JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
En solid, næsten ny Holstensvogn med 3 Stole og Jern axler, som dog ikke fuldkommen er færdig, undtagen fra Kareth; mageren og Smeden, er tilkjøbs for 50 Rbdlr. Sedler. Adressekontoiret anviser Sælgeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Skov-Auction. Tirsdagen den 4 Decbr. førstk. bliver i Høisholdt Skov afholdt Auction over endeel paa Roden staaende Bøge, tjenlige til Bødkerkløve og Vogntømmer, samt over noget Udhugning tjenligt for endeel til Lægter og Spær. Auctionen begynder Kl. 10 om Formiddagen ved Skovfogedhuset. Odense Herredskontoir den 24 Novbr. 1832. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Tirsdagen den 4 Decbr. sælges ved offentlig Auction i Raunholts Skove endeel paa Roden staaende Bøge og Elle. Liebhavere møde Kl. 10 Formiddag hos Huusmand Niels Findsen, ved Ruerne. Haastrup. Liselund den 23 Novbr. 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Jfølge Forlig og Overeenskomst med Auctionsdirekteuren, bliver afholdt offentlig Auction her paa Byens Raadhuus Mandagen den 17 og 3 Decbr. d. A. samt 14 Januar 1855, hverDags Formiddag Kl. 11, over det af Farver Bertelsen her i 60 S. 784 s. Byens Bagergade under No. 280 eiende Sted, bestaaende af 8 Fag til Gaden med Jndkjørsel og 7 Fag Baghuus. Da gjennem Gaarden findes rindende Vand, er Stedet tjenlig for en Farver, Brændeviinsbrænder eller anden Næringsdrivende, Konditionerne, hvoriblandt, endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Stedet, erfares hos Undertegnede. Svendborg den 25 Novbr. 1832. H. L. Wilhelm, Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Bekjendtgjørelse. Mandagen den 17 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, stilles det Huusmand og Bødker Lars Paulsen tilhørende Huus i Stegdeberg, der bestaar af 8 Fag Stuehuus og 4 Fag Udhuus, alt god Bygning, samt den derved værende Hauge, der staaer for 1/4 Alb. Hartkorn, efter vedkommende Udlægshaveres Begjæring, til Auction, og vil, hvis antageligt Bud skeer, da vorde bortsolgt. Auctionen holdes i selve Huset. Hvilket herved bekjendtgjøres. Baag Herredskontoir, Assens den 21 Novbr. 1832. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Torsdagen den 29 d. M., Formiddag Kl. 9, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, afholdt offentlig Auction i Huset, No. 60 paa Overgade over afg. Birkedommer Lunds Enkes Efterladenskaber, bestaaende af et Sengested med Sengeklæder, et Chatol, en 2 Etages Kakkelovn, Gangklæder, Linned, noget Dækketøi m.v., hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 13 Novbr. 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Udi forestaaende December Termin ventes Dødsboet efter afgangne Sognepræst Hans Adolph Clod til Aggernæs berigtiget, og sammes Arvinger meddeelt Underretning om dets Opgjørelse ved et forfattet Udkast til Repartitionen. J denne Anledning anmodes den Dødes Børn selv eller ved Fuldmægtige, at give Møde paa Herredernes Kontoir Torsdagen den 13 December, Formiddag Kl. 10, for at iagttage deres Tarv. De Udeblivende ansees at samtykke udi, hvad de Mødende antage. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 24 November 1852. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Kreditorerne i efternævnte Stervboer efter Møllebygger og Tømmersvend Rasmus Holst og Kammerjæger Gottfred Gronninger og Hustrue her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Faaborg Byefogedcontoir den 25 Novbr. 1832. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Tirsdagen den 11 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Bogense Raadstue afholdt en Skiftesamling i Kjøbmand og Gjæstgiver Rudebecks til Skifterettens Behandling opgivne Boe; hvilket herved til vedkommende Kreditorers Efterretning bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 21 April 1824. Bogense Byefogedcontoir den 23 Novbr. 1832. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-26
