JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-30
Auction. Mandagen d. 5te Oct. næstk., og efterfølgende Dage, Kl. 2 Eftermiddag, lader Mad. Sommerfeldt udi hendes forhen eiende Gaard No. 15, paa denne Byes Torvegade, ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Kister, Speile, Stole og Borde, Kaaber, Mæssing, Jern og Træetøi, Sængeklæder, Sængestæder og Linned, endeel Specerie og andre Handelsvahre; Dansk Aqvavit og Korn Brændeviin. 40 Tdr. godt Smør, 39 Stk. feede Sviin, 4 stk. feede Stald foret Qvæg. Vogne, Plouge, Harver og alt andet Gaardsredskab; en extra god og vel tilredet sort og bruun Ridehoppe med Blis 5 Aar, 2de Arbeidsbæster 5 sk. Malkekiør, nogle Sæt nyt og smukt Læder Kiøre, og Ridehæstetøi, saa og endeel Norsk og Svensk Fyhr tømmer og Fiel af forskiellige Sortementer m. m. m. som paa Auctionsstædet forevises, og hvor Liebhaberne. behagelig ovenmeldte Tiid ville give Møde. Randers, den 21de Septbr. 1807. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-30
NB. Formedelst indløbne Forhindringer er ovenstaaende Auction udsadt fra den 29 Sept. til den i Avertissementet forandrede Dato.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-30
Fra Jens Balle i True, er Natten imellem den 20 og 21de bortstiaalen 2 sorte Hopper, den ene i 11 Aar uden Skoe og den anden 8 Aar med Skoe, at over 10 Qvarteers Høide. Hvem som kan give Oplysning om disse Bester, og melder Eieren det, kan vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-30
En Avlsforvalter, som i flere Aar med Held har for restaaet Hovedgaarders Drivt og tillige kan bestyre det sædvanlige der forefalder ved et Godses Administration, ønsker sig en Condition til næste November Flyttetid. Saavel om sin Duelighed som gode Opførsel haves de bedste Vidnesbyrd. Nærmere Underretning faaes behagelig paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Forordninger. Rappels- og Pardons Patent for dem af Land= og SøeEtaten i Danmark og Norge, som befinde sig udenlands, og komme tilbage inden 4 Uger fra Bekiendtgiørelsen heraf, paa det Sted, hvor de opholde sig. Vi Christian den Syvende a. Giøre vitterligt: Ved de nu udbrudte Krigsuroligheder befale Vi herved, at Vore danske og norske Søemænd, som ere i udenrigsk Tieneste, uopholdeligen skulle søge at komme hiem til Fædrenelandet, hvor de strax have at melde sig hos den vedkommende Jnroulleringsofficeer paa det Sted i Vore Riger og Lande, hvor de ankomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Ligesom Vi ere forvissede om, at enhver kiæk og ærekiær Mand af Vore Søefolk ikke vil mangle at adlyde denne Vor Jndkaldelse; saa erklære Vi og herved, at de, som enten maatte være undvegne fra Vor Tieneste, eller uden Tilladelse og Pas, have taget Hyre paa fremmede Skibe, skulle (naar de inden 4re Uger fra Bekiendtgiørelsen af dette Vort Rappels- og Pardons Patent paa det Sted, hvor de opholde sig, indfinde og anmelde sig) vorde fritagne for den Straf, som de, ved saadan deres Forseelse, have fortient, og derhos nyde Godt af alle de Privilegier, Friheder og Rettigheder, som i Følge Søe-Jnroullerings-Forordningen, tilkomme Vore Søefolk. Derimod skulle de, der ikke, inden foranførste Termin, efterkomme denne Vor Jndbydelse, ansees som trolløse og uværdige til vor Naade. Paa lige Maade, og under samme Vilkaar indkaldes og benaades alle de af Vor Land=Krigsmagt, som ere rømte fra Vor Tieneste, naar de frivilligen komme tilbage, og da strax melde sig ved de Regimenter eller Corps, hvorfra de ere undvegne. Dog