Berlingske Tidende, 1802-05-31
Skrivelse fra London den 18de Maji. Det udspredte Rygte, at der var skedt Forbud mod franske Producters og Manufacturvares Jndførsel til Engelland, som endog blev fortalt med det Tillæg, at der allerede desangaaende var udstedt en Geheimeraadsordre, bliver nu beEn ten 2de rødrene Berling. stemt modsagt. Tvertimod melder man nu den Efterretning fra Frankerig, at de til Garonne ankomne engelske Kulskibe, have faaet Tilladelse at losse deres Ladninger, og at man ventede det samme i de øvrige franske Havne. Vor Magistrats Lykønskningsadresse i Anledning af Freden blev den 13de høitidelig overrakt Kongen i St. James Palais af Lordmajoren, Sherifferne og Aldermen, som kom til Haandkys Kongen slog Sheriffen Pawlins, som overleverte den, til Ridder, og ottrede i sit Svar sin særdeles Tilfredshed med de overordentlige Anstrængelser, som hans Undersaatter af alle Stænder havde viist. Fra mange andre Handelstæder ere ligeledes sendte Adresser til Kongen for Freden. Debatten over Freden, som blev afbrudt den 13de i Underhuset, blev igien fortsat den 14de og varede atter hele Natten igiennem til den 15de om Morgenen Kl. 4, da endelig Lord Hawkesburys Forslag blev antaget uden Stemmesamling, efterat adskillige af Oppositionens Motioner vare forkastede ved Stemmefleerhed Jndholdet af dette Forslag, var : At takke Kongen for Fredens Slutning og derhos at yttre den Tillid, at Hs. Majestæt vilde anvende den Opmærksomhed og Aarvaagenhed, som Europas nuværende Stilling, udfordrede; at Hs. Majestæt ogsaa vilde være bestemt og bereedt til at beskytte vor Handel og Søemagt paa det eftertrykkeligste imod ethvert Indgreb, da de troe Undersaattere stedse vare beredte til at forsvare paa det kraftigste Kronens Ære og Landets Friheder og Rettigheder Ministeren Addington erklærede atter under Debatterne; at Freden var under alle Omstændigheder saa godt sluttet og saa meget at fortrække for Krigen, at der aldrig kunde blive Valg tilovers. J Tilfælde af Fredsbrud kunde Beviser fremlægges for, at alt var bleven forsøgt til Ære og Bedste for Nationen. Freden var ogsaa at billige fra den Synspunct, at den skaffede os Hielpekilder til i en ny Krig at kunne byde Frankerig Spidsen, om sammes Ærgierrighed skulle giøre den nødvendig om i et, to eller tre Aar. Hr. Poung yttrede, at Besiddelsen af Louisiana vilde aabne de Franske Veien til det vigtige Mexico, da det i Tilfælde af Krig med Frankerig aldrig vilde mangle paa Vovehalse, som ved en saadan Expediton vilde bytte Jernet med Mexicos Guld. En stærk fransk Besætning paa St. Domingo vilde true alle engelske Besiddelser i Vestindien. Vore Modstandeer kan man ikke fæste Liid til og Engelland maae stedse være i den stilling, at Fiendtlighederne kan strax igien i Nødstilfælde begyndes med Eftertryk Lord Castlereagh bemærkede derimod, at der det mindste behøvedes 300000 Negre til det ødelagte Domingos Ophielpning og disse vilde koste over 18 Millioner Pd. Sterl. Sheridan holdt en lang Tale fuld af Spot og Bitterheder, Han kaldte Freden, hvorved Landet skulde hvile sig, et KrigsEstablissements Rolighed, spottede over Pitts forrige Paastand Sikkerhed for Fremtiden og Skadesløsholdelse for det Forbigangne og foreslog for begge de Besiddelser, som sikkrede os Freden, nemlig Ceplon og Trinidad, for den første Navnet Sikkerheds=Øen og for den sidste Navnet Skadesløsholdelses=Øen. Han lod Hr. Pitts Talenter vederfares Ret; men spottede over den Støtte man vilde opreise for ham, og meente den maatte forfærdiges af Papiermacher og sættes i Banken, hvormed han stiklede til Bankens Standsning med Betaling i Penge. Han spottede over hans vedvarende Instydelse paa Statsforretningernes Gang ved at kalde ham en Passageer paa Statsvognens Kudskesæde, vel saae man ham ikke selv fore Tømmen, men han befalte dog, hvad Vei man skulde tage og hvor man skulde holde stille og kiøre til.