JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Om den russiske Hovedarmees Operationer siden Paskevitsch tiltraadte Overcommanden, høres intet; derimod har preussiske Blade, denne som forrige Gang, ugunstige Efterretninger om Gielguds og ChlapovskisForetagender i Litthauen. Jfølge en Skrivelse fra det russiske Hovedqvarteer, som er affattet i en moderat Tone, er det Forsøg, som hine Generaler den 19de gjorde paa at erobre Vilna, mislykket. Der skal være kjæmpet med Tapperhed paa begge Sider, men det russiske Artillerie afgjorde omsider Kampen til deres Fordeel. De Dødes og Saaredes Antal angives ikke; men Polakkerne skal have mistet 600 Fanger og maatte trække sig tilbage til Kovno. At den Forbittrelse, som den i Varschau opdagede Sammensværgelse maatte opvække, tillige maatte blive Anledning til adskillige Uroligheder, kunde man rente, men de høie Øvrighedspersoners Bestemthed i Forbindelse med deres Anseelse hos Folket har dog forhindret, at dette ikke ved denne Leilighed baade spillede Dommerens og Bøddelens Rolle, hvilket under saadanne Omstændigheder ellers ikke er usædvanligt. Mest uroligt gik det til, da General Hurtig - den mest forhadte - skulde føres fra sin Bopæl til Slottet. Det gik endog saavidt, at hans Kappe og Epauletter bleve revne af ham, og Vagten havde megen Umage med at tedde hans Person. Efterat han paa en Omvei (thi i Hovedgaderne vare de største Masser forsamlede) var bleven bragt op paa Slottet, strømmede Folket sammen paa Slotspladsen, og da Præsidenten Fyrst Chartorisk, der havde havt en Samtale med Generalissimus paa Slottet, vendte tilbage, omringede det hans Vogn og forlangte Forræddernes Død. Præsidenten lovede den strængeste Undersøgelse, samt at GeneralJankovski ufortøvet skulde arresteres, men opfordrede tillige Folket alvorligt til at lade Retten have sin frie Gang og ufortøvet at gaae fra hinanden. Hans Forestillinger seirede over nogle enkelte Personers Haardnakkenhed, og efterat Regjeringens og Generalissimusens Proclamationer vare blevne bekjendt i Staden, og de forsamlede Hobe virkelig havde seet General Jankovski blive fængslet og ført op paa Slottet, skiltes de efterhaanden ad og Roligheden vendte tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Den russiske Keisers Broder, Storfyrst Constantin er afgaaet ved Døden i Vitebsk. Han var - som bekjendt - ved den polske Revolutions Udbrud Statholder i Polen, og da det lader til, at han i og ved denne Function havde opvakt en særdeles Misfornøielse hos Polakkerne, kan muligt ved hans Dødsfald een Hindring for en Udsoning mellem Rusland og Polen ryddes af Veien.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Preussen. Den preussiske Statstidende er meget vred over en i det franske Blad messager des chambres optagen Skrivelse fra Berlin. Efterat der nemlig i denne er talt en heel Deel om de Rustninger, som Preussen, trods sine fredelige Forsikkringer, deels hemmelig, deels aabenbar fortsætter, siges der om Prinds Frederik at Preussen, at han ved Mønstringen over de ved Rhinen staaende preussiske Tropper lydelig havde erklæret, at Russernes Anstrængelser nu snart vilde vinde Seier i Polen og da vilde 200000 Russer forene sig med de Allierede (o: Østerrigernes og Prussernes) Stridskræfter for at bekjæmpe de franske Rebeller, det havde bragt al den ulykke over Verden. Denne Fortælling erklærer Statstidenden reent ud for en Løgn, og siger, at Prindsen aldrig nogensinde har ladet høre en slig Yttring, ja at hvo der i mindste Maade kjender hans Grundsætninger, allerede derfor vilde ansee den for urimelig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
