaede fra eet Jndivid. Lægen Dr. Kubyss har gjemt de 25 synlige Hovedender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Ved et Table d'höte i Bremen satte sig, en Dag i forrige Maaned, en fremmed Herre. Medens nu Gjæsterne, henved 60 i Tallet, lode Suppen smage sig vel, forsvandt pludseligt Sølvspiseskeerne af Hænderne paa dem. En panisk Skræk greb Alle, studsende stirrede den Ene paa den Anden, da det netop begyndte Maaltid blev afbrudt paa en saa ubehagelig Maade. Man hidkaldte Opvarterne; disse gjorde ligesaa store Øine som Gjæsterne. Efter nogle Minuters Forløb tog den Fremmede Ordet: "Forsvundne kunne saamange Skeer ikke være. De maa findes heri Stuen. Er Bosko ikke her i Byen for Tiden "Nei, var Svaret: Han er her ikke; men - tilføiede Opvarteren: De, Hr. Professor Døbler, er herFor Dem er det vist en let Sag, at bringe det Bortkomne tilveie." Selskabet kom nu i ny Forundring over, at vide den over hele Europa berømte Mand saa nær. "Nu, da det nu engang er bekjendt, at jeg er her, vedblev Døbler, og man ønsker min Assistence, saa skulle Skeerne ogsaa komme tilveie." Her mumlede han nogle uforstaaelige Ord. "Heida, Opvarter, bring hastigt en tom Terrin, og sæt den midt paa Bordet. Udhed Dem af enhver af de tilsteværende Herrer hans Sølvgaffel; læg Gaflerne Stykke for Stykke i Terrinen, sæt Laaget paa, kom 60 Draaber af denne Spiritus" her rakte han Opvarteren en lille Flacon – "i Fadet under Terrinen, antænd den, og naar den er udbrændt, kan De tage Laaget af Terrinen." – Som sagt, saa gjort De 60 Gafler og Skeer laae, saa blanke, som om de ny vare komne fra Guldsmedens Boutik, i Terrinen. Et Vivat for den Uopnaaelige endte Scenen. - Man fortæller, at Opvorteren, samme Dags Aften, kom hundrede Sølvgaler i Terrinen, og gjentog den forhen beskrevne Procedure, uden at det dog var ham muligt, at udbringe; Mere deraf end de hundrede Gafler. Rimeligviis var det Spiritussen som fattedes ham, For ikke længe siden var det i de Hamborger Aviser omtalt, at en Skibskapitain, som i Pindse-Helligdagene. gjorde Lysttoure imellem Hamborg og Blankenese, havde ansat beskienkede Folk ved Maskineriet, og neppe nok ved Passagerernes Forestillinger villet lade sig bevæge til at fjerne dem derfra. Af den skeete Undersøgelse er det nu godtgjort: at der omtrent havde været 500 Mennesker ombord, at Maskinmesteren var saa beruset, at han var falden ned i Maskineriet, hvor han fik Foden knust, men vilde været omkommen, naar Værket ikke strax var bleven standset; at de ved Dampkjedelen ansatte Personer havde været i høieste Grad beskienkede, og Kiedelen flere Gange været overhedet; at Farten var bleven tilbagelagt i 2 1/2 Time, at mange Damer vare faldne i Almagt, og andre neppe været at holde tilbage fra at styrte sig i Vandet; samt at Sagkyndige, ved at undersøge Maskineriet, have erklæret, at skjødesløs Omgang med samme havde fundet Sted. Derfor er nu Maskinmesteren dømt til 8 Dages Fængsel og til, i Forening med Capitainen at betale Sagens Omkostninger; men Capitainen selv skal betale en Mulct af - 50 Rigsdaler, hvilket omtrent udgjør 4 1/2 lybsk Skilling for hvert Menneskeliv, han saa skammeligen satte i Vove. J Sandhed, en ikke høi Taxering!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Hamborgernes Yndlingsskuespiller, Jacobi, er død i sin bedste Manddomsalder, af en Sygdom, som Lægerne havde erklæret uhelbredelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
