JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Politiske Efterretninger. Frankerig. Den af Marquien af Almarde Dampierre til Gazette de France indsendt og publicerede Protestation fra Hertuginden af Berry, og som han havde Ordre til at bekjendtgjøre efter hendes Afreise lyder saaledes: "Som en Moder af Henrich den V. var jeg kommen, uden anden Stotte end den, som hans Ulykke og gode Ret frembød, for at gjøre en Ende paa den Ulykke, der hviler paa Frankerig, og igjen at oprette den legitime Regjering, Orden og Stabilitet, disse nødvendige Under panter for Nationernes Rolighed og Vel. Forræderie har spillet mig i Hænderne paa mine Fiender. Fanget, og i lang Tid undertrykket af Mennesker, som jeg kun har gjort godt, har jeg sukket over deres Utaknemmelighed, og baaret med Resignation de Lidelser, som man overøste mig med. Men jeg vil ikke undlade at protestere for et Barns Rettigheder, hvis Forsvar, blev gjort Eder - mine Fiender til Pligt ved Baandets Blod, Æren og svoren Troskab. Jeg takker Franskmændene, for de talrige Beviser paa Hengivenhed, som de have viist mig, aldrig vil mit Hierte tabe Erindringen derom. Alle de, som man for min Søns eller min Skyld har forfulgt; Alle de, som have tilbudt mig deres Raad, uden at Meddelelsen af samme, blev dem, uagtet min sørgelige Stilling tilstaaet; endvidere de, som i Frankerigs og mit Navn have protesteret mod Sequestration og moralske Voldsomheder, som selv overdøvede mine Klager, beder jeg at modtage min Forsikring, at jeg aldrig vil glemme deres Hengivenhed og de Lidelser, de have udstaaet. De Bebreidelser man tilregner mig, mod Venner, hvis hele Hengivenhed var mig bekjendt, have dybt oprørt mig, og jeg desavonerer samme. Hvilken Fremtid ogsaa Forsynet maae have bestemt for min Søn, saa ville hans Folelser og Ønsker, saavel som mine, være rettede derhen, at elske Frankerig, og hans hele Omsorg, og hele Liv være henvendt paa at afhielpe dets Ulykke, og skulle selv det Lod ikke være givet ham at fremme Frankerigs Lykke, saa vil han dog omfatte samme ved sit Ønskes hele Kraft, Franske mændene kunne blot under deres legitime Souverains Herredømme glæde sig ved sand Frihed; Arvingen til Ravnet og - jeg haaber ogsaa til Henrich den IV. Dyder, tilkommer det at bestyre sine Forfædres Rige, og at fuldbringe i Virkeligheden, hvad der var lovet Frankerig. Blayes Citadell den 7de Juni 1808. Marie Caroline." - Dersom vi med Opmærksomhed gjennemgaae fornævnte Protestation, da fremlyser kun deraf den Aand, der altid synes at have besjælet Emigranterne og den er forviste Kongefamilie. Den utaalelige Egoisme, at Frankerigs Ulykke ene kan afhielpes ved dem, og at Franskmændene kun kunne glæde sig ved Friheden under en Henrich V. og dog var det just fordi Carl X. undergrov Nationens Frihed, at han mistede sin Throne. Hertugindens Krigstog bragte jo Frankerig ingen Lykke; men hende selv - en Søn. Det franske Folk synes for Tiden at være saa lykkeligt, som det med sin pirrelige Natur kan være, dets Jnstitutioner agtes og opretholdes af dets Regjering, der synes, i sit System at holde en klog Middelvei mellem monarkiske og liberale Jdeer, og for Øieblikket indtager Frankerig en anseer Plads blandt Europas Magter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Engeland. For nogen Tid siden, klagede det bekjendte irlandske Parlamentslem O'Connell i Underhuset over at Bladet Times ikke ville indføre hans Taler, hvorpaa dette Blads Redacteur igjen erklærede, at dette skeete ikke, førend Hr. OConnell