JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-07-20
høverdagen den 25de Julii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Sler, vorder ved Auction 2den Gang opbudet, for om antageligt Bud skeer til den Høistbydende at bortsælges Gaarden Roeligheden kaldet, beliggende paa Christianshavn paa Hiørnet af St. Annegaden og Volden, med dens tilliggende store Hauge, hvorudi ere prange Frugttræer et meget stort Drivhuus, Espailler og Lysthuse. Bemeldte Gaard, som af afdøde Apotheker Gather er blevet opbygget og af nærværende Eier meget forbedret, befindes særdeles beqvem enten for et Herskab, Handelsgartner eller Traktør, er overalt Grund uur, 2 Etager høit, inddeelt i 6 rummelige betrukne og panelede Værelser, tildeels smukt malede, hvorudi Kiøkken og Kamre. Conditionerne, hvorefter Eiendommen, som daglig kan tages i Øiesyn, bortsælges, ere til Eftersyn hos Advokat Wivet i Gaarden No. 13 i Gothersgaden, som tillige er bemyndiget at stutte Salg underhaanden. cirectionen for det kongelig octroierede danske asiatiske Com I pagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 29de Julii förstkommende ved 9 ½ Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretagen Licitation over fölgende Materialier og Vare, saasom : Pommerske Fyrrebielker, norske fiirskaarne Bræder eller Lastdehler, Friderichshalds Bræder, Birke Haandspager, Baadshagestager, Lunte beste Sort, engelsk Pompelæder, barkede Huder, bruun Bordeaux Harpia, tyk Terpentin, Canon brudt, dito fiint dito, dansk eller hollandsk Seddug, dansk eller Petersborg Seildug, russisk Flamsklærred, russisk Ravndug Folik eller Sækkelærred, Flagdug, reen Tælle, danske eller norske Tællelys, reen rigsk eller Petersborg Hamp, spansk Salt, oprigtigt fiin Lyneborger Salt, store Steenkul, Smede SteenkulLogebrænde, haardt Skibsbröd, fransk Brændeviin, Kiøber havns Kornbrændeviin, fransk Viin Edike, Byegryn, BankebygSvedsker, gamle Efter til Svineföde, Byg, røget Kornstærk gronsaltet dito, ævret Smör, holsteensk ævret Smör, norsk Baandjern, fiint velset dito eller Splitter. End videre til Cargaison. Klumpebye, Stafejern, Boltejern, Baandiern. Splittet, myntede Kobberplader, Skibs-Ankere, Staal, Rige eller Feterborg Hemp. Petetsborg Seildug, Ravndug, stamsk Linned, Vestervigs Bræder, engelsk Pompelæder, store Korkepropper, Spansk grönt, engelsk Bleghvidt, Berlinerblaat, Mönne og Okker Thi ville de Lysthavende behage bemeldte Tid at indfinde sig, da Varenes Quantiteter tilligemed Conditionerne blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1801-07-20
Løverdagen den 3 August 1801, Formiddag Kl. 10, bliver paa & Tinghuset i Sorøe foretaget Auction over Tersløsegaards Hovedparcel med tilliggende Tersløse og Schelleberg Sogners Kirketiender, til Bortforpagtning paa 10 Aar fra 1 Maji 1802 at regne, efter de Conditioner, som paa Auctionssteder bliver fremlagt og 8te Dage forud ere at faae til Eftersyn paa Tersløsegaards Skriverstue. Terløsegaard den 11te Julii 1101. Gundersen.
Berlingske Tidende, 1801-07-20
Jen 10de August førstkommende, ved 10 Slet formiddag, T bliver i Baarsøe Skole ved offentlig Auction, efter Kongegelig befaling af 9de April 1800, opraabt og om mueligt bort sogt Baarsøe Sogns Degneboelig, bestaaende af 3 Længder, hvorudi er 4 Værelser foruden Kiøkken, Spise= og Øllammer, Loe, kade, Stald til Heste og Qvæg og en Hauge til Boeligen med Træer og Brønd udi, alt paa de paa Auctionsstædet bekjendt giørende Conditioner. Skoleholder Felthuus i Baarsøe Skole, anviser Boeligen om nogen vilde behagentligen tage den i Øiesyn. Øster=Egitzborg den 10 Julii 1801. Platon, Herredsprovst.