skal denne Benaadning for Straf, som tilsiges samtlige Paagiældende af Vore Land- og Søefolk, ikkun gielde, forsaavidt det res Forbrydelse, som Rømningsmænd, angaaer, saa at de, der have begaaet andre Misgierninger, ikke giøres deelagtige der. J øvrigt ville Vi, at dette Vort Patent skal kundgiøres fra Prædikestolene, og opslaaes paa alle Grændse og Færgesteder i begge Rigerne. Givet paa Vort Slot Koldinghuus den 31 August 1807. Under Vor kongelige Haand og Segl. ChRISTIAN R. (L. S.) Forordning, som bestemmer hvorledes der skal forholdes med Personer, Varer og andet, som under nærværende Krig med Storbrittanien bliver at anholde. Vi Christian den Syvende a. Giøre vitterligt: at da Vi, ved Vor allerhøieste Resolution af 16de August indeværende Aar, have befalet, at alle engelske Undersaatter og alle disse tilhørende Skibe, Varer, Penge og Penges Værd, uden Undtagelse, skulle anholdes og lægges under Beslag, saa have vi fundet for godt, til nøiere Underretning og Efterlevelse, herved end videre at fastsætte og betale, saaledes som følger. 1ste Capitel. Angaaende de Personer som skulle anholdes. Enhver Engellænder, uden Undtagelse, anholdes overalt i Vore Riger og Lande. Paa enhver saadan Andholdelse bør følge umiddelbar Undersøgelse. Skulde det ved Undersøgelsen befindes at den anholdte Person enten har vundet Borgerskab i nogen af vore Kiøbstæder, eller og besidder fast Eiendom i Vore Riger og Lande, saa opfordres han til at aflægge sin Eed paa, at han ikke staaer i noget Forhold som Undersaat til den storbrittaniske Regiering, og at han vil afholde sig fra al, saavel directe som indirecte, Brevvexling med samme og med Dens Undersaatter. Saasnart han aflægger saadan Eed, sættes han i personlig Frihed; dog at Øvrigheden stedse holder vaaget Øie med, at han forholder sig efter Pligt og Eed. Drister han sig derimod ikke til at aflægge Eden, da behandles han som engelsk Undersaat, saaledes som i det følgende er befalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Med alle Fabrikarbeidere, Manufacturister, Haandværkere eller Contoirbetiente af engelsk Fodsel, som ere i Tieneste hos danske Borgere og som kunne stille en dansk Borger eller bosiddende Mand til Borgen for deres Opførsel, forholdes paa samme Maade, som i 5 2 er foreskrevet. Engelske Jndfødte, som have Borgerskab i neutral og med Os i venskabelig Forbindelse staaende Stater, overlades det at vælge, enten de vil aflægge den 15.2. befalede Eed, eller og føres over Grændserne med Betydende, ei oftere under Krigen at maatte betræde Vort Territorium, da de i manglende Fald skulle ansees og behandles som storbrittaniske Undersaatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Alle Engellændere, paa hvilke de foregaaende H. er ere anvendelige, behandles paa følgende Maade: a) De Militaire afleveres som Krigsfanger til den nærmeste Høistcommanderende Officeer. b) De Civile sættes under Huusarrest; hvornæst Øvrigheden har at tilspørge dem, om de ere villige til selv at sørge for deres Underholdning, da Staden, Viborg, i saa Fald og saatremt de maatte ønske det, kan anvises dem til Opholdsted, indtil der findes Leilighed til at lade dem tilbagesende til deres Fodeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Til Staden Viborg transporteres de under behørig Varetægt, dog paa egen Bekostning, og sættes der under almindeligt Politionsyn, saaledes at de i Staden, og under dens Jurisdiction nyde personlig Friehed, imod at de engang dagligen godtgiøre deres Tilstædeværelse