JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-09-19
(Forlangt Jndrykkelse.) Jeg er sandelig, ligesaalidet som Hr. Assessor Eberlin, nogen Ven af Avisfeider", og hvad jeg har skrevet i Anledning af Assessorens Annonce vil jeg nødigt have betragtet som Bidrag i saa Henseende. Jeg er angreben, og derfor maa jeg forsvare mig 2). Assessorens sidste Jnserat synes at indeholde yderligere Bidrag til Angreb paa mit Forhold som Sagfører i den omhandlede Sag, og derfor nødes jeg atter til at svare. Forsvaret for mit Forhold, at anlægge Sagerne for Politiretten, deelte sig i 2de Hovedpunkter, det ene at jeg formeente kun at have handlet efter Ordre, og at en Bebreidelse for urigtigt Forhold derfor maatte falde tilbage paa Cancelliet, dersom Sagerne rettelig hørte under Politiretten; og det andet, at Sagerne i Virkeligheden maatte ansees at høre under den ordinaire Ret. Hvad det sidste Punkt angaaer, da er dette ikke videre omhandlet af Assessoren, og dette er jo i Realiteten det væsentlige. Hvad det første Punkt angaaer der altsaa gaaer ud fra en Forudsætning, hvis Rigtighed, jeg ei kan erkjende – da giør Assessoren opmærksom paa, "at Cancelliet ikke havde befalet, at der skulde beskikkes nogen Sagfører, men jeg mener dog, at dette ligefrem laae i Cancelliets Resolution, da det er det Sædvanlige og Ordinaire, at der skal beskikkes den Part en Sagfører, som erholder friProces; Amtet, som efter Cancelliets Resolution har beskikket mig til Sagfører, maa derfor antages fuldkommen rettelig at have opfattet denne. Som Beviis paa, at Cancelliet ikke bevilger en Part fri Proces paa sædvanlig Maade, naar Collegiet mener at Sagen skal behandles for Politiretten, og Parten selv kan og skal efter Lovgivningen møde - skal jeg anføre Cancellie=Skrivelsen af 1ste April 1820, hvor en Amtmand havde indstillet, at en injurieret Embedsmand skulde erholde beneficium processus gratuiti, men dette afslog Cancelliet paa Grund af at Sagen efter Frdn. 20de Octbr. 1819 burde behandles for Politiretten, hvorimod man bevilgede ham Fritagelse for alle Udgivter. Her har altsaa Collegiet rettelig skjelnet imellem denne Fritagelse, og den egentlige Bevilling til fri Proces, der medfører Sagfører-Beskikkelse.
Viborger Samler, 1848-09-19
Naar Assessoren endvidere anfører, at fri Proces jevnlig tilstaaes i private Politisager, da vil jeg gjerne indrømme, at der undertiden gives en Part Fritagelse for at erlægge Retsgebyhrer i Politiretssager saaledes som den anførte Cancelli*) At den af mig pligtmæssig indgivne Ansøgning til Ju*) At den af mig pligtmæssig indgivne Ansøgning til Justitsministeriet blev offentliggjort, var Noget, saavel Redactionen af denne Tidende som jeg skyldte Publicum. Skrivelse antyder - hyppigt kan det dog neppe være, da jeg ikke erindrer i Overrets=Proceduren, hvor jeg dog har havt at gjøre med en Mængde Sager, der for Underretten ere behandlede politiretsviis, at have truffet paa dette Tilfælde – men derimod maa jeg modsige, at der bevilges fri Proces med Beskikkelse af Sagfører i Politirets=Sager under sædvanlige Forhold, d. er i saadanne Sager hvor Sagførerne efter Lovgivningen ikke maae møde. Exempel herpaa vil nok og neppe kunne paavises. Det enkelte Exempel, Assessoren anfører - hvilket jeg, uagtet der menes, at jeg, maa vide" det, dog ikke kjendte – angik og et saa extraordinairt Tilfælde, at dette formeentlig Jntet beviser, der var nemlig 2de Sagsøgere i een Sag, Commerceraad Tommesen og Landvæsenscommissair, Stilling, hvoraf den ene boede paa Frysenborg, og den anden i Skanderborg, saa at det maatte ansees næsten umueligt eller dog yderst vanskeligt for dem at møde personlig for LysgaardsHids-Herreders langt fra deres Bopæl værende Politiret, og da de derfor, ifølge Pl. 12te Septbr. 1826, havde været berettigede til at lade møde ved privat engageret Sagfører, var det ganske i sin Orden, at de fik beskikket en Sagfører. Dette særegne Retstilfælde kan derfor ikke sammenlignes med nærværende, hvor begge Parter boe paa samme Sted.
