Viborger Samler, 1838-01-01
Oversigt over Aaret 1837. Spanien har i det forløbne Aar vedblevet at være Skuepladsen for den blodigste Borgerkrig og alle de med en saadan forbundne Rædsler. Allerede nogle Dage for Aarets Begyndelse undsattes Bilbao af Espartero, der efter Udførelsen af dette Foretagende som sædvanligt undlod at benytte sin Seier. J Marts Maaned gjorde Evans et Forsøg, paa at trænge Carlisterne tilbage, men blev den 16de slaaet ved Herrnani. J Mai begyndte den samme General Operationerne paa ny og bemægtigede sig Jrun og Fuenterabia, men begav sig kort derpaa, da hans Capitulationstid var udløben, tilbage til England. Don Carlos fattede nu den Plan at forlade de udtømte Nordprovindser og forlægge Krigsskuepladsen til det indre Spanien. Temmelig uforstyrret marscherede han gjennem Aragonien til Catalonien; Christinerne bleve slagne ved Huesca; en af deres bedste Generaler, Jrribarren, faldt tilligemed den franske Fremmedlegions tappre Anfører, Oberst Conrad. Fra det nordlige Catalonien, hvortil de vare fremtrængte, vendte Carlisterne sig nu mod Barcelona, og medens Christinerne søgte at dække denne Stad, gik Don Carlos ganske uventet den 28de Juli over Ebro ved Cherta og marscherede mod Valencia. Dog da denne Stad belavede sig paa en kraftig Modstand, forlod Prætendenten den, for gjennem Passet las Cabrillas at marschere over Cuenca mod Madrid, men den 15de Juli ødelagde Oraahans Arrieregarde ved Chiva og han nødsagedes til at kaste sig ind i Cantavicia. Kort efter D. Carlos's Afmarsch fra Navarra var en anden carlistisk Expedition under Zariatequi brudt op i en vestligere Retning og havde den 6te Aug. bemægtiget sig Segovia. Jmidlertid havde Espartero i langsomme Marscher nærmet sig Kriguskuepladsen i den Hensigt at forene sig med de flere mindre Corpser og dække Madrid. Her havde man trukket Tropper til sig fra de sydlige Provindser, erklæret Staden i Beleiringsstand og anordnet Alt til et alvorligt Forsvar. Den 13de Aug. rykkede Espartero ind i Hovedstaden med en betydelig Styrke og brød den 16de op mod Fjenden, der ved hans Anmarsch trak sig tilbage, Don Carlos til Cantavicia og Zariatequi over Duero. Jmidlertid var Ministeriet, hvem man især bebreidede, at have forsømt Armeens Forpleining, styrtet, og et nyt indsat under Esparteros Præsidium, hvilket denne dog ei modtog. Paa denne Tid udbredte sig paa flere Steder en sørgelig Oprørsaand mellem Tropperne, der - med eller uden Grund – beskyldte deres Anførere for Feighed eller Forræderi; General Escalera myrdedes af sine Undergivne i Miranda og General Sarsfield tilligemed Oberst Mendivil i Pamplona, hvorpaa Navarra erklærede sig uafhængig. Mellem det ny Ministerium og Cortes indtraad en Spænding. Alt dette opmuntrede Carlisterne til atter at nærme sig Hovedstaden, og denne erklæredes atter den 11te Septbr. i Beleiringsstand, da Carlisternes Avantgarde kun stod en Miil fra Staden. Men den 13de viste Espartero sig, drev Oprørerne tilbage til Urganda og slog Don Carlos den 19de ved Achuela. For en kort Tid lykkedes det Don Carlos at forene sig med Zariatequi; men snart adsplittede Espartero og Lorengo dem fra hinanden, og den 20de gik Zariategni ved Ravenga tilbage over Ebro; snart maatte Don Carlos ogsaa rømme Castilien, og kom med Ruinerne af sine Tropper i en sørgelig Tilstand tilbage til Durango. Espartero fulgte lang samt efter Carlisterne. Ved sin Ankomst til Miranda den 30te Octbr. lod han Escaleras Mordere skyde. Lignende Strænghed udøvede han i Pamplona, hvorhan ei engang skaanede den udmærkede General Jriarte, der ved at paatage sig at lede de oprørske Tropper havde reddet Pamplona og en Deel af Navarra i Hovedarmeens Fratrædelse fra at falde i i Carlisternes Hænder. Blandt det navarresiske og det castilliske Parti i Carlisthæren er udbrudt Uenighed, og Don Carlos skal have afsat flere af sine Generaler; imidlertid har Espartero i den fuldkomneste Uvirksomhed været Tilskuer ved denne Uenighed, uden at benytte den. J Madrid var et nyt Ministerium indsat under Bardaji, en Freds- og Venskabstractat var afsluttet med Mejico, Cortes vare aabnede den 19de Novbr. og havde i Adressen til Dronningen paa den meest afgjørende Maade billiget Esparteros Strænghed i sine Forholdsregler. Dette Skridt tilligemed Annulleringen af de madridske Valg, der alle vare faldne ud i liberal Aand, synes at være den første Begyndelse til en forestaaende Reaction.