Paa Adressenontoiret faaes: Den afsagte Dom ved den Kongelige Lands=Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, den 19 Novbr. 1832, i Sagen Magister art. Lindberg imod Etatsraad Fr. Thaarup, som Redacteur af Dagen. Udgiven af Frederik Thaarup, Etatsraad. Motto: "Den Tanke, at det er Sandhedens og Lysets Sag, hvortil min Sag støtter sig, er mig vederqvægende i det ellers ubehagelige og kjedelige Skriverie, Lindborg, har forvoldt mig." (Af Thaarups Skriv af 15 Juli 1832 - fremlagt under Sagen til sin Sagfører, Hr. Sekretair, Stahlfest, Lands=Over- samt Hof= og Stads=Rets=Prokurator.) 8 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
61 Aargang. No 197. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen 27 November 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Jndhold. Politikens Forhandlinger (Den forenede Eskadres Afseiling til den hollandske Kyst. Belgien (Kamrenes Aabning, Opposition imod den franske Jndblanding). Spanien (Carlistisk Opstand i Madrid dæmpet). Frankerig (Ministrenes Stilling. Hertuginden af Berrys Sag. Den Deputerede Cabets Dom. Kamrenes Aabning).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Politikens Forhandlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
(Med Gaarsposten.) Belgiske Anliggender. Den 16 dennes om Eftermiddagen forlode Admiralerne Malcolm og Villeneuve endelig Dünerne og afseilede til den hollandske Kyst. Linieskibet Tallavera blev, ved at støde sammen med den franske Fregat Colypso, saa ilde tilredt, at det maatte vende tilbagetil Margate. Med sidstmeldte Skib var det samme Tilfældet. Det Rygte var ogsaa kommet til London, at den brittiske Fregat vernon skulde være taget i en Træfning med to hollandske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
J Generalstaternes andet Kammer erklærede Finantsministeren endnu den 17 Novbr.: intet vilde være meere upolitisk, end at overgive Citadellet ved Antverpen; men selv i det Tilfælde at Vi beqvemmede Os dertil, vilde Jntet være vundet; thi de angribende Magter vilde saa lidet være nøie de med dette som med et andet eller tredie Offer, da de i Gierningen ikke synes selv at vide hvad de ville." Efterretningen om de Franskes Jndrykning har ikke gjort noget særdeles Jndtryk i Berlin, da Man her endnu stedse anseer det Hele for en - "Komedie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Belgien. Den 15d. bleve Kamrene aabnede med en Tale af Hs. Majestæt, der indeholdt en Oversigt af de sidste 4 Maane ders vigtige Tildragelser, saasom Belgiens Erkjendelse af de europæiske Magter og Flagets Optagelse i de fleste udenlandske Havne, Hs. Majestæts Formæling med de Franskes Konges ældste Datter a. Derpaa omtaltes det bekjendte Resultat af de langvarige Forhandlinger, hvilke dog siges, at have været mindre skadelige for Handelens Jnteresse end Man skulde have ventet, med Tilføiende, at hvis Tvangs midlerne skulle forfeile deres Hensigt, da vilde (som senere skeet) om 2 Dage en fransk Armee, uden at forstyrre Enropas Fred, bevise, at de givne Løfter vare mere end tomme Ord. Landet vil vide at bære de fornødne Offere. "Forhindrer end Traktaten imellem Magterne - vedblev Hs. Majestæt - vor unge og skjønne Armee fra at lægge sin Tapperhed for Dagen, da er dens Hengivenhed mig Borgen for, at hvis Fienden skulde forsøge et Angreb paa Belgien, vil det ikke skee ustraffet." Af indre Forholdsregler anmeldte Hs. Majestæt en ny Organisation af Armeen i Fredstider, Forslag til en forbedret Provindsial= og Kommunebestyrelse, Borgergardens og Militsens fuldkomne Jndretning. en Revision af Straffelovgivningen m.m., og yttrede til Slutning sin Smerte over, at ikke det hele Belgien var erkjendt af Europa, men naar Skilsmissens Dag kom, vilde Man ikke forglemme de Tjenester, som Beboerne have vist Fædrelandet. Hvor lidet Man end skulde vente det, yttrede sig her som allevegne et stort Partie imod den franske Jndblanding. Oppositionens første Foretagende var nemlig et Forslag (fremsat af Hr. Dumortier) til at erklære Kamrene permanente, indtil Man i en Adresse til Kongen havde ansøgt ham om