J Danzig vedbliver Cholera at holde sig omtrent ved det gamle Punkt. Det daglige Antal paa Døde er henimod 20 Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Af de i det nu atter sammentraadte Parliament, holdte Taler anføres her enkelte Brudstykker af særdeles Jnteresse, da det vilde blive for vidtløftigt at optage dem heelt. Spørgsmaalet om Krig og Fred - saaledes yttrede Grev Aberdeen sig i Overhuset - be toet væsentlig paa den franske Regjerings Varighed og Adfærd. At forudsætte fjendtlige Hensigter mod Frankrig hos nogen af de andre Magter, er en tom Jndbildning; Alt afhænger af de Mænds Maadehold eller Ubesindighed, der staaer i Spidsen for hiint Lands Regjering. - Angaaende D. Miguel sagde han, at han ikke vilde paatage sig at være denne Fyrstes Advocat, men at de Bebreidelser der gjøres ham, er en Sag, som han selv og Portugiserne maae enes om at afgjøre, og vedkomme ikke Parlamentet, der alene har at paasee Tronens Stabilitet og Forpligtelsernes Opfyldelse. Han yttrede fremdeles, at han ikke kunde tvivle om, at den største Deel af Nationen var ham hengiven fordi han uden denne Omstændighed neppe vilde have kunne holde sig i 3 Aar under saa vanskelige Omstændigheder og erklærede det for ubegribeligt, at han ikke var bleven anerkjendt, især siden Antagelsen af Jkke-Jnterventionsprincipet. J Anledning af adskillige Spørgsmaal om de politiske Forhold og Muligheden af en Krig, sagde Premierministeren Grev Grey: Vi leve i en Periode, hvor den offentlige Stemning næsten i ethvert europæisk Land er i en saa oprørt Tilstand, at utidige Oplysninger kunne have de fordærveligste Virkninger. Regjeringen befinder sig i Underhandlinger af den høieste Vigtighed, som ikke alene kunde afbrydes ved en utidig Discussion, men deraf maaskee endog en almindelig Brand blive en følge. Regjeringen maae besidde en vis Grad af Tiltro, saalænge den skal være istand, til at styre Statens Roer, og denne ventede han ogsaa, at Parlamentet vilde skienke Ministrene. Hvad Frankrig angik, da stemmede han i med Grev Aberdeen, at det ogsaa var Englands Jnteresse at vedligeholde den venskabeligste Forstaaelse med dette Rige. Just fordi jeg troer, sagde han, at dette Land gjærer stærkt, og at derved kunde frembringes en Tingenes Orden, der gjorde Fredens Vedligeholdelse umulig, just derfor maa man sky alt, hvad der kunne forhøie hiin Gjæring; just fordi Ministrene ønske at bevare Freden, saa længe muligt, stræbe de at undgaae saadanne Discussioner, som den nærværende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Kjøbenhavn. Den værdige Olding, Stadshauptmand og Chef for Kjøbenhavns Borgerbevæbning, R. af D. og Domd., Gabriel Wegener endte pludselig sit virksomme Liv ved et indvortes Krampeslag den 1ste Dennes. Han opnaaede en Alder af næsten 73 Aar. Den 7de Deen nes bisattes hans Liig i St. Petri Kirke. Kl. 12 op marscherede foran den Afdødes Gaard, paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Østergade, en Parade af 600 Mand af det borgerlige Jnfanterie, tilligemed 3 Kanoner med Besætning af det borgerlige Artillerie, og tilhørende tvende Musikcorps. J Følget, der var meget stort, saaes flere af Statens og Stadens høie Embedsmænd og en stor Deel af begge de Corpsers Officerer, som den Afdøde havde været Chef for Foran Liget bares den Afdødes Ordener af tvende af Corpsernes Officerer; Liget bares af Lieutenanter hele Veien, igjennem Østergade, over Høibroplads, Amagertorv, gjennem Vimmelskaftet, Nygade, over