JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-09-26
Jndbundne Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet, for vedsatte Priser: 1.) Over Omgang med Mennesker, af Baron Knigge, oversat efter den tydske Original af Præsten Hr. P. D. Faber, 1 Rdlr. 2.) Samleren, et Ugeskrift, 1. og 2 Bind, 14 Mk. 8 s. 3.) Lanwills en ung Engellænder mærkværdige Begivenheder, 2 Dele, 2 Rdlr. 8 s. 4) Evangelisk-Christelig Palmebog samlet af et Selskab og udgivet som et Forsøg ved Dr. N. C. Balle Biskop i Siellands Stift, 1ste Hefte 2 Mk. 8 s. 5.) Vild eller Glædens Barn, 2 Dele, 10 Mk. 6.) Digte af Anton Frantz Just, 4 Mk. 8 s. 7. Raad mod de almindeligste Sygdomme hos de vigtigste Huusdyr, til Brug for Bondealmuen; efter det Kongelige danske Cancellies befaling forfattet at P. C. Abildgaard, 10 sk. 8) Lærebog i den evangelisk christelige Religion, indrettet til Brug i de danske Skoler, 12 s.; samt Spørgsmaale til samme, 6 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Om Østerrige. (taget af politisk og physisk Magazin for August.)Der gives visse Gienstænde, i hvilke en Skribent vistnok ikke burde anvende nogen Møie, da de allerede ere nok beskrevne, og indtil Ækelhed Læserne bekiendtgjorte. Ligeledes kan det maaskee strax afskrække mangen en Læser, naar man anmoder ham om, at han atter skal læse noget om tydske Stater eller om tydske Residencestæder. En Skribent, som anstrænger sine Kræfter, for endnu engang at giøre os bekiendt med bekiendte Ting, ligner upaatvivleligen Lægen hos Møllere, som vidskede Sveden af sin Pande, da han havde givet en Pige sit Mæle igien, som aldrig havde været stum. Jeg har foresat mig, at frembringe nogle Erindringer og Østerrige overhovedet, om Residencestaden, Wien, om Hovedernes Cultur, den høie Noblesse og Gouvernementets Meneler. Men jeg kan umueligen overtale mig til, foriveien at igiennemblade alt det, som allerede af andre Skribenter er blevet meddeelt om Østerrige og dets Forfatning, for ikke igien paa nye at frembringe det, der allerede er beskrevet. Jmidlertid vil jeg ikkun berøre meget faae af de mange derhenhørende Gienstænde. Maaskee jeg dog kan fremstille nogle, som have undgaaet andre Skribenter, eller i det mindste ikke ere frembragte med saadant Eftertryk, som de kunne fortiene.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Østerrigs nyere Historie er vist nok almindeligen bekiendt. Keiser Joseph kom ind i den skadelige Tyr krig formedelst sit Forbund med Rusland, og fornemmeligen formedelst egne Handelspeculationer. Det var ikke nok at han gav sin alliancemæssige Contingent af 300 Mand; men han rykkede i Feldten med sin ganske Magt, og var selv Øienvidne til og Anfører for et ulykkeligt Feldttog. For at bevæge ham til denne fuldkomne Deeltagelse, bleve Summer udbetalte i Wien til i Aalborg. Josephs Fortroeligt. Endeligen skal Keiserinden ogsaa have truet ham dermed, at hun maatte see sig om efter en anden kraftig Alliance (med Preussen, naar Keiser, Jostphi ikke med sin heele Magt vilde ile hende til Hielp. Joseph opbød altsaa alle sine Kræfter, og var allerede virksom og ulykkelig i Feldten, da Russerne selv endnu næsten stode ganske rolige. Hans en uendelig Cordon, adspredte Tropper bleve skareriis dræbte af de tilstrømmende Tyrker: Sygdomme bortrande næsten 100,000 Mennesker. Den smukkeste Armee, Ære og uhyre Summer vare tabte, indtil London endeligen forskaffede Æren igien for de østerrigske Vaaben. Jmidlertid vare Nederlandene tabte. J Arvelandenne var man bleven mismodige formedelst de overordentlige Krigskatte, der strax i Begyndelsen af Krigen bleve hævede. Emissærer, tydske Emissærer, havde gjort Ungarerne oprøriske: tredeve tusinde Ungarer vare allerede paa Marschen, for at plyndre Wien. J Bøhmen, arbeidede ligeledes mange Emissærer, og ophidsede de misfornøiede. J denne Stilling døde Joseph om vilken Vicomte Mirabeau havde skrevet: Il convottera tout, Sil nauta tjen.