at modsætte sig de Franskes Jndmarsch, hvilket da blev forkastet, dog kun med 34 imod 50 Stemmer. Jsær reiste Jndenrigsministeren sig med Varme imod Hr. Dumortiers Udtryk: at Hæren blev vanæret, som i det mindste uforsigtigt. J Senatet er Hr. Stassard atter valgt til Præsident og i Repræsentanternes Kammer Hr. Raikem. Det bemærkes endnu, at denne, som hørende til det katholske Partie, af 74 Stemmer havde 38, den liberale Hr. Gendebien derimod kun 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Spanien. Hr. Jea Bermude er dog nu afreist fra London, for at overtage den ham bestemte Post som Førsteminister. J Hoftidenden læses hele 7 Dekretter, hvoraf det første angaaer alle Statskassers Henlæggelse under Finantsministeriet, det andet Oprettelsen af et eget Jndenrigsministerium a. Man venter ogsaa et strængt Forbud imod alle Benævnelser af de politiske Partienavne: "Negros, Communeros, Anilleros, &c. Rygtet om en i Madrid udbrudt Modrevolution til Fordeel for Don Carlos, har kun tildeels bekræftet sig. Derimod ere omtrent 30 Personer, hvorimellem Generalerne O'Donnel og Chaperon samt nogle Munke hæftede, som Deeltagere i en Sammensværgelse, der skulde have udbrudt den 5 November (Carlsdagen). Nogle Dage for blev i Nærheden af Madrid grebet en Karmelitermunk ved Navn Nartin, som søgde ved sine Prædikener at ægge Bønderne til Oprør. Det var med Møie, at Soldaterne hindrede Folket fra at forgribe sig paa den skinhellige Hykler, som holdt et stort Krusifix i Haanden, hvilket han uophørlig kyssede. General Sambrand er afløst af General Castannos som Generalkapitain i Madrid. Grev de Espagna er beordret hertil, som Man troer under strængt Opsyn. Regjeringen har befalet at skikke Tropper til Biscara, for at dæmpe de her udbrudte Uroligheder i Anledning af Amnestiens Bekjendtgjørelse. J Corunna er den derimod optaget med Jubel, medens de Apostoliske - til hvis Troesartikler Forsonlighed ikke hører - andensteds undertrykke samme. Saaledes har Generalkapitainen i Catalonien af Krigsministeren Monet udvirket en befaling til at stille nogle foregivne Urostiftere, og deriblandt en forhenværende Lieutenant Suary, for en Krigsret. Hans Excellents havde nemlig indberettet, at den Sidste, som i Aaret 1820 tjente ved den konstitutionelle Armee og senere var renset, Natten til den 25 Octbr. illuminerede sit Huus i Barcellona, hvilket gav Anledning til en Tumult, hvorved nogle oprørske Stemmer lode sig høre, ligesom Man og fandt et Exemplar af Bayonne-Konstitutionen m. m. paa bemeldte Suarys Bord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Hvorbarmhiertig - skriver Krigsministeren - Dronningen, vor Fyrstinde, end som alle Spanieres Moder er, har hun dog ikke uden stor Utilfredshed kunne erfare, at fordærvede Mennesker, istedetfor Taknemmelighed, kunne nedlade sig til at vække nye Uroligheder." Temps vil vide, at Dronningen i Tilfælde af en Borgerkrig har forlangt Frankerigs Understøttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Af de nærmere Efterretninger om den carlistiske Opstand, som skulde have udbrudt i Madrid den 5 Novbr., erfares, at en Kapitain af Livgarden havde som Deputeret indfundet sig hos Dronningen, for at foredrage hende hiint Parties Fordringer, hvorpaa Tropper fra Omegnen bleve beordrede til Madrid og de af Livgarden besatte Poster afløste af disse. Ved Udgangen fra en Tyrefægtning bleve 12 Munke og Prioren i Atocha=Klosteret paagrebne. Ogsaa de Kongelige Frivillige ere afvæbnede. Man ventede, at Kongen vilde formelig aftakke til Fordeel for sin Datter under Dronningens Regentskab. - Ovenmeldte Tildragelse i Barcellona lader sig forklare deraf, at Grev Espagna her endnu holder Tøilen, endskjøndt Kjøbmændene i en Forestilling skulle have forlangt hans Afsættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Saasom Dagen til Kamrenes Aabning (den 19 Novbr.) nærmer sig med stærke Skridt, have Ministrene travlt med Trontalen, hvortil Kongen allerede skal have forkastet 3 Koncepter. Stabs-Officererne i Paris