JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Hvor mange over alle Coursforholds og Børkneds Jndflydelse ophøiede Eiendomme er Danmark og Norge ej i Besiddelse af Korn, Qvæg, Heste, Uld, Tømmer, Jern, Kobber, Have disse Ting ei den varigste Værdie, stedse stigende, eller maaskee rettere uforanderlig, endnu meere end Pengemændenes evige Maalestok: Sølvet? Med et Par af disse Artikler kunde der i faa Aar indløses saa mange Banksedler, at de øvriges Værdie fuldkommen reiste sig, at dette ikke skeer, kommer naturligviis deraf, at de pludselige gjennemgribende og voldsomme Midler og Forholdsregler ikke altid ere de raadeligste og bedste. Jmidlertid er det jo dog vist, at paa disse og fleere Dannerstatens Eiendomme hæfter den Gield, Landet, ved Tidernes Medfør, er kommen i. Man har anslaaet disse Eiendomme at være af 400 Millioner Courant Rigsdalers Værdie, paa en Tid, da Species og Courant vare ligegieldende. For Øjeblikket kan altsaa deres Værd antages for 320 Millioner Rdlr. Species. Regner man den aarlige Rente deraf til 5 Procent, faaer man 16 Millioner Rdlr. Species. Og dersom der af denne aarlige Summe afgaves til Staten, til Papiirpengenes Opreisning ikkun en tiende Deel, eller en halv Procent Rente af Capitalen, saa fik man efter den nærværende Cours, aarligen omtrent 10 Millioner danske Banksedler inddragne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Jylland har f. Ex. imellem fire og fem hundrede Tusinde Qvæghøveder og Heste. Disses Værdie er over 10 Millioner Rdlr. Species, at give Anviisning paa dem, som et realisabelt Pant for Bank sedlerne, kan ingen fornuftigviis falde paa, ligesaa lidt som nogen klog Proprietair, hvis Gield beløb sig til hvad han kunde udbringe ved Salget af sit Godses hele Besætning, vilde gribe til dette Middel. Men den Jordegodsejer, som dog ikke var bestedt i større Vaande, havde heller ei at frygte for at vorde bankerot, men kunde ved successiv Afbetaling i faa Aar komme fuldkommen paa Benene. Deres Jeg er o. s. v. GaArnekjerJndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Udenlandske Efterretninger. Det i No. 2 omtalte skjønne og smagfulde Sølvstykke er forfærdiget hos Brødrene Levi i Kronprindsensgaden. Det er i Form af en Vase, indvendig stærkt forgyldt. Udvendig sees paa en Guldplade et skjønt Sindbillede og Ordene: Pluribus unum. Nedenunder læses paa Engelsk, at denne Vase er foræret Consul Jsaachsen i Christiansand af de i Danmark og Norge værende Americanere, for hans ivrige og hældige Bestræbelser, til Bedste for de tagne og til Norge indbragte Undersaattere af de forenede Stater i Aarene 1809 og 1810. - Den veier 300 Lod, og allene til Forgyldningen er der medgaaet 10 Ducater. Den koster 3000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Det usædvanlig milde og behagelige Foraarsveir, som i disse Dage har indfundet sig, har ligesom oplivet Hovedstadens Jndbyggere, befolket dens offentlige Spadseregange, og gjort Ende paa den nødtvungne Jndspærring i Husene, som Mange hidindtil havde maattet underkaste sig. Men dersom det tidlige Foraar har opvakt Glæde hos de Fleste, saa gives der vel ogsaa Nogle, hos hvilke det har givet Anledning til aldeles modsatte følelser. Med adskillige af vore Speculanter er dette især Tilfældet. En af de Artikler, som de efter Sædvane have udseet til Maalet for deres Jndustrie, er naturligviis Smørret, hvoraf de i Efteraaret have opkjøbt anseelige Qvantiteter, i det