JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
En vis ung Herre, som traf sin Elskede i et Selskab, hvor han troede øiensynlig at komme efter hendes Utroskab, vilde hevne sig over hende ved Bekjendtgjørelsen af de ham fra hende tilhændekomne Kjerlighedsbreve. Da han nu var i Færd med at ville oplæse eet af Brevene, sagde Damen, uden at lade sig forvilde: Læs kun vær, jeg vil ikke vorde undseelig over andet end Udskriften paa Brevet. Den fine og drøie Jrettesættelse foraarsagede Forstummelse hos Elskeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
J Barmelsters russiske Bibliothek, 7 B., 3 og 4 St. Side 302 omtales en russisk Oversættelse af det franske Lystspil. Hindring i Ægteskabet. Recensenten kalder Originalens OphavKailschaw, og føjer til: Jngen vil nok degiffrere Navnet; men alle Komedier kunne heller ikke kjendes. Alligevel er den saa tungt at degifftere franske Forfatter ingen anden end Hr. de Kailhava, hvoraf sees, at og i selve Tydskland Konstdommere nedskrive hvad der falder dem ind, uden at tænke derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
Da ved de la Mottes Sørgespil Jnes, den som var tinget til at paabegynde en Udvibning, ved Stykkets Skjønhed blev saa rørt, at han er kunde tilbageholde Taarer, saa henvendte han sig til Naboen, sigende: pib De for mig; thi jeg kan ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
En Betler traf paa en Kiøbmand som de des om Almisse, men denne skyndte sig bort uden at give ham noget. Nu raabte Betleren, han maatte forbarme sig, Trangen drev ellers til et Skridt, som altid havde været ham yderst afskyelig Kjøbmanden, som nu troede der truedes med en Ulykke, gav nu Penge fra sig og foreholdt Betleren, at han taalmodig maatte bære sin Skjæbne, hvorhos forespurgtes, "hvad da forehavdes, hvis Hielpen var udebleven?" – Jeg havde da maattet arbeide – svarede Betleren - og for alt Arbeide har jeg stedse havt største Afskye,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
Kjøbenhavns Børs den 24 October 1829. Hamburg 2 M.a vista 225 Species 229 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Al.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. 5 - Abs-Leg 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 78 3/479 Rbd. Sedl. Dito Dito. 70 70 1/2 i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 Rbdlr. Dito Dito. . 114 1/2 115 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90,90 Rbd. 6.6 pC. norsk Laan, 103 1/2 - i Banco ved Hambro & Søn. 90 90 i Banco, 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier .....L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
Rettelser til No. 82. P. 1816, 2. 8 s. n., for, samtlig læs: punckiP. 1318, L. 2, tilføjes ved Contre-Admiral Jessen, Navn: Couverneur paa St. Thomas, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn var og modtog Treogtyvende Aargang. No. 86. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Taadelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 October 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Menneskets meest paafaldende Fortrin for Dyrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
(Udtog af et Brev.) um Gottes willen, glauben Sie dog nicht, date sein Ernst isk Frøken Tip i Vandevilken Sin. - Endeligen behager De og at spørge mig, hvilket jeg anseer for Menneskets meest paafaldende Fortrin, naar vi sammenligne ham med Dyrene. Værre Opgave kunde, jeg tilstaaer det, De ei letteligen forelægge mig til Besvarelse. Der er saa meget Dyreagtigt ved Mennesket, saa meget Menneskeagtigt ved Dyret; der lever fer, saa mangen hundsk Pengepuger, saa mangen en professorisk Hund, at, naar man benytter sig af vor oplyste Tids største Forret, det vil sige, lader sig ei nøie med nogen nedarvet Sniksnak, ingen Gaade da synes vanskeligere at løse. Dyrene leve i evig Feide med hinanden, en tidt ugrundet, tidt saare blodig Felde, vi ligeledes. De klattre, krybe, springe, med og uden lærd Underviisning, rives, bides, kradses, tirre, vi vist ikke mindre. Vi