JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Anviisning til et velindrettet Landbrug for Bondestanden af Jens Christian Jensen. Andet Oplag. Priis: heftet 8 Mk., indb. 9 Mk. 8 s. Grundsætninger i Landoeconomien, af Carl Lund. 2 Dele. 4 Rbd. Agricultur-Chemie eller Chemien anvendt paa Agerdyrkning og Phystologie, af Professor Dr. Justus Liebig, 15 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Agerdyrknings-Chemie eller om Agerjordens Bestanddele, deres Egenskaber og Jndflydelse paa Vegetationen. En Lærrebog for Landmænd, Gartnere, Forstmænd og andre Jordbrugere ved V. Rothe, 7 Mk. 8 s. Krykt i Aa huus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Om Jordblanding og Jordstrøning, et Priisskrift af J. A. Schlipf, paa Dansk bearbeidet af C. Dalgas, 2 Mk. 8 s. Om Engvanding, af Putzig, 64 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Almeenfattelig Anviisning til Huusdyravlen og Huusdarenes Behandling i sund og syg Tilstand, ved Dr. G. C. With. Anden forøgede og forbedrede Udgave, 15 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Haandbog i Veterinairvidenskaben, udarbeidet med stadigt Hensyn til Landoeconomien. 1ste Deel. Hesten. Med 9 lithographerede Tavler; af Dr. G. C. With, indb. 5 Rbd. 24 s. Nye og sikkre Kiendetegn paa at vælge de bedste Malkekøer; eller: Gunons Kiendetegn paa hvormeget og hvorlænge hver Ko kan malke, samt om Mælken er feed; med 75 Afbildninger. Andet Oplag med et Forord af Dr. G. C. With; 6 Mk. Erindringstavle, bestemt til at lette den practiske Anvendelse af Gunons Methode, for at erfare, ved det blotte Syn af Dyret, hvor stor en Mængde Mælk hvilkensomhelst Ko kan give om Dagen, hvordan Mælkens Beskaffenhed er, samt hvorlænge Koen vil blive ved at malke under den nye Drægtighed. Af M. de St. Læger, 32 s. Bogholderi for Landmænd, ved H. F. Hellesen, 9 Mk. Om Selveiendom, Arvefæste og Livsfæste paa Bøndergaardene i Danmark, af Chr. Rothe, Conferentsraad, Ridder og Dannebrogsmand, 40 sk. Et Bidrag til vort Godsvæsens Historie (hentet fra Sorø Academie). Meddeelt af Carl Jensen, Secretair ved Bondevennernes Selskab, 16 s. Om høiere Underviisningsanstalter, især et Agerdyrkningsakademie i Danmark, af P. Hjort, 16 s. Om Agerdyrknings-Jnstituter og deres Organisation af N. C. Hofman (Bang), 24 s. Om Sorøe Akademie, dets Skjæbne og dets Fremtid, af C. Molbech, 24 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Akroamatisk Beviis for at Nutiders Kjøbepriser paa det danske Jordegods, især i Nørre-Jylland, være sig Hovedgaarde, Bøndergaarde eller andre Landeiendomme, staae langt under Culminationspunktet eller den sande Værdi, af J. Deigaard, Krigsraad og Landsoverretsprocurator, 24 s. Have-Catechismus eller Grundregler for nyttige Haveværters Dyrkning i Danmark, af J. L. Mansa; femte forøgede og forbedrede Oplag. Med tvende Kobbere, 60 sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Forsøg til en grundig Veiledning i Frugt- og Kjøkkenhave-Dyrkning samt det simple Mistænk driveri, af F. J. Chr. Jensen; med 35 Tegninger, 9 Mk. A. C. Wissing. Udkommen er, og faaes i Undertegnedes Boghandel: Frimodig Besvarelse paa de af Hans Majestæt Kongen, igjennem Jernbane-Commissionen, allernaadigst gjorte Spørgsmaal, betræffende det paatænkte Jernbane-Anlæg i Nørre-Jylland, af C. H. Gjer loff, Sognepræst for Aardestrup, Budderup og Grav lev Menigheder i Aalborg, Viborg Stift. Priis 24 s.A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Hos Boghandler J. Seidelin faaes tilkjøbs: I. D. Michaelis orientalische und exegetische Bibliothek, 24 Theile in 8 Bände, 5 Rbd.; M. Luthers Wercke, 10 Theile, 5 Rbd.; Grundtvigs og Rudelbachs theologiske Maanedsskrift, 39 Hefter, 10 Rbd.; L. N. Fallesens Magazin for Religionslærere, 12 Bind, 6 Rbd. 4 Mk.; Reinhardts christelige Moral, 5 Dele, 2 Rbd. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