Haab, at en langvarig Vinter skulde drive denne Artikels Priis i Veiret ved Foraarets Nærmelse. hidindtil synes imidlertid deres Forventning at være skuffet, da Smørret, langt fra at være bleven dyrere, snarere er falden i Prisen, og da forraadet af denne Artikel lykkeligviis er saa betydeligt her i Staden, at man ikke behøver at frygte for, at Prisen for det første vil stige. Det samme er ogsaa i dette Øieblik Tilfældet med adskillige Colonialvarer, som nu sælges noget lettere end forkort Tid siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
London d. 25 Febr. (Moniteuren). Breve fra Lissabon af 11te d. M. berette, at den Deel af den Spanske Armee, der staaer under Ballasteros Commando, er, som vi i det mindste befrygte, næsten ganske ødelagt eller fangen. Efter den sidste Depeche fra Lord Wellington vare 3000 Mand af disse Tropper blevne fangne i Olivenza. Siden har, som det synes, Ballasteros begivet sig paa den venstre Side af Guadiana i den Hensigt, at indskibe 5000 Mand til Cadix. For at dække denne Jndskibning havde han taget en Stilling i Castilegos, hvor han blev angreben af Divisionen Gazan; han blev slaaet og med stort Forliis kastet paa den anden Side af Guadiang. Hans Artillerie og Cavallerie bleve tagne. Det i Ayamonte staaende Corps's Skjebne vil maaskee ikke være bedre. Jndsluttet imellem Guadalquivir og Guadiana beroer dets Redning allene paa de Skibe, der skulle tage det ombord. - J en Dubliner Tidende af 16de d. M. hedder det, at, efter Forlydende de Linieregimenter, der skulde været indskibede til Portugal, faae Modbefaling og maa indtil nærmere Ordre blive i deres Standqvarterer. Tropperne have faaet deres Feldteqvipage og Alting er sat i Beredskab, paa det de i fornødent Tilfælde kunne rykke i Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Washington, d. 3 Jan. Man troer, at Engellænderne atter have i Sinde at tage Ost- og Vestflorida. Det kommer nu an paa om de forenede Stater ville forekomme dem og tage dette Land i Besiddelse. Man siger den Franske Regjering ønsker, at de forenede Stater maatte bemægtige sig samme. Sagen er henvist til en hemmelig Committe. - Baltimore, d. 3 Jan. Hr. Morier, engelsk Charge d'Affaires, skal have overgivet en Forestilling angaaende Floridas Besættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
J Florida er det kommet til en Fægtning mellem Oberst Kemeper, der staaer i Spidsen for Jndependenterne, og Gouverneur Folch, der anfører Spanierne. Kemeper er bleven slaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Paris, d. 6 Martii. Den 3die havde en Deputation fra Valgcollegierne i Departementerne Finisterre, Øvrepyrenæerne og Rhin- og Mosel Departement Audience hos den Franske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Paa Departementet Finisterres Adresse svarede Hs. Maj. "Jeg bifalder Deres Sindelav. Den sande Aarsag til de Uheld, Søværnet har lidt, ligger i Tabet af de kostbare Folk i Borgerkrigene, der især ødelagte Bretagne og Poitu. Saasnart det er Mig mueligt, reiser Jeg til Brest. Mine Folkeslags Magt er imidlertid af den Natur, at Jeg inden 4 Aar vil have over hundrede Linieskibe og 200 Fregatter. Det adriatiske Havs saavelsom Østersøens Matroser kappes om at vise Jver og Mod med Mine Jndbyggere i Bretagne og Provence, i den Hensigt at bidrage til Havets Frihed, som ikke blot er Mit Riges, men ogsaa alle Andre Nationers Tarv. - Paa Adressen fra Valscollegiet for Departementerne Øvre=Pyrenæerne svarede Hs. Maj. "Jeg har med Deeltagelse seet eders Departement. Om faa Aar ville sex store Landeveie gaae over Pyrenæerne og være fordeelagtige for eders Konstflid."