JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Modeberetning fra Paris. Damerne have indhyllet sig i Pelsværk i denne strenge Vinter, der har indvirket saa ublidt paa de fine Organisationer. Kjoler af kaffebruun Cashemir, broderede med himmelblaa Silke, ere meget i Mode. Spørgsmaalet om Ærmerne, dette vigtige Spørgsmaal, der nu saa lang Tid har sysselsat Modeverdenen, er endnu uafgjort. Det fremstiller sig som en ny Vanskelighed, hvergang en Dame anskaffer sig en ny Kjole. De snævre Ærmer have, hele Aaret 1840, kæmpet for deres Tilværelse og fristet den indtil nu, men dog have de ikke kunnet befæste sig i Opinionen, og der have været Saloner i Paris, hvor de aldrig have været adopterede. Rimeligviis ville de i Aaret 1841 komme til at vige for en bedre Smag. Man begynder nemlig at bære Ærmer, som ere snævre indtil Albuen, men herfra tiltage i Vidde. – Hvad Herrernes Klæder angaaer, da ere Modefarverne Bronze, Kastaniebruunt, og Russiskgrønt, det Sidste maaskee i Haab om den russiske Alliance, hvormed de Pariser Statsmænd ere saa levende sysselsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Fra Departementet Finisterre fortælle Efterretninger af 6te Febr. om et frygteligt Mord, som er begaaet i Dourarnerez. En ulykkelig Moder er dræbt af sin kjødelige Søn, Dog maa man antage, at Gjerningsmanden ikke har kjendt den skrækkelige Forbrydelse i hele sin Udstrækning thi han er født døvstum og kan hverken læse eller skrive. Han er Fisker af Profession.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Den verdensberømte engelske Chirurg AstleyCooper er ved Døden afgaaet. Han efterlader sig en meget betydelig Formue, og da han ingen Livsarvinger har, blive to Nevener, der ogsaa ere Chirurger, hans Arvinger. Hans Praxis skal i en Række af Aar have indbragt ham 15,000 Pd. St. (c. 135,000 aarligt. Fru Laffarge finder sig meget vel i sin Skjebne. Det som generer hende meest er den grove uldne Dragt, som hun maa bære i sit Fængsel, der endnu dagligt besøges af en Mængde Nysgjerrige som ville see den smukke unge Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Baron Potet har i et Møde den 1ste Febr. forestillet det kgl. Videnskabers Akademi i Paris et Menneske, som har været døvstum fra Fødselen af, men som under Baronens Behandling nu baade kan høre og tale. Han helbreder ved Magnetismus og er ofte istand til, i meget kort Tid at kurere de Døvstumme; han har allerede helbredet 18. Hans Fremgangsmaade skal være meget eiendommelig. Han har opfordret Akademiet til at prøve samme, og dette betragter Sagen ganske alvorlig og har udnævnt en egen Commission til denne Undersøgelse. Man er i Paris meget spændt paa Udfaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
J Stuttgart har nylig fundet en Duel Sted, imellem tvende Gardeofficerer, Greverne v. Zepelin og v. Quadt-Jsny. Den grumme vigtige Anledning til denne Tvekamp var en Bordplads ved Hoffet ved Siden af en Dame, hvilken Grev v. O. havde forladt for at lægge sin Sabel bort, og som derpaa blev besat af Grev v. Z., der efter nogen Ordvexling atter maatte forlade den. J Duellen, som fandt Sted med krumme Kaarder, blev Grev v. 3. let saaret, hvorimod den anden Greve fik et betydeligt Saar over Tindingen og Ansigtet, saa at Arte rien blev sønderskaaren. Han er imidlertid ude af Livsfare. Grev v. O. har, fordi Anledningen til Tvisten forefaldt i det kongl. Residentslot, faaet 14 Dages Huusarrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
J Operahuset i Berlin har nylig været et stort Spectakel. Kongen, som tvertimod sine Ministres Raad, absolut vilde have den forhadte Hassenpflug, ind i Statsraadet, skjøndt de øvrige Ministre havde erklæret, at de ikke vilde undertegne noget tilfælles med ham, traadte med denne sin Favorit ind i Operahuset, hvor Hassenpflug strax blev modtagen. med en forfærdelig Piben, imedens Folkemassen, raabte: Wir wollen ihn nicht haben Jm freien Preussenland!" En Mængde Adresser blev kastet ind i den kongl. Loge, hvorpaa Kongen befalede den tilstedeværende Politimester at tilveiebringe Rolighed og Orden. Hvis det kun var 10 eller 20 Personer, Deres Majestæt svarte han, saa var det en let Sag, men her lyder jo hele Publikums Stemme." Da Kongen imidlertid blev fast ved sin befaling, forlangte Politimesteren sin Afsked, som han paa Øieblikket erholdt. Hassenpflug nødsagedes ikke destomindre til at fjerne sig, og blev Dagen efter jaget af Folkemassen ud af Berlin. At denne Begivenhed har vakt stor Opsigt og Uro kan man let forestille sig. (A. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
