JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Sverrig. Nya Argus anseer Følgerne af Bevægelsens=Partiets Nederlag i Frankerig af allerstørste Vigtighed for hele Europa og navnligen for Sverrig, da Almeenfreden - efter dens Antagelse - derved er betrygget, og Ruslands overveiende Jndflydelse paa Europas Politik størstedeels vil ophøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Konstitutions=Kommitteen har med en Fleerhed af to Stemmer besluttet at bede Hs. Majestæt og Statsekretair Hr. Skogmans Afsked af Statsraadet, da Hr. Dal man har foreslaaet at sætte ham under Tiltale for hans Raad angaaende det Rigstænderne overgivne formeentlig lovstridige Udkast til en Banklov. Kun med een Stemme har det derimod forkastet et Forslag til at bede Hs. Majestæt om at indføre større Sparsomhed i Statsmidlernes Anvendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Jblandt de den 17 Mai med Dampskibet Prinds Carl ankomne Passagerer var en Handlende, A. Malmlen, hos hvem Toldvæsenet ved Visitation paa Kroppen anholdt 36 Stykker Lommeuhre og 34 mindre Pakker med Ripper og diverse Bronzearbeider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Fædrelandet. Kongehuset. Hds. Majestæt vor Dronnings Søster, Hs. Durchl. Enkehertuginden af Slesvig=Holsten Sønderborg Glücksborg afreiste den 30 Mai om Morgenen med Høistsammes Sønner, D. Durchl. Prindserne Wilhelm og Christian, fra Kjøbenhavn til Kiel med Dampskibet, Frederik den Sjette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Lovgivning. Af de fire under 15 Mai sidstl. udkomne Forordninger angaaende Provindsialstændernes Jndretning i Danmark og Hertugdømmerne, der bleve publicerede den 28 Mai, som den mindeværdige Dag, paa hvilken den allernaadigste Anordning angaaende Provindsialstændernes Jndførelse i Riget for 3 Aar siden udkom, indeholder Kollegialtidenden No. 22, (der bestaar af 4 Ark) hele Forordningen No. 1 med tilføiede bemærkninger angaaende Forordningen for NørreJylland, forsaavidt samme er afvigende fra hiin, samt Fortegnelser over Valgdistrikterne til begge Forordninger, med Løvte og Forordningerne for Hertugdømmerne, saasnart Tiden tillader at faae dem expederede fra Bogtrykkeriet. (Til de i Avisen Nr. 89 meddeelte væsentlige Bestemmelser af Forordningen for Sjællands, Fyens og Lolland=Falsters Stifter samt Island og Færøe skal i næste Avis endnu flere følge, med Henviisning til de særskilte §§.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Efter den Forordningen tilføiede Tabel Litr. Bere Valg distrikterne for de mindre Landeiendoms=Besiddere i Fyens Stift følgende: 11te) Lunde Herred; Skam Herred; Skoubye Herred, med Undtagelse af Øre Sogn, af Odense Herred. Næsbyehovedbrobye, Korup, Ubberud, Paarup, Sanderum og Dalum Sogne; de til St. Hans, Frue og St. Knud Kirker i Odense hørende Landsogne. 12te) Vends Herred; af Skoubye Herred: Øre Sogn; Baag Herred, med Undtagelse af Haarbye Sogn, af Odense Herred: Vissenberg, Tommerup og Brylle Sogne. 13de) Bjerge Herred; Aasum Herred, med Undtagelse af Nørre=Søebye Sogn, Vinding Herred, med Undtagelse af Ellested og Høyrup Sogne. 14de) Sunds Herred; Gudme Herred, med Undtagelse af Ryslinge, Ringe og Gislev Sogne; af Salling Herred: Hundstrup Sogn, Langeland. 15de) Salling Herred, med Undtagelse af Hundstrup Sogn, af Gudme Herred: Ryslinge, Ringe og Gislev Sogne; af Vinding Herred: Ellested og Høyrup Sogne; af Aasum Herred: Nørre-Søebye Sogn, af Odense Herred, Steenløse, Fangel, Verninge, Brendekilde og Bellinge Sogne; af Baag Herred. Haarbye Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Til Valgdirekteurer for Kjøbstæderne i Fyens Stift ere udnævnte: Amtmand over Odense Amt, Kammerherre, Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen; og Amtmand over Svendborg Amt, Sporon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Til Valgdirekteur for Sædegaards-Eiernes Valg klasse i Fyens Stift er udnævnt Kammerherre, Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen. Derhos er det allernaadigst bestemt, at Valgforsamlingerne for Sædegaards-Eierne skulle afholdes respektive i 1) Ringsted; 2) Odense; 3) Mariboe; 4) Aarhuus; 5) Aalborg, og 6) Viborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
