Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Kobbersmed B. Elglund i Stockholm har gjort en vigtig Opfindelse, ved at forfærdige en ny Slags Brændeviinskjedler med Rectificationer, hvori tillige kan destileres og afklares, og har ved Sammes Anvendelse i Petersburg derfor erholdt en Belønning af 60,000 Rubler af den Russiske Keiser. Man vinder strax ved første Operation, klart Brændeviin, sparer Halvdelen i Brændsel, Kar og Arbeidsløn, og kan af omtrent 400 Pd. Korn i 24 Timer brænde 40 Kander Brændeviin. Den 24de dennes om Formiddagen Kl. 112 opbrændte Vaaningshusene paa den residerende Capellans Embedsgaard i Næs-Sogn paa øvre Rommerige. Jlden, som ved den daværende Storm forstærkedes, udbrød først paa Taget, som var belagt med Torv og Næver, der formodentlig er bleven antændt ved en Gnist fra Skorstenen, og da Bygningen var gammel, blev den i faa Øieblikke et Rov for Luerne, hvorved Præsten mistede en stor Deel af sit Jndboe; ja alle de øvrige Huse paa Gaarden vilde sikkert have været lagte i Aske, da Ladebygningen endog allerede var antændt, dersom ikke Vinden heldigviis havde vendt sig i samme Øieblik, hvorved det da blev muelig at slukke Jlden. Den brandlidte Families Tab er betydeligt. Spaadom om Veierliget i Aaret 1818. - Da Veiret har været saa overordentlig i de sidste Aar, saa have Veirpropheterne især beskjæftiget sig med Formodninger om hvorledes det vil blive i dette Aar (som er saa smukt og truer saa haardt). Jblandt de paalideligste Forudsigelser, da de ere meget nøie indtrufne i Foraarsmaanederne, hører udentvivl den Preussiske Professor Dittmars i Berlin i Aar udgivne Skrift, om det Veir Vi kunne vente os i Aaret 1818 fra Foraarets Begyndelse og til Enden af October. Han anfører heri først de Grunde hvoraf han udleder sine Slutninger, og hvorved han antager, at Nordpolens Jis, siden den har begyndt at rive sig løs, har den største Jndflydelse paa Veiret. Han har nu spaaet, at vi i dette Aar vil faae et usædvanligt varmt Veirlig, da Kulden ved J. sens Bortdrivelse har formindsket sig ved Nordpolen, og saaledes ikke kan modvirke den Varme, som udbreder sig fra den sydlige Deel af Jorden. J Mai sagde han forud, vil der vel blive nogle kjølige Dage, men i det Heele bliver Veirliget varmt. J Junii ville kun enkelte Landregns Dage og Tordenregn indtræffe. Men i Juli begynder en tør Sommer og en brændende Heede, hvorved meget Korn vil fordærves, Enge- og Haveplanter hentørres. Jsær i August bliver Heeden i Hundedagen overmaade trykkende. En Landrogn, eller en Regn, som varer i 24 Timer, vil i denne Sommer være en stor Sieldenhed, da Jsen er tæret hen Norden for Siberien og Kulden derfra udebliver; hist og her ville sparsomme Tordenregne falde. Høsten vil blive riig i alle Marskegne; Viinavlen meget god og indbringende. Efteraaret, vil blive som et nyt Foraar, og endnu i October ville mange klare og varme Dage finde Sted. Kornet vil blive kort i Straae, men meelriigt. Frugterne vil blive overflødige og velsmagende; der vil blive mange Jnsecter til. J Juni vil der kun regne til Nødtørft, der vil falde meget lidt i Jn li, og det vil i denne Maaned og i August blive en smeltende Heede med Tordenregn af og til(Af den Østerrigske Jagttager.)