JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Deres kongelige Majestæt har havt den Naade at lade os forelægge omfattende og vigtige Lovndkast til Raadslagning; i Bevidstheden af vor første Pligt imod Landets Herre og Fædrelandet, ville vi bestræbe os for efter vore bedste Kræfter at retfærdiggjøre den til os satte Tillid i aaben og frimodig Tale. Vi nedbede den Almægtiges Velsignelse over Deres kongelige Majestæt og Deres ophøiede Virksomhed og bede, at Allerhøistsamme vilde behage i Naade at modtage Forsikkringen om vor urokkelige Troskab. Herpaa har Hs. Maj. givet følgende Svar: "Den velgjørende Erindring om Vort Ophold i Slesvig er bleven Os fornyet ved den allerunderdanigst indgivne Adresse fra Vore troe Provindsialstænder for dette Hertugdømme, og med sand Tilfredsstillelse have Vii samme gienfundet det Udtryk af Kjærlighed og tro Hengivenhed, hvormed vi fornylig der ere blevne modtagne og omgivne. Vore troe Provindsialstænder ville ikke finde sig skuffede i den Overbeviisning, at Befordringen og befæstelsen af Vore elskede Undersaatters Vel er Maalet for Vore uafbrudte Bestræbelser. Vi regne derved med fuld Tillid paa Vore troe Provindsialstænders virksomme og indsigtsfulde Medvirkning i Udøvelsen af den dem lovmæssigen anviste Deeltagelse i Forvaltningen, og med dem erkiende vi den sikkreste Grundvold i Udøvelsen af den dem lovmæssigen anviste Deeltagelse i Forvaltningen, og med dem erkiende Vi den sikkreste Grundvold for det almene Vel i den med Vore Ønsker overeensstemmende snarlige Ordning af Communalforholdene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Vi ønske Vore troe Provindsialstænder de rigeste Frugter af Deres nu begyndte Arbeider, og blive Dem med Huld og Naade bevaagne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 14. Møde oplæste Oliemøller Schytte sit Andragende om de statsretlige Forholds Ordning og en friere Forfatning. Dette Andragende forekom Kommissarius at være af en særdeles mislig Beskaffenhed; han vilde ikke for Øieblikket gaae ind paa alle de Betragtninger, som kunde fremføres mod samme, men fornemlig søge at sætte enkelte Momenter i et saa klart Lys, at Forsamlingen vilde kunne indsee det Utilraadelige i at indgaae med et Andragende i den foreslaaede Retning eller end- ogsaa blot at tage det under Kommitteebehandling. Kommissarius yttrede saaledes blandt Andet: "Det er klart, at man ad den i Andragendet foreslaaede Vei, Sammentrædelsen af Delegerede fra alle fire Stænderforsamlinger, der skulde søge at ordne de statsretlige Forhold imellem Statens forskjellige Dele, samt gjøre Forslag saavel herom som om Jndførelsen, af en friere Forfatning, aldeles vilde forfeile det tilsigtede Maal. Der er vist Jngen, der villigere end jeg erkjender den Dygtighed og Jnteresse for de offentlige Anliggender, der har viist sig i Stænderne; men at der skulde være mange af sammes Medlemmer, der have det Overblik, som behøves til at bedømme hine Forhold, ja endogsaa til deri at tage Jnitiativet, maa jeg dog meget betvivle, og jeg troer, at netop de Mænd, der vare nærmest ved at være denne Opgave vorne, vilde finde størst Betænkelighed ved at indlade sig derpaa, ligesom det vel og er tvivlsomt, om Valget vilde træffe dem, der bedre end de Øvrige vilde være istand til at bearbeide en saadan Sag. Der er dernæst en anden Omstændighed, som vilde gjøre den foreslaaede Fremgangsmaade særdeles betænkelig. Det er bekjendt, at der under visse Forudsætninger kunne møde vanskelige Spørgsmaal angaaende den fremtidige Succession i de forskjellige Statsdele, og det er vistnok en Gjenstand for Kongens Omhu, at faae disse Forhold ordnede; men til den Ende kunde det maaskee være nødvendigt at træde i Forhandlinger med andre Fyrstehuse og med flere tildeels mægtige Stater. Naar og paa hvilken Maade dette bør skee, er vanskeligt at bedømme for dem, der ikke nøie kjende Forholdene; men det er indlysende, at det ikke vilde tjene til disse Underhandlingers Fremme, naar de bleve indledede ved Noget, der havde Udseende af en folkelig Jmpuls til Jndførelsen af en friere Forfatning. Disse Forhandlinger maae vistnok efter deres Natur drives med megen Delicatesse, og kræve Hemmelighed." (Forts.