For de mindre Landeiendoms=Besiddere i Fyens Stift, ere de udnævnte Valgdirekteurer, Justitsraad og Herredsfoged Knutzen; Etatsraad, Bye= og Herredsfoged Johns son, Kancellieraad og Herredsfoged Friestedt; Kancellieraad og Herredsfoged Bruun; Landsoverrets=Assessor, Bye- og Herredsfoged Viborg. Mødestederne i de forskjellige Valgdistrikter for de mindre Landeiendoms-Besiddere ville blive bestemte ved Kongelig Resolution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Blandinger. Ligesom i de 2 foregaaende Aar festligholdtes ogsaa denne Gang den 28 Mai af en Kreds patriotiske Medborgere paa Skydebanen. Da de 4 Anordninger om Provindsialstænderne netop samme Dag kom til Publikums Kundskab, stempledes Dagen - hedder det i Kjøbenhavnsposten, hvor den fuldstændigere Beretning læses - netop til en National-Høitid, til en Mai Fest for Danmarks Folk." Selskabet, der var saa talrigt, som Skydebanen kunde rumme, forsamlede sig om Middagen. Forsædet førtes, efter foregaaende Valg, af Dhrr. Justitsraad og Høiesteretsadvokat Salicath, Kapitain Dahlerup og Etatsraad og Ridder Hvidt, som havde mødt et af Forsamlingens kjæreste Ønsker, ved at indbyde Konferenceraaderne Ørsted og Hopp, i hvis Aand og utrættelige Virksomhed dette National-Anliggende havde havt en saa kraftig Understøttelse, til at beære Forsamlingen med deres Nærværelse. Justitsraad Salicath indledede Festen med en Tale til Jnstitutionens Givers og Stifters, vor elskede Konges Skaal. Da den var udbragt med Ønsket: at Hs. Majestæt end længe til Fædrelandets alle teres Held og Hæder maatte leve og see Frugten af sin Velgjerning, reiste hele Forsamlingen sig og efter et enthusiastisk Hurraraab istemmede et Vers, hvori nedbades Velsignelse fra Gud over den elskede Landsfader. Den næste Skaal, der frembragtes af Kapitain Dahlerup, gjaldt Dagen, og den Velgierning, den minder os om. Efterat have opfordret til at hæve Dagen til en National Festdag for Danmark, modtog Forsamlingen denne Skaal med en levende Deeltagelse, og istemmede derpaa en Sang, undertegnet Dr. B., hvori de vakte Ønsker og Forhaabninger tolkedes. Et Par Strofer maae vise den karakteristiske Maade, hvorpaa dette skeete: At Guld og Titler ikke Ved Valgene udstikke De Flestes Øine maae, At de sig ei lade daare, Til Snakkeren at kaare, Og Tænkeren lade gaae. Ovee, og vee, ovee, ovee! Chor. Hvis saadant kunde skee. At de, som Pladsen vinde J Salene derinde, Forstaae at bruge den. Og ei af Frygt for Næser Vil tie til Fadaiser, Selv af en fornem Ven. Ovee, over, ovee, ovee! Chor. Hvis saadant kunde skee. Ei Folkegunst dem raade, Ei heller Fyrste Naade, Og ei Avisers Snak! Een Løn for deres Møie Den stadig staae for Øie Og det er: Danmarks Tak! Den Løn, den Løn, den Løn, den Løn Chor. Kun vinke Danmarks Søn, Den 26 Mai udkom ingen Kjøbenhavnspost, men Dagen efter en "Bekjendtgjørelse for Bladets Abonnenter, hvori Redaktionen underretter dem om, at det til hiin Dag bestemte Nummer er blevet lagt under Beslag af Censor, og at Denne ei engang troede at turde tillade dets Udgivelse med den blanke Spalte, da Redaktionen havde etklæret sig villig til at lade det strøgede Stykke bortfalde. Redaktionen tilføier, at den har seet sig foranlediget til at indgive Klage til det Kongelige Danske Kancellie over denne formeentlige aldeles ulovhjemlede Fremgangsmaade, og lover til sin Tid offentlig Underretning om Kollegiets Svar herpaa, saavelsom paa den derhos gjorte Forespørgsel, hvorvidt det maatte tillade det udstrøgne Stykkes Publikation eller ei. (Meddeelt.