havde taget sin beskyldning tilbage, at Redactionen havde indfort løgnagtige Beretninger; men han kan nu anvende den bekjendte Sir Robert Peels Yttring paa sig "At for mangen et Medlem, var det en Lykke, naar Tidenderne rapporterede mindre overeensstemmende med Sandheden, thi Bladet Sun meddeler nu følgende Udtog af begge Venner de irlandske Parlamentsmedlemmer O'Connel- og Cobbets Taler. Hr. O'Connell, caracteresserede hans Ven Cobbet i Aaret 1828 saaledes: Det gjør mig ondt, at jeg maa fornærme denne ærede Forsamlings Øren, ved at nævne dette rasende Menneske denne Cobbert. Efter alle de Skjændigheder, som denne Ryggesløse har begaaet, saavel mod det Offentlige, som mod sit gode Navn og enhver indre Følelse, har dette skrækkelige Uhyre endnu engang vendt sig om, for at sønderrive alle deres Bryst, som tage Deel i den afdøde John Bries Skjebne. Naar man ville sige til denne Forsamling, at de skulle tage Hensyn til en saadan Løgners Daddel – en saadan levende Pasquil paa Menneskeheden saa taber jeg Taalmodigheen. Dette Bests Navn; – thi et Menneske vil jeg ikke kalde ham, vil aldrig igien blive nævnet i denne Forsamling. J Marts 1829. har derimod Hr. Cobbelt caracteriseret O'Connell saaledes: "Jeg har behøvet 3 Aar for at udgrunde OConnels Hykkerie, Falskhed, Uforskammenhed og politiske Troløshed. Det er mig umulig at udtrykke, hvor nederdrægtig det Menneske er; jeg vil gjøre ham foragtelig for hele Jrland. Han er ligesaa stor en Nar, som han er Skjelm - tilmed en Ærkebykler, en elendig frig Karl – en dum, samvittighedsløs, uforskammet Praler. Der er slet ingen Principer at finde hos den Karl, han har ikke den ringeste Agtelse for Sandhed. At bedrage og føre Folk bag Lyset, og at leve af Bedragerie, see der bestaaer hans hele Kunst. Naar en Skrubiudse udspyer sin Gift paa Os, saa svare vi ikke med Talemaader, men vi slade saadant Utøi over Nakken med en Stok eller Steen. Stod O'Connell mig kun nær nok, saa ville jeg ogsaa svare ham saaledes. Han har begaaet en enorm Forbrydelse mod mig, og jeg vil aldrig tilgive ham, førend jeg har faaet Satisfaction." - See det kan man kalde at give hinanden Jnformation i den indbyrdes Underviisning. Bladet Sun tilføier at Hr. Cobbelt har bedre studeret sin Shakspeare end den Anden, og hvad maae ikke Jrland, kunne vente sig af 2 saadanne Repræsentantere, hvis det Halve af hvad de have anført om hinandens skjønne Egenskaber, var Sandhed! (H. n. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Blandinger. Man erfarer at Grev Villaflor har havt flere Vanskeligheder at bekæmpe, førend han naaede Lissabon, saaledes havde endeel af de franske Officerer, som Greven havde taget med til Algarve, faaet den Jder: at General Saldanha ville oprette en lucicansk Republik, og havde allerede havt Proctamationer færdige i denne Anledning, men Villaffor kom efter det, greb Ophavsmændene og sendte dem paa en Brig til Oporto, imidlertid undkom 2 af dem og flygtede til Molellos Hovedqvarteer, som tog imod dem med aabne Arme, og skikkede dem strax til Dom Miguels Hovedqvarteer. Herfra har en af dem skrevet et Brev, som er ankommet til Paris, og melder: at man neppe kan forestille sig den Røk- og Uorden der herskede i den miguellistiske Hær. Nogle enkelte Officerer af rig Familie, vare endnu berede ne og godt eqviperede; men alle de Øvrige lignede mere en Røverbande, end en regelmæssig Hærs Stab, og Soldaterne havde ingen Skoe paa Benene, herfra undtages dog nogle Regimenter fra Over beira og nogle Regimenter fra Tras-os Montes, som Provindsens Clerus havde udrustet. - De Tropper hvormed Hertugen af Cadaval havde rømt Lissabon, beløb sig til 4000 Md.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Jfølge Efterretninger fra Mexico af 10de Juni, er i dette Land igjen udbrudt en Contra-Revolution, og General Sta. Anna er taget til Fange, efter en Fægtning i Gaderne; det hedder at General Bustamente skal være gaaet fra Forstanden, og bragt til et Hospital.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
