JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1686-06-01
Kiøbenhavn den 10. Or gylden Majestet hand giæster i det grønne Gyldenlund i dag og naader ere skiønne Som hændis Rigets mænd: ald marken frydig leer For sommer-gilde her i gylden naade skeer. Saa seeis nybygte skib, hvor lekker de kand seile. Saa skuis bombeskyt end ej et haar at feile. Saa taklis floden ud, saa tar den svobtet indSaa leggis stædse paa al Landets tarve vind. Roskild 12. Utørrer solen smuk paa Majens vaade kaabe. Nuer om jordens frugt i tusind tal at haabe. For hver et solegrand en vippe skyder ud, Og marken smykker net vor tidis sommer-brud. SvæAm JUNII MERCURIUS. Sværig. Carlshavn 8. Art udi velstand er i voris hele rige: Vi stundum noget lik begynde ud at kige Af voris havne nest, dog holde landverts fremOg best ti freden her har ævig huus og hiem Engeland Londen 1. Or Konge-rigis stol er paa en sikker pille DAf Mars og Pallas sat, saa Eris skal ej drille Vor Rigis Stat saa let, som fordum her er hørt; Vor Konge hand til dis saa næt har spiret ført.
Danske Mercurius, 1686-06-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-06-01
Paris 2. And har saa længe drømt om voris sikke-skibe Hvor de har haft i agt at vilde nogen kibe; Nu seer mand, at de tog til Cadix deris kaas At see hvor fast den er i bom og lykke-laas. Alting er dog kun seet paa de Jndulte-penge, Og vil den heele sag ved penge-pungen hænge; Med Kongens nøgel dog vi ikke gierne gaar Til deris penge skrin om vi dem villig faar.
Danske Mercurius, 1686-06-01
Spanien. Madrit. 11. Maj. Ed den Jndulte saa er ikke end til ende. Dulhærdigt seer det ud, i hvor det hen vilvende, Vor NII MERCURIUS. Vor Vederpart er slu, og verre er i frygt. De Franske ere alt for store Cadix rykt. De true os med nam, om vi ej strax betale. De gir os ingen dul, de vil ej sige vale Før vi har punget ud, saa gaar det her og til Skærsommer alle stæds paa pungen skære vil.
Danske Mercurius, 1686-06-01
Holland. Hag 1. Jun. Lgierske røver-pak begynder sig at skyde vesten uppig ud, og Sejlingsmanden bryde, De kløer vist for at faa paa næfvis næse knep, Derfor vi ryste os at give dennem skrep. Tydskland. Possdam 9. Er udi Brandenborg er hoffet vel til mode (de For Muscovs Czarer vel Chur-førstens breve troOg paa hans ord tog an de Polers forbunds fred, Hvorfor de Tyrkers magt vel har at see sig ved. Den Polske ryg er fri, nu kand de sikker vende Mod Tyrken fredig bryst, nu kand Cosakker rende, Hen mod det sorte hav, og med den sorte død De Tarter sverte op, og giøre dennem stød. SvidJUNII. MERCURIUS. Svidserland. Bern 6. And hører nok endnu i de Lucerne dale, At folket meget sterk for kicke-lyset tale Og sverdet er dets tolk. det hærdis udi blod, Og viser hvert et bryst en Christen Ridders mod. Ungeren. Gran 29. Maj. Jl hundert tusind nær begynde vi at samle Vor magt, som haabis vel at kunde veldig hamle Med Tyrkens udi aar. Her samlis vi ved Gran, Gud himmel lykke selv maa føre hæren an Ved Ofen Tyrken staar, men om hand ret vil bide J Marken end om tid kand rygtet ikke vide: Hand tør vel, som en Ref, sig grave listig ind J alle sine næst, og sætte for sig pind.