J Søndags er her i Byen, formodentlig i Klubben "Polyhymnia", tabt et Guld=Signet, hvori er indfattet en rød Agat. Den retsindige Finder bedes, mod en passende Douceur, at aflevere det hos Kjøbmand H. W. Secher i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende No. 89.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
(Jndsendt.) I den senere Tid har der været talt og skrevet Adskilligt om at dyrke Helianthus tuberosus, Topinambours (Jordæbler, Jordpærer, Jord-Artiskokker, Jordskokker, Knoldsikker) istedetfor Kartofler. En Hr. Fischer i Kjøbenhavn har ommeldt at have disse til Salg for 12 s. Pd. og mener at de give større Udbytte end Kartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Jndsenderen har kjendt denne Plante siden Aaret 1797, da jeg første Gang saae den dyrket i Haven ved Haraldslund, i Nærheden af Aarhuus, hos den derværende Eier Hr. Geertsen. Man forsøgte at anvende den ligesom Kartofler baade ved Eierens eget og ved Tyendets Bord; men den vandt ikke bifald; Kartoflerne bleve langt foretrukne, uagtet disse endnu dengang i Aarhuus By og i Omegnen af nogle Tjenestefolk kaldtes Svineføde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
J Aaret 1819 erholdt jeg adskillige Knolde fra daværende Stutmester Nielsen, der ved sit Bord havde spiist af disse. Justitsraad Nielsen anbefalede dem til Dyrkning, deels som Føde for Mennesker deels for Kreature, Siden den Tid, altsaa i 27 Aar, har jeg havt og dyrket denne Plante, og vil derfor meddele min Mening herom. Efterat have forsøgt at dyrke den i nogle Aar i Haven, fandt jeg at den hverken behagede Tyendet eller Andre, idet man langt foretrak Kartoflen, der den Gang ligesom nu er bleven en hartad uundværlig Tilmad i Huusholdningen. Jmidlertid overseer jeg ingenlunde den store Fordeel, denne Plante besidder, idet man trygt kan lade den staae Vinteren over i Jorden, og opgrave samt afbenytte den i Vinterens Løb, naar Tøveir tillader Opgravningen, som og tidligt om Foraaret. Heller ikke overseer jeg den Nytte, Blade og Stængler som Foder kunne yde i grøn Tilstand, hvorvel jeg har fundet, at dette svækker Plantens Frugtbarhed i Knolden. Tillige indseer jeg, at Stænglerne i Egne, som mangle Brændsel, f. Ex. paa Øerne i Vesterhavet og i Marskegne, vilde, naar den dyrkes i frugtbare Jorder, give et herligt Brændsel deels til Bagning, deels under Grukjedlen, saafremt Stænglerne afskjæres og Vinteren eller tidligt om Foraaret, og bringes tørre i Huus. Desaarsag vedblev og vedbliver jeg Plantens Dyrkning, og har meddeelt Mange, der have ønsket det, Knolde til Sæd. Jsærdeleshed har jeg attraaet at udbrede dens Dyrkning hos mine egne og andre Huusmænd i den Tanke, at de ved at dyrke den f. Ex. langs med deres Havediger ville vænnes til at benytte Knoldene, som Fødemiddel enten for dem selv eller for deres Kreature, og Toppen deels som grønt Foder for Qvæget; men meest dog til Bagerovnens Opvarming. Men hidtil er dette Haab glippet, fordi Almuesmanden i min Egn ikke finder Behag i de blødere, og meer end Kartoflerne vandagtige Knold- og Rod Væxter. Maaskee kan flere Aars Misvært, eller Sygdomme hos Kartoffel Planten bevirke en Forandring heri. Endnu er denne ikke indtraadt, uagtet Kartoffelsygdommen har viist sig her i Egnen i de to sidste Aar. Med Hensyn til Givtigheden, da betvivler jeg ogsaa at man vil kunne avle saa mange Fold af Jord æbler, som af Kartofler under lige Omstændigheder. Dette har aldrig villet lykkes mig, der har dyrket dem baade i Haven og paa Marken. De fleste Fold jeg har avlet i Haven efter Vægt have været 9 a 10 i meget god merglet og gjødsket Jord, og i Marken i middelmaadig, merglet og gjødsket Sandjord 5 a 6 Fold. Paa 1 Tde. Land vilde jeg paa Jorder, og i Læsom Havens neppe kunne have avlet 80 Tdr. og