JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Den 4. Februarii er Hans Kongelige Majestæt blefven tracteret hos Hr. Lindenskild 2. Mile her fra. Ved samme Tvile hafver Feldt-Marskal Grefve Kønigsmarcks Fru Syster, Grefve Pontus de la Gardie Gemal, tillige med hendis begge Døttre været udi Lifs Fare, i det hun kiørde paa Strømmen i en Kane, och Jsen brødis, saa at Heste och Kane med samt paa hafvende nedsiuncke; Men GUdmagede det saa, at Kanen kom at staa paa den ene Hestes Ryg och saaledis ved Svemmen holdt Kanen oppe, at de allesammen ere blefne salverede och Døden undgangne. Aff Aabo skrifvis den 5. Februarii, at imellem den 22. och 23. Januarii lige for Midnatten er udi Satagunden och Hvittis Sogn udaf en Capitain de Armis, ved Nafn Jørgen Raja en be skeeden Mand och tvende andre troværdige Personer efterfølgende klarligen taget udi Act, nemlig udaf Skyen i Øster hafver mand hørt skyde, saasom af en Armee med Mussqveter, Røgen deraff hafver grandt ladet sig tilsiune, och ligesaa udi Vesten som en anden Armee, men icke saa stort et Lyd af Skyden, som i Øster, den i Vester hafver saa sacteligen sig tilbage gifvet, men den i Øster gick stedse jo meere och meere frem, imidler Tid Tid hafver mand icke andet seet, en hvidactig Røg; Der dette fick Ende, lode sig 3. Taarn tilsiune, hvilcke vare noget høye, och meget glindsende som Jld. Dette hafver Kirckeherren der sammestæds ved Nafn Johan Kekonius hans Høyværdighed Biscopen D. Gerelis til skrevet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Den 14. Februar. hafver Hans Kongelige Majestæt begifvet sig til Kongs ør. Men formedelst det skidene Veyrlig och onde Vey ere Begge deris Ma stæter Dronningerne her forblefne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Tydskland. Fra Linz skrifvis, den 13. Februarii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
At de Ungareske Rebeller hafver paa Land-Dagen til Pressburg intet villet lade falde udaf deris Prætensioner, hvor ofver mand tviler, at derpaa vil følge en god Udgang. Paa nogle saa Dages Tid ere atter 7. Vogne med Penge fra Vien til Lintz ankomne, hvilcke til de nye Keyserlige Hverfvinger skal complotris. Til Vien hafver mand bevilget, gandske Fasten igiennem at æde Kiød, i henseende, at den meenige Mand formedelst adskillige endnu forbødne Passer och forhinderlige Tilførsel icke kand have Victualier och Lifs-Middeler udi Fasten Men mand forhaaber, at naar Hans Keyserlige Majestæt hidkommer, de da igien skal blifve aabnede, oc tilladte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Fra Franckfurt formældis, at de der paa 3. Maaneders Tid hafver haft en meget sterck Vinter, til hves Jhukommelse Fassbinderne der den 18. Februar. 2. store Fade paa den tilfrøssene Meyn hafver forferdiget, hvor de och hafve skudt til Maals, hvorved mange 1000 Mennisker i Carosser och Vogne saa och til Hest och Fods paa Jsen hafver været forsamlet, och Trommer och Skal meyer sig meget lystig och mangfoldig lader høre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Af Elsass forvisses de dato den 11. Februar. At det nu med de Franske Recruiter er kommet til Rictighed, men med Cavalleriet staar det endnu formedelst Heste-Mangel, saa hen. J midlerTid fornemmer mand dog stedse, at mange Kobbel-Heste her igiennem Landet passerer, hvilcke her och der udi Tydskland ere opkiøbte, och til den Franske Armee henførde: Hvoraf och et vist Antal endnu i denne Uge aff Franckerige skulle ankomme. Monsieur Monclas hafver skicket Kongelige Ordre tilbage ad Breysack, at Rhein-Skandsen til Leyersheim udi all hast skal forferdigis, och efftserom Arbeyds-Folcket fattis Materialier, da er Pape de Espel beordret, dennem saaledis at forskaffe, at samme Fortification i det længste inden en Maanedis Tid kand vorde persectioneSaa som Brefve fra Vesel, den 21. Februarii foregifver, da blifver de Chur Førstelige hverfvinger i Marck Brandenburg och der i Egnen sterckt fortsætte. Saa ere och adskillige Oficerer med Commission i disse Marckeske Lunde ankomne, til at hverfve 2. Regimenter. Mand er inden kort Tid nogle Regimenter her i Egnen formodende, aff hvilke en Deel skal ligge her i Guarnison.