JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Ethvert Fartøi, som i eller udenfor Havnen paa Rheden indtager eller udlosser Ballast, Steenkul, Kalksteen eller deslige, skal være forsynet med en forsvarlig Presenning, som fastgjøres fra Skibet til det Sted, eller det Fartøi, hvortil Lysningen foretages. For Forsømmelse heraf erlægges hver Gang en Mulkt fra 1 Rbdlr. til 5 Rbdlr. Sølv og desuden Godtgjørelse af Bekostningen for Optagelsen af det Spildte. Jngen, som løsser eller lader i eller fra Vogne, maa lade disse rykke ned i Slæbestederne, for at komme Fartøiet desnærmere, men Enhver er pligtig at holde med sin Vogn ovenfor Slæbestedet. Jkke heller maa Nogen læsse af eller paalæsse Ballast, Sand, Brænde, Steen og deslige nærmere ved Bolværkerne, end at der kan være en Gang mellem Brohammerne og det Udkastede, alt under den ovenanførte Mulkt. - Jøvrigt bør ethvert Skib eller Fartøi, som ligger ved Bolværkerne, under bemeldte Mulkt være forsynet med Friholdter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Enhver, som har losset eller indtaget Ballast, Sand, Steenkul eller deslige, skal under Mulkt fra 1 Rbdlr. til 5 Rbdlr. Sølv være forbunden til at reengjøre sit Skibsdæk førend det afspules.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
paa de i Havnen eller ved Skibsbroen liggende Fartøier, maa hverken haves Jld til Madlavning eller andet Brug, eller benyttes tændt Lys udenfor Lanterne. Til Madlavning, samt til at koge Tjære eller Beeg, bør det paa Havnepladsen staaende Kogehuus afbenyttes. - J Overtrædelsestilfælde er Straffen, efter Omstændighederne og ForSal. de seelsens Beskaffenhed, en Mulkt af 2 Rbdlr. til 10 Rbdlr. Sølv, foruden Erstatning af den derved skeete Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Den eller de, som eiede et saadant uden Havnecommissionens Tilladelse, i Havnen henliggende Skib, paa den Tid Forpligtelsen til at hale det bort paaligger Eieren eller Eierne, skal, uagtet Skibet, efter at det er blevet utjenstdygtigt, maatte være bortsolgt eller bortskjænket til nogen Uvederhæftig, i alle Maader være ansvarlig for, at Skibet igjen bringes ud af Havnen, og være pligtig at udrede Bekostningerne, Mulkterne og Skades Erstatning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Naar noget Skib eller Fartøi indstrander eller kommer til at staae som Vrag paa et Sted, hvor det er til Hinder for Jndseilingen til Havnen, skal Havnecommissionen forelægge Eieren, eller, hvis han ikke er tilstæde, Skipperen, en til den Fare eller Skade for Havnen, der maatte være forbunden med Udsættelsen, afpasset, kortere eller længere Frist, inden hvilken han har at paabegynde Arbeidet med Optagelsen af Skibet eller Vraget, og derefter uafbrudt at fortsætte samme, saavidt Veirliget tillader det. Samme Fremgangsmaade bliver af Havnecommissionen at iagttage, naar et Fartøi indstrander uden Folk, men en befuldmægtiget af Eieren eller Skipperen maatte opholde sig paa Stedet. Men skulde dette ikke være Tilfældet, hvorom Havnecommissionen har at forvisse sig ved en Jndkaldelse, der bekjendtgjøres paa Stedet, saaledes som ved Politieplakater brugeligt er, eller skulle Vedkommende overskride den dem forelagte Frist til at begynde med Arbeidet, eller ikke uafbrudt fortsætte samme, er Havnecommissionen saavel pligtig, som berettiget til, selv at foranstalte Optagelsen, og for Udgivterne at gjøre sig betalt i Skibet, eller Vraget, forsaavidt det kan tilstrække, da