ere underrettede om, at Kongen med Fornøielse vilde see dem i Toget til hiint Møde. Uagtet Hertuginden af Berrys Fængsling og Jnd rykningen i Belgien, er det endnu ikke afgjort, at Ministrenvirkelig faae Stemmefleerheden for sig; men da den yderste venstre Side heller ikke tør gjøre Regning paa Seiren, vilde samme vel snarest blive paa Hr. Dupins Side. Saameget er vist, at han definitiv har brudt med de nærværende Ministre, og skal paa Kongens Yttring til ham under sidste Samtale: om han da vilde bestemt sætte sig i Opposition med Regjeringen, have svaret: "Nei, men jeg vil bevare min Uafhængighed, og ingen Forpligtelse paatage enten som Minister eller Deputeret." Ministrene have imidlertid havt den Triumph, at Hr. Thiers atter er bleven valgt til Deputeret for Aix, dog kuns med 82 Stemmer, medens hans Medbeiler, Hertugen af Fitzjames, havde 37. Forden Sidste, som er fraværende, havde Hr. Berryer i et Cirkulaire indestaaet Vælgerne, at han vilde antage Valget. Til Stemningen imod Ministrene kan Man slutte sig deraf, at den Deputerede Hr. Cormenin har sendt Jndenrigsministeren den Skrivelse tilbage, hvori han meldte ham Mødets Aabning, da han ifølge den ham som Deputeret tilkommende Ret nok skulde møde uden Ministerens Tilladelse. Hiin Tilsigelse ansees nemlig for en Levning af de gamle Kabinets breve, skjøndt Nouvellisten finder det overeensstemmende med Kamrenes Reglement. Den offentlige Forvirring har ikke faaet liden Næring, ved Hertuginden af Berrys Hæftelse. Først den 11te afgik Korvetten Kapricieuse, som skal bringe hende til Blaye, fra Rheden ved Nazaire. Generalprocureuren i Rennes har endog protesteret imod hendes Borførelse fra Nantes, og forlangt hende udleveret af Slotskommandanten, ligesom den i Nantes har forlangt Demoiselle Kersabier skikket tilbage, for at stilles for sit rette Forum. Paa Grund af den almindelige Utilfredshed med den kongelige Forordning hedder det, at Regjeringen nu vil lade det blive ved at beholde Hertuginden som et Underpant indtil den almindelige Afvæbning. Carlistiske Advocater melde sig i Hundredeviis, til hendes Defensorer for Retten, og den tjenstfærdige Hr. v. Chateaubriand har heller ikke ladet denne Leilighed gaae ubenyttet; men er tilligemed Hr. Berryer allerede ankommen fra Genf til Paris. J sin Ansøgning til Justitsmisteren beder han, som den sidste Naade, om at maatte forsvare Hertuginden, der tidligere har beæret ham med Navn af sin ophøiede Søns Historieskriver, hvorhos han bemærker, at hans Broder tilligemed Hr. v. Malesherbes har blødet paa Skaffettet for Bourbonnerne. Hertuginden selv var ved Skibets hæftige Bevægelse i et stormende Veir meget søesyg, men ved Afseilingen var Havet roligt og hun befandt sig bedre, med en Bog i Haanden paa Dækket, for efter Sigende at studere Kysten ved Loire=Mundingen. Gens d'armerie-Obersteen, Hr. Chousserie, er udnævnt til Kommandant paa Fortet Blaye, saalænge Hertuginden der opholder sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Man vil nu vide, at de store Magters Gesandtere have yttret deres Tilfredshed over Hertugindens Fangenskab, hvorved Spiren til en Borgerkrig i Frankerig er undertrykt. Forræderen Dentz skal have afslaaet den belovede Belønning, for Hertugindens Udlevering. J sin Opfordring til at vise Deeltagelse for Hertuginden, forlanger Gazetten derimod hendes Sag bragt for en Nationalforsamling, og bemærker det Undskyldelige i, at hun ikke vilde forlade et Land, hvilket hun for 14 Aar siden hilste som den tilkommende Konges Moder. Det er ogsaa bekiendt, at hun i Julidagene vilde have forestilt det Pariser Folk sin Søn; men blev forhindret derfra af Carl Xs Raad, som gjorde den Jndvending: at vi ikke leve meere i Heltenes Aarhundrede. Havde hun dengang gjort det, da er der ingen Tvivl om, at Pariser-Folket havde modtaget hende med Jubel. Redakteuren af Bladet Figaro er endog udfordret af en fornem Carlist, for at have tilladt sig en Spas over Hertuginden, og under Overskrift Ephemerider" melder Qvotidienne, at