JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-03-14
I Anledning af et paany indgivet Andragende fra Gaardmand Peder Jacobsen i Mønsted med Jndstilling af Sogneforstanderskabet for Daugberg Pastorat, om Erstatning for tilføiet Jordtab, fandt Amtsraadet ingen Grund til forandre sin tidligere Resolution af 27de Novbr. f. A. Nr. 225. C. - 1845. Formanden underrettede Amtsraadet om, at han ved Modtagelsen af en Taxationsforretning over Skade tilføiet ved Leergravning m.m. paa Ørregaards Mark, til Veiarbeidet paa Skive Landevei, havde tilkjendegivet Overveibetjenten, at der ikke kan tilstaaes Erstatning for det tagne Leer, men kun for den ved Kjørslen og Gravningen efter Leret tilføiede Skade. Da Overveibetjenten senere har indberettet, at den ene Taxationsmand ikke vil fravige det Princip ved Taxationen, hvorefter der er tillagt Grund eieren Erstatning for selve Leerqvantiteten, saa besluttede Raadet gjennem Politiemesteren at affordre den paagieldende Taxationsmand Erklæring, om han ved Taxation af den tilføiede Skade vil følge Forskriften i Frdn. 13de Decbr. 1793 § 16, og saafremt han ikke dertil er villig, da at anmode Politiemesteren om at udmelde en anden Taxationsmand, hvem det bliver at betyde, at selve Veimaterialet ikke skal betales. Det bestemtes derhos, at underrette Proprietair Stabell til Ørregaard om, at en nye Taxationsforretning vil blive afholdt, og at saafremt denne skulde faae et Udfald, hvormed han ikke er tilfreds, vil det staae til ham at foranstalte Oversyn; hvilket meddeles ham til Svar paa hans Skrivelse til det Kongelige Stift amt af 23de Januar d. A. Nr. 1. C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-03-14
Et Andragende fra Gaardeier Hans Nielsen i Løgstrup, om Flytning af en Steenkiste paa Skive=Hjarbek Veien, sattes i Beroe til Undersøgelse af Veiinspecteuren paa Stedet. Nr. 2. C. - 1846. Veiinspecteuren anmodes om at indkomme med specielt Forslag til Efterarbeide paa de grundforbedrede Veistrækninger i 1846. Nr. 3 & 21 C. 1846. Et Forslag fra Viborg Byes Communalbestyrelse om Gandforbedringen af Byens Veie sattes i Circulation, mellem Amtsraadets Medlemmer. Nr. 6. C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-03-14
En Regning fra Sognefogden i Dommerbye over Jstandsættelsen af Pludderrig Broe paa Veien fra Staarup, Mølle til Dommerbye, blev paa Grund af Omstændighederne i dette Tilfælde approberet til Udbetaling. Nr. 15. C. - 1846. Fremlagt blev det Kongl. Rentekammers Circulaire af 31te Januar d. A., hvorefter Collegiet begjærer Amtsraadets Erklæring over Opsættelsen af Veivisere paa Steder, hvor flere Landeveie støde sammen. Amtsraadet maatte være af samme Anskuelse som Collegiet, at saadanne Vei viseres Anbringelse maatte ansees for hensigtsmæssig, med Bemærkning, at i Viborg Amt allerede for flere Aar siden er anbragt en stor Deel deraf, og at Amtsraadet nu efter Rentekammerets Opfordring og i Henhold til Bestemmelserne i Fr. 13de December 1793 § 21 vil foranstalte de endnu Manglende opsatte. Nr. 19. C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-03-14
For nogle Dages Veimandstjeneste i Januar og Februar Maaneder d. A. bevilgedes Veimand Jæger en Godtgjørelse af 6 Rbd. Nr. 20. C. - 1846. Et Forslag fra flere Sogne i Rinds Herred om en Veis Overtagelse for Amtsrepartitionsfondens Regning, sattes i Beroe til Approbationen af Veiregulativet for de mindre Landeveie er modtaget fra det Kongelige Rentekammer. Nr. 25. C. - 1846. Gaardeier Niels Jacobsen af Broue Sogn andrager paa, at en Steenkiste paa Landeveien fra Sjørup til Skive maatte foranstaltes sænket, samt at en Grøft maatte blive kastet til Afledning af Vand fra hans Eiendom. Det blev overdraget til Veicomiteens Medlem, Proprietair Jensen, at undersøge Sagen paa Stedet. Nr. 27. C. - 1846. Fremlagt blev et Forslag fra Veicomiteen, sigtende til en hurtigere og mindre bekostelig Maade at bevirke de mindre Landeveies Grundforbedring, samt til en bedre Vedligeholdelse af Biveiene og de midlertidigen ikke grund forbedrede Landeveie, blandt andet ved Jnddeeling af de mindre Landeveie i 2 Klasser. Med Hensyn til Sidste besluttede Amtsraadet foreløbigen af de Veie, der i dette Aar komme under Arbeide, at henføre Viborg=Skive Vei til 1ste Klasse og derimod Viborg=Løgstøer Vei og den søndre Randers Landevei til 2den Klasse, hvorom Veiinspecteuren bliver at underrette. For Øvrigt blev Forslaget sat i Circulation blandt Amtsraadets Medlemmer.