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Formedelst Preussens Trudseler og de østerrigske Staters farlige Stilling, overraskede Leopold hele Europa ved Fredslutningen i Reichenbach, da han tilbagegav alt det, som var erobret fra Tyrkerne. Politiket troede, at Preussen den Gang havde virket meere, end det kunde være passeligt for Grændserne af en dybseende Statskunst. Man fornødede, at Følgen vilde blive en Opsigt hos de øvrige Magter, og Had og Hævngierrighed, hos det østerrigske Huus paa Generationer. Men Leo hold var Rosenkrenzer formedelst General von Buchoffswerder, og gjorde Alliance og Venskab med Preussens Konge. Corst un ingeste politiqve, sagde Franskmænden. Den øvrige Verden gjorde Randsloser og tang stille. Jmidlerlid var endnu for Josepha Død den store Revolution i Frænkerig brudt ud. Da Nationalforsamlingen begyndte at ophæve og sæcularisere Klosterne, at lægge Skat paa Adelen o. s. v., sagde den døende Joseph ofte: "De ville netop giøre det efter min Plan endog Manifesterne lyde ligesom mine." Joseph døde: Franskmændene gik videre, end man har formodet, formedelst deres oprindelige Egenkierlighed, Egentilfredshed troede de, at den hele Verden skulde danne sig efter deres Grundsætninger. Der opstode Uroeligheder, Jblandelser, Ophidsninger, Krig.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Her kunne nu være for Statskyndige nogle Spørgsmaale at opløse, hvilke en vanhellig Pen vistnok ikke tør berøre. Har Østerrige viist Klogskab i Statskunsten, da det fattede den Beslutning, at indinde sig med Emigrerte, og saa paafaldende at bryde Freden med den franske Nation, Havde det ikke været fordeelagtigere, paa alle muelige Maader at bevæge den svage Ludvig Avlde til at blive den første Constitution troe, venskabeligen at bifalde denne, og paa nye at befæste den hidindtil havte Alliance? Maatte Østerrige ikke holde sine Skatte og Folk tilsammen, besørge en for Fremtiden nøiere og fastere Alliance imellem Preussen og Rusland, og saaledes see sig ganske blottet uden vigtige Bundsforvandte? Tiden vil lægge Feilene af den nu brugelige Statskunst for Dagen. (Dette har den nu næsten allerede gjort.) Himmelen give ikkun, at det maae komme til Enden uden videre krigiske Grusomheder og Rystelser i Europa Uorden, naar den ledsages af en tilfredsstillende Relig hed, maae være langt bedre, end en Omveltning til Forbedring, der ei kan skee uden foregaaende voldsomme Forstyrrelser.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Gothenborg, den 13de September. Da Høsten paa Sæd især af Korn i Aar har slaaet mærkelig feil i endeel af Sverrigs Provindser, har Hs. Konglige Majestæt ved en Forordning af 21 Aug. indskrænket Brændeviins=Brænding fra 1ste October d. A. af at regne udi Kronbergs, Hallands, Elfsborg og Carlstads Lehner, og aldeles forbyde Brændeviinsbrænding og Forsælgning udi følgende Steder, nemlig: Wenio, Halmstad, Falckenberg, Bongsbache, Laholm, Warberg, Wennesborg, Voras, Alingsass, Ahmal, Ulricaham, Carlstad, Christinahama, og Philipslad; de udi ovenmeldte Steder som have erlagt den paabudne Skat for Tilladelsen at brænde Brændeviin, blive Summen tilbagebetalt for det sidste Qvartal udi indeværende Aar.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Memel, den 9de September. Stilstanden i vor Handel tiltager med Søefartenes udvortes Usikkerhed, ei heller haves noget Forraad af Vahre at udsende, undtagen Træe og Hvede; Rugen betales meget høit her i Landet og da den for dette Aar endskiøndt meget god, dog ei overflødig, saa stiger Priserne meer og meer, som lade befrygte at Udførsel til Foraaret ganske vil blive forbudet. Havren og Byggen er saa slet udfalden, at her endogsaa er Mangel, og det vilde næsten være fordeelagtig om man lod komme Hvede til fl. 320 a 340, Rugen til 260-270 a 28. For Havre og Byg kan ingen Priis bestemmes, for den første blev betalt 3 a 5 fl. for Skieppen og for den sidste 4 1/2 a 4 Br. Hør betales allerede med 10 fl. pr. Steen og fiin Rakitsker 13 fl. Af Hørfrøe til Sæd kommer endnu ikkun lidet til Staden; Sæden skal være go udfalden, men kun i liden Qvantitet. Vi nyde en stidsevarende Fred ved vore Grændser.