Viborger Samler, 1848-09-19
J Anledning af det af Hr. Kammerherre Bretton Anførte, skal jeg blot tillade mig at henvise til Cancelli-Skrivelsen af 1ste April 1820, som formeentligt Beviis for, at Collegiet ikke bevilger fri Proces, hvor det antager, at Sagen skal behandles politiretsviis, og Parten efter Lovgivningen kan og skal give personligt Møde. Forøvrigt vedkjender jeg mig fuldkomment den Anskuelse, at Sagerne paa Grund af deres Beskaffenhed skulde anlægges for den ordinaire Ret. Efter at foranstaaende er skrevet, erholder jeg Communication, af Justitsministerens Skrivelse af 14de d. M., der gaaer ud paa, at der ikke er Anledning til Forandring i Cancelliets tidligere Resolution, og at de Vedkommende ville paa nærmere Ansøgning kunne erholde fri Proces til at appellere de afsagte Domme, hvorimod de i andet Fald henvises til Politiretten. Viborg, den 17de Septbr. 1848. C. M. Jespersen.
Viborger Samler, 1848-09-19
AVERTISSEMENTS. Herved tillade vi os at indbyde vore Medborgere, og navnlig Vælgerne i det af Viborg Kjøbstad samt Fiends og Hindborg Herreder bestaaende Valgdistrict, til et offentligt Møde paa Stænderhuset i Viborg Løverdagen den 23de September førstk. Kl. 1, hvor da først en almindelig Discussion vil finde Sted om de vigtigste constitutionelle Principer, og derefter Prøvevalg vil blive foretaget for det ovennævnte District. Comiteen for den fædrelandske Association for Viborg og Omegn, d. 16de Septbr. 1848. At Regulativet for Kongerigets 19 Amters Jnddeeling i Valgdistricter med Hensyn til den forestaaende Rigsforsamling, fra Tirsdagen den 19de d. M. og indtil videre, er fremlagt til Eftersyn paa Raadstuen hver Dag fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 5 Eftermiddag, bliver herved i Henhold til Justitsministeriets Circulaire af 12te September d. A. bekjendtgjort Communalbestyrelsen for Viborg Kjøbstad, den 17de September 1848.
Viborger Samler, 1848-09-19
Classelotteriesedlers Fornyelse til 6te Classe bedes erindret inden den 1ste October. P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1848-09-19
Et guld Halssmykke, hvori var indfattet en udskaaren Koral, er bortkommet for omtrent 14 Dage siden. De Æsken, hvori Smykket laae, ogsaa savnes, saa formoder man at det er faldet ud af Vinduet. – En passende Douceur erholder den, som enten leverer det Bortkomne eller giver tilstrækkelig Oplysning om det til denne Tidendes Redacteur. Paa Ulstrup Brænderie, kan først i October modtages circa 50 Kreaturer paa Bærme; Stalden kan faaes samlet eller enkelte Baase. Man henvender sig til Forpagter Ramsing sammesteds.
Viborger Samler, 1848-09-19
Som Svar paa den af Landsoverretsprocurator Jespersen.
Viborger Samler, 1848-09-19
til Justitsministeriet indgivne og i denne Tidendes Nr. 155, for indeværende Aar indrykkede Forestilling, hvori han paa Grund af Udfaldet ved Underretten af de tvende af Christen Laursen og Abraham Jensen mod Undertegnede anlagte og afviste Sager, anholder om, at der fra det Offentliges Side maa blive beordret Sag imod mig, har Justitsministeriet under 14de Dennes tilskrevet Amtet saaledes: J Anledning af et hertil indkommet Andragende, hvori Landsoverretsprocurator Jespersen, der som beskikket Sag. fører for Avlsbruger Christen Laursen paa hans Hustrues Vegne og for Dagleier Abraham Jensen, begge af Viborg, har udført tvende mod Cancellisecretair Borgmester Koefoed sammesteds, paa Grund af dennes mod dem den 14de September f. A. udviste Forhold, anlagte, men ved Byetingsdommen den 12te Juli d. A. afviste Sager, paa Ny anholder om, at der fra det Offentliges Side maa blive anlagt Sag mod bemeldte Koefoed, skulde jeg tjenstligst anmode Hr. Kammerherren om behageligst at tilkjendegive Vedkommende, hvem hosfølgende Bilag maatte tilbageleveres, at der ikke skjønnes, at være fremkommet Noget, som kunde motivere en Forandring i den af det Kongelige Danske Cancellie under 30te November f. A. afgivne Resolution, hvorefter der ikke fandtes Anledning til at foranstalte nogen offentlig Undersøgelse. Saafremt imidlertid de Paagieldende ønske at appellere de afsagte Afviisningsdomme, ville de paa nærmere derom indgiven Ansøgning kunne forvente at blive meddeelte fri Proces, hvorimod de i andet Fald blive at henvise til at sagsøge Cancelliesecretair Koefoed ved Politiretten, og vil under Forudsætning af, at dette sidste Alternativ maatte blive valgt, Landsoverretsassessor Herredsfoged Eberlin paa Ny være at beskikke til Sættedommer." Jnstitsministeriet, den 14de September 1848. Bardensleth. Krieger.
