Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-07-27
Vor første Fordring var at Bibliothekaren, vilde levere os Stiftelsens Grundplan til Gjennemlæsning. J Stedet for at tilfredsstille vort Ønske, henvistes vi til Bogladerne. Vi indsaa snart hvor vanskeligt det var at faae den, da det streed mod alle merkantilske Prinsiver at forfatte noget Oplag af en Plan for enkelt Stiftelse. Hvorfor det Mørke skulde hvile over den, blev os en uopløselig Knude, saa meget meer, som det i Cataloget af 1796 er udtrykkelig bestemt, at i Samlingen skal den originale Plan til Stiftelsen bevares som første Paategnings Liste, i hvilken de efterhaanden tilkomne Givere samt Gaver anføres. Ligeledes optegnes i samme de fra Tid til Tid kjøbte Bøger." Saaledes Concipisten. Jeg beder meget om Forladelse mine Herrer, Det var ikke den 1ste Fordring. Nei, Den første Fordring var at møde paa Klubstuen, den 2den at Hr. Sidenius skulde underskrive den nye Constitution. - Dette er den rene og skiære Sandhed. – Kan de nægte det? Men da Hr. Sidenius ikke vilde underskrive hiint Mesterstykke, saa var det først at nogle af de Herrer der havde bivaanet Qvasi-Rigsdagen paa Klubben under Jnspecteur Høiers præsidio, henvendte dem skrivtlig til mig med Begjering at udlevere dem Grundplanen. Da Jeg i Aaret 1797 imodtog Bogsamlingen som Bogværge og havde opstillet Bøgerne i den behørige systematiske Orden, forefandt Jeg ingen Grundplan. For mine egne Penge forskrev Jeg da strax een fra Hr. Profts Boglade, hvorJeg vidste den var at faae Tilkjøbs - Nu spørger Jeg enhver; Om Jeg efter det Dagen i Forvejen paa den hæderlige Klubstue passerede, burde udlevere dem min Grundplan? Hvilken Part udleverer vel til Modparten sine Documenter, især naar man formener at han har forgalloperet sig. Desuden kunde den mueligen have bleven bortkastet, saaledes som nogle af de Herrer have bortkastet nogle af Stiftelsens Bøger, der ved den næste virkelige Generalforsamling nøjagtigen skal blive bekjendtgiort. Havde ellers nogen af de Herrer førend Conventets Sammenkaldelse paa Klubstuen venskabeligen anmodet mig om at laane sig Grundplanen til Gjennemlæsning, da havde Jeg gjordt det med Fornøielse. Det er ellers en almindelig Grundsætning, at førend man indtræder i et Selskab eller deeltager i en Jndretning f. Ex. i et Livrente Selskab gjør man sig i Forveien bekjendt med Selskabets Love og Statuter, for derefter at bestemme om man vil indgaae eller ikke. Saaledes bær den Fornuftige, der handler med Sindighed og Overlæg, sig ad Saaledes har og en stor Deel af Stiftelsens Subscribentere handlet. De derimod, der indtræder i Stiftelsen uden at erkyndige sig om dens Grundplan, underkaster sig jo er ipso taciteStiftelsens Love. – Dersom en Subscribent siden erfarer at Stiftelsens Love ikke kan bringes i Samklang med hans liden Jeghed staaer det ham frit for at træde ud af Stiftelsen, men ikke at gjøre Forsøg paa at indføre end nye Orden, om end hans Fremfærd langt fra ikke er tumultuari. Siden bliver det for si dig at giøre exceptionem ignorantie, da Udvidenheden var vinctbilis. - Hvorledes skal jeg nu forstaae det, som synes mig underligt, at Jnspecteur Høier, der i 13 samfulde og min Embeds Broder med fl. der i 10 Aar har været Stiftelsens Subscribentere efter saa lang Tids Forløb nu først vil gjøre dem bekjendte med Stiftelsens Gundplan, Om det er latterligt eller ei, overlader jeg til Offentlighedens Dom 1 Var det de Herrer saameget om at gjøre, at kjende Grund planen, hvorfore henvendte de dem da ikke til Med klageren, forrige Kjøbmand Lund der iblandt Klagerne er den eneste, der hører til Stiftelsens første oprindelige Stamme. Han maae naturligviis paa det nøjeste kende baade Grundplanens Bogstav og Aand og kunde og burde have været en Lygte for de Øvriges Fod og et Lys paa deres Stie. Langt rigtigere havde Jnspecteur Høier handlet, naar han igiennem saadan en sikker og paalidelge Kanal havde gjort sig bekjendt med Grundplanen, førend han ved Gadebetjenten lod udskrive Rigsdagen paa Klubben. Desuden er Grundplanen ikke vanskelig at faae. Den er den Dag i Dag er Tilkjøbs. Endnu mindre hviler noget Mørke over den. Mangfoldige Subscribentere eje den f. Ex. Byfoged Møller m. fl. De fra Tid til Tid kjøbte og givne Bøger ere nøjagtigen optegnede. Fortegnelsen ligger for alles Dine paa Bogsamlingen. Givernes Navne ere ikke nævnede, og veed De hvorfor Hr. Jnspecteur, Fordi Giverne have betinget sig dette forud. (Fortsættes.)