J Limoges i Frankerig ere forefaldne alvorlige Uroligheder i Anledning af den ny Præsert Hr. Morgues Jndsættelse, saa at man endog maatte lægge sig imellem med Militair-Magt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Fyrst Metternich skal for sin Afreise til sine Godser havt en lang Samtale med den franske Ge fandt St. Aulaire, hvori han skal have yttret sin Utilfredshed med den franske Regjerings Forhold og de Modsigelser, som finde Sted mellem Tuilleriecabinettets mod de fremmede Hoffer antagne Sprog, og hvad der læses i de franske ministerielle Blade. J Permazens fandt den 21de og 22de Juli blodige Optrin Sted mellem de Civile og de Militaire; et ikke ubetydeligt Antal af de Først og Politicommissairerne selv, bleve saaret af Soldaterne. Ligesom man paastaaer, at der overalt i Spanien danner sig carlistiske Committeer, saaledes skal der ogsaa Arragonien og Valencia have viist sig carlistiske Bander; Generalcaptainerne have faaet befaling til at forfølge dem. (H. n. 3.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Provindsen Alenteie i Portugal der, for Øieblikket udgjør den vigtigste Deel af Krigsskuepladser 500 M. stor med 380,000 Jndb, dannes en høislette med enkelte Bjergrygge og smaae Høie og skilles fra Algarve ved Bjergkjæden Sierrede Monchiqve. En stor Deel af Landet bestaaer, af Heder, der mest benyttes til Faareavl. Hval der giør Krigen vanskelig i dette Land, er at gode Landeveie savnes, og at Fødemidler der ikke haves i saa stor Overflødighed som i de andre Provindser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Jfølge private Breve fra London er en hemmelig Tractat afsluttet mellem Frankerig og Engeland i Anledning af de algierske Anliggender, hvorved Engeland indrømmes en fuldkommen Handelsfrihed paa den afrikanske Kyst, og det tillades af anlægge en engelsk Colonie i Nærheden af Oran.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Jfølge et Brev fra Algier, ventede man ogsaa der 3000 engelske Colonister, som skulle understøttes af et Compagnie med et Fand af 10 Millioner Franks; denne Colonie skulle have sin egen Regjering.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Hotel d'Angleterre i Caen var til Juli Festiviteterne bleven forsynet med en Transparent Jnscription, hvori tilligemed Erindringen om Charte verite, ogsaa de Ord figurerede: "Frankerig regner paa det, maa det ogsaa gjøre Regning paa Frankerig?" Strax forsamlede sig en Folkehob, som deraf ville udlede den Anmærkning: "at det ikke mere var saaledes:" Noget derpaa kom Chefen for Gensd'armerne, som forlangte at Slutningsordene skulde udstryges; men man kunde ikke eenes derom, hvorpaa Gensd'armen greb sin Sabel og hug Slutningen bort; men derpaa ilede ogsaa en Nationalgardist til, og bug sønder og sammen Ordene Ludvig Philip og charte verite, der vare blevne staaende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Den 28de Juli døde i London den ædle MenneskeVen Wilberforce i en Alder af 74 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Dampskibet Superb. Capitain Morfel, blev paa Londons Rewier den 2den August overseillet af et Kulskib, hvorved dens Stormast brækkedes, og denne faldt bag over Agterstævnen, dræbte en Jtaliener Fincatelli og brak begge Benene over paa en Anden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