Danske Mercurius, 1686-06-01
Jtalien. Genua 6. Rigsrystning skib og folk i agten er at sende Venederne til hielp paa buen med at spende Jmod de Tyrkers magt, og tegner saare vel, At Tyrken faar i Aaar for gammelt fulde skiel. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-06-02
IANI MEReURIUS. ANNOT686. UNII. RIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Kiøbenhavn. Dr høje Skole seis til Rectorestat at tage Hr. Cancelli-Raad Worm, og ham i kaaben, For hand Parnassi spir veed vel at føre om, (drage, 1. Og under kaaben bær al visdoms ret og dom. Vor store Doctor Bork mund-sværdet seis at røre sin Olympi strid og sejer hiem at føre Og de, som strider med vel tre og tyve mand til Mestere er kient i alle Slags forstand. Men hvad fik unge Worm, der som en drage stridde Blant andre meer, end kieck, hand bør i ære sidde for hand for sine aar Højt paa Parnassi top Vel hunderd mile frem i gamlis visdom gaar. Onarken seis sin gang med himmel-solen vende Til sine Førstendom og naade-straaler sende Til grenser runden om. Til Slesvig gaaes nu paa 3 gaa Al Himlens Engle-vagt med hannem trolNuUNII MERCunts. Gottorf 20 Utegner saare got: Al Rigets store Gode er til os kommen ind, Gud lægge ham til fode Alt det hand læggis vil. Gid heele hoffet maa Jære held og dyd til yppig glæde naa Glykstad 28 Aa lykkeligt det er, at landets hele Lykke Med naadis straale glands vil hele landet smykke, Og lader os og her see nogle dagis skin; Al lykke druppe i hvert Kongens fode trinRodskild 30. Or Dronning og Princes den Eldste, ogsaa tage Til Holsten kaasen ud. Hvad er her da tilbage, Som fryder voris sind; Ti Printzerne og gaa Til Fridriksborge Slot. Gud dennem vare paa Sverig. Stokholm 6 Or nød og jammer her maa steen og stokke græde, Fordi ulykker op paa vore fielde træde, Og slaar paa malmen, ild saa meer end tusind huus Paa Nordermalmen gaar i ildmørds aske-gruus. Kejserdommet.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Vien 18. Hurførsten udaf Beyer og Lothrings Hertug beile Til Offen nu paa ny og vil det ikke feile, De jo vil have ja i hvad hun siger ne; Dog det vil holde hart i denne beile-rei UnUNI MERCURIUS. Ungeren. i først gaar badet an; Det holde vil en hede For Offen nu igien, saa mangen een vil svede Bort baade haar og hud. Nu gaar det ret i land Hart findis imod hart her holder krigen stand. Pest gik os strax i haand, gid navnet spaar ej ilde Vi Offen har belagt, gid raadet lykkis vilde: Vi haabis saare got, for styrke, held og mod Hos alle vore folk i leyren fæster fod.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Tyrkiske Leyer ved Esseck 13. E Christne føre digt, men svøben er i hænde; Dog agte vi vel snart ved Offen dem at vende, Om vi kon tilig nok til farten sadlet faa. Det gaar os saare nær, vi nødis og at gaaDe os om hovdet har de hovedstaden klemme; Vil lykken deris raad til sejervinding fremme, Da gaar vor ungel bort af Unger-landet ud Og vi vel tage maa vort øje i en klud. Frankerig. Paris 19 Er stod det svart paa hveg med Spanien at bryde For den Jndulte-Sag, Men, som det lader lyde At de vil elske fred, da gaar det paa forlig Saa mand fra denne kant ei venter nogen krig. J nese tal dog skib for store Cadix flage, Og vidis ikke hvor de kaasen bydis tage, For JUNII MERCURIUS. Før anter ere løft; Dog finde de vel havn J hvor de seile hen paa Rigets tarv og gavn.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Engeland. Londen 20 Or Konge synis mest sin tro til dem at sætte Som ere af hans troe og hielpe dem til rette Til tienester og brød. Det er naturens lov. Nok ellers agtis paa hvad riget har behov. (de Sær er her prøve paa den Kongelige naade Nu Monmovt hans Gemal og Børn maa frilig traa Paa frelse-fod igien med mange af det tal Som vare Dødens børn ved rettens dom og val.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Holland. Hag 24. Lgierske Røver-pak, og andre Tyrker tage Paa vore skibe sterk, og under vore flage ig snige paa os ind; og for vor næse gaa Saa vi at giøre har at passe dennem paa.
Danske Mercurius, 1686-06-02
Jtalien. Venedig Nmægtig vaade-ild har ødet hundred huse voris stad i dag! Gud al ulykke kuuse Vor flode ellers gaar til Dardanellen hen Til Tyrken, som gaar ud, at drive ind igien. Findis hos Christian Geertsen paa Slotslagen.
Danske Mercurius, 1686-07-01
IIIII. MERCURIUS. ANNO J686. HLII. III. IXX.
Danske Mercurius, 1686-07-01
PRIMUS. Danmark. Kiøbenhavn 7
Danske Mercurius, 1686-07-01
Or store Canceller af Alefeld i glæde Til himmels stiger op for Tronen der at træde Med palmer i sin haand og livsens krone paa. Ved Døden fik hand bud til himmel-hof at gaa For hand er ævig vel, er landen vel til mode; Men det hand her er mist staar seenlig til at bode, For slig en Kongens Mand er rar og i med guld At veje op igien af jordens sorte muld. Dog vel, mens Søn er til er Fader ikke borte Hans ældste Greve-Søn vil ej en mitten skiorte Af al sin Faders dyd, mand haaber saare vel 5. At hand, som al den slegt, giør dyden samme skel. Hand kom først hiem i dag, fant alle forger hiemme, Saa græde-floder nep med trøster var at dæmme Jeg ønsker all det huus al himmel trøst igien Saa alle glæder maa fordrive forgen henDe IIIII. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-07-01
De høje Printzer kom i dag igien tilbage fra Fridriksborge-Slot og glæde med sig drage For voris hele Stad, for de er kommen hiem Al himlen være priis, som vel har ført dem fremGottorph 10. Onarken med sit hof befinder sig at være Til allis fryder her og tegner til den ere Som lavis til at skee den Førstelige flok Som did i vente er den pragt er herlig nok. Sværig.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Stokholm 6. Om verden slet var løs, saa lave vi paa fejde; Dog nep er alvor her at give hende lede, Ei heller tænkis paa, at andre have lyst disse tider end at rende nogen dyst. Mand udi Jemteland vel haver udi sinde, At giore sig Castel, om noget er at vinde Til sikkerhed dismeer, jeg kiender orten ej At elske fred er vel, og trygheds sikker vej. Tydskland. Hamborg 12 J Hur Saxens store Printz og mægtig ChurførstJnde Med den Chur-Phalisk og sig lade hos os finde Til IIII. MERCURIUS. Til videre at gaa ind i de Danske land, Og tør vel der en stund til Gottorph holde stand. Den skiønne Gyldenlov alt sigis hid paa veje J Kongens store Navn for dennem dybt at nejeOg dem ledsage did. Da staar der fryder paa, Naar disse høje Folk i glæde samlis maa Paris 6.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Frankerig. Or Konge sikker har forvundet al sin syge Saa rygtet vil ej meer af Apoteket ryge For denne store cur; Og vende tanker hen At efterkomme snarst hvad hindret var igien.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Vor Kongis gvarde er paa fire tusind heste Og alle rytter klæd paa aller allerbeste, To hundred snart i rix den mindste kledning staar foruden hest og hvad til al muntering gaar.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Spanien. Cadix Junii. Ed høflig afsked gaar de Franske nu tilbage Med deris flode-magt og vel mod freden tage, For den Jndulte-Sag er rigtig, vel og klar. Vel var det, at vi slap, og begge ørne har. Privigni sigis vel til Oresund at stunde Med nogle Franske skib, men tro det ingenlunde Sæt eret kun til væd, hand gaar ej did i aar, Men muligt kun for lyst lit om for Norden gaarUngeren. IIIII. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Leyeren for Offen 28 Junii. Ungeren. Udspruden, bombe kast, mineren og hvad mere Som Offen pine kand til voris om at kere Gaar an saa tyk som stød, saa hvo, som dukker opOffens hele stad maa sætte til sin top.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Her nylig udfald var paa Brandenborger side Og fant mand Tyrker hart, som glubske hunde bide Men udi hunde-hul blev drevne hastig indOg sættis alle stæd for dennem veldig pind.
Danske Mercurius, 1686-07-01
Venedig 29 Junii Jtalien. Or Hoved General, den mægtig Novarine Fra Tyrkens Herredom har tvunget til at trine Det er en prægtig Stad og overmaade fast. Dens Græker glade blev, at deris trældom brast. Den Svenske Kønigsmark her gjorde første prøve dette ledings tog, og vilde mandom øve: Hand viste best at gaa i klippers klafte gang Og støde fienden ned med Dødens klyve-stang. Hand slog den Seraskier, som vilde Staden redde, Og det med ringe folk, hvorfor de bleve redde, Som inden volde var og gave sig paa stand Saa æris Norden vel ved denne Jettemand. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-07-02
III. MERCURIUS. ANNO I686. JULII. ERCURIUSECUNDUS.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Danmark. Gottorph. 14. Saxers Dannebod og store Churførstinde, Ved voris Kongehof sig frydig lader finde Med Landets yngre Printz, Chur-Printzen ventis og Saa Riget glædis ved det Dyds Besøge-Tog. Gid Himlen glæde selv den Pfalsisk Churførstinde, Som lader Føde-land den glæde ogsaa vinde At hun vil see her ind see al vor Konge æt Kongelige stat den fore favner næt.
Danske Mercurius, 1686-07-02
De Churførstinder og det Holster-hof besøge Førstinden her igien seis Sødskind-tallet øge; See dobbelt Sødskind par af Danske Konge-Blod. 28. J millioner tal vær dem O Himmel god Haa ovis Ridder-dyd, saa seis paa Landets beste aa reiser mand paa Jagt, saa provis Skole-heste, Saa alt det gode, som til fryden dis kand Til gode rede staar til Gottorf her i stand. Pp Vor IIII Mercurius.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Vor Konge-taffel seis usigelig at bramme Af megen Konge-slegt og Førstelige Stamme Til sexten udi tal og ventis endnu fleer, Saa Førstelige pragt i alle kanter leer. Den Greve af Roy velkommen og kand sige Til sin Gemal, som kom for nys fra Frankerige Med tvende Døttre hid at blive i vort land Ti der var ikke lyst at holde længer stand.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Tydskland. Hamburg. 27. De Lyneborger her har gjort os broget længe Ved voris Bunte-hus, nu sigis de at flenge Al Fæstningen i hob og gaa den vej de kom Det Danske Vaaben-drag os gjorde dette rom Dog var det kun en lyd, for Fredens sikker lejde Ej taler der et ord om nogen krig og feide; Dog Grense-stæder smuk forsynis paa et ram 29. Og seis den Danske Mars imidlertid ei LamMed os det atter er kort dands og stakket glæde, Mand hører Lyneborg hid atter til os træde Og jage vore folk af Mohreveder bort Saa hveger roligt her og findis glæden kort. Ungeren.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Leyeren for Offen 17. Julii. Her seis den fæle Død i alle hiørner spøge Saa græselig og stygt og om ved Offen krøge XXIII MERCURIus. J vor Aproske-fur, som hand var binde gal, Alt hvor hand kommer frem er lutter fald og kal. Nu falder Fienden ud og myrder, som en løve Nu giør hand Mine til os livet fra at røve Ved store Mine spring, nu skeer forgiftig skud, Nu regner ild og steen; og giør os Hoved-brud. Vi atter ud igien med lige Miner giøre Ved store Himmel-sprett til Himmels-op at føre Hver døds fortvivlet Lem, vor Verk er lutter død 20. Saa Ovnen hedist staar i fulde brand og glød. Hvad kostede før nys den stormens store prøve, Runddeelen veed det vel hvor mange den lod døve Ved Dødens morder skrald, hvor mange vakker Helt J denne Torning gik og blev i mulden fælt. Tæl Printzer fleer, end tre tæl Grever dobbelt flere jeg frygter sandhed dog vil tallene formere. Tæl udi hundred tal de Officerer op Giet saa hvad tanker vil om den gemeene trop Nu staar i haab og frygt den verste puff til bage En Stormen er for haand og Tyrker komme fage Med allerstørste magt. vi har i munden glød, Spyt, eller synk den need, den truer lige død.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Vien. den 22. Østerige. Nu siger Rygtet dog, at Ovnen lod sig tvinge Saa den er aabnet og for heden motte springe; Dens VIII. MERCURIUS. Dens brød er lod og krud, som deinet er i blod. Med første høris meer, om bægten hun er god. Sig Erla-Basse lod af de Husarer giække Af Staden ud i Fælt og hovdet fra sig trekke Ved Heuslers baghold og Caraffæ overvold Hans Vice-Bassa med gaf knappen udi told.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Adrianopel. Tyrkie. vor store Sultan her med strikken høris true Vor Rigis Grossvister, om hand ei veed at kue De Christne ganske bort fra Offen i en hast Hvorfor hand sig derhen forføjer sterk og fast. Til fire snese tal mand disse tusind regne Ved Grækkisk Vejsenborg, som haftig allevegne Af Riget samlet er, med hannem did at gaa, 3 Tekkeli gaar med en haand at holde paa Venedig 5 Julii.
Danske Mercurius, 1686-07-02
Jtalien. u Sejer en anden haand med glæde høris give Den Modonstad i dag lod Lykken til os ride Udaf de Tyrkers haand, saa al Morea landEr moxen i vor vold gid det maa holde stand Roman og Napels Stad nu stande kon tilbage Saa skal Lepante see hvad vi vil forretageGud signe raad og haand, som hand har alt begynt Saa gaa vi med triumph op paa Olympi pynt. Findis hos Christian Geertzen paa Støkylatzen.
Danske Mercurius, 1686-08-01
AUGUSTI MERCURIUS ANNO 1686. AUGUS. ERCURIUS PRIMUS.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Kiøbenhavn 1. Aa stiger konsten op, pistoler nu kand lange Halv tusind trin til maals, hvad skulle vel en slan Den prøve giør vor krud for voris Printzehof, (ge. Og findis daglig meer krigsrustnings konste stofGottorph. 11. Saa vel til vogns som hest fornering er at skue, Demanters stierneblink og gyldenglands, som lue Giør dagens klarhed blant i daglig HerrefærJ voris Kongehof, som alle fryder bær. Med alt det Konge-hof og fremmet Første-fore Monarken ude er i marken sig at more, Og see hvor voris lejr paa kropperhede staar, Og hvor vor Danske magt til munstrings samling gaar. Lyk Da AUGUSTI MERCURIUS. Lyksaligst naar som børn til guld og gunst tillige Kand trine udi aro og frem for troner stige Ved arve dyden op, Fridrik af Alefeld til Hove arvet har sin store Faders held. Hans arvet Dyd iblant Geheime Raad ham førke J disse dage op, fordi Monarken. hørte Hans afgrunds dybe Dyd i synderlig forstand, Som tien Monarken og hans Rigers folk og land.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Glykstad 12. Vor Vice Canceller Hr. Wasmer og maa raade J Statens store Raad, Monarken udi naade Ham lader skrive an iblant Estats-Raad tal Tillige med Hr. Sum ved dydens arve val Den snilde Eggertz seis ved Dydens snilhed trine Til hove ogsaa op og giør hand vakker mine At svare til sit navn hand bær det ei omsunst. Smuk val paa unge Mænd har artighed og gunst.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Kiøbenhavn 16. J vegten Rettens 6. Sol begynder her at træde Aars solhver an igien paa Konge-domstols sæde, Og staar i højest grad at lyse dom og ret.
Danske Mercurius, 1686-08-01
J dag er højest Ting i Kongehoffet sæt.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Tydskland. Hamborg. 12. den Saxiske Chur-Printz her lyster lit at bede Og derpaa kaasen hen til Gottorf lader mede; Der talis meget om hvor Kongeligt der gaar Med denne Herrefærd og kosteligt det staar. Svær. AUGUSTIMERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Sverrig. Stokholm 5. Sminder aarets gang vor rolighed at favne Og udi vinterly vor flode ind at favne, Dog den var ingenstæds; ti Mars hand sover født Og ingen urde har vor fred til mode mødt.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Frankerige. Paris 6. Er alting stille er, dog er det nok til syne Ar Mars er ikke død, men veed endnu sin bryne Og glavind hvor de er til baade land og vand; Hvad tiden lære vil jeg ikke sige kand. Ungeren.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Leyeren for Offen 29. Julii. Ei bægten var ej god, som jeg og senist tvile, Mand siden nok engang med vrede miner stilte At tage brødet ud, men bagningen var raa, Og rageskaftet ej for hede kunde naa En stormeen atter gik, mand lod og miner springe, Os agter finden dog kon saare let og ringe, Fordi vi ginge ef saa glubske paa, som sist; For huden sved endnu af siste nert og qvist. Det gavned og saa vit, at ej saa mange bleve Som i den siste storm, dog miste vi en Greve Og andre store mænd, saa plukkis visaa jevnt. Og Døden mangen helt til Valhæl haver stevnt. Saa.
Danske Mercurius, 1686-08-01
AUGus. MERCURIUS. Saa vel til hest som fods vi nødis nu at grave Os udi lejren ind, for vi kand neppe rave For maattighed og saar, som voris halve magt, for dette helveds hul i mulden haver lagt. Det seer ret ilde ud, undsætning er i veje For Offen, før vi veed, og her i borgeleje At bøde imod hug er skiolden saare svag Og gaa i aaben felt er fare for vor bag. Hver kand vel tænke da hvor mand er her til mode tid himlen vilde selv al vor ulykke bode Mand hører og at Skulz i Over-UngerlandEr straadød fra vor hær, hans værd var tusind mand. Mand sagde vel for hen en Kiøbmand var der inde Og ei en Commendant, men faar det nu at finde At hand en Basse er, som dyre vare har Og idel blod og lid for fuld betaling tar.
Danske Mercurius, 1686-08-01
Polen. Lemberg 3. staa og skue til ved Dniper flod og vente Med voris hele magt hvad Offen ind vil rente. Vi heller tie maa, end love mere got For her for mange raaer og seenhed spaar os spot. Dog vundet ære nok, naar vakker fred vil komme: Der got vi alt har gjort os synis lit at fromme Vi venner eengang har af fælden reddet udDet kostet fred og guld og mangen vakker hud. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-08-02
AUGUSTI MERCURIUS. ANNO 1686. AUGUSTI. ERCURIUS. SECUNUUS. Danmark. Vordinborg 13. u seer mand Baron Fyrn paa Fyrendal at dale J Dødens mørke dal, og er hans eftertale, At hand var meer, end rund, fuldhændig, net og from, 18. Og reiste god betid til himmel-høje Dom Den Greve af Roy ej tiente her ret længe, Hand fik sit lave pas, og lon i guld og penge.
Danske Mercurius, 1686-08-02
Hans Høje Excellens Hr. Gyldenlove gaar 20. For voris gandske Hær, og, som en Løve, staar. Det Hamborgs unge kiøn og store Hænser fare Nytsgierige her ud at tage flittig vare Paa voris Carossel, Men anden leeg er for Som, for de komme ind, dem giør vel bange kor Her skydis ikke did, hvor buen synis mede, Den store Danske Mars har andet spil til rede: Paa Danske Carossel sært jevnlig følge vil Jn tidende der af tør Hamborg komme til. Rr. Hvor AUGUSTI MERCURIUS. Hvor sagte gaar det af, kand snedighed ej giøre, At de vort store skyt med egne heste føre For egne volde op, Det var et næse-tag, 21 Som dem vil knibe digt og komme os til mag Først visdis riset kon om lydighed at minde, Men for de kige ud og høris an at binde Da piskis de med sværd og ledis udi kor; Dog haabis denne dandsvil ikke blive stor. Var strenge grander ej, da bleve de vel gode; Dog læris mand vel til at falde os tilfode jeg seer alt mange giør saa dybe buk paa taa; At de i op igien kand vide meer at staa. De skyde udi fleng, som de var rydsk aflave, Det treffer eller ej, mens vore helte grave De løbegrave ind de vove dristig hud Og falde da og da med leje svenne ud Ei een uhevnet falt af vore sterke helte, Om Rantzo end blev qvest, og Teutmand maatte smelte Med Fur og nogle fleer, der heden hedist var 25. Dog veed jeg Døden selv dem Sejerkrone bar. Meny og Carmaillon med Generaler flere, Med Oberst Bereenstorp, Preen, Frisensee ej mere i mandigst kunde tee, de staa, som mure, fast, 28 Saa fienden for dem ey har minste roe og rast. Nu true bomber hart i tusindtal at springe Om Byene, i hast paa fred ved lade tinge Vor AUGUSTIMERCURIUS. Vor Hop og Povlsøn og langs Elven til dem gaar 30 At vise hvad igien vor flode der formaar. Nu krybis her til kors, til Gyldenlov de fare At hand vil fly dem fred, men høre ham at svare Med bomber, lod og sværd, hvorfor de vende maa Til Konge-hoffet hen om de vil naade faa. En stilstand rettis op, her store Herrer tale Den sag i lave vel, de tor ei mere prale, For retter gang er kort de love hvad vi vil, forsikkring fattis kon, som de maa legge til.
Danske Mercurius, 1686-08-02
En Borgmester her Stadsordet høris føre To Raadmænd lyde til og har her i at giøre tul og Ehrenskilt, som troligen sig teer. Hr. Monarken naadigst og til deris ligning seer. Saa staar det ikkon paa det løse stør at tvinge Og haabis udi dag til lydigt dem at bringe, Saa de ej bie op ved egen daarlig vild Vor strænge bombe kast, beleiring, sværd og ild.
Danske Mercurius, 1686-08-02
Tydskland. Neder Elbe 31. And skulle fare ad og endeligen tænke At Offen over var, saa ingen nedig renke Hos dette rygte staar. Med stormeer haand den gik Saa Kejseren den ind med blodig fingre fik Men AUGUSTI MERCURIUS. Men hvad om Gross Vister ej faar en blodig pande Af Tyrkers Sultan selv, for hand ei slugte brande For Offnen brænte op, imens hand saa derpaa Saasom hand sigis der med mange folk at staa. Hvor dette nyt i hob med næste Post vil hænge Mig lyste skal at see; og om det varer længe, For slagtning vanke tør. Den Christen magt er mat Og vel at ynske var den havde hvile fat.
Danske Mercurius, 1686-08-02
Lyneborg 26. et meer, end dristigt og formastig er tilsyne, At vi i denne tid tør føre os i bryne Og giøre Hamborg hielp imod den Danske hær, Dog Dannemarks Monack al ynde til os bær. Bremen 27. Jandseer om Hamborg vil en brand tilgryden stikke For heele Tydsland Fred; ti om den tinger ikke Med Danmark, som den bør, men søger fremmed ly Da vil det saare hart i alle kanter kny Polen.
Danske Mercurius, 1686-08-02
Lemberg 14. For Konge stunder fort til Tyrkerne at søge; Men de for hannem hen som røgen synis smøge, Og lade sig ejsee i hvad de har i agt De muligt borte er at samle deris magt. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-09-01
SEEMBER MERCURIUS. ANNO 1686. SEPTEMBRI. CURIUS PRIUS Danmark. Otmarsken 12. tid store Printzer gaaer at tage udi syne (ne; Vor vakker Danske hærsom stander under bryHer skeer forundrings roes paa konster, som den kand Og for en hver i dyd er andens ligemand.