J Husumer Avis fortælles: "En gammel Matros, der i 36 Aar havde tjent paa den engelske Flaade, vendte omsider tilbage til sin Fædrenere, hvor han sagde til sin Søsterdatter: "Vil Du føde mig til mit Livs Ende, skal Du efter min Død finde det, hvorfor Du kan kjøbe den største Bondegaard." Søster datteren, Enke og Moder til en talrig Børneflok, pleiede ham paa det bedste, og da han aldrig gav hende Penge, men dog engang imellem lod en Souverain d'or vexle, troede hun, at han spillede i Lotteriet. Efter halvandet Aars Forløb døde han og blev anstændig begravet. En lille bruun Kasse, der altid havde staaet tillaaset under hans Seng, blev nu trukken frem og undersøgt; men da den ikke indeholdt Andet: end stemplede Papirer i et fremmed Sprog, troede Enken, at det maatte være alle de gamle Lotterisedler, for hvilke hendes Onkel havde bortspillet sine Penge og saaledes narret hende for Arven. Arrig i Hu slængte hun det hele Kram hen i en Krog. Da de formeentlige Lotterisedler vare forsynede med smukke Stempler, fandt Børnene Fornøielse i at klippe disse ud og lægge nogle af dem i deres Skolebøger. Skolemesteren kjendte dem heller ikke; men en Jøde, som tilfældigviis kom ind til Enken og saae et saadant udskaaret Stempel, erkjendte strax, at det havde hørt, til en engelsk 2 Pund Note. Paa hans Spørgsmaal, om hun ikke havde nogle af disse "Lotterisedler endnu hele tilbage, svarte hun: "Ne, de Kinner hebbt. den ganzen Kasten vull verschnitten; hebbtabers noch woll en Paar in de Fiebel liggen." (Nei, Børnene have klippet Kassens hele Jndhold itu; men de have maaskee endnu et Par liggende i deres Abc.) Jøden fandt virkelig der udklippede Stempler af engelske Banknoter paa 50 og 100 Pd. Sterl.; men Noterne selv vare tilintetgjorte. Saavidt gik Uvidenheden endnu i Aaret 1834; thi det var ifjor at Jøden gjorde denne Opdagelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Ved Stavanger i Norge indtraf i f. M. den sørgelige Begivenhed, udenfor det saakaldte Aaboland, hvor en temmelig stor og strid Elv ved sit Udløb i Fjorden stryger lige forbi Landet, at en Baad, der var altfor svært ladet med 23 Mennesker af et Liigfølge, tilligemed Liget, skjar fuld af Vand, saa der druknede 11 Personer, hvoriblandt tre Par Ægtefolk og tre Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Væddekjørselen og Vædderidtet ved Viborg udførtes i følgende Tid. Kjørselen med 2 Heste - i dansk Miil: Bager Ravnkilde, 23 Min. 39 Sec. Propr. Segelcke . . 24 – 22 – Gjæstgiver Lund. 24 – 59 – Kobbersmed Heiberg, 25 – 1 Forvalter Kjerulff, 25 – 3) – Guldsmed Smith, 25 – 42 – Propr. Gedde. . . . 26 – 9 – Kjøbmand Buchwald, 26 – 44 –(Foruden 1ste Præmie, 300 Rbd. r. S., fik Bager Ravnkilde desuden en Belønning af 200 Rbd., fordi begge hans Heste vare Hopper, og de havde tilbagelagt Veien i mindre end 25 Minuter.) Kjørselen med Eenspænder: Guldsmed Smith, 25 Min. 8 Sec. Forstplanteur Nerenst. 25 – 49 –(Den Første blev udelukket fra Præmien fordi han ved at kjøre paa den Anden havde tvunget denne til at forlade Banen. Præmien, 200 Rbd., blev derfor tilkjendt Hr. Nerenst.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Vædderidtet - danske Miil: Hr. v. Gersdorffs Godhanna, 29 Min. 20 Sec. Hr. Nathansens Lady Blakwood. 29 – 20 1/2 – Gaardmand J. N. Tangs Hoppe, 29 – 21 –(Første Præmie var 400, og anden 200 Rbd. r. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Pudseerlig Trykfeil. Dr. Jens Kragh Høst anfører i Roeskilde Avis følgende Trykfeil i en Sang til Kongens Fødselsdag: "Vor Konge han er saa god og huld, Og derfor er vi saa snydefulde, (istedetfor: frydefuld.