JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Aalborg, den 9de December. Stænderforhandlinger. J at Andragende om den danske Nationaliter i Slesvig siger With iblandt Andet: Ligesaa vist som det er, at Holsteen er tydsk, og en Deel af det tydske Forbund, ligesaa vidst er det, at Slesvig er dansk og en Deel af Danmark, og at det, til Trods for alle Forsøg af dets tydsktalende og tydskdannede Embedsmænd, dets mægtige Herskeres Bestræbelser i ældre Tider, og dets igjennem Aarhundreder vedvarende nøie administrative Forbindelse med det tydske Holsteen, for en stor Deel har bevaret sin danske Nationalitet, og jeg kan derfor ikke andet end ansee det for Pligt imod Konge og Fædreland, af yderste Evne at modarbeide slige fordærvelige Bevægelser, som nu i de senere Aar ved Gierning, Skrift og Tale ere foraarsagede af et vist Parti, som jeg ingenlunde kan antage repræsenterer Pluraliteten af Slesvigs Jndvaaneres Tænkemaade." Han foreslog Forsamlingen at indgaae til Hans Majestæt med en Adresse, der skulde gaae ud paa en Bevidnelse af Folkets Tillid og Hengivenhed til Ham, en Forsikkring om dets Beredvillighed til ethvert Offer, for at bevare Folkets Enhed, og en Bøn om, at han vil gribe til kraftige Midler, for at hævde den danske Nationalitet i Slesvig og Statens Eenhed J Stænderforsamlingens Mode den 1ste Decbr. blev heftig debatteret om "Ophævelse af Toldgrændsen imellem Danmark og Hertugdømmerne." Den kgl. Commissarius sagde iblandt Andet Følgende: "Det er ubehageligt, at der i de danske Stænder skal føres Kritik over den Maade, hvorpaa Kongen har besat en høi Post i Hertugdømmerne. Saadant ligger ganske udenfor Stændernes Competence, og det er vist Noget, som ikke vil bidrage til at tilveiebringe Harmonie, enten imellem Kongen og Folket, eller imellem de forskjellige Deele af Staten, men snarere vil have den modsatte Virkning. Statholderen i Hertugdom merne er en executiv Embedsmand, der vistnok med Troskab vil opfylde de Pligter, som han har paataget sig, og hvorledes end hans politiske Mening maatte være om visse Qvæstioner, saa vil denne ikke være bindende for Kongen, der upaatvivlelig med klar Bevisthed veed, hvad der er at gjøre. Nu at tale om Toldgrændsens Ophævelse, vilde kun gjøre et skadeligt Jndtryk og lægge Hindringer iveien for Forholdenes Udjævning. Jeg beklager, at der i den senere Tid herer forekommet Adskilligt, som efter min Overbeviisning vil fjerne Udsigterne til at opnaae det Øiemeed, man tilsigter. - Schytte havde yttret, at Prindsen af Augustenborgs Udnævnelse til den høieste Post i Danmork havde svækket den Tro, at Kongen, idet mindste ikke for Øieblikket, er stemt for Slesvigs Forening med Danmark. (Han og flere Deputerede vare dog af den Formening, at dette virkelig er Kongens Ønske.) Nyholm svarede for sit Vedkommende, at Toldgrændsens Ophævelse kunde ikke kaldes at indblande sig i Hertugdømmernes indre Forhold, thi saadant vedkom ogsaa i høi Grad Kongeriget, og at "det er paa Tiden, for at hindre Søndersplittelse, at Regjeringen gribet til kraftige Foranstaltninger."
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Hundels- og Skibsefterretninger. Fra Lindesnæs i Norge meldes, at i Stormen den 31te October ikke mindre end 9 Lodser fra Lister, der vare gaaede tilsøs efter Skibe, ere omkomne. To af dem efterlade sig Koner og flere Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Fallit, Grosserer Fred. Fedder Thorsen i Kjøbenhavn, Spækhøker Jørgen Hansen i Helsingør. – Ex tradition. Kjøbmand Fred. Wilh. Møller i Roeskilde, hvis Bo den 30te Juni sidstafvigte blev taget under Fallitbehandling, har den 21de f. M. igjen faaet Samme extraderet til Raadighed.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Chrus Børscours, den 6te Decbr. Hamb. k. S. 202, p. 200. N. Sødlr. - a - Rd. Sv Sedl. – a 4 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 102 a 102 1 Rd. Nation Obl. af 1820, – a 4 Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818 a 2 Rbd. r. S. Bankactier 111 1/2 a 112 Rbd. r. S. Af. Actier - a - Rbd. S.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Hamborg Børscours, den 6te Decbr. Bordeaux, 190 3/2. Petersborg 33, London k. S. 13 Mk. 9. Madrid 45. Lissabor 47 1/2. Amsterdam, S. 36. 15. Spec. Rab. Louis, & Frederiksorer 10 Mk. 14 1/2 s. Bco. Sliboliste Jndk 7de Decbr.: C. C. Eriksen. S. M. Svendsen, Lars Jensen og B. Petersen, Alle f. Engl. m. Steenk. Udg. D. 5te Decbr.: O Chr. Olsen t. Læss m. Stykg. D. 6te : N. F. Larsen, N. Petersen, N. Willadsen, J. Nielsen og C. Rasmussen, Alle t. Kielm Havre. – C. Jacobsen af Thisted er sigte nordfra. - Vinden, d. 7de: Se D., lader Kul., graa Luft, Døde. Kammerr. og Branddirecteur Jørgen Lund, 68 A.; Enke efter Capit. Wahrendorff, Kirstine, f. Schmidt; Skibscapt. Hans Peter Thorsøe; Alle i Kjøbenhavn. Enkeprovstinde Cathr. Eisub. M. Nyrop, 78 A., i Nykjøbing, v. Falst. Skolelærer N. P. Sommer, 70 A, i Bagsværd. Juliane Marie, Frase, 38 A., i Holbek Enke efter Chor den Block, Ane Marie, f. Broberg, i Grenaa Ved Tallotteriets 1367de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 25. 32. 58. 48 42.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Bekjendtgjørelser. Da Forretningerne i Terminerne ikke tillade Comptoiret at gjöre nogen Undtagelse fra de forhen bekjendtgjorte Expeditionstider, saa undlader man ikke at bringe i Erindring, at Tirsdag og Fredag Formiddage ere bestemte til Disconteringer for Indenbyes, Meddelelse af Anviisninninger paa Nationalbanken samt Kjöb og Salg af Banco, hvorom Begjæringer maae være indkomme inden Kl. 11 Formiddag, naar derpaa skal kunne reflecteres, og at der altsaa paa bemeldte Dage ingen Epedition af Begjæring om Laan eller Rentebetaling kan finde Sted. Jörrigt ville Resolutioner paa Laanesager ikke bunne forventes förend tidligst Dagen efter vedkommende Documenters Indlevering til Comptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Bankcomptoiret i Aarhuus, den 8de December 1832. Chr. Otterstrom. Fabricius.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
J sin Tid blev det herfra bekjendtgjort, at Briggen Najaden" af Kiel i August 1830 var sjunken omtrent i Miil S. O. t. S. fra Frederikshavn, og at der var udsat en Korkvager paa det Sted, hvor Reisningen stod over Vandet.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Da der imidlertid nu ikkun er saameget af Skroget tilbage og paa en saadan Dybde, at det ikke er farligt for Skibsfarten, er bemeldte Vager indtaget. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Sofarendes Efterretning. Aarhuus, den 2den December 1832. A. C. Kierulff,
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Capitain og Overlods i det jydske District.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Løverdagen den 17de December afholdes Generalforsamling i "Den borgerlige Forening, om Aftenen Kl. 7. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Da Hr. Adjunct Bjerring har foret, i Forening med mig, at ville lede Underviisningen i en höiere Realklasse, saa tillader jeg mig at gjöre Forældre og Værger opmærksomme paa, at en saadan agtes grundlagt henved Skolen og vil træde i Kraft, saasnart et Antal af 12 Disciple maatte melde sig. Hos Hr. Bjerring eller Undertegnede vil det Nærmere angaaende Underviisningen i bemeldte Klasse. erfares. Planen for Underviisningen i mit Instilut til i Löbet af næste Aar blive indrettet paa det Nøiagtigste efter de Fordringer, der ville blive gjorte med Hensyn til Optagelse i Realklassen, hvorom uderligere Oplysning, vil blive giret i et Program, som jeg i denne Anledning til Nytaar agter at lade udgaae. Aalborg, den 31te October 1842. Topp. Cosmorama forevises i Aften og i Morgen for sidste Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Den 8de dennes er imellem Jallerup og Loftbroen tabt en bruuntærnet Bomuldskjole, et rødt Sirtses Forklæde, et blaat og hvidt Bomulds Ditto, et morkerødt Silketørklæde, et Sirtses Titto, et hvidt Lommetørklæde, en Særk, et Par Vanter, et Par Strømper, et Par Skoe, en Æske med nogle Smaating: Alt i en Serviet. Den retsindede Finder bedes at aflevere det hos Garver Myrman i NørreSundby, imod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
En ugift Gartner, med gode Anbefalinger, kan til 1ste Mai 1843 erholde Tjeneste herpaa Gaarden, naar han herom snarest melder sig hos undertegnede Eier; er han derhos tillige ovet Skytte vil han fortrinlig komme i Betragtning. Lundbæk ved Nibe, den 6te December 1832. Juel.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Islandsk Klipfisk til nedsat Priis hos Chr. Lassen. Ligtorns-Plaster faaes hos Chr. Lassen. Randers Dörmaatter og Sirsko hos Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Lak leveres fra mit Fabrik pr. Pd. a 16 og 24 Stkr. til følgende nedsatte Priser: rød 1, 7 Mk., N. 2, 5 Mk.,N 3, 4 Mk.; fort O. 6 Mk. 8 s., - 4, 5 Mk.; rød guul og grøn Flaskelak a 24 s., sort 20 sk.; rød Pak lak 2 Mk. 4 s. O. Chr. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Extra gode gule Koge-EErter faaes hos J. H. Schibbye & Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Bergens Fredsild, faaes hos C. H. Sødring & Søn. Hos H. C. Klein i Kjøbenhavn erholdes gratis.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Handelsgartner I. A Baskes Catalog over Frugt Espalier og Bosquettræer, og kan tillige faaes hos dHrr. Boghandlere Sadolin i Aalborg og Kreyberg i Thisted. Rottbøll Sadolin. Linierede Conto-Couranter, saavel separat som i Brevformat, Connoissement, Vexel- og Auviisnings Blanqugtter, diverse Formater Protocoller, Skrive, Contraboger osv. faaes billigt i Bernh. Røe's Boghandlin.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-09
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver det, Stervboet efter Skatteincassator Nørgaards Enke tilhørende, Huus Nr. 615 paa Søndergade, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: Løverdagen den 19de November, Løverdagen den 26de f. M., og Løverdagen den 10de December, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, hvorimod den 3die afholdes i Stedet selv. De Salget vedkommende Documenter henligge forinden Auctionerne til Eftersyn hos Hr. Procurator Møller. Aalborg, den 5te November 1832. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Aalbor Sisesvend, og Adresse-Avis. Aar 1842. Løverdagen den 10de December. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Gudstjeneste. Tredie Søndag i Advent prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Nørretranders Kirke Kl. 10 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Søndertranders Kirke Kl. 1. Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 6te December. Kjøbenhavnsposten beretter om en i Hovedstaden under dobbelt Secundant antal stedfunden Duel, hvorved der "vanked saa blodig en Pande, som nok forresten bestod i en let lille Skramme.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Aalborg, den 9de December. Stænderforhandlinger. Withs Andrag, om den den danske Nationalitet, i Slesvig. Commissarius tilkjendegav, at af alle de Sager, han som kgl. Commissarius har havt at behandle i Stænderforsamlingerne, har ingen været ham meer ubehagelig end nærværende og de Sager, som staae i Forbindelse dermed, og hvorunder en irtiteret Stemning imod Slesvig har udtalt sig. Han veed vel, at dette hidrører fra en levende Patriotisme, og han erkjender villig, at den Harme, som har yttret sig, kan have sin gode Anledning; men en saadan Harme kan ogsaa let forlede til uoverlagte og fordærvelige Skridt, og han troer, at det, som her er foreslaaet, er at dette Slags. Han henholdt sig til sin tidligere Jndsigelse mod Forsamlingens Competence til at andrage paa Foranstaltninger, der skulde træffes i Slesvig og navnlig med Andrag, om hvorledes Kongen skulde møde hvad der foregik i den slesvigske Stænderforsamling. Han troer, at dette vilde bidrage til at torøge den uvenlige Sindstemning, som har viist sig, og at det let kunde foranledige, at der i Fremtiden fra de slesvigske og holsteenske Stænder indkom Andragender om, hvorledes vore indre Forhold skulde ordnes, Noget, hvorpaa man dog ikke hidtil har havt Exempler. Hvad det Factum angaaer, som har givet Anledning til Andtagendet, da er det vist, at det Spørgsmaal, om Lorenzen var beføiet til at benytte sig af det danske Sprog. maatte, da der ikke i Stænderanordningen indeholdes nogen Bestemmelse, hvorefter Samme kunde afgjøres, og da der heller ikke i saa Henseende har dannet sig nogen bestemt Praxis, henhøre under Præsidentens Decision. Hvorledes man end maatte dømme om, hvad der efter den strænge Ret var rigtigt, saa er dette i alt Fald ikke Noget, der kan lægges til Grund, naar der spørges om det overordentlige Skridt, i denne Anledning at indgaae med en Petition. Det er vist, at Forretningsproget i Slesvig er tydsk, at dette Sprog bruges af alle Autoriteter, der ere fælleds for det hele Hertugdømme, og at det ligeledes er det almindelige Rettergangssprog, undtagen i de Districter, hvor det danske Sprog er Folkesprog, og hvor det, som bekjendt, er blevet befalet, at dette ogsaa skal indføres ved Retterne, Noget som dog kun ufuldkomment har kunne sættes i Værk.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Jndtil 1807 bleve ogsaa alle Anordninger for Hertugdømmerne udelukkende udgivne i det tydske Sprog, og i de slesvigske Stænder er dette Sprog fra først af blevet brugt, uden at det er faldet Nogen ind at tvivle om, at Forhandlingerne maatte føres deri, hvorimod det er foranstaltet, hvad der forresten har mødt ikke ringe Modstand, at der udkommer en dansk Oversættelse af den tydske Stændertidende. Præsidenten har nu, ved at afgjøre det omhandlede Spørgsmaal, antaget den Grundsætning, at det ikke kan formenes den Deputerede, der ikke er det tydske Sprog tilstrækkelig mægtig, at benytte sig af det danske, og dette er vistnok ogsaa fuldkommen rigtigt, da ellers de Districter af Slesvig, hvor det danske Sprog er Folkesproget, vilde blive indskrænkede ved Udøvelsen af deres Valgtet. Derimod har han erklæret, at en Deputeret, som er det tydske Sprog fuldkommen voxen, og som hidtil stedse har benyttet sig deraf, ikke burde forstyrre Forretningernes Gang ved at bruge et Sprog, som Fleerheden af Forsamlingens Medlemmer ikke forstod, Noget, som nødvendig vilde gjøre Forhandlingernes Fremme yderst vanskelig, ligesom det ogsaa med Hensyn til den spændte Stemning, der herskede i det Øieblik, da den her omhandlede Deputerede slog ind paa denne Vei, maatte have en skadelig Jndflydelse. Hvorledes man end tænker over det Spørgsmaal, om Enhver ubetinget er berettiget til at tale Dansk i den slesvigske Forsamling, maa der dog erkjendes, at dette i alt Fald er tvivlsomt, og at det maa være forstyrrende for Forretningernes Gang, naar Nogen, blot fordi han finder for godt at bruge det danske Sprog, afsondrer sig fra det, som er almindelig vedtaget, og som er det, der er det tjenligste for Forhandlingernes Fremme i en Forsamling, hvor ingenlunde Alle forstaae dansk. Det er vistnok en Uleilighed for den danske Befolkning i Slesvig at Forretningerne føres i det tydske Sprog, en Uleilighed, der iøvrigt ikke saameget viser sig i Stænderne som ved andre Leiligheder, saasom ved Overdikasterierne. Men det er en Uleilighed, som følger af Landets Stilling, og som finder Sted i alle Stater, der beboes af forskjellige Folkestammer, og hvor Forholdenes Udvikling har medført, at et Sprog, der ikke overalt er Folkesproget, er blevet Forretningsprog. Det er ogsaa bekjendt, hvorledes et saadant Forhold har udviklet sig i Slesvig. Dette Heringdømme, eller idetmindste en Deel af samme, var i en lang Aarrække forbundet med Holsteen under en fælleds Hertug, som residerede i Holsteen, hvor Sproget stedse har været tydsk, og dette Sprog bleve ogsaa brugt ved de fælleds Landdage, som holdtes i ældre Tider. Det tydske Sprog har senere bestandig vedligeholdt, sig som det Sprog, hvori Regjeringen taler til i Landets Jndvaanere, dog med nogen Modification siden 1807.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Det temmelig talrige Publicum, der igaar Aftes bivaanede Forestillingen af "Herren seer Dine Veie, vil neppe have fundet sig skuffet i sin Forventning. Stykket blev i det Hele godt givet og navnlig udførte Hr. Soborg, Jfr. Adam og d'Herrer Wimmer og Nielsen deres Partier med megen Sandhed og Folelse. En Fornyelse af denne Forestilling vil vistnok kunne regne paa et talrigt Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Copulerede. J Budolphi Kirke igaar: Hr. Kjøbmd. J. H. Schibbye og Jfr. Amalia Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Handels- og Skibsefterretninger. Den vestindiske Ø St. Thomas er nu, ifølge den nye Plan, som er traadt i Virksomhed fra 1ste Octbr. d. A., valgt til Centralpunct for det største Atlanter-Dampskibs compagnies Operationer, saaledes at Dampskibene ankomme directe dertil fra England og ligeledes igjen afgaae directe derfra til England. Det er alene St. Thoma fortrinlige Beliggenhed og Havn, som har tilsikret Øen denne for en vigtig Handels- og Pengeomsætnings-Plads store Fordeel. Saavel Regjeringen som Private imodekom ogsaa i denne Henseende Compagniet paa enhver Maade. Jkke alene Dampskibene, hvoraf ethvert især er paa 18 til 1900 Tons og 450 Hestes Kraft, tilstædes fuldkommen Afgiftsfrihed i Havnen; men samme Liveralitet udvises ogsaa mod de Skibe, der bringe Kul til Compagniet, og deres Ladninger, der ville beløbe fra 12 til 20,000 Tons om Aaret. Dette vil kunne give Anledning til en ret fordeelagtig Fragtfart ogsaa for danske Skibe, navnligen udgaaende Vestindiefarere, forsaavidt de ei komme i Ladning. Ved private Kræfter ere store Kul-, Oplags- og Afskibningsværfter anlagte saa beqvemt, at de store Dampskibe lægge lige til; et stort og fortrinligt indrettet Hotel tilbyder, foruden flere mindre Hoteller, de Reisende hver mulig Beqvemmelighed; et Compagni har bygget en Damp-Ophalingsbedding, hvorpaa de største Damp- og Seilskibe kunne modtage Reparationer, og ethvert andet Savn, som Tid og Erfaring maatte oplyse, vil upaatvivlelig meget snart blive afhjulpet. De til Vestindien udgaaende engelske Damppaketter afgaae fra Southampton den 1ste og 16de i hver Maaned, den 3die og 17de fra Falmont, anløbe Corunna og Madeira, og ankomme 19 Dage efter at have forladt Southampton til St. Thomas. 4 af Compagniets Dampskibe ligge her færdige til at modtage Postsække og Passagerer, hvormed de strax afgaae til deres forskjellige Stationer i Vestindien og endeel af det sydamerikanske Fastland, og inden 15 Dage samles de atter i St. Thomas med hjemgaaende Postsække og Passagerer, som afgaae saasnart det næste europæiske Dampskib er ankommet. Jnden 2 Maaneder fra den Tid man forlod Southampton kan man igjen være tilbage i England, og det med et Ophold af 14 Dage i Vestindien. Lægges hertil 14 Dage for Reisen frem og tilbage imellem Kjøbenhavn og Southampton, vil et Besøg derfra til Vestindien ikke medtage meer end 10 Uger: en Tid, der for ei ret mange Aar siden medgik paa Reisen til Vestindien. Paa denne Maade kunne altsaa vore vestindiske Besiddelser siges at være rykkede Moderlandet Halveien nærmere, og vore vestindiske Brødre, haabe derfor, ikke længere at blive betragtede som ganske Fremmede. Uagtet denne Dampskibsfart har givet meget Liv paa St. Thomas, er det forovrigt dødt i Handelen sammesteds, paa Grund af de ulykkelige Conjuncturer for Colonial-Productionen, som i det sidste Aar næsten ikke har havt nogen Værd. (Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Frederikshavn, den 8de Decbr. Jaaar Morges lettede Briggen "Medeal, Capit. H. N. Prott af Ran des, og gik nordefter Forbipasserede Skibe den 6te ds. "De 3 Sødskende", H. Andreasen af og til Sønderborg, f. Hull: "Christine Marie, C. Jacobsen af og til Thisted, f. Hartlerool, "Marie, Hansen af og til Svendborg, f. Amsterdam.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Fre derikshavns Skibsliste. Jndk. D. 5te Decbr. C. M. Johnsen f. Aarhuus, best. t. Norge m. Korn og Feder. (udg. d. 7de). D. 8de: N. Nielsen f. Amsterd., best. t. Stubbekjøbing, ball. J. J. Svendsen f. Kbhavn. m. Stykg. A. Syversen, best. t. Aarhuus og M. Futterup, best. t. Lemvig; Begge f. Newc. m. Steenkul. – Udg. D. 7de: N. H. Jessen og J. B. Bulder f. Holbeket. Antwerpen. I. C. Torps. Steget. Frankrig. J. Michelsen f. Holbek t. Bergen. - Vinden 8de: Bye, stiv Kuling og blandet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Bekjendtgjørelser. En solid og vel vedligeholdt Gaard, beliggende midt i Byen, med Gaardsplads og Have, samt Vand i Gaarden og flere Beghemmeligheder er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes førstkommende Paaske Flyttetid Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Søndagen den 11te December 1842. opføres: (anden Gang) Herren seer Dine Veie, Nyt Skuespil med Sange og Chor i 5 Acter, om arbeidet efter: "Lu graae de Dien" af d'Ennery og Gustav Lemoine ved Th. Overskou.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
NB. Næste Forestilling gives paa Onsdag. P. J. Titchen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Extra gode gule Koge-Ærter faaes hos J. H. Schibbye & Nielsen. F. W. Stigers Varelager i Bispensgade er i disse Dage blevet forsynet med et stort Parti Ho af udmærket Qvalitet, der udsælges til særdeles billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
At jeg den 20de og 21de d. M., agter at opholde mig i Aalborg i mit sædvanlige Logis hos Kjøbmand M. Galthen i Bispensgade, bekjendtgjøres herved. Regninger til Grevskabet bedes mig forinden tilstillede. Lindenborg, den 5te December 1832. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Fremmede Nyheder. Orbis pictus, ein Volksbuch für Jung und Alt, das wichtigste der Natur- und Menschenkunde umfassende von Kauffmann, mit 506 Abbildungen, indb. 4 Rbd. 24 s., die freien Steinmetzen, maurischer Roman aus den Zeiten des Kölner Dombaues, von K. Hencke, 1 Rbd. 48 s. Schillers Leben, Geistesentwickelung und Werke in Jusammenhang oder Supplement zu Schillers Werken, von Dr. Hoffmeister, 5 Theile, 7 Rbd. 44 s.; Latomin, Jenschrift für Freimaurer, 1 Band 2tes Heft, 2 Rbd.; Percival Keene by Marryt, 7. s., American notes by Boz, 72 s.; the select work of Oliver Goldsmith in one vol. 72 s., ere ankomne og faaes i Bernh. Ros Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Mandagen den 12te dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Toldkammeret, ved offentlig Auction bortsolgt nogle paa forskjellige Steder anholdte og confiskerede Varer, bestaaende, foruden af nogle diverse Alenvarer m. m., af 160 Pd. gl. Kobber og 6 Stk., raae Huder. – Endvidere bortsælges: en ny stor Jern Balance, med Skaaler og Kjæder, samt 5 Stk., iaar justerede Jernlodder fra 10 til 2 Lpd. pr. Stk. Aalborg Toldkammer, den 5te December 1832. Thorbrøgger.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Ved Auctionen her paa Toldkammeret den 12te dennes, bliver endvidere bortsolgt endeel, paa Transit henliggende, Manufacturvarer, saasom: Merinos, Orleans, Bomuldstøi, Rosal-Shirting, samt Bomulds= og Jndianna-Torklæder. - Kjøberne ville have at udrede Tolden m.v. Aalborg Toldkammer, den 8de December 1832. Thorbrogger.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-10
Efter Begjæring af denne Byes Skifteret bliver det Skatteincassator Nørgaards Enkes Bo tilhørende, Sted, Nr. 61 paa Østergravensgade, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: Løverdagen den 19de November, Løverdagen den 26de f. M., og Mandagen den 12te December, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, hvorimod den 3die afholdes i Stedet selv. De Salget vedkommende Doenmenter henligge forinden Auctionerne til Eftersyn hos Hr. Procurator Møller. Aalborg, den 5te November 1842. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1842-12-12
Aalborg. Stiftstidende og Adresse-Avis. No 250. Aar 1842. Mandagen den 12te December. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.