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Den 22. Februarii ved Middags Tide imellem 11. och 12. Slet, er Hans Chur-Førstelige Naade aff Saxen til Berlin meget præct ig blefven indledsagetJndtoget skeede igiennem Friderichsverder och Cøln ved Spree. Ved samme Jndtog blefve alle Støckerne runden omkring Staden paa Voldene 3. gange løsede, der Jndtoget var skeet, forføyede sig den Chur-Førstelige Liff-Guarde paa Slot-Pladsen, och gafve der i ligemaade aff Musqvetterne Salve. Ofver Ta sel blefve och ligesaadan ved alle Skaaler gifne 3. Salver af Støcker. Høys bemældte Hans Chur-Førstelige Naade er meget vel antagen, och blifver hannem all Erbødighed bevist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Franckerige. Til Søe-Hafnene ere nærmere Ordres henskickede, til den anstille de Søe-Mactes Udrøstning. Som her talis om, da skal 2. notable Floder, den ene i det store Haff den anden i den Middel-Landske Søe agere, foruden de Esqvadres, som skal brugis paa de Americanske Custer. Høfvedsmændene ofver bemældte Floder skal sig den 12. Martii til Hofve indstille, der at tage Jnstruction, hvorom adskillige Discurser forefalder. Med Grefven aff Mansfeld Keyserlige Ministro, skal nu atter paa ny vorde tracteret. Mand hafver 105. Officerer aff Cavalleriet casseret, hvilcke paa 6. Maaneders Tid icke hafver været i deres Guarnisoner, i lige Maade och saa alle reformerede Søe-Officerer, som icke hafver villet være Ca thiske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Engeland. Her talis om, at Kongen skal være findet, at giøre en stor Forandring udi sit Hoff-Hold. Borgerskabet til Londen skal hafve Hans Kongelige Majestæt en Supplication ofverlefveret, hvorudi de giøre Ansøgning, at Parlamentets Sæde maatte skee til Vestmynster, med Forregifvende, at dersom hand bleff udi sit Forrehafvende, det da en stor Skade skulle foraarsage, men Hans Majestæt blifver ved sin forrige Resolution. Den 14. Hujus hafver Kongen och det gandske Hoff gjort sig færdige af Oxsort at for reyse, och ville sig under Veyen noget tilBurgfort divertere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Polen. Paa Rigs-Dagen til Varskau hafver mand raadslaget om et Middel til en bestandig Fred at beholde, och Krigen at efterlade, i henseendel til Cronens slette Tilstand, ringe Penge-Middel och slette Artillerie.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-02-01
Spanien. Den 5. Febr. hafver mand til Bryssel haft et Rycte, at til Rissel er falden Jld ned af Himmelen, hvorved 1700. Huse ere afbrændte och lagde udi Aske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Kiøbenhafn. di denne Maaned ere efterfølgende Kongel. Forordninger blefne publicerede. I. En Forordning om Vahrene at stemple, dateret den 5. Martii, tilholder de Kongelige Told-Betiente, efter den Kongl. Told-Ordonances Tredie Punct, at de efterdags, til ald usømmelig Handels betimelig Afvergelse och Manufacturernes Opkomst. icke alleneste ingen af de Vahre, det være sig Støck-gods, Stricke gods eller Hatter skal lade ustemplet passere, mens och at hvis allerede indkommen er, och (Num, 19.) hos Kiøbmanden och Kremmeren ligger u-forhandlet, det inden 8. Maaneders Forløb af Tolderen med hver Stæds Toldsted Seigl skal stemplis. Jligemaade skal och alt fremmed Corduan, och andet bereed Læder, som indføris her efter, naar Tolden der af rigtigen er betalt, strax, och det allerede indkomne och endnu usoldte Corduan inden tvende Maaneder paa samme Maade, stemplis, som ofven bemældt er dog skal hermed icke være meent det Støck-gods, Stricket gods, Corduan eller tilbereed Læder her i Riget fabriqveret, eller tilbereedis, hvilcke