for Stiftamtmanden eller den Øvrighedsperson, han i sit Sted udnævner. Koner og Børn dele i alle Henseender Mandens og Faderens Skjæbne, dog have de Tilladelse til at gaae frit om i den Bye, hvor han er arresteret. Den Arresterede tillades det ligeledes, under behørig Opsigt, dagligen at giøre sig fornøden Bevægelse i frie Laft. De Arresterede, som dertil have Evne og Formue, betale selv deres Underholdning, saavel som de øvrige med Huusarresten forbundne Omkostninger. For saavidt de Arresterede mangle Formue dertil, udredes disse Omkostninger af det Offentlige og foranstaltes af Stedets Øvrighed. Alle, som staae i den storbrittaniske Regierings Sold, eller af samme nyde Bartpenge eller Pension, ere at ansee som Englændere og behandles som saadanne. 2det Capitel. Angaaende engelske Skibe, Varer, Vexler og Gieldsfordringer. Paa al engelsk Eiendom, Skibe og Varer, uden Undtagelse, lægges Beslag, hvor de findes, uden Hensyn til i hvis Værge de ere Pa Til den Ende skulle alle Handlende, som have Vare, af engelsk Oprindelse i Forraad, paa Oplag, eller og i Commission til Forhandling eller til Forsendelse, være pligtige at opgive samme for Stedets Øvrighed, inden 3 Dage efter denne Vor Forordnings Bekiendtgiørelse, under Straf af Varenes Fortabelse. Stædets Dommer i Forening med Toldinspecteurer, bør uopholdeligen undersøge de opgivne og anholdte Varers Qvantitæt og Qvalitæt, og derover forfatte nøiagtigt Jnventarium i en tabellarisk Form, efter et vedføiet Schema. For saa vidt Skibene angaaer, tage de alle Skibspapirer og Documenter under Bevaring, samt forfatte ligeledes derover nøiagtig Fortegnelse og Angivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Til Oplysning om hvorvidt de anholdte Skibe eller Varer ere engelsk Eiendom, skulle alle Personer, som derom kunne give Forklaring, strax edeligen afhøres, og til den Ende skulle disse være pligtige at møde, uden Varsel og fine exceptione fori, naar de af Dommeren indkaldes. Naar denne Forretning er sluttet, indsendes samme til Over Øvrighederne, hvilke paa det nøieste have at undersøge og Forretningen vedbørligen er afholdt. Det paaligger Øvrigheden paa Stedet i Forening med Toldinspecteuren at sørge for, at de anholdte Skibe og Varer bringes under sikker Bevaring. De Varer, som ere hastig Bedærvelse underkastede, foranstalte de bortsolgte ved offentlig Auction og Beløbet strax deponeret i Vor Kasse. Alle Vedkommende gives, sub poena præclusi et perpetui silentii, en Frist af 6 Uger, efterat den ovenfor (S. 14 og 15.) befalede Undersøgelse er sluttet, inden hvilken de have at indkomme med deres Reclamationer til Over=Øvrigheden. Naar ingen Reclamation skulde finde Sted, inden den forundte Frist er forløben, da forblive de anholdte Skibe og Varer, indtil Vor nærmere Allerhøieste Resolution, under de i S. 17 nævnte Embedsmænd sikkre Bevaring og Tilsyn. Beretningerne desangaaende indsendes til Vort Danske Cancellie. Skulde derimod nogen Reclamant, under fornævnte Frist, mælde sig, bør han giøre det skriftligen og derhos tillige opgive de Beviser paa hvilke han grunder sin Paastand. Til disse Beviser bør især regnes et af Reclamantens Øvrighed udstædt Certificat, at der imod Reclamantens lovmæssige Besiddelse af de reclammerede engelske Varer for Øieblikket intet er at erindre. Finder Over Øvrigheden, ved disse Bevisers nærmere Undersøgelse, at samme tilveiebringe tilstrækkelig Formodning, saa bemyndige Vi Over Øvrigheden til, naar saadan Eed er aflagt, strax at ophæve Beslaget. Tilveiebringe Beviserne derimod, efter Over Øvrighedens Skiønnende, ingen tilstrækkelig Formodning om Reclamantens fuldkomne Eiendomsret førend den 13de August d. A., eller drister denne sig en til at aflægge Eden, saa henvises Sagen til Afgiørelse ved Domstolene, hvor den i første Jnstants behandles summarisk, paa den Maade, som Vi om Giesteretssager have anordnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