i aaben Mark neppe 40 a 50 Tdr. Under lignende Omstændigheder vilde man efter Vægt af Kartofler i et Middel=Aar have avlet i Haven 130 til 180 Fold af rigtbærende Slags, og i Marken 40 til 60 Fold, alt saafremt man havde valgt smaae og middelstore hele Kartofler. Paa 1 Tde. Land geom. Maal vilde Kartofler, beregnet efter Jordsmon og Læ i Haven have givet 130 a 140 Tdr. og paa aaben Mark 80 a 100 Tdr. Saaledes har jeg aldrig turdet vente et saa stort Udbytte pr. Tde. Land af Topnambours som af Kartofler, og heller ikke fundet disse, som et tilstrækkeligt Surrogat for Kartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Det er mig i øvrigt bekjendt, at de i det sydvestlige Tydskland dyrkes meget, og vor hæderligt bekjendte gamle Landoeconom Hr. Kammerraad Drewsen har, ved en Samtale strax efter en foretaget Udenlandsreise, yttret sig meget til Fordeel for denne Plante, hvis Dyrkning, han især i Elsas har seet; men uden at ophøie dens Værd lige med Kartoflens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Andre Veteraner i Landvæsenet, saasom nu afdøde Schwertz, Inspectør ved det Würtembergske Agerdyrknings Jnstitut i Hohenheim, og blandt vore egne: Hr. Provst og Ridder Krarup i Gjerlev have anstillet mange Forsøg med denne Plante, og anbefalet dens Dyrkning, uden dog at sætte dens Værd ved Siden af Kartoflens eller have bragt i Erfaring at de give et saa stort Udbytte, som Kartoflen indtil for 2 Aar siden her har givet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
J Halds landoeconomiske Tidsskrift for 1838 findes læseværdige Afhandlinger herom af begge de sidstnævnte Practikere og Forfattere. nen. u.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Gaardsalg. Gaarden No. 339 Litr. a i Mindegade, der i Fortiden har været afbenyttet til Recrut=Caserne, og senere beboet af Kjøbmand Rodtwitt, er underhaanden at faae tilkjøbs. Dens Beliggenhed egner sig fortrinlig for Ender vil drive Kjøbmandshandel, og i samme findes flere gode Pakhuse og et Loftlocale, som rummer c. 3000 Tdr. Korn. Det nærmere denne Eiendoms Salg betræffende vil kunne erfares hos Collecteur Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Paa en større Gaard i en af Jyllands bedste Egne er en Plads ledig ved Avlsvæsenet for et ungt Menneske der med Sikkerhed kan paatage sig Saaningen og Opsigten ved daglige Arbeider. Pladsen kan tiltrædes strax og Conditionerne ere favorable. Ligeledes er paa samme Gaard Ansættelse for en Avlselev, mod en billig aarlig Betaling for Alt frit i Huset. Man henvender sig for at erfare det nærmere hos Commissionair Hansen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
En Eiendom. af stort Omfang, beliggende ved en af Sjællands større Kjøbstæder, hvis 2 Etages Stuehuus, 18 Alen dyb, er af massiv Grundmuur, og hvortil haves Gjæstgiveri, Badeanstalt, indelukket Keglebane, flere Beboelsesleiligheder til Bortleie, 6 store Kjældere, og desuden 12 Tdr. Land gode Jorder, er underhaanden at faae meget billigt tilkjøbs. Denne fordeelagtige Eiendom ønskes, formedelst Alderdom og Svaghed, solgt, eller bortbyttet mod en Landeiendom eller liden Vandmølle i Jylland. Nøiere Oplysninger om denne Eiendom, der iøvrigt henligge her til Enhvers behagelige Eftersyn, meddeler Commissions-Forhandlingscontoiret i Aarhuus. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Commissions-Forhandlingscontoiret i Aarhuus. Paa nogle faa nær, ere nu de hertil Contoiret til Salg anmeldte i Nærheden af Aarhuus beliggende Landeiendomme solgte, uden at have været averterede; hvilket jeg formedelst de jevnlige Forespørgseler her, og Kjøb af saadanne, ikke skulde undlade at gjøre de ærede Eiendoms besiddere i Aarhuus Amt, der maatte ville afhænde deres Eiendomme, opmærksomme paa. Anmeldelser og Salg af Eiendomme modtages til enhver Tid, det koster Jntet; men Sallairet, der dog ikkun i Tilfælde af at Salg skeer ved Medvirkning, kan forventes, tillader jeg at udbede mig samtidig med Anmeldelsen behageligst opgivet, man i saa Henseende vil tilstaae. De til Salg anmeldte Eiendomme blive ikke averterede, uden speciel Anmodning derom, hvisaarsag Eiendoms-Liebhavere ved Forespørgsel her paa Contoiret ville kunne erholde Underretning om mindre og større Landeiendomme, beliggende i forskjellige af Jyllands gode, frugtbare og skovrige Egne. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Undertegnedes Steentøi, Glas, & Isenkram Handel har i disse Dage erholdt Tilførsel af et Parti nye og smukke Varer, som sælges billigst C. A. Rodtwitt. muligt. Flere Sorter fine & ord. Tobakker, samt et betydeligt Udvalg af Cigarer, der tildeels ere gammellagrede, faaes billig hos C. A. Rodtwitt. Brabander Saallelæder. faaes i hele & halve Huder billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Kjöbenhavnsk, ægte Kornbrændeviin faaes i større og mindre Partier billigt, L. F. Brönnum ved Aaen. hos Meierioste. Heraf er arriveret et Parti af en udmærket god Qvalitet, og sælges billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Urtekramvare. Lys Candis, fiin og middelfiin Melis, Caroliner Riis og Java ditto, meget lyst St. Cr. Sukker, lange Mallaga Rosiner og runde Muskatel ditto, faaes i större og mindre Partier særdeles billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Kalveskind, kjöbes og betales med høieste gangbare Priser af L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Gode røgede Flæskeskinker kunne faaes hos Jens J. Schmidt paa Frederiksgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Blanksværte, tillavet efter en ny engelsk Recept, og som giver Læder tøi en hurtig og smuk Glands uden at skade det. dHrr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Skomagermestere og Andre bedes om at gjøre sig bekjendte dermed. A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Fra Urtekræmmer Joh. M. Melbye i Kjøbenhavn ha jeg til Udsalg modtaget et Partie sort Blæk af bekjendt Godhed, paa hele og halve Flasker, som anbefales til den derpaa anførte Priis, som er den samme her som i Kjøbenhavn. C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Colonial-Varer. Lyst St. Croix Sukker, Havanna-Sukker, MoccaPortorico, Java, Laguayra-, Dominge- og Bra sil-Casse, lyseguul Candis, fiin Raffinade og Melis, fiin stödt Melis, Drue-Rosiner, franske Svedsker & Catrineblommer, Figener, italienske Nudler, Macaroni, Succade, Oliven og Capers, Carolina, Java og Patua-Riis, chinesisk og dansk Soya, fineste Lucca-Salat-Olie, store söde Mandler, udmærket fiin Pecco, Campoy- og Haysan-Thee, fiin hvid og röd Vaskesæbe, Soda, hollandske gule & grönne Schweizer- og Eidammer-Oste, med alle til dette Fag herhörende Artikler, anbefales i bedste Varer til de billigste Priser, i Forening med vort Lager af 9 og Buckskin, fra simpleste til fineste Klæde ovaliteter; af alle Sorter, hvorover Priis-Couranter, Ille paa Forlangende, leveres: 3 samt ordinaire. Engelsk Fahand, Glas-Varer; ublegede, blegede og couleurede VIsler, i alle Numere; af bedste QvaliSal, tet; og Lüneburg, 5, samt Røgtobakker, at de bedste Cigarer, Fabricata. Aarhus, den 28de Mai 1847. Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 a 8 pr. B. i Aarhuus hos Hr. L. P. Schmidt, C. M. Schmidt, A. W. Stigaard, Dhrr. H. C. Liisberg & Nybroe, Hr. R. Malling, - Chr. Christensen, N. J. Møller, og N. C. Kaas: i Ebeltoft - - N. & H. Colding. Mariager - - C. Bering. Grenaae - - J. A. Møller. Horsens - - C. W. Høyer, Skanderborg - H. Jespersens Enke; - H. N. Schmidt; Veile, Fredericia Brosbølls Enke & Comp. - C. H. Levinsen; Colding - - C. F. Müller; Apenrade - - D. Damm; R. Gregersen; Ribe Varde - N. P. Stantenmacher; i Ringkjøbing - - P. F. Ryboe; Lemvig - - A. W. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg - - S. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. N. Sachmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-02
