JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Livorno, vom 26 Julii. Ohngeachtet des letteren Verlustes der Genueser aufCorfica, melden itt die langsten Briese daher, das sig die Belagerung von Furiani mit gutem Succes fortseten, und die Werke stark beschiessen. Jndessen thaten die Belagerten so tapfre Gegenwehr, das man noch zur Zeit keinen Hauptsturm habe wagen dursen. Genua, vom 31 Julii. Die Regierung har ohnlangst wieder 3 Schiffe mit Provision und Munition noch Corfica geschickt, und wird forner alle Krafte anwenden, die Misvergnigten, mieder zum Gehorsom, den sie sich seit 1730 entzogen haben, zu bringen. Man versichert, das eine geviisse Macht nicht abgeneigt sey, der Republik zu diesem Endzweck unter gewissen Bedingungen Truppen zu uderlassen. Versolg aus den Briesen von London, vom 9 August.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Aus den Briesen von London, vom 12 August. Den 9ten dieses empling der Hofeinen Courier von dem Hr. Neville mit Depeschen, welche den følgenden Tag zu St. James eine Berathschlagung veranlasseten, deren Resultat man sogleich an gedachten Minister mit einem Courier abgefertiget hat. Es ist gewist, das mishen dem Hofe zu Versailles und dem Unfrigen, Schwierrigkeiten wegen der Vollziehung ciniger Artikel des jetten Friedenstractats entstanden sind; doch hoffet man, das ditselben bald gehoben syn werden. Sir James Colebrook, Banquier in ThreadneedeStreet, soll bereits uber 100000 Pund Sterling ansgeleget haben, um auf den neueroberten Jnseln Plantationen anzukausen. Die Plantationen, welche die Franzssischen Einwoh. ner zu Grenada bereits zu Gelde gemacht haben, belaufen sich auf 9610000 Livres, oder 280290 Pund Sterling, und diejenigen, velche die Eigenthumer inFrankreich den Englandern uberlassen haben, machen beynahe eden so viel ans. Der Fransische Gouverneur har die Jnsel St. Lucia als einen Freyhaven erklaret.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Dat der Franzssische Hofsich weigern solte, wie bisher in den offentlichen Zeitungen gemeldet vorden, die Balance der Rechnung, welche der Englischen Nation for die Unterhaltung der Franzssischen Kriegesgefangenen zukomt, zu bezahlen, ist sehr unwahrscheinlich. Mit dem Kriegeschiffethe Treut, welches den 10ten Julii von der Havanna abgereiset, und dieser Tage zu Portsmouth angekommen ist, har man die Nachrichten, dat die Jnsul den 7ten Julii von den Unfrigen sey geraumet worden; und dat die von Vera Crux nach Spanien, bestimte Flotte, welche 16 Millionen Thaler an Gold und Silber, und for mehr als 4 Millionen Waaren am Bord har, die Havana, am 16ten Junii, vorbey ge gelt sen. Das Schiff der Graf von Albemarle, Capitain Dorset, von der Havanna nach London gehend, ist am 23sten Junii auf der Küste von Virginien verunglückt, das Volk aber in Bootengeborgen worden. Dasselbe war mit dem Transportschiffe, der bestandige Johann, zu gleicher Zeit von der Havanna abgegangen, dieses aber har, weiles leck geworden, seinen Cours nach Südearolinagenommen.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Regensburg, vom 11 August. Beyder am 3ten dieses gewesenen Evangelischen Conferenz proponirte Chursachsen. 1) Ein Schreben von dem Evangelischen Churpsatzischen Consistorio zu Heidelberg, in weichem solches i erkennen giebt, wie selbiges gemeynet sey, zu Verwahrung der Acten und sonst nothigen Gebrauchs, ein eigenes Haus aufzubauen, zu Bestreitung der Kosten aber einen Zuschutz zwischen 5 bis 600 fl. aus den Evangelischen Cassen verlange. Weil aber die Bestimmung der Cassen nicht auf dergleichen Kosten gehet, noch auch ihZustand so beschaffen ist, das sie darzu hinreichend, so wurde dieser Vorschlag einstimmig verworsen. 