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Forlangt Jndrykkelse. Du sjels der han, och han der hvad Dig tillhör, men en Ting vet jag, Frithiof, som aldrig dør, och det er Domen ofver død Man Tegner. Skjøndt den sande Fortjeneste intet andet Eftermæle behøver, end det, den stifter sig selv i en taknemmelig Efterverdens Erindring, har det dog, fra Arilds Tid, været Skik, ogsaa ved udvortes Mindemærker at hædre fortjente Afdøde. Fra alle Tider, hos alle Nationer, finde vi slige Sørgemonumenter, ligefra Kunstens første raae Forsøg til de meest fuldendte Mesterværker. Den Bortgangne behøver ikke Efterverdenens Hylding; men det er en Trang for de Efterlevende, at bringe ham den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Hvor de tvende første lutherske Biskopper i Aarhuus hvile, det veed Man endnu, efter to til tre hundrede Aars Forløb, at betegne. Lader Du Dig, kjære Læser, føre om i den ærværdige Domkirke, vil Din Veiviser sige Dig, at Biskopperne Lanng og Bartholin ligge begravne i Nærheden af Choret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Hvor de tvende sidste Biskopper i Aarhuus, de uforglemmelige, i Livet høitagtede, i Døden velsignede Mænd, Birch og Mønster, efter et daadrigt Liv, helliget Kirken og Menneskeheden, sove den lange Søvn, det veed Man vel endnu tilnøds at sige; men om faa Aar vil Jngen kunne betegne Stedet mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Jndsenderen besøgte, for ikke længe siden, Assistentskirkegaarden ved Aarhuus. Mange smukke Monumenter saae han, hvor han ingen søgte; men hvor han helst vilde søgt dem, fandt han ingen. Efter lang Leden fandt han Biskop Mønsteres Hvilested, en slet og ret Grav ved Muren ud til Landeveien, kun smykket med et Rosentræe; ved Siden af den Biskop Birches, ligeledes en simpel Jordhøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Hvad har afholdt Aarhuus Stifts Geistlighed fra, at sætte disse Kirkens fortjente Overhyrder et passende Mindesmærke, – Ordet gik engang, at Præsterne i Stiftet havde yttret sig villige til, at give deres Bidrag hertil, hvis Nogen vilde paatage sig Uleiligheden. Har Jngen villet dette, Og hvorfor da? J Sjælland har Man anderledes vidst at hædre Biskopperne Balle og Münter, med hvem de ovenfornævnte Biskopper havde Saameget tilfælles. Jndsenderen tør haabe, at hans Ord ikke ville blive en Røst i Ørken. En Slægt hædrer aldrig sig selv høiere, end naar den hædrer sine forudgangne Heroer. Og det Navn have vel Birch og Mønster, i meer end een Henseende, ærligt fortjent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
Bekjendtgjørelser. De ærede Herrer som beviste min afdøde sal. Brodersøn, M. Sørensen, den Ære at ledsage hans afsjælede Levninger afvigte 7de August til sit Hvilested, bevidnes herved paa egne og Familiens Vegne min ærbødigste og oprigtigste Tak. Aarhuus, den 8de August 1835. J. Sørensen. Overeensstemmende med Fr. af 2den Juni 1830 bekjendtgjøres herved, at Restancellisten over Bygnings afgivten heraf Staden for Halvaaret til 1ste April d. A. er mig tilstillet, forsynet med Approbation, og at Jnddrivelsen derefter vil paabegyndes den 20de dennes, hvis Restancerne ikke forinden hertil indbetales. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 8de August 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-08
At Restancellisterne over: a) Bankrenter af Bygninger og Jorder for Halvaaret, til 1ste April d. A.b) Brandpenge for Halvaaret til 1ste October 1835, ere forsynede med Approbation og mig tilstillede, bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Fr. 2den Juni 1830 med Tilkjendegivende: at hvis Restancerne ikke inden 20de dennes indbetales til Raadmanden Hr. Cancellieraad Engelsted, vil Jnddrivelsen deraf Dagen efter vorde paabegyndt. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 8de August 1835. Fleischer.