J Stedet No 617, Litra A., paa Vestergade, bliver den øverste Leilighed ledig til førstkommende Flyttetid. Det nærmere erfares, naar man behager at henvende D. Brøchner. sig til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
No 90. Fredagen. den 4de Junii. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives i Gange ugenlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Nyheder fra Udlandet. I det sydlige Rusland, paa Tyrkiets og Moldaus, Grændser, sammentrækkes der betydelige Troppecorpser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Rusland vil - hedder det ikke lade sig overraske, hvis noget Uformodet skulde indtræffe." Fra Warschau skrives, at et russisk Armeekorps havde faaet Ordre til at bryde op mod Pruth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Den brittiske Admiral Napier skal have Fuldmagt til, strax efter sin Ankomst i de portugisiske Farvande, at bemægtige sig Oporto, der, som bekjendt, er i Jnsurgenternes Besiddelse. Det er paa Grund deraf at den franske Flaade havde faaet Ordre til, strax at løbe ud fra Toulon, og indtil videre at holde sig krydsende der i Nærheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
J Spanien ere Hofbegivenhederne for Øieblikket de, som meest beskjæftige den almindelige Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Kongen vil paa ingen Maade leve med sin Gemalinde og Dronningen vil ikke forlade Aranjuez. Ministrene have tilkaldt adskillige Biskopper i deres Raad, hvori der forhandles om en Skilsmisse mellem det kgl. Ægtepar. Hs. M. afskedigede nylig 52 af sine Kammerherrer, fordi de, hørende til Kongens Parti, havde undladt at indfinde sig ved den sidste Haandkysningscour. Kongen paastaaer, at hans Gemalindes Yndling, General Serrano, skal landsforvises. Det hedder i Bladet "Popular, at Hs. M. befinder sig i interessante Omstændigheder." Dronning Christine er reist til Rom, for personlig at udvirke hos Paven, at han under ingen Betingelse indrømmer hendes Datters Ægteskabskilsmisse. Blandt Garnisonen i Aranjue; er det indbyrdes. kommet til en blodig Kamp. Soldaterne af en Jægerbataillon havde talt paa en respectstridig Maade om en høi Person og tilladt sig Usømmeligheder paa Slottet, hvorfor Bataillonen "Reina Governadora havde overfaldt dem med Steenkast og Sabelhug. Hine satte sig naturligviis til Modværge, og saaledes kom det, i Dronningens Paasyn, til et formeligt Myrderi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
J England, især i de vestlige Dele, har der paa mange Steder været alvorlige Uroligheder. J Exeter og fl. St. har man maattet proclamere Oprørsakten og opbyde Militsen. J Wadebringe havde Kulværksarbeiderne bemægtiget sig Byen og alle deriværende Forraad. J Manchester har man ved opslagne Placater gjort Forsøg paa, at formaae Fabrikarbeiderne til Oprør. Allevegne maa desaarsag Militairet være i uafladelig Activitet, for at dæmpe de udbrydende Oprør Paa den engelske Jernbane imellem Chester og Shrewsbury er den 25de Mai en Jernbro over Deeffloden styrtet sammen i det Øieblik et Vogntog passerede den, saa at Vognene, med Undtagelse af Locomotivet, der lykkeligt naaede den anden Flodbred, faldt i Floden fra en Høide af 120 Fod. Fire Mennesker bleve dræbte, tretten dødeligt saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
J Jrland er udbrudt en farlig Sygdom, men om hvis Natur Beretningerne forøvrigt ikke videre udtale sig. Man frygter meget for – tilføies der – at den ved Udvandrere ogsaa skal blive bragt over til England, og der er desaarsag truffet alle Forholdsregler derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Fra St. Petersborg haves et Rygte, som, hvis det bekræfter sig, vil forvolde Mange en glædelig Overraskelse. Det hedder nemlig, at Keiseren vil benaade alle de Polakker, som ere dømte for politiske Forseelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
J Moskau er der afbrændt et stort Magasin, der siges at have indeholdt over 30,000 Tdr. Korn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Paa Jernbanen mellem Brünn og Wien stødte Natten til den 2de Mai to Vogntog sammen, hvorved 3 Mennesker dræbtes og 2 qvæstedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
J München var udbredt den høist interessante Efterretning, at Kongen af Baiern har besluttet, at der skal udarbeides en Anordning bygget paa frisindede Grundlag efter Nutidens Fornødenheder. Enthusiasmen derover var meget stor blandt Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Den preussiske By Stolpe er bleven hjemsøgt af en ødelæggende Jldebrand. Den 23de Mai om Middagen opkom der nemlig en Jldsvaade, som vedvarede indtil ud paa Natten, og afbrændte 83 Huse og Gaarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Kongen af Sverrig bereiser i denne Tid en Deel af Rigets Provindser, navnligen Skaane. Under Hs. Ms. Fraværelse er indsat en Regjering, bestaaende af Kronprindsen og Grev Posse samt Statsraaderne Fahræus og Gyllengranat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Paa mange Steder i Norge er der megen Nød og Elendighed, isærdeleshed skildres Nøden i Øvre-Tillemarken med de mørkeste Farver, idet den Fattige der allerede i længere Tid maa føde sig med Bark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Kjøbenhavn, den 1ste Junii. Hs. M. Kongen har ved Parolbefaling af Gaars dato allern. resolveret, at der, paa Grund af de høie Priser paa Levnetsmidler og Fourage, skal i indev. Aars Exerceertid ingen Jndkaldelse af Frifolk og Districtsheste finde Sted. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Kongen vil næppe tiltræde Sin Reise til Silkeborg og Før førend midt i Juli, da Hs. M. først vil oppebie de skandinaviske Naturforskeres Sammenkomst her i Staden, den 8de Juli. - Arveprindsen af Anhalt-Dessau har, under Navn af Grev Münsterberg, med sin Gouverneur, Baron Schell, i denne Tid gjæster Hovedstaden. Prindsen er et ungt Menneske paa 15 a 16 Aar, der har Udsigt til engang at arve alle de anhaltske Besiddelser, da de to andre Linier, Kothen og Bernburg, efter al Sandsynlighed ville udslukkes. (T. A.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
- Deres Majestæter Kongen og Dronningen forlægge i Midten af næste Uge Deres Residents til Sorgenfri Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Efter Forlydende agte Deres Kgl. Høiheder Prinds Ferdinand og Prindsesse Caroline at gjøre en Lystreise i Midten af Sommeren til Fyen og Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
I denne Uge vil, efter Forlydende, Dyrtids-Tillæget blive udbetalt til de fleste Embedsmænd, hvem et saadant er bevilget. De Embedsmænd, som ere gagerede med 600 Rbd., ere bedst farne ved denne Leilighed, thi disse faae et Tillæg af 120 Rbd., medens saadanne, som ere gagerede med f. F. 625, kun erholde et Tillæg af 70 Rbd. Haandværkslaugenes Oldermænd og Corporationernes Formænd holdt i Fredags Aftes en Forsamling, hvori det besluttedes at indgaae til Hs. Maj. Kongen med Andragende om directe Midler til at afhjælpe og forebygge Dyrtidens tiltagende Tryk. (Khpst.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-04
Ved den igaar afholdte Generalforsamling i det sjællandske Jernveis-Selskab vedtoges det, at overdrage Controlcomiteen at tilveiebringe de endnu manglende 100,000 Rbdlr., hvilke man haabede at Regjeringen vilde forstrække Foretagendet. Den roeskildske kjøbenhavnske Jernvei vil blive aabnet for Publicum den (Fædrel.) 1ste Juli.