Berlingske Tidende, 1801-07-20
Det saakaldede Mullerup Brendeschow, den deri beliggende Gaard og 3de Skovfogedhuse, derved beliggende Sorte bergs Vænge og deri et Skovfogedhuus, item 4 til bemeldte Brendeschows Gaard henlagte høveriegiørende Bønder, bliver efter Eierens Begiering Mandagen den 17de August førstkommende, ved en eneste Auction, om antagelig Bud skeer, bortsolgt paa Sunds Gudme Herreds Tingstue i Svendborg, om Formiddagen Kl. 9 Slet. Denne ypperlige Eiendom en beliggende 1 Miil fra Svendborg Kiøbstæd, har god Agerland og Engbund, samt overmaade stor Skov af Eg og Bøg, samt Elle, item Giersel=Skov, indhegnet for sig selv for det meste med dobbelte Steengierder. Lysthavende behager at tage denne skiønne Eiendom i Øiesyn, og lade sig den paavise af den paa Gaarden værende Avlskarl ; ved denne Maaneds Udgang kan Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn paa Mullerup Skriverstue i Odense hos Kiøbmand Hr. Lorenzen, i skaaborg hos Landvæsens-Commissair Hansen, samt hos underskrevne ; Liebhaberne behager at indfinde sig ommeldte Dag, Tid og Sted. Langholm den 3 Julii 1801. J. O. Holm, const. Herredsfoged. I allerunderdanigst Forventning om Kongelse allernaadigst Approbation bliver i næstkommende September Maaned circa 118 Tdr. Tiende og Skatter frie Jord, Søllerød Præstegaard tilhørende, imod en hvis aarlig Afgivt pr. Tønde Land, sat til Auction og enten i Parceller eller under et til Eiendom bortsolgt. Dette bliver herved i Forveien anmeldet til fraværende Liebhaveres Efterretning, som maatte finde Behag at boesætte sig i denne Siællands behageligste Egn. Auctioner skal nærmere i Aviserne blive bekiendtgjort. Søllerød den 3die N. U. Bach. Julii 1801. H. Baagøe, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Madrit den 19de Junii. J det Øieblik, da Fredsfyrsten undertegnede Freden med Portugal havde den spanske Armee næsten bemægtiget sig den hele Provinds Alentejo.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Hoftidenden beretter følgende Krigs Operationer, som fandt Sted førend Fredsundertegnelsen. Fra den 23de til den 25de indtog vore Tropper under Don Juan Lancasters Kommando Stæderne St. Vinet, Barbacena og Montfort. Den 29de Maji bemægtigede vore lette Tropper sig Porten til Fæstningen Arronches, hvorved deres Anfører Soland fik 2 dødelige Saar. Den 31te Maji blev denne Fæstning rømmet af Portugiserne. Efter Rømningen kom man i Tresning med 1500 Mand portugisisk Infanterie, som bleve drevne paa Flugten og mistede 150 Døde, 80 Saared og 180 Fangne. Den 2den Junii tog vi Castel David efter en haardnakken Modstand og fandt sammesteds 18 Kanoner, og 4 Haubltser. Den 4de fordrev Marqvis de Mora den fiendtlige Avantgarde af 6 Kompagnier og strax efter overgarFortet St. Luele sig. J Boda bleve de franske Tropper modtagne med Glæde og General Ordognez erfarede sammesteds, at man ventede dem med Utaalmodighed i Extremos og Evora.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Lissabon den 29de Junii (over London). I Gaar Aftes bragte en Coureer den Efterretning til Hof set, at en fransk Armee af 24000 Mand var under General St. Cyrs Kommando rykket ind i Portugal fra Salamanca og havde omringet den nordostlige Grændsefestning Almeyde. Vi have ikke noget Korps at sætte mod denne Armee, som han sat sig i Bevægelse efter en nyere Ordre fra Paris. Veien til Hovedstaden staaer altsaa General St. Cyr aaben, da vor første Armee under Hertugen af La Foens som bekiendt staaer, bag ved Abrantes og den anden under Marqvis Rozlere (en Enigrant) staaer ved de galiziske Grændser. Vor Generallissimus, Grev von Golz, har ikke bivaanet Feldttoget. Brødeen. Vort