J Henseende til de Skibe eller Varer, som ved endelig Dom frakiendes Reclamanten, forholdes i Overeensstemmelse med det, som i d. 19 er befalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Alle Vexler, som ere trasserede eller endosserede af nogen storbrittanisk Undersaat, skulle fremdeles honore res efter Vexelretten, dog saaledes at Betalingen ikke maae skee umiddelbar til Præsentanten, men til en Commiteer, som Vi, for Vore Riger og Hertugdømmer, til det Øiemeed ville anordne i Vor Stad Altona; hvilken Committee det skal paaligge at undersøge og forvisse sig om, hvorvidt den, udbetalende Sum maatte være engelsk Fordring, da den i saa Fald bliver at deponere i Vor Kasse indtil videre; i modsat Fald erholder Præsentanten Vexelens Beløb udbetalt. Det befales Alle og Enhver, inden 3 Dage efter denne Vor Forordnings Bekiendtgiørelse, at opgive for Stedets Øvrighed hvad han til nogen storbrittanisk Undersaat er skyldig, af hvad Natur end Gielden maatte være, hvilken Gields Beløb til Forfaldstiden bliver at deponere i Vor Kasse. Skulde det siden befindes at nogen havde fortiet saadan Gield, da skal han, foruden Gieldens Beløb, erlægge ligesaameget i Bøder til VoxFiscum. Derimod ville Vi, at alle de Fordringer, som storbrittanniske Undersaatter maatte have, bestaaende i Capitaler, Livrenter, Tontiner, Renter af Vore Forskrivninger eller Statspapirer, som ogsaa Bankernes, Bankcontoirernes, Crediteassernes, Laaneinstituternes, og overhovedet alle offentlige af Os garanterede Jnstituters Obligationer, skulle, ligesom de til Betaling forfalde, udbetales i den stipulerede Myntsort til det slesvig holsteenske Laaneinstituts Kasse i Kiel, og haver Laaneinstilutets derværende Administration at modtage saadanne Summer, som et samme betroet Depositum, der bør beholdes i Forvaring, saalænge indtil de med Sikkerhed, sig uden Ophold kunne betales til den retmæssige Creditor selv, eller den, der producerer hans gyldige Fuldmagt. 3die Capitel. Angaaenge utilladelig Brevvexling. Alle Breve, uden Undtagelse, som komme fra Engelland, eller ere bestemte didhen, saa og alle Breve til storbrittanniske Undersaatter, skulle, naar og hver de antræffes, indsendes til Stiftamtmanden og ingenlunde udleveres efter Adressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Alle andre Breve, der indløbe til saadanne Personer, som ere under Huusarrest, skulle ikke udleveres til disse umiddelbar, men til Øvrigheden paa hvert Sted, som under Ansvar bør forvisse sig om, at disse Personer ingen Brevvexling føre paa Engelland, hverken directe eller inddirecte, ei heller nogen Brevvexling med det faste Lands Beboere, som kunde være skadelig for Os eller Vore Riger og Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Hvad endeligen angaaer de Personer, som i Følge s. 2, efter aflagt Eed ere frigivne, og med hvilke det er Øvrigheden paalagt at have vaaget Øie, da er denne, i Tilfælde af mistænkelig Brevvexling fra disses Side, beføiet og forpligtet til, paa behørig Maade at forvisse sig om Brevvexlingens Uskadelighed. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Koldinghuus den 9de September 1807. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian R. (L. S.) Kaas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindigste Breve. No. 128. Aagaard Niels a Hessel fra Randers 129. Aldersen Jens Skipper i Aarhuus fra Ribe 130. Andersen Peder i Dito fra Aalborg. 131. Andersen Kirsten i Thyrstev fra Svendborg, 132. Andersen Jeppe i Prag Nørre Onne Sogn, fra Fridericia, 133. Andersen Jens i Westeralling fra Nyborg. 134. Andersen Madses Enke i Wedum Bye Skie lund Sogn fra Koldig, 135. Badh. H. N. i Aarhuus fra Kiøbenhavn 136. Berg i dito fra Hamborg, 137. Branddi Sauerie i dito fra Altona 133. Bosen Madame i Sinding fra Kiøbenhavn 139. Christensen Mads i Østrup fra Rendsbor140, Christensen Ole i Aarhuus fra Vibor141. Christiansen Frideriks Kone i dito fra benhavn. 2 dia
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
J denne Egenskab anbefaler jeg mig hos det høie og ærede Publicum. Jkke allene i den tinglige men ogsaa i den raadgivende og forsigtiggiørende Lovkyndighed ønsker jeg at gavne. Jeg nærer det Haab at kunne vinde Medborgeres gode Tiltroe ved Retskaffenhed og Flid i de Forretninger og Anliggender som maatte betroes mig. Jeg boer hos Hr. B. Olsen ved Aaen. Aarhuus, den 26de Septbr. 1807. A. Jensen, Examinatus juris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Hos Giestgiver Bruun paa Væstergade, kan strax bekommes tilkjøbs een og god Vinterhvede til at saae. At vi forblive logerendes hos Mad. L. Kochs Enke paa Tangen heri Byen, og ærbødigst vilde have og recommanderede med alle Slags Alenvahre og Biiouterier, undlade vi ikke herved at bekiendtgiøre for Jnden og Udenbyes til behagelig Efterretning. Aarhuus den 25 Septbr. 1807. Philip Hartvig Ree et Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Gode feede Faar og Lam staae for Eftersyn til Salg paa Frysendahl hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
J Følge Forlig, og i Overeensstemmelse dermed skete Udlæg, bliver Hans Sørensens Huus paa Solberg Mark med sine gode Jorder og alt Tilliggende, uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes i Huuset Onsdagen den 21de Octbr. næstkomom Formiddagen Kl. 11. Conditionerne bliver før Auctionens Begyndelse bekiendtgjorte. Kiersholm, den 30 Septbr. 1807. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Udenlandsk. er en Regieringscommission ansadt for Norge, der har J Følge en Kongelig dansk Resolution af 24de f. M. viid Fuldmagt og Sæde i Christiania. Den bestaaer af Prinds Christian af Augustenborg, Stiftamtmand Grev Moltke og Statsraad Falsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Mandskabet paa den i Søetrefningen den 31te Aug. i Luften sprungne engelske Brig, var over 2000 Mand. Desuden blev en engelsk Kanonbaad skudt i Sænk og flere gjorte ganske ubrugelige. De Engelske har selv sagt, at ved Udfaldet samme Dag, var en af deres høieste Officerer skudt i Armen eller Brystet og en Capitain blev afskudt Benet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Hr. Justitsraad og Professor Bugge leed et betydeligt Tab ved Jldebranden, ogsaa Pastor Clausen, hvis Bolig opbrændtes, medens han var reist i et Besøg til sin Broder Professor Clausen i Altona. Ligeledes brændte Professorerne Riesbrighs, Wolffs, Kierulfs og Woldikes Bibliotheker. Af det saa stærk truede Universitets bibliothek bleve mange Bøger nedkastede inden i den murede Pille i Midten af Taarnet. At Rundekirke ikke tændtes maae for en stor Deel tilskrives Kirktværge