Gammeltorv og igjennem Nørregade til Kirken. Der holdtes en Tale af Hs. H. Hr. Provst Holm, R. af D. og Dud., og tvende Sange af Hr. Lieutenant Garbrecht bleve under Accompagnement af Orgel og Basune, afsjungne. Liget blev derefter ført til Capellet, hvor Sognepræsten Hr. Dr. theol. Johannsen da holdt en Tale. Efter Bisættelsen blev den ved Processionen, brugte Fane med Musik og Escorte bragt til den ny udnævnte Stadshauptmand, Hr. Bernhard Thortsen, R. af D., hvortil siden Corpsets øvrige 11 Faner bleve henbragte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Den kgl. svenske Regjering har, ifølge dens, under 30te Juni udgangne Bekjendtgjørelse, ophævet og tilbagekaldt den af Qvar.-Commissionen i Gothenborg, fattede Bestemmelse, der udelukkede fremmede, til andre end svenske Havne bestemte, Skibe fra KansøQvarantaine=Indretning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Det aarlige Rectorskifte ved Kjøbenhavns Universitet foregik i Løverdags, den 9de Juli, Kl. 12, i Regentskirken, hvor da Rectoratet for næste Aar overdroges til Hr. Professor A. Ochlenschlager, R. af Dbr. og Nordstjernen. Den afgaaende Rector, Hr. Etatsraad og Professor i Botaniken, Ridder J. W. Hornemann, fremstillede i sin Tale Universitetets Skjebne i det forløbne Aar, og derefter overleveredes de Studerende, som Præmier vare tilkjendte, disse. Programmet til denne Høitidelighed var forfattet af Hr. Professor Madvig: "de emendatione locorum aliquet oratio num Ciceronianum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Det kgl. Videnskabernes Societet i Upsala har udnævnt Hr. Professor og Universitets-Bibliothekar R. Rack til Medlem. Siden Biskop Münters Død har ingen Dansk været Medlem af dette Societet, der har en saa høi Anseelse blandt Europas lærde Samfund. Det kgl. Videnskabers Academie i Paris har i dets offentlige Forsamling Mandagen den 27de Juni tilkjendt Hr. Professor og Ridder Ludvig Jacobsen, for de af ham gjorte anatomiske og physiologiske Opdagelser i Vensystemmet, det franske Jnstituts Guldmedaille.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
For Tiden ligge omtrent 50 fra russiske og preus ske Havne komne Skibe under Qvarantaine her. ForStørstedelen ere disse Skibe Smaafartøier, hvis Antalbaglig forøges eller formindskes, altsom flere slippe udaf Qvarantainen, eller komme ind under samme. Paa intet af disse Fartøier befinder sig nogen Syg ombord, saalidetsom de i nogen anden Henseende have viist sig mistænkelige. Dampskibet Caledonia gjorde Søndagen den 3die Dennes en Lystfart til Vedbek og Helsingør, i hvil sen henved 100 Personer deeltoge. Om Eftermiddagen gik det med Passagerer fra Helsingør til Bellevne, hvorfra det om Aftenen bragte dem tilbage til Helsingør. Dagen efter retournerede det hertil med omtrent 30 Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Thisted og Tilsted Sognekald Aalborg Stift, 427 Rdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Et havne-Controlleur-Embede i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 5te Juni er 1ste Fuldmægtig i Cabinets-Secretariatet, Justitsraad J. Feddersen, udnævnt til Hs. Majestæts Cabinets-Secretair. Den 16de, Birkeskrier ved Bregentved Grevskabs Birk og constitueret Birkedommer samt Skriver ved Gisselfeldt Klosters Birk, H. S. Laubrup, til Medlem af Tiendecommissionen for Vordingborg, District.