2) Zeigte Chursachsen ein Schreben von der Rrichsstadt Wehlar an, welches den dortigen Evangelischen, Kirchenbau betraf. 3) Geschabe die Anzeige, wie ein sicherer Minorit, nachdem er in den Grunden der Evangelischen Religion hinlangsiden Unterricht erhalten, nachstens zur Evangelischen Communion admittiret werden soll. Und da der Pater Provincialis des Minoriten Ordens verlanget hat, mit diesom vormaligen Minoriten sprechenzi dersen, sowurde solchestivar, umallen Verdacht, ob habe man den Menschen beredet, zur Evangelischen Religion uberzutreten, zvermeiden, genehmiget, jo doch dergestalt, dat von Religionsdisputen nichts mit unterlausen, und von Evangelischer Seitte jemand ber der Unterredungtugegen seyn solte. 4) Eine fernerweire Anzeige, wie ein wohlbegater ter und mit einem Hause, woranf kein Heller Schulden, hafte, versehener Bürger zu Stadt am Hof, sith zur Evangelischen Religion zu bekennen, entschlossen, unddieserhald bey de Chursachsischen Gesandten gewesen sey, undum Schutz gebeten habe. Nun habe zwar der Hr. Gesandte, nach eingeogener genauer Erkundigung, das hierbey ein wahrer Trieb, Eifer und villige Ueberzeigung der Wahrheit obwalte, dem Bürger solchen Schutz vorlausig zugesaget, und ihn bereits in Sicherheit gebracht; es komme aber ito darauf an, og man ihn, den Bürger, von gesamten Corporis wed gen, in wirkliche Protection nehmen wolle? welches dann die ubrigen Evangelischen auch zugesagt haben. Endlich hinterbrachte.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
5) Der Brandenburg-Onolzbachische Gesandte, von megen Würtemberg, dats von diesem Hofe 19 Caroliner zu der Evangelisch Lutherischen Kirche zu Genf verwilliget vorden maren. Jn Ceremonialibus ist noch zu bemerken, das den Königl. Franzssische Minister, Hr. Baat, am 6ten dieses dem Oesterreichischen Directorialgesandten eineVisitte gegeben, und anfanglich uber die von den Fürstl. Gesandten im Ceremonielwesen erregte Motus und ge faste ernstliche Entschliessung sich beschweren wollen; da aber ermeldter Osterreichischer Directorialis die obwaltende Motiven vorgestellet, und klarlich erwiesen har, das mit den angefangenen Neuerungen nicht durchjulangen seyn würde, so hat Hr. Buat scherzweise zur Ant wort gegeben, wie dieses Streits wegen sin König keinen Musketier marschiren lassen würde. Dabey har er erklaret, das dieser Streit nunmehro hier nicht weiter würde betrieben, sondern vielmehr von den hohen Hosen selbst ausgemacht werden.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Wien, vom 6 August. Man har zwar ausgebreitet, als ob die Vestung Belgrad versunken sen. Man weis aber nummehro zuver. lastig, das dieselbe nichts gelitten habe, mohl aber nim man, als eine ganz richtige Følge des letztern Erdbedens an, das die Qnellen der Bader in hiesigen und anderne Landen stark verandert worden. So sind dieselbe in dem etliche Stunden von hier gelegenen Ort Baden megen dem starken Schwesel in ihrer Wirkung um dir Halfte stærker als sonsten und in Carlsbod, Altenburg, &c. zur Zeit verschiedene ganz ausgeblieben, over ver lausen.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Haag, vom 12 August. Die Nachrichten, welche man hier seit 3 Tagen, wegen der streitigen Bischofmahl zu Lüttich hat, sind sehr verschieden. Einige wollen behaupten, der Hof zu Rom werde diese Sache mit nachstem, zum Vortheile, des Pringen Clemens von Sachsen, entscheiden, undSe. Königl. Hoheit hatten diesfalls noch den 4ten dieses sehr angenehme Depeschen aus Rom erhalten. Laut an derer Nachrichten, soll der Grosvicarius von Stoupy den Pabst vergeblich ersuchet haben, eine neue Kongregation von Cardinalen, zur Entscheidung dieser Wahlstreitigkeit, zu ernennen; der Pabst habe vielmehr er klaret, die jetige Kongregation sey hinreichend, under behalte sich auf den von selbiger empsangenen Bericht vor, die Sache zu entscheiden.