med Fabriqverernes eget Mercke skal stemplis och siden for ald anden Stempling være. være forskaanet. Skulle efter forskrefne Tider hos nogen, enten disslige Vahre eller fremmed tilbereed Læder ustemplet, som før er mældt, findis, da skal icke alleneste saadant, saa snart det antreffis være confisqveret, mens end och den der imod Kongens Forbud handlet hafver, straffis som en Overtrædere, &c. II. Et Forbud paa en deel Vildt, paa visse Tider ey udi Kiøbenhafn maa indføres, er dateret den 19. Martii, ved hvilcket den 6. Punct udi forleden Maaned udgangne Forordning, angaaendis det Forbud, paa nogle visse Tider, som fra den 1. Februar. indtil den 1. Aug. ingen Hjorte, Hinde Daa- och Raadiur, Agerhøns och Harer at fange eller skyde, ydermeere stadfæstis, och eftersom Hans Kongl. Majest. self paa de Tider imidlertid til deris egen Fornødenhed, af forskrefne Slags Vildt aldelis intet vil lade indføre, hafver allerhøystb. Kongl. Maj. allvorligen och strengeligen ladet byde och befale, at aldelis ingen Hjorte, Hinde, Daadiur, Raadiur, Agerhøns eller Harer. maa udi ofvenbemældte Tid, som det er forbudet at jagis, fangis, eller skydis, her i den Kongl. Residentz Stad Kiøbenhafn indføris eller selgis, med mindre de med Tolderens udi Kiøbenhafn eller Helsingøer deris Attest kand bevise, saadant Vildt fra Skaane eller andre fremmede Lande at være hidført. Befindis nogen her imod at handle, da betaler hand derfor paa samme Maade som hand Vildet udi Majest. egen Vildbane kunde hafve skudt, halfparten til Angifveren och halfparten til Qvesthuuset, nemlig for en Hiort 1000. Rixdl. for en Hind, Daadiur eller andet stort Vildt 800. Rixdl. for et Raa diur 600. Rixdl. for en Hare 400. Rixdl. Och for et par Agerhøns 200. Rixdl. Mens dersom den skyldige icke skulle hafve Midler at betale med, da straffis hand paa Bremerholm uden ald Naade i tre Aar udi Jern.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
III. Et Kongeligt Patens om den allmindelige Høyeste Ræt, &c. udgifvet den 22. Mart. ved hvilcken alle vitterligt giøris, at den almindelige Høyeste Ræther i Kiøbenhafn nest Guds Hielp den 15. Augusti førstkommendes skal administreris. Och skal Sagerne forretagis efter den Orden som følger. Først alle Norske Sager, saa vel Commissions og Obligations, som andre Sager som hid nedstefnes: Dernest paa ligemaade Jydske, siden Fynske och Smaalandske, der efter Siellandske, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Sverrig. Paa den Kongelige Fru Møders Gods hafver sig en underlig Hændelse tildraget, i det nemlig en Qvinde, for dobbelt Horerie skyld, var dømt til Døde, at hendes Hofved med en Øxe skulle afhuggis, der nu Executionen gick for sig, oc SkarpRetteren, (efterat hun vel hafde bered sig til Døden, oc lagt Hofvedet, ned paa Blocken) med gandske Mact, hug hende paa Halsen med Øxen, da spranck Øxen igien tilbage, icke anderledis, end hand hafde dermed hugget paa en Ambolt: Der paa pringer vinden op igien paa Benene, skriger och stoyer imod Skarp Retteren, och siger at hand hafde giort saa ilde imod hende, som saa heel hafde bered sig til Døden, men eftersom hun hafde staaet sin Ret, saa var hun nu fri, hvor paa hun bleff ført i Fængslet igien, och saa mand intet andet paa hendes Hals, end en rød Streg runden omkring den, men Huden var icke i ringeste Maade skadet, dog bleff Halsen der efter ophofven. Dette hafver samme Stæds Øfrighed for dette Raad angifvet, Øxen er och blefven hidhent och beseet, hvilcken, eftersom den var saa skarp som en Ragekniff, gifver det stor Forundring. Qvinden er imidlertid gandske frisk, och Hæfvelsen paa Halsen hende igien forgaaen. Der efter er hun blefven perdoneret, och stillet paa fri Fod. Faa Dage siden hafver sig og i Stockholm en underlig Casus tildraget med en ryggeløs Skelm, som haffde begaaet nogle Mord; Denne skulle her paa HøeTorfvet med et Sverd hendrettis; Som hand nu nedknælede, och