JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-18
Vi have erfaret, at der i denne Stad forberedes en for Libertadoren bestemt Foræring, og at der søges efter en Leilighed til at overdrage samme til den columbiske Ministers Besørgelse og det gjennem den høithædrede Mands Haand, der nylig var vor Nations Gjæst, under sit sidste Besøg i Staden, hvor Regjeringens Sæde er. Denne Foræring til at hylde Fortjenesten, som, om end fjern, dog derfor ikke mindre æres af os, skal bestaae af to Gienstande. Den første er en Medaille, som en af den nuværende Givers Gemalindes Paarørende, Lady Washington, modtog af Staden Williamsburg, Virginiens gamle Hovedstad, til Minde om hendes berømte Mands Dyder og de vigtige Tjenester, han i Uafhængighedsskrigen havde udviist Staten. Denne Medaille er af det fineste Guld og veier over en Unze. Paa den ene Side er anbragt den amerikanske Friheds Genius, fremstillet ved Viisdom og Tapperhed, med den Omskrivt: "Virtute et labore florent res publicae. Staden Williamsburg. Paa den anden Side seer man en bevæbnet Kriger, som, i det han har lagt Skjoldet fra sig, er i Begreb med, med Landsen at gjennembore en kronet Løve, der styrter fremfor at sønderrive ham. Over Krigeren sees det amerikanske Sindbillede af 13 Stjerner med Overskrift: In hos signo vinces. Jndskrivten paa Reversen lyder saaledes: En dat Virginia primum. Dette interessante Minde er tilføjet et Billede af den store Anfører, i et Miniaturmaleries Størrelse, udført af den berømte Field, i hans bedste Stiil, efter et Malerie af Stewart. Paa Billedets Bagside er indsluttet en Lok af Patriarkens Haar, paa samme Maade som i den agtværdige Lafayettes Ring, omgivet af en Krands af romerske Laurbær, den simple Omskrivt lyder: "Pater Patria" og Jndskrivten, Auctoris Libertatis Americanae in Septentrionshans imaginem dat Filius ejus adoptatus, Ili, qui gloriam similem in Austro adeptus est. Følgende Brev skal sendes til Sydens Helt: Libertador! En Amerikaner af Familien Mount Vernon overrækker Dem ved den nordamericanske Uafhængigheds Armees sidste General, den ærværdige den gode Lafayette, en Medaille, præget til Minde om den virkelig største Mands Værd og Berømmelse; en Gave fra hans Fødestatsgamle Hovedstad, opbevaret i Familien siden Revolutionskrigen. Vedlagt dette Minde er et Billede af denne store General, med en deri indsluttet Lok af hans Haar. "Modtag, Libertador, dette Offer, som Hylding af Deres Dyder og de meest udmærkede Tjenester, som De har ydet Deres Land og Menneskehedens Sag. Maatte De lade samme opbevare i den sydamerikanske Friheds Archiv, paa det at samme ogsaa kan indgyde de kommende Slægter Ærefrygt. J Forening med disse interessante Reliqvier modtage De tillige Beviis af Agtelse og Taknemmelighed fra alle Amerikanere, som med en reen og triumferende Glæde raabe: "Held Bolivar, Befrieren, Sydens Washington."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-18
J Henseende til Anvendelsen af Medaillens Omskrivter paa de amerikanske Republiker bemærke vi, at Viisdom og Tapperhed maa hos ethvert Folk være det Væsentligste, hvorved kjemves imod Undertrykkelse og for Opnaaelsen af Menneskets naturlige Rettigheder. Sindbilledet paa den amerikanske Hæder maae forekomme den Undertrykkede, som Constantins Kors paa Himmelen, hæve Tvivlen, indgyde Haabet, og Troen paa dette: "in hos signo vinces. Og hvor da, som hos vore Sydamerikanske Brødre, Kampen er overstaaet, det ønskede Gode opnaaet, og et gjenfødt Folk i Begreb med at begynde det store Experiment af en Selvregjering, der maae man med Sandhed og Jnderlighed kunne sige: Ved Dyder og Jndustrie skulle Republiker blomstre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-18
Kjøbenhavns Børs, den 18 October 1825. Hamburg 2 M.a vista 207 Species 210, Specier solgtes til Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. (Georg W. P. Custis.) 12 Rbmk. 9 1/2 s. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-18