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Efterretning om et ledigt geistligt Embede:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Ballerup og Maaløv Sognekald i Sjælland; gl. Angivelse 600 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præste-Korntienden af Sognets 563 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. Af 309 Tdr. Hartkorn svares efter confirmeret Tieudeforening 258 Tdr. Byg, som betales efter Kapitelstarien, af 247 Tdr. Hartkorn efter privat Accord 187 Tdr. Byg, som betales efter Kjøbenhavns høieste Torvepriis i November Maaned; og af 7 Tdr. Hartkorn ydes Tienden i Kiærven. 2) Qvægtiende og Smaaredsel circa 200 Rbd. 3) Offer og Accidentser c. 400 Rbd. 4, Præstegaarden staaer for Hartkorn 20 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. med et Areal af 110 Tdr. Land god Jord og 32 Tdr. Land Overdrevsjord; men heraf er bortarvefæstet 8 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn mod en aarlig Afgift af 53 Tdr. Byg og 90 Rbd.; Resten er c. 60 Tdr. Land. 5) Refusion af et under den Kongelige Skovindhegning indtaget Stykke Jord, 3 Favne Bøgebrænde og 11 Rbd. 6) J Udviisning af de Kongelige Stove leveres aarlig 1 Favn Bøgebrænde. 7) Af Annergaarden i Maal løv, der staaer for Hartkorn 9 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., og er bortarvefæstet, svares i aarlig Afgift 2 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg og 3 Tdr. Havre, foruden Smaaredsel og de Kongelige Skatter, samt ved Forandring af Arvefæster den tredobbelte Afgift i Recognition. 8) Renten af 1672 Rbd. 53 s., som udestaae blandt Stiftets offentlige Midler. De Kgl. Skatter udgjøre c. 250 Rbd. aarligt, hvoraf dog Arvefæsterne udrede de 150 Rbd.; de aarlige Landemodserpenser ere c. 15 Rbd. Artillerihest holdes og Enkepension bliver at svare. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Ledige Embeder. Byskriver-Embedet i Thisted i Forbindelse med Herredsskriver-Embedet i Hillerslev og Hundborg, Herreder. – Postmester-Embedet i Nyborg. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed af 2500 Rbd. Sølv i anordningsmæssige Effecter. Den til Embedet henhørende Postgaard vil af den udnævnende Postmester blive at indløse med en Sum af 4150 Rbd., men hvoraf dog 3875 ville kunne forventes at forblive indestaaende i Gaarden. – Efter den med Hensyn til Cautionen for Toldforvalteren i Hansfelde faldne kongelige Resolution, vil han have at stille en Caution af 3,600 Rbd. Ribe. Klovsygen udbreder sig meere og meere her i Egnen, den har saaledes ogsaa viist sig i Tange, 1/4 Miil herfra. J de Sogne sønden for Byen, hvor Sygdommen har viist sig, angribes nu ogsaa Faar og Sviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Bekjendtgjørelser. En furrød, blisset Hest, 5 Aar gammel, sleirygget, med 4 nye Sko, med Staal i de forreste, er Onsdagen d. 2. Novbr. bortgaaet fra Teglgaard ved Lygumkloster. Hvo der kan give Oplysning om bemældte Hest vil behage at henvende sig til Teglgaard d. 8 Novbr. 1842. Nicolai Nielsen. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Torsdagen den 15de Decemer d. A. bartsælges under Forbehold af høiere Approbation, og under de sædvanlige Conditioner, ved offentlig Auction i Linnetskov circa 166 Stkr. Bøgetræer paa Roden, inddeelte i 70 Nr., samt 400 Læs Udluftning. De Lysthavende have at indfinde sig paa bemeldte Dag om Morgenen Kl. 8 enh. slet i Linnet Kroe. Haderslev Vester-Huus ogdie den 29de October 1842. v. Krogh. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Huus=Auction. Efter Begjering af Skolelærer Hjort i Bredstrup bliver det ham tilhørende og i denne Byes Hundegade under Nr. 78. beliggende smukke og vel vedligeholdte Huus need tilhørende Fenne i de smaa Lodder paa Sønderports Mærsk stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Ribe Raadstue Tirsdagen den 29. dennes om Forn iddagen Kl. 11. Saafremt Huset med Fenne ikke under Eet bliver afhændet, vil samme blive separat opraabt, nemlig Huset i 2 Dele, 6 Fag til Gaden og 5 Fag til Gaarden til Beboelse for 2 Familier, og en Byggeplads til Tørvehuus, der er tilkjøbt Huset af Jens Dragons Enke. Det Nærmere erfares af Procurator Tvede her i Byen, og af de for Kjøberne fordeelagtige Conditioner, som ville blive oplæste paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe d. 7. Novbr. 1842. Høyer. øyer. Kirte og Præstetienden af Ribe Kiøbstad for indeværende Aar, som udgjør 65 Rbs. Sølv pr. Skp. Rug maatte behagelig erlægges til Stiftskasserer, Andersen i Løbet af denne Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Ribe d. 4. Octbr. 1842. Fra Maalenge er bortløbet en blegrød Stud, mærket ved, at et Stykke er klippet af det høire Øre samt to Klip ind i samme; den er 3 1/2 Aar gl.; bag ved Hoften ved den venstre Side var den mærket med et S. Hvo, der kan give Oplysning om bemældte Stud, loves en passende Doucer, naar man henvender sig til Søren Hansen Schjøt. Spandet Kro d. 6. Novbr. 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Auction over Hovedgaarden NyebrageJfølge Ordre fra Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, bliver paa Tingstedet i Nørre Sundbye den 29de November 1842 afholdt offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Nyevraae med tilliggende Eiendomme af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 29 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 enfjerd. Alb. Denne Eiendom er beliggende i Kier Herred, Aalborg Amt, lidt over 2 Miil fra Aalborg, og er bortforpagtet, men Forpagtningen kan opsiges med et halvt Aars Opsigelse. Det bemærkes, at en Femtedeel af Kjøbesummen bliver at udbetale i 11te Juni Termin 1843 og at Auctionsbudets Antagelse beroer paa Statsgjældsdirectionens Approbation. Salgsconditionerne ligge til Eftersyn i Rentekammerets Domaine-Contoir, paa Postgaarden i Odense, hos Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, paa Jnspectionscontoiret paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forpagter Bodelsen paa Nyevraae, der tillige foreviser Eiendommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Hos dHrr. Boghandlere Andersen og Termansen faaes: Det kolde Vands Kraft . . . 4 20 Regler for Sundhedens Vedligeholdelse. Raad mod Børnesygdomme . . 4 Halvtredsinstyve gyldne Regler for unge Hustruer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-09
Rettelse. J Nr. 128 af d. Av. 2. K., 1. Sp., 10. L. f. n. stod. Krogh, istedetfor Kragh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Nibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 11. November. No 131
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Blandinger. Dahlmann opholder sig for Øjeblikket i Berlin og man staaer efter Forlydende i Underhandling med ham for at formaae ham til at overtage Styrelsen, af Regieringspressen, navnligen af Preuss. Stats zeitung."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Det nyeste i England udkomne Skrift om China hidrører fra en Kommander Bingham, der for kort siden er kommen til England, for at faae de Saar lægte, han som første Lieutnant paa Fregatten "Modeste, erholdt i en Fægtning mod Chineserne. Forfatteren roses af de engelske Blade meget for sin Upartiskhed og udmærkede Jagttagelsesgave. Om Opiumspørgsmaalet og Krigen yttrer han sig paa følgende Maade: "Opiumskrigen, som samme ialmindelighed bliver kaldt, da Chineserne have angivet dette Spørgsmaal som Aarsag til Tvisten, og foregivet, at Opiunhandelen med Hensyn paa Folkets Moral aldeles maatte undertrykkes – har netop ved sin Betegnelse givet Mange Anledning til at tvivle paa Retfærdigheden af vor Fremfærd mod China. Men hverken Folkets Moral eller Sundhed har været Aarsagen, tvertimod er samme rigtigere at søge i Udsugelsen af Sycee=Sølvet i Midtens blomstrende Land (en chinesisk Statsembedsmands Ord i hans Betænkning over Spørgsmaalet)."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
