Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-12-16
J Sagen om en Jernbanes Anlæg i Jylland, erklærede den jydske Stænderdeputerede Kom. Müller (af Ribe) sig derimod paa det Bestemteste, idet han ansaae denne Jernbane for en Ulykke for Landet. "Det er nemlig en grundet Erfaringssætning - sagde han – at Jernbaner kun kunne trives hvor der er en betydelig Folkemængde. Der er saaledes anlagt Jernbaner i Holland, der har 5,400 Jndv. paa hver Qvadratmiil, i England med 5,500, i Jrland med 5,900, i Sachsen med 6000 og i Belgien med 7,500 Jndv. pr. Qvadratmiil. Jylland derimod har, med et Qvadratindhold af 442 Miil, en Folkemængde af 488,800, eller c. 1,100 Jndv. paa Qvadratmilen, og Viborg Amt endog kun 1000. Dertil svarede Hr. Røe: "Naar man betragter Sagen fra et almindeligt Standpunkt, saa fremtræder først det Spørgsmaal: Ere Forbindelsesmidler i det Hele taget et Gode? Og jeg skulde tænke mig, at man ubetinget maa og vil besvare det med Ja. Forsaavidt det altsaa anerkjendes som et Gode, ikke at afslutte sig indenfor en snæver Kreds, men at bevæge sig let og frit ogsaa udenfor den, da maa det ogsaa til enhver Tid være Opgave, at forøge denne Forbindelses Betydning, at skaffe den en større og forbedret Udvidelse. De samme Betænkeligheder, som nu reises imod Nytten af en saadan Forbindelse, ere desuden kun de, der reises hver Gang der er Spørgsmaal om, at hæve sig fra den gamle Slendrian til et høiere Punkt; de samme Betænkeligheder kunne gjøres gjældende ved ethvert Transport middel, og ere, for Kjøbstædernes Vedkommende, saa ofte reiste mod Chausseerne; men hvis man nu er kommen til Erkjendelsen af, at man ikke kan gjøre bedre, end at uddanne Forbindelsesmidlerne, og at Civilisationens Udbredelse og alle materielle Goders Udvikling beroer herpaa, erkjender man, hvad Thiers engang har sagt i det franske Kammer, at det er paa Communicationernes Lethed, man skal kjende, hvilken Grad af Civilisation et Land har opnaaet: da kan, da maa man ei længere have Betænkeligheder ved at tilveiebringe det første, det store Forbindelsesmiddel, som vor Tids Opfindelsesevne har skabt, og der allerede som et Næt har udbredt sig over en stor Deel af Europa. De materielle Goder, som ved en Jernbane opnaaes, ere ofte i Detaillen blevne gjennemgaaede, og om det end ikke bestrides, at flere smaae Næringsveie letteligt kunne omstødes eller omdannes derved, saa maa det dog erkjendes, at saa mange heelt ukjendte og nye opstaae, og at Alt erholder et saadant Opsving, at Hiint som et foreløbigt Onde ei kan komme i Betragtning. Flere Data i den nærmeste Nærhed oplyse dette. Jeg vil saaledes hente nogle Exempler fra den Altona-Kieler Jernbane. Med Hensyn til den har man ofte udtalt, og udtaler tildeels endnu Frygt for, at Kiel derved skulde svinde hen til et Jntet, og kun blive en Forstad for Hamborg; men selv den korte Tid, som er hengaaet efter denne Banes Aabning, beviser det Modsatte: Folkemængden i Kiel er i kort Tid tiltagen, om jeg erindrer ret, 20 PCt., og naar en saa meget større Folkemængde kan leve der, maa Næring og Velstand nødvendigviis, om ogsaa i forandrede Retninger, have fundet Sæde. J den lille Flække Neumünster, der ligger Hamborg endnu nærmere, er i de sidste Par Aar bygget nogle og halvtredsindstyve Huse. J en saa betydelig Grad har denne lille By udvidet sig siden Jernbanen kom istand. Man skal forøvrigt ikke blot tage Hensyn til, hvad Staten vinder eller taber i Penge; men det vigtigste Hensyn er det, hvad Landets Production, Kjernen for National velstanden, vinder, og i denne Henseende kan der dog vel ingen Tvivl være om, at en Jernbane vil bringe ganske overordentlige Fordele; thi den vil ei blot tilveiebringe en lettere Forbindelse for de alt tilstedeværende Producter, men den vil skabe nye, som hidtil ikke have været kjendte, eller ikke benyttede, fordi deres Anvendeliggjørelse ikke var tilstede. Jeg skal atter dvæle noget ved Detaillen, hentet fra Altona-Kieler-Jernbanen, som vel maaskee er bekjendt for en Deel af Medlemmerne, men som dog særligt her bør udhæves. Saaledes er det Tilfældet, at fra det Eiderstedske, dette frugtbare Jordsmon, hvor der er saa stor Overflødighed af Gjødningsstof, at det ofte ei der kan anvendes: føres nu Gjødning søværts til Rendsborg og derfra med Jernbanen til de lette Jorder ved Neumünster; ja endog fede Jordslammer, som af Eideren skylles optil Rendsborg, har man paa Jernbanen ført til Neumünster, for at frugtbargjøre de sandede Jorder, men selv endogsaa Egenskaber ved Landeiendommes Terrain, som hidtil var en Byrde, har man vidst at gjøre sig paa en mærkelig Maade nyttige. Saaledes har man ført en Transport Steen, alene til et Fragtbeløb af 40,000 Mark Courant, fra Bordesholm-Egnen til Havneanlæget ved Glückstadt, og man har endogsaa allerede betinget sig en ny Transport Steen til et Fragt beløb af 36,000 Mk., som skulle anvendes til et Chaussee Anlæg fra Elmshorn til Jtzeboe. Dette er, om end i enkelte Tilfælde, dog vistnok meget betydende Momenter, der vise, hvilke overordentlige Hjælpekilder en Jernbane frembringer.