Viborger Samler, 1846-03-14
D. Blandede Sager. Nr. 18. D. - 1844. I Anledning af en Sag til Mortificationsdoms Erhvervelse angaaende en bortkommen Panteobligation, hvilken Sag er hævet uden Paadømmelse, bliver Overrets procurator Quistgaard at anmode om at indsende Regning for det ham tilkommende Salair. Nr. 52. D. - 1844. Fremlagt blev det Kongelige Rentekammers Resolution.
Viborger Samler, 1846-03-14
af 16de December 1845, der approberer de af Amtsraadet med de Kjørselsberettigede indgaaede Foreninger om Afløsning af Fribefordring for 3 Aar, samt Forslaget omProcuratorers Befordring med Extrapost m. m., hvorimod Amtsraadets Jndstilling med Hensyn til Lægdsmænds Fri befordring kun approberedes for indeværende Aar. J denne Anledning vedtog Amtsraadet Følgende: a. Forening søges med Lægdsmændene og istedetfor Fri befordring at modtage en Godtgjørelse af 4 Mk. pr. Miil for Tour, uden Betaling for Retour. b. Samtlige Forstanderskaber opfordres til at indkomme med Forslag til Reguleringen af Kjørepligten blandt Beboerne efter § 24, 25 og 26 i Frd. 26de Juni, c. Forstraad Bang forespørges, om den af ham forlangte Godtgjørelse for Frikjørsel er at forstaae som 3 Mk. pr. Miil for Tour alene, men uden Betaling for Retour, i hvilket Tilfælde Tilbudet kan antages. For Øvrigt behandles Sagen endelig ved næste Møde. Endvidere foreslog Formanden at tilbyde den constituerede Provst i Amtets søndre Provstie, og den constituerede Herredsfoged i Lysgaard og Hids Herreder indtil videre en Godtgjørelse af 3 Mk. pr. Miil Tour, uden Betaling for Retour, eller at modtage en forholdsmæssig Deel af den Betaling, som de Embedsmænd, for hvem de fungere, vilde have tilkommet, hvilket Forslag Amts aad et tiltraadte.