Hertugen af Orleans, med Tilnavn Egalito, og den Deputerede Contard fra Nantes bleve henrettede den 7 November 1793, samme Dag da Hertuginden af Berry blev hæftet i Aaret 1832. (Paa een Dag nær er det rigtigt, thi Hertugen af Orleans blev henrettet den 6 Novbr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Den undvigte Deputerede Cabet er af Assiseretten i Paris for sit bekjendte Skrift: "Revolutionen af 1850," dømt til 5 Aars Fængsel, en Mulkt af 10,000 Fr. og Fortabelse af sin Borgerret, som den, der har angrebet Kongens Person og Tronfølgen. Politiet har ladet 75 unge Mennesker indstævne som Medlemmer af "Menneskerettighedernes Forening." Talrige Huussøgninger finde Sted, og Hr. Thiers har i et udstædt Cirkulaire befalet at anholde alle Deeltagere i de politiske Selskaber Union," "Folkeven, a. Carlisterne i Strasburg dølge ingenlunde deres Glæde over hvorlunde de haabe, at Krigen vil fremlede en tredie Restauration. Her opholder sig en forhenværende spansk Oberst, som giver Soldaterne Underviisning i Gymnastik, og ved denne Leilighed lader Musikanterne spille, ikke Melodier til patriotiske Sange, men til katholske Kirkepsalmer, og paastaaer, at have befaling dertil af Krigsministeren. Dette er heller ikke saa urimeligt, naar Man erindrer sig, hvorledes den gamle Marskal Soult under Restaurationen, kunde bringe det over sit Sind, at traske med et Lys i Haanden, efter Processionerne. Man forsikrer ogsaa, at han vil have Feldtpræster indførte igjen ved Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Den dødsdømte unge Lacroix har i Tribunen ladet indrykke, at han har afslaaet Appellation i sin Sag, med Tilføiende: "Vove de at fuldbyrde den, skulle de see, at en Republikaner forstaaer at døe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
De i Gaar ankomne Aviser bragte alt Talen, hvormed Kongen den 19 Novbr. aabnede begge Kamrenes Møde. Dens Jndhold, som udførligere skal vorde meddeelt, handler meest om de to lykkelig undertrykte Faktioner: den republikanske i Paris og den modrevolutionaire i Vesten. Det har - sagde Kongen - gjort mig megen Glæde, at min Nærværelse, ved at opmuntre de velsindede Borgere, bidrog til, at Opstanden (i Junidagen) saa snart fik Ende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Paa Veien til de Deputeredes Kammer skal være gjort et Mordforsøg paa Kongen, hvorom Beretningerne dog endnu ere heel ubestemte. Neppe var Kongen kjørt over Pont Royal, før der hørtes et Knald som et Pistolskud. En mistænkelig Person skal være hæftet. Paa Børsen forvoldte Tildragelsen en øieblikkelig Falden af Statspapirerne. Andre sætte det Hele paa Politiets Regning. J de foregaaende Dage var ogsaa gjort Tilberedelser, som om Man ventede et Udbrud. Alle Poster vare forstærkede, Tropper fra Omegnen indkaldte og en Bataillon af hver Legion af Nationalgaarden havde befaling at holde sig marschfærdig. Jmidlertid – siger et Oppositionsblad - ville Parisernes naturlige Forstand vide at undgaae Fælden, og hvor stor Forbittrelsen imod det herskende System end er, tør Man stole paa, at Folket vil indstrænke sig til en - dyb Taushed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
AVERTISSEMENTS. Bespiisningsanstalten. Følgende Gaver anmeldes herved taknemmeligst: Fra B. 2 Rbd. - Mk. M. K. 1 Td. Ærter og 4 Tdr. Kartofler - . Propriet. J. S. . . . . . . . . . 15 - Cand. E. M. . . . . . . . . . . 5 - -H. A. K. . . . . . . . . . . . 4 – 2 J. A. . . . . . . . . . . . . . 10 – 5 J. C. A. . . . . . . . . . . . 6 – 3 J. B. D. . . . . . . . . . . . 6 – 3 P. F.A. F. H. E. B. G. . . . . . . . . 6 - 3 H. Z. H. . . . . . . . . . . . 8 - 4 - C. F. S. J. . . . . . . . . . . . 2 - 1 N. J.H. J. D. K. . . . . . . . . . . 10 – 5 -A. L. . . . . . . . . . . . . 2 - 1 G. C. F. P. . .R. P. 6 Skpr. Gulerødder . . . . . . .H. S. . . . . . . . . . . . . 10 – 5 -J. P. S. . . . . . . . . . . . . 8 - 4 A. O. . . . . . . . . . . . . 10 – 5 - Jalt: 159 Rbd. - Mk. De udsendte billetter ere paategnede Dag og Datum. De benyttes første Gang paa Søndag den 2 Decbr. Kl. 12. Fryd i Andres glade Øie, Det er den sande Fryd for mig." Odense den 26 Novbr. 1832. Bestyrerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Under Pressen er: Udtog af den græske, ægyptiske og nordiske Nythologie. Paategnede Planer paa dette Skrivt udbedes snarest muligt tilbagesendte til Adressekontoiret i Odense eller til Lærer Hanssen i Balle Præstegaard pr. Weile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