Viborger Samler, 1848-09-19
Amtmanden over Viborg Amt. Hvilket jeg herved finder mig foranlediget til at bekjendtgjøre for Publicum. Viborg, den 19de September 1848. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1848-09-19
Dampskibsfart. fra Hjerting til London. Saafremt der forinden den 22de Ds. bliver anmeldt et tilstrækkeligt Antal Kreaturer og Varer hos mig til Afskibning til London, vil endnu en Dampbaad (rimeligviis den Sidste i Aar) anløbe Hjerting for at indtage Ladning, og ankomme hertil den 8de October. I Henhold hertil anmoder jeg Alle, som ønske at forsende Vare eller Kreatur med Dampbaaden. om snarest mueligt, senest forinden den 22de Ds, at anmelde det hos mig, da allerede den halve Ladning er tegnet. Hjerting, den 10de Septbr. 1818. A. J. Møller, Agent for Dampbaaden.
Viborger Samler, 1848-09-19
Paa Undertegnedes Forlag er udkommet: 1) Andet forøgede og forbedrede Oplag af C. Wolles "Regler og Bestemmelser for det danske Sprogs Orthographie samt for Jnterpunctionen (indledede med en kortfattet Formlære og Sætningslære,". Jndb. 2 Mk. 12 s.
Viborger Samler, 1848-09-19
2) Andet forøgede og forbedrede Oplag af C. Wolles "Materialier til at indøve den tydske Formlære. Jndb. 3 Mk. Begge disse Skolebøger erholdes i alle Landets Boglader og P. C. Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1848-09-19
Skifte-Jndkaldelse. Torsdagen den 12te October førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Byfogedcontoiret i Nibe afholdt en Skiftesamling i afdøde Snedker og Høker Rasmus Rasmussen, og hans ligeledes afdøde Enke Cecilie Marie Sophie Kirstine Rasmussen, født Welling, deres Fælledsboe af Nibe. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 21de April 1824. Nibe, den 14de September 1848. Lynge. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange kugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-09-21
Stift, Tidende. Vir Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 2. September 1818. Nr. 164. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-09-21
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 10de Septbr. Journ. d. Deh. leverer en Hovedartikel, om hvilken "Børsh." siger, at den – den meest moderate af de mange Journalartikler om det tydske Rigsparlements Beslutning angaaende Standsningen af de tydske Forbundstroppers Udmarschering af Hertugdømmerne - godtgjør den bydende Nødvendighed, at Tydskland maa gjøre Noget for at forebygge ei alene en Coalition af de skinsyge Stormagter, men ogsaa af den offentlige Mening i Europa imod Tydsklands Enhed. Det hedder i denne Artikel: "Den i Frankfurt under 9de Aug. daterede Fuldmagt indeholder disse Ord: "Den preussiske Regjering, bemyndiget af mig (Rigsforstanderen). Den preuss. Reg. har saaledes handlet som Befuldmægtiget, og der foreligger ingen Usurpation af Magt og Overherredømme. Man indvender, at Underhandleren har overskredet de ham stillede Betingelser og ikke vedbørlig ændset og varetaget Tydsklands Rettigheder. Saaledes indrømmer en Artikel i Vaabenstilstanden de slesvigske Tropper en særskilt Nationalitet, ligeledes de holstenske Tropper en særegen Nationalitet, – hvilket turde medføre en Deeling af de tvende Provindser og deres Nationalitet, men herimod turde alle Tydsklands og de tydske Professorers Fordringer reise sig. Men da netop dette Punct udgjør Hovedvanskeligheden imellem de krigførende Partier, saa var det umuligt at løse hiint Punct i en provisorisk Convention. Frankfurter-Forsamlingen beklager sig fremdeles over, at Vaabenstilstanden er afsluttet paa 7 Maaneder, og at Tydskland paa denne Maade vilde kunne tabe alle de Fordele, Vinteren