Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-05-30
- Der meldes fra Nantes under 13de Februar d. A. : at en Bulcan er udbrudt paa den Vestindiske Øe St. Lucie, og som allerede har foraarsaget store Ødelæggelser, Jorden er funket ind og paa Spidsen er fremkommet et Bassin, hvori man har fundet fiske. (Øen har tilforn været vulcanisk, og et Par Biergtoppe have næsten bestandig givet Røg fra sig; men de have ikke saavidt Mindet strækker sig udkastet Lava.) – Fortidens Vulcaner begynde at røre sig, den underjordiske Jld opleder sine gamle Skorsteene, for at bane sig nye Udveie, og vil ikke selv forunde det eensomme St. Helena Rolighed; den 21de September f. A. fornam man paa Øen et temmelig heftig Jordskielv, som varede i 15 Minuter; 3 stærke Stød fulgte ovenpaa hinanden, den frembragde en Lyd, som lignede Raslen af een tungbeladt Vogn. Glassene klingrede, og hvad der hængte paa Væggene bevægede sig kiendeligt. Skildvagterne, som stode i den frie Luft, mærkede intet til Jordskielvet, men der raste en Orkan, saa at de neppe kunde holde sig oprette. Jngen kom bedre ud af Sagen end de Chinesere som boe paa Øen, de fattede strax Grunden dertil, og toge sig den slet ikke nær, Den Kæmpe, sagde de, som bærer Øen paa sin Ryg, har blot flyttet sine Been lidt, for at lette sig en Smule Besværligheden (man kan desuden begribe det, at staae saa mange tusinde Aar i det kolde Hav, kan sagtens foraarsage en Gysen i Kroppen. Paa den Kæmpe, som staaer oven paa Øen, skal Begivenheden ikke heller have gjort noget synderligt Jndtryk, han har vel ogsaa sin Philosophie, ligesaa vel som Chineserne. Dette Jordskielv skal være det tredie siden Øens Opdagelse. Asien er en Verdens Deel, hvorfra man sielden hører noget om Jordskielv, naar man undtager det Tyrkiske Asien og de Øer, som ligge Sønden for denne Verdensdeel; dog bemærkedes i Hovedstaden Tiflis i Georgien en stærk Jordrystelse den 24de December f. A. Den gamle Caucasus synes at have fornemmet den Brand, som giærer under dens Rødder; thi den havde i Forveien rystet sine Sneelokker; den 21de October f. A. nedstyrtede faaledes fra Bierget Kasbeck en uhyre Sneelavine, og bedækkede en Landstrækning af næsten en halv Miil, og i en Høide af 50 Favne; den tilstoppede ganske Terck Flodens Løb, som endelig aabnede sig en Vei under den. Denne Naturbegivenhed afbrød Communicationen imellem Rusland og Georgien; saadanne Sneefald pleier at indtræffe i disse Biergegne omtrent hvert 7de Aar. – Men for at beskrive den underjordiske Jlds Yttringer i den Deel af Jorden vi beboe, ville vi betragte dens Virksomhed i en Retning fra Norden til Syden, eftersom den i de sydligste Deele af Europa har givet sig hyppigst tilkiende. Fra Grønland (som ikke heller hører til Enropa, men til Amerika, har man vel en Efterretning om et Jordskielv, men det er af en ældre Datum, og blev fornummet den 23de November 1816. 9 Stød mærkedes, hvoraf et var saa stærkt, at Sneen faldt ned af Tagene. Men i den østlige Deel af Jsland have i denne Vinter hyppige Jordrystelser fundet Sted. – Naar man undtager denne Øe som er foruden Jtalien det andet store underjordiske Forraadskammer for den vulcaniske Jld, saa har man ikke hørt noget til dennes Yttringer, uden i de sydligere Deele af Europa og i de Lande, som enten beskylles af det Middellandske Hav, eller dog ikke ligge i en stor Afstand fra det. J Egnen ved Moor i det Stuhlweissenbürger Comitat i Ungarn var, som der berettes, Jordrystelserne saa hyppige i denne Vinter, dog uden at være heftige, at man talte om dem, som noget sædvanligt. J dette Rige mødte den 3die December i Egnen ved Schemnitz den besynderlige og sørgelige Begivenhed, at et anseeligt Huus, som var bygget paa et Bierg, styrtede ind i det; det skeete om Natten, der havde været mange Mennesker om Aftenen tilforn forsamlede, og havde dandset deri; men de vare gaaede bort; Eieren af Huuset derimod sank med det ind i Bierget, og fandt derved sin Død; man kunde i en Time høre hans Stemme; men det var ikke mueligt at finde det Sted hvor han var. - J Slutningen af November følte man ogsaa en stærk Jordrystelse i det Overøsterrigske, i Egnen af det ophævede Prælatur Spital vae den saa voldsom, at en Deel af det nærliggende Bierg styrtede ned, som havde knuset Klosterbygningen, dersom det ikke var faldet til en modsat Side. – Fra Schveits har man vel ikke i det sidste Halvaar hørt saa meget tale om Jordrystelser, som tilforn; dog berettes fra det eensomme Kloster, som ligger paa det store Bernhards Bierg i Canton Wallis, at Sneen var i Enden af Februar faldet 5 Fod høit omkring ved Klosteret, og at det stormede saa frygteligt paa Bierget, saa at Klosteret rystede, og den 24de Februar om Aftenen fornam man i Værelserne en saadan Bevægelse, saa at Beboerne gyngede som paa et Skib, hvilket man tilskrev et Jordskielv, som fra det Middellandske Hav af udbredte sig igiennem Jtalien og det sydlige Frankerig til St. Bernhards uhyre Sneespidser. (Man maae forbauses over den underjordiske Jlds Magt, som formaaer fra Jordens Skiød af at sætte saadanne kjæmpemæssige Bierge i Bevægelse.) (Forts.)