I Diario di Roma meldes at 5 Protestantere ere gaaet over til den catholske Religion; fra Dresden derimod meldes at H. K. H. Hertugen, af Lucca er der gaaet over til den protestantiske Kirke. (H. n. 3) La Grippe er paa sin store Reise gjennem Verden kommet til Triest, og vil nu, efter at den hos samtlige Honoratiores og to Totrediedele af Jndvaanerne har gjort Afskedsbesøg, og hos de øvrige aflagt Visitkort, indskibe sig til Fez og Marokko.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Det skal være lykkedes to Viinhandlere i Maynz, af indenlandsk Viin at gjøre en muserende (brusende), der endog skal overgaae den ægte Champagner, derhos er billig og uskadelig, og sælges under det beskedne Navn: "musserende Rhinskviin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
J Lyon har nylig følgende Begivenhed bragt stor Sorg over to anseete Familier: En ung Mand troede at hans Kjæreste var ham utroe, og piint af rasende Jalousie besluttede han at dræbe hende. Han overtalte hende en Dag til en Spadseretour ned til Rhonefloden. Paa et afsides Sted styrtede han sig pludseligt med hende i den rivende Strøm. Tilfældigviis havde en Baadfører været Vidne til den græsselige Scene. Han roede med stor Anstrængelse hen til Stedet, men da han kom, var Pigen alt forsvunden; han fandt kun Morderen, dykkende op fra Op bet, som en dygtig Svømmer, arbeide mod Land igjen. Da bliv Fiskeren faaledes overvældet af Brede og Afsky, at han hurtigt vendte Roret og lod sin Baad gaae den over Morderens Hoved, som nu selv fandt sin Død i Strømmen, roede derpaa i Land, og angav sig for Retten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
J den franske Stad Nevers forefaldt den 18de Juli er ubehageligt Optrin. En Præst havde nemlig forladt et Liigtog, fordi man havde smykket Baarer, med de tre Farver. Om Aftenen sammenrottede sig flere tusinde Mennesker udenfor Præstens Huus og ødelagde det. Ogsaa biskoppens Hotel blev ruineret. Militairet, som var commanderet til at skaffe Orden, blev hilset med en Steenregn, og Præfecten, den commanderende General, Mairen og hans Adjunct bleve alle saarede. Nationalgarden blev tilsidst kaldt under Vaaben, og Præsten maatte forlade Staden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Man har i Palais royal det Project, at slutte et Ægteskab mellem Dronningen af Spaniens Datter og en af Kong Ludvig Philips Sønner. Denne Politik vilde være meget snild, den spanske Throne vilde forblive hos Huset Bourdon, og Dronningen vilde see sin Datters Skjæbne sikret. Ah. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
J Hamborg var det den 18de August flau med Kornhandelen; dansk Byg noteredes til 28 a 35 Rthr. Cour. og dansk Havre til 20 a 25 Rthr. Cour. pr. Læst. Smørprisen, som ogsaa var slau, noteredes fra 30 til 31 Rthr. Ceur. pr. Tønde Smør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Indenlandsk. Af Kjøbenhavnske Blade erfarer man, at det var formedelst det stormende Veir og svær Bølgegang, at Hs. M. Kongen først den 3die August Kl. 4 1/2 ankom paa Kjøbenhavns Rhed med Dampskibet; det fra Nicholai Taarn heisede Dannerslag havde allerede længe forkyndt Dampskibets Komm og Folk af alle Stænder vare strømmede ud til Toldboden. Fra det Øieblik Hs. Majestæt steeg ned i Schaluppen begyndte og vedvarede til Landingen et høit Jubel og Hurraraab, og ved Toldboden hilsedes Allerhøistsamme af Stadens civile, og militaire Authoriteter. Gjennem bølgende Folkemasser satte Toget sig i Bevvægelse til Amastienborg; paa Veien blev Trængselen omkring Vognen større og større, Folkets Enthusiasme steeg til det Høieste, og de spændte Hestene fra Kongens Vogn, uagtet Monarken flere Gange yttrede Ti det Ønske at man skulle lade det være. Fra alle Skibe vajede Glædesslag; om Aftenen vare alle offentlige og private Bygninger illuminerede, og Kl. mellem 9 og 10 kjorte Hs. Majestæt med de kongel. Herskaber omkring for at tage Jlluminationen i Øiesyn. Næste Dags Aften Kl. 7 droge 300 Studenter, med et Musikcorps foran dem, til Amalienborg, hvor trende Deputerede overrakte en af Pastor Boye forfattet Velkomstsang, hvorfor Hans Majestæt behagede at tilkjendegive Forsamlingen sin hjertelige Tak. J Mandags marscherede alle Regimenter og Corpser, de Borgerlige deri indbegrebne, Kl. 8 ud paa Excerceerpladsen ved Nørrevold, hvorfra de i Parade marscherede til Amalienborg og defilerede forbi Hans Majestæt Kongen, som holdt til Hest paa Pladsen. Hvert Regiment og Corps bragte Hs. Majestæt et tredobbelt Hurra. Samme Dag blev paa Hs. M. Dronningens Bekostning, givet et Festmaaltid til alle Lemmerne i Stiftelserne og Arbeidshusene i Hovedstaden, i Alt til 4034 Personer. J Addresse-Avisen opfordres til Sammenskud, for at bekoste en Skuemynt til Minde om den 3 August.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Fra Kiel meldes at den Kongel. Holstenske Overcriminalet har ved Rescript af 29de Juli tilkjendegivet alle Øvrigheder i Hertugdømmet Holsteen, at der er nedsat en Central-Committee i Frankfurth a. M., som skal have en Overopsigt med alle i Tydskland indledte Undersøgelser i Anledning af de mod Forbundet og den offentlige Orden rettede Complotter. J fornævnte Rescript blive alle Øvrigheder anbefalede, strax at tilkjendegive Over-Criminal Retten, naar en Casus skulle indtræffe, der egnede sig til Undersøgelse i fornævnte Henseende. (H. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
Døde. Faaborg: Kjøbmand og Garverie-Eier Johan Christopher Voigt, 58 et halvt Aar. - Odense, Feldbereder Niels Thrane, 74 Aar. - Randers, Marie Cathrine, f. Lauritzen, 66 Aar. - Greenaa: Jens Johan Storm, i hans Alders 68 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-15
AVERTISSEMENT. Huusdyrenes Behandling eller Anviisning for Landmanden til at lære at behandle de fire vigtigste Huusdyr ; imellem Hesten, Oxen, Faaret og Svinet; Nogle bemærkninger om det lærde Skolevæsen i Danmark af Adjunct Kalkar; Om Brandvæsenet paa Landet i Danmark af Kammerjunker, Wedel Heinen; Det barnlige Sind Livets Liv, Tale af Hr. Cancellieraad Hempel; Lærebog i Elementar-Arithmetiken af Kreidal, med flere Bøger faaes her tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Ao. 1833. TIIISTID annul nal 30 Kongelig allernaadigst privilegerede CiviviAdeligsellientstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Søndagen den 18 August. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Jtalien. Fra Rom skrives under 18de Juli. Den 10de De indfaldt det her med et saa koldt Veirligt, ledsaget med hæftige Regn byger og Storm at man troede sig hensat midt om Vinteren, og Kulden har reent forvandlet vores Sommer til en nordisk Vinter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Jtaliens ellers saa ætherklare blaa Himmel har i Aar bestandig været indbyllet i Skyr, Romt merne sige, at det er et billede af Jtaliens politiske Himmel. J Dag blev en vis Mazio, en Mand paa 59 Aar henrettet, som foruden tidligere Mord, for ikke lang Tid siden paa det grusommste myrdede et Ægtevar om Natten i Sengen. Da han var af en Cardinals Familie, som var død for ikke lang Tid steen, saa troede man at han var bleven benaadet, og flere mægtige Personer anvendte og saa deres Jndflydelse desangaaende; men Hs. Hellighed var ikke at bevæge dertil; hans Dom blev som sædvanlig opslaaet paa alle Gadehjørner. Det er forunderligt at Morali teen er saa dybt sunken i Rom og de fleste italienske Byer, at paa offentlige Steder, som i Theatrene, Casinoer &c., hvor Mord hyppig forefalde, har det dannede Publicum altid den største Medlidenhed med Morderen og tage de varmeste Deel i hans Undvigelse; medens ma derimod ingen synderlig Deeltagelse yttrer for den Myrdede eller Familie, det maae deels være fordi blodige Scener ere der saa almindelige, at de ikke meere gjøre noget Jndtryk paa Følelsen, og deels fordi de fleste Mord begaaes af Hævngierrighed, og denne Lidenskab er saa almindelig hos den fordærvede Jtaliener, at han føler en Slags Sympatie mod Morderen; hertil kommer den for al Moralitet saa ødelæggende Omstændighed, at han er og Sen di kan faae Absolution for de største Forbrydelser. Det er der Skik og Bing, at man ved Processioner bærer omkrigen meget svære colossalske Kors, Bærerne over sig forud i, at kunne ballancere det; forleden Dag opkom der en Tvistighed om Æren at bære et saadant Kors, og man greb, som sædvarl til Knivene, og flere Personer bleve saarede og dræbte. (Hamburgische nene Zeitung.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Blandinger. J Schweizer Landefreden atterbrudt Forbundsdagen stod just i Begreb med bilægge de sørgelige Uenigheder, som allerede saa længe have fundet Sted i Cantonerne Schwpz og Basel, da Efterretningen indløb, at 600 Barner, under Oberst Abybergs Anførsel, den 31te Juli, om Morgenen, vare tykkede ind i Küsnacht og havde besat sammes District. Her var dog endnu ikke flydt Bled; Canton Basel har dette derimod, desværre, allerede været Tilfældet. Den 3die De om Morgenen Kl. 4, blev nemlig Generalmarschen slaaet i Staden, og saasnart Folkene vare samlede, drog Stads Garnisonen, samt Contingents, og Landeværns mandskabet, med 10 Kanener og Haubitser, ud af St. Albans Porten imod Landboern. En god halv Miil fra Byen stødte de fiendtlige Partier sammen, og strax begyndte en hæftig Kamp, der faldt meget uhelrig ud for Kjøbstædfolkene; de bleve aldeles slagne, og maatte, med Tabet af mange Døde og Saarede, i største Hast trække sig tilbage. Tvende Oberster faldt, og en tredie blev saaret; man kan deraf omtrentlig gjøre sig et Begreb om Kjøbstædpartiets Tab. Jndvaanerne befrygtede nu, at Staden vilde blive beleiret. Forbundsdagen havde endnu ikke erfaret dette sørgelige Optrin, da den allerede den 2den De eenstemmigt besluttede at tage de alvorligste Forholdsregler imod Rolighedsforstyrrerne i Schipz, og til den Ende at sammenkalde de fulde første Contingenter fra Zürich Been og Lugen; at modil sere de halve Contingenter fra Glarus, Freiburg, Sotuthurn, Schaffhausen, St. Gallen, Aargau, Thurgau, Waadt og Gens, samt at stille alle øvrige Contingenter paa Piket. Allerede næste Dag satte 12,000 Md. sig i Bevægelse, og dobbelt saamange stode marschfærdige. Vi haabe, tilføier Beretningen fra "at Udlandet vil komme forsildigt med sine Noter, og at de i al Fald ville blive med Fasthed tilbageviste. Enhver fri Schweizer veed, at det her her gjelder om at undgaae det Skrækkensherredømme, hvorunder Piemonteserne ere faldne. I R. A.) skin, Jtales. Ingrynster Remin om Ostin3 - 8 1 Vindiske Compagnie, bestaaer den engelske Anmet Ostindien af omtrent 2249. 