JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Odense, 23de Juli. Den Dag, da vil sidst voeste det skjønne Veir, var ogsaa den Sidste, vi havde en heel Dag regnfri, samme Aften begyndte det at ruske, og siden har det regnet nogle Gange hver Dag, paa igaar og idag nær, skjøndt man dog har havt enkelte skjønne, stille Aftener. I Tirsdags hørtes et halvt Dusin stærke, men temmelig fjerne Tordenskraald, og siden et Par svagere. Tørven er saagodt som forloren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Blandede Efterretninger. En hidindtil exempelløs Erfaring er bleven iagttagen i Hr. Polito's Menagerie i Marseille. Løven og Tigerinden, som befandt sig i samme Buur, have parret sig. Man er overordentlig nysgjerrig efter de Unger, som muligen kunne komme af denne mesalliance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
J Aaret 1829 er i Paris paa Torvene solgt: for 7,940 Franker Dyr og Fuglevildt; for 5,950,000 Fr. Smør for 4,180,000 Fr. Æg; for 4,470,000 Fr. Saltvandsfisk, for 850,000 Fr. Østers, og for 580,000 Fr. Færskandskik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Femten Kjøbmænd i Palais Royal ere for ikke længe siden dømte til 1 Fr. Bøde, fordi de om Søndagen havde aabnet deres Boder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
J England er opstaaet en ny Religions sect, hvis Hoveddogma bestaaer i, at alle Kirker skulle være Stalde, efterdi Christus fødtes i en Stald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
C. Schlechthorst fortæller i sit Skrift: Rio de Janeiro wie es ist, Hannover 1829, at en africansk Slave, naar han er kjed af Livet, begynder med at spise Jord og forkorter derved sine Dage paa en langsom og smertelig Maade. Han udtæres, og Huden bliver askegraa. Man giver en saadan Ulykkelig en Mundkurv af Jernblik paa, som kun tages af, naar han i sin Herres Paasyn skal tage Næring til sig, hvortil han ofte bliver tvungen ved Prygl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Literair Duel. J den i Paris udkommende Journal, le Silphe, stod for ikke længe siden en Artikel, hvor Hr. Mira, Søn af den comiske Skuespiller Brunett, kaldtes ligefrem en grov Slyngel. Artiklens Forfatter, et ungt Menneske paa 18 Aar, som paa Miras Opfordring gav sig tilkiende og vedblev sin Paastand, blev udfordret af den Fornærmede, og denne traf ham ved første Skud. Skuddet gik igjennem det unge Menneskes Brevtaske, hvori laae et Brev, han i Forveien havde skrevet til sin Moder, angaaende denne ulykkelige Duel, og som Kuglen havde gjennemboret. Noget derefter læste man i et andet Blad, der fører den uforskammede Titel: Pefronts i en Beretning om hin Duel: "Der maa paafølge hvad der vil, saa meget er vist, at Hr. Mira blandt alle grove Slyngler er den største Slyngel, som Solen nogensinde har skinnet paa. Det maa her bemærkes, at Mira, en Mand paa 30 Aar, har paataget sig, paa sin Faders Vegne, Bestyrelsen af Varietetstheatret og at han altsaa er udsat for, at saare unge dramatiske Digteres Forfængelighed. - En ny Diogenes. J den lille Landsby Gallard ved Chambery lever en Pebersvend, der ikke vilde boe tilleie hos Andre. J sex Maaneder arbeidede han derfor paa, at indrette sig en Bolig i Skraaningen af et Bjerg mellem to Klipper og en Hule, hvor han har hensat en Stol, en Seng, et Bord og en Commode. Han spiser i Landsbyen snart hos den ene, snart hos den Anden, imod at undervise Børn, da den usle Bondeby ikke har Raad til at lønne en Skolelærer. Hans Hulle uden Dør staaer altid aaben, thi der i Landet har man intet at befrygte af Tyve eller kaade Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