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Grumbach, vom 31 Julii. Den 11ten dieses hattes dem Allerhachsten gesallen, unsernaadigsten Landesvater, des weyland regierenden, Hr. Wild, und Rheingrasen, Carl Walrad Wilhelm Hochgrafl. Erlaucht nach einer langierigen Unpatzlichkeit, diesom Zeitlichen zu entreissen, und dadurch Hof und Land in das tierste Liidwesen zuversetzen. Brüssel, vom 14 August. Am 9ten des Abends um 6 Uhr, sahe man zu Anderlecht eine sogenannte Wolken=Hose, welche 4 bis 5 Minuten lang ein Gerausch wie das Brüllen milder Thier machte, und wodurch alle Dacher abgedeckt und uber 1000 Baume ans der Erde gerissen worden. Ein junges Mangen ist von einem abgebrochenen Baumaste, den der Wind uber 40 Schritte velt fortgeführet, erschlagen worden. Ein Zelt in einem gewissen Garten ist aufgehoben, und 60 bis 70 Ruthen weggefuhret. Tages, zuvor war ein heftiger Platzregen gefallen, welcher das niedrige Land vollig uberschwemmet hatte.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Edam, vom 15 August. Am vorigen Sonnabend wurde alhier die Chefrau von Hein Janssen Visser von dreyen Töchtern glückiichente bunden, melche am Sonntage in der hiesigen grossen Kirche getauft wurden, und die Namen Grictie, Geurtjeund Jannetjeemplingen.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
Niederrhein, vom 13 August. Dem Verlautenach, werden sich Jhre Königl. He heit, die Prinzesin Amalia ron Preussen, Arbritzin von Quedlinburg, welche gegenwattig noch zu Aachen, sind, entweder zu Cleve oder zu Wesel eine Zeitlang auf halten.
Berlingske Tidende, 1763-08-26
NoTIII. Von der von Magister Werring errichteten Wittwen und Pensions Cassa, der viersach veretnigten Freundschafts=Gesellschaft genannt: Diellige der hogeehrten Jnteressenten wie auch die Pensionisten der Cassa, welche megen der Einstellung der Cassa an der Ausgaylung des letten Restes, zufølge der 2ten Repartition, berechtiget find, werden hiedurch benachrichtiget das solcher Zahlungs Termin ihres letten Antheils von den Cassaringekommen Rest=Capital, 2400 Rthlr., auf kun tigen 3ten October anzu angen, anberahmet worden ist und wird 3 Tage in det Woche, als Montags, Mittewochsund Freytags, Vormittags von 9 bis 12 Uhr, in des Hof Organisten Breitendichs Behausung bey der Nicolai Kirche. vorgenommen. Also wollen die Angehende belieden, zu solchen Zeit ihre bey der letten Autzahlung vom 15ten Marz 1762. eingehandigte Scheine, einzusenden, wogegen ein jeder semenserner zukommenden Antheil bezahlet werden soll. Diesenige aber, die thren Antheil nit binnen Ausgang des Monate Marz im kunstigen 1764sten Jahre abfordeen lassen, mussen erwarten, das selviger af thre Rechnung in der hiesigen Konigl. Banque deponiret mird. Deswegen dieses gemohulichermassen in den Zeitungen zu dreien mahlen bekannt gemacht wird. Kopenhagen den 12 August 1763. F. C. Brettendich.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Stockholm, den 22de August. En velmeenende Medborger opgiver, at Folia Asari, tørret og stødt i Pulver, kan med god Virkning bruges baade til Præservativ og til Lægedom imod Qvæg-Sygen. Dette Pulver blæses Creaturet ind i Næseborerne, igiennem en Penne=Fiæder, nogle Gange om Dagen, hvilket foraarsager, at en Mængde Slim udrinder. J Engeland har det viist den Nytte, at de friske Creature, som have nødt af det, ikke ere blevne syge, og de allerede Syge, som derefter have forbedret sig, har den ikke videre angrebet, omendskiønt de have gaaet tilsammen med andre Syge.