Viborger Samler, 1846-03-14
J Anledning at et indkommet Andragende om at Amtsraadet vilde mulctere en Sogneforstander paa Grund af hans Udeblivelse fra Forstanderskabsmøderne m.m., besluttede Amtsraadet at tilmelde Vedkommende, at man ikke kunde indlade sig paa denne Sag. Nr. 70. D. - 1845. Ved de nu afsluttede Accorder og Godtgjørelser for Fribefordringer vil Budsendelse ved Amtstuen, betydeligt blive formindsket og Amtsforvalteren har derfor forespurgt, hvilken Godtgjørelse for Budsendelse han i Fremtiden kan beregne sig. Amtsraadet vedtog at underrette Amtsforvalteren om, at en Godtgjørelse i den nævnte Anledning af 50 Rbd. ansaaes for passende og kan af ham beregnes uden Regnskabs Aflæggelse, saafremt han dermed er tilfreds. Nr. 71. D. - 1845. Jfølge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse af 9de October d. A. afæskedes Amtsraadet dets Betænkning angaaende Arrestforvarer Kongstads Pensionering. J denne Anledning var Amtsraadet enig i at 2/2 af hans Pension burde udredes af Repartitionsfonden og at der i det Hele tilstaaes ham 80 Rbd. i aarlig Pension. Nr. 1. D. - 1846. Formanden underrettede Amtsraadet om, at han paa Sammes Vegne for Stutteridirectionen har foreslaaet Proprietair Kieldsen til Lynderupgaard som den Mand, med hvem Directionen kunde træde i Forbindelse med Hensyn til Alt, Landslutterivæsenet i Amtet vedkommende og til hvem Beboerne kunde henvende sig i lige Anliggende. Dette Valg, som tildeels var skeet efter mundtlig Conference med en Deel af Amtsraadets Medlemmer, tiltraadte Amtsraadet. Nr. 3. D. - 1846. Et Forskud til Anskaffelse af Befordrings-Reqvisiter, hvorom en kjørselsberettiget Embedmand havde ansøgt, fandt Amtsraadet sig ikke foranlediget til at bevilge. Nr. 4. D. - 1846. I Anledning af et indkommet Andragende fra Hvam og Hvilsom Sognes Forstanderskab, om Hielp til den sindssvage Huusmand Christen Laustsen i Hvam, besluttede Amtsraadet at tilmelde Forstanderskabet, at naar hans Cuur er endt og Forstanderskabet har oplyst saavel Fattig districtets Status ved Afskrifter af de 3 sidste Aars Regnskaber, som Udgifterne ved den Sindssvages Cuur m.v., vil Amtsraadet tage under nærmere Overveielse, hvorvidt Hielp kan være at tilstaae Districtet. Nr. 5. D. - 1844. I Anledning af en indkommen Forespørgsel fra en Hovedgaardseier, om hvorvidt Sogneforstanderskabet er berettiget til at fordre Pligtarbeide af et af hans Tjeneste tiende, der paa Grund af sin Tjeneste har Bolig i et Skovfogedhuus paa Gaardens Mark, fandt Amtsraadet at maatte tilmelde Spørgeren, saavelsom Forstanderskabet, at Sidstnævntes Fordring maa ansees lovmedholdelig. Nr. 7. D. - 1844. Foruden Bidraget til den Kongelige Veikasse besluttede Amtsraadet for 1846 at udskrive til Amtsrepartitionssonden, til Amtets Veivæsen 72 s. og til andre Udgifter inclusive Godtgjørelse for Fribefordring 64 s. pr. Tønde Hartkorn. Ved det saaledes forhøiede Bidrag til andre Udgifter forventede Amtsraadet, at det til disse tidligere forstrakte Forskud fra Veivæsens Bidraget i nogle Aar vilde kunne dækkes. Nr. 8. D. - 1846.