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Den 19 Mai 1834 var en sand Høitidsfest for Riise Menighed paa Ærøe, da den værdige Olding Provst Vibe, omringet af sine elskede Børn og Børnebørn, i sit 80de Aar holdt sit 50de Embedsaars Jubilæum. Mødet i Guds Huus Kl. 1 Eftermiddag var høitideligt, andagt fuldt og nydelsesrigt. Landets Honoratiores og dets værdige Præster, samt en talrig Ungdom fulgte Jubel=Oldingen paa en blomsterstrøet Vei til Herrens Tempel. Ved Jndtrædelsen i Guds Huus modtog han sin talrige Menig Den værdige heds Lykønskning med ærefrygtsfuld Hilsen. konstituerede Provst Knudsen i Tranderup holdt ved Alteret, da Orgelet ved en Takke=Sang havde opløftet Alles Hjerter til Gud, en skjøn og rørende Tale; Texten var Psal. 11824 V. Nu besteeg den aandrige Kapellan, Pastor Petersen, som Oldingens beskikkede Embeds=Støtte og tilkommende Svigersøn, Prædikestolen, havde valgt til Text Psal. 3445 V., og med et kraftfuldt Foredrag, udfoldede skjønt den alderstegne Oldings vexelrige Held og Uheld, under Guds faderlige Styrelse, fra hans Vugge indtil det høitidelige Øieblik, da han med en Christens Tillid længselfuld forventer efter Herrens Vink at sluttes i Dødens venlige Favn. Derpaa traadte Denne selv for Alteret, og efter en smuk istemt Jubel=Psalme, bad til Gud og lyste Herrens Velsignelse. Med glade Hjerter ledsagedes Oldingen til sin gjæstfrie Bolig; selskabelig Glæde forhøiede Festen, uskyldig Munterhed prydede den, og ved en venlig Afskeds=Hilsen tilønskedes ham i uforstyrret Ro at henleve de ham af Forsynet endnu forundte Levedage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Odense. J Løverdags Morges tiltraadte det Fyenske Regiment lette Dragoner Marschen herfra til Troppesamlingen ved Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Enhver, som kjender den af vor Bye i saa mange Henseender høit fortjente Kammerherre J. Benzon, føler dybt det haarde Slag, som afvigte Løverdag ramte den almeen hædrede Ædling, idet en kjær Ægtefælle blev ham uventet berøvet ved et Slagtilfælde under Tilberedelserne til i huuslig Kreds at festligholde den elskede Mands forestaaende Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
AVERTISSEMENTS. Efter flere Aars Svaghed og 6 Ugers haardt Sygeleie, behagede det det alvise Forsyn i Dag ved en blid og rolig Død at bortkalde til det Bedre min inderlig elskede Kone, Marie Christine fød Kjeldsen, i sit 49de Aar. De, der kjendte denne Retskafne og hvad hun var for mig og tvende umyndige Børn, som Moder og Ægtefælle, ville vist deeltage i vores dybe og billige Sorg uden nogen skriftlig Bevidnelse. J. Harder. Kjerteminde den 2 Juni 1854.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
For fraværende Slægtninge og Venner tilkjendegives det sørgelige Budskab, at den alvise Gud bortkaldte min gode Mand, Politiebetjent Hans Andersen, den 1 Juni, i sit 56de Aar. Hvad jeg og min uforsørgede Datter tabte ved hans for tidlige Bortgang, veed Enhver, der kjendte den Saliges Værd. K. Andersen, Odense den 5 Juni 1834. fød Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