- Forfatteren af Letters fritten in the interior of Cuba fortæller, at han paa Godset Santa Ang saae et Mahoetræ, der var 100 Fod høit. Dette Kæmpetræes Stamme havde nede ved Roden et Omfang af 65 Fod, og indtil en Høide af 65 Fod vanztredes dens hvide Bark hverken af nogen Green eller af Smaaknorter. Kronen holdt i Gjennemsnit 165 Fod. Træet var, saa at sige, en liden Verden for sig, og tjente Skarer af Dyr til Ophold. Paa dets Top spire smaa Granner og vilde Vinranker, der lade deres Grene synke lige ned til Jorden, og disse danne ligesom Stiger for en talløs Hær af Rotter, Muus og deslige, der klavre op ad dem til Grannernes Frugter. (Mage til dette mærkværdige Træ ere Poppelpilen og Asken ved Skolegaarden paa Herlufsholm i Sjælland. Poppelpilen strækker, efter mathematisk Udmaaling, sine Grene over 100 Fod op i Luften og Omkredsen af Stammen er 22 Fod. Den staaer endnu i sin fuldeste Kraft, uden at den i det mindste i de sidst forløbne 80 Aar synes at have forandret sit Udseende. Asken er vel mindre, men dens Stamme har dog 18 Fod i Omfang.) Napoleon frelser Pavens Orthodorie. Cardinal Gonsalvi skal have tilbudt Bonaparte, at naar den franske Regjering skulde fordre Calibatets Ophævelse for den gallicanske Kirke, vilde den romerske Curie derimod ingen Jndvendning gjøre, parce que ce Stait qvunpoint de discipline (fordi det blot var et Stykke af Kirketugten.) Bonaparte svarede, at han indsaae alle de Fordele, som denne Forandring vilde føre med sig, men dog vilde han ikke trænge derpaa, for ej at udsætte Paven for den Fare, at udskjældes for en Kjetter af de fromme Selskaber i Forstaden St. Germain. Efter det Tydske af Claudius. Jmedens Adam sov, og rigtignok vel stærkt, Da skabtes Eva af hans Ribbeen, uformærkt. Men, stakkels Fader Adam, Ol Din første Søvn den blev din sidste Ro! v. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Kjøbenhavns Børn, d. 30 Juli 1839. Hamburg 2 M. - a vista 208 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 3/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1624 1532 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler 49 3/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 96 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . 92 92 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. Dito Dito. . 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 103 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1044 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 72 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . 188 1 – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
J Grunden har Geistligheden, om den end har beholdt sine Jndkomster, tabt al sin Indflydelse. Den periodiske Presse har bemægtiget sig dens højeste og skjønneste Attributer. Hvad ere de af nogle faa Troende hørte Prædikener, ved Siden af de daglige, ugentlige, maanedlige Prædike ner, som holdes af Tidsskrifternes Udgivere, hvor de raade til Krig eller til Fred, uddeele Roes, belægge med Censur, nedrive eller opbygge, trøste opmuntre, med en Auctoritet og en Vælde, hvis Mage kun findes hos Middelalderens Paver, eller hos de første Reformatorer. Literaturen har lidt samme Indflydelse. Fordum betragtedes Poesien som en himmelsk Udstrømmelse, nutildags synes den at være et Udflod fra Helvede, man friskes til at sige, at et djævelsk Raserie har bemægtiget sig vore Digtere. Jsteden for at opløfte vor Indbildningskraft ved yndige eller ophøiede Billeder, oprøre de den uafladeligen ved at fremkalde afskyelige Spøgelser, eller ved at forespeile den overdrevne Skildringer af al vort Væsens Elendighed. Det er netop, ligesom i vor nye Musik, en bestandig Larm af Pauker og Trommer, en skrækkelig Støi, som om man vilde overdøve Skriget af Børn, der offres til en ny Moloch. Skjønheden er ikke meer en Gjenstand for vor Agtelse; Kraften er det, den brutale med Forbrydelser besudlede Kraft, til hvilken vore Hyldinger frembæres. For at overbevise sig, om hvad vi her paastaae, behøver man kun at læse de Digte, som komme i Trykken, eller recenseres i Tidsskrifterne. Vi rose ikke meer et Verk, fordi det er sandt, men fordi det er kraftfuldt. Den største Roes, vi formaae at tildele, er, at det har heftigen bevæget os. Synderligt, vore sløve Sandser behøve stærke Drikke, ligesom de Vildes grove Organer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Adskillige Naturhistoriske. Meest af Froriens Notiger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Den lærde Naturforsker Hr. Siebold, der som bekjendt i saa lang Tid blev tilbageholdt i Japan, er d. 6 Julii ankommen til Antwerpen med 120 Kister, der indeholde Resultaterne af hans lærde Forskninger. A. M. 114.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