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Paris, den 3de September. J Forgaars erholdt Conventen fra sin Deputerte Berlier den skriftlige Efterretning: at i Departementet Pasdu Calais og Nord vare alle Adelspersoner under 15 Aar, hvilke St. Just, Lebas og Leboe havde ladet arrestere, satte i Frihed. Og alle de andre ere tilsagde deres Frihed, naar de kunne bevise, at de ere Borgerlige sindede og ville fremdeles vedblive at være det. - Her udkommer daglig nye Stridsskrifter og Pressefriheden, No. 1. har til Motto. Hvem som vil inskrenke Trykkefriheden han maae enten qvæle Sandhed, eller ynde Løgn. Dette Blad angriber Andvin, hvis Journal er ganske Jacobi nisksindet. Et andet kaldes Robespierres Hale, det er undertrykt, men der er udkommet et nyere, under den Titel, giv mig min lange Hale igien og dette skal sig te paa hans mange Tilhængere, der ere et stort Følge og som endnu logre med Halen. Man siger blant andet, at Robertspierre skal have sagt, da han blev ført til Guillotinen: Man kan let hugge mit Hoved af, men Halen er for lang. Man taler og Fred - og tilligeom en blodig Krig; hvilken af begge skal man nu troe, og hvad bliver Udfaldet i Pohlen? – Tiden vil snart lære det. Coblenz, den 14de Setember.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Preusserne have, som der siges, opsnappet en fransk Courier, som bragte Ordre med sig til Commandanten, Trier, at han paa alle fire Hiørner skulde stikke Jld paa Staden, naar han ikke kunde forsvare den længere.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Skalholt, den 31te Julii. Af politiske Nyheder her fra Landet er især et meget got og for os her i lang Tid usædvanlig behageligt Aar, da baade Fiskeriet og Høebiergningen have paa de fleste Steder slaaet vel ind. Blant de Døde mærkes især: Hr. Jon Thorgilson, Pastor emeritus til Langebrecke og annecterede Menigheder i Snæstelenes Syssel; Ragnhild Eggertsdatter, Hr. Sysselmand Magnus Kotilsens Kiæreste; Ranveig Sivertsdatter, Hr. ProvsGudlog Svendsens Egtehustrue, og Margrette Palmedattet, Enke efter Præsten til Hvamm, Hr. ThorstiThorderson. Her i Landet ere for nylig 3de Selskaber, som henhøre til Literatur og Oplysning, efter hinanden blevne skiftede og indgangne: 1) Det Jslandske Sønder lands Bogsamlings- og Læse=Selskab, som i Forhold til dets Kræfter indkiøber og samler de beste Bøger i alt det Smukke og Nyttige, i bunden og ubunden Stiil, som udkommer, især historiske og moralske Skrivter, Reisebeskrivelser. Værke i Naturhistorien og Oekonomie. Menneskekundskab og Opdragelsesvæsenet, samt nogle faae enkelte Bøger i det blot Videnskabelige, hvilke dog maae være af almindelig Nytte. Bøgerne, som deels kiøbes for Medlemmernes aarlige Bidrage deels indkomne ved ædelmodiges Gaver, udgiøre en bestandig publico tilhørende, og aarlig tilvoxende Bogsamling. Dette Selskabs Forstander er Biskop Dr. Finsen. 2) Det Jslandske Norderlands Læseselskab udvælger samme Slags Bøger til Læsning og Circulation mellem fine Medlemmer, og saasnart Bøgerne have eengang gaaet om blant Medlemmerne, sælges de paa offentlig Auction, da det udkommende deles imellem forbemeldte indskydende Medlemmer, men ingen Bogsamling har der Sted. Selskabets Directeur er Hr. Amtmand Thorarensen. 3, Saasom begge disse Selskaber deels ere locale, da hvert af de kuns strækker sig til een Landets Fierdedeel, deels angaae kuns dem, som forstaae fremmede Sprog, saa har endnu et Selskab samlet sig til en meere almindelig udbredt Nytte, ved at have endog især Almuens Oplysning over hele Landet til Gienstand, og haver udvalgt sig Navn af Jslandsk Land=Oplysnings=Selskab, der vil lade sig være angelegen især den menige Mands Opklaring ved fattelige i nu brugelige Almues Sprog skrevne og udgivende Bøger, og især blant Bondestanden lette nyttige Bøgers Udsalg og Udbredelse, samt ved denne igjen Kundskabers almindeligere Tilvext; men det agter ikke at afgive sig med lærde Afhandlinger, eller de Ting som have gjort det Kongelige Jslandske Literatur-Selskab hidindtil baade æret og agtet, saavel under dens forste Forstander sal. Conferentsraad Erichsen, som nu siden under den fortiente Hr. Stiftamtmand Thodal. Det forbemeldte Islandske Land=Oplysnings=Selskabs Præses er Hr. Stiftamtmand Stephensen.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Helsingøer, den 22de September. Fra den 19de hujus til i Dag ere 93 Skibe passerede Sundet. J Gaar ankom fra Nordsøen en engelsk Kutter, 2de svenske Orlogskibe og en dito Fregat, samt den danske Fregat Havfruen. Ved Postens Afgang an Fregatter. kom ligeledes fra Nordsøen 6 russiske Orlogskibe og 4 Kiøbenhavn, den 22de September.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