Viborger Samler, 1846-03-14
En Skrivelse fra Kammerherre Lehnsgreve Juell Wind Frys, betræffende Opførselsen af et nyt Jordemoderhuusi Vellev og indeholdende det Spørgsmaal, om Amtsraadet vil overlade ham Sagens Arrangement, blev fremlagt. Da det antages, at det vil være i Districtets Jnteresse, at Lehnsbesidderen ordner denne Sag, fandt Amtsraadet Jntet derimod at erindre. Nr. 9. D. - 1846. Fremlagt blev det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 12te Februar 1846, hvori Amtsraadets Betænkning æskes over et Andragende om Skjød Sogns Henlæggelse fra Provstiet for Houlberg m. fl. Herreder i Viborg, Amt under Sabro Herreds Provstie i Aarhuus Amt i Sager vedkommende Skole= og Fattigvæsen, samt fra Viborg Amtsraad til Aarhuus Amtsraads Overbestyrelse i de nævnte Sager, besluttede Amtsraadet at yttre, at det ikke kunde skjonne, at den attraaede Forandring kunde være til nogen sand Nytte for Sognet, der vil beholde alle sine andre Forbindelser med Viborg Amt, og at man derhos finder det mere tjenligt, at 2de Sogne i eet Pastorat hvert hører til sit Amt, end at et Sogn i verdslig Henseende hører under et Amt og i geistlig Henseende under et Andet. Nr. 10. D. - 1846. Fremlagt blev det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 14de Februar 1846, hvroi forlanges Amtsraadets Betænkning angaaende adskillige Forandringer ved Fiskeriet i Liimfjorden, hvilken Sag paa Grund af dens Vidtløftighed maatte sættes i Circulation. Nr. 13 D. - 1846. Proprietair Bierregaard havde anmeldt, at han i sin Tid var tiltraadt Rødding Sogneforstanderskab uden Valg som Eier af over 32 Tønder Hartkorn, men at han nu paa Grund af Salg ikke længere var Eier af saa stort et Qvantum, og tillige henstille, om han under disse Omstændigheder kan vedblive sin Function som Sogneforstander. Amtsraadet vedtog at indstille til Cancelliet, at Proprietair Bierregaard, der eenstemmigen er gjenvalgt til Formand i Forstanderskabet, maa beholde sin Plads i Samme indtil nyt Valg af Medlemmer foretages i Communen. Til Medlemmer af Valgcomiteen for de forestaaende Amtsraadsvalg blev udnævnt Hofjægermester Lüttichau og Kammerraad Bloch. Mødet hævet.
Viborger Samler, 1846-03-16
74 Aarg.
Viborger Samler, 1846-03-16
Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 42. Dio Stift Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. AarsaAarsaMandagen den 16de Marts 1846.
Viborger Samler, 1846-03-16
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reisz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-03-16
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. J Underhusets Møde den 6te Marts optraadte Lord G. Bentinck for at tilbagekalde i Husets Erindring, at baade Sir Rob. Peel og Sir James Graham havde i den forrige Session erklæret, at ved en Hvedepriis af 45 sk., saaledes som samme utvivlsomt vilde indtræde, naar Kornlovene ophævedes, maatte Agerdyrkningen gaae tilgrunde. Han vilde nu opkaste det Spørgsmaal, hvad Hvedepriserne, efter Ministrenes Beregning, vilde blive under den nye, af dem foreslaaede Lov, Sir Robert Peel svarede, at han naturligviis ikke var istand til forud at bestemme Hvede priserne, da sammes Høide var afhængig af mange andre Omstændigheder; imidlertid vilde han henlede Opmærksomheden derpaa, at, efter selve Agriculturisternes Erklæring, kunne høie Kornpriser ingenlunde ansees for et Criterium paa en blomstrende Agerdyrkning, da i forrige Aar, i hvilket efter deres egen Paastand Agerdyrkningen. havde gjort store Fremskridt, Hvedeprisen kun havde været omtrent 51 Sl. i Gjennemsnit. Jøvrigt gjentog han her ved denne Leilighed, at han aldeles Jntet havde imod, naar man vilde kalde hans ved bydende Omstændigheder paatvungne Forhold og Fremgangsmaade en Jnconsequents; kun maatte han udtale det Ønske, at man ikke ved paa en factios Maade at udhale Sagen vilde straffe ham for denne Jnconsequents, som kun kunde skade Almeenvellet, vilde man imidlertid fremture i Oppositionen, saa skete jo saadant meest hensigtsmæssigt under Behandlingen i de flere Stadier af den Bill, som han havde at basere paa de Huset foreliggende Resolutioner, og som han vilde foreslaae skulde erholde den 9de den første Læsning, for at den den 16de kunde stedes til den anden Læsning.
Viborger Samler, 1846-03-16
London, den 9de Marts. Ved Parlementsvalget i Majo (i det vestlige Jrland) er det kommet til Blodsudgydelse. Oprørseden læstes og Tropperne fyrede. En Kone dræbtes, og to Personer bleve saarede.