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Moniteuren af 2de indeholder følgende: Hr. Labouchere, Kjøbmand fra Amsterdam, har af Politier faaet et Pas for i egne Handelsanliggender at relse til London. Dette har foranlediget det Rygte, at der gaves Fredsforslag med Engelland. ere bemyndigede til at modsige dette Rygte. Der gives intet Slags Underhandling mellem begge Regjeringerne, og der kan ingen saadan gives, saalænge den nærværende engelske Bestyrelse varer, hvis Grundsætninger evig Krig er hele Europa bekiendt. Hr. Laboucheres Reise angaaer hans personlige Anliggendet; den kan altsaa ikke have nogen Jndflydelse paa Handelssamqvemmet. – Staden Paris har foræret H. M. Keiserinden en prægtig Vugge, udarbeidet en vermeil. Dette Konstens Mesterværk er forfærdiget efter Hr. Prud homs Tegning af de Herrer Odiot og Thomire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Barcellona, d. 30 Jan. Der er ankommen her 11 Franske Skibe med 47000 Centner Levnetsmidler, som bringe Ove flødighed i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
En vis Oller, Repræsentant for Juntaen i Tarragona, som Jndvaanerne have givet det Tilnavn: Robespierre i Catalonien, er bleven paagreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Gener. Baraguay Hilliers har bevilget alle Catalonier en almindelig Tilgivelse, som inden d. 15 Martii nedlægge deres Vaaben og vende tilbage til deres Hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
London d. 1 Martii. Hr. Pinkney har i Gaar havt sin Afskedsaudience hos Prindsregenten, men Hr. Percewal har svaret paa et ham opgivet Spørgsmaal fra Hr. Whitebreads Side, at uagtet Hr. Pinkney har havt sin Afskedsandience har han dog ladet en Charge d'Affaires blive i London, for at fortsætte Underhandlingerne, og at der fra Storbritanniens Side vil vorde afsendt en befuldmægtiget Minister til de forenede Stater. - General Castanos er udnævnt til la Romangs Eftermand som Anfører for Armeen. Udfaldet fra Cadix, for at angribe Beleiringsarmeen, har ikke fundet Sted, og Garnisonen er endnu bestandig uvirksom
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Regentskabet er forlagt fra Jsle de Leon til Fæstningen og har opslaaet sin Bopæl i St. Philips Kloster. – Marskal Massena har ladet sammenbringe en betydelig Deel Pontons til hurtigen at oversætte den fornødne Magt paa den anden Bredde af Tajo, saa at General Beresford, der staaer med et stærkt Armeecorps paa den sydlige Side, for at forhindre fiendtlige Forstærkninger at nærme sig over Elvas eller angribe dem førend de forene sig med Hovedcorpset under Massena, ikke tør nærme sig uden at komme i den Fare, at blive afskaaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Den Engelske Regjering skal være sindet at udvexle Grev Lord Beverley mod General Lesebure.