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 190 - Rbd. Sdl. Rbs. Tegn. 88 1/4 Rbd. Sedl. i Banco Rbd. r. S. 107 3/4 108 i Sedler. 100 Banco. 100 Banco. 104 3/4 105 i Banco i Banco. i Sedler. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. L. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 85. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 October 1825. Om vore Landsbypræsters sande Stilling. og Kaar. (Slutning; see forr. No.) Offer og Afsidentser vil jeg i mit Regnskab slet ikke omtale mere end dennegang, for at sige Dem, at jeg antager disse Jndtægter eengang for alle, som tilstrækkelige til at dække Udgivten til Skatter, Afgivter og Renter af Præstegaardens Kiøbesum, endskiøndt de rigtignok ikke altid i de senere Aaringer have forslaaet dertil, saa jeg undertiden har maattet lægge en 10 a 15 Rbd. til; dog, da jeg ogsaa stundom har lidet tilovers, kan dette gaae lige op. Derimod er jeg nu bedre istand til at aflægge Regnskab for det Øvrige, da den vigtigste Byrde der hviler paa Kaldet, saaledes er fra Haanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
J Henseende til Brændsel, saa forsyner deels vor Tørvemose os dermed, deels er jeg saa heldig at faae nogle Favne Brænde udviist af Godseieren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Kjøbenhavns Børs, den 21 October 1825. Hamburg 2 M.a vista 207. Species 210, Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000. Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/4 104 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 191 191 1/2 Rbd. Sdl. 51 3/4 52 Rbs. Tegn. 88 3/4 88 3/4 Rbd. Sedl. 85 3/4 85 1/2 i Banco. 4 Rbd. r. S. 107 3/4 107 3/4 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 96 1/297 i Banco. - L. Sterling. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. i Sedler Gesion,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Nytaarsgave for 1826. Under ovenstaaende Titel agter Undertegnede, at udgive en Samling af poetiske og prosaiske Arbeider, størstedeels af Danmarks meest yndede Forfattere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Da jeg uventet seer mig sat i det Tilfælde, at udgive den paa eget Forlag, maa jeg see mig skadesløs ved Subscription, hvortil jeg herved giver mig den Frihed, at indbyde, imod de sædvanlige Fordele for Subscribentsamlere, der behageligen ville, inden førstkommende November maaneds Udgang, aflevere de paategnede Planer, i Klæde=Oplaget, paa Hjørnet af Høibroplads og lille Kirkestræde Nr. 42, i Stuen, hvor tillige Subscription modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Til Underretning for dem, som ville fremme Udgivelsen ved Subscription, tjener: at Skrivtet trykkes med gode Typer, paa fiin Medianpapiir, vorder i det Mindste 12 Ark i Duodere, foruden Jndholdsliste og Subscribenternes Navne, prydes med Skuespillerinden Madame Andersens kobberstukne Portrait, efter Professor Eckersbergs Maleri, og tilbringes Subscribenterne, smukt hæftet, i Midten af Decembermaaned d. A., imod Erlæggelse af den ualmindeligen billige Betaling: 1 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn. For andre Kjøbere forhøies Prisen ikke ubetydeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Jfald Gefion, hvis Trykning allerede er begyndt, finder Bifald og tilstrækkelig Afsætning, agter jeg, aarligen at fortsætte den, prydet med en bekjendt dansk Forfatters, eller Kunstners Portrait, i Haab om, at den ikke skal staae tilbage for de ældre danske Nytaarsgaver, der, i en Række af Aar, fandt en saa gunstig Modtagelse hos den danske læsende Almeenhed. Kjøbenhavn, den 12te October, 1825. Elisa Beyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Kjøbenhavn. (Hermed 1/2 Ark Tillæg.) Forlagt af S. Soldin. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, No. 85. Løverdagen den 22 October 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 17 Octbr. Det her ved Byen, i forrige Uge afholdte Marked var talrigt besøgt saavel af Sælgere som Kjøbere. Priserne vare: Rug 15 a 16 Mk. Tdn.; Havre 6 Mk. a 6 Mk. 8 s. Tdn.; Smør, 18 a 20 sk. Pdt.; Ost 5 a 6 Mk. Lpd.; Æg 14 s. Snesen; unge fede Køer og Qvier 18 til 20 Rbdlr.; 3 Aars Beder 3 Rbd. a 3 Rbd. 3 Mk. Stk.; 2 Aars dito 2 Rbd. Stk. : Gjæs 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Stk.; Ænder 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. Parret, Kyllinger 1 Mk. Parret. Om Aftenen var Veien gjennem Anlægget ved Frederikskilde oplyst ved Lygter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Viborg, d. 15 Octbr. J Nat har det, efter flere Dages Lummervarme med tyk Luft, lynet stærkt, i Dag er falden Regn. Den sydvestlige Vind har bragt os sande Sommerdage i Efteraaret. – Ved dette blide Efteraarsveir er det i Aar uventet, at Smørret holder sig i en saa høi Priis (der dog vel egentlig kommer af Smørkræmmeres Speculationer, liggerviis som den vestindiske Orcan har voldet: at de Handlende strax satte paa Sukker, Rom og andre vestindiske Producter, uagtet hvad de sælge nu, er indkjøbt forlængst til gamle Priser.) Sidste Løverdag forlangtes 24 s. og mere for et Pund Smør, i Dag har det kostet fra 20 til 22 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Da et Pund Uld er solgt paa BjørnsholmsMarked for 36 s., sees tydeligt det Misforhold, at betale ligesaameget for 1 1/2 Pd. Smør som for et Pd. Uld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Aarhuus, d. 18 Octbr. . Hr. Cand. pharmaci Schack Køster, der af Selskabet forNaturlærens Udbredelse har faaet det Hverv, at holde Forelæsninger i Jylland over denne almeennyttige og interessante Videnskab, har nu her endt sit Cursus, der har varet i sex Maaneder. Endeel af hans Tilhørere, hvoriblandt nogle af hans fordums Lærere, have bevidnet ham deres Tak i en Adresse, som Udgiveren af denne Tidende, med Vedkommendes Bemyndigelse, gjør sig en Glæde af at kunne bringe til offentlig Kundskab, som et Vidnesbyrd om, hvorhøit man agter her det hæderværdige Selskabs og den af samme hidsendte unge Lærdes Bestræbelser for at udbrede nyttige Kundskaber i Fædrelandet. Adressen er saa lydende: "Da vi tilfulde ere overbeviste om den mægtige Jndflydelse, en rigtig Kundskab om Naturen, om Tingenes Aarsager, Virkninger og Sammenhæng, har paa Menneskenes moralske og intellectuelle Dannelse, som den, der udrydder Overtro, og forsyner Forstanden med rigtige Begreber om mange naturlige Ting, som forekommer den Ukyndige vidunderlige, og derfor altfor ofte have været skrækkelige Midler i den listige Bedragers Hænder – som den, der fylder Sindet med sand og dyb Ærbødighed for det høieste Væsen, der saa viist og saa skjønt, ved faa og simple Kræfter, har ordnet det Hele, og da vi tillige indsee den herlige Virkning, physiske og chem ske Kundskaber have og kunne have paa saa mange af det borgerlige Livs Haandteringer til at berigtige og forædle det alt for ofte feilfulde haandværksmæssige Begreb om disse, ville De agtværdige Hr. Køster, herved Selv modtage vor hjertelige Tak for den ufortrødne og utrættelige Flid, De har anvendt paa med heldige Experimenter og Fremstilling at gjøre disse Ting klare og beskuelige for Alle, og tillige forsikre det hæderværdige Selskab, som har sendt Dem, om vor Taknemmelighed for dets Bestræbelse til Almeendels Fremme, som vi ere overbeviste om og vil opnaaes, især om de nu meddeelte Kundskaber ad Aare atter igien kunde fornyes og opfriskes, efterat de saaledes ved Omdømme og Meddelelse havde vundet den fornødne Tid til at sees fra den rigtige Synspunct og fæste Rødder. Den selv agtværdige Hr. Køster ville vi altid med uskrømtet Glæde og hjertelig Hengivenhed erindre. - Aarhuus, den 6te Octbr. 1823. Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