At min inderlig kjære Mand, Carl Leopold Tommerup, efter 18 Aars lykkeligt Ægteskab, af Brystsvaghed har omskiftet sin jordiske Bane med Evigheden, i sit Alders 55de Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for Familie og Venner. Odense den 3 Juni 1834. Johanne Marie sal. Tommerups.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Skipper Rasmus Holbech, som ligger nu i Altona under Ladning til Odense, anbefaler sig i Vedkommendes Erindring. Brown. Han bliver færdig derfra med allerførste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Mit Lager af Kakkelovne er paa nye bleven forsynet med J. F. Petersen, mange smukke og moderne Ovne. Overgade No. 7. Nylig har forladt Pressen. Flor, eller Almeennyttig Haandbog for Blomsteryndere. M. Ch. Hempel. Hensigten med Udarbeidelsen heraf har været, at forskaffe nøvede Blomsteryndere en længe savnet Veiledning til deres Hauge- og Potteværters rigtige Dyrkning og Pleie. Skriftet har tvende Afdelinger, hvoraf den første indeholder Alt, hvad som fortrinligviis i det Hele taget har Hensyn til Blomster dyrkning, hvorimod i anden Afdeling findes henved 1000 af de meest yndede Hauge= og Potteværter anført i alphabetisk Orden, med Angivelse af deres Behandling, Særkjende, Fædreland, Høide, Farve, Blomstringstid m. m. og endelig et udførligt Register over saavel de latinske som danske Plantenavne. Bogen udgjør 11 1/2 Ark stor Octav og faaes indbunden i stivt Paphind med koulørt Omslag for 7 Rbmk. paa Adressekontoirets Boglade, samt om kort Tid til samme Priis hos mine sædvanlige Kommissionairer i Hovedstaden og Provindserne. Odense den 26 Mai 1834. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
For en duelig Avlskarl, der forstaaer hvad han bør, er en Tjeneste ledig til anstundende 1 Novbr. Ligeledes kan en duelig ugift Bødker, der er villig til at deeltage i andet Arbeide, til samme Tid erholde Tjeneste. Man henvender sig til Hr. Kancellieraad og Birkedommer Haastrup paa Liselund, men uden gode og paalidelige Skudsmaal nytter det ikke at melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Den 8 Juni førstkommende holdes en Skiveskydning ved Skyttehuset paa Nakkebølle paa et massivt og smukt Guld=Repeteeruhr, som er vurderet til 60 Rbd., og et meget smukt Jagtgevæhr med Patentsvandsskrue og Perkusionslaas, vurderet til 35 Rbd., samt paa 12 Sølv=Theeskeer, vurderet til 16 Rbd., hvilket herved forkyndes dem, som maatte ønske at deeltage. Det bemærkes, at for hver 5 Skud erlægges 1 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Et Huus til Salg. Et uden for Vesterport beliggende Huus, der bestaar af 6 Fag 1 Etage til Gaden og 6 Fag dito Baghuus, foruden Gaardsrum og Hauge, er underhaanden at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Lysthavende ville behage at henvende sig til Hr. Birkedommer Møller i Odense, som er bemyndiget til at afslutte Handelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Mandagen den 9 Juni førstk., Formiddag Kl. 11, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, afholdt en 4de og sidste Auction over det afg. Reebslager Christopher Jantzens Stervboetilhørende Huus No. 727 uden for Møllebroeport. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Reimuth. Odense den 5 Juni 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-03
Jfølge Skifterettens Foranstaltning stilles Stedet No. 205 i denne Byes Møllergade, med tilliggende Jorder i Byens Marker efter 6 Rigsdalers Grundtaxt, til 3 offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 24 Juni, 8 og 22 Juli d. A., hver Dags Middag Kl. 12, de to første Auctioner paa Raadhuset her i Byen, men den sidste i den sælgende Eiendom. Stedet bestaaer af et 2 Etages Forhuus paa 6 Fag og et 1 Etages Baghuus paa 5 Fag, Alt af Egebindingsværk, og er beliggende fordeelagtigt for enhver Næringsvei. Jorderne ere af god Bonitet og indeholde omtrent 3 Tdr. Land. Konditionerne, hvorefter Eiendommen sælges, ligge 14 Dage før første Auction til Eftersyn paa mit Kontoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Svendborg Byefogedkontoir den 25 Mai 1831. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-04
63 Aargang. Flitts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Onsdagen. 4 Juni 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-04