der var bundet for hans Øyen, giorde Skarpretteten et vældigt Hug paa hans Hals, men Sver der gick aldeelis intet igiennem, ja der skad de end icke Huden engang, Synderen stod op, och gick nogle Trin fort, men Gevaldigeren sagde til Skarpretteren, hand maatte giøre sin Ret, och Hofvedet, skulde aff, det maatte skee paa hvad Maade det skee kunde. Skarpretteren gick herpaa effter Missdederen, och i det hand gick, ii gick, gaff hand hannem atter et meget skarpt Hug, dog sprang Klingen igien tilbage, och skadde hannem intet videre, end at hand faldt baglengis til Jorden och Bloder fuste hannem ud af Hals och Næse, herpaa løb Skarpretteren til, och hug hannem tredie gang for an igiennem Struben, der gick Sverdet igiennem, saa at hand maatte lade Lifvet; Der mand skulle begrafve hannem, hafver mand ickun fundet en blaa Streg omkring hans His aff de to første Hug. Dette hafver mange Mennisker seet, hvilke sig derofver storligen hafver forundret. Der er och en Drabant halshuggen, och hans Hofvet sæt paa en Steyle, fordi hand hafde krænket sin egen Daatter: Hun var och dømt til Døde, men efftersom hun bleff bestandig der ved, end och paa Executions-Pladsen, at hun var uskyldig kommen der til er hun atter bleven ført i Fængselet igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Tydskland. Effterat Kongen aff Franckerige hafver stillet det udi Keyserens fri Villie, en Sted at udvæle, hvor de øffrige Differentier imellem dennem kunde vorde bilagde, da hafver Keyseren dertil den Stad Franckfurt ved Meyn udvalt. Men i midler Tid hafver Kongen aff Franckerige sig erklæret, at hand medens mand her om i det Gode tracterer, fra de occupperede Dependenter udi Elsas ingenlunde vil affstaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
De Keyserlige Hverfvinger blifver udi Rigs-Stænderne sterckt fortsætte och det med offentlig Trommeslag, och bekommer de vackere Folck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
J det Elsasseske continuerer de Franske alting efter deres Mode at indrette. Biscopen af Strassburg hafver faaet Tilladelse aff Kongen i Franckerige, at saa længe hand lefver, skal hans Land ikke komme under Elsasses Souverainitæt. UnderElsasses Ridderskabs Deputerede hafver Hans Kongelige Majestæt aff Franckerige til Germain efterfølgende tiltalet. SIRE. Herre Konge, den Foreening, som Eders Kongelige Majestæt hafver treffet med Cronen och Under-Elsas, hafver forbundet Ridderskabet, deres bevilgede Troskab och Huldskab hos Ed. Kongl. Majestæt med allerunderdanigste Respect at bekræfte, gandske underdanigst bedende, at Eders Kongl. Majest. vil tage det samtlige UnderElsasses Adelskab under Ed. mæctige Beskyttelse, saa som fra nu och stedse her efter ingen anden end Eders Kongl. Majest. Villie, intet Gods, uden til Eders Majest. Tie neste, intet Liff, uden til Eders Majest. Nytte och Tiltægt at ville opofre, eye och besidde: Der paa ville de lefve och dø med alle deres Efterkommere Eders Kongl. Majest. bestandige och tro Vasaller och Undersaatter. Kongens Giensvar til forbemældte Deputerede. Messieurs, Jeg betacker Eder, for Eders mig beviste Høflighed, och eftersom Eders Forrætninger med saa god Maneer hafver forrebract, och mig tilsagt at ville holde Huldskab och Troskab, saa tager jeg Eder med stor Glæde under min Beskyttelse. och vil Eder min Affections Tegn med all Villie lade tilkiendegive.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Keyseren hafver denomiret Prins Herman aff Baden til General Feldt-Marskal och Krigs-Præstdent, och Baron aff Abele til Cammer-Præsident.