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Den hode April er Told- og Consumtions Underbetjent i Aalborg, J. O. Jngerslew, beskikket til Told- og Consumtions Overbetjent i Thisted; den 11te Mai, Overkrigscommissair H.W. Rist, til Told- og Consumtions Underbetjent i Kjøbenhavn; den 18de, afskediget Ritmester W. F. Beichmann, Ridder af Dannebrogen, til Toldcasserer i Glückstadt, den 25de Koldcasserer i Glückstadt Ritmester C. F. W. Schrøter til Toldforvalter i Uetersen; den 28de, de titulaire Toldforvaltere, C. B. Diermissen og C. W. Schnobel, samt C. F. P. P. Meyer og W. Meier til Elbtoldsskrivere i Lauenborg; den 31te constitueret Fuldmægtig P. H. Ronnau til Fuldmægtig i det jydske Fag under Collegiet; den 5te Juni, afskediget Major, kandmaaler og Raadmand i Ploen C. D. Gieiss til Toldforvalter i Neustadt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond: Den 16de Juni er Copist i Contoiret for de kongelige Activ fordringer, J. Ørsted, udnævnt til Registrator i det under Directionen hørende Arkiv=Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Kiøbenhavns Torvepriser, den 8de Juli. ling Td........ 6 Rbd. - Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. hvede, Td........ 7 Rbd. 3 Mk. - s. - 9 Rbd. 3 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 5 Rbd. - Mk. 8 s. - 5 Rbd. 2 Mk. - s. byg bradet, Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 5 Rbd. 1 Mk. - s. havre, Td...... 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 3 Rbd. - Mk. - s. søget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 3 Rbd. - Mk. - s. brøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. mør, Pd...... - Rbd. 1 Mk. 5 s. - : Rbd. 1 Mk. 7 s. Eg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 8 s. - Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 8de Juli. samb. 2 M. - . v. 212. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 155 a 155 1/2 R. i S. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46446 1/2 Rbd. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 87487 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 82 1/2 i Banco. Nation.-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 102 1/2 i Banco. - 4 pC. Dito Dito 97 i Banco. 4 pC. nye norske Oble lydende paa r. S. ved Dito 99 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 59 a 59 1/2 L. Sterling. Hamborg, den 8de Juli. Bourdeaux 186 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2, k. S. 13 Mk. 9 3/4. Cadix 46 1/2. Lissabon 42 1/4. Amsterdam k. S. 35, 35 2 M. 35, 55. Madrid 46 1/2. Kjøbenhavn 211. Spe. 3 Dan no. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Slesvig, den 30te Junii. Jgaar fortsattes Hesteveddeløbet, og begyndte med den af Hs. M. Kongen udsatte Præmie for 3, 4, 5 Aars og ældre Heste: 1ste 250 Sp., 2den 50 Sp. Løbet 3000 Alen, og Vægten efter Hestens Alder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Den første vandt Hs. D. Hertugen af Augustenborgs 4aarige General Diebitsch; og den anden: Hofjægermester v. Cronsterns Haarige Hector. Dernæst holdtes Løbet for 3, 4 og Haarige Landboe=Heste. Løbet 2000 Alen. Første Præmie 1000 Sp., Anden 50. Hiin vandtes af en Haars Vallak, tilhørende Jørgen Greve af Breckendorff, Denne af en 4aars Ditto, tilhørende Hans Bonefeldt af Tanslet. Endvidere, Løbet for den af D. K. H. Prindsesserne Caroline og Wilhelmine udsatte Pokal, som vandtes af Hingsten Mierlev, tilh. Hs. D. Hertugen af Augustenborg. De Næstbedste vare: Hoppen Dandusette, tilh. Hs. D. Prinds Frederik af Holsteen; og Hingsten Augustus, tilh. Grev Holstein. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Efter et, som det synes, paalideligt Rygte, skal Mordersken, som dræbte Enkemadame Lund, være paagrebet og sidde arresteret i Nibe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Blandede Efterretninger. Om Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian FrederiksReiseroute erfares fremdeles følgende: Den 22de Juli beseer Hs. Kgl. Høihed formodentlig Skagen. Den 23de indtræffer Høisamme til Børglum Kloster, hvor han næste Dag bivaaner Gudstjenesten og derefter afreiser til Thorup Præstegaard eller Thorup Strandgaard, hvor der tages Natteqvarteer. Den 25de afreises om Morgenen til Bulbjerg og derfra til Thisted, hvorfra der næste Dag foretages en Excursion til Klitmøller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Den 27de reises fra Thisted, over Vilsund, til Nykjøbing, hvorfra der efter Middagstallet foretages en kjøbing tilbage over Vilsund og gjennem Thisted Amt til Vestervig Kloster, hvorfra Reisen næste Dag gaaer over Agger-Canal og Harboøre til Lemvig, og derfra til Holstebro. Den 31te Juli indtræffer Hs. Kgl. Høihed atter, over Dauberg, til Viborg, hvor Høisamme den 1ste og 2den August vil beære Væddekjørselen, og Dyrskuet med sin høie Nærværelse, og derefter den 2den August, om Aftenen, indtræffe til Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Ogsaa Kjøbmand Ritter i Altona er allernaadigst bleven foræret en kostbar Ring af Hs. M. Kongen. Fra Faaborg er Schaluppen Resolutionen, Skpr. Milling, hjemkommen fra Riga, og ladet deels med Rug, deels med giftfængende Varer, bleven bortviist til Lysningsqvarantaine ved Christiansand eller Kansøe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Ved allerhøieste Resolution af 1ste Juni d. A. er allernaadigst bevilget, at Odense Tugthuus endnu i femten Aar, fra 1ste Januar 1832 at regne, maa beholde de forøgede Jndtægter, som et kongeligt Rescript af 24de April 1822 til Stiftamtmanden og Biskoppen over Fyens Stift, ere tilstaaede for 10 Aar; nemlig 2 s. Sølv pr. contribuabelt Hartkorn, 1 Rbd. 2 Mk. Sølv af hver Hoved og Sædegaard, 2 Mk. Sølv af hver Præstegaard og 320 Rbd. Sølv af samtlige Kjøbstæder, i Fyen og Langeland.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
J den sidste udstædte Bekjendtgjørelse fra den kgl. Qvarantaine Direction i Kbhvn. ere nu ogsaa St. Petersborg og Cronstad erklæret for smittede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Den 5te Dennes ankom Skibet Gamle Jørgen, Capt. Winther, fra Aalborg, til Travemünde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Skib under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg; Geneske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Døde. Statshauptm. G. Wegener, R. af D. og Domd., 73 Aar; Jfr. R. M. Rugaard, 41 1/2 Aar: Typograf T. Barnewitz's Hustru, 31 Aar; Jfr. H. C. Rudolphi, 26 Aar; Fru D. C. Hjelm, fod Thorbrøgger, 34 Aar; S. M. Krebs, f. Krühl, 71 Aar; Brygger S. J. Øllerup, 66 Aar; M. Green, 40 Aar, alle i Kjøbenhavn. Enken C. C. Voigt, f. Høegh i Frederiksberg. H. J. Dyrlands Hustru, 39 Aar, til Peters minde ved Holmegaard. Stiftsprovstinde M. C. Tostrup, f. Trøiel, til Frorup Præsteg. Postmester Enke M. Bruun, f. Erichsen, 88 Aar, i Nyborg. Pastor emer. J. G. Blicher, 82 Aar, til Vorning Præsteg. Forhenv. Ladefoged N. Nielsen, 74 Aar, til Ulstrup. - Demois. L. W. Schønheyder, 36 Aar, i Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Bekjendtgjørelser. Jdag Klokken 6 1/2 Formiddag, hengik til et bedre Liv, efter nogle Dages Sygdom og mange Aars daarligt Helbred, min, hos mig i 38 Aar værende, salig afdøde Mands Søster Elisabeth Lemberg, i hendes Alders 73de Aar; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for Slægt og Venner. Hiørring, den 10de Juli 1831. K. C. sal. Lembergs.