Tver moses, Bugges Observator og Jnstrumentmager Hansens Anstrængelser. Foruden det Breumske Trykkerie brændte ogsaa det Horrebovske og Sebbelowske, og det Seidelinske var i stor Fare.Et uendeligt literært Tab er det, at Mannskriptet til Olassens islandske Lexicon, der skulde udgives paa Videnskabernes Selskabs Bekostning, fortæredes af Luerne, det Breumske Bogtrykkerie. Med Borkens Collegium, som afbrændte, gik ogsaa en betydelig Bogsamling : og et Raritetscabinet forlorent. Rundetaarn ligger optil Hammerdøren fuld af indflyttede, huusvilde, tildeels forarmede Familier, saa at det seer ud som i et Hospital. Ogsaa Hr. Justitsraad Bugge har taget Tilflugt oppe i Taarnet, og boer altsaa nu lige under sit Observatorium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Den 17de Sept. bleve 4 af Kongens Livjægere høitidelig og med de sedvanlige militaire Honneurs jordede. Ligfølget var anseeligt. Langs med Esplanaden ved Citadellet, lige fra Toldboden til store Kongensgade, er der bleven opreist store Pallisader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Efter Slaget ved Kiøge ankom ogsaa streifende Fiender til Valløe Slot. De kom igiennem Dyrehaven og bemægtigede sig strax i Havestuen en Kurv med Prindkels Uhre og vilde ligeledes have taget Frue Kammerhersessens Dækketøi. De toge derpaa Kammerherre Bra inde Normanns, men hun havde den Aandsnærværelse at sige: Fy, anstaaer det en retskaffen Soldat at fornedre sig til at plyndre! disse Ord, fremsagde med Værdighed, gjorde at Personen trak sin Haand med Undseelse tilbage. Videre fordrede de med Trudsel Penge af Doctoren. Men alt blev igien ved forebragt Klage tilbageleveret. Overalt har de hanoveranske Officerers Justits et almindeligt Lov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Major Tjerning har under 18de Septh. bekiendtgiert følgende angaaende Frideriksværk: Den 3die Transport bestod af 800 Vogne, og vare allerede Mandagen den 17de Kl. 4 om Morgenen afgaaet fra Frideriksværk 3 af det frievillige Korps. Samme Dags Eftermiddag Kl. 6 var den alt i Kiøbenhavns Herløw, hvor 20 Vogne bleve afskaarne. Resten blev deels kastet i Kronborg, deels bragt tilbage til Værket, hvor Fienden alt stod om Aftenen den 18de. Jntet Fabrikat af noget Slags Navn er afleveret i den engelske Leir, og der arbeides nu som før bestandig for Hs. Kgl. Høihed Kronprindsens Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Den 18de Septbr. om Natten slog Lynilden ned i Fiskehandler Hr. Bohlsmanns Gaard ved gammel Strand No. 4, giennem Taget til Trappegangen i Kiøkkenet ved Cancellieraad Wolfs Sovekammer, hvor endeel Hus ler gjordes under Loftet lige over Sengen og derfra igiennem et andet Kiøkken ind i Salen, tilbage igien og hele Trappegangen ned i Kielderen, og endskiøndt der i hans Sovekammer saaes en stærk Lue, tændtes dog intet, men der saaes overalt Huller hvor Lynilden var gaaet omkring. Det selvsamme Lyn giennemfoer de 4 næste Huse, nemlig Borups, Jensens, Jacobsens og Hineiksens. Hos Jacobsen kom det fra Baghuset, slog Spidsen af Gavlen, gik ind i et Værelse, hvor det efterlod sig et slangeagtigt Spor, gjorde Hul i Muren i 3de Etage og gik derud. Mærkelig nok, at en Jernseng, som stod et Qvarteer derfra blev urørt. Samme Nanslog Lynilden ned og afbrændte Kastrup Mølle paa Amager Af Marinecorpset var der til den 17de Septbr. at deserteret 800 Mand. En Deel deraf have de Engenske ikke villet antage, og de vandre derfor vildfarende omkring i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Politiemæster Haagen har under 18de Septbr. bekiendtgjort følgende: J Overeensstemmelse med en mig tilhændekommen Skrivelse fra Hovedqvarterer her i Staden af Dags Datum, bekiendtgiøres herved, at det ikke er nødvendigt for de Reisende, som herefter ville forlade Staden, at forsyne sig med andet Pas end herfra. I Estadellet laae den 21 d. M. 2000 Mand Engelske og paa Holmen 4000. Efter de seneste Beretninger, ligge i Ringsted 2300 Mad og Nestved 500.