J en anden Beretning fra Berlin hedder det: Paa sidste Maskerade i Operahuset Natten til 13de de opførte Publicum sig saa tumultuarisk, at Masker og Dragter sønderreves, Folk kastedes paa Døren, og der optaarnedes Bænke og Stole for at bestorme Logerne i første Rang. Flere smukke Optog vovede sig slet ikke ind i Salen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Følgende comiske Dødsanmeldelse findes i Mecklenburg-Schwerinischer Anzeiger N. 8, den 27de Januar 1841. (Oversættelsen er ordret.) Den 20de Januar og Morgenen Kl. 7 1/2 hensov, overvældet af Kjertel-Svaghed, min venlig alvorlige Kone Agnes, født Rahne, fra Neustrelitz, som, i sit kostelige Livs 32 Aar, har givet og modtaget uendelig mange rene Glæder, og saaledes efterladt de Tilbageblevne, hvis Yndling hun var, et Minde, som de kunne tære paa, saalænge de gande. – Gid denne almindelige Meddelelse maa tilfredsstille de Gode, som have elsket den Forklarede, ligesom ogsaa de, der kjende mig, ville vente af mig, at jeg beder dem lade min stille, dybe Sorg være en uafbrudt. Pastor Kindler i Kladrum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Forleden opkom i Hamborg Jldløs hos en Enke, hvis Kakkelovn ikke var gjort reen i fire Aar. Ved en Politiundersøgelse viste det sig, at bemeldte Enke Dag ud og Dag ind laae i Sengen med Brændeviinsflasken hos sig, og at hendes Gulv ikke havde været feiet i ti Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Fra den danske Besiddelse i Tranquebar haves Efterretning om store Ulykker som der ere anrettede ved Oversvømmelser og Regnskyl. Hele Byen Tevanur er bortskyllet, og efter Flygtningernes Udsagn vare Husene trindtomkring nedstyrtede i hundredviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
J Hamborg er død en gammel, forhen meget yndet Skuespillerinde, Mr. Marschal, der efterlader sig en betydelig Formue, som tilfalder tvende i Khvn. levende Slægtninge. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Copulerede i Aarhuus Domkirke den 25de Februar: Hr. Kjøbmand og Kirkeværge Schibye og Jomfru Esther Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Jndsendt. Ogsaa en Mening om Hr. Rector Tauber's Skrift. Uden at ville modsige eller paa nogen Maade bekæmpe den fordeelagtige Dom, som en Anden har fældet over Skriftet, vil jeg dog gjøre opmærksom paa, at Hr. Rectoren neppe burde have indladt sig paa, at anføre saamange store Ubetydeligheder i et Skrift, hvori han forud vidste, at han, paa neppe 10 Ark, havde 800 Personer, hvoriblandt saamange lærde Mænd, at behandle. Deels er dertil neppe Rum, deels findes slige Bagateller at be mangle al Jnteresse for Læsningen. Som f. Ex. at Knud Dichmann døde med Amtsprovsts Rang, da det formeentlig ikke kan være deeltageligt for en større Almeenhed at vide, med hvad Rang En døer – eller at Claus Zimmermann døde 1708 af stærk Tæring, da han jo alligevel nu vilde være død, om end Tæring havde hjemsøgt ham i mindre Grad - eller at Rector Hjørring i Skagen døde 1748 ved Pindsemarkedet i Aalborg, hvilket vel paa den Tid kunde gjøre meget Opsigt og afficere hans nærmeste Familie, men nu ikke mere – eller at Sixtns Langgaard døde som Consumtions=Kasserer i Holbek og efterlod en Enke, som levede nogle Aar i Thisted, da Almeenheden neppe kan, i videre Omfang, interessere sig for en levende Consumtions-Kasserer i Holbek, end sige da for en død, og det vel kan være temmelig ligegyldigt for det læsende Publicum, hvad enten hans Enke lever nogle Aar i Thye eller i Salling, eller hvorsomhelst, ja endog om hun slet ikke lever overhovedet – eller at Søren Møllers sidste Qvade var i Foraaret 1824, da alle Søren Møllers Qvade vare lige kraftige, enten han saa qvad om Foraaret eller og Efteraaret – eller at Assessor Clandi i Mariager er en Broder til Klokkeren, hvilket jo er en Ting, som her i Byen Enhver veed, og kan være Udenbyes ligegyldigt. Derimod findes i bemeldte Skrift endeel ikke uvæsentlige Anførsler forglemte. Saaledes er det f. Ex. ikke bemærket, at Klokker J. M. Claudi er Forfatter og tildeels Prædikant; min gamle gode Ven og MedcollegaStudiosus Christen Pandrup findes reent udeladt, uagtet han beviisligen har deponeret fra Aalborg Skole