En katholsk Præst i Breslau har ved en agtet Katholiks Grav, efterat have rost den Afdødes Karakteer og Vandel, ikke undseet sig ved, i mange Protestanters Nærværelse, at sige, at den Forevigedes kort før Døden indgaaede Forlovelse med en Protestantinde ikke havde været Himlen velbehageligt, ligesom om Gud ved Døden havde frelst den Afdøde fra at begaae den endnu større Synd: Ægteskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Den forhen omtalte tvaarige Strid angaaende Figurerne paa Guttenberg Monumentet har Billedhuggeren David nu gjort Ende paa, idet han har erklæret sig villig til at levere en ny Gruppe af Figurer, saaledes at Luther og Bossuet blive udeladte og i deres Sted anbringes Erasmus og Montesquien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Indenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har, ved under 2den de at meddele allerhøieste Bestemmelser for det Kongelige Generalcommissariats-Collegii fremtidige Organisation m.v., blandt andet allernaadigst befalet, at dette Collegium for Fremtiden skal bestaae af: 3 Militair Deputerede, Generalauditeuren for Landetaten og een Civil Deputeret, og i denne Anledning endvidere resolveret som følger: 1. første Civil-Deputeret, Generalkrigscommissair H. C. Rehders, R. af D. og Drid, entlediges, ifølge hans derom allerunderdanigst yttrede Ønske, i Naade og med Pension, under Navn af Vartpenge, fra fornævnte hans Embede, og meddeles derhos, som Beviis paa Allerhøistsammes Paaskjønnelse af hans lange og troe Tjeneste, Rang med anden Klasse Nr. 12 af Rangforordningen af 12te August 1808 2. Collegiet skal for Fremtiden bestaae af: a) Generallieutenant C. L. W. v. Rømer, St. af D. og Dom., som første Militair Deputeret, b) Generalauditeur A. Aagesen, C af D. og Dom., c) Oberst i Generalstaben C. F.v Hansen, C. af D. og Dom., som anden Militair Deputeret; han udtræder som Følge heraf af Nr. ved General=Staben og ansættes a la suite ved samme, ligesom han ogsaa afgaaer fra sin Post som Underviisnings Directeur ved Landcadetcorpset, d) anden Civil-Oeputeret, Generalkrigscommissair J. Torp, R. af D. og Dom, som Civil Deputeret og e) Capitain i Artilleri Brigaden L. J. F. v. Keyper, R. af D og Dom, som tredie Militair Deputeret; han udtræder som Følge heraf af Nr. ved Artillerie-Brigaden og ansættes a la suite ved samme som Major.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Alt Forestaaende at regne fra 1ste Januar 1843. B. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Den Bekymring, som Adskillige nærede i Sommer, da Hs. Durchl. Landgrev Wilhelm af Hessen begav sig til Rumpenheim, at Hs. Durchl. aldeles vilde forlade dansk Tjeneste, maa da nu, efterat han igjen er vendt tilbage, ansees som overflødig. Hvad der fornemmeligen begrundede hiin bange Bekymring, var den Omstændighed, at Hs. Durchl., ved de forandrede Forhold, maatte finde sin Stilling mindre behagelig, da han ved Armeereformen ikke har beholdt eller erholdt nogen activ Commando i Hæren, d. v. s. ikke længere har nogen permanent Afdeling af Samme under sin befaling, men alene er vedbleven at fungere som Gouverneur i Kjøbenhavn, hvilken Post, der udstrakt til Citadellet Frederikshavn (see Bestemmelserne for Landmilitair Etatens fremtidige Organisation Pag. 36 under Fæstningsofficerer og Betjente", nu endog er underlagt Generalcommanden, paa Sjælland (Best. Pag. 3). Gouverneurposten, tør vistnok i det Hele betragtes som temmelig overflødigt og var formodentlig ogsaa indgaaet ved Reductionen, hvis ikke høiere Hensyn, havde bevirket, at denne Post, der tilfældigviis netop nu beklædes af en med Kongehuset besvogret Prinds, vedblev. Den er reglementeret med en aarlig Jndtægt af 3,600 Rbd. (Betalingsr. Pag. 