tilbyder det forat overfalde (envahir) Danmark. Men hertil kan man svare, at Danmark ingensinde vilde have samtykket i en 3 Maaneders Vaabenstilstand, der vilde have berøvet det alle Fordeele paa Havet, og der paa Grund af Vinteren vilde have ladet det blive uden Forsvar. Det falder os tungt at erklære, at Frankfurter=Forsamlingens Fordringer synes ikke at stemme med Retfærdighed (injustifiables). - Den har i Tydskland dannet sig et Parti, i hvilket Jdeen om Nationaleenhed er tiltagen i den Grad, at den er bleven til en fix Jdee, – et Parti, som den uafladelige Beskjæftigelse med denne Jdee synes at have berøvet en stor Deel af dets funde Menneskeforstand. Der gives næsten ikke længere nogen tydsk Doctor eller Professor, uden at han jo paa Land kortene og i Statsforfatningerne har gransket efter forhenværende Stumper af den tydske Nationalitet og udstrakt sin Haand efter disse. Men tales der om andre Gjenstande, til Ex. og Jtalien, da give de let slip paa deres Grundsætninger om Sprogets og Nedstammelsens Eenhed. Man gjøre kun Mine til at røre ved Triest, og man vil da see, hvorledes de største Democrater stille sig paa Keiseren af Østerrigs Side. J dette Øieblik ere de i Begreb med at erklære Kongen af Holland Krig forat fratage ham Limburg, og dette Spørgsmaal ville vi sandsynligviis atter see opdukke tilligemed det slesvigske.
Viborger Samler, 1848-09-21
J Sandhed, de tydske Fanatikeres Øine ere mere graadige end deres Vom, som Ordsproget siger. De vilde gjøre vel i at følge Journ, de Francts Raad, nemlig ikke under de nuværende Omstændigheder at ville overhugge den gordiske Kunde med en Alexanders Sværd, især da man ikke har en Alexander. Vi haabe, at Frankfurter, Forsamlingens utilbørlige Fordringer ikke ville forstyrre den europæiske Fred; men vi frygte for, at de forstyrre selve Tydsklands Rolighed. Det er nu anden Gang, at den preuss. Regjering, som har baaret næsten alle Krigsomkostningerne, seer sig fornegtet (desavone) af en Centralmagt, der endnu er temmelig uregelmæssig dannet og temmelig ufuldstændig anerkjendt. Det kan ikke stedse behage denne Regjering at tjene som Redskab og være, ene og alene ved det imod Preussen fjendtlig stemte Parties Brøde, udsat for det første Angreb af Danmarks Allierede. Sverrig og Rusland ville sikkert ikke negte Kongen af Danmark deres Hjælp, og hvad det svævende Spørgsmaal og Jntegriteten af det danske Gebeet angaaer, da er Frankerig, saaledes som England, bundet ved Tractater. Alle disse Hensyn (considerations) ere af den Art, at de kunne og bør udøve Jndflydelse paa den tydske Centralforsamlings Beslutninger. Eenhedsdoctorerne have ganske paatrykt eller indpræget Absolutismen af et tydsk philosophisk System paa deres iøvrigt meget respectable Anskuelse og tydsk Eenhed. Dog er det at befrygte, at de netop derved gjøre denne tydsk Eenhed end meere und førlig. Blive de ved at spænde Centralisationens Spring fjedre indtil det yderste, saa kunde de omsider let sprænge og knuse disse."
Viborger Samler, 1848-09-21
Paris, den 13de Septbr. Jdag circulerer det Rygte, at Messina er indtaget af Neapolitanerne.
Viborger Samler, 1848-09-21
Ved et stort Banquet i Havre yttrede Jndenrigsminister Senard: "Frankerigs Gesandt sagde til Østerrig, der i Begyndelsen anstillede sig som døvt: "Tag en Beslutning inden 24 Timers Forløb; enten Frankerigs Mægling eller Krig!" Den 31te Time var endnu ikke forløben, da Østerrig svarede: "Jeg antager Mæglingen!" Berliner Nachrichten melde, at Fr. Raumer allerede er kaldt tilbage fra sin Post som Centralmagtens Gesandt i Paris, og at han kun venter paa sin Efterfølger for at vende tilbage.