Viborger Samler, 1846-03-16
Det store engelske Dampskib "Great Liverpool, er den 24de Febr. forulykket ved Cap Finisterre. Passagererne og Mandskabet – i Alt 145 Personer - reddede sig i Skibets Baade, og maatte lide meget af de spanske Strand beboeres Rovsyge inden de kunde naae Korunna, 45 eng. Mile fra Finisterre, 3 Passagerer druknede. Dette Skib kom fra Alexandrien og havde ombord den ostindiske og chinesiske Post; af Skibets Ladning ere kun Depescherne, en Deel af Brevene, og en lille Kiste med værdifulde, for Dronning Victoria bestemte Gaver reddede. Skibet var assureret for 30000 Lstl.
Viborger Samler, 1846-03-16
Underhuset var beskæftiget med at discutere som ComiteTarifresolutionerne; Resolutionerne antoges, dog med Reservation af de eventuelle Jndvendinger imod enkelte Artikler, naar Comitteberetningen er forelagt Huset.
Viborger Samler, 1846-03-16
Frankerig. Journalerne La Presse og Quotidienne bringe et Aftryk af den Note, som den keiserlige russiske Gesandt i Rom, v. Butenieff, har tilstillet Hs. Hellighed Paven. Denne Note gaaer ud paa at gjendrive de bekiendte, i næsten alle større europæiske Tidender indførte Udsagn, afgivne af den fra Rusland undvegne Basilianerinde=Abbedisse Mieczislawka betræffende den oprørende Behandling, hun og hendes størstedelen som Offre for de frygteligste Piinsler faldne Mednonner have udstaaet, fordi de med Haardnakkenhed vægrede sig ved at gaae over til den græske Kirke. Giendrivelsen holder sig til det i Paris udkommende polske Blad som den første Kilde til hele denne skandaløse Fortælling, og citerer er Mængde urigtige Angivelser, der tillægges Abbedissen, som Beviis paa at hele Fortællingen maa være opdigtet.
Viborger Samler, 1846-03-16
Journ. des Deb. undrer sig over, at Gjendrivelsen, kommer saa seent, da Keiseren af Rusland under sit Ophold i Rom dog allerbedst har kunnet gjendrive Beretningen; under de nuværende Forhold, siger Journalen, turde den offentlige Mening holde den først efter 6 Maaneder Forløb afgivne - som det synes - næsten aftvungne Giendrivelse for noget mistænkelig. Tillige meddeler denne Journal fra Fyrst Adam Czartoryski et Brev, som documenterer den officielle russiske Retfærdiggjørelses Mangler, en Hovedanke i den officielle Giendrivelse træffer den polske Tidende, der har henlagt Basilianerindeklosteret til Staden Kownømen allerede i sit næste Numer har Tidenden berigtiget Trykfeilen og anført Staden Minsk istedet for Kowno; en tydsk Tidende har vel ogsaa negtet Existencen af et saadant Kloster i Minsk, men Jndvaanere fra denne Stad, som nu opholde sig i Paris, stadfæste baade Existencen af Klosteret og af den dertil hørende Skole.
Viborger Samler, 1846-03-16
Paris, den 9de Marts. Debatten om Renteconversionen er aabnet i de Deputeredes Kammer. St. Priest's Forslag bekæmpedes af Lamartine og Finantsministeren. Sidste Tirsdag afholdtes i et af Kammerets Bureaux en Forsamling under Duponts (de Leure) Forsæde angaaende det polske Anliggende. National omtaler den almindelige Enthusiasme, som Opstanden har vakt hos det franske Folk.
Viborger Samler, 1846-03-16
Flere af Oppositionsjournolerne have aabnet Subscription for Polakkerne; de indkomne Bidrag udgjøre hidtil kun 4500 Fres.