og under hele sin Skolegang udmærkede sig ved sit mesterlige Boldtspil, samt paa sin Tid var den eneste Discipel i Aalborg Skole, der kunde ramme Hanen paa Budolphi Kirkespiir med en Flintensteen, hvilket endnu maa kunne kjendes; det samme er Tilfældet med Studiosus Niels Møller, som forlod Studeringerne, men blev Musikant; med andre flere Anførsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Af andre Feil har jeg opdaget, at Henrik HimmerigGrotum af Hr. Rector Tauber erklæres at være født 1685 og dimitteret 1803, skulde altsaa være bleven Student 118 Aar gammel, hvilket neppe er tænkeligt. Aalborg, den 20de Februar 1841. C. M. J. . . . Til alle Romantikens Elskere og Velyndere. Jeg er sagtens bekjendt som Den, der ikke har stødt i Basun, hverken for mine egne eller for Andres digterske Frembringelser. Dog nu, efter tredive Aars Krumslutning over Skrivepulten, maa jeg reise mig med Blæseinstrumentet for Munden. Det er naturligviis ikke for mig selv, jeg blæser; men det er for en gandske ung Pige, en opvoxende Digterinde, hvis første Værk nu skal forelægges Almeenheden. Jeg kjender hende ikke personlig, har aldrig kunnet anet Tilværelsen af en saadan Blomst mellem Nordjyllands Sandmiler. Men hun har vel kjendt mig som Blomsterkjender, og derfor betroet mig sin yndige Sne klokke. Livfulde, naturtroe Skildringer af Fædrelandet, og de Følelser, som røre sig i Hjerterne her; Sikkerhed i Udførelsen, Takt og Ynde i det hele Maleri, berettiger, til Forventning om, at den qvindelige Digteraand, der er fremsvævet paa Jyllands golde Vestkyst, vil pryde samme med Phantasiens Evighedsblomster. Hendes rette Navn er mig en hellig Hemmelighed; men som Theodora vil hun optræde paa Romantikens store Skueplads, og, som jeg haaber, røre mange andre Hjerter end det gamle i Spentrup. Jeg har kviddret i Lyngen - Hun i Sandet: de danske Bogestove ville, som jeg haaber, opfange Tonerne fra de jydske Ørkener. Theodoras første æsthetiske Datter Fanny vil snart fremtræde paa den danske Læseverdens store Skueplads. St. St. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Bekjendtgjørelser. At Hans Nielsen, Gaardeier i Attrup, Rosmus Sogn, forhen Garvermester i Aarhuus, i sit 46de Aar, den 19de dennes ved en hidsig Feber, og hans Hustrue Gjertrud Sophie föd Bergreen, i sit 4de Aar, den 20de dennes ved en Brystbetændelse, i deres Ægteskabs 14de Aar, bortdøde fra tre unge Døttre, – blev det i Mangel af herværende Slægtninge, min Lod sörgeligst at bekjendtgjöre for fraværende Slægt og Venner. For dem være det en Trøst, at den samme Gud, der bortkaldte Forældrene fra de umyndige Børn, har velsignet hines Flid og begavet disse med gode Evner, saa vi med Haab kunne skue deres Fremtid imøde. Hyllested Præstegaard, den 22de Februar 1841. S. M. Sörensen, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Søndagen den 7de Marts afholder Selskadet Polghymnin Bal, hvortil, ifölge Selskabets Love, Udenbyes, der boe 2 Miil eller længere fra Byen, kunne faae Adgang, naar de lade sig indføre ved et af Selskabets faste Medlemmer, og forud afhente Billet, a 1 Rbd. Stykket, hos een af Undertegnede. Ballet begynder som sædvanlig Kl. 7. Aarhuus, den 26de Februar 1841. " Agerup. E. Höegh-Guldberg. b. p. Mindegade. b. p. Klostergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Onsdagen den 3die Marts, om Aftenen Kl. 6. holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnig, hvortil dets Medlemmer herved indbydes. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 s. 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at der i den paa Høiesteretsordenen for Aaret 1840 under No. 27 anførte Sag. Fabriqveur A. C. Fibiger imod Kammerjunker og Toldinspecteur Rawert, i hvilken inden den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret den 27de Mai 1819 er kjendt for Ret: De af Hovedeitanten Kammerjunker og Toldinspecteur Rawert paaankede, af Contracitanten Fabriqveur A. C. Fibiger og og mod ham brugte Udladelser i de tvende under Sagen omhandlede Skrivelser af 14de Aug. 1837 og 16de Febr. f. A., samt i tvende af Contracitanten i Bladet Kjøbenhavnsposten No. 51 og 53 for 20de og 22de Febr. f. A. indrykkede Annoncer, forsaavidt disse Udladelser ifølge det Foregaaende ere befundne at være fornærmelige, saa og de fra Contracitantens Side paaankede Yttringer i den af Hovedcitanten i bemeldte Blads No. 49 for 18de Februar f. A. indførte Artikel: "at det bragtes i Erfaring, at Melet ved Jndførselen til Staden, var angivet til Consumtions Erlæggelse som sigtet og ikke som fiint, samt at Contracitanten søgte at beskytte sig imod denne Forseelse ved Benægtelse bør døde og magtesløse at være, og bør Contracitanten for sit i foranførte Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv, samt være den i Frd. 27de Septbr. 