JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Den vedholdende Regn har i Norge for en stor Deel tilintetgjort Landmandens glade Forhaabninger om Hosten, overalt, med Undtagelse af Tronhjem=Egnen, klager man over den Skade, som allerede er anrettet. – Fra Sverrig klages der ogsaa over Høstveiret, og fra Gothenborg skrives, at Kornpriserne paa Grund heraf ere stegne. Hvede betales med 12 Rd., Rug med 7 3/5 a 8 Rd., Byg med 5 2/3 Rd. Banco pr. svensk Tønde, paa Havre var der (Berl. T.) aldeles Mangel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
J England er Hvede falden 8 a 10 s. og ligeledes Byg gaaet lavere paa Grund af det indtraadte smukke Veir og gunstige Høstberetninger især fra det nordlige England og Skotland. Ærter ere derimod stegne i Prisen og gaae rask fra Haanden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Den belgiske Consul i Helsingør, Hr. Ernstle Pelley, er efter Ansøgning bleven entlediget fra denne Post.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Fra Færgecontoiret i Callundborg bekjendtgjøres, at Dampskibsfarten mellem Callundborg og Aarhuus, formedelst et nyt Dampskibs Bygning og Jndretning, ophører ved Octbr. Maaneds Udgang saaledes, at den sidste Tour fra Callundb. til Aarh. skeer Onsdagen den 30te Octbr., og den udste Tour til Aarhuus, som bliver directe til Kjøbenhavn, Torsdagmorgen den 31te October, imod den dobbelte Betaling af Taxten til Callundborg. Fra 1ste November og saalænge Vinteren ikke hindrer, afgaaer en Smakke fra Callundborg til Aarhuus hver Søndag- og Onsdagmorgen Kl. 8, og fra Aarhuus til Callundborg hver Mandag- og Torsdagmorgen Kl. 8.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Den 3die de, ankom til Kbhavn den skjønne Brig Thorwaldsen, som for havnsk Regning er bygget i Skeleften, Den 21de Septbr. er Vraget af Skibet øde 5 Sødskende, af Aalborg, som d. 10de strandede i den irske Canal, solgt: tilligemed Jnventarium ved Auction. Søassurancepræmier, not, paa Kbhavns Børs d. 4de ds. Jmellem Jylland og Kbhavn samt imellem Jylland og Gothenborg 1 pCt.; imellem Jylland og Øst-Norge 1 1/4 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Kbhvns Børscours, d. 4de Octbr. Hamb. k. S. 198. Sp. 200. N. Spdlr. 175 a 175 1/2 Rd. Sv. Sedl. 17 1/2 a 47 3/4 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 95 1/2 a 96 Rd. Nationb. Obl. af 1820, 101 a 102. Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 104 Rbd. r. S. Bankactier 72 173 Rbd. r. S. Af Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Hamborg Børscours, 4de Octbr. Bordeaux 191 1/2, Petersborg 34 1/2. London k. S. 13 Mk. 4 2/3 Madrid 114, Lissabon, 47 1/2. Amsterd. k. S. 36, 15. Spec. 2 pCt. Agio. Louis & Frederiksd'orer 11 Mk. 1 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Kjøbenhavns Torvepriser, den 5te October. Rug, 3 Rd. 72 s. a 4 R. 40 sk. Ærter, 3 Rd. 92 s. a 5 R. 40 s. Hvede, 6 Rd. 80 sk. a 8 Rd. 48 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 16 s. a 2 R. 32 s. Byg,2rad., 3 Rd. 56 s. a 3 Rd. 2 s. - grøns., 1 Rd. 76 s. a 1 R. 92 s. Ditto, rad Rd. - s. a 3 Rd. 16 s. Smør, Pd., 1 Mk. 6 s. a 1 M. 9 s. Havre, 2 Rd. 68 s. a 3 R. - s. Æg, Snes., 1 Mk. 1s. a 1 Mk. 10 s. Sjællandsk Smør, Fdg., 12 Rd. 72 s. a 14 Rd. 24 s., Frederikshavns Skibsiste. Jndk. D. 4de October: S. Sørensen f. Sæby, best. t. Skagen m. Kartofler. H. Hansen f. Christiania, best. t. Aalb. m. Salt. S. Olsen f. Grimstad, best. t. Randers m. Træl. (udg. d. 6te).
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Reisende. med Daqv. igaar. Til Aarhuus: Adjunct, Kabell. T. Randers, Skibsbygmester Bonnesen. T. Hobro: Frøken Bülow; Cand. theol. Bruun. Døde. Provst Holms Datter, Henriette Christiane, 43. A., i Kbhvn. Petronelle Neergaard, f. Stemann, i Svenstrup i Sjælland. Enke eft. Pastor Rønne, Fred. Marie, f. Brandt, 72 A., i Kongens Lyngby. Gjordemoder Karen Nielsen, 35 A., i Hundslev i Fyen. Cand. theol. C. B. K. Bergenhammer, 27 A., i Kolding. Provstinde Anna Catharing Wedseltoft, f. Utke, 87 A., i Fredericia. Caroline Margrethe Wagtmann, 29 A., i Aarhuus Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Jndsendt. J Nr. 189 af dette Blad har en Unavngivet opkastet forskjellige Spørgsmaal til Forfatteren af den i Nr. 173 indrykkede Erklæring fra forskjellige Borgere i Frederikshavn, betræffende Overauditeur Lassen, og idet han drager disse Mænds Upartiskhed i Tvivl, yttret sig om Capitain Barfred paa en saa ondskabsfuld Maade, at det hele Jnserat synes at være bleven til for at fortrædige denne brave Mand. Det kan aldeles ikke være ligegyldigt for Den, hvis hele Rigdom er et uplettet Navn, at see sig sat i et hadefuldt Lys hos sine Medborgere, og da jeg veed, at han i de forskjellige Stillinger, han i sit skjæbnerige Liv har været i, aldrig er vegen et Fodtrin fra Ærens Vei, som Officeer har været kjæk og for Tjenesten nidkjær, som Landmand utrættelig, som Skolepatron klog og opoffrende, som civil Embedsmand samvittighedsfuld og nøiagtig, som Egtemand, Fader og Ven et Mønster for Alle, saa finder jeg det min Pligt, at sige dette, for at det ei skal lykkes den listige Spørger at nedsætte ham i brave Mænds Agtelse. Jeg veed tilfulde hvad jeg udsætter mig for, ved at indlade mig i Kamp med den, der forhaaner, uden at ville være sit Navn bekjendt; men her skal intet afskrække mig. Et Factum er i Jnseratet fremhævet, i hvilket Barfred skulde have handlet udelicat, og en Gjæld til Statskassen er ommeldt, som han ved Lassens Bistand skulde være eftergivet. J den første Sag er Jntet at forekaste ham, og som Debitor til Statskassen har han viist sig saa uegennyttig, – jeg maa desværre sig saa sjelden uegennyttig og retskaffen, at han tilfulde har fortjent vor høitelskede Konges Naade, som visselig er ham tildeelt, ved Restgjældens Eftergivelse, fordi Kongen vidste at skatte Mandens Værd, og ikke fordi Ansøgningen muligen havde ommeldte Anbefaling. De, der nære den ringeste Tvivl om hine mine Ords Sandhed, beder jeg ret meget, at de ville henvende dem til mig, da samtlige oplysende Papirer ligge paa mit Bord. Jeg skulde offentlig bekjendtgjøre dem, dersom jeg er derved vilde saare den beskedne Mands Delicatesse, og det muligen vilde være til Mishag for de anseete, hæderlige Mænd, som have meddeelt ham de fordeelagtigste Vidnesbyrd. Og hvorfor skulde det just antages, at Barfved og de 3 andre agtværdige Mænd, som den anonyme Forfatter angiver som Formænd for Erklæringen, ere partiske i Sagen. De have vidnet om, hvorledes de have fundet Lassen i de forskjellige Forhold, hvori de selv have havt at gjøre med ham, og dertil have de fundet dem opfordrede, da Manden, efterat hans Embedsforhold var kommen under retlig Undersøgelse, var bleven saa uskaansomt angreben i dette Blads Nr. 167. At skyde til, naar Læsset, hældet, er ingen Kunst, og adskillige Jnserater i Bladet gjøre derfor deres Forfattere liden Ære, men at ville svække. de Jndtryk disse gjøre og, saa at sige, føre Sagen tilbage til dens Standpunct, da den toges under retlig Undersøgelse, dette er neppe ubilligt, og kan aldeles ikke kaldes umoralsk (vide Nr. 1918). Bedst er det visselig, at Pressen nu overlader Sagen til Commissionen, som sikkerlig ikke behøver dens Bistand. Hjøring, den 4de Octbr. 1839. Brink=Seidelin.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Skjøndt den høitagtede Forfatters ovenstaaende Erklæring ikke ved gaaer Redactionen, saa troe vi dog, forsaavidt den ogsaa berører en af vore Artikler, at burde tillade os følgende bemærkninger: at den i den omhandlede Sag nedsatte Commission ikke behøver Pressens Bistand, er vistnok saare rigtigt; at det heller ikke har været vor Agt, at lade Pressen gaae Commissionen tilbaande, viser sig tydeligt af vor paapegede Artikel i Nr. 167, hvori det yttres: "Videre at commentere om denne (den Watsonske) Sag saavelsom om Overauditeur L."s øvrige Embedsfærd, vil nu naturligviis være overflødigt, da det Forhører, som nu blive optagne ofve, forhaabentlig tilstrækkeligt ville belyse Samme." At derimod vor Anmeldelse om Suspensionen, som den ærede Forfatter synes at formene, skulde have bevæget "Sagen bort fra sit Standpunct, kunne vi isandhed ikke indsee. Hensigten med denne vor Anmeldelse har aabenbart ikke været: at angribe den, Mand, som nu selv var bortfjernet fra Kamppladsen, men derimod at udhæve Betydningen af den foretagne Regieringshandling og den Opfordring, som i denne for Enhver indeholdtes til at fremkomme med enhver mulig Oplysning: en Fremgangsmaade, hvortil vi vel maatte føle os saa meget mere tilskyndet, da man før i lignende SuspensionsTilfælde har seet, med hvilken Jver og Nidkjærhed den Paagjældendes Venner og Medimplicerede have søgt at neddysse Alt, hvad der kunde bringe Oplysninger for Dagen og saaledes modarbeide det Offentliges Foranstaltninger. – At heller ikke Hr. L., ved at see sin Embedsfærd offentlig omtalt, kunde vente at møde skaansomt, Omdømme, vil vist Jngen nægte, som har læst de Offentliggiørelser fra og om Frederikshavn, Bladene i den sidste Tid for Suspensionen have in(Red.) deholdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Bekjendtgjörelser. J Forgaars Eftermiddag døde mit eneste Barn, min At en Handling i sine Følger kan blive moralstridig, som sige, i det belærende Foredrag i Nr. 191, har jeg aldrig for læst i nogen Morallære. inderlig kjære Laurenze Elisabeth, der ogsaa var min eneste Glæde og Haab for Fremtiden. En hurtig udviklet Brystsygdom laade hende paa Baaren i hendes 17de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Jeg melder dette for mine Paarørende og Venner, der ikke ville negte mig deres Deeltagelse under denne prøvende Skjebne, som udgik fra den alvise Faders Haand. Aalborg, den 7de October 1839. Ane Deichmann Esmarch, født Theil. De ved Placaten af 29de October 1824 befalede Tegn for løsgaaende Hunde udleveres paa mit Contoir fra idag af til Udgangen af denne Maaned imod den fastsatte Betaling af 1 Rbd. Sølv pr. Tegn til Politikassen. Aalborg Politikammer, den 7de October 1839. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Bekjendtgjørelse. Paa Thisted Amts Forstrande er løst af Havet inddrevet: a. Paa Ron Strand: 1 Tønde omtrent halv fuld af bedærvet Stivelse. De paa Samme kjendelige Bogstaver ere: LNDRI WI BM. No 19 b. Steenberg Strand: en Foustage med Roolie, Mærket, paa Sammester opgivet saaledes: Ved Spundset B. BC, paa den ene Ende 276, og paa den anden Ende 2 og M. samt med Rødkridt T Eierne til fornævnte Tønde og Foustage indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel at indfinde sig hos mig, for at legitimere Eiendomsretten, da Provennet, efter Fradrag af alle lovlige Udgifter, derefter skal vorde anviist til Udbetaling. Thisted Amthuus, den 1ste October 1839. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Haandbog for Handlende og Toldofficianter, indeholdende de, ved og i Anledning af Forordringen 1ste Mai 1838, foreskrevne Former og indførte Told- og Skibsafgivter for Danmark, udgivet af Thorbrøgger, Toldcasserer i Aalborg, faaes hos Hr. Boghandler Rottbøll Sadolin for 4 Mk. Boghandlere og Andre, som hos Udgiveren reqvirere større Partier, erholde sædvanlig Rabat. De, der endnu staae til Rest med Betaling for kjøbte Varer paa Consul Hansens og Madame Brünnes's Auctioner, ville behage at berigtige samme inden Udgangen af denne Uge.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
2 a 3 Abonnenter ønskes til Berlingstidende for 1820. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrikations-Handels, Damp-Chocolade=Fabrik, Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. hos Dhrr. S. Karup i Frederikshavn,
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Kjøbmand Hiiche i Hjørring, A. Lund i Thisted, Consul F. Schade i Nykjøbing paa MorsøR. Andrup i Lemvig, F. C. Bruun i Holstebro. L. K. Damgaard i Skive, F. Berthelsen i Løgstøer, O. C. Lohmann i Hobro, Agent Galster i Nørre-Sundby, samt i Aalborg hos Dhrr.: C. Hassing, C. Valeur, N. Warberg, Jens Vadum og Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Foruden de sædvanlige Sorter Chocolade, af hvilke især anbefales Schweitzer- a 8 Mk., og med dobbelt Vanille a 7 Mk., indpakket i valset Tin, Vanille Nr. 1 i Æsker a 1 Rbd., samt Fiin med Vanille a 4 Mk., erholdes hos disse sidste tillige følgende nye Sorter: Sundheds Chocolade med Carragheen Moos, 80 s. pr. Pd.; Homopathisk Chocolade af Carracas-Cacao, 64 s. pr. Pd. Medaillon Chocolade, i Æsker med 12 Stkr. a 36 s. pr. Æske; Jagt, Dessert og Reise-Chocolade med komiske Vignetter, i Æsker med 12 Stkr. a 36 s. pr. Æske.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Da her mangler et Maltgjørerie og Olbryggerie ønskes en Medinteressent, som forstaaer sig paa at anlægge og bestyre et Saadant i min dertil godt skikkede Gaard paa Axeltorvet, jo før jo kjærere. Hjøring, den 26de Septbr. 1839. J. Chr. Bindslew.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Paa Kyøe pr. Nibe kan erholdes godt Foder til 30 a 40 Stude fra 1ste Novbr. d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Emaillerede dybe og halvdybe Jerngryder, hollandske og franske Jerngryder, Staaltraad, smedede og støbte Jernpander, Jernplader, Blikplader, Patent=Hagel, fiint, rund poleret Jagtkrudt, Knaldhætter m. m. m. ere i gode nye Varer arriverede og faaes billige hos J. H. Schibbye & Nielsen. Aalborg, den 3die Octbr. 1839.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere Kreditorerne i Stervboet efter Selveier Christen Jensen af Sønderbakken i Karup Sogn og dennes Hustru Andrea Sophie Elisabeth, Trøiberg, indkaldte med 12 Ugers Varsel til hos mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby den 2den October 1839. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Efter Reqvisition af Regnskabsføreren for Aalborg Cathedralskole, bliver offentlig Auction afholdt paa Raadstuen heri Byen, Tirsdagen den 22de dennes Kl. 10 Formiddag, over de Skolen tilhørende Qvantiteter Tiende Korn af 1839 Aars Afgrøde, nemlig: 56 Tdr. 6 Skpr. Rug og 264 Tdr. Byg af Tæbring og Onstrup Sogne paa Morsø, af Hundstrup Sogne i Thye, af Steenum Sogn i Vensyssel og en Refusion af Hasseriis og Sophiendals Byer, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 5te October 1839. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-07
Jfølge Amtets Ordre bliver det Jens Jensen forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatterestancer tilkjendte, Huus i Tislumnørgaard i Hørmedsted Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Skjepper og Skovskyld 1/2 Album, med Bygninger og Afgrøde stillet til offentlig Auction: 1ste Gang den 31te October, 2den Gang den 14de November, 3die Gang den 28de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Thingstedet heri Byen og 3die Auction paa Eiendommen selv. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for Panthaverne ifølge Placaten 22de April 1817. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 3die October 1839. Romer. const.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-08
Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis. No 198. Aar 1839. Tirsdagen den 8de October. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Reeds Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer i Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-08
Udlandet. Sicilien. Uophørligt - hedder det fra Palermo under 6te Septbr. – bliver den offentlige Rolighed her forstyrret. Ved høilys Dag blive Folk anholdte og plyndrede paa Gaderne uden at Politiet eller Militairet er istand til at standse dette Uvæsen. For nogle Dage siden blev et, en schweizerisk Kjøbmand tilhørende, stort Fabrikhuus om Natten angrebet af 12 Røvere. Portneren og en Commis de eneste Beboere, satte sig til Modværge, men bleve kneblede og mishandlede. Paa deres Skrig ilede en forbidragende Militairpatrouille til og stillede sig ganske roligt foran Huset. Da derpaa Arbeiderne styrtede frem fra de nærmeste Gader, for, under deres Principals Anførsel, at jage Tyvene bort, nægtede Patrouillen dem at komme ind i Huset, med den Undskyldning, at Politiet først maatte kaldes. Politier nød da ogsaa den Ære at blive kaldet først, men inden dette kom, vare imidlertid Røverne fra en anden Side løbne deres Vei med Penge og Gods.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-08
England. O'Connell, den store Agitator, har i en Adresse til Haandværkerne paany behandlet sit gamle Thema: Ophævelse af Unionen mellem Jrland og England og det Førstes legisiative Repræsentation ved et eget Parlament. Som de Uretfærdigheder, der under den nærværende Tilstand ere tilføiede Jrland, anfører han, at dette uagtet det udgjor en Trediedeel af Storbritanniens Befolkning, dog kun leverer en Sjettedeel til det engelske Parlament, at dernæst Jrland var skeet Uret med Hensyn til Gjældsforholdene, da Jrland kun havde havt 20 Millioner Gjæld og England 440 Millioner, men at Unionen havde kastet begge Gjældsmasser under Eet og paabyrdet dem begge Lande i lige Deele. Om Nødvendigheden for England af at give efter for Jrlands Fordring paa en leggislativ Adskillelse siger han: "England kan umuligt foretage nogen Krig, uden om denne Gjenstand først at komme overeens med Jrland. En Boxer kunde lige saa fordeelagtigt indlade sig i en Nævekamp med lænkebunden høire Arm, som England kunde foretage en Krig, saalænge Jrland med Grund er misfornøiet. Desforuden vil den næste Omvæltning i Europa - og hvo skulde ikke erkjende de vulkanske Elementer i næsten enhver Stat paa det europæiske Fastland lad den komme naar den vil (og at den ikke vil lade vente paa sig, er i høieste Grad sandsynligt, en politisk Omvæltning i en eller anden af de store Stater paa det europæiske Fastland saaledes ryste de sociale Forhold, at den britiske Regjering, som allerede