Viborger Samler, 1846-03-16
Den 7de Marts have Hoveddeeltagerne i det polske politiske Selstab: "Den 3die Mai, med Præsident Oberst Breanske i deres Spidse, overrakt i hele Selskabets (mere end 1000 polske Landsforviste) Navn Fyrst Czartoryskien Adresse, hvori de love ham den meest udholdende Medvirkning og den strengeste Lydighed. Da Tiden nu var kommen til at bringe Offre, vilde de foreløbig opgive deres Theorier, for at alle deres Landsmænd - Staldbrødre, i Landsforviisningen, – kunde med dem forene sig til et eneste, af Fyrst Czartorysti ledet Forbud. Fyrsten svarede, at han var beredt til med alle de til hans Disposition staaende Midler at fremme Polakkernes heeltemodige Opstand. Medvirkningen af hele Emigrationen vilde skaffe Polen Forbundne, Laan og Understøttelse af den offentlige Mening. Jøvrigt havde han stedse beklaget at Selskabet rettede dets ellers roesværdige monarkiske Tendents paa hans Person, og saaledes truede med at gjøre Skaar i den for ham saa dyrebare Ære uegennyttig at tjene Fædrelandet. Men derved at Selskabet den 3die Mai opgav denne Theorie, hævedes den sidste Skranke imellem ham og Selskabet. Kun Polen kunde udnævne et Overhoved og en Nationalgiering, og han vilde være den Første, der underkastede sig Nationalvillien.
Viborger Samler, 1846-03-16
Rusland. Fra St. Petersborg meldes under 25de Febr. at efter Efterretninger fra Caucasus af 5te Febr. har Myridernes Nederlag ved Chadschal-Machi(den 12te Decbr. f. A.) gjort et mærkeligt Jndtryk paa Naboecommunerne; Myriderne rømte uden Sværdslag det af dem besatte mukarske Magal, og de derværende Jndvaanere tilmeldte den Dirigerende for Kasikumykernes Chanat deres ubetingede Underkastelse. Overalt, saavel i Nord= og i Syd=Daghestan, som paa den caucasiske Linie, i Tschernomorien hersker fuldkommen Rolighed. J de tidligere Beretninger, hvori Omhugningen af den gotinskiske Skov i Tscheina anmeldtes, var der tillige Tale om at russiske Troppeafdelinger skulde i Jan. Maaned udsendes for at ødelægge de gechinskiske Skovstrækninger.
Viborger Samler, 1846-03-16
J denne Hensigt marscherede i Slutningen af Jan. Maaned et Detaschement 16 Bataill., 600 Ryttere, 10 Kanoner), anført af Generalmajor Nesterow, ud fra Fortet Wolynskoie, og til samme Tid et under Generallieutenant Freitags Commando staaende Troppecorps (10 Bataill. 10 Kanoner og 4 Mørsere) fra Fortet Wosdwischenskoie. En af General Freitag imod den omtalte Skov rettet Kanonade, der havde til Formaal at rense den for de i samme skjulte Tschetschenzer, gav Gen. Nestorow Signal til at foretage et Angreb fra Floden Walerik. Fienderne kunde ikke udholde denne Kanonade og det fra Siden ledede Angreb, de toge Flugten; de tvende Detaschements forenede sig, og begyndte derefter paa at afbrænde og udhugge Skoven. Dette Arbeide fortsættes endnu, og trods Fiendens gjentagne Forsøg paa at lægge vore Krigere Hindringer i Veien, har vort Tab hidtil været høist ubetydeligt. Fra den høire Flanke af den caucasiske Linie ere indløbne meget gunstige Efterretninger. Den øverst commanderende General over Tropperne paa denne Linie melder, at han, paa Grund af en til ham fra de Ældste for Abadsecherne indløben Opfordring, har den 15de Jan. begivet sig til den labaske Linie for der med dem definitivt at afslutte en Overeenskomst om denne mægtige Stammes Underkastelse under det russiske Herredømme. Underhandlingerne førtes i nogle Dage, og den 20de Jan. undertegnede de Ældste og Effendis, i deres eget og tillige i hele Folkets Navn de Betingelser, paa hvilke de imellem Floderne Pscha og Psephira boende Abadsecher, optoges som Undersaatter af det store russiske Keiserdømme. Den stærke og krigeriske Stamme, som efter et omtrentligt Skjøn anslaaes til 100,000 Hoveder, har frivillig og uden at være tvungen dertil ved Vaabenmagt forpligtet sig til rolig at forblive indenfor deres Grændser; til ikke for Eftertiden at taale mistænkelige Jndivider i deres Land; til for Fremtiden at leve med Russerne paa en fredelig Fod; til at modvirke de øvrige Bjergstammers fiendtlige Anslag; til ikke at krænke de russiske Love, og indføre, i Overeensstemmelse med de fra Forfædrene nedarvede Vedtægter, Orden og en lovlig Forfatning. Denne lykkelige Begivenhed er af stor Vigtighed for hele den høire Flankes Sikkerhed; Abadsechernes Underkastelse kan vorde et Exempel for de andre Stammer, iblandt hvilke Schabsugerne allerede yttre Tilbøielighed til at følge deres Stammebeslægtedes Exempel, og kun have udsat de definitive Underhandlinger indtil Foraaret.