elske, smigre, sledske, hade, forfølge, dovne, trælle, gave, prøvle, røve, rane, de ligerviis. De bræge, grynte, vrinske, brøle, kaale, gale, kurre, pluddre, og vil vi have Degne, Sangere, Skuespillere, Talere, Digtere, Vægtere, Elskere, Stridsskriftsfabricantere. Mangfoldige, fra Dyrene paa Mennesket overførte Talemaader, dem alle Sprog, eie, vise jo og meer end tilstrækkeligt den uendelige Overeensstemmelse, man til hver Tid maa have fundet imellem Dyr og Menneske Saaledes da, blot i Dansken, følgende Udtryk, gjøre Hanebeen, sætte sig paa Bagbenene, snerre ad, give Hals, vende Kløerne iveiret, slaae bagop, løbe Hornene af sig, vise Tænder, have Horn i Siden til, gaae for Plougen, værge for sit Rede, prale med laante Fiere, spye Ædder og Forgift, give Tøilen, aale sig ind hos, bide paa Krogen, og andre flere. Hvor findes da, saa spurgte ved disse og lignende Betragtninger jeg allerede tidt mig selv, men vidste ei længe Svar at give, hvor findes, hvori søges rettest det Særegne for Mennesket, det Fortrinlige, det Kiendetegn, der aldeles adskiller ham, Hædersvæsenet, fra Dyrene? Nu spørger De mig om det Samme; jeg kjender Dem, at De kan aldrig nøies med de sædvanlige vidtløftige Udviklinger af en Sags Undviklelighed; jeg vil derfor vove at nævne Dem det Fortrin paa Menneskets Side, der virkeligen tilhører ham ene og hidindtil var mig det meest paafaldende, i det tillige det tilfredsstillede mig overflødeligen - han spiller Chombre, Whist og Boston. Antonius Carry. La Motte Fouque.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Denne Tydsklands berømte Digter har med Forkjærlighed studeret det gamle Nordens Gudelære og Heltesagn, hvilke han har benyttet ved forskjellige æsthetiske Fremstillinger. Nogle eddiske Digtninger har han saaledes omarbeidet til adskillige Dramaer, hvoriblandt Sigurd der Schlangentødter er et af de heldigste og meest yndede. De gamle Jslænderes Levnet og Tænkemaade har han før skildret i sine Fahr ten Thiodolfs des Jslanders, og nu sidst i en romantisk Fortælling i tre Bind, udkomne i Wien med skjønne Kobbere 1826 under Titel: Die Sagavondem Gunnlaugurgenanne Drachenzunge und Rafn dem Skalden, hvortil Stoffet er taget af den ved den Arnæmagnæanske Commission udgivne Saga af Gunnlaugi Ormstang og Skild Rafni, som i sin Tid var fordansket af John Erichsen, samt senere frit oversat af Grundtvig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Sagens Hovedhandling udgjør ogsaa Gjenstanden for et engelsk Sørgespil, forfattet af Baroner Sir George Stuart Mackenzie i Edinburg. Hin tydske Bearbeidelse er af Forfatteren tilegnet det Jslandske literære Selskab i Reikevig og Kjøbenhavn ved et skjønt Digt, hvilket Selskabets herværende Formand saaledes, i Islands Navn, har søgt at besvare: Chules Grus an Friedrich, Freyberrn von la Motte Fouque. Heil der behrer Held und Weiser, Forscher der Vorzeit, Frommer Barde, Meister-Sanger. Meiner Thaten, Dank und Grufs Dir von Thule, Aus dem freyen Franken-Stamme, Sprose ein edler Ast im Suden; wischen stissen. Sonnen-Reben, Goldnen Reyseln, Engen Rosen. und er ward Des Waldes Bierde Doch verfolgt. Von dem Neide; Bald des Morders Beil im drohte, Und dem Haine Hohe Flamme. Richt vernichtet, Nur versest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Nach dem Norden, Neue Sprossen, Trieb der Stamm. Jm teutschen Lande; Viedergebohren. Vard die Eiche Heil der edler Ast des Stammes! Jetst zum besten Baum geworden; Schones und gutes Schauen vir Dir eingermest. Allenthalven. Baum von Gottes Geist belet Nannten den Mann Meine Sohne; Hente sing ich So von dir Motte Fouque! Mann der Teuten. Sonnenerzeugten. Saft der Reben, Odins Meeth, Mir du schenktest; Qvasers BlutQvoll in Strømen Beym Harfenschlag Bom Schlangentødter. Und mir gluten. Goldne Fruchte, Deine fromme Freundes Gabe, Bey des Geistes Göttermahle Thiodolfs hode Heldenlieder. Kun die rothen. Rosenkrange Zieren mich Aus Sudlands Garten, Herrliche drey, Holdes Gewirck Deines Geistes, Deiner Hande. Both ich dir, Den Blumensamen Nicht