i andet Fald det Manglende bliver et Tab for Havnekassen. Skulde nogen Skipper blive nødsaget til, paa Rheden at stikke Ankeret fra sit Fartøi, skal det være forsynet med Bøie til Advarsel for Seilende, og uopholdeligen, saavidt Vind og Veir tillader det, bjerges, hvormed Havnefogden bør have nøiagtigt Jndseende. Jntet Skib maa udklareres paa Toldboden, før Skipperen, har godtgjort med Attest fra Havnefogden, at han har betalt hvad han skulde erlægge for Kjølhaling eller for Brug af Havnens Redskaber m.v., og nyder Havnefogden af Skipperen for hver saadan Attest 16 Rbs. Sølv, naar Skibet er 16 Læster eller derunder, og 32 Rbs. Sølv, naar det er over 16 Læster drægtigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Da det paaligger Havnefogden at paasee, at alle forestaaende Poster og Opsyn og Orden i og ved Havnen samt paa Skibsbroen efterkommes, saa skal Enhver, uden Undtagelse være forpligtet strax uden Modsigelse, at efterkomme hvad han i mødende Tilfælde finder fornødent at bestemme til Ordens og Beqvemmeligheds Vedligeholdelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Skulde Nogen ved slig Leilighed troe sig af Havnefogden forurettet, er det dog ikke destomindre hans ufravigelige Pligt, uden nogen Vægring, at efterkomme hvad Havnefogden bestemte. mer, men det staaer derefter ham frit at indgaae med sin skriftlige Besværing til Havnecommissionen, der foranstalter Sagen, undersøgt og paakiendt. Hvo som befindes at modsætte sig Havnefogden, naar han udøver sit Embede, eller at vægre sig ved at efterkomme hvad han, dette vedkommende, paalægger, skal foruden de Bøder, der i Overtrædelsestilfælde ved de foregaaende Paragrapher ere fastsatte, have forbrudt fra 2 Rbdlr. til 10 Rbdlr. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Skulde Nogen begegne Havnefogden med Grovheder, som dog ikke eragtes at være hans Ære og Lempe for nær, bøder den Skyldige fra 2 Rbdlr. til 10 Rbdlr. Sølv; men fornærmes Havnefogden med ærerørige Ord, eller han voldeligen overfaldes, da forfølges Sagen lovligen, og den Skyldige straffes, som om Fornærmelsen var begaaet mod en Politiebetjent. Alle heri, for Forseelser mod Havnevæsenet anførte Bøder blive i Gjentagelsestilfælde at fordoble.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-13
Alle Sager, som betræffe Overtrædelse af hvad der i Henseende til Havnevæsenet er anordnet, skulle behandles i det Hele som andre Politiesager, og forsaavidt de ikke i Mindelighed vorde afgjorte, paakiendes de af Stedets Politiemester, i hvilket Tilfælde, i Henseende til Processens Maade, Protokollens Førelse, Rettens Behandling, Fritagelse for Stemplet Papiirs Brug og Dommenes Appel, samt Dommenes Execution, forholdes i alle Maader efter de Bestemmelser, som for almindelige Politiesager ere anordnede. Skulde saadanne Sagers Paakiendelse udfordre nogen særdeeles Kundskab i Søemandskabet eller visse Søe- og Handels-Udtryk forekomme, om hvis Betydning Politiemesteren finder sig tivlsom, da maa han kalde 2de søekyndige Mænd til at afgive Forklaring, og maa ei Nogen, som saaledes af Politiemesteren, kaldes, vægre sig ved at møde, med mindre han beviser lovligt Forfald. Alle de i dette Reglement bestemte Bøder afsones, i Mangel af Betaling, paa den Maade, som er foreskreven i Forordningen af 6 December 1745, i Forbindelse med sildigere Anordninger, og navnligen Forordningen af 12 Juni 1816. Forsee Børn sig, da forholdes med dem efter Loven. Af alle foranførte Bøder erholder Havnefogden og Havne kassen hver en Fjerdedeel, og Byens Fattigkasse en Halvdeel. For saadanne Tilfælde, hvorom dette Reglement ikke indeholder nogen speciel Bestemmelse, forholdes efter de almindelige Anordninger. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 5 Decbr. 1832. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (LS. Lowzow. Schlegel. Kirstein. Lehmann. Wedel, Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse bekjendtgjøres. Havnecommissionen, Faaborg den 22 Januar 1835. J. Ploug. P. From. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
kaldtes. Det Nassauske andet Kammer saae saamange Hindringer optaarnede imod dets Virksomhed, at det frasagde sig Andeel i Lovgivningen og opløstes den 19 Januar. den have Forbud, Presseforfølgelser og Fængslinger for Overtrædelser af Trykkefrihed, næsten uafbrudt knyttet sig til hverandre. Kongen af Würtemberg udstædte den 1 Febr. Forbud imod raadgivende Foreninger, og Forbundsforsamlingen et af 2 Marts imod nogle Redakteurer. J Bayern, Churhessen o. a. St. udstædtes Forbud imod Presseforeninger, og i selve Baden forbød Man Folkeforsamlinger og Adresser. Slige Forbud, som Mængden af de Liberale fandt ligesaa uventede, som stridende imod deres Forhaabninger, bevirkede Uroligheder i flere Egne. Hambacherfesten virkede elektrisk paa Nationen, og fremkaldte derved en endnu større Ængstelighed hos Magthaverne. Selv i det Land, hvor Fyrsten engang sagde i en Audients til Nürnbergs Borgere: "Sig mig Sandheden og sig mig den uden Tilbageholdenhed, og De kunne være overbeviste om, at jeg ei blot skal rette mig derefter, men at den endog aldrig skal foraarsage Dem nogen Ubehagelighed; thi mine Ministre sige mig den neppe, og mine Hofmænd endnu mindre, seer Man Mænd som Wirth og Siebenpfeiffer fængslede for frie Yttringer, og visse Egne erklærede i Krigstand. Den konstitutionelle Sag svævede med hver Dag i større og større Fare; thi en Deel af Forbundsforsamlingens Beslutninger, især de af 28 Juni, antoges af Mange for, at paalægge ikke blot Statsborgerne, men endog Fyrsterne nye Jndskrænkninger. Frygten herfor, saavelsom det hannoverske andet Kammers Protest bleve uden Virkning, undtagen de maaskee for en Deel bleve Aarsag til Forbundets Beslutning af 5 Juli. De Adresser, som fra Baden og Cassel bleve indsendte imod samme, forandrede Jntet i dets Principer. Det viste tvertimod, ved at sende Adressen fra Cassel tilbage, for at Vedkommende skulde straffes, at dets Villie skulde gielde som en almindelig Lov. J Frankfurt, kom under 20 Octbr. en stræng Oprørslov for Lyset; Pressetvangen blev stærkere og Forfølgelserne heftigere. Nogle af de meest yndede Blade, f. Ex. Rottecks Annaler, bleve forbudne, og Mænd, som Herber og Baron Altenstein maatte vandre i Fængsel. Slige Forholdsregler have vel frembragt en vis Grad af Rolighed; men det synes, som at Mange tie, enten fordi de ikke tør tale, eller fordi de forudsee, at deres Stemme kun vilde være en Røst i Ørkenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Spanien blev atter i dette Aar en mærkelig Modsætning til de fleste Stater i Europa. Til den Tid, da Mani andre Lande baade ved Talen og Pressen turde give Meningerne Luft, var her en frimodig Yttring, ja den blotte Mistanke om et liberalt Sindelag nok til at bringe Stats borgeren paa Retterstedet, og nu, da Man saa mange andre Steder fængsler baade Tunge og Presse, løsgaves her alle de, der vare fængslede