- Et oplogisk Problem, der siden Begyndelsen af 4de Aarhundrede har beskjæftiget Naturforskerne, er nylig opløst. Man spurgte nemlig, hvilken Plads indtager i de naturlige Rækker Monotremernes Gruppe, en Gruppe, af hvilken man hidtil kun kjender tvende Slags, Ornithorhyncus og Echnida. Monotremerne hørte ikke til Pattedyrene, som man i Førstningen troede; ei heller til Fuglene, da de hverken havde sammes Bevægelsesorganer, eller Bedækkelser, hverken Vinger eller Fjedre; – ei heller til Reptilierne, da deres Blod er varmt – ei heller til Fiskene. Man kunde ei andet end i dem antage Grundbetingelserne for en ny Typus, og altsaa for dem opstille en femte Klasse af Hvirveldyr, saaledes at disses Jnddeeling bliver: Pattedyr, Monotremer Fugle, Reptilier og Fiske. Man veed nu med Vished at Ornithorhyncus lægger Æg. Paa Bredden af Floden Hawkesbury i Nyholland har man fundet mange saadanne Æg; og bemeldte Dyr opholder sig i Mængde deromkring. Disse Æg ere dog i Form og Textur forskjellige fra Fugleæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Fire af disse Æg ere komne til London, undersøgte og beskrevne af Hr. R. C. Grant, Professor i den sammenlignende Anatomie og Zoologie ved det nye Universitet i London. (Mere hos Froriep. 513.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Den østerrigske Naturforsker Natterer, har især fra det sydlige Amerika af sendt til Europa 22 Kister med Naturalier. Han venter selv at komme tilbage til Europa imod Slutningen af dette Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Et hæftigt Jordskjelv har d. 26 Oct. 1829 hjemsøgt Chile, i Valparaiso ødelagt mange Huse, i St. Jago begravet flere Personer, og næsten gandske opslugt Byen Casablanca.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Et Museum af naturvidenskabelige Sager og af Kunstmærkværdigheder have nogle Medlemmer af det engelske Factorie i Canton i China besluttet der at anlægge; hvormed Begyndelsen, efter Subskription er skeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Naturhistorien og Lægevidenskaben har paa kort Tid tabt adskillige berømte og hældige Dyrkere. Saaledes kunne vi nævne: Dr. Ambr. Rau, Professor i Naturhistorien og ForstvidenChirurskaben i Würzburg, død i sit 45 Aar. gen Sisco i Rom fød 1748, død i Jan. d. A. Sømmering, fød i Thorn og død d. 2 Marts d. A., 75 Aar gammel, i Frankfurt ved Mayn. Profess. Hartmann i Wien død 5 Marts. - Chirurgen Maunoir i Genf død 25 Febr., 55 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Robert Gooch i London 16 Febr., høist fordeelagtig bekjendt ved et Skrift om Fruentimmer Sygdomme. - Richard Chevenix, som engelsk Chemikker fordeelagtig bekjendt, og ved mangeaarige Reiser paa Fastlandet kommen i venskabelige Forbindelser med mange Lærde, død i Paris 5 April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Den berømte parisiske Lærer i Fødselsvidenskaden Prof. Desormeaux er d. 29 Apr. død pludseligen af Slagflod. - Den berømte Mathematiker og Physiker Baron Fourier i Paris, secretaire perpetuel de l' academie des sciences, er død den 19 May. - Professor i Naturhistorien i Perua, Stefand Andrea Renier, især bekjendt af sin Prodromo sulle conchiglie deel Adriatico, og Elementii di Mineralogia, er d. 16 Juni død, 70 Aar gammel. Om den høje Alder, Skildpadder. kunne naae, har man i England havt en ny Erfaring. Der er nemlig død en Skildpadde, som i 200 Aar har levet i den Biskoppen af Peterbourough tilhørende