9900 Rd., Finoppere, hvoriblandt 37,000 Europertin Forholdet her, mellem de Sel rende og de Overvundne, er som 1 til 2000, og hele Armeens Forhold vil Befolkningen som 1 til 308de, ydske, mee bestaaer, ef omtrent 20,000 Md. kongel. Tropper, 17,000 Mk., europæiske Tropper, under Navn af Compagnie-Tropper, og en Hær af Jndfødte eller saakaldte Seapoys paa 130,000 Md., som her europælske Officerer. H. n. 3.) da at se
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Indenlandsk. Som man erfarer har ogsaa Helsingøer og paa Fæstningen Kronborgean særdeles skjøn Jlluminatien betegnet Glæden over Hs. M. Kongens Helbredelse og lykkelige Tilbagekomst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian agtede Søndagen den 11te De at afgaae fra Kjøbenhavn med Skonnetten, Delphinen, for at foretage Krydstog i Østersøen, paa, hvilket, Hælkiøn Maihed ogsaa vilde besøge Bornholm. Den 9de De om Morgenen, Kl. 8, passeredegen nordfra kommende russisk Orlogsfregat igjennem Renden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
En fædekongs-Runst-Akademits Opgaver i Aar til Guldmedaille-Conrusen, er en Medaille, til Ære for Westelse (Veile Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Biskenpen over Sjællands Stift, H. H. Prof Hr. P. C. Medeller af Stadshauptmand Thortsen og Prof. Freund have efter Anmodning, overtaget Alministrationen for Udførelsen af Planen til Pungningen af en Skuemønt til Minde om. Hs. Majest. Kongens lykkelige Helbredelse og Tilbagekomstortills Hovedstaden den 3die August. Subscriptionen modinges i paa den herlingske Tidendes og Adresseavisens Contoirer. Enhver, som bi dragen med i Speciel og derover, tilsikkres et Exemplars i Sølv i Subscriptionen skal allerede have god Fremgang; Enkelte have endog givet Bidrag af 5. 19157620, 28 og 50 Rbd. Kbhvns Kjøbenhavns Børe den 9de August. Cours. Hamb. 2 Mk. a vista 209. Spec. 210, Svitter forgles til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank Disconie4 pCt. Norske Species, pr. 100 Spec. 154 a 154, Nibe, 5. anske S. H. Rdl. Rigsg. 43 1/4 a 43 1/2 R. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 91 1/2 a 9. Rdlr. Sedlr. 187 1/2 88 i Bco). Nationalbanksioner 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. Sølv. skee cks 1085 i Sedler. Ves Tafriteries 1335. . 3de, Kl. 94, 84, 35, 60773. tilimin, 6 s sæt. 85de 2000 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-08-18
Mandagen den 23de September førstkommende, og følgende Dage, vorder i Thødse, Præstegaard afholdtreffentlig Auction over det Boet efter afgangne Provst Prætorius og efterlevende Enke tilhørende Løsøre, bestyvende af Heste, Stude, Køer, Vogne og Avlsredskaber, Sølv, Pet; Bronce, Glas, Porcelain, Kobber, endeele moderne Meubler, af Mahognie og andre Træsorter, et udmærket smukt og godt Fortepiano, et Taffet Uhr, Arm, og Tafsel-Stager, Dækketøi, Sengeklæder m. m., en betydelig Samling af Bøger i forskjellige Videnskaber og Sprog, hvoriblandt flere koste bare Værker, endeel Malerier, Kobbere, m.m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10 præcice. Lysthavende indbydes. Nyekjøbing paa Mors den 12te August 1853. Rummelhoff. 14 mk.