Berlingske Tidende, 1831-11-23
Fra den Belgiske Grændse, i November Maaned. Upaatvivleligen er det interessant, at lære den Stemning at kjende, som i nærværende Øjeblik er den herskende i Holland, til heraf kunne de nærmeste Forviklinger og disses muelige Opløsningsmaader bedømmes. Hollands Konge har ikke antaget de Fredsforslag, der gjordes ham af Conferentsen. Det kunde han heller ikke, uden at forspilde sin Popularitet, ja end ikke uden at sætte den lykkelige Sandrægtighed, der finder Sted imellem ham og hans Folk, i Fare. Dette Hensyn, forbundet med Beviserne for den materielle Skade, som hine Betingelsers Antagelse vilde tilføje hans Land, har han i Særdeleshed udviklet i sin Appellation til de fem store mæglende Magter, imod disses Ministres Beslutninger. Vist er det, at overordentlige Courerer, strax efterat et Ministerconseil var bleven holdet, afsendes til Hofferne i Wien, Berlin og Petersborg. Paa disse Magters Svar vil det da beroe, hvad der videre skal skee, og heri troer man at gjenkjende Hensigten, hvorfor Kongen af Holland har erklæret sig aldeles benægtende og ubestemt paa Conferentsens Forslag. Kan man end ingenlunde vente, at visse Hoffer skulde gaae saa vidt, at modsige og aabenbart bryde med Frankrige og England; thi ogsaa her fandt Ludvig Philipps bekjendte Udtryk: "la paix avant tout, Gjenklang saa synes dog en Modification af de for Holland meest trykkende Artikler aldeles ikke at ligge uden for Grændserne af et sandsynligt Haab. Thi paa disse Steder ansees Alt, som man tager fra Belgien, for en Seir af den gode legitime Sag over Frafald og Forræderie. Jmidlertid er hele den Hollandsk Belgiske Sag, saaledes som den er constitueret ved de 24 Artikler, egentlig et Handelspørgsmaal imellem England og Holland, og derfor erkjender de Hollandske Kjøbmænds sikkre, practiske Blik den almindeligen. Af denne Grund er Uvillien mod Frankrige og dets Jntervention langt mindre, end imod England. Hollændernes saarede Nationalfølelse og krænkede Stolthed haver Belgierne; adskillige Generationer maae forløbe, forinden dette Had kan udslettes af Hollændernes faste Charakteer. Med England derimod er det en Kamp mellem de materielle Jnteressen; Handelsjalousien, som indblander sig. Ved Belgiens fri Mellemhandel med Tydskland, mene Hollænderne, at England udelukkende bemægtiger sig Jndførselen, gjør Belgien til sit Factorie, til sin Handelscolonie og oversvømmer derfra Hjertet af Fastlandet med sine Varer. Allerede længe har England været i Besiddelse af Elbens og Em sens Mundinger; længe har det havt Øje paa Antverpen, og udlevere vi - sige Hollænderne Stadens Citadel, saa er Schelden lukket for os, aabnet for England, og dermed Nordne, derlands, Amsterdams og Rotterdams Handel for bestandig paralyseret. Derfor maae vi hellere gjøre de sidste Anstrængelser, end underskrive en saadan Fred, hvormed vi vilde underskrive vor egen Dødsdom. - Saaledes er den herskende Stemning her beskaffen; den finder Gjenklang blandt alle Classer af Nationen. - Dersom nu det, saa ofte af det hollandske Folk igjentagne, Argument skal gielde, at ikkun en overvunden Nation bør lade sig saadanne Betingelser foreskrive, men at Holland, tvertimod seirede i den sidste Kamp, og vilde ogsaa fremdeles seire, dersom det havde frie Hænder, og betænker man fremdeles, at Holland ved en ny Jnvasion i Belgien endnu, ligesom før, kan regne paa at finde Tilhængere, saa var det dog mueligt, at det bragt til Fortvivlelse ved Modstand, endnu engang kunde prøveVaabenlykken, og endnu engang bringe Europa ind i de forviklede Forhold, som man netop har villet undgaae ved den paa budne Fred. Det er det eneste rette Synspunkt, hvorfra Sagen bør bedømmes. Derimod er, til Beviis paa den for Øjeblikket herskende fredelige Stemning, det Hollandske Hovedqvarteer, ved Efterretningen om en truende Engelsk Flaades Ankomst atter forlagt fra Tilburg til Herzøgenbusch. Dermed staaer den befaling i Forbindelse, at oprette en forskandset Leir ved Nyn megen, hvorpaa man allerede skal begynde i disse Dage; ved Alt dette vil man blot lægge sine defensive Beslutninger for Dagen. Som upaalideligt Rygte fra Haag fortælles, at man den allerede var underrettet om Preussens gunstige Stemning; vi lade det staae ved sit Værd, om en Londonsk Avisartikel, som fortæller, at en heftig Samtale skal have fundet Sted mellem den Preussiske Gesandt i London, Hr. von Lülow, og Fyrst Taller rand, i Anledning af en fra Berlin ankommen Coureer, kan bringes i Forbindelse hermed. I ethvert Tilfælde turde det dog være for tidligt, at ansee dette for Svaret paa de sidste Hollandske Meddelelser, som det Preussiske Kabinet neppe vil give, i uden at have raadført sig med sine Allierede.