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Den 22de Sept. 3. gen løsnedes adskillige Kanonskud fra den 9 maade. Paa samme Tid opkom Jld i et Skuur paa Nyholm, hvori endnu laae danske Bomber og Brandrer som ved denne Leilighed, sprang og beskadigede adskillige Folk. En Matros angav at han havde seet en dansk Soldat at kaste noget gnistrende og susende imod Magasin=Bygningen. Dagen derpaa blev holdt Forhør paa Qvinti Vagt, og ved local Undersøgelser befunden umueligt at Jlden kunde være foraarsaget ved nogen dansk Soldat, da Frastanden gjorde det øiensynlig at intet brændbart kunde kastes derfra ind paa Holmen. Men ved nøiere Undersøgelse af Oberstlieutenant Samuel Hinde, opdagedes, at en saaret engelsk Soldat, Joh. Leeds, som var gaaet ud for at hente Vand, men da der paa samme Tid faldt en stærk Regn, saa gl. han ind i Magasinet, hvor Skildvagten stod ved Døren, for at søge Lye, og saasom der laae nogle Flinter sammesteds, saa tog han fat paa een og eftersaae den, hvorved den gik af, og satte Jld i Bomberne og Ammunitionen som befandtes i Magasinet. Der bleve ingen dræbte, kun 1 blev farlig saaret, en haart og 2 let saare de. De Engelske fik ved Hielp af deres HaandsprøiteJlden snart slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
En af vore Grosserere havde under sidste Krigsurolig heder i Tydskland faaet sendt fra en høi Person 4 Kasser, som skulde giemmes indtil videre. Kasserne bleve staaende, i Toldbodpakhuset indtil kort førend Bombardementet, da de bleve hiemflyttede til Grossererens Pakhuus i Byen. Ulykkeligviis afbrændte Pakhuset og med dette Kasserne. Ved at rode op i den afbrændte Grund skal man, som, det hedder, have fundet en Stierne og et Skulderbaand, begge rigt besatte med Diamanter, som vurderes for 40000 Rdr. Man formoder heraf, at Kasserne have indbefattet store Kostbarheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
Svenske Reisende som opholde sig i Kbhvn, have forsikret, at da Hs. Svenske Majestæt eragtede det farligt for sit Rige under nærværende Omstændigheder, at unddrage, samme saa stor en Krigsmagt, som vilde udfordres til at forsvare Øen Mugen, overdrog han Gen. Toll, der under hans Sygdom sik Commandoen over Tropperne sammesteds, at slutte med den franske General en Conventian, i Følge hvilken de svenske Tropper inden den 7de October forlade Øen Rügen. Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har fra Midten af August af føiet Anstalt til at sætte Carlscrone i den fornødne Forsvarstilstand, og et der til den Ende sammesteds afladelig arbeidet baade Nat og Dag. Hs. Majestæt selv opholder sig for nærværende Tid paa dette for Staten vigtige Sted. En Coureer er derfra afgaaet til Stockholm til Hs. Maj. Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-03
En høist mærkværdig Forsamling af Repræsentantere for Kiøbenhavns Brandassurance havde Sted Fredagen den 25de. Af de 150 Repræsentantere vare 66 tilstæde, for at afgiøre det vigtige Spørgsmaal om de senest afbrændte Bygningers Assurance skulde udbetales eller ei.