3), en Sum, der ellers, under de stedfindende fredelige Forhold, formeentligen ret vel kunde bespares uden nogensomhelst Skade for de militaire Anliggenders gode Fremme. (Kbhp.)"Det er bekjendt, hedder det i Fædrelandet", at Cancelliets Medlemmer af Justitsfondet flere Gange have erholdt Forøgelse i deres Gage, hvorimod der vistnok ikke var Noget at sige, da deres Lønninger tidligere neppe kunde antages at staae i det rette Forhold til Embedernes Betydning og Udstrækning Hvad der derimod tidligere ikke har været offentlig gjort, og som vi troe fortjener at komme til Publikums Kundskab er, at ved en af disse Leiligheder i 1835 gav en kal. Resolution af 5. Mai Bestemmelsen om Gageforøgelsen for Hs. Excellence Stemanns Vedkommende tilbagevirkende Kraft, saaledes at Hs. Excellence paa et Bræt erholdt 10,000 Rbd, nemlig 8000 Rbd. for Tidsrummet fra hans Udnævnelse som Cancellipræsiden, i 1827 til Udgangen af 1834, og 2000 Rbd. personligt aarligt Tillæg fra 1 Januar 1835 at regne. Dette Factum troe vi ogsaa kan tjene som Beviis paa Uhensigtsmæssighed af en fra den almindelige Finantsbestyrelse adskilt Administration af separate Fonds. Havde nemlig Justitskondet dengang som nu henhørt under Finantserne, vilde upaatvivlelig disses Bestyrelse meget stærkt have udtalt sig imod en saa betydelig Sums Anvendelse paa een Mand. Om der for Resten er kommet Finantserne indtreete noget tilgode af de 10,000 Rbd., ved at de meget store Skatterestancer paa Ministerens Gods, der ofte have fundet Sted, deraf ere blevne betalte, er os ubekiendt."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Theologisk Embedsexamen. D 7. Novbr.: J.F. Plessner Land. En non cont. En immaturus. D. 8 Novbr N. N. Land Land, inpr. ob. Spec. Script. R. Rasmussen hand ill. En forlod Examen. Juridisk Examen for Ustuderede D. 7. Novbr. T. Kiær, N. C. Winther, R. B. Blædel, A. G. B. Knudsen, Bekvem. D. 8. Novbr.: J. A. Høyer, T. Gandrup, C. F. W. F. Østenfeldt og L. P. Møller, Belvem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Afdøde Generalkrigscommissair Mathiesen har efterladt sig en særdeles betydelig Formue, der for en stor Deel bestaaer i faste Eiendomme i Norge. Formuens Størrelse beroer altsaa paa, hvor høit disse Eiendomme anslaaes, men man kan dog med temmelig Grad af Vished antage, at den andrager mellem 700,000 og en Million Rbd. Den allerstørste Deel heraf vil gaae til Norge, til de Børn og Børnebørn som opholde sig der. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
J Søndags Aftes er der i Billetcasserer Galls Bolig i Læderstræde i Kbhvn blevet begaaet et dum dristigt Jndbrudstyveri, hvorved en Sum af over 900 Rbd er bleven bortstiaalen (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
J en Tale, som Prof. Hauch har holdt ved Festen d. 18. Sept paa Sorø Academi og som nu er udkommen i Trykken, har han med megen Grundighed, behandlet Realunderviisningen, dens Betydning og nærværende Standpuntt. "At der virkelig ligger noget Rigtigt til Grund for den Villie, der har fremkaldt de saakaldte Realskoler, – saaledes udtaler Forf sin Overbeviisning i Talens Jndledning Noget, som man til en vis Grad skal og bør give efter for, vil vel den, der med Sindighed veier Spørgsmaalet, ikke mere negte, men dog mener jeg, jeg tilstaaer det, ærligt og uden Forbehold, at de Forsøg, der hidtil hos os ere gjorte for at tilfredsstille hiin Trang, ikke, før de undergaae en betydelig Forandring, kunne give de glimrende Resultater, som man af den har ventet Spørger man mig nu om Grunden til denne Mening, da maa jeg erklære, at det forekommer mig, at vore moderne Philantroper ikke altid have undgaaet de Skjær, paa hvilke deres Formænd ere strandede, at de undertiden altfor ubetinget have tilsidesat, hvad der peger ud over Jorden, forden blotte jordiske Stræben, at de paa den anden Side ikke altid have givet deres Planer den nødvendige Begrændsning, at de ikke altid have ladet, hvad der i Humanisternes Anskuelse var rigtigt, vederfares Ret, men overhovedet stillet sig lige over for disse i et crast Extrem, uden at betænke, at alle Extremer tildeels maa have Uret, netop fordi de staae yderst paa den ene Side, og at den høiere ikke eflectiske men organiske Midte, der trodser Tidens Anfald, fordi den i sig selv bærer Livets Spire, kun kan opstaae ved, at Modsætningerne paa det inderligste gjennemtrænge hinanden i en ny Skabelse, hvori begge de forhen findtlige Magter nu harmonisk Eendrægtighed, beseirede ved en høiere Lov, ere tilstede. (Hp. A.) Den 1. de afbrændte ved høilys Dag, strax efter Middag, en Gaard i Lommelev, i Stadager Sogn paa Falster, tilhørende Selveier Mads West. Uagtet hurtig tililende Hjælp nedbrændte Gaarden aldeles, da man af Mangel paa Vand Jntet kunde udrette, og Jlden, som syntes at være opkommet paa eengang i to modsatte Fløie, udbredte sig saa hurtig at det, skjøndt alle Gaardens Beboere vare hjemme, kun lykkedes at redde 2 Oyner, hvorimod alt det øvrige Jnd- og Udbo, deriblandt Mandens bedste Heste og den indbjergede Sæd, blev et Rov for Luerne. Gaarden skal være meget lavt assureret, og Bohavet enten slet ikke eller kun for en ringe Deel, saa at Ta det for den Brandlidte er meget betydeligt. (L. F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Den 19. f. M. blev en af Damerne i Elmshorn broderet Fane overgivet Sangforeningen sammesteds og indviet af denne. Festens Anordning var meget smagfuld. Unge Piger dannede en Halvkreds med en Blomstertrand, der næsten gik Salen rundt. J Midten stode Sangerne. Frøken Junge, som overratte Fanen, fremsagde et Digt med Følelse og Udtryk og Or Succow holdt Tatsigelsestalen. Derpaa blev en af Hr. Wörtmann til Festen digtet og af Hr. Schafer i Hamborg componeret Fanesang afsunger (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-11
Ved den nyvalgte Raadmand Eilers Raadmands smaus i Kiel, 25. Octbr., skal en "Schleswigholsteiner, have udtalt sig saaledes: "at der for Schleswigholsteen ingen Frelse kan forventes fra Tydskland, men at denne kun kan komme fra Danmark " - Hvad man dog ogsaa maa opleve! Thi Hvo skulde have tændt dette, Dog, naar de godt Folk først selv vorde uenige, saa er det vel snart ude med deres Statsbygning. (Flensb. T.)J Flensborg har nu dannet sig en ny Sangforening, hvis Øiemed er at uddanne et fiirstemmigt Mandschor, under Afbenyttelse af alle Nationers Sangskatte. J den ældre Sangforening var Freden nylig bleven brudt, fordi Advocat Bremer gjorde Mine til, at samme kun burde synge Tydsk. (S. B.)J Thisted Avis har en Jndsender paa en høist simpel Maade forklaret Aarsagen til, at de i Bulbjerg Klint for flere Aar tilbage indridsede Navne nu ere komne saa høit tilveir, at Provst Djørna, i sin Beskrivelse over Thisted Amt, som bekiendt deraf har villet capitelfæste Prof. Forchhammers Jdee om Jordens Havningslinter For et halvt hundrede Aar tilbage hang der næmlig en Stige med 16 Trin paa to i Kalkstenen inddrevne Jernhager; paa denne hævede Enhver sig op, der vilde ridse sit Navn, Stigen er borte, men Mindet om den er tilbage! –"For 20 Aar siden siger Jndsenderen, læstes Navne paa Søfarende fra det 16de og 17de Aarh. 1214 Alen i Veiret i Klintens Sydende. Antager man, at Mennesker med almindelig Høide kunne ridse deres Navne 3 a 4 Alen oppe fra Klintens Fod, saa har Bjerget i den Tid hævet sig 8 a 10 Alen. Dersom altsaa denne Hævningsperiode skal vedvare, og der ikke om et Par Aarhundreder kommer en Synkningsperiode, da vilde dette Bjerg engang blive et virkeligt Himmelbjerg; og da der ingen Ting er saa urimelig, at jo Menneskeer kunne troe den, og ingen Hypothes saa kras, at den jo kan finde Beviser, saa er det ikke urimeligt, at ved en ny Beskrivelse over Thisted Amt om et Par Sekler den Lærde vil af de respektive Navne paa Bulbjerg bevise, at Menneskene her i Norden engang have været 8 a 10 Alen høie." Forøvrigt vil Jndsenderen hverken bestride eller bevise hiin geologiske Jdee.