1799 s. 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være, dog at Contracitanten endvidere betaler det Retsgebyhr og Skriversalarium som Hovedcitanten skulde have erlagt, samt Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som af denne skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke for hans Vedkommende havde været beneficeret, og derhos udrede i Salarium til Hovedcitantens befalede Sagfører, Prøveprocurator Kraft, 30 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven er i Høiesteret Tirsdagen den 16de Februar 1841 afsagt saadan Dom: "Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den af Jndstævnte brugte Yttring, at Citanten havde forvansket den omhandlede Anholdelsessags Sammenhæng, ogsaa bør være død og magtesløs. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir, den 17de Febr. 1841. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Mandagen den 8de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Kjøbmand H. Cohn formedelst anden Bestemmelse, afholde een eneste offentlig Auction, til absolut Bortsalg om nogenlunde antageligt Bud skeer. over hans iboende Gaard, beliggende paa Hjørnet af Østergade og Nørregade heri Byen, under Matricul N 30, bestaaende af circa 40 Fag Huus, med tilhørende Gaards- og Haugeplads. Det bemærkes, at der i Gaarden er indrettet og drives Bagerie, og at endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden. Ringkjøbing Byfogedcontoir, den 24de Febr. 1841. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter Selveier, gaardmand Christen Laursen og Hustrue Anne Kirstine Sørensdatter, bliver den deres Stervbo tilhørende Gaard i Woerladegaard By og Sogn, Thyrsting Herred, med underliggende Eiendomme, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr., Skovskyld 1 Alb., samt en Parcel paa bemeldte Byes Mark, af Hartkorn 1 Fdkr. 3/4 Alb., tilligemed Konge- og Kirketienderne af fornævnte Eiendomme, opraabt til Bortsalg ved offentlig Auction, der afholdes i selve Gaarden Torsdagen den 4de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 9 præcise. Naar Auction over Gaarden er tilendebragt, bliver endvidere forauctioneret den Boet tilhørende Besætning, Ind- og Udbo, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Kobber=, Messing-, Tin- og Jernfang, Sengeklæder, Linned, Mands og Fruentimmer=Gangklæder, 1 Grubekjedel, 6 Heste, 14 Fækreature, 1 So. 3 Grise, 17 Faar, Vogne, Plove, Harver, Hestetøi, endeel aftorsken Korn m.m.m. Saafremt Auctionen ikke kan tilendebringes den bestemte Dag, fortsættes den Dagen efter. Conditionerne for Gaardens Salg ville blive affattede overeensstemmende med Bestemmelserne i Forordningen 11te September 1833. Lysthavende indbydes. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 13de Februar 1841. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Formedelst Forandring af Bopæl lader Undertegnede efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, ved offentlig Auction, som afholdes paa Faurskov, førstkommende 9de og 10de Marts, Formiddag Kl. 10, bortsælge circa 30 Stkr. Køer og Qvier af ægte jydsk Race, og en ualmindelig Størrelse, samt i enhver Henseende gandske fortrinlige. Jligemaade bortsælges en i No. staaende Curasseerhest, et Par gode Rideheste, nogle gode Arbeidsheste, samt en betydelig Deel Jnd- og Udboe, saasom: Vogne, Plouge og Harver, samt andre Gaards og Avlsredskaber, m. m. m. Vederhæftige Kjøbere gives et halvt Aars Credit. foursker, den 6te Februar 1844. C. Hjøllesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Viin Auction. Jfølge Skifterettens Begjæring bliver afholdt Auction Onsdagen den 17de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10, i afdøde Viinhandler Studsgaards Stervbo heri Byen, og da bortsælges Sammes Viinlager, bestaaende af circa 90 Oxhoveder forskjellige røde og hvide Vine af udmærket god Qvalitet, hvoriblandt Portviin superieur, dito 1ste og 2den Sort, St. Julien, la Rose, Margeaux, Tenerif, rød