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Fra det Magdeborgske, den 23de Aug. Som man fornemmer fra Potsdam, saa vil Hans Majestæt anvende det der befindtlige store Veysenhuus, hvori hidindtil Faderløse Soldater=Børn ere blevne opdragne, til et andet Brug. Veysenhuus Børnene ere derfor tagne derfra, og fordeelt i adskillige Kredser paa Landet, hvor de blive underviiste i Landhuusholdningen. De ere alle paa nye klædte, og hver Aar skal de have nye Klæder, indtil de kommer i Stand til af fortiene deres Brød selv. J Berlin holdes efter Kongelig befaling af de anseeligste Kiøbmænd mange Forsamlinger, for at udfinde de Midler, som kunde forekomme de slette Følger, som de udenlandske Banqverotter kunde foraarsage.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Fra det Anhaltiske, den 15de Aug. Efterretninger fra Leipzig mælde, at adskillige fornemme Kiøbmænd der have lidt saadanne anseelige Forliser, at man maa frygte, at de ikke blive i Stand til længere at fortsætte deres Handling.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Fra det Mecklenborgske, den 22de Aug. Qvægsygen har nu ophørt i Amtet Lubtz, hvor den dog ikkun i 2de Bonde Byer haver grasseret stærkest.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Modena, de 1ste August. Efter vores Hertuges Befaling er en vis Ridder, som stod i stor Anseelse hos Hans Durchl. Arve=Prinzen, arresteret og sat i Forvaring paa Fæstningen Mirandola.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Paris, den 15de Aug. Man beretter fra Amsterdam, at da Mistillid endog gjorde det umueligt for de solideste Huse at faae deres Vexler afsatte, saa har Banqven den 4de hujus meget viselig begyndt at forstrække de Handlende med reede Penge, imod Underpandt af Guld= og Sølv=Tøy, da dog dette løber imod dens Indretning og Sædvane. Banquen i Hamborg, har ved lige Omstændigheder beqvemmet sig til samme Hielpemiddel. En Naturforsker her har udfundet et enkelt og let Middel til at befrie Vandet fra al Forraadnelse. Naar det holder Stik, sees let i hvormange Henseende det kunde blive nyttigt. Opfinderen lærer Hemmeligheden i denne Kunst til hver Stad, Province, Rige eller Stat, som vil vide den, imod en aftalende Summa Penge, og tilkiendegiver dem da Tid og Sted til Operationen. Chymisten Hr. Hoste er Opfinderen, og har Prøve af dette rensede Vand at forevise.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Wien, den 13de August. Her tales overalt om et ganske nyt Systema, som snart torde publiceres. Jblant andet skal dermed og indføres en Politie, og undtagen Hoffet og den Høye Adel skal for alting forbydes at bære Klenoder. At der imellem den Ottomanniske Port og vores Allernaadigste Souveraine er Fred er en almindelig bekiendt Sag; dog sige adskillige Beretninger, at der kommer stedse meere og mere Tyrkiske Tropper, herover fra Asien, og som leyre sig ved Donau-Floden. Hvad Hensigten er, er endnu ubekiendt. Naar man skulde troe de Sachsiske Beretninger, saa skal der afstikkes en Leyr i Egnen af Birlitz, hvor et Keiserlig Kongel. Campement kommer til at staae. J Litthauen tiltager Antallet paa Russerne kiendelig. Efter Forlydende skulle endnu 20000 Kosakker brække op for at gaae derhen. Derimod forsamle sig de Pohlske Tropper fra alle Kanter, og i Besynderlighed i Palatinaterne Volhinien og Kiøw, og man vil vide, at denne Republik har i Sinde at tage fremmede Tropper i Sold. En vis Nobili i Genua skal have budt700000 Fl. aarligen mere for Tobaks=Forpagtningen end Jøden Løv Honig. Derpaa fornemmer man, at der have indfundet sig Personer, som tilbyde sig at give meere end 2 Millioner derfor.