Jndhold. Fædrelandet. Lovgivning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-04
Fædrelandet. Lovgivning. (Fortsættelse af de væsentligste Bestemmelser i Forordningen om Provindsialstænder. (See No. 89 og 92.) Rettigheden til at deeltage i Valgene af Deputerede tilkommer ikke blot den fuldkomne Eier; men Lehns= og Stamhuus=Besiddere, samt de Arvefæstere, der ere berettigede til at sælge og pantsætte, skulle i forommeldte Henseende sættes ved Siden af fuldkomne Eiere. Ogsaa de øvrige Arvefæstere saavelsom Livsfæstere ere valgberettigede, dog under særegne Bestemmelser for deres Fæstebesiddelses Størrelse, (§ 16). Naar en Eiendom, som efter sin Beskaffenhed giver Adgang til Valgret, besiddes af Flere i Fælledsskab, kan Valget udøves af den iblandt Medinteressenterne, til hvem de Øvrige forene sig om at overlade Rettigheden, og som iøvrigt har de dertil fornødne Egenskaber (§2). De kongelige Geheime-Stats=Ministre, saavelsom alle de Embedsmænd, der enten forestaae et Departement, der har umiddelbar Forestilling til Kongen, eller som Medlemmer have Sæde i noget Kollegium eller nogen Direktion, som saadan umiddelbar Forestilling tilkommer, ere ikke valgbare. Ei heller kan nogen, der af Kongen er udnævnt til, som Valgdirekteur, at bestyre nogen Valgforsamling, vælges af denne Forsamling. Den, som efter Udnævnelse af Kongen har Sæde i Stændernes Forsamling, kan vel ikke vælges af Grundbesidderne, men taber derfor ikke den Valgrettighed, som maatte tilkomme ham, hvilket og gjelder saavel om de af Kongen udnævnte Valgdirekteurer, som om dem, der efter det Foranførte, paa Grund af deres Embedstillinger, udelukkes fra Valgbarhed (64). Den, som i forskjellige Valgdistrikter besidder Eiendomme af den beskaffenhed, som til Valg rettigheden udkræves, kan dog kun benytte sin Valgret i eet af disse Distrikter. Han bør derfor erklære, i hvilke Valg distrikt han vil tage Deel i Valgene, uden i saa Henseende at være bunden til sin Bopæl. Derimod er det Enhver uforment, i Forening med den Valgret, som han nyder nogetsteds i Siellands, Fyens eller Lollands Stifter, ogsaa at udøve den, som maatte tilkomme ham enten i Nørre Jylland eller i Hertugdommene Slesvig og Holsten (69). J Betragtning af de særdeles Forhold i de Bornholmske Kjøbstæder er Værdien af de til Valgret eller Valgbarhed udfordrende Eiendomme der nedsat til det Halve (614). J det Valg af Deputerede, som er bevilget Sædegaardseierne, deeltage ikke blot de, som eie Sædegaarde, der endnu have komplet Bøndergods, men ogsaa Eierne af saadanne Sædegaarde, hvorfra det til deres Komplettering hørende Bøndergods er blevet afhændet, naar dette er skeet enten med Reservation af Herligheden og ellers under de i Forordningen. af 13 Mai 1769 § 2 foreskrevne betingelser, eller og komplette Sædegaardes Rettigheder ved sær Bevilling ere blevne forbeholdte, dog i dette sidste Tilfælde kun, naar ikke selve Hovedgaarden er bleven udparcelleret, eller dog i al Fald 25 Tdr. Hartkorn frie Hovedgaardstaxt ere blevne tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-04
Hvad de til Sædegaardseiernes Klasse hørende Eiendomme, angaaer, da meddeles de fornødne Fortegnelser af Amts forvalterne, og gjennemgaaes derefter af vedkommende Retsbetjente og siden af Amtmanden (625). Med Hensyn til de Landeiendomme, som efter 616 give Adgang enten blot til Valgret, eller tillige til Valgbarhed, forfattes for ethvert Sogn Fortegnelser af Sognefogden under vedkommende Herredsfogeds eller Birkedommers Tilsyn. Hvor et Landdistrikt er henlagt under et Kjøbstadsogn, bliver det i foranførte Henseende at behandle som et eget Sogn (§26). De saaledes forfattede Fortegnelser over de Valgberettigede og de Valgbare i ethvert