Viborger Samler, 1848-09-21
Frankfurt, den 14de Septbr. (Kl. 8 om Morgenen).
Viborger Samler, 1848-09-21
Det er endnu ikke lykkedes v. Hermann at bringe et Ministerium istand, endskjøndt han har aabnet Udsigt til at han i det værste Tilfælde vilde gaae over til den venstre Side. Udsigten til at Minoritetsandragendet antages idag eller imorgen af Nationalforsamlingen, har befæstet sig. Vaabenstilstanden vil saaledes vel ikke meere lide nogen Afbrydelse, saa meget mere, da ogsaa slesvig-holstenske Deputerede ville indbringe et mæglende Andragende af denne Art, for hvilket navnligen den her tilstedeværende Hertug af Augustenborg interesserer sig.
Viborger Samler, 1848-09-21
Fra Berlin meldes under 15de Septbr., at v. Becke rath har overtaget at danne et nyt Ministerium. Fra Wien meldes under 14de Septbr., at Grev Batthvany har overtaget Dannelsen af det nye Cabinet, efterat Kossuth har trukket sig tilbage. Wienercabinettets faste holdning har dæmpet en af Democraterne indledet Emente. Efter en anden Beretning skal Studenternes Demonstration have indskrænket sig til Ønsket om at see Sikkerhedscomiteen gjenoprettet.
Viborger Samler, 1848-09-21
Efter en Skrivelse fra Corfu skal den provisoriske Regjering i Venedig have indskibet sig i Forening med de forrige øster. Marineofficierer for at begive sig til America.
Viborger Samler, 1848-09-21
Efter Journalen la Suisse stadfæstes den Efterretning, at Rusland har ladet overrække det engelske Cabinet en Note, hvori det erklærer, at det anerkjender Østerrig som den eneste og lovlige Besidder af Lombardiet, og at en Mægling, naar den endelig skal finde Sted, ei kan have til Formaal Østerrigs Udplyndring, men at Mæglingen maa gaae ud paa at sikkre Østerrig den største Deel af dets italienske Besiddelser.
Viborger Samler, 1848-09-21
Berliner Politi=Præsidiet anmelder, at indtil den 14de Middag vare 1170 Personer anmeldte som angrebne af Cholera; Tilgangen fra den 14de indtil d. 15de om Middagen vare 89. J Alt 1259. Deraf ere døde 742, helbredede 150; under Lægebehandling 367.
Viborger Samler, 1848-09-21
Jndenlandske Efterretninger. Sønderborg, den 15de September. Jgaar var Hs. Maj. ombord i de 3 her liggende Corvetter samt i Kanonbaadene, og skal ogsaa der have uddeelt flere Hæderstegn. En preussisk Coureer, som var ankommen her (den fra tidligere Tid bekjendte Major Wildenbruch), reiste igaar Aftes, som man vil vide, med afslaaende Svar paa hans Andragender om Modificationer i Vaabenstilstands betingelserne. Præsidenten i Regjeringen for Slesvig og Holsteen, Grev Carl Moltke, og Kammerherre Reeds ere her endnu, Sidstnævnte menes endnu idag at ville reise til Slesvig. - Jmorges Kl. 8 1/2 forlod Hs. Maj. Kongen med H. K. H. Arveprindsen atter vor By paa Dampskibet Ægir". Ved Afreisen hilsedes Kongen med den ved Skibsbroen forsamlede Mængdes og med Kanonbaadenes Mandskabs gjentagne Hurraraab. (Berl. Td.