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Lucca, den 2den August. Man skriver fra Mayland, at endnu 4 Østerrigske Regimenter vare paa Marchen fra Tydskland til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Leipzig, den 20de Aug. Det er bekiendt at Kiendere have taget Sachsiske Viin for Rinske eller Bourgundie-Viine; Samme kommer ved meget an paa Viinbiergenes Beliggenhed, men man troer, dog paa sikre Grunde, at det meere kommer an paa Druernes Behandling i Pressen, og allermeest paa Opvartningen i Kielderen. Den velfortiente Mand, som har den meste og beste Erfaring i vores Viines Behandling, og til Landets Beste vil giøre den bekiendt, samt forfatte en skrift, lig Underretning derom, hvilken forinden Michaelis=Messe dette Aar, indleveres i det Hohenthalske Huus her paa Torvet, hvorved da og kunde følge en Flaske af hans Viin, loves en Guld=Medaille til Præmie, hvilken i Zahl Ugen, Torsdags Eftermiddag Kl. 4, skal blive ham leveret.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
London, den 19de August. I Dag har man Efterretning fra Lissabon, at Floderne fra Rio og Bahia ere lykkelig ankomme paa Tago Floden. Jblant andre Rigdomme, have de 22 Millioner Crusader, i Guld og Sølv, 22000 Kister Sukker, 19000 Ruller Tobak, og en Mængde Huder ind. Nu tales igien om Forandring i vores Ministerio. At Græven af Hardwicke, skulle blive Præsident i det geheime Raad, Hr. William Pitt og Hr. Yorke, Statssecretairer, og Hertugen af Devonshire, første Skatkammer=Commissarius. Efter Kongens af Portugal Forlangende, skal endnu adskillige fleere Engelske Officierer afgaae til Lissabon. Ellers forsikres, at en Venskabs- og Handels-Tractat imellem vores, det Russiske og det Preussiske Hof, er i Giærde. J Nordamerica have de Vilde virkelig indtaget Fortet Detroit og et mindre Fort, samt nedsablet Besætningerne. De have derpaa stormet til Pittsborg, ødelagt alle Engelske Establissementer langs med Søerne og Biergene Apalachtes, samt jammerlig ombragt Eierne. De have erklæret at de ville fore kynde de Engelske Provincer offentlig Krig, hvortil adskillige Jndianiske Nationer havde forbundet sig, og at de hav 4de aftalt tillige, intet Qvarteer at give, men at dræbe alt Forekommende. De have heri holdt Ord saavidt som deres Raserie hidindtil har ført dem.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Amsterdam, den 20de August. Brødrenes Neuvilles Fallit, som er paa 3 Millioner, bliver ganske ringe at ansee imod de mange andre, som sig den ere kommen til. J disse sidste Dage have paa nye 8 Huse erklæret deres Uformuenhed til at betale.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Gibraltar, den 21de Julii. Nu har man af Breve fra Barbariet Underretning om, at Keiserens af Marrocco Marsch har sigtet paa de Siloques, en talrig og mægtig Barbarisk Nation, som boer i biergede Lande, for at tvinge dem til at betale en Skat. Efter 2 Dages Marsch er han kommen i Trefning med en stor An mee af bemældte Nation, og den vedvarede i 2 Dage, hvorpaa Keiseren erholdt Seyer, som kostede ham henved 7000 Mand. De fornemmeste af Silocques og i alt 800 Mand, ere falden ham i Hænderne, og satte i Forvaring. Den Maroccanske Armee har derpaa marscheret Øster ad, imod Kysterne af Levantet, for, som det hedder, at tage en Fæstning igien, som den Algierske Regiering for rum Tid siden har bragt under sig.