200 Rbdlr. Sedler, Umyndiges Midler, kan til anstundende, 11 Decbr. Termin erholdes til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Juelsberg den 18 Novbr. 1832. Müller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Hos Undertegnede kan strax bekommes tilkjøbs en 1 Etages Kakkelovn med Kobbertud. M. Gamrath.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
En ny, solid og smuk Hamborger Vogn med 2 moderne fiirkantede lakeerte Stole er tilkjøbs hos Ane Sophie Madsen, Vestergade No. 255.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Et grundmuret Huus, beliggende for Enden af Odense Kanalbassin, er underhaanden at faae tilkjøbs til Nedbrydning. Man akkorderer med Muurmester, J. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Store Erneberggaard i Ubberud Sogn stilles til 4de Auction, efter de forud bestemte Konditioner, Fredagen den 7 December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og afholdes i Gaarden. Til samme Tid og Sted anstilles 5te Auction over Stedet Blommeslyst i samme Sogn, efter de ved 4de Auction bestemte Vilkaar. Odense Herredskontoir den 26 Novbr. 1832. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Foranlediget af, at Næringsveien, langtfra at indskrænkes, nu deles imellem saa Mange, maa jeg herved bekjendtgjøre: at der hos mig, ligesom hidtil, bestandig er Udsalg af alle til Konditoriet henhørende Sager, saasom: Kremkager, Kurvekager, Kathrme, Mandel= og Wienerkager, Sandkager, Sukkerbrøds= og Butterdeigskager, Maringse og Makron=Krandsekager. Større og min dre leveres til enhver Tid, naar samme forud bestilles. Ligeledes faaes Brystsukker, forskjellige Slags Pebermyntekager, tilligemed flere Sorter fine Confekturer, Alt til billigste Priser, og anbefaler jeg mig fremdeles til mine ærede Venner og Velyndere, som ville forundt mig deres Søgning. M. sal. Bang, paa Nørregade No. 398. J. D. Hammes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Udsalg af Capetpapir. i Kjøbenhavn, som forhen har været i Gothersgade No. 347, er nu Pilestræde No. 96, paa hvilket Sted der forefindes et betydeligt Oplag af alle Sorter Tapetpapir i allernyeste Smag og i alle mulige Kouleurer samt til de billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Hos Undertegnede, som nylig har anlagt en Chokoladefabrik, bekommes flere Sorter Chokolade til de billigste Priser. Assens den 21 Novbr. 1832. C. C. Jerichaus Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Rhinske Møllestene. Vores Oplag af Møllestene er i disse Dage bleven forsyne med alle Dimentioner af udmærket Godhed. Vi anbefale og til Dhrr. Møllere, som maatte være behøvende. Fredericia den 14 Novbr. 1832. B. Bruun & Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Smukke Kakkelovne, bestaaende af 2. & 5-Etages, samt Kjølleovne er atter arriveret og sælges til billigste Priser hos Kjøbmand, Th. Thrane. paa Odense Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Til Leie. er til Paaske Flyttetid 1835 Stue=Etagen og Kjælder i et Huus i een af Byens Hovedgader. J Vinter 2 smaae Værelser, med eller uden Meubler. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
J anden Etage af Gaarden No. 295. 294 paa Vestergade er til anstundende Paaske Flyttetid en Leilighed, bestaaende af 2 gibsede og malede Værelser, Sovekammer, Kjøkken, Spiiskammer, Pigekammer og Loftsrum, at faae til Leie, naar man desangaaende henvender sig til Eieren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-27
Et Værelse med Seng og Kakkelovn er strax at faae til Leie hos Dannesboe paa Vestergade.