Hofs hielpeløse Tilstand relser af den Liid man har sat til den lovede Hielp af Engelland. Uagtet denne er gandske bleven ude, saa har dog den engelske Gesandt Frere i en Nat protesteret mod Fredens Afslutning. Paa Børsen lod har tillige opslaae en Advarsel til alle Engelske, at holde sig færdige til Afreise. Da dette satte Publikum i megen Uro, saa begav Statsministeren Rodrigues sig til ham og forestilte ham det Unødvendige heri, da Prinds=Regenten flere Gange havde lovet de engelske Kiøbmænd sin Beskyttelse og nu høitidelig igientog denne Forsikkring. Man faaer nu at see, om Prinds Regenten kan holde dette Løvte, dersom General St. Cyrtrænger frem. De fleste engelske Familier giøre sig reisefærdige for at afgaae herfra med danske og svenske Skibe.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Den 1 Julii skal en engelsk Koffardieflaade afgaae herfra under Convoy. Admiral Saumarez er ankommen hertil med 6 engelske Linieskibe, men skal tage sin Station for Cadix. Lutien Bonaparte og General Lectere blive ventede hertil.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Jtallen den 3de Julii. Det wienske Hoskrigsraad har sendt Ordre til Padua, at ophæve og afskedige det toskanske Korps, som endnu befandt sig sammesteds og i Mestre. De som vil tage Tieneste ved den keiserlige Armee blive antagne; men de øvrige faae Pas til deres Hiem.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Den franske Gesandt i Neapel underhandler paa ny med Kronprindsen angaaende en Forstærkning af 6 til 7000 Mand, franske Tropper, som skulle rykke ind sammesteds. - De Engelske krydse i Vandene deromkring med 7 Kuttere og have sat Tropper i Land paa de nærliggende Øer.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
En stor Deel Tropper trække sig nu fra Toskang over Bologna til den nederste Deel af Jtalien og det bliver stedse rimeligere, at de Franske have i Sinde at giøre en Expedition mod Tyrkiet fra det adristiske Hav.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Generaladministrator Jourdan har ladet bekiendtgiøre, at alle Kongen af Sardiniens endnu usolgte Krongodser og den Kongl. Families Appanage-Godser saavel som de geistlige Stiftelsers Eiendomme skal i Fremtiden bestyres efter de Franske Loves Forskrivter, Præfecter og Underpræfecter ere nu ogsaa udnævnte i de 6 piemontesiske Departementer.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Havre, den 6te Julii. I Gaar Aftes ere 14 Kanoneerbaade og 3 Pinkskibe atter løbne ud fra vor Havn. Det hedder, at de stile Coursen til Dieppe. Vinden har hele Natten været gunstig for Skibene.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Wien den 11 Julii. Rygtet er almindeligt, at en fra Palermo ankommen Coureer har bragt den Efterretning, at den franske Flaade under Admiral Gantheaume er bleven slagen af den engelske Admiral Warren, og af 4 franske Linieskibe og 3 Fregatter med 3000 Mand Landgangsstropper derved ere faldne i de Engelskes Hænder. Efterretningerne grunde sig imidlertid blot paa Skipperrelationer og behøve altsaa megen Bekræftelse Erkehertug Palatinus er ved en meget forbindtlig Skrivelse fra den russiske Monark bleven indbudt at bivaane Kronnings høitideligheden i Moscau og afreiser til St. Petersburg i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Paris den 13de Julii. Den første Consul kom i Forgaars hertil fra Malmaison og bivaanede om Aftenen en Forestilling af Cinna i Republikens Theater, hvor hans uventede Ankomst opvakte stor Glæde. Man maatte standse med Stykket formedelst de vedvarende Bifalds=Vetringer.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Følgende Proklamation, som skal oