JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Efter at dette Brænderi var forsvundet, udkom en Placat, som befalede, at de, som vilde vinde Borgerskab som Brændeviinsbrændere, skulde foren af Kongen udnævnt Commission med Attester bevise, at have lært i et velindrettet Brænderi, og af denne Commission examineres. Denne Commission bestaaer nu af en Professor i Chemien og en Herre af General-Toldkammeret. Det er sagt, at man skal have lært i et velindrettet Brænderi, og Saadanne findes nu i enhver Kjøbstad, i det mindste efter fleres og min Formening. Af denne Mening synes Examinations-Commissionen ikke at være, thi det er almindelig bekjendt, at denne Commission ikke gjerne antager noget andet Brænderi for vel indrettet, end Hr. Brøndum seniors Brænderi i Kjøbenhavn. Naar altsaa en Mand vil underkaste sig denne i høieste Grad ubetydelige og efter min Formening unyttige Examen, maa han reise til Hovedstaden, hver Morgen i længere eller kortere Tid indfinde sig i Hr. BrøndumsBrænderi (kan vel ogsaa gjerne blive hjemme), en passende Tid forblive i Hovedstaden, betale 20 Rbd. til Hr. Brøndum og en Douceur til hans Folk, og med en Attest fra Hr. Brøndum melde sig hos Examinations-Commissionen. Naar man nu for denne Commission kan opremse en af Hr. Brøndum udgiven høist ubetydelig og ufuldstændig Lærebog i Kunsten at brænde Brændeviin, besvare hvormange Karklude, Stripper og Koste man bruger i et Brænderi, da er Candidaten færdig. Jeg spørger nu, til hvad Nytte for den vordende Brændeviinsbrænder eller Staten er Besøger i Brøndums Brænderi eller Examinationen af en Professor i Chemien eller af en Herre af Generaltoldkammeret, Brøndums Brænderi er ikke bedre eller hensigtsmæssigere indrettet end mange andre Brænderier i Hovedstaden eller Provindserne, ja ei engang saa godt, som flere, jeg kjender; thi han har ikke Plads til at have det godt indrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Constructionen af Brøndums Brænderi=Redskaber ere som man finder disse i de fleste Brænderier. Lærlingen bliver altsaa ikke hos ham bekjendt med nyere og bedre construerede Redskaber, kan ei heller blive bekjendt med Brugen af de forskjellige Kornsorter, som man kan anvende til Brændeviin, thi i det oftnævnte Brænderi anvender man ene og Ne alene Hvede. Vel bliver man bekjendt med det fordeelagtigste Gjæringsmiddel nemlig Brugen af Øl gjær, men dette Gjæringsmiddel, som unegtelig er det bedste, lærer man at kjende i alle Brænderier. At lære Benyttelsen af Gjær-Surrogater kunde vist være meget gavnligt, men herfor vil vel Eieren af det velindrettede Brænderi vogte sig, da det vilde være forbundet med Tab at anvende kunstig Gjær, naar man kan faae naturligt. At lære at producere Brændeviin af andre Frugter og Kornsorter, som Placaten taler om, derom er altsaa ikke Tanke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
J Brøndums Brænderi kan man endnu ikke lære nogen fordeelagtigere Maade at tilberede Kornsorterne paa til Brændeviin, for herved at vinde mere Spiritus, ikke heller er det Brændeviin, som produceres hos Brøndum, bedre end det, som leveres fra mange andre Brænderier. Heraf sees, at den vordende Brændeviinsbrænder ikke kan høste megen Nytte af at gjøre en lang og bekostelig Reise til et Brænderi, som ikke er bedre indrettet end de, som findes i enhver By, hvor Fremgangsmaaden ikke er bedre, og Bestyreren ikke dygtigere end enhver anden duelig Brændeviinsbrænder. Det Tab af Penge og Tid, Begynderen har, gavner saaledes hverken ham eller Staten. Er det end ikke efter Placaten absolut nødvendigt at lære ved Brøndums Brænderi, er det dog nu uundgaaeligt at reise til Kjøbenhavn, forat blive examineret af den udnævnte Commission og opholde sig der, indtil det maatte behage Commissionen at examinere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Det bliver nu at undersøge, om denne ubetydelige Examen nødvendig maa aflægges for en Professor i Chemien og en Herre af General-Toldkammeret. Det er almindelig bekjendt, at alle de Prover, man fordrer af den, som vil drive borgerlig Næring, kunne aflægges for Mænd af det Fag, han vil ernære sig ved, paa det Sted, hvor han agter at etablere sig. Fra denne Bestemmelse er intet Fag, saavidt mig bekjendt, undtaget, undtagen Brændeviinsbrændernes. Hvorfor disse ere undtagne, er mig umuligt at udfinde. Er det fordi Kunsten at brænde Brændeviin grunder sig paa chemiske Grundsætninger, maa man vel spørge: hvorfor examineres ikke Bryggeren, Farveren, Garveren, og mange andre Kunstnere og Haandværkere, anseer man det imidlertid for gavnligt, at den Mand, som vil drive et Brænderi, skal aflægge Prøve paa sine Kundskaber i dette Fag, vil det efter min Formening være hensigtsmæssigere, at han, ligesom alle andre næringsdrivende Borgere, paa det Sted, han først vil etablere sig, aflægger en practisk Prøve paa sin Duelighed, som bedømmes af 2 Brændeviinsbrændere, eller og at han aflægger denne Prøve i en By i det Stift, han vil boe i. Og vil man endelig lade examinere i den Deel af Chemien, som angaaer Brænderi, da indseer jeg ikke, hvorfor man ikke kan overlade denne Deel af Examen til en Apotheker og Stiftets Stiftsphysicus. Er den Sidste betroet at examinere en Apotheker Lærling, veed jeg ikke, hvorfor man ikke kan tiltroe ham Kundskaber nok, for at kunne undersøge de chemiske Kundskaber, som fordres af en Brændeviinsbrænder, som jo næsten ene bestaae i at kunne nævne de faa Ord: Jlt, Brint, Qvælstof, Meelstof- og Sukkerstof. Tvende Brændeviinsbrændere bedømme vistnok bedre hans practiske Erfaringer, end en Mand af Toldkammeret, som vel kun kjender det Practiske ved Brændeviins-Productionen af Bøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Jeg maa endnu bemærke, at det høikongelige Cancelli med mig deler den Anskuelse, at, for at producere Brændeviin, er ingen Examen absolut nødvendig; thi det tillader ofte, at en Mand, som har anlagt et Brænderi, maa drive dette et Aar uden at tage nogen Examen, og kan man drive et Brænderi et Aar uden Exammen, formener jeg, at man fremdeles kan arbeide i denne Jndustri-Green. Jeg troer nu at have godtgjort for den ærede Forsamling, at det ikke er nødvendigt, at den Mand, som vil ernære sig ved et Brænderi, behøver f. Ex. at reise fra Skagen til Kjøbenhavn for i Brøndums Brænderi at lære hvad han kan lære paa Skagen, eller at det er nødvendigt, at en Profesfor examinerer ham i Kundskaber, han ikke kan erhverve af Brøndums Lærebog. Jeg haaber derfor, at den ærede Forsamling vil indgaae med en Petition til Hans Majestæt om: At den ved Placaten af 26de Juni 1812 og Placaten af 25de Juli 1817 befalede Brændeviins Examen maa ophøre, eller, om Hans Majestæt skulde finde en Prøve paa Duelighed nødvendig, at denne maa kunne aflægges, ligesom alle andre lignende Prøver, paa det Sted man vil drive Brænderi, eller om ikke i enhver By, da i ethvert Stift."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Efter Dagsordenen skulde derefter foretages Brændeviinsbrænder J. Sidenius's Proposition om en Præmie for Skibe, som bygges paa danske Værfter. Proponenten bemærkede, at han tog den ovennævnte Proposition tilbage, og at Grunden hertil var, at han havde erfaret, at Forsamlingen mere seer paa, hvorledes en Sag fremstilles, end paa Sagen selv. Da han nu frygtede for, at ogsaa denne Sags Jndklædning muligen kunde mishage Forsamlingen, og af denne Grund kunde blive forkastet, vilde han ikke udsætte denne ikke uvigtige Sag for en saadan Skjæbne. Muligen kunde nu en anden af de ærede Deputerede optage denne Sag, hvilket efter Talerens Formening, ifølge § 12 i Frd. af 15de Mai 1834, ikke kunde skee, naar hans Forslag faldt. Vel havde Forsamlingen, ved at forkaste hans Petition og Brændeviins-Examens Ophævelse eller Forandring og derimod antage den ærede Deputeredes fra Odense, hvis Jnd stillinger vare af fuldkommen eens Jndhold med hiin, viist, at den ikke forstod § 72 saaledes, som han havde forstaaet den, men denne Fortolkning af § 72 kunde han ikke tiltræde. Præsidenten skjønnede ikke, at der var Anledning til de af den ærede Deputerede fremsatte Yttringer, thi deels henhørte de ikke under nærværende Sag, deels maatte Forsamlingen vistnok have Ret til at afvise et Forslag blot med Hensyn til sammes Præmisser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge allerhøieste Resolution af 31te December skal Rentekammerets Administration fra 1ste Ja Bogsnuar 1841, foruden af Kammerdirecteuren Schønheyder, der har Referatet for Hs. Maj. af alle Kammersager og fører midlertidigen Overtilsynet med hele Forretningsgangen i Collegiet, bestaae af 3 Deputerede, som Chefer for 2 danske og 1 hertugdømmelig Section, i hvilken de paa Embeds ansvar afgjøre mindre vigtige løbende Sager, uden at disse komme til Forhandling i de collegiale Forsamlinger. Til Chef for første Section er Etatsraad Unsgaard udnævnt, der tillige fra 1ste Jan. er Deputeret i Collegiet. Til Chef for 2den Section Etatsraad Lund, ligeledes fra 1ste Jan. Deputeret. (Under denne Section henhøre alle Skatte og Landvæsenssager, alle Korn- og Fouragesager, Matriculssager, forsaavidt de ei behandles af Commissionen for den nye Matriculs Jndførelse, Vei sager og de islandske, grønlandske og færøiske Sager). Til Chef for 3die Section: Deputeret Grev C. Moltke Revisionsvæsenet adskilles fra Expeditionen og til Chef og Generaldecisor ansættes hidtilværende Conferentsraad Kongslew for de danske og hidtilværende Committeret Statsraad Kirstein for de slesv.-holstlauenb. Regnskabssager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
- Under Statsgjelds-Directionen afgaaer fra 1ste Jan. 1841 Etatsraaderne Wilbrecht, Meyer og Holm som Assessorer, hvorimod de 2de første vedblive i deres Stilling som Contoirchefer. Forøvrigt vedblive Statsgj. Direct. Forretninger at bestyres uforandret som hidtil af Conferentsraaderne Holten (dog uden Gage og Fog, Etatsraad Johnsen og Kherre Hauch. - Rentekammerets Deputerede ophøre som saadanne at være Deputerede for Finantserne. Conferentsr. Collin udtræder af Rentekammeret og overtager Tilsynet med samtlige Finants-Deputationens Sager i Almindelighed, den deraf flydende Correspondence &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet er Etatsraad Bech udnævnt til Chef for første Section og til 1ste Deputeret, Etatsr. Garlieb til Chef for tredie Section og 2den Dep., Etatsr. Francke til Chef for 2den Sect, og 3 Dep. og Etatsr. Wedel til Chef for Revisionsvæsenet. Til Kammersecretairer og Committerede er udnævnt for 2den Section Kammerj. Warnstedt og for 1ste Section Kammerj. Grev Sponneck. Collegiets Bestyrelse kommer altsaa til at bestaae af den nærværende Kammerdirecteur, Kherre Lowzow, der har det midlertidige Overtilsyn med hele Forretningsgangen og de 3 nævnte Deputerede. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Medens det danske Orlogsslag af Fregatten Bellona for første Gang føres til de fjerne Farvande omkring Cap Horn, vil det største Fartøi i vor Marine, Linieskibet Christian d. Ottende, heller ikke blive liggende ubenyttet i Flaadens stille Leie, men derimod til Foraaret gaae ud paa en Kryds tour, der formodentlig dog vil indskrænke sig til Østersøen, eftersom en speciel Mission i dette Hav, efter hvad man erfarer, isærdeleshed skal foranledige dets Udrustning. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
J Aarh. Av. fortælles følgende: En Mand, som i mange Aar i Kjøbenhavn har havt et mindre end tarveligt Udkomme som Fyrværker, blev forleden, da han paa Vesterbroes Theater virkede for sin Kunst, pludselig kaldet hjem med den behagelige (!) Efterretning, at en Nærpaarørende af ham var død paa en Spadseretour i Esplanaden, og at han selv, som den Afdødes Arving, nu var Eier af – 120,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Helsingør tæller 156 Valgbare, hvoriblandt Justitsraad, Ridder af Dannebrogen, Herredsfoged Knudsen i Odense. (Hemp. Av.) Nykjøbing. J Tirsdags den 5te d. M. tog Valghandlingen i det 18de District af de mindre Landeiendomsbesiddere sin Begyndelse her paa Raadstuen, og vi meddele nu Resultatet af Valgene for de to første Dage. Sognefoged Peder Olsen af Sønder Vedby 137 St., Kammerr. Drewsen 108, Professor Bang 82, Sognefoged Christoffer Rasmussen af Veggerløse 66, Gaardmand Peder Steffensen af Alstrup 15, Gaardmand Jens Dyrløv af Sønder Alsløv 12 og Gaardmand Lars Gaard af Nørre Ørslev 10 Stemmer. Sognefoged Peder Olsen har saaledes i disse to Dage erholdt de fleste Stemmer; men dette maa, efter vor Formening, fornemmelig tilskrives den Omstændighed, at det netop er det Sogn, hvori han boer samt nogle Nabosogne, der i disse Dage have afgivet Stemmer, hvorimod derer megen Grund til at antage, at han ikke vil erholde mange Stemmer paa de næste 4 Valgdage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Af et af Commissionen for Fattigvæsenet i Nykjøbing forfattet Forslag til de Fattiges Forsørgelse i Aaret 1841, sees det, at til Understøttelse for de Trængende, hvis Antal iaar er 50 (ifjor 65), der ere inddeelte i 3 Klasser, behøves i Aarets Løb i Alt 1054 Rbd. 80 s.; endvidere behøves til Arbeidsanstalten og Haandgierningsskolen, indbefattet Renter af Husets Kjøbesum (30 Rbd.), Lærerindens Løn (76 Rbd.) og Bekostningerne med at lønne de Lemmer, der ikke betales in natura (omtrent 200 Rbd.) i Alt 306 Rbd.; til Fattighusenes Vedligeholdelse og Forbedring (100 Rbd.), Renter af det nye Sted, *) som er overladt Fattigvæsenet ved Siden af Arbeidsanstalten (32 Rbd.), Lægemidler (60 Rbd.), Løn til Fattigfogden og Commissionsbudet. 30 Rbd.), Brændset (120 Rbd.), Begravelsesomkostninger 150 Rbd.), i Alt 392 Rbd.; og endelig uforudseete Udgifter 150 Rbd. **). Til at dække disse Udgifter vil saaledes, ifølge Forslaget, for Aaret 1841 behøves i Alt: 1902 Rbd. 80 s.; men da omtrent 200 Rbd. formenes at ville indkomme uden Ligning, gaaer Commissionens Forslag ud paa, at Communen som Fattigbidrag for indeværende Aar maa blive paalignet 1700 Rbd. Ligningen for iaar bliver saaledes 200 Rbd. mindre end ifjor, da den udgjorde 1900 Rbd. foruden 14 Tdr. Rug og 9 Tdr. Byg. *) Disse Renter vare paa Forslaget for forrige Aar indbefattede under den Sum, der ansaaes fornøden til Fattighuse nes Vedligeholdelse, men da denne befandtes utilstrækkelig, eftersom Husene ere gamle og kunne behøve Udvidelse, formedelst det tiltagende Antal af dem, der tye til Fattigvæsenet for at faae Huuslye, har man i Aar maattet anføre disse tvende Udgiftsposter hver for sig. ) Med denne Sum og ialtfald tilligemed den forventede Kassebeholdning fra forrige Aar formenes de Udgifter at kunne bestrides, der maatte flyde af Oprettelsen af en Ardeidsanstalt for Mandspersoner. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. De Beltpassage. Gaabense den 6te Januar 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Fortiden er Overfarten til Sjælland ikke saa besværlig, da endeel af Drivisen er drevet af Beltet til, Transporterne skee endnu over Masnedøen, men ere ikke af den vanskelige Beskaffenhed som forhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Kjøbenhavns Torvepriser den 2den Januar 1841. Rug, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 48 s.; Hvede, 5 Rbd. 40 s. a 6 Rbd. 56 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 68 s. a 2 Rbd. 84 s.; dito 6-radet, 2 Rbd. 56 s. a 2 Rbd. 64 s.; Havre, 2 Rbd. 36 s. a 2 Rbd. 64 s.; Erter, 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 88 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 48 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd. 22 a 26 s.; Æg, Snesen, 28 a 30 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Reisende fra den 30te Decbr. 1840 til den 6te Jan. 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Dhrr. Theil, Bülow, Plange og Engelbrecht; Toldbetjent Wahrendorff, Matros Holm. Udenfor Posterne: Landmændene Schmidt, Hørup, Jacobsen, Degetau med Søn og Spethmann; Student Hansen; Discipel Frederichsen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Hr. Jerndorff, Kjøbmand Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
AVERTISSEMENTS. Dersom her i Stiftet maatte findes en duelig Seminarist, som er istand til at paatage sig Constitution som Første Lærer ved Borgerskolen i Nød bye, under Vacancen i dette Embede, da ville han behage allersnarest herom at henvende sig til Undertegnede. Østofte pr. Maribo den 2den Jan. 1841. Kofod=Ancher, Districts-Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
For en duelig Jomfrue, som forstaaer at styre en stor Huusholdning og tillige kan paatage sig Overopsynet med et Meierie, anviser Adressecontoiret en fordeelagtig Tjeneste til anstundende 1ste Mai 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
For et ungt Menneske, som har Lyst til at anbringes ved Landvæsenet, er en Plads ledig paa en Avlsgaard til 1ste Mai 1841. Adressecontoiret. anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Tilkjøbs eller tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
2de sammenlagte Huse, hidtil afbenyttede til Kjøbmandshandel og for samme særdeles godt beliggende er at faae tilkjøbs eller tilleie til April Flyttetid i Nysted, hvorom man ville henvende sig til Forpagter Wied paa Christiansholm. Den største Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende imod Prioritet. En Huusleilighed, bestaaende af en Stue paa 2 Fag, en ditto paa 3 Fag, 1 Spisekammer og Kjøkken, samt en Kielder paa 2 Fag, Brændehuus, Staldrum til 4 Heste, Loe og Lade, er at erholde til Leie til Paaske Flyttetid førstkommende, naar man henvender sig til Madame Knust i Nykjøbing. Det bemærkes, at for en Kjøbmand er denne Huusleilighed særdeles passende, da samme ligger midt i Nykjøbings Frisegade. Mod anordnet Sikkerhed er strax at erholde til Laan af Baroniet Guldborglands Umyndiges Midler 20 Rbd. Sølv. og 112 Rbd. 82 3/5 s. S. & T. Ourebyegaard den 30te December 1840. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Lollands Falsters Tivente. Stifts Fredagen den 8 Januar. No A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Til høivelbaarne Hr. Kammerjunker, v. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Vi have i den senere Tid været saa beskjæftiget med andre Forretninger, at vi have savnet Leilighed til at modgaae Deres Høivelbaarenheds i dette Blad No 146 for forrige Aar indrykkede Breve til Bladets Redacteur, hvis Formaal er, at tilbagevise vore tidligere Anker over det Classenske Fideicommis's Seendrægtighed med at afløse Naturalhoveriet ved dets falsterske Hovedgaarde; men gjemt er ikke glemt, som Ordsproget siger, og vi have nu Otium til at indhente det Forsømte, idet vi foreløbigen erklære, at vi alene tage Notice af bemeldte Breve forsaavidt de berøre de i nærværende Blad under vort Mærke optagne Artikler, hiin Gjenstand betræffende. Vi maae da først paa det Bestemteste tilbagevise Deres Høivelbaarenheds Beskyldning, at vore Artikler, indeholde et Væv af Usandhed. Nærmere ville vi ikke dennegang gaae Dem, endskjøndt vi troe at kunne med langt mere Føie overføre dette mindre smukke Epithet paa de Oplysninger om Hoverisagen, Brevene indeholde. Det er os ubekjendt og Carlsfeldts Bønder for Directionen have yttret Ønske om Naturalhoveriets Afløsning; vi have aldrig paastaaet Sligt. Vi ansee det endog troeligt, at disse Bønder intet Anbud have gjort, da deres Avlingshoverie ikke er trykkende, da de med Forpagteren ere forenede om Pengebetaling for Flængshoveriet i Forpagtningstiden, og da Directionens bekjendte Principer i Hoveriesagen ikke kunne opmuntre dem til et sligt Forsøg. Det er os derfor ubegribeligt hvad Deres Høivelbaarenhed tilsigter med den Jnsinuation, at de nævnte Bønder ikke have begjært Naturalhoveriet afløst. Men, hvad vi tidligere have debiteret og hvad vi vide med Bestemthed er, at Corselitze Bønder virkelig have anbudt en Godtgjørelse af 6 Rbd. eller 2 1/2 Tønde Byg, betalt efter Kapitels taxten, pr. Tønde Hartkorn, for Hoveriets Afløsning. Vi ville kalde i Deres Høivelbaarenheds Erindring, at dette Anbud blev gjort for et Par Aar siden, da et andet Medlem foruden Hr. Kammerjunkeren var tilstede paa Corselitze, ved en Deputation, bestaaende af nogle Mænd fra hver By, og at Svaret var afslaaende med den bemærkning: at Supplicanterne ikke kunde vente Hoverifrihed paa saa billige Vilkaar som andre Godsers Bønder, fordi Fideicommisset ikke, saaledes som private Godseiere, havde det i sin Magt at forhøie Jndfæstning og Jordebogsafgivter ved Fæsteforandringer. Dersom det var passende eller nødvendigt kunde vi med mangfoldige Stemmer bekræfte Rigtigheden af denne vor Paastand; men vi haabe, at de nævnte Specialiteter ville indvirke tilstrækkeligen paa Deres Høivelbaarenheds Hukommelse for at bringe Dem i Overeensstemmelse med os, især dersom det virkelig er en Administrations Grundsætning hos den nu fungerende Direction, at Bønderne ved forøget Hoveriafgivt skulle betale den Moderation i Jndfæstning og Landgilde, som hidrører fra en tidligere Bestyrelse, thi da vil Anvendelsen af denne Grundsætning ved den nævnte Leilighed være et Moment mere til at fjerne den Taage, der synes at have stillet sig imellem Deres Hukommelse og det omhandlede Factum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Skulde imidlertid Deres Høivelbaarenhed endnu nære Tvivl, vil et Spørgsmaal til Bønderne om de have gjort fornævnte Anbud og om de endnu vedblive det, være Middelet til, ganske at see den hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Det forholder sig neppe saa, at Bestyrelsen for Fideicommisset har manglet gunstig Leilighed til at hæve Naturalhoveriet. Det synes at fremgaae af Directionens Beretning til Kongen, dateret 20de Mai 1818, at det var vedtaget som Princip, at der, hvergang Forpagtningen fornyedes, skulde gives Bønderne Leilighed til at skille sig ved Naturalhoveriet, til hvilken Ende de skulde indkaldes til Forpagtningsauctionen, ved hvilken Hovedgaardene skulde opbydes alternative, med og uden Hoverie, for at erfare, om den ved sidste Opraabsmaade budne Forpagtningsafgivt, tillagt det Eqvivalent, Bønderne maatte ville yde som Godtgjørelse for Hoveriets Afløsning, kom til at staae idetmindste ligemed det Forpagtningsbud, som gjordes for Hovedgaardenne med Bibehold af Naturalhoveriet. Dette virkelig smukke og for Hoveriets Afløsning hensigtsmæssige Princip bragtes i Udøvelse, ikke alene ved den i Aaret 1817. stedfundne Forpagtnings-Auction, men ogsaa ved den, som afholdtes 7 Aar tidligere. Vi ville nu tillade os at rette det Spørgsmaal til Deres Høivelbaarenhed, om den samme Fremgangsmaade eller en lignende fulgtes, da ny Forpagtningscontract oprettedes i Aaret 1834 – Hr. Kammerjunkeren kan umuligen nedlade Dem til at besvare dette Spørgsmaal bekræftende; men heraf følger, at De debiterer en vitterlig Urigtighed, naar De fortæller, at Directionen har manglet gunstig Leilighed til Hoveriets Afløsning, hvorimod vi have sagt og sige den rene Sandhed, naar vi paastaae, at Directionen har ladet en for dette Øiemed gunstig Leilighed gaae ubenyttet bort. J Aaret 1834 bortforpagtedes, som bekjendt, Hovedgaardene ikke ved Auction, men underhaanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Hvorvidt denne Fremgangsmaade ved Bortforpagtningen af en offentlig Stiftelses Hovedgaarde i sig selv var rigtig eller endog lovlig, vedkommer det os ikke her at undersøge, men vi tør, uden at befrygte grundet Modsigelse, paastaae, at denne Afvigelse fra det Sædvanlige og Rigtige ikke nødvendigviis udelukkede, som den da ikke heller burde udelukke, Bønderne fra de Fordele, som hiint liberale og til Tidsaandens Fordringer samt Fideicommis-Stifterens fundamentale Bestemmelser svarende Princip, tilstod dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-08
Vi maae derhos gjenkalde i Deres Høivelbaaren heds behagelige Erindring, at Corselitze Bønder, længe førend Forpagtningscontracten i Aaret 1834 fornyedes, ved en Deputation, i Deres Tilstedeværelse anmodede Directionen om, at der, naar ny Contract skulde oprettes, maatte vorde given dem Leilighed til at blive hoverifrie og at dette lovedes dem, men senere sagdes at være forglemt. Bønderne, der ved denne Leilighed røgtede det dem overdragne Hverv, leve endnu som Fæstere, og de ville i Tilfælde af Modsigelse være istand til, om fornødent gjøres, at bevise dette, fra dem selv hidrørende, Assertum.