Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-15
J Barcellona ere den 25de og 26de de frygteligste Begivenheder forefaldne. Nogle Dage tilforn var den Efterretning ankommen, at Jndvaanerne i Torragona og Reus havde sat Jld paa Klosterne og dræbt Munkene. General-Captain Llander lod nu ved en Parolebefaling publicere Oprettelsen af en militair Kommission, hvilket foraarsagede en stor Giæring, især da en misfornøiet Stemning havde yttret sig hos Borgergarden, eller de saakaldte Dronningens Frievillige, i de sidste 8 Dage. Generalen forlangte deres Reduktion, og at 400 Mand skulde giøres mobile for at forrette Tienesten i Provinsen, da man vægrede sig derved udbrød han i Trudsler, og nu nedlagde alle Officere deres Poster. General Llander forlod derpaa Staden og afreiste til Badens i Espanaquerra. J hans Sted førte General Saquetti Kommanden. Han lod paa Dronningens Navnedag Garnisonens Officeere kalde til sig, og spurgte dem om Troppernes Stemning; de svarede: at de kunde stole paa dem ved en karlistisk Opstand; men ikke ved en Tumult af det liberale Partie. Den 25de brød Stormen løs: En Tyrefægtning blev holdet paa Plaga de Toros. Strax i Begyndelsen viste Pøbelen sig meget uroelig, og Tumulten tog til da Dyrene udviste sig meget fredelige og vilde ikke lade sig ophidse mod Tyrefægterne. Efterat 4 Tyre vare trukne frem uden at det kunde komme til Kamp, udbrøde Tilskuerne, i det mindste 10,000 i Tallet, i en frygtelig Piben og Hylen I et Øieblik vare Bænkene og Skrankerne slagne i Stykker, og Stumperne kastede ind paa Kamppladsen; Gouverneurens Bestræbelser for at dæmpe Spektaklet vare frugtesløse. Folkemassen trængte ind paa Kamppladsen, spolerede Alt, bemægtigede sig Tyren, dræbte den og slæbte den i Triumph igjennem Gaderne. Man opdagede snart, at en dybere Plan laae i Baggrunden for disse Galskaber. Fra alle Sider hørtes det Skrig: Til Klosterne: til hellige Franciskus, til Karmeliterne, Munkene døe! Folkemassen strømmede hen til FranciskanerKlosteret, satte Jld paa Hovedporten, og raabte: Leve Frieheden, Munkene døe! Dog slukkede man snart Jlden, fordi et Krudttaarn var i Nærheden. Nu deelte Folkemassen sig i flere Hobe med forklædte Anførere i Spidsen. Snart stode Augusti nernes, Trinitariernes, de to Karmeliter, Minimernes og Dominikanernes Klostere i lys Lue; af den hellige Augustini og den hellige Katharinas Kirker staae kun de nogne Mure. De kostbare Bibliotheker og Malerier ere ødelagte; men der ere ingen Tyverier begaaede; Guld-og Sølvkarrene bleve kastede i Jlden, og en Person, som havde stiaalet et Silketørklæde, var nær bleven pryglet ihiel. J sin Blodtørst myrdede Folkemassen 80 værgeløse Munke paa den grusomste Maade, nogle omkom i Luerne; andre bleve giennemborede med Dolkestik, og atter andre stenede eller pryglede tildøde; nogle ligge i Hospitalerne bedækkede med Saar. Resten blev reddet ved Artillerie-Korpsets og nogle veltænkende Frievilliges Anstrængelse; uagtet den største Deel af Korpset havde forklædt taget Deel i Pøbelens Excesser. Dagen derpaa fornyedes Folkets Raserie, da den erfarede at nogle hundrede Munke vare undkomne. Nogle bleve ombragte for Soldaternes Øine En undkom til Theatret, hvor de Frievillige 40 Mand stærke, vægrede sig ved at skyde ham men han blev dræbt af Pøbelen med over 20 Bles surer. Henimod 300 Munke have taget Flugten indi Kastellerne. De fleste Franciskanere skulle være undkomne igiennem en Kloak, som fører til Stranden. Siden har Staden været roelig; men man frygter for nye Tumulter, da Garnisonen er svag General Llander kom tilbage til Barcellona den 27de om Aftenen; men har derpaa forladt Staden med sin Familie.