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Halle, den 18de August. J Bernburg giøres prægtige Anstalter till at modtage Hans Durchl. Arve=Prinzen, som med sin unge Gemahlinde, vil den 20de holde sit Jndtog der. Den følgende Dag skal et Fyrværk, Jllumination og andre Glædestegn anrettes.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Neder=Elben, der 24de Aug.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Hollandske Breve mælde, at en vis Mand, som i Amsterdam nyelig var bleven fallit, havde gaaet til Embden, for der at blive Medlem af det Preussiske Handels-Compagnie, og at samme Mand havde for rum Tid siden været i Berlin, for at søge om Direction over Myndtvæsenet.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Helsingøer, den 28de August. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: den 26de hujus, Hans Larsen Hiorvig af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbh. med, Sukker. Den 27de dito, Jens Jacobsen af Kiøbh. fra ib. til Færø og Berend Terckelsen af Kiøbenhavn fra Riga til Christiania, begg med Rug.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Kiøbenhavn, den 29de August. Den 22de August. er Auditeur Conrad Wohnsen allernaadigst beskikket til at være Controlleur ved Callundborg Toldstæd.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Paa Onsdag behager det Hans Majestæt, vor allernaadigste Konge, at beære denne Hovedstad med sin Allerhøyeste Nærværelse, og forlader den igien paa Torsdag, da Allerhøystsamme reyser til Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Paa Løverdag begiver sig Deres Kongel. Høyheder Kron Prinzen og Arve=Printsen til Hirschholm, og forblive de nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Under Dato Fredensborg Slot den 22de Aug. 1763, er i tydsk Sprog udkommen: Forordning om Bierge Løn for de i Egnen af Hamborger Havnen indtil Neumühlen, biergede Sager, og om deres Aflevering til den nærmeste Øvrighed ved Baadstødet. Hans Kongelige Majestæt giver derved allernaadigst tilkiende, at, da Staden Altona ingen virkelig Havn har, men Rheden af Hamborger Havnen indtil Neumühlen, er at ansee for en Egn, hvilken i Mangel af en Havn, maa give Skibene der, den nødvendige Sikkerhed, saa skal de i Egnen ved Hamborger Havn, indtil Neumühlen biergede Sager, naar de ved Losning, Laden, Transportering eller Opbringelsen paa Pakhusene, kunde falde over Borde, og eller ud i Vandet, om end og Eierne ikke vare tilstede ved Biergningen, ingenlunde ansees som Strandgodser men Biergerne skal lade sig nøye med en billig, og af Øvrigheden, efter Sagernes Værdie og efter den derved hafte Møye, fastsat Biergeløn. Herhos igientages forhen gjorte befaling til de Kongelige Undersaatter langs med Elben boende, at de under haardere Straf, og Biergeløns Forliis, samt uagtet hvad Sædvane som kan have indsneget sig, levere saadant Bierget-Gods til den neste Øvrighed ved Baadstedet hvor det er fundet, og ikke bringe det til deres Opholds= eller andre Sræder.