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Til den Stads Brunsvigs Til tægt, hafver samme Hertug dennem der Aarligen 2. Marckeder at holde, bevilget, oc dennem den Ny PrinsseHoff ofverladt, den med allehaande beqvemme Hvelinger og KramBoder at opbygge oc præparere. Ved samme Pladses Oprømning hafver mand fundet nogle Vogne fulde aff Buer og Pile, som vare beslagne med en Jern-Spitz oc ofven til fierede, efter den Art og Skickelse, som de Rysseske Pile, oc derhos ligesaa ny, som de nys kunde været gjordte, uanseet de dog i nogle hundrede Aar der maa hafve ligget, foruden at mand kand optænke hvorfra de ere komne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Det er i Tale, at Chur-Førsten, aff Beyeren er sindet sig med en Princesse aff Saxsen Eisenack udi Ecteskab at indlade, oc at hand hende frit Exertitium Religionis vil tilladeBiscopen aff Mønster hafver været meget syg udaff Steen, saa at mand Tii. mand moxen ingen Forhaabning hafver haft, at hand skulle lefvet. For hannem hafver mand i Cølln læst, 700. Messer. I Ungaren tvilis meget om en almindelig Fred med Tørcken, saa er oc endnu Fordraget med de Oprøriske i den vide Marck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Fra Paris skrifvis, at Kongen Krigs-Rustningen til Søes dagligen forbedrer, men endnu kand mand icke udgrunde, hvor paa samme vil udgaa. Til Duynkircken vorder for Kongen et meget stort Forraad udaff Ammunition, Proviant oc allehaande Krigs-Redskab opkiøbt, hvor udaff icke alleneste i Duynkircken men end oc alle Stæder allehaande store Magaziner vorder oprettede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Engeland. Mand befrycter sig, eftersom
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Kongen aff Marocco hafver giort Fred med de andre Konger, med hvilcke hand hafver ført Krig, at saa snart Stilstanden med Tanger er endet, hand da bemældte Stad Tanger paa ny igien torde attaqvere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Fra Deale skrifver mand, at den 13. Martii sig der en Comete med et brændende Fackel hafver ladet tilstune, och det saa klart, at nogle reysende Personer om Natter Tide skinbarligen hin anden hafver kundet see och kiende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Til Viggon i Lancastershire er en, kaldet Jolly, tillige med 30. andre Personer, i det de hulde en Catholsk Messe, apprehenderet. Jblant, andet hafver hand i sin Examine ynsket, at alle Kettere vare parterede, och at deres Hofveder i Franckerige, deres Siele i Skiersild, deres Been paa Portene til Dublin, och deres Armee i Skotland blefve ophængte. Hans Kongelige Majestæt tillige med Parlaments-Personerne, hafver sig af Oxfort begifvet, hvad der sammestæds Passerer, hafver mand i tilstundende at erfare. Nederland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Den Spanske Guberneur Due de Parma hafver General Staterne tilkiendegifvet, at hand hafver bragt det udi den Stand, saa hand denne Sommer acter en Armee udaft 30000. Mand at udføre i Marcken. Jmidlertid hafver Kongen aff Franckerige allerede formedelst sin Mact Orchimont och andre Stæder fleere occuperet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Fra Hag skrifvis, at den store Comete, som en Tidlang hafver der været u siunlig, sig sammestæds atter, och det den 5. Martii fl. n. hafver ladet tilstune, lige paa den samme Stæd paa Firmamentet, hvor de hende først hafver observeret, dog udi en anden Gestaloch Lignelse, nemlig med et Melancholisk och blegt Skin, och moxen ligesom den en anden var indbunden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Den 29. Martii om Aftenen ved 10. Klocke-slet, hafver sig der sammestæds tredie gang et skreckeligt Tegn paa Himmelen ladet tilsiune, hvilcket kom udaff den, och drog ofver af Norden, och det saa lang udi sin Størrelse, at mand hvercken hafver kundet see Begyndelse eller Ende der paa; Bemældte Straale hafver och været meget bred, aff rød, sort, hvid och blaa Farfver, hvor ofver en hver, som den hafver anseet, sig saare hafver forskrecket, eftersom hendes Anseelse var langt skreckeligere, end den Cometes, som sig nyligen lod tilsiune. Moskou.