J Engelland har man i de nyere Tider oprettet et Slags store Vaskeanstalter, ved Hjelp af et Maskerie, som en Hr. Smith har faaet Patent paa. Hans Opfindelse er bragt i Anvendelse af Dampask-Compagniet i Mitcham, og Arbeidet gjøres derved lettere og mindre bekosteligt. Det urene Tøi afhentes paa bestemte Dage af Compagniets Vogne, som bringe det til Indretningen i Mitcham, hvor det først betegnes med visse Mærker og indføres i en Bog Musseliner, Kniplinger, stort og smaat Linned, sorteres, og Adskilligt deraf lægges, naar det gjøres fornødent, i en alcalisk Opløsning (Sæbelud), og derpaa i forskjellige Afdelinger af omløbende Vasketrommer eller cylindriske Reservoirs, paa hvilke man lader Vanddampe trykke, og sætter dem i Gang ved en Dampmaskine, hvorved Dampen trænger ind i Tøiet, ligesom dette dreier sig omkring i Trommen. Der indlades ogsaa paa Tøiet en alkalisk Opløsning, som, i Forening med Dampene, virker til at vaske det, eller aftage Smudsigheden. Derefter bortføres det urene Vand igjennem Rør, og koldt Vand indlades til at skylle Tøiet. Siden bringes det i andre Kar, hvor Vandet ved Valtser udtrykkes. Den hele Behandlingsmaade, der er meget sindrig, kan efterlæses i Lesefruchte, 3 B., 1 H. for 1825, efr. vor Handelstid. d. A. No. 77, hvor en kort Efterretning læses efter the national Gazette. Quodlibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Efter Politz's Staatwissenschaften har, siden omtrent 40 Aar, 113 nyforfattede Constitutioner været indførte i Europa og America, af hvilke 31 ere gaaede ind igjen, og kun 82 endnu bestaae i det offentlige Statsliv. Montesquien siger: "Oversættelser ere som Kobbermynter, der rigtignok have samme Værd, som en Guldpenge, ja endog ere i større Brug blandt Folket; men de ere dog altid svage og af en slet Gehalt." – Det samme kan siges om de fleste Flyve og Døgnskrifter, der gjøre Opsigt. De finde ofte dobbelt, ja tredobbelt saa stor Afsætning, som de meest classiske Værker. Men hvo vil vel ansee dette for et Beviis paa deres indre Værd? "Originaliteten, siger Sterne, er bleven næsten saa sjelden som Ærligheden." J vore Dage synes begge at være blevne lige sjeldne. Seer man hen til vor skjønne Literatur, saa er Originaliteten ligesom banlyst. Man gjør næsten intet uden oversætter, og hvad der er det værste, næsten ene fra Tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-22
Prøver af J. P. Hundelkers Strahlen des Lichts &c. Leipz. 1824. - Sandheden er af guddommelig Oprindelse; ligesom dens Herre og Mester fælder den over Jngen Fordømmelsesdommen, men venter paa den Vildfarende, om han vil henvende sig til den og omvende sig, vidende, at det paatvungne Raad let opvækker Mistanke og ofte gjør Ondt værre. Mægtigen driver Paulus paa, at Christendommen maa vorde ikke Skriverie, men det Skrevnes Aand, ikke Læserie, men det Læstes Udøvelse i Sindelag og Gierning. "Hvo har meest skadet Christendommen, Dens forslagne Smigrere og Hyklere. Hvo har meest gavnet den? Dens Fiender., Lad os altsaa sætte vor Lid til Forsynet, at det, som det hidtil har gjort, fremdeles vil vide at bestyre det Gode, som ved Christendommen skal befordres. Alle Veie ere i dets Haand, ogsaa det tilsyneladende begravne Gode hviler i dets Skjød.""Den Tro, ved hvilken Forstanden bydes Stilstand, er kun en falsk Tro og Overtro.""Kun ved Forstanden kan det Sande opdages og rigtigen opfattes. Kun det, som man rigtigen opfatter, er man sikker paa. Tydelige Begreber føre ene til ægte Visdom og ved Religionens Haand til rigtig Handlen." – "Den priste Mysticismus's Væsen - hvad er det? En Gjæren og Brusen af begyndende Tanker, med hvilke det aldrig kommer til Adskillelse, aldrig til Klar vorden. Hos mange hjelper siden Forstanden, sig af sig selv; men mange gaae paa denne Vei for Jndsigten ganske tabte. Røgen fordærver dem saa meget Øjnene, at de glemme hvad det er at see klart." – "Jngen Forretning taaler mindre Sværmerie, end den Forretning, at lede Mennesker hensigtsmæssigen, og at danne dem overeenstemmende med deres store Bestemmelse. Tro ikke den Andægtighed, der med Støi adskiller sig og vil gjøre hvert andet Partie forhadt. Naar et Menneske faaer Vatersot, saa hovne hos det, som bekjendt, alle Dele, var det end ellers nok saa magert. Vor periodiske Literatur synes