Viborger Samler, 1848-09-21
Horsens, den 19de Septbr. Jgaar holdt Hs. Maj. Kong Frederik den Syvende Revne over Hæren paa Leerbek Mark, en stor Slette vesten for Veile. Kl. omtrent 11 ankom Allerhøistsamme til Veile paa Dampskibet Ægir og modtoges ved Havnen af Byens og andre Øvrigheder, samt Borgervæbningen. Umiddelbar efter Landingen tog Han til Hæren, der var opstillet brigadeviis i en heel Linie paa ovennævnte Slette. Efterat Majestæten med Følge (Hs. Maj. ledsagedes bl. A. af Hs. K. H. Arveprindsen) først var dragen forbi Troppelinien, desilerede Hæren regimentsviis forbi Allerhøistsamme med Stab. Derpaa opstilledes Armeen i Qvarree, og Kongen reed nu hen til hvert Regiment og uddeelte med egen Haand Ridder- og Dannebrogordener til de Krigere (Officierer, Underofficerer og Menige), der med størst Tapperhed havde taget Deel i de Træfninger, Hæren har bestaaet. De, der bleve benaadede med Hæderstegn, traadte efter at være opraabte ved Navn, enkeltviis frem for Majestæten. Allerhøistsamme udtalte tillige i Fædrelandets og eget Navn Sin Tak til hele Armeen i Almindelighed, der ved Troskab og Tapperhed har erhvervet sig Kongens og Nationens Agtelse. Ordensuddelingen varede til langt ud paa Eftermiddagen, hvorefter Hans Majestæt i et paa Marken indrettet Telt behagede at indtage Forfriskninger. Derefter begav Allerhøistsamme Sig tilbage til Veile, der var illumineret, og hvor en utallig Menneskemasse bølgede gjennem Gaden. Efterat have dineret i Veile agtede Hs. Majestæt efter Forlydende atter at afgaae med Dampskibet til Helgenæs. Hele den samlede Hær, der bestod af 22 a 24,000 Mand – et imponerende Skue udmærkede sig ved en elegant holdning og et livligt Udseende, der viste tydelig, at de Farer og Strabadser, den har maattet udstaae, mere har styrket end lammet dens Dygtighed og Kamplyst. Revnen var begunstiget af det skjønneste Veir og bivaanedes af en uoverskuelig Mængde Mennesker. Overalt, hvor Hs. Maj. Kongen viste sig, modtoges Han med Jubel, og Alle glædede sig af Hjertet over at see Landsfaderen i deres Midte. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1848-09-21
Aarhuus, den 19de Septbr. J Formiddags passerede Hs. Maj. Kongen her forbi til Helgenæs, hvorfra Allerhøistsamme endnu idag agter Sig directe til(Aarh. Av.) bage til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1848-09-21
J Brl. T. læses følgende Circulairskrivelse fra Udenrigsministeren til de danske Gesandter i Udlandet: "Min Herre, Rygterne om, at Danmark har erklæret sig villigt til at indrømme visse nærmere betegnede Modificationer i den med Preussen afsluttede og ratificerede Vaabenstilstands convention af 26de August d. A., have ikke i nogen betydelig Grad tildraget sig den danske Regjerings Opmærksomhed, saalænge de kun indeholdtes i tydske Blade. Man har stolet paa, at disse Rygter hverken hjemme eller ude vilde finde Tiltro. -Men nu da det erfares, at en Fraction af Nationalforsamlingen i Frankfurt endog synes at ville bygge sin Antagelse eller Jkke=Antagelse af Vaabenstilstanden paa et saadant Rygte, finder jeg Anledning til at bede Dem hos den Regjering, ved hvilken De er accrediteret, bestemt at forklare, at der aldeles ikke har været Tale om saadanne Modificationer, hverken som Forslag fra den anden Part eller som Jndrømmelse herfra. - Det vilde lede til lidet ønskelige Forviklinger, dersom ovennævnte Forsamling, ledet af urigtige Forudsætninger, skulde slaae ind paa en Middelvei mellem Antagelse og Forkastelse. Den danske Regjering maa det derfor være magtpaaliggende at fjerne enhver Forestilling om, at den skulde have givet Anledning til nogen Uklarhed eller Tvetydighed af denne Art. Det, man herfra troer sig berettiget til at fordre, er, at de Autoriteter, som tillægge sig selv bemyndigelse til at underkaste den gyldigen afsluttede Vaabenstilstand deres efterfølgende Bestemmelser, maatte komme til et klart Resultat, enten at antage Vaabenstilstanden for at overholde den med samme Samvittighedsfuldhed, som det er skeet fra Danmarks Side, eller at forkaste den. – Vaabenstilstanden er en Forsyningsact med Hertugdømmerne. Dens Hensigt er at forsøge at udjevne de Differenser, som ere opstaaede mellem disse Landes og den herværende Befolkning. Dette Gode vil imidlertid ikke kunne opnaaes, saalænge det Parti i Hertugdømmerne, der ønsker Krigens Fortsættelse, nærer Haab om ved Understøttelse af Nationalforsamlingen at kunne sætte sine Planer igjennem. Heri finder den danske Regjering en Grund mere til at bidrage hvad den formaaer, til ogsaa fra Tydsklands Side at bevirke en utvetydig Afgjørelse. – De vilde behage snarest muligt at giøre den Regjering, hvorved De er accrediteret, en Meddelelse i denne Aand.