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Sidstleden Fredag, den 26de hujus, blev i Deres Durchl. Prinzernes af Hessen-Cassel Pallads, den hellige Confirmations-Act i den Evangelisk reformerede Religion, holdet med Hans Høyfyestel. Durchl. Prinz Frederich af Hessen, i Nærværelse af hans Hr. Hofmester, af de begge tydske og begge Franske Herrer reformerede Præster her i Staden, og af adskillige andre Personer. Hr. Wilhelmi tydsk reformerte Prædikant, som en værdig Efterfølger i Underviisningen og Regligionen, efter Hr. Hofraad Ledderhose, hvilken ved sin, de 3 Durchlauchtigste Prinzer, af Hessen, givne Underviisning, har indlagt sig saa stor Ære, examinerede i alle Stykker af Christendommen, hvilken Exammen vedvarede fra Kl. 9 til 12 Slet, saa grundig, som Sagen hvorom den handlede var vigtig. Hs. Høyfyrstelige Durchl. forholdt sig under denne Prøvelse, saaledes som man kunde vente det af en Prinz, som foreener en overordentlig Jndsigt i Religionens Sandheder med de lykkeligste Egenskaber, og det ædelste Hierte. Høystsamme besvarede et hvert Spørsmaal, med saadan Rigtighed, Overbeviisning og Færdighed, at de Tilhørende kunde ikke noksom betegne deres Forundring derover. Saa høyt som Hans Høyfyrstel. Durchl. fortiener at recommenderes Verden som et Mønster paa Viisdom og Gudsfrygt, saa stor Ære giver og denne Dag den retskaffene Hr. Wilhelmi, hvilken ved Prinzens Underviisning, og ikke mindre ved sin derpaa holdte fyndige og prægtige Jndbydelses Tale til de hellige Nadvere, har erhvervet sig Berømmelse. Efter holdte Exammen, aflagde Hans Høyfyrstel. Durchl. den Evangelisk reformerede Religions Troes Bekiendelse for Altaret, og med en trøstefuld Friemedighed svor samme en ævig Troeskab. Her var det, at han, ved Religionens Kraft, blev saa inderlig rørt, saa at Hans Durchl. ved sin Taare, satte de tilstædeværende i en lige Bevægelse Høystsamme blev derpaa meddeelt Velsignelsen af Hr. Wilhelmi i de andre bemældte 3 Herrer Prædikanteres Nærværelse, som samtlige lagde deres Hænder paa. Efterat Jndbydelses Talen var til Ende, nød Hans Høyfyrstel. Durchl. med sit høye Følgeskab, den hellige Nadvere, i største Andagt. Hvorpaa alle de tilstedeværende aflagde deres underdanigste Lykønskninger, og dermed havde denne hellige Forretning Ende Det af os forommeldte, og paa Hans Kongel. Majestæt allernaadigste befaling til Arabien afsendte Lærde Selskab, er i Følge de nyeste Efterretninger af 20 og 21 Jan. lykke lig den 29de October i forrige Aar ankommen til Giddag; og har, efter at opholde sig i 6 Uger der, den 14 December. fortsadt deres Reyse videre frem over det røde Hav. De have den 29de ejusdem, formedelst Modvinde, været nødsagede til at løbe ind ved Loheja, som er den nordligste Havn i Remen, eller det lykkelige Arabien, hvorfra den er 7 til 8 Dages Reyse eller 50 Mile til Mocca. De ere derpaa gangne i Land, og overalt overmaade vel blevne modtagne. Jndbyggernes Yndest imod Fremmede, i Besynderlighed imod Europæer, kunde de ikke noksom rose Selskabet har derpaa besluttet at fortsætte den øvrige Vey til Mocca til Lands.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Fra Regensborg berettes den 18de Aug. at den Kongel. Danske Holsteen Glückstadske Medbefuldmægtigede Gesandt Baron af Bachhof var Mandagen forhen afreyst derfra til sine Godser; og fra Dresden den 16de huj., at de Herrer Græver af Moltke, Kammerherren og Capitainen, vare nyelig der ankomme.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Sidstafvigte Onsdag Middag den 24de hujus ankom til Glückstad, efter 4re Ugers lykkelig Seyllads, fra Bosandshavn udi Jsland, Ober=Kiøbmand Sr. Hans Christensen, med en fuld og god Ladning Fiske, med Skibet Justitia kaldet, ført af Skipper Johan Anthoni Hansen.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
Den 26de hujus er Skipper Peter Kofoed af Kiøbenhavn hid ankommen fra Grønland, med endeel Spæk og Skind: Og den 27de hujus Hans Larsen Høring af Kiøbenhavn fra St. Croix, med en Ladning Stykgods.
Berlingske Tidende, 1763-08-29
J forrige Uge er Skipper Jens Jacobsen igien afgangen herfra til Færøe med Provision.