Distrikt blive, forsynede med en kort og fattelig Oversigt over de lovbestemte Betingelser for Valgretten og Valgbarheden, at henlægge til almindeligt Eftersyn for alle Vedkommende, i Kjøbstæderne paa Raadstuerne, og paa Landet paa alle Tingsteder, hvorunder nogen Deel af Valgdistriktet henhører, samt paa nogle andre beqvemme Steder i Distrikket, helst hos Embedsmænd eller Sognefogder. Om slig Henlæggelse skeer Kundgjørelse (i Kjøbenhavn i den Berlingske politiske og Avertissements=Tidende og i Adressekontoirets Efterretninger; i de øvrige Kjøbstæder, ved Opslag paa offentlige Steder og derhos i Sjælland i den førstnævnte Avis, og forsaavidt en Avis udgives i Byen, da tillige i den; i Fyens samt Lolland=Falsters Stifter i de Tidender, der udgives for disse Stifter); i Landdistrikterne derimod til Kirkestævne, hvilket Alt bør foregaae i det mindste 8 Uger førend Valget finder Sted (§29). Efterat de frem os komne Erindringer og Besværinger ere paakiendte af Valgbestyrelsen, eller, naar Fortegnelserne have været udlagte i 14 Dage, uden at nogen saadan Besværing er fremkommen, blive disse, forsynede med de Berigtigelser, som maatte være at gjøre i Anledning af de afgivne Kiendelser, forsaavidt de Valgbare angaaer at trykke, og et trykt Exemplar deraf snarest muligt at tilstille enhver Valgberettiget (§ 32). Derpaa berammer i Kjøbenhavn Magistraten og ellers Valgdirekteuren et Valgmøde, og kundgjør Tid og Sted, i det mindste 8 Dage forud, for samtlige Valgberettigede, ved Meddelelse af de ovennævnte trykte Exemplarer, hvorpaa Berammelsen tegnes med Jndkaldelse til de Paa gjeldende. Men til ydermere Sikkerhed bør ogsaa Kundgjørelse skee med lige Varsel paa den i §29 foreskrevne Maade (s 33). Over Sædegaardseiernes Valgklasse blive Valglister ligeledes at trykke og et Exemplar af samme at tilstille enhver enkelt valgberettiget Sædegaardseier i Stiftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-04
Det kundgjøres derhos i den Berlingske politiske og Avertissements=Tidende, og (forsaavidt Sjællands Stift angaaer, i Kjøbenhavns Adressekontoirs Efterretninger, og for de øvrige Stifter i Stiftsaviserne), at slige Fortegnelser ere omsendte til de Paagieldende, og at de, der maatte troe sig derved forbigaaede, have inden 3 Uger at melde sig hos vedkommende Valgdirekteur (§34). Paa Valgdagene kunne Jndsigelser imod Nogen, som findes urigtig optaget paa Valg listen, endnu modtages og afgjøres ved Valgbestyrelsens Kjendelse (5 36). Hver Gang Nogen fremtræder for at give Stemme, have de Medtilforordnede i Valgbestyrelsen, tydeligen at nævne hans Navn, hvorhos de bør give alle de Oplysninger, som efter Omstændighederne maatte være fornødne og hvortil de ere istand (637). Over Alt, hvad der foregaaer ved Valgmødet, holdes en Forhandlingsprotokol, som føres af den blandt de udnævnte Protokolførere, som Formanden dertil bestemmer. Dog indføres der ikke selve de enkelte Stemmer, som Enhver afgiver, men derover føres tvende særlige Protokoller. Den ene af disse skal indeholde Fortegnelse over alle Valgberettigede; den anden bør derimod indrettes saaledes, at alle de Stemmer, som falde paa en valgbar Person, anføres ved hans Navn (638). Først afgive Valgbestyrelsens Medlemmer deres Stemmer, forsaavidt de ere Stemmeberettigede. Derpaa bliver enhver Valgberettiget at fremkalde til Stemmegivning efter en af Formanden bestemt Orden, grundet paa en fast og forud bekjendtgjort Regel. Dersom en Vælger ikke er tilstede, naar han efter sin Orden opraabes, saa maa af den Aarsag ingen Standsning skee i Valghandlingen, men ved Slutningen blive de, som ikke have indstillet sig efter det første Paaraab, paa ny at paaraabe, og de, som da ikke melde sig, maae tilskrive sig selv, at de ikke komme til at afgive Stemme (639).