i denne Tid at lide af en saadan Vatersot. J og for sig er den skindmager, men i alle Dele er den saa hoven, at man ved første Øjekast skulde troe, at den er smekfeed. Aabenbart trænger den til en Tapning. "Mange saakaldte Praktikere, især i de lavere Embeder, bryste sig sædvanligen med deres Erfaringer: de synes ikke at vide, at et Menneske, der kun kan tale af sin Erfaring, veed saare lidt, i de Lærdes Skrifter, især de samlede Retssager, ligger en Masse af mange Aarhundreders og Nationers Erfaringer. (Gönner.) Dulaur paastaaer i sin phys. borgerlige og moralske Historie om Paris, at Climatet i denne Stad ikke maa have forandret sig meget i femten Hundrede Aar, thi Julian anfører som et Tegn paa overordentlig Kulde, at Seine var tilfrossen, hvilket ogsaa endnu er Tilfældet. Men der forløber dog stundom over tolv Aar uden at det skeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 86. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 October 1826. Dronninge=Stolen. Der ligger en Øe i Venne Vold, Omleiret af lyse Kiær-Minder, Af Bølgerne blaa fra Heden-Old, Af Sagas udkaarne Veninder; J Borgen hin gamle, med Tag som Glar, Hvor Honning-Dugg gløder i gyldne Kar, Derom taler Odin med Saga! Jeg hørde en Fugl om Daners Øe, En Lille fuldlislig at sjunge, En underlig Røst fra Skov og Sø Ved Sangen mig lagdes paa Tunge; Og er da hos Daner end Alting smaat, Tilbunds er det Store kun sjelden godt, Derom taler Odin med Sagal. Som Øiet er til, saa har man Syn Paa Sletter, saavelsom paa Høie, Thi kalder man Stort i Schweits og Fyn Hvad ret falder Smaafolk i Øie; Hvad noksom er godt, er og noksom stort, Og størst er i Grunden hvad Mest har gjort, Derom taler Odin med Saga! Det ligger i Hav, som Holme smaa, Hvad jeg kalder Øe uden Mage, Thi Blodet er Baand, hvor Aarer gaae, Med Hjem Vee gaae frem og tilbage; J Grunden er Bark ikke Træ saa nær, Som Fjerne, der have hinanden kiær, Derom taler Odin med Saga! Det kiæreste Barn har mangt et Navn, Godt Nok er det Bedste til Øen, Det mindes hver Svend i Pige=Favn, Fuldelskelig klinger det: Møen; Hvad Meningen er af det favre Navn, Der agtes kun tidt for en Havre-Avn, Derom taler Odin med Saga! Der findes om Land vel knap en Braa, Saa naadig med Stene begavet, For Store saa fri, saa fuld af Smaa, Som Marken, Fuld=Syster til Havet; Og hvordan, som Bølger i Belte gaae, Den fødtes til Verden med Høie smaa, Derom taler Odin med Sagal. Af Klipper i Alt kun findes En, Som hvidner og vil ei graane, Er neppe i Aar med Rulle=Steen, End sige med Kullen i Skaane; Men hvad der sig skjuler i Klippens Kridt, Kom aldrig for Dagen som Sort paa Hvidt, Derom taler Odin med Saga Den Klippe saa blød, saa Danelig, Det Skum af en Paradis=Bølge, Som stivned af Gru ved Lokes Svig, Vel stræber sin Kummer at dølge; Men hvad der nedsuser i Magle=Vand, Og drypper fra Græderen tungt i Strand, Derom taler Odin med Sagal En underlig Haand, til Meer end Zir, Af Klippen med Konst haver krystet En Dronninge-Stol, et Sommer-SpirEn Taler med Tungen i Brystet;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-25
bemærkninger over Kornhandelen. Alle Kornlande i Europa sukke over de nuværende lave Kornpriser. Om og naar de ville stige igjen er bleven Gienstanden for de meest forskjellige Undersøgelser og Anskuelser. Nogle troe, at de ville reise sig, naar Spærringen i Engelland ophører. Men engelske Statsmænd selv ere af den Mening, at naar nogen Forandring i de brittiske Kornlove kunde og skulde skee, vilde følgen deraf være, at Udlandets Kornvarer netop ville synke i Prisen. At Engelland i dette Øjeblik frembringer Sæd nok til egen Forbrug, bevises noksom derved, at alle siden sex Aar der indførte Kornvarer bleve liggende urørte, under Laas og Lukke. Selv ved udenlandsk Korns Indførelse ville de engelske Oeconomer nok søge at holde Priis med Udlændingerne, og det saa meget lettere, som disse sandsynligviis ville komme til at betale betydelige Afgivter, og desuden Assurance og Fragt. Da ved en