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Et meubleret Værelse for en eenlig Person eller tvende Skoledisciple med Adgang til have og om ønskes tillige Kosten i Huset, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Den Commite der, i Anledning af den, den 1ste August, næstkommende ved Viborg stedfindende Væddekjørsel, er authoriseret til at overholde Lovene samt at modtage Anmeldelser fra dem, der attraae at concurrere for Præmier ved Kjørsel, bestaaer, foruden Hans Excellence Hr. Overkammerherre og Overhofmarschal Hauch som Præses, endvidere af Stiftamtmanden og Borgmesteren i Viborg, samt af Kammerherre, Generalkrigscommissair Moltke, Kammerjunker, Baron Bretton, Assessor i Landsoverretten, Kammerjunker Lüttichau til Thiele, Major, Ridder Undall samt Landsoverrets=Assessor Schønheyder. Viborg Stiftamtscontoir, den 7de Juli 1831. Ahlefeldt Laurvig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Friske Citroner, Lemon Asier, syltet Ingefær, franske syltede Blommer, Oliven, franske Capers, Soya, Carystoph, couleurt Bontoconfect, Macaroni, italienske Nudler, MacronOblater, Provence-Olie, Vanillie, tørre Kirsebær, engelsk Senup, Lindser, Cajenne Peber, spansk Dito, ostindisk Sago, fine Perlegryn, ny Caroliner-Riis, fineste Huusblas, raspet Hjortetak, Confectrosiner, fine raspede Krakmandler, søde og bittre Ditto, franske Cathrineblommer, gode Eidammer=Oste, smaa grønne Sveitzer Ditto, lybske Pølser, samt alle Sorter, Colonial- og Speceri-Varer ere i bedste Varer fremdeles af faae hos Worm. Sang i Anledning af Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederiks Ankomst til Aalborg, faaes tilkjøbs for 3 Rbs. hos unddertegnede Forfatter af samme. N. Jversen, i Møllegaden. Citroner er at bekomme hos P. Weile. Nylig har forladt Pressen. Ledetraad for Have- og Blomsterelskere eller Kunsten ved Rødder, Stengler, Grene og Blade at forplante og formere alle vedvarende Have= og Potteværk ter. 2 Mk. Nye Kogebog eller Anviisning til at koge, bages stege, indsylte, henlægge, indslagte, anrette o. s. v., af Jacobsen. 3die forb. og meget forøgede Oplag. 8 Mk. Hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Qvarantaine Forordn. 24 s. Lods Forordn. 18 Forordn. af 19de Juni ang. Cholera. 24 s. Anviisninang. Cholera. 2 s. Faaes hos Rottbøll Sadolin. Silke Hatte efter nyeste Facon, fra 3 til 5 Rbd. pr. Stk., sælges af : Jacob Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Nogle Hundrede Specier ønskes tilkjøbs af KammerraaHospitalsforstander Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-12
Skipper Lars Nisted er fra Kønigsberg ankommen i Veidybet ved Hals med en Ladning tørret Rug, hvoraf omtrent 300 Tønder udsælges i store og smaa Partier, saasnaSkibet er kommen her til Byen efter overstaaet Qvarantain, som formenes sidst i denne eller først i næste Uge. Aalborg, den 10de Juli 1831. Job Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-13
Belgien. De af de 5 store Magter fremsatte betingelser for Prinds Leopolds Anerkjendelse som Konge i Belgien, hvilke allerede ere bifaldte af denne Prinds selv, have hidtil i Kongressen ikke været Gienstand for nogen legentlig Debatte, men vel givet Anledning til endeel Mundhuggerie, hvori Tilskuerne paa Tribunerne stundom toge Deel baade med Klappen og Piben. Saameget kan man dog allerede see, at hiint Forslag vil finde stor Modstand. Allerede den 29de f. M. nedlagde 32 af Kongressens Medlemmer en formelig Protest imod samme, hvori det blandt andet hedder: Hvis Congressen - hvad dog er umuligt - i den Grad kunde glemme det Kald, som Folket har overdraget den, at den kunde samtykke i disse Forslag, saa vilde deraf følge, at dens hele Valg var aldeles ugyldig, da Personer, der ikke hørte til Belgien, havde taget Deel i samme (nemlig fra de Landskaber, som Holland, skulde beholde.) Ved selve Kongressens Møde den 1ste Juli kivedes man især om, enten Ministrene skulde gjøre et Forslag angaaende hine 18 Artikler, hvilket nadskillige Medlemmer med megen Heftighed paastod, men hvorimod Ministrene af alle Kræfter protesterede, skiønt de tydeligt nok tilkjend gav, deres Mening at raade til deres Antagelse, eller der skulde delibereres som dem i Almindelighed. Ved Mødet den 2den gjorde derimod Hr. van de Weyer et Forslag, der synes at maatte bringe Sagen noget videre. Han foreslog nemlig, at Kongressen skulde antage hine Artikler under følgende tvende Betingelser: 1) At de af hollandske Besiddelser indsluttede Landskaber (Enclaver), om hvilke den 2den Artikel bestemmer, at de tilhøre Be gien, skulle betragtes som Æqvivalent imod Venlo og Hollands Fordringer paa Mastricht, saaledes, at ingen af disse Besiddelser skulde være Gienstand for nogen Underhandling. 2) At status qud i Luxemburg skal vedblive indtil Tilendebringelsen af Underhandlingerne som Godtgjørelsen under de 5 Magters Garantie. - Efter en lang Discussion blev bestemt, at denne han Weyerske Proposition skulde gjøres til en Gjenstand, for Deliberation i det næste Møde for Forhandlingerne om selve Conferentsforslaget.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-13
Brasilien. Den provisoriske Regjering har efter Keiserens Afreise udstædt en Proclamation, hvori der forekommer følgende, udentvivl meget rigtige, Bemærkning: Vi have saa faa og saa afmægtige Fiender, at de ikke fortjene nogen Opmærksomhed; imidlertid bevogter Regjeringen dem, som om de vare talrige og stærke. Men hvis vi intet have at frygte af vore Fjender, saa have vi desto meer at frygte af os selv. Den provisoriske Regjering har ligeledes udstædt et Decret, ifølge hvilket alle for politiske Meninger anklagede eller dømte Brasilianere, saavelsom ogsaa alle deserterede Soldater, faae Pardon.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-13
Nogle af de for Revolutionen active Ministre, som ved deres ukloge Opførsel have fremskyndet denne, have begjert en treaarig Permission for at gjøre en Reise til Europa. Man har med Fornøielse opfyldt deres Begjering.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-13
Efterretningerne og Revolutionen i Rio Janeiro er bleven optagen med bifald i Rigets øvrige Landskaber. J Pernambuco var i denne Anledning Jllumination i fem Aftener.
Aalborg Stiftstidende, 1831-07-13
Norge. Christiania. De mange og hensigtsmæssige Foranstaltninger, som ere føiede for at hindre den i de østersøiske Lande herskende Smitte Cholera morbus, synes at maatte tilligemed vort Lands Afstand fra de smittede Egne være aldeles beroligende, og saameget mere, hvis det skulde bekræfte sig, hvad Efterretninger fra Hamborg med sidste Post meldte, at den i Archangel udbrudte Sygdom ikke skulde være Cholera. J alle Fald kan den i det tyndt befolkede Finmarken, om den endog skulde komme didhen, næppe gjøre hurtige Fremskridt. At vor Handel og Skibsfart lider ved de mange Jndskrænkninger er vist, men man bør haabe, at der i Udlandet ikke lægges for mange Baand paa vore Fartøier, hvortil der under den gode SundhedsTilstand og de føiede Sikkerheds-Anstalter ingen Grund er.