Corsaren, 1841-10-22
Charivari. "Corsarens" Almanak for Aaret fra 8de Octbr. 1841 til 8de Octbr. 1842. (haabes at kunne udkomme uden Klage fra Universitetet og Directeur Schulz.) Nærværende Aar regnes efter "Corfarens" Fødsel 11. Efter Souverainitetens Skabelse....... 181. Siden den Dag, da Hs. M. Kong Christian den Ottende sagde de mindeværdige Ord: "Nu ville vi Alle spare"......... 1 3/4 Siden den Dag, da der virkelig blev sparet (angives forskjelligt) Siden Kronprindsens Giftermaal med Kronprindsessen.............. 4 Maaneder. Siden "Dagens" Renomme ophørte. umindelig Tid. Siden Sibbern skrev sidst... (Efter hans egen Mening altfor lang Tid; efter alle Andres: altfor kort Tid.) J nærværende Almanak beregnes Dagen fra den Tid, da Folket sover om Morgenen, til den Tid, da det lægger sig til at sove om Aftenen. - Hvad Himmellegemernes Rotation og det derpaa beroende Klokkeslet angaaer, da bemærkes, at Folke-Sympathierne gaae fra Vest imod Øst, hvorimod Naadens Sol, som enhver anden Sol, opstiger i Øst og derfra henter sin Glands. Hoffolkene stille deres Uhre efter sidstnævnte ɔː følge Soltid, eller Stjernetid; de forsigtige Folk derimod ɔː de, som have Embeder at passe eller gjerne ville have saadanne, stille deres Uhre efter Middel(juste-milien-)tid (midt imellem Folkesympathiernes og Naadens-Sols Tid) og give desaarsag stedse nøie Agt paa, hvad Klokken er slagen. Almuen er derimod noget ligegyldig ved at stille sit Uhr; den gjør det neppe, før det er paa høie Tid. Paa høie Tid (ogsaa kaldet Middag) er det for Almuen først, naar den er sulten. Maanederne i "Corfarens" Aar ere: October eller Sædemaaned, saa kaldet, fordi "Corsaren" i den Maaned begyndte at udstrøe sin Sæd; November eller Slagtemaaned, saaledes benævnt, fordi i den det første Nr. af "Corsaren" (Nr. 3) blev slagtet; December eller Christmaaned, thi i den Maaned havde vi vort første Juletræ; Januar, Februar og Marts, der ere ganske almindelige Maaneder; April eller Faaremagned, kaldet saaledes, fordi "Figaro" i den blev født; de øvrige Maaneder i Aaret ere ganske som andre Menneskers. Jngen god Almanak bør indeholde Spaadomme; thi, om vi ogsaa bilde os det nok saa meget ind, kunne vi dog ikke spaae rigtigt. Jmidlertid ville vi dog - i Tillid til Guds Løfte til Noah og i Tillid til, at Noah har refereret Guds Løfte rigtigt - udsige, at vi for dette Aar kunne vente fire Aarstider samt Kulde og Varme, Regn og Solskin, Sæd og Høst, saaledes som det stadig er skeet siden Syndslodens Tider. Om Aaret ellers vil blive tørt - i Luften og paa Begivenheder - eller ikke, c. desl., kunne vi ikke sige. Noget fugtigt bliver det imidlertid især henad Efteraaret, og som Følge deraf vil der i September, meest henimod eller efter den 18de, falde en stor Mængde Stjerneskud. Hvad Formørkelserne angaaer, da vide vi ikke, naar Solformørkelsen vil indtræffe. Derimod vide vi, at, naar den indtræffer, bliver den synlig over hele Danmark. Udenfor Danmark vil man ogsaa kunne see den, men mindre tydeligt. Nogle forsikkre, at andre Lande ville tage os dette ilde op; men det har Intet at betyde, naar de "andre lande" have Lyst, kunne de jo selv lave sig en "Solformørkelse". Maanen vil regelmæssigt være formørket, naar Magistraten ikke tænder Lygterne. Naar Lygterne blive tændte, skinner Maanen til Overflødighed ogsaa. Hvad endelig vedkommer Himmeltegnene, da stode vi for nogen Tid siden i Løvens Tegn. Nu staae vi halvt i Steenmandens*). *) For at undgaae det ubehagelige Ord "Buk" sige vi Steenmanden istedetfor det rigtigere: Steenbukken. Og halvt i Krebsens, hvor vi formodentlig om tort Tid gaae heelt ind. Derfra kunde det imidlertid hænde sig, at vi gik ind i Skorpionens.