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Berlin d. 12 Martii. Vore Tidender indeholde en officiel Erklæring mod en under Over skrivten: "Det Tydske Forbund, et hemmeligt Selskab, i den Berlinske Avis indrykket Bekjendtgjørelse. Censoren, som har ladet denne Efterretning slippe, er afsat fra sin Forretning, Udgiveren for en Tidlang suspenderet og Expeditionen givet en eftertrykkelig Jrettesættelse. Hensigten af det anførte Tydske Forbund skal være meget hæderlig og lovmæssig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Wien d. 6 Martii. Gener. Lieuten. Kamen ski ventes fra Petersborg til Bucharest med Operationsplanen til næste Feldttog. – Det hedder, at vor Regjering under visse Jndskrænkninger vil lægge en ny Told paa alle Colonialvarer. Newyork d. 29 Jan. Congressen sysselsætter sig endnu bestandig med Indretningen af en Nationalbanque. Stemmerne ere temmelig lige og det lader som Sagen vil blive opsat til ubestemt Tid. Det er ogsaa i Forslag, at lade fremmede Mynter omløbe efter deres indere Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
London d. & Martii Moniteuren. Vor Regjering agter i dette Aar at sende een af de betydeligste Flaader til Østersøen, som man nogensinde har seet i dette Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Udenlandske Efterretninger. de forenede nordamericanske Stater er siden 20 Aar Folkemængden stegen fra 2,650,000 til 5, 156,000. Antallet af Husene er i dette Tidsrum steget fra 650,000 til 1,226,000 Af Agerland vare fordum kun 21,500,000 Aeres dyrkede, nu 39,400,000. En Acre (en Dags Pløieland) steg fra 2 til 6 Dollars i Prisen. Tallet af Heste forøgede sig fra 600000 til 1200000. Værdien af Jndførslen steg fra 11 til 80 Mill. Dollars Udførslen af Landsfrembringelser steg fra 9 til 49 Mill. Dollars, og af udenlandske Varer fra 1 til 36 Mill. Statsindkomsterne stege i en Tid af 12 Aar fra 8 til 13 Mill. Udgivterne derimod ere blevne paa den gamle Fod. Den omløbende Pengemasse stog siden 20 Aar fra 10 til 17 Mill. Dollars, Morgenblatt.) Alops v. Holst, en talentfuld Cameral-ArchivAccessist, har i Ofen til Fordeel for de faldne Soldaters Efterladte givet en Forestilling, hvori han heldigen efterligner alle de Konster, som den saakaldte uforbrændelige Spanier, Jfroder Noger, gjør. Han knuste med Tænderne gloende Kul hamrede med de bare Hænder en gloende Jernplade, lod med en Blæsebælg puste de givende Kul han holdt paa Tungen, tog gloende Jern i Munden, skrabede Tungen, vaskede Ansigtet og Øinene dermed o. s. v. Den hele Konst skal bestaae i nogle enkelte simple Forebyggelsesmidler. (S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
En i Paris for kort siden udkommet Reisebeskrivelse af Hr. Tombe giver følgende Efterretning om la Peyrouses Endeligt: Paa en Klippede Østlig for Philippinerne fandt en Portugisisk Capitain i Aaret 1803 en eenlig Franskmand, ved Navn Dagelet, Astronom ved la Peyrouses Expedition. Da denne var hentet ombord, fortalte han, at paa Farten fra Botanybay stødte det ene af la Peyrouses Skibe paa Grund og forgik. Med det andet landede denne kort efter paa en De Sydlig for Nyholland, for at indtage Levnetsmidler, og blev meget vel modtaget af Jndvaanerne. Jmidlertid udbrød der ved Uforsigtighed Jldløs paa Skibet, som opbrændte. La Peyrouse reddede saa meget mueligt af Segl, Tougværk, Vaaben, Munition &c. og agtede at bygge et lidet Fartøi, der kunde bringe Efterretning om ham til en Europæisk Kolonie; men dette vilde de Jndfødte slet ikke tilstæde. J denne grusomme Forfatning tilbragte han 12 Aar, da han igjen begyndte at udkaste Planen til at bygge et Skib. Herover kom Jndvaanerne i Harnisk, og en hidsig Krig udbrød, hvori de Franske, efter at deres Munition var opgaaet, maatte vige for Overmagten og bleve nedsablede, paa Dagelet nær, som commanderede en liden Forpost af 17 Mand, med hvilke han flygtede, saasnart han saae sine Landsmænds Skjebne, og undkom paa nogle smaae Canots til hiin øde Klippede, hvor han tilbragte 2 Aar i den ynkeligste Tilstand og maatte see sine faa Ledsagere døe efter hinanden. Han var den eneste, som endnu levede, skjønt ikke længe, thi den 9de Dag efter hans Ankomst paa det Portugisiske Skib, maatte han ogsaa bukke under. (Hempels Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Under 19 f. M. er i Sverrig udkommen en Kgl. Forordning, angaaende udenlandske Reisende i Riget. Alle Udlændinge, som ikke have opholdt sig 1 Aar i Stokholm og erholdt vedbørlig Tilladelse til at forblive der, skulle, under Straf af et Aars Fængsel, forlade Hovedstaden inden 3 og Riget inden 12 Dage. Uden Kongel. Tilladelse maae ingen reisende Udlænding herefter indkomme i Riget. Dog er ved denne Forordning ingen Forandring gjort i det, som er vedtaget i Freds tractaterne med Rusland og Danmark, hvorfor i en særskilt Anmærkning tilføies, at det ikkun forde Danske Reisende, der agte at forlade den sædvanlige Postreise fra Norge til Sverrig, vil være raadeligt, at de, for at undgaae unyttigt Ophold paa Grændsen, forsyne sig med et Pas fra den herværende Kongel. Svenske Gesandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Kallundborg d. 6 Martii. J Mandags var her Auction. Jblandt meget andet blev bortsolgt nogle stribede Ginganger og Sirtser, som bleve dyrt betalte. Et vist Mønster Sirts blev betalt med 5 Rdlr. 3 Mk. Alen, Ligesaa høit gik mange af Gingangerne. (Af Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Kjøbenhavns Vexelcours d. 19 Martii, 800 kort Sigt. - Spec. 787. - Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 820 k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
J nogle Aftryk af forrige Numer findes følgende Trykkeil. P. 34. Lin. 18, naar ingen Dødelig veed eller kan vide læs, naar ingen Dødelig, undtagen Banquedirecteurerne og vedkommende Embedsmænd i Banquen, veed eller kan vide &c.P. 348. L. 28 Bugtaleren og mange andre læs Hun og mange andre. - P. 349. L. 21. Dette Stykke findes saaledes under Overskrivten: Archiv für Litteratur und Kunst. Store Aander ere ofte Propheter, læs: Dette Stykke findes saaledes i Archiv for Litteratur u. Kunst under Overskrivten: Store Aander o. s. v. - P. 352 sidste Lin. Grosserer Moth læs: Grosserer Maag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Nyeste Skilderie af K. benhafFraskerskenOttende Aargang. No. 24. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 22 Martii 1811. Om Lægernes ringe Betaling efter Tiderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Jblandt alle Stænder gives der neppe nogen, hvis Forretninger ere besværligere end Lægens Siælens og Legemets Anstrængelse er hos ham lige nødvendige og bør hos ham være i bestandig Brug. Øiemedet af hans Bestræbelser er det nyttigste for Staten, det at vedligeholde dens Borgeres Sundhed, at redde deres Liv - og Lønnen for hans Møje – den maae han søge i sit eget Bryst, i Følelsen af at have opfyldt sine Pligter, i Deres taknemmelige Taarer og Velsignelser, hvis Fædre, Mænd, Koner og Børn han udrev af Dødens Arme. Denne Løn er stor, bør stedse være den kiæreste – men tilstrækkelig er den ikke thi Lægen er et Menneske og som saadant behøver han Klæder og Mad og Drikke og mange andre Ting, som et kunne haves uden Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
J Holsten havde to Spitsbube for endeel Aar siden faaet Nys om, at en Enke vilde sælge et Brystsmykke af Guld. De gaae begge to hen til hende, blive enig med hende om Prisen og bede hende at gjemme Smykket for dem indtil de om Eftermiddagen kom igjen med Betalingen for at afhente det. De bade hende derhos, at lægge det i en Æske, som een af Spitsbuberne havde med sig, og tillade dem, at sætte deres Segl derfor Dette skede. Da Konen saae at de udebleve med Betalingen, aabnede hun Æsken, og fandt den – tom. Spitsbuberne havde nemlig havt to Æsker med, og ombyttet hende den, som Smykket lagdes i, med en kom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
(Jndsendt.) Brevet fra H. er rigtigen imodtaget. Senderens Ønske skal, om mueligt, vorde opfyldt. CK
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Indenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Udtog af en Skrivelse fra Lerchenborg. Den af Pastor Wolgand opfundne Tromle eller Klimpvaltse, har egentlig til Hensigt at anvendes paa stærke lerede Jorder, i de Tilfælde, hvor egentlig Klimpslagning blev nødvendig til Agerens endelige Tilberedelse, og til dette Øiemed svarer den saa fuldkommen, at sikkert Jngen, der har ret vanskelig Leerjord at cultivere, vil fortryde de paa sammes Anskaffelse anvendte Bekostninger. Med megen Fordeel bruges den ogsaa paa Eng- og Mosejord, som ellers ikkun ved en langvarig Harvning kan faae en nogenledes taalelig Behandling, da denne Maskine ved at overtrækkes engang paa langs og eengang paa tvers, sikkert gjør en større Effect, end fire Gange saa megen Harvning. - Den egentlige Tromle, eller den virksomme Deel af denne Maskine er 1 1/2 Alen lang og Knivenes Bredde 3 Tommer, Jernets Tykkelse ved Axelen ikke fuldt 3/4 Tommer. Denne Tykkelse synes vel tilstrækkelig, men da det støbte Jern er saare skjørt, og mine Knive ofte springe, naar de støde paa jordfaste Stene, saa tilraader jeg at forandre Tykkelsen til en heel Tømme. - J Henseende til dens Længde, maae endnu bemærkes, at det upaatvivleligt vilde være fordeelagtigere at indrette samme til 2 Alens Længde, da den, som den nu er, dog falder vel svær for 2de Heste. Derved maatte vindes betydeligt i Henseende til Arbeidets hurtigere Fremme og Maskinens større Virksomhed ved dens stadigere Gang. J øvrigt holder jeg mig forvisset om, at Hr. Wolgands Model af denne Valtse i Landhuusholdnings Selskabets Model samling er saa accurat, at Vedkommende snart kan tilmaale sig Resten, naar man veed Tromlens Længde. (Handels-Tidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Mariboe, den 14de Martii. Ved sidste Marked her har Tyvene ret drevet deres Spil. Fra en Kjøbmand blev iblandt andet bortstiaalet et Stykke Forklæde-Tøi af Værdie 15 Rdlr. Fra en Skoemager en Tværsæk med Støvler og noget Farvetøi. Fra en anden Skoemager et par Støvler af Værdie 16 Rdlr. Desuden et Stykke Bam. m. Det bliver nu og Mode at stiæle Høns og andre smaa Creaturer. Himlen bevare os fra et nyt Sidestykke til den berygtede Tyvebande, som i Lollands Sønderherred, blev ved Hr. Doctor og Landsdommer Badens Aarvaagenhed lykkeligen opdaget, dødet og dræbt med daglig Poeniteense paa Møens Tugthuus. – Hr. Pastor Wulfebergs Blad, Tiden, er indtil videre gaaet ind. Februarii Maaned vare Priserne paa Korn- og Fede Varer følgende: 1 Tønde Hvede 14 Rdlr. 1 Tdr. Rug 9 Rdlr. 1 Tde. Byg 7 Rdlr. 1 Tdr. Havre 6 Rdlr. 1 Tde. graae Ærter 9 Rdlr. 1 Tde, hvide Ærtet 10 Rdlr. 1 Pund røget Flæsk 1 1/2 Mk. 1 Pund fersk Dito 2 Mk. Oxekjød 24 s. 1 Pund Smør 4 Mk. 1 Pund Ost 16 s. 1 Pund Talg 6 Mk. I Slagternød 60 til 100 Rdlr. 1 Faar 6 Rdlr. 1 fedt Sviin 50 til 80 Rdlr. – J denne Tid kommer endeel Gjedder hertil Byes. Ved Opkjøb og Forprang fordyres de betydelig. - Foraarsveiret har indfundet sig med Nattefrost. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Hs. Majest. Kongen af Westphalen har hidsendt tre af den Westphalske Krones store Ordener til Hs. Maj. Kongens Disposition, hvoraf Allerhøistsamme Selv har beholdt den ene, og forundt Hs. Høih. Prinds Christian og Hs. Excell. Hr. Geheime-Statsminister Rosenkrantz de to øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
J Gaar Formiddags tog Hs. Excellence den vestphalske Minister de Kongel. Stalde i Øiesyn. Deres Excellencer Overhofmarchal Hauch og Overhofmester Brockenhuus, Kammerherre og Staldmester v. d. Maase vare tilstede og lod Hs. Excellence forevise saavel de Kongel. Rideheste som Vognheste. Alle Kongelige Beridere og Staldfolkene vare i fuld Stadsuniform. Efterat Ridehestene vare Ministeren forevist i Ridehuset, kjørte 6 Vogne, hvoraf 5 havde 3 Spænd hver og den ene 4 Spænd, for, frem paa Ridebanen. Det var de meest udsøgte Spænd i Hs. Majestæts Stalde, nemlig: 7 Spænd hvide Skimler, 3 Spænd Jsabeller, 6 Spænd sorte Hengster, 3 Spænd graablakkede Skimler. De Kongelige Stalde tælle nu ialt omtrent 150 Vognheste og 50 Ribeheste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Ved Auctionen over afdøde Jnstitsraad Gindes Maleriesamling blev der ikkun solgt to Malerier. Alle de øvrige gik ind igjen. Om Mangel paa Konst yndere eller alt for høie Priser var Skyld heri, vover Anmelderen ikke at bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Priiscommissairerne i Tønsberg lade d. 3 April sammesteds bortsælge det prisdømte Smakskib Zeldenrust og dets Ladning. Denne bestaaer af 440 Stykker Bomuldstøier, 1144 Stykker hvide Callico, 44, 154 Pd. Melissukker, 26, 893 Pd. Cosse, 13,456 Pd. Bomuldsgarn, 58 Skipp, rødt Farvetræ, 69 Skipp, guult dito, 1 Casse med 50 Pd. Jndigo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Hr. Grosserer P. Thomsen har solgt sin Gaard i Frederiksberg Aller til Hr. Gen. Krigs=Commissair, v. Haxthausen for 26,000 Rdlr. - Hr. Kammerherre Bülow sin Gaard i Norgesgade til Hr. Etatsraad Qvistgaard for 60000 Rdlr., Hr. Fuldmægtig P. Christensen sit Huus No. 143 i Viingaardstræde til Hr. Juveleer Eylardi for 25,000 Rdlr., Hr. Cattunfabricant Michael Berend sit Huus paa Hjørnet af Badstuestræde og Brolæggerstræde til Hr. Justitsraad Hammerich for 25,000 Rdlr., Hr. Urtekræmmer C. Høeg sit Huus No. 68 paa store Kjøbmagergade til Hr. Cattuntrykker Michael Berend for 19,500 Rdlr. UnionsSukkerhuset paa Christianshavn er solgt til Hr. Krigsraad Behrt for 50,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Til Kjøbenhavn er nu ankommen en heel Ladning færsk Lax fra Bornholm, hvilket har bragt denne Artikel til at falde fra 14 Mk. til 6 Mk. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Udenlandske Efterretninger. Breve fra Smyrna berette, at adskillige hundrede Mennesker ere omkomne paa en i Europa ubekjendt Maade. En Caravane, der i September Maaned f. A. gik igjennem Ørkenen i Syrien, blev overfaldet af en skrækkelig Hvirvelvind, der satte hele Støvskyer i Bevægelse. Af 650 Personer, som Reiseselskabet bestod af, bleve 650, der desuden vare udmattede af Tørst og Hede, begravede under Sandet. (Polit. Journal.)¬