for politiske Forbrydelser, og de offentlige Læreanstalter aabnedes. Ved Begyndelsen af Aaret saae vi Kongen i Begreb med at sende en Armee til Dou Miguels Hielp; men kort efter vristede en Sygdom Statens Roer af hans Haand og overgav det i Dronningens. Et maadeholdent Ministerium blev nu oprettet, Calomarde forviist, Universiteterne aabnede og en almindelig Amnestie forkyndt. Den Standhaftighed, den ædle Dronning her udviste, trods Sammenrottelserne paa Mallorca, i Madrid, Valencia o. fl. St. og trods de Bagvaskelser og Jntriguer, hvormed Munkeaanden har søgt at lægge hende Hindringer i Veien, giver Haab om, at hun ikke vil forlade den gode Sag, for hendes paabegyndte herlige Dagværk er tilendebragt. Hvorvidt dette vil lykkes hende, staaer i Guds Haand; men hvilken Retsindig vilde vel ei ønske hende Lykke til sit Forehavende, og at den Morgenrøde, som nu saa venligt smiller til dette vildledte og mishandlede, men ædle og kraftige Folk, maatte være Forløber for den opgaaende Soel, hvis velgjørende Straaler ville udsprede Oplysning og Kultur og forjage Fanatismens og Vankundighedens Mørke!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Portugals Skjebne synes derimod nu at være skrækkeligere end nogensinde tilforn. Don Pedros Forsøg maatte naturligviis hos Mange opvække Haab om, at Man under hans Faner vilde tilkjempe sig Frelse, medens Andre mistvivlede om et heldigt Udfald; thi den Mand, der nys var forjaget fra en Trone, kunde ei indgyde synderlig Tillid. Konventionen af 24 Januar, om at Spanien skulde besætte Portugal, afskrækkede ligeledes Mange. De mange Omveie for han kom til Oporto og det derved foraarsagede lange Ophold satte ogsaa Usurpatoren istand til at befæste sig, hans paafølgende Nølen i Oporto svækkede hos en stor Deel Begeistringen, og bragte hans Tilhængere til, med Sindighed at overveie, om de ei vovede formeget ved at træde overtil hans Partie. Træfningen ved Vallongo den 23 Juli var, ifølge hans egne Beretninger, heldig, men istedetfor at benytte den gunstige Stemning, som en saadan Fordeel maatte have fremkaldt iblandt de Konstitutionelle, befæstede han Oporto og lod sig her beleire af Don Miguel. Marquis Palmella synes at have stemt Engelland, der nys nægtede Hverving for Befrielseshæren, saavelsom Frankerig til de Konstitutionelles Fordeel; derimod have de en mægtig Fiende i Jesuiterne, som Don Miguel, sandsynlig fordi de have understøttet ham med Penge og Jntriguer, atter har indført i Portugal. Det synes som at Naturen havde villet forene Holland og Belgien med hinanden; thi da dette er en Fabrik= og hiint en Handelstat, kunde de følgeligen gjensidigen understøtte hinanden. Derimod fandt Engelland, saa ofte disse to Stater vare adskilte, en fortrinlig Afsætning i Holland paa sine Manufakturvarer, og dets Politik byder altsaa, at de ingensinde meere blive forenede. Man har derfor seet det arbeide med Jver for at sikre Belgiens Uafhængighed, der da ogsaa er paafulgt ved Ratificationerne af 31 Januar, 18 April og 4 Mai. Kong Leopolds Formæling med en fransk Prindsesse bragte det endnu Maalet nærmere; thi Frankerigs Jnteresse bød nu, at det maatte haandhæve Belgiens Selvstændighed. Konventionen af 22 October, om at Bel gjen og Holland gjensidigen skulle rømme hinandens Gebeet, blev oprettet, og da Holland vægrede sig ved at opfylde den, slap Bellona, som Man saalænge havde holdt bunden, løs, men uden at Man endnu turde eller vilde vedkjende sig den, og saaledes fik Man da det modsigende Særsyn af en fredelig Krig. Baade Frankerig og Engelland lagde imidlertid Embargo paa hollandske Skibe, en brittisk fransk Eskadre afseilede til Holland, og den franske Armee rykkede den 15 Novbr. ind i Belgien; men Holland opbød Landstormen den og 23de, og da General Chasse afslog, godvilligt at overgive Antverpens Citadel, maatte det ved et rædsomt Bombardement tvinges dertil. Uden at være kommet Maalet nærmere, seer Man derfor de følgende Begivenheder imøde. Den belgiske Nation er vel ikke fiendtlig sindet imod Kongen, men den føler sin Afhængighed og usikre Tilstand trykkende, og Kongen befinder sig i en saa kritisk Stilling, at han atter har maattet indsætte de afgaaede Ministre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Jtalien har ogsaa i dette Aar været Tumlepladsen for indvortes Uroligheder og Splidagtighed, som den fremmede Jndblanding ikke formaaede at gjøre Ende paa. J Sardinien indskrænkede de krigerske Begivenheder sig til at opstille en Sundhedskordon paa de franske Grændser, og, med Undtagelse af nogle Uordener i Savoyen, blev dog Alt her temmelig roligt; derimod opdagedes i Neapel en Sammensværgelse, hvis Formaal var at indføre Konstitutionen, af 1821. Men i intet Land gjærede det frygteligere end i Pavestaten; thi her vovede Øvrigheden ei at bekjendtgjøre Pavens Befalinger, og Man erklærede ligefrem Jndførelsen, af en ny Rettergangsorden for umulig. Forbryderes Løsladelse for at dæmpe Urolighederne forøgede kuns Uvillien, og Albanis Strænghed og Østerrigernes Mellemkomst undertrykte blot Gjæringen, men bortryddede den ikke. De Franskes Besættelse af Ancona oplivede vel de Liberales Haab om, at deres Sag vilde blive beskyttet; men de bleve grusom skuffede, og deres Tilstand derved endnu ulykkeligere. -J Schweitz synes Ønsket temmelig udbredt, efterhaanden at løsrive Kantonerne fra Forbundet og at danne Stater i Staten. Det lille Neuschatel gjorde Jndledningen, efter at Opstanden her var dæmpet, med at ansøge Kongen derom; men det blev afslaaet. Basels Løsrivelse er endnu ikke paa det Rene og den senere opdagede Sammensværgelse, imod Regjeringen, saavelsom den almindelige Stemning bebuder nye Omvæltninger. Med Undtagelse af Manifestet, der giver den russiske Adel Ret til, af sin egen Midte, at vælge de udøvende og bestyrende Embedsmænd i hver Provinds, have de vigtigste Bestemmelser i Rusland, saasom Manifestet af 26 Febr.,der forener Pohlen for stedse med det russiske Keiserdømme, Ridderakademiets og Kathedralskolens Ophævelse, i Kalisch, og Universitetets Ophævelse i Wilna, saavelsom Pohlakkernes Fordeling i Rusland til Hensigt, at sammensmelte disse to Nationer til een.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
J Grækenland havde ved Aarets Begyndelse Capodistrias Overmagten; men Mængden saae i ham, hvad de tilforn saaae i hans Broder, en russisk Afsending, og Misfornøielsen var derfor saa stor, at Henrettelsen af Mauromichalis fremkaldte et Oprør. Dette blev vel undertrykt, men der dannedes kort efter en Oppositions=Kongres i Megare, og et nyt Oprør udbrød under Koletti. Nationalforsamlingen erkjendte nu den 8 August Prinds Otto af Bayern til Konge, og de græske Deputerede Miaulis, Bozzaris m.Fl. reiste til München og aflagde Hyldingseden, der havde Kong Ottos Afreise den 6 Decbr. til Følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Den tyrkiske Sultan, der ei blot syntes istand til at føre sin