saadan Jndførelse Canada næsten er fri for Afgift, og Polen, Rusland, Nederlandene, Frankrig, begge de sidste formedelst den store Nærhed, med ringe Bekostning kunne concurrere, saa kunde hverken Danmark eller Tydskland finde nogen stor Afsætning. J det første Øjeblik vilde der vist nok opstaae noget Liv i tydske og danske Havne, men kun som en Virkning af Speculationsaand, der neppe kan være af nogen Varighed. Det engelske Torv vilde snart blive overvældet med Varer, og Speculanten høste Tab istedet for Fordeel. Efter disse Anskuelser er der altsaa neppe nogen anden Udsigt til Kornprisernes Stigen, end de sædvanlige Anledninger: Krig og Misvæxt. Til en Landkrig er der, under nærværende Tidsomstændigheder, ingen Aspecter paa den politiske Himmel, da en forhen ført fem og thveaarig Kamp, der udtømte saa store Kræfter, udfordrer nødvendig Hvile, og en Søkrig, under den engelske Sømagts nuværende Overvægt, i lang Tid vil være utænkelig; i det mindste vil den ingensinde være af nogen Varighed. Missvært i visse Lande kan vel indtræffe, men dens Virkninger staae, som Erfaringen har lært, ikke længe paa, og, i hvert Tilfælde, bliver den kun fordeelagtig deels for den store Godseier, der har kunnet gjemme sine Kornvarer, deels for den udenlandske Speculant, med hvem Fordelen ved saadanne Leiligheder altid maa deles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-25
Men hvad der aabner Kornhandelen om just ikke glimrende, saa dog gunstigere Udsigter er fra en anden Side den i visse Lande, især i Engelland gjenoplevende Handel med de sydamericanske Stater. Jo flere Hænder der syssel sættes med Manufacturer, des flere unddrages. Agerdyrkningen. En Følge deraf er, at de ager dyrkende Lande maa derved finde større Afsætning for deres Frembringelser. Allerede synes man at spore Virkningerne heraf. Den haitiske Stats Anerkjendelse og overalt de ny americanske Staters Jndtrædelse i den store europæiske Sam handel, maa saaledes have den heldigste Jndflydelse paa alle agerdyrkende Stater. Den Tid er ikke langt borte, da Danmark, som et Kornland, vil og maa voxe i Kraft med det frivordende America og den deraf flydende Flor i den europæiske Handel og Konstflid. Om Høeskrækkerne. Af Høeskrækkerne (Gryllus, fr. Sauterelle, tydsk Heuschrecke) ere de fleste Særslags, men især den saakaldte Trækhøskrække (Gryllus migratorius, L.) farlige, ja frygtelige, fordi de ofte i gyselige store Skarer fortære Engene og Kornet, og Historien har mange Optegnelser om de ved dem foraarsagede Ødelæggelser. J Hovedet af dem har man villet finde en Ligning af et Hestehoved, hvorfor ogsaa den mindre Art, som lever her tillands kaldes Græshoppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-25
Tydskerne har og kaldt dem Heupferde, Spanierne og Jtalienerne cavalettes, cavalette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-10-25
Endeel samlede interessante Efterretninger om disse Jnsekter har man i det lidet Skrivt: Om Høeskrækker i Almindelighed betragtede; især deres Ødelæggelser; og tillige om de vigtigste Bibelsteder, hvor Høeskrækker omtales. Et Forsøg af Dr. B. P. Kofod, Sognepræst som var trykt 1802 i Nyt Bibliothek for Physik &c. 3die og 4de B., og hvoraf tillige særskilte Aftryk haves. Enkelte Optegnelser hensætte vi"Da Adanson var i Senegambien, kom der i Februar med Østenvind en Høeskrækkesværm fra de inderste Africanske Ørkener. Ved Cap derimod komme de sædvanligen med Nordenvind fra de samme Egne. J det førstnævnte Land fløi de ofte 20 til 30 Favne høit over Jorden, og formørkede Solen. Niebuhr havde paa sine Reiser tre Gange Leilighed til at see nogle af de største Sværme, den første i eet Træk 1761, den anden i 3 Colonner 1762, den tredie i 5 Colonner 1763. Men hverken han eller nogen anden af de nyere Reisende have bemærket en overordentlig stor Anfører for disse Colonner, hvis Lige nogle ældre Chronikskrivere have omtalt, for Exempel ogsaa i Ungarn 1686, hvor Anføreren skal have været saa stor, som en Spurv.