Viborger Samler, 1846-03-16
Opstanden i Polen. Wien, den 3die Mars.
Viborger Samler, 1846-03-16
Hvad vi nu ville berette er ingen Roman, men ypperligt Stof til en saadan. Sagen angaaer Udbrudet af den galiziske Jnsurrection. Man kunde med Ret opkaste det Spørgsmaal, hvorledes er det da gaaet til, at Østerrig, ikke har været istand til at forebygge den, da Sammensværgelsens Traade i Posen dog vare ligesaa fiint og vidtløftigt spundne? – Man troe ikke, at vor Regjering ikke har erholdt Vink, under sit Ophold her har Keiser Nicolaus mere end een Gang henledet Opmærksomheden paa dette Punct; fra Frankerig vare directe Meddelelser, komne, ogsaa Friherre von Krieg, en høi galizisk Embedsmand, havde flere Gange hentydet paa Sammensværgelsens betydende Omfang og anbefalet energiske Forholdsregler. Men Skjebnen vilde det anderledes. Fyrstinden af Sapicha, en ligesaa skjøn, yndig, som aandrig Dame, en politisk Jntrigantinde af første Klasse, havde vidst at vinde en høitformaaende Mands Beundring og Gunst, og af denne Mands Mening var Meget afhængigt. Ved og under hendes Jndflydelse foretoges Dislocationer af Tropperne, bleve Anstalter trufne til at undertrykke Sammensværgelsen; under hendes Jndflydelse dicteredes Svarene paa Forespørgslerne fra Wien. Man seer saaledes, at man ikke kan bebreide Regjeringen i Wien, at den skulde have miskjendt sin Pligt. De senere Tildragelser have viist med hvilken Kraft og Klogskab denne Regjering veed at handle. Men hvad skulde Regjeringen troe og foretage sig, naar man fra Lemberg berettede den, at man med Gods og Liv vilde indestaae for at der i Galizien ikke pønsedes paa nogen Opstand, Den skjønne Jntrigantindes Dristighed gik endog saa vidt, at hun 2 Gange 24 Timer for Revolutionens Udbrud endnu vovede at opholde sig i Wien. Her gav hun et stort Bal, under hvilket Foranstaltninger bleve trufne til at vinde hine unge Polakker, som opholdt sig i Keiserstaden tildeels forat fuldende deres Studier, og ved at forsyne dem med klækkelige Reisepenge formaaede hun dem til at ile til Sammensværgelsens Midtpunct. Antallet af disse Vild ledede beløber sig til over 100.
Viborger Samler, 1846-03-16
Fra Krakau meldes under 7de Marts, at Postgangen er fuldkommen gjenoprettet. Familiernes Ulykke er stor, næsten enhver har at sørge over Tabet af et af dens Medlemmer, og Mange svæve endnu i Frygt; thi enhver Time kan gjøre dem fattigere deels med Hensyn til Familiens Stotte, deels hvad Formue angaaer. De 3 Skytsmagters Tropper, der have besat Staden, besætte Vagterne. Ved Proclamation ere Jndbyggerne i Staden opfordrede til at udlevere deres Vaaben og Staden, erklæret i Beleiringstilstand.