Nation ind i vor Tidsalder, men der endog ved sin Erklæring: at Enhver, han være saa Musselman, Kristen eller Jøde, som troede sig forurettet, skulde behandles aglige, viist sig som en Ven af Retfærdigheden, har i dette Aar seet sin alt længe ravende Trone nær ved at omstyrtes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Jbrahim Pascha landede næsten ved Aarskiftet ved Tripoli, og indtog St. Aere den 27 Mai, slog derefter et tyrkisk Korps ved Allessandrette og indtog Damaskus den 18 Junii. Sultanen lyste vel baade Vicekongen og hans Søn i Ban, og udnævnte berømte Hærførere, Hussen Pascha og senere Storviziren, der ved sin Seier over Bosniakerne den 20 April havde opvakt store Forventninger, imod ham; men Vicekongen forsamlede Geistligheden i Cairo, der erklærede Sultanen for uværdig til at regjere længere, og Jbrahim tvang den tyrkiske Armee til at trække sig tilbage til Koniah, hvorved han fik Aleppo, Antiochia m. fl. St. og slog den senere i Passet Beylan. Sultanen havde desuagtet vedligeholdt Underhandlinger med Vicekongen; men disse bleve nu afbrudte og en Agent afsendtes til London, for at begjere Understøttelse. En diplomatisk Konferents om de tyrkiske Anliggender blev derpaa den 14 Decbr. aabnet i Paris; men imidlertid var Jbrahim rykket frem til Koniah i Natolien, og truede det forfærdede Stambul med et Besøg. J Sverrig finde vi intet af Betydenhed, uden GöthaKanalens Aabning og den gaadefulde Proces imod Baronerne v. Vegesack og v. Düben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Fra de øvrige Verdensdele bemærkes endnu, at i Algier, har en Sammensværgelse fundet Sted til Exdelens Fordeel, Bona er indtaget, og 1500 Franske have fægtet imod 12,000 Arabere. J Brasilien har Man afskaffet Slavehandelen; de Jndfødte have gjort Opstand imod Portugiserne, og Borgerne i Rio Janeiro gjort et mislykket Oprør, for at gjenindsætte Don Pedro, Bolivia er erkjendt af Frankerig; General Sta Anna i Mexico har gjort Oprør og indtaget Vera Cruz og Puebla, og selv i China er udbrudt Uroligheder, som true med at støde Keiseren fra Tronen. Af mærkelige i dette Aar Bortdøde kan nævnes Göthe, Naturforskeren Cuvier, Hertugen af Reichstadt (Napoleons Søn) og Walter Scott. Trøstefulde vende Vi Blikket til vort kjære Fødeland, og see dette i enhver Henseende lykkeligere end de fleste andre Stater. En sand faderlig Regjering søger at tilfredsstille Folkets billige Ønsker. Oplyste Mænd vare samlede i Hovedstaden, for at regulere de raadgivende Provindsialstænder. Af saa mange andre Bestemmelser, sigtende til Landets Vel, bemærkes Foranstaltninger til at afværge Skindødes Begravelse, nærmere Bestemmelser og Brandvæsenet, om 2den Examen ved Kbhavns Universitet samt om Exammen Artium, Forordning om Skudsmaalsbøgers Jndførelse for Tyende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Med Hensyn til Kongehuset erindre Vi Prinds Frederiks Krydstog med Havfruen til Færøerne og Kongens Reise til Jylland. Af videnskabelige Arbeider fortjene især Gads Skrifter og den danske Præsts mislige Forhold til Staten, og om lithurgisk Frihed, Nathansons om Danmarks Handel, Fabers Værk og Almueskolevæsenet, Hertz's anonyme Nytaarsgave og Skrifterne om Hestevæddeløb Opmærksomhed. Af mærkværdige Personer sørger Danmark iblandt flere over Tabet af: Etatsraaderne Wad og Niemann, Grev Schimmelmann, Prof. Zinck, Henneberg, Frøken Jessen, Professor Rask og Konferentsraad Schmidt