I Dag kom en russisk Eskadre, bestaaende af Orlogskibe og 2 Fregatter, under Viceadmiral Pawolischins Commando hertil fra Archangel. Samme Dag nen, under Seil til Østersøen. Capit. S. Flaury kom gik de danske Orlogskibe, Den Prægtige og Nordstierning.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
fra Ostindien med ostindiske Vare for particulair Reg Aalborg, den 29de September.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Efter Forlydende er Hr. Provst Clod i Schydeberg. i Baag Herred i Fyens Stift allernaadigst beskikket til Sognepræst i Fridericia til den danske Meenighed og Anneret Veilbye. Hr. Provst Huulegaard i Egeberg til Sognepræst til Carlebroe, og Præsten paa Frederichs Hospital Hr. Walther at være igien hans Successer.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
(Jndsendt.) Sang, helliget. Den foreenede Danske og Svenske Flaade, i Anledning af den 24 September 1794. (Melod. Her vaier du og Danske Flag.) Hun det var Kraft af oplyst Tiid, Som bandt os fast til Svenske Brødre, Som sønderknuste fordums Spliid, Mens Tvedragt lagde andre øde, O Svenske Helte, hilset vær Ved troefast Haandtryk hver især. Forenede vi frygte i For stolte Magts paabudte Lyden Vi tryge vandre Fredens Vei, Vi nytte den og hævde Dyden; Men Vee skal vorde over den, Som trodser Svenske Danske Mænd. Ja skulde Uven prøve paa, At styrre Rolighed i Norden, Vi Arm om Arm foreente staae, Og zittre ei for heele Jorden; Thi Danske, Svenske, Helt ei veeg For gode Sag han altid streed. O Enighed, vær Klippefast Urokkelig som Nordens Fiælde, Den splittes ei før Verdiner brast Til Vaabendrag ei meere gielde. Held, Held, Forretning følge dig, Til Vands, til Lands i Fred i Krig!
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
23de September udkom Nr. 57, 82, 32, 16, 65.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Ved Tallotteriets 709. Trækning i Kiøbenhavn den faaes Sædler til den 9de October.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Til den forestaaende 710. Trækning i Kiøbenhavn kan et bortkalde min kiere Kone Mette Brøndlund, fra Et det har behaget Gud ved en salig Død at September i en høi Alder af 79 Aar; dette skulde jeg dette Livets Møisommelighed sidstafalgte Tirsdag den 23.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
for vores fælles fraværende Slægt og Venner herved forgelig anmælde. Aalborg, den 26. September Peder Weile.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Avertissements. Den nye anordnede Confirmationsbøn, som læses i alle Kirket i Kiøbstæderne og paa Landet efter den billige Confirmations-Forretning, kan faaes her paa Begtrykkeriet hos mig, for 2 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Kampestene, Løverdagen den 18de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Aalborg Toldkammer foretaget offenlig Licitation over 80 Cubik Favne store Kampestene, til et Bolværk for Fyhrtaarnet paa Øen Anholt. Conditionerne bekiendtgiøres paa Licitationsstedet, og kan forinden faaes til Eftersyn hos Toldindspecteurn Pretzmann, ster Kaarupgaard som er beliggende i Solberg, V Sogn, Hellum Herred, Aalborghuus Amt, bliver efter Eierens Farlangende anstillet til offentlig Auction i Tingstuen i Lyngbye Tirsdagen den 28de October førstkommende paa Eftermiddagen Kl. 2 Slet og om antagelig Bud skeer bortsolgt. Denne Gaards Hartkorn er Agger og Eng 7 Tdr. 4 Skpr. Skovskyld 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. den ligger i en god og frugtvarEgn og haver Overflødighed at Agger, Enge, Tørvegerøft m.v. som alt er udskiltet af Fælledskab. Den beboes af 2de Fæstere som svarer aarlig Landgilde Penge. 