Københavns Adresseavis, 1766-10-01
Oeconomiske Underretninger. En vis Mand haver skrevet følgende om Potasken og dens Tilberedelse. Jeg løste 2 Ontzer Potaske op i kogende Vand. Efter Opløsningen bleve der nogle Ureenligheder tilbage, som veyede 2 Drachm. og 2 Serupl. da de vare forsødede og tørrede. Ureenlighederne bestode af 1 Drachm. Aske og 1 Drachm. og 2 Serupel sandet Jord, som, naar man river den paa Glas, efterlader Ridser deri. Denne filtrerede Opløsning lod jeg koge ind, saa der blev en stor Huud paa, og satte den saa paa en koligt Sted. Efter 6 Timer saae jeg en stor Mængde Chrystaller derudi. Der paa slog jeg Luden meget varligen i et andet Karr, skyllede Chrystallerne ud i koldt Vand og lod dem siden tørres Jmidlertid lod jeg den øvrige Lund igien anden Gang koge da der kom mindre Chrystaller frem. Tredie Gang, da jeg kogte den igien, vor der snart slet intet som Chrystalliseerte sig. De samlede tørre Chrystaller veyede 2 Scrupel 7 Gr. De bestode alle af et Corpus, som var spids til begge Ender, og var et Priisma som giærne havde 6 Sider, og fløde giærne sammen paa Siderne, saa det var umuligt at tælle dem nøye. Spidserne var Pyramider som dannedes ved det at Siderne af Prisma trykkede paa hinanden. Høyden af Pyramiden forholdt sig til Høyden af Prisma, som 1. til 2. Disse Chrystaller satte ikke nogen Farve paa Violen=Sirop. Vitriol=Spiritus drev ingen Suurhed udaf dem og brustede ikke heller. Salpeter=Spiritus forandrede dem ligesaa lidet. J Munden opløste Spyttet dem meget langsom, og de gjorde kun en meget liden Jndtrypaa Tunge=Nerverne. J Jld sprang de i turved et liden Knald som Kiøkken=Salt. - Af den øvrige Lund, som der ingen Chrystaller voxte meer i, lod jeg alle Fugtighederne. dampe ud, og fik en reen Lund=Salt som paa nogle faa Deele nær flød ud i et Oleum Tartari per Deliqvium. - Saasom jeg havde taget mig for, at selv erkyndige mig om alle Omstændigheder ved egne Forsøg, saa haver jeg ogsaa gjort Potaske. Naar jeg kogte Luden om, saa havde mit Salt altid megen Aske. Jo længer jeg lod Luden staae jo mindre Aske forefandt jeg blant Saltet. Naar Luden var meget tynd, havde staaet i 3 Uger, og derefter var 3 til 4 Gange gaaet igiennem et dobbelt Filtreer=Papiir, og afdampede i et Glas, saa holdt Saltet aldrig Aske. Asken er altsaa formodentligen blandet med Potasken, om ikke Behandlingen forebygger det; Men Sandet kommer enten af Vandet eller ved andre Leyligheder deriblant. - Naar jeg paa ovenanførte Maade har kogt Luden, saa har der aldrig voxet Salt-Chrystaller der. Naar jeg tørrede dem over Jlden og lod den gløde i nogen Tid, satte dem siden hen paa et roeligt og luftigt Sted med noget over dem; saa bleve de efter nogen Tid flydende; og paa Bunden saae jeg de Chrystaller som jeg tilforn har beskrevet. Det er ustridigt, at altsaa Aarsagen til Syrligheden maat være i Luften. - Nogle Potask=Kogere pley, at komme Kiøkken=Salt i deres Lund=Salt for at det skal veye destomeer. Naar dette Bedragerie ikke skeer, saa kommer Syrligheden allene fra Luften. - Jeg kom reen Potaske i et Glas hvori Luften blev ved Jld fortyndet, og smeltede derpaa Glas=Stoplen deri ved en Smelte=Lampe. Saltet blev uforandret deri, og da jeg efter nogen Tid slog Glasset i Stykker, og undersøgte mit Salt paa nye, saa holdt det endnu ikke den ringeste Syrlighed. Naar man overstrøg Karrene, hvori Saltet staaer, med en vis Vernis, saa hindrede man at Luften kom dertil og Saltet holdtes reent, Lærke=Træe (Larix) er et Skov=Træe som vorer i Schlesien, Østerrige, Mahren, Transylvanien, Tyrol, Smaben Sweitzer, land, Frankerig, Engeland og overalt i de Russiske Skove. Det i er et Slags Gran eller Fyr, er meget haardt og tienligt til Skibbyggerie petrisiteres naar det ligger i Morads i et halvt Aar. Dets Tyngde forholder sig mod Egens som 6 mod 7. Man veed ikke endnu vist om der ere 2 Slags af disse Træer, hvide og røde; eller om denne Forskiæl kommer kuns af Ælden. Disse Træer have en saa behagelig Lugt, at man i Ungern setter Greene deraf i Stuerne.