Phiseldeck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Dødsfald. Kammerherre, Oberstlieutenant, Greve af Holck Winterfeldt, Premier=Major ved Livgaden til Hest, R. a. De- og D. M.; Enke=Grevinde v. d. Schulenburg, fød v. Løwen stern, Kontre-Admiral J. F. de Bardensleth, Hofchef hos Hs. K. H. Prinds Ferdinand; Konferentsraad og Høiesterets Assessor A. S. Müller, Kom. a. D., 64 Aar; Jfr. A. P. Brauth, 75 Aar mere end 40 Aar Hs. Maj. Dronningens Kammerjomfrue); Alle i Kjøbenhavn. - Major og Toldkasserer, F. H. Munk i Skielskjør; A. B. C. Møller, Enke efter Grosserer S. Sælboe, i Slagelse, 68 Aar; Forhenværende Kjøbmand og elligeret Borger H. Kornerup i Roeskilde, 70 Aar; Justitsraad og Klosterskriver J. F. Börm i Preetz, 5 Aar, Kammerherre og Hofjægermester Greve C. H. v. Schimmelmann, R. a. D. og D. M., paa Ahrensburg; Premierlieutenant ved jydske Regiment lette Dragoner N. v. Avens i Randers, Emilie Elmenhoff, 5 Maaneder (det 3die Barn Forældrene i mindre end et halvt Aar have mistet).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Beltpassage fra den 6 til 10 Februar 1833. Fra Fyen til Sielland. Kontrolleur=Assistent Kühle; Styrmand Klinte, Kjøbmand Heine; Handelsfuldmægtig Fennerstein; Gartner Nielsen; Kjøbmændene J. Kruuse, Wandel og Low, Pastor Riitzou og Discipel Fæster, Kjøbmændene Grotian, Rehder, Rusing og Moll; Hr. C. F. Heide. Fra Sielland til Fyen. Kjøbmand J. Kruuse; Examinatus juris Wiborg; Kontoirist, Döcker; Exam. juris Theisen; Skomagermester Born, Møllebygger Feldhuusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning bekjendtgjøres, at Remontekommissionen i næsttilkommende Februar Maaned vil indkjøbe Remonte=Heste af det større og mindre Maal og til den Ende være tilstæde: i Haderslev den 16 til 18 Febr. incl. i Middelfart den 20 Febr. i Assens den 21 Febr. i Faaborg den 22 Febr. paa Thorseng den 24 Febr. i Svendborg den 26 og 27 Febr. i Odense den 1 Marts, udenfor Markedstiden. Det tilkjendegives, at formeldte Remonte=Heste, for at kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: Kuikasser-Heste 10 Qvarteer 2 Tomnier, Dragon- og Landseneer, Heste 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi og skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds, vel stillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuld Fodskifte. For alle usynlige eller skjulte Feil, saasom: Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m. m. maa Sælgeren indestaae. Kiel i Remonte=Kommissionen den 5 Februar 1855. v. Thienen. C. W. Düring. J. B. Hornemann, Hvor Schous Udrog af Forordninger, 2den Udgave, er tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
De, som endnu ikke have afhentet deres Pension af det Tilskonske Legat for sidste Halvaar, anmodes at melde dem paa Stiftamtmandskabets Kontoir næstkommende Torsdag den 2 Februar og Formiddagen, for, imod behørig Qvittering og Leyeattest, hvortil de sædvanlige Blanketter forud kan afhentes, at blive Pensionen udbetalt. Et Pigebarn, 14 Aar gammel, iklædt rødstribede Hvergarns Klæder, er bortgaaet fra Undertegnede for omtrent 6 Uger siden. Hvo, som maatte antræffe bemeldte Pigebarn, bedes at anmelde samme i Holmehuset ved Svendborg. Jens Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Nogle Traver Halm af Hvede, Rug og Byg er at bekomme til billig Priis i Korsgaden Nr. 11 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-02-14
Kapitelstaxten for Fyens Stift fra Aar 1660 til nu faaes for 2 Mk. hos L. N. Faber.