500 Rdlr. og desuden endeel Hoveriearbeide efter Fæste brevene; Thi maatte bet behage de Lysthavende at tage Møde ovenmeldte Tid og Sted hvor Auctionen fremmes efter forud bekiendtgiørende Conditioner. Siegsgaard, den 27de September 1794. C. Nissen, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Bekiendtgiørelse: J. Jen mig efter afg. min salig Broder Feder Ferøltid forhen i Sæbye boende, tilhørende og paa bemeldte Sæbye, Grund uden Fælled og for sig selv beliggende indhegnet Eiendom Nyemark kaldet, agter jeg om antagelig Budskeer, ved offentlig Auction Tirsdagen den 14. October. næstkommende at borsælge enten separat udi 4 Afdeelinger, eller og heele Eiendommen med eet, ligesom jeg, efter Omstændighederne finder det bedst at være. Og ville da de som attraaer at tilkiøbe dem denne Eiendom lade sig sammes Belagenhed Dagen førend Auctionen af S. T. Hr. Jess H. Ell i bemeldte Sæbye paa min Vegne underrettet, for det øvrige tilkiendegives at Auctionen udi ofte velbemeldte Hr. Ells Huus holdes. Schagen, den 22de September 1794. H. C. Ferslev.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Stiftet efter Michel Grønbechs afdøde Hustrue Kierstine Christensdatter Kolstrup i Lykken paa Ronnonsholms Gods, vorder foretaget til endelig Slutning i bemeldte Lykken den 15de Rovember førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet, hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning, især formedelst en fraværende Arving ved Navn Bendt Enemoldsen, der skal væ et i Randers, og som er en Søstersøn at den Afdøde. Seilstrup, den 25de September 1794. Paa Skifterettens Vegne, P. Fraas. 46 Sten Købs for billig Pris.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Stude 4 og 5 Aars, er paa Haurholm at faae under Haanden eller og ved Auction den 19de Novemi ber førstkommende, agter jeg undertegnede at bortsælge min iboende Gaard her i Greenaae, der bestaaer af 17 1/2 Fag 2 Etage Bygning og 67 1/2 Fag 1 Etage, alt Muur og Bindingsværk, og paa 13 Fag nær Teglhængt. Gaarden er indrettet til Kiøbmandsbrug eller til Beboelse for en honet Familie, og i Brandkassen er assureret for 1860 Rdlr. J Gaarden er en priviligeret Hæste mølle til Maltmaaling, hvis Jndtægter næsten kan forrente den Kiøbesumma Gaarden kan faaes for, og til Gaarden er en god Frugt og Kiøkenhave, en anden Have som har været besaaet med Klæver, og desuden en indhegnet Eng, hvorpaa kan avles Aarlig omtrent 4 a 6 hv Borger Læd godt Høe. End videre agter jeg at bortsælge under Haanden 10 Tdr. 5 1/2 Skpr. af det beste Sædeland her paa Grenaae Mark, og endelig en 3die Parti en indhegnet Eng, beliggende tæt sønden for Byen, hvorpaa kan aarlig avles 8 a 10 Borger Læs Høe. Hvem der kan finde Lyst til at kjøbe disse Eiendomme, ville behage at tage dem i Øiesyn, da sammes Godhed best derved kunde erfares. Og om Kiøbesummen ville de Lysthavende behagelig henvende dem enten til S. T. Hr. Kammerraad Behr her i Grenaae eller tilmig selv. Torbiørnsen.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Et Par Heste tienlige for en Vognmand er underhaanden strax at faae tilkiøbs; Arviisningen giver ve Comtoiret.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Hos Claus A. Back Skp. er nyelig Hiem B. K. komme Flamske Gud at bekomme for 4 s. Stk.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
Jpaa Fuglsig ved Hiørring staaer 58 Stkr. store og vel græssede Stude til Kiøbs for en Libhavere. ved Arbeids=Anstalten kan bekommes til Kiøbs. B. meget gode og fine Blaar til 10 Mk. Lpd., grovere dito til 8 Mk. Lpd., ubleget Lysegarn til 13 s. Pd., vedste Sor. Plukket Værk til 5 Mk. Lpd. og ringere dito til 3 Mk. Lpd. Aalborg den 23de September 1794. O. Schmidt. 3 Under Obeformynderiet i Nye 406 Rdlr. 8 1/2 s. - tieving paa Morsøe, la imod Rescriptmæssig Sikkerhed faaes til Laans, enten strax, eller til næste Viborg Snaptings=Termin, naar Vedkommende melder sig inden 4re Uger hos sam mestæds Oberformynder Hospitalsforstander Weydeman Nyekiøbing den 14 September 1794.