umsonst, Seltner Dichter, Als der schönen Schwester-Rosen Königinn, Kenn ich Helga. Soste bludte Braut des Helden. Jn der Fugend. Jubelwonne Auch die Dørner. Drangten sie, Ste erblaste, Scheint doch wiedet. Dichtet auch Die Drachenzunge, Regt sich wieder Rafn der Skalde, Und sie kampen Als im Leben. Barde, in deinen BlumengsigSagen der Vorget, Sollen klingen Ewig in meinen Alpenthalern,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Jn der Vater, Frihern SpracheJest sie Teuts Tone fassen. Der Germanen, Gauen horchen, Mit der Britten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Brudervolke, Deinem Liede. Lieber Sanger! Wenn du schlagt Die Skaldenharge. Sey gelegnet Sohn von Bragel. Gleiche Gattinn. Gab er derEurem Hause. Heil und Chre. Dank und Grus Dir von Thule! Finn Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Nogle Ord i Anledning af Stykket, Skilderiets No. 79.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Naar en Replik indgives i en borgerRetsstrid, har man den Hensigt, at forsvare sig betragter den Retfærdighed man haaber at erhverve sig som Hovedsagen, og Dommere, kun som Retfærdighedens Tjener, som et Middel til at opnaae den Ret, som Lovene hjemler Anderledes synes det mig at være, ved en litterær Stridighed, hvor det ei er saa vigtig, et engang skal afgjøres, hvilken af Parterne har Ret, men hvor Dommeren er Hovedpersonen, og hvor det kun skeer af Agtelse for denne Dommer, at Sandheden skal oplyses. Naar Frengangsmaaden indrettes herefter, vil man visk ei, med en beskikket Defensors Nøiagtighed gjennemgaae det af Actoren fremførte Raisonnement; mindre til Beqvemmelighed for Publikummet udkaste, hvad det skal kjende for Ret, men man vil, med Ærbødighed for de Argus øjne, som saa let erkjende enhver Ufuldkommenhed i det Trykte, kun bringe Sandheden Offere ved at fremstille de Omstændigheder, som hidtil ei ere fremførte for Dommeren, vel vidende, den Retfærdighed man offentligen tildeeler si selv, kun røber større Tillid til den egne, end til Publikummets dømmekraft. Derfor kunterstaaende ubetydelige Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Da en her paa Grevskabet afsluttet kort er fortalt Bladets Læsere, Side 1243, saa tillader jeg mig den Forklaring, at det der brugte urigtige Udtryk, hvorefter Hr. Krigsassessor Schmigelow er kaldet Licentistus medicinæ istedenfor Licentiatus chirurgiæ, er en Feil, som jeg har begaaet, ved at opsætte den imellem mig og ham mundtligen aftalte Afkort, som altsaa ei kan tilregnes Krigsassessoren. Jeg lod den trykke, for at Bønderne paa Grevskabet lettere kunde læse den. Da den ei var bestemt for et større Publikum, var jeg ei ombyggeligen nok for at forebygge den begaaede Feil. Akkorten blev afsluttet for at sikkre den af mig ellers gagerede Læge, efterhaanden, naar den af samtlige Gaardmænd og Huusmænd paa Grevskabet var indgaaet, et Tillæg til det jeg yder ham, af omtrent 300 Tdr. Byg, samt for at foranledige Bønderne, til at bruge en Læge, hvortil de ellers ei ere synderlig tilbøielige. Holstenborg, d. 26 Oct. 1826. F. A. Holstein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Tyrkernes Bedrifter i de østerrigske Stater 1683.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
(Efter en Notice fra et gammelt Haandskrift, bekjendtgjort af Grater i Jdunna undHermode 1816.)"Tyrkerne bortførte til Fangenskab og Slaverie i dette Aars Feldttog fra Ungarn, Østerrige og de tilgrændsende Lande: Gamle Mænd Qvinder. Piger (hvoraf de ældste vare 26 Aar); deriblandt 204 grevelige og adelige Damer. Børn fra 4 til 5 Aar. tilsammen. kristne Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Paa den Wienske Side ere afbrændte Stæder, Flekker og Landsbyer . . 14062 Paa Presburger Siden. (bør vel være 2233.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Det samme Aar beleirede Tyrkerne Wien med 200,000 Mand fra 14 Juli til 12 Septbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Om denne Beleiring besidder vor Literatur et høist interessant Skrift af Engelstoft (i historisk Kalender 3die Bind 1817) - hvor den samme og andre Beregninger (til 108,809 Fangne) af andre Kilder ere anførte, men de ødelagte Byers først anførte Tal efter al Sandsynlighed berigtiget (fra en Skriver eller Trykfeil til 1462. Her tillægges og meget rigtig: "foruden dem der bleve myrdede." Hertil komme ældre af Engelstoft bemærkede, og af samme Art, fra Aaret 1480 af at regne, som skilte de Østerrigske Stater af med en utrolig Mængde bort røvede Mennesker. Endvidere kan det læses i sidstnævnte Skrift, at Storviziren Kara Mustapha, under Beleiringen, lod sine Tatarer uden Forskjel nedsable alle de i Leiren værende kristne Fanger, hvis Antal beløb sig til 30,000 Naar det nu lykkes Sultan Mahmud efter Ønske med Oprettelsen af det omdøbte Nizzam Dschedid og Tyrkiet saa faaer en Mage til Peter I. eller Friedrich II. – hvad kan da ikke skee i Aaret 1883 eller meget tidligere? Rimator. Gudhengivenhed. (Oversat af det Engelske.) Skjæbnens Pile mede altid til vore Hoveder. Nogle naae os, nogle streife os forbi, og saare vore Naboer. Lader os derfor bevare et roligt Sind, og uden Murren erlægge den Skat, vi skylde Menneskeheden. Vinteren bringer Kulde, og vi maae fryse; Sommeren vender tilbage med Hede, og vi maae smægte. Luftens Foranderlighed bringer Uorden i vore Legemer, og vi maae blive syge. Her ere vi udsatte for vilde Dyr, og der for Mennesker, endnu vildere, end Dyrene. Og om vi undgaae de Besværligheder og Farer, som Luft og Jord medføre, saa gives der igjen Jlds og Vand-Nød. Dette Tingenes fastsatte Løb staaer det ei i vor Magt at forandre; men det staaer i vor Magt, naar vi alvorligen ville, at forskaffe os den Siels Storhed, som egner vise og dydige Kristne, og sætter os istand til at gaae Livets Stød imøde med et kjækt Mod, samt at skikke os i Naturens Orden, hvis Overherre bestyrer sit store Rige ved bestandige Forandringer. Lader os ære hans Styrelse, lader os være overbeviste om, at Alt hvad der hændes, bør hændes, og aldrig være saa taabelige, at ville gaae rette med Naturen. Den bedste Beslutning, vi kunne tage, er at taale, hvad vi ei kunne forandre, og, uden at knurre, gaae frem paa den Vei, som Forsynet har foreskrevet os. Thi det er ikke nok at følge, og den er kun en slet Soldat, som sukker og gaaer med Ulyst mod Fienden. Vi maae modtage de befalinger, der gives os, med Mod og Munterhed, og ikke søge at snige os fra den Post, som er os anvist i Tingenes vise Jndretning hernede, af hvilken just vore Lidelser udgjøre en nødvendig Deel. Gudhengivenhed er den sande Siels Høihed; derimod er det et sikkert Kiendemærke paa en feig og forsagt Aand, at ville gjøre Modstand, mestre Forsynets Styrelse, og, istedet for at rette vore egne Feil, da søge at finde Feil hos vor Skaber. R. A. 126.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Blandede Efterretninger. Sundhedsassuransen i Paris 1770. Dens Plan var at 3000 Aktier, hver til 200 Liv., bekostede Opbyggelsen og Indretningen af et Sygehuus, hvorfor 30,000 Deeltagere i Sygdoms Tilfælde kunde indtegnes til Logis, Medicin, Lægedom og Pleie for billig Betaling. Overslaget efter Lægernes Beretning at af 100 Personer overhovedet ikkun 12 om Aaret ere sengeliggende omtrent en Maaned beregnede derfor for 30,000 Personer 100 Senge. Dividenden af hver Aktie udgjorde 80 Liv Jngen maatte være under 10 og over 50 Aar ved Indtegningen og Udtegningen. Ulægelige, samt veneriske Syge saavelsom Barselqvinder modtages ikke i Sygehuset; saa at nogen anvendelig Vilkaarlighed vil let kunne vedligeholde Jnstituttis, Flor og Udbytte af Actierne. Med Planen blev og et Lotterie forbunden. Jdeen til Projectet var af Jnstitutet Freres de la Charte, som var i god Forfatning og tog bestandig til 7 Overordenlige Aandsgaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Foruden den bekjendte Chrichton forekommer vel ikkun faa saa store Genier, som den 1747 Valencia fødte Portugiser, der var saa stor Mathematiker, at den deri exellerende Oberst Fer er, gav Ynglingen Fortrinet. Han var fuldkommen Algebrist og Astronom. Som Lieutenant ved Attilleriet viste han i Ungdommen og fortrinlige Kundskaber i Artillerie- og IngenieurVidenskaben, samt meget andet endog undværligt for Mathematici. Tillige forenede han med disse Kundskaber, Fuldkommenhed i Historien, Sprogene og de skjønne Videnskaber, hvorhos han var en god Digter. Af de levende Sprog havde han, foruden Modersmaalet, italiensk, spansk, fransk og engelsk inde. Han skal og have udtrykt sig renere og sirligere i det Portugisiske, end de bedste Skribentere i Landet paa den Tid. Fortreffelige Oversættelser leverede han af døde, saavelsom af levende Sprogs første Digtere. Han lod sig ei mærke med nogen Opoffrelse for Videnskaberne og var derhos saa undseelig, at han ikke indlod sig i Samtale med Ubekjendte. J de fine Cirkler var han udanne og bekymrede sig ei om Moder eller Afslibning, saa at det unge Menneske syntes enhver Fremmed, som en eenfoldig Usling. Han var gjerne lattermild og røbede i hele Forholdet intet af de skjønne Evner, hvormed Sjelen var prydet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Nogle meget vigtige af den engelske Literaturs Værker blive udgivne i meget elegante Aftryk i Heidelberg (hos Engelmann) for en Priis der næppe bliver saa mange Rthl. som de engelske Udgaver koste Pund Sterling. Saaledes udkommer Johnsons Ordbog, efter den bedste Udgave, og formeret med et Glossar over de i Walter Scotts Værker forekommende skotske Udtryk En Samling af de bedste britiske historiske Værker er aabnet ved Roscoes Lise of Lorenzo de Medici. - Fremdeles et Aftryk af den nylig udkomne "History of England, by Dr. Lingard sex Bind, som i England giør stor Sensation, endog fortrækkes for Hume. Ved Samlingen vil man ej see paa Modens Værker, men paa de klassiske Værker paa hvilke den brittiske Literaturs Hæder beroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
En Undersøgelse over de tydske Kunstakademier, og Forslag til deres Forbedring er nylig meddeelt af Hr. v. Qvandt, i et lidet Skrift, der meget roses. Et Kunstacademies Formaal er: at forkorte den lange Underviisningsbane, men tillige paa en simpel Maade, saa grundig som muligt, give Adgang til Alt hvad der er at lære; dog ikke at indpode en Maneer, en vis Smag. Forfatteren viser at de færreste af de nye tydske Kunstacademier opnaae dette Maal. Skriftets Titel er: Entwurf zu einer Geschichte der Kupferstecherkunst und deren Wechselwirkung mit andern zeichnenden Kunsten. Von Joh. Gottl. v. Qvandt. Leipzig 1826. Brockhaus. Rec. i Blatt. für liter. Unterhalt. Sept. 6162.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Handbuch der theoretischen und praktischen Wasserbaukunst. Erster Band, mit 17 Kupfert. in Querfolio, von Landinspektor A. C. Gudme in Kiel, er paa den berlinske Boghandlers Hr. Aug. Rücker's Forlag udkommet, trykt hos Fr. Brockhaus i Leipzig. Jndledningen indeholder Vandbygningskunstens Historie, og en Oversigt over sammes Literatur. Værket selv er inddeelt i sex Afsnit. Det første om de Love, efter hvilke Kræfterne der virke paa faste Legemer, maa virke imod hinanden, naar Ligevæg, skal følge. Det andet om Legemers Bevægelser og Kræfters Virkning paa faste Legemel; det tredie om Vandets Egenskaber efter Ligevægtens Love; det fjerde om Vandets Bevægelser i Almindelighed, i Flodsenge, i Vandledninger; om hydrauliske Maalinger, om Vandets Stigen, om Dæmninger og Indbygninger i Floderne. Det femte om Vandledninger, det fjette om Bygningsmaterialiers Egenskaber, og om deres Valg. Det hele Værk vil udgjøre tre Bind, og da Materialierne ere allerede samlede, haaber Forfatteren snart at kunne faae det fuldført. Første Bind koster 3 Thl. 10 Sar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Anecdoter. (7 Et Selskab, som forlystede sig paa Landet, traf ved en Spadseretour paa en opløben Bondedreng, som vogtede Faar. En ung og smuk Pige af Selskabet, fik i Sinde at spørge ham: Om han havde en Kone?" Han svarede nei. Saameget desbedre, sagde nu Damen, "da jeg ønskede at ægte dig. Og da han til Forslaget rystede med Hovedet, saa forestillede nogen af Selskabet ham: at han saaledes bekom en delig Hustrue, kom til Byen hvor han boede godt, aad og drak godt m.m., men Drengen loe skjelmsk og udlod sig endelig: "Jeg skytter hende ikke Men hvorfor vil du da ikke have hende, hedder det videre thi svarede Drengen" naar jeg fik hende, bekom jeg nok mere at vogte end alle mine Faar!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