tidligere ved tre eller fir lignende Leiligheder, vil see sig nødsaget til, ved en eller anden politisk Retfærdigheds Act at tilkjøbe sig det irske Folks Understøttelse og Deeltagelse, og denne vilde i det foreliggende Tilfælde kun kunne bestaae i den rolige og fredelige Gjenoprettelse af vort eget Parlament." O'Connell udtaler sig sluttelig om den Maade, paa hvilken de af ham betegnede Materialier til Øiemedets Opnaaelse blive at benytte. Han raader fremfor Alt til Forsigtighed, Maadehold og Klogskab og advarer mod Faren af at drage Religionen med ind i Striden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-08
Holland. Kongens projecterede Giftermaal med en catholsk Comtesse d'Oultremont vækker megen Misfornøielse hos hans protestantiske Undersaatter. Det Amsterdammer Handelsblad, som iøvrigt anseer Rygtet for ugrundet, siger, at dets Virkelighed vilde opfylde den hollandske Nation med dyb Smerte. Da det første Rygte om denne Forbindelse udbredte sig, ilede Prindsesse Mariane, Prinds Albrecht af Preussens Gemalinde og hendes Faders, Kong Vilhelm Yndling, fra Berlin til Haag for at bringe Faderen til at opgive denne Plan, men forgiæves, og man troer, at Formælingen nu vil finde Sted. – Den hollandske Regjerings Adfærd i de aftraadte Deele af Luxemburg vækker meer og mere Befolkningens Forbittrelse. Beretninger fra hine Egne paastaae nemlig, at forskjellige Embedsmænd ere blevne afsatte, ikke af politiske Bevæggrunde men at personlig Fjendskab og Jntrigue benytter den nærværende Tilstand for at skildre for de hollandske Commissarier denne eller hin Mand som en Fjende af Kong Vilhelm og saaledes bevirke hans Afsættelse; flere saadanne Jndivider skulle endog have offentlig rost sig af at have bidraget til Embedsafsættelserne. Flere af de afsatte Embedsmænd vare, efter at de forgiæves havde forlangt Audients hos de hollandske Commissarier, afreiste til Haag for at overrække Kongen selv deres Klage, men skulle være blevne afviste og uhørte være vendte tilbage (?).
Aalborg Stiftstidende, 1839-10-08
Dampskibsfart. Den franske Regjering agter nu at etablere en Linie af 4 Dampskibe imellem Havre og New york, og ligeledes sætte Dampskibe i Gang imellem Brest og Brasilien samt andre 4 imellem Bordeaur og Veracrueller en anden Havn i Mexico. Omkostningerne skulle bestrides af Post-Departementet og skulle Dampskibene tillige tage Gods med ombord. – Allerede tidligere har man anstillet Forsøg paa at anvende Dampkraft paa Seilskibe. Denne Opgave vil nu blive løst af Skibet "Vernon", som den 14de Septbr. har forladt London og styret sin Cours mod det gode Haabs Forbierg, fordi Vindstillet, Stormene, Vindene og Strømningerne paa hine Farvande bedst egne sig til fuldstændigt og hurtigst at løse denne Opgave. "Vernon" er bygget efter en ganske ny Model, er 170 Fod lang, 56 F. bred og indtil Dækket 22 Fod høit. Det gaaer kun 15 1/2 Fod dybt, er maalt til 1000 Tons og fører desuagtet, foruden 1000 Tons Gods 150 Tons Vægt i Maskiner og Kulfornødenheder. Maskinen, som kun har 30 Hestes Kraft, befinder sig tilligemed Kjedelen heelt i det saakaldte Tviskendæk, uden at noget deraf naaer ned i Rummet. Begge Deele indtage kun en Plads af 16 Fods Omfang, saa at der paa begge Sider endnu bliver Rum nok til Kabytterne. Jngenieuren har sørget for, at Kiedelen bliver omgiven med et Betræk uden Afleder, saaledes, at Heden ikke i ringeste Maade generer Passagererne; tillige har der ved denne Leilighed viist sig en Fordeel, hvorpaa man slet ikke havde gjort Regning, idet dette Betræk besparer en Trediedeel af Kulforbruget.