Cotes, Graves, Pallus, Reons, Pouillar, Tavell, Pichardang, Madera, Mouton, Hautbrion, Esteff, Leonville, Medoe, St. Croix de mon, Rhinskviin, samt circa 12 Oxhoveder Cognae og St. Croix Rom, nogen Arrak m.m. Vederhæftige Kjøbere tilstaaes, 6 Maaneders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Det bemærkes, at endeel af de finere Vine ville blive bortsolgte i mindre Partier, og paa Flasker. Randers, den 20de Febr. 1841. S. A. Koefoed,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og vedkommende Underret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Boet efter afg. Jomfru Mine eller Wilhelmine Ree af Gammelgaard i Storing Sogn, Framlev Herred, Aarhuus Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, Procurator Dahl, som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Aarhuus, den 4de Februar 1841. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Creditorerne i Dødsboet efter heri Byen afgangne Madame Esther Cantor, Enke efter afgangne Handelsmand Lipmann Cantor af Kjøbenhavn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer for undertegnede Skifteret. Den Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Aarhuus Skifteret, den 8de Februar 1841. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring i Selveiergaardmand i Esbye, Mols Herred, Randers Amt, Søren Pedersen Skippers og efterlevende Enkes fælles Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til under Tabet af deres Ret at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 26de Februar 1841. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Altona Kieler Jernbane. Undertegnede, som Comiteen for den Altona-Kieler, Jernbane har befuldmægtiget til at modtage Subscription paa Actier, tillade sig herved at indbyde dem, der interessere sig for Foretagendet, til Subscription. Programmet, Kortet over Banens Terrain, ligesom en Beretning fra den engelske Jngenieur, Hr. Geo. W. Buck, kunne faaes gratis hos Undertegnede. Aarhuus, den 22de Februar 1841. Philip Hartvig Ree & Co.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Undertegnede, som har nedsat sig heri Kjøbstaden, anbefaler sig herved med Muurarbeide og Gibsning, saavel til inden som udenbyes Boende, der godhedsfuld ville forunde mig deres Arbeide, lovende reel Behandling. Ebeltoft, den 24de Februar 1841. H. S. Thomsen, Muurmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Det saakaldte Jægerhuus, ligeover for Jægergaarden, er, med tilhørende Have, at erholde til Leie paa et eller flere Aar, naar man derom melder sig hos Eieren C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
30 Tdr. Land god Græsning paa Elsted Mark er at faae. Man henvender sig til Eieren af Schaarupgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Paa Schaarupgaard staaer til Salg 2 fede Køer, og 6 a 8 Favne Brænde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Stedet No. 92 paa Middelgade, der beboes af dHrr. Qvarteermester Winckler & Corporal Hagemann, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til H. Meulengracht 5 Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
En Leilighed til Gaden i øverste Etage af nyt opført, bestaaende af 2de Værelser, samt Kjøkken og Pigekammer, kan erholdes til Leie til Paaske=Flyttetid hos Gjortler S. Larsen. Sammesteds kan en Dreng af honette Forældre strax eller til Paaske blive antaget i Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
For en duelig Huusholderske er en Plads ledig til 1ste Mai d. A. paa en Herregaard. Man melde sig snarest muligt paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
For en troe og skikkelig Tjenestepige, der er øvet i Huusholdningsforretninger, er formedelst Giftermaal en Tjeneste ledig til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Fra i Dag af indtil den 18de Marts kan jævnlig erholdes fedt Studekjød for 9 a 10 s. Pundet. Aarhuus, den 22de Februar 1841. Wichmann. Paa Veien fra Graamølle til Aarhuus, er tabt et Stykke Vadmel, mærket: S. A. S. T. Den retsindige Finder vilde behage at aflevere det til Undertegnede, eller til Hr. Kjøbmand Lange i Aarhuus, imod en passende Douceur. Søren Andersen Terp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Til Publicum,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-03-01
No 35. Mandagen den 1ste Marts. med Brevposterne. Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist. Uyheder fra Udlandet.