En Veninde af den bekjendte Skribent Menage havde en liden Datter, som gjerne gjorde alting efter. Engang rostes hun af Moderen derfor hos Menage. "Hun kopierer blandt andet mig selv ganske naturligt, som De strax skal erfare", sagde denne. Barnet blev indkaldet og fik Tilladelse af spille Mama. Der maatte fremkomme adskillige Domestiker, som fik alvorlige befalinger. Blandt andet sagde hun til een: kommer Herr Menage, saa sig, jeg er ikke hjemme!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Da Carl den XII, Konge af Sverrig engang spadserede ved Leipzig, kom en Bonde og gjorde Knæfald, med Beklagelser og Bøn om Retfærdigheds Beviisning mod en Grenadeer, som havde frastiaalet ham hvad der var bestemt til Middagsmad for hans Huus. Kongen lod den Beskyldte komme frem og sagde til denne: Er det og sandt, at du har berøvet denne Mand?" hvorhos Kongen gav sig en meget stræng Mine. Min Konge – svarede Grenade"Jeg har ikke gjort ham saa stort Onde ren som Deres Majestæt har tilføiet hans Herre, De har taget et heelt Kongerige, men jeg har ikkun af Nød og Trang taget et Maaltid Mad. Kongen betalte nu Bonden Skaden og tilgav Grenaderen sin Dristighed, for Jndfaldets Skyld, i det han sagde til ham: erindre dig, at jeg vel har frataget Kong August hans Rige, men jeg har ikke beholdt det, eller noget deraf formig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
J en Prædiken betjente engang en Geistlig sig, for at gjøre Sandheden og Moralen følbarere, ved adskillige Leiligheder af Spørgsmaale. Min gode Pige" – sagde han blandt andet hvad Nytte har du af de skjønne Ting, som Elskeren foresnakker dig, af hans forige Kjertegn og alle de store Løfter han har gjort dig da han derhos pægede for sig med Fingeren, henimod hvor der sad en smuk Bondepige, som befandt sig i de paaberaabte Forhold, troede hun Spørgsmaalene sigtede til hende. Hun reiste sig derfor, og efterat have neiet anstændigen for Prædikanten, sagde hun med graadfulde Øine; Af min Herre, han har med skjønne Løfter, indsmigret sig hos mig, og efterat have bedraget mig, har han gjort sig usynlig Dronning Christina af Sverrig viste under Opholdet i Rom megen Sands for de store Mesterværker i Kunst, hvormed denne Stad er opfyldt. Da hun engang beundrede et Marmorbillede af Sandheden, som Ridder Bernini havde forfærdiget; saa tog en hosstaaende Cardinal den Anledning at sige Hende: "Hun elskede Sandheden meere end andre fyrstelige Personer." Jkke alle Sandheder ere af Marmor", svarede Hun. En Gaskonier spurgte: hvad den mindre Hofsorg betydede," hvorpaa man svarede ham: De fornemste Cavallerer bære da sorte Klæde med røde Knappe. Gaskonieren klædte sig nu saaledes og blev udleet i Selskaber. Han drog da Raadgiveren til Ansvar, men denne undskyldte sig dermed, at Herrerne virkelig bare de røde Knappe ved de sorte Klæder, men i Ansigterne, og det var meget Brug ved Hofferne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Kjøbenhavns Børs, den 27 Octor er 1826. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 159) - Rbd. Sdl. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-28
Svenske Sedler 598,51 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 79 179 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito....... Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1000 Rbd. 114 1/2 115 Sedler. Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 1085104 i Banco, ved Hambro & Søn. 90 90 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier. 3 pC. nye danske Oblig. 56 1/2 57 L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60.