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Den Moskoviteske Char hafver resolveret, sit Rige och Lande langt heller skickeligen at defendere, end sig Tørcken med ubillige Conditioner at undergifve, hvorudofver hand er sindet en Armee, ofver 300000. Mand sterck denne Sommer at føre udi Marcken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Jtalien. U-anseet at ofver 20. Cardinaler ere hendøde, vil Paven sig dog endnu icke lade ofver tale, den ny Cardinalats Election at forretage. Derimod er hand meget ifrig der ofver at Qvinde-Kiønnet deres hoffærdige Dragt och Ubluelighed icke vil afflægge. Hand hafver ladet Præsterne allvorligen anbefale, och der hos truet at sætte dennem fra deres Embede, saa fremt de deres Plictskyldighed icke tager udi Act, saa och er sindet, vinde-Kiønnet exemplariter at affstraffe, saa fremt de hans befaling icke bedre ville parere och efterlefve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Jndbyggerne til Trapano och andre Stæder i Sicilien, skal være blefne heel oprøreske, eftersom Vice-Roy hafver ladet Ordre udgaa, Brødet 3. Unzer lettere at bage, hvor ofver Folcket sig hafver tilsammenrottet, och bemældte Vice-Roy eller Stadtholderens Residence med 3000. Mand omgifvet och besæt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-03-01
Eftersom mand hafver hafte Forlengsel efter at see det underlige och selsame Egs Affritzning, som i Rom aff en Hønne blef gjort, lige ved samme Tid, der den store Comete stod paa Himmelen, saa blifver den nu dennem, som dertil Lyst, hafver, meddeelet. Mand skrifver fra Rom, at den samme Hønne icke tilforne noget, och effter den Tid, end icke et enten paa Størlighed eller saa underligt Eg hafver giort. Hellers hafver mand och en føye Tid sidenskrefvet udaf Strassburg, at der er fød et Barn, som paa den eene Arm førde den Cometes Figur med til Verden. Hvad mand hellers hafver sig forresæt om bemældte Comete udi denne Maanedlige Extract at indføre, ville falde alt for vidtløftigt, vil derfore dennem, som sligt behage, tilkiendegifve, at de efter Behag, en och anden Authorem, som deris Mening derom hafver publiceret, kunde efter see.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Kiøbenhafn. en 18. Aprilis ere begge Deres Majestæter, Vor Allernaadigste Arfve-Konge oc Dronning herfra ad Lyckstad hen reyste. Derfra hafver Kongen sig i det Oldenburgeske begifvet. Men Dronningen reyser derfra, som formeenes, ad Pyremont, och siden til Cassel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Allerhøystbemældte Kongelige Majestæt hafver for nogle Maaneder siden sine Geheime Raad HerGodskal von Buchvald med Elephant-Ridder-Ordenen regaleret. Efter denne Aarsens Tid at regne, da er Veyrligen ofver Maade skiøn, och hidindtil hafver været meget varme udaf Regn hafver vi haf saare lidet och det den 12. och 18. Aprilis, da det och sidste gang heel sterck tordnede. Formedelst den store Heede och Tørcke hafver Utøy, saasom Oldenborrer och Orme veldeligen taget Ofverhaand, hvilcke ere Blomsterne meget skadelige. Herforuden hafver mand och i denne Maaned erfaret adskillige Ulycker. Først, at en Tieniste-Pige ved en Klæder-Rulle støtte sig self, Deckelet paa Lifvet, saa at hun der under er blefven qvalt. Det andet, at en Brygger-Svend er udaf Hestene som blefve løbske for Vognen, slæbet och blefven dødtræd. Der tredie, at mand, dissverre, hafver fundet 4. unge nyfødde Børn, hvilcke hafver været myrdt, her och det udi udi Stranden henkaste. Hvilcket mand udi Kirckerne for Gud hafver anklaget, och herhos hierteligen ynsket oc bedet, at disse Børne-Myr dere maatte vorde aabenbarede, och her timeligen paa Legemet afstraf fede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-04-01
Den 30. Aprilis er for det OstJndeske Compagnie et Skib, kaldet Phænix ad Jndien henseylet. Hellers hafver mand et Sparge ment, at det Skib, som in OctobriAnno 1680. er her fra ad Ost-Indien udseylet, skulle være blefvet under Ferøe, hvorom mand endnu Visheden hafver at fortøfve.