Have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Et orthopædisk Institut er aabnet i Moskau, af Det Mandileny. Af Dyret Schakal (canis aureusLinn.), som man havde i nogen Tid formodet i Dalmatien, er et Exemplar i Dec. 1829 fanget levende i en Rævefælde, paa Øen Guipana, og ført til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Ordbemærkning. Kunde det udelicate Ord Rumpe, i Bekjendtgjørelser om de ved Fugleskydninger faldne Gevinster, ikke ombyttes med det mere pas ende Hale, Vist nok er det blevet almindelig brugt i ældre Tider, men i nyere danske natur storiske Skrifter, som i Funkes store Naturhistorie, oversat af Etatsraad Hornemann, i Cuviers Dyrehistorie, oversat af Statsr. Wad, bruges altid Ordet Hale, naar Talen er om Fugle. Paa en Tid, da det rigtigere Buxer har maattet vige for det urigtige, fra det Tydske overførte, Beenklæder *), fortjente dog vel et Ord, som Rumpe, hvor det kun er mueligt, at fortrænges fra Skriftsproget. Ligesaa urigtigt det er, at fortrænge, af utidig Penhed, gamle ægte danske Ord fra Skrift- og Omgangssproget, saa ubilligt synes det; at ville beholde gamle plumpe, endog mod Decenzen stridende, Ord, blot fordi de ere gamle. Saaledes vilde man uden at fornærme vor udødelige Holberg, ved Opførelsen, ret vel kunne udelade, eller i det mindste ombytte med sømmeligere, mange af de plumpe og indecente Ord og Udtryk, som findes deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Jndenlandske Efterretninger. - Udsigten til dette Aars Høst her i Sjælland er meget god. Sæden staaer overalt ypperligt. Nu kommer det kun an paa, om Veiret vil blive Landmanden saa gunstigt, at han kan faae al sin Velsignelse tør ind. Af Frugt derimod kan man ikke vente sig meget i Aar, da den formedelst den Nattekulde, som næsten hele Sommeren igjennem herskede, er særdeles mislykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Drostikefarten i Kjøbenhavn synes nu at være i sin fuldeste Flor, og man tæller ialt 60 Droschker her, men Sentencen ei blot til Lyst synes ikke ubetinget at kunne anvendes paa denne ) Af en alt for overdreven Decent, har Goethe i een af de nyeste Udgaver af Leiden des jungen Werthers forandret Hosen til Beinkleider; men enhver indseer jo, at Benenes Klæder egentligen ere Strømperne, og at det er ligesaa urimeligt, at kalde Buxerne Beenklæder, som det vilde være at kalde Hatten Hovedkjole. Indretning, thi den benyttes virkeligen meest til Lyst, saasom til Tourer til Frederiksberg, naar Veiret er godt etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Blandede Efterretninger. Formeentlige Runer i Bøhmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Paa det saakaldte markomanisske Taarn i Klingenberg i Bøhmen findes Skrifttegn, som adskillige antoge for Runer. Dr. G. Th. Legis siger nu i sit Skrift Fundgruben des Nordens, at han ved Undersøgelse paa Stedet selv har overbevist sig om, at disse Tegn ere Steenhuggertegn, men aldeles ingen Levning af nogen gammel Skrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Bogens Anmeld, i Literaturblatt er ikke af hans Mening. Denne siger, at han, efter den tilføiede Afbildning at dømme, tvivler paa, at det er Steenhuggertegn, men finder, at de virkelig ligne Bogstaver, deels Runer, deels sammensatte chinesiske Skrifttegn. - Ved denne Leilighed fortjener det at erindres, at i Kirken i Hollænderby, paa Amager, findes en Ligsteen med udhugne Tegn, som ligeledes antoges for gammel Skrift, indtil den lærde Oldgrandsker, afdøde Etatsr. og Prof. B. Thorlacius ved et Besøg paa Stedet selv overbeviste sig om, at den formeentlige gamle Skrift, ikke var andet end Zirater og et Værk af Steenhuggeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
- Jernhandelen i Frankrig. Ved den høie Toldafgivt, der i Aaret 1814 og 1822 i Frankrig er bleven lagt paa Indførslen af fremmed Jern, er Indførslen bleven forringet, Prisen paa Jernet i Landet selv uforholdsmæssigt forhøjet og Handelen med denne Artikel meget udvidet. J Aaret 1818 frembragtes i Frankrig, 1,140,000 Metre Cent. (220 Pd. hvert) raat Jern; i 1823 derimod 1,976,000 og nu antages at der frembringes 2,269,000. Man finder der nu 393 Smelteovne, af hvilke 14 gjøre Brug af Kul, istedetfor at der 1819 kun vare 290 Ovne, af hvilke ingen brugte Kul. Af den anførte Sum maa fradrages 80 til 90,000 M. Centner fremmed Jern der aarligen indføres mod Told. J det Hele sysselsærtes 80,000 Mennesker ved Jernhandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Deigæltningsmaskiner har man ofte seet og hørt anbefalede. J Dinglers polyt. Journal ere hist og her Tvivl fremsatte imod saadan Anbefaling, og om nogle slige Maskiner Underretning givet. Saaledes er i XXXIV. S. 409. talt om en Oberst Montserrats Maskine i Holland, ved hvilken 30 Pund Deig i 11 Minuter tilstrækkeligt og godt vorder æltet. I XXXVI. 2 H.S. 173 nævnes Lasgorseir's Æltningsmaskine, som Bagersyndikatet i Paris har erklæret forden bedste, der hidtil er opfundet. (Nævnet nylig i dette Blad S. 904.) Man læser (i det sidst benævnte Hæfte af den Dinglerske Journal S. 111-114) nogle bemærkninger fra en gammel erfaren Bagermester i Wien om saadanne Maskiner; og hans Yttring er, at hvad man end kan sige om Deigæltningsmaskiner og Resultaterne af deres Brug, er det dog vist, at den eneste sande Fordeel, de ere istand til at yde, indskrænker sig blot til Militairbagerier, i hvilke meget store Masser af Deig ofte med faa Menneskehænder skulle gjennemarbeides. Deigæltningsmaskinen er, siger han, ingen ny Opfindelse. Allerede i Aaret 1787. 88 lod Menneskevennen paa den Østerrigske Keiserthrone, Joseph den anden, Forsøg anstille med en saadan Maskine i sit militaire Bagerie i Wien, og bivaanede selv Forsøgene, hvilke ikke faldt fordeelagtigt ud for Maskinen. Om hin Montserrats Maskine siger han, "Maskinen bliver sandsynligen sat i Bevægelse ved Menneskekraft, og jeg kan forsikre, at en duelig Bager kan i 5 Minuter blive færdig med 30 Pd. Deig, vist bedre æltet end Maskinen skal kunne gjøre. At ælte 30 Pd. Deig er et Spilleværk. Jeg har for 36 Aar siden, da jeg endnu var en ung Mand, veddet med en Kammerat om at gjennemælte 12 Centn. Deig af det stærkeste Hvedemeel, der fordrer større Kraft-Anvendelse end Rugmeel, i 20 Minuter. Jeg vandt Veddemaaalet; og det gjaldt højt, to Kander Øl, Hver god Arbeider kan i 11 Minuter ælte 100 Pund. Æltemaskinen giver altsaa ingen Fordeel i Henseende til Tidsvindelse." Hvad Renlighed angaaer, da kan Menneskehaanden udrette hvad Maskinen ikke kan, udtage og bortkaste hvad der, saasom et Halmstraa, maatte mueligt og let komme i Deigen. Bagerens hele Siel er ved Arbeidet i hans Fingerspidser, og i Haandens Huulhed. Hvo der ækles ved at en reen Menneskehaand har æltet, den lade ogsaa være at spise smaa Posterer, og andet saadant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
- Sukkerfabricationen i Frankrig. Den paa Sukkeret fra fremmede Steder lagte Told har i Frankrig forhøiet dets Priis og formindsket dets Forbrug til en Trediedeel ringere, end den ellers vilde være. Engellands Befolkning, der kun er halv saa stor som Frankrigs, forbruger 2 1/2 Gange saa meget af denne Artikel. Runkelrodssukkerets Fabrication, som Napoleon opmuntrede saa meget, men sank ved hans Fald, reiste sig igjen ved den forhøiede Told paa fremmede Sukkere 1818 og 1820, og er stegen endnu mere 1822, da Tolden blev 95 Franks af hvert Met. Centner. J Slutningen af Aaret 1828 fabriceredes, efter Prof. Brunfants Beretning 10,637,000 Pd. Runkelrodsukker i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Klubberne i London. Deres Tal er meget anseeligt; de tælle alle fra 500 til 1500 Medlemmer, og de meest yndede iblandt dem have sædvanligen ligesaa mange Kandidater til Optagelse paa deres Lister, som virkelige Medlemmer, hvilket heller ikke er at undres over Mod et forholdsmæssigt ubetydeligt Indskud og et lige saa ringe aarligt Bidrag af 10, 20, 4 til 10 Guineer, faaer man her Adgang til et Pallads, hvor der hersker orientalsk Luxus, og kan deeltage i det bedste Selskab. Det er Mode, at være Medlem af flere end een Klub, og, naar en ny oprettes, saa ligger Vanskeligheden ikke i at faae Medlemmer, men i at udeholde dem, som Selskabet, paa Grund af deres Characteer, Stand eller Kald, ikke ønsker at optage. Den nyeste Klub er stiftet af Digteren Campbel, og hedder the literary Union; Jndskuddet og Contingenten skulde være billig, da man ikke attraaede Luxus og Pragt, men en Forening af dannede og videnskabelige Mænd. Medlemmernes Tal skulde kun være 500. Den Hurtighed, hvormed dette Antal meldte sig, og især Optagelsen af adskillige Mænd af Stand og Navn, indførte ogsaa her en aristokratisk Aand; man maatte forhøje Jndskuddet fra 2 til 10 Guineer og bestemme Medlemmernes Tal til 1000. Alting skal nu, saavidt Ævnen tillader det, indrettes paa en stor Fod. Man har blandt andet antaget en Kok, som faaer 300 Pd. i aarlig Løn. En af de største, om ikke den største, nulevende Tenorister i Verden, er en Dilettant, Friherre von Schønstein, i Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
J Dresden er udkommet et Skrift: Dresden wie es ist, von Ernst Scherslieb, som Dr. W. Menzel i Literatur=Blatt No. 42 f. d. A. kalder et Mesterstykke af Dumdristighed. Jeg er langtfra, siger M. i Jndledningen til sin Anmeldelse, at istemme vor aandrige Børnes trøstesløse Klager, og at see Alting i Tydskland igjennem sorte Briller, men det er ikke at nægte, at det offentlige Liv i Tydskland og den Tydskes Characteer, ved Siden af meget gode, ja glimrende Sider, og saa vise sig i et Lys, hvor man kun bliver usselheder vaer. Denne Side viser det anførte Skrift ganske blottet. – Skriftet er fuldt af plumpe Personligheder, især mod Digteren Tieck. Nye Anskuelser af Tusinde og en Nat. Den berømte Orientalist Silvestrede Sacy har i et for ikke ret længe siden udkommet lidet Skrift, angaaende den Samling af Æventyr, som er bekjendt under Navn af Tusinde og een Nat, over hvis Original der hidtil i den lærde Verden har hersket saa forskjellige Meninger, fremsat den Paastand, at disse i hele Verden berømte Æventyr oprindeligen ere skrevne i det Syriske Sprog, og ikke i det Indiske eller Persiske, som Andre ville. Samlingen skulde da være efterladt ufuldendt af den oprindelige Forfatter, men Afskriverne ved Tilføielse af allerede bekiendte Fortællinger og af nye, forfattede enten af dem selv eller af andre, efterhaanden fuldstændiggjort. Tiden for dens Composition vil saaledes ikke være meget gammel og kan med temmelig Bestemthed ansættes til Midten af Hegira's 9de Aarhundrede, saa at Alderen blev omtrent 400 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
- J Trondhjem bemærkedes Tirsdagen den 22de Juni d. A., Kl. henimod 9 Formiddag, af forskjellige Individer, et svært Luftskud, hvis Drøn vedvarede med frygtelig Gjenlyd i flere Secunder Da bemeldte Skud paa ingen Maade hørtes som den sædvanlige Torden, men derimod til samme Klokkeslet i 5 a 6 Miles Afstand fra Trondhjem bemærkedes, var det ønskeligt, at Jagttagere af dette Naturphænomen ved nøiagtige Relationer vilde bidrage til at oplyse Noget om Aarsagen til samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-03
Kjøbenhavns Børs d. 3 August 1830. Hamburg 2 M. - a vista 208. Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 3/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 483 Rbs. Tegn. 96 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. N.) , 95. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . 92 i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. Dito Dito. ....... 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 103 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 4 - i Banco 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 101 r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . 88 – i Sedler.