Jyske Efterretninger, 1794-09-29
J ersom nogen til førstkommende November skulde be døde en Person til at undervise deres Børn i Christendom Regning og Skrivning. Anvises samme fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-10-03
Emigranternes Tilstand paa Græ(Sammendraget af et Brev i Girtagners Annalen, dat. Nienport den 28de April 1794.)
Jyske Efterretninger, 1794-10-03
Den herværende Besætning bestaaer paa denne Tid for størstedelen af Regimentet Lopal Emigre; disse ulykkelige Flygtningers Tilstand har meget forverret sig i de sidste sex Maaneder. Da de ved hver Leilighed fegte med Løvemod, efterdi den skrekkeligste Dødsmaade er deres visse Skjebne, naar de fanges; saa havde de tabt mange Folk i forrige Feldtog, og vilde ei have været mere istand til at giøre Tieneste, hvis man ikke havde fyldt deres Tal igien. Adelsmænd og forhen værende Officerer, hvilke deres Corps bestod af i Førstningen, indfandt sig ikke meere i tilstrækkeligt Antal; man maatte altsaa antage Bønder, som ogsaa havde forladt sit Fædreland, og overhoved Frankrigere af alle Stænder. Herved er den sidste Lykke, som de nøde, nemlig Lighed i Rang, Stand og Skierne, og heraf flydende selskabelig Forbindelse, fuldkommen omstødt. Den fordums Capitain eller Major, den fordums Ridder af Ludvigs Ordenen, den fordums Greve, Baron eller Chevalier, maae nu giøre lige Tieneste med Bønden eller med den fordums Musketeer, eller med en fra Dunkirchen udvandres handværksburs. Det seer besynderligt ud, naar en gammel, ærværdig Mand, som uden hans Ordenskors kan ansees for en Mand af Stand, staaer i Rad og Linie med to smudsige Karle, som ere løbne fra Ambolten, eller Knæremmerne; eller naar en ung pyntet, fordums fransk Officeer, som endog i sin Kommisklædes Kiole, endnu bestandig er elenant, staaer paa Post ved Siden af en tyk, fiirskaaren, usleben Bonde. De to eeneste Fortrin, som den franske Adel nyder her, bestaae deri, at alle Adelige bære hvide, uldne Skulderbaand, hvilke de forstaae, at give hundrede Slags Skikkelser daglig, og at de ei ligge i een Kaserne med de ves i Aalborg. Uadelige forresten er deres Lønning, deres Tieneste, deres Klædedragt, deres Kost og Bolig i Kasernen aldeles den samme.
Jyske Efterretninger, 1794-10-03
Rotterdam, den 16de September. Uagtet det betydelige Qvantum Oxekiød, som Armeerne paa Grændserne consumere, stige Priserne dog ikke, hvilket kommer af en Mængde Qvæg, man har heri Landet, og at der nu intet Spor er af Qvægsyge.
Jyske Efterretninger, 1794-10-03
Memel, den 9de September. Her er i August Maaned ankommen 3 danske Skibe, nemlig: den 11te Fortuna, Capt. J. Bang af og fra Randers med Ballast; den 13de Enigheden, L. Frostrup af Randers fra Kiøbenhavn med dito; den 19de Laxen, Capt. P. Johansen af og fra Kiøbenhavn med dito; alle ere gaaede hiem med Rug.
Jyske Efterretninger, 1794-10-03
Paris, den 13de September. J Conventen hersker indbyrdes Uenighed, det ene Partie anslager og beskylder det andet, saavel af det strængere som af det mildere og det gaaer alt ud paa Jacobinerne.
Jyske Efterretninger, 1794-10-03
Af en Beretning som er bleven bekiendtgjort om de telegraphiske Maskiner, seer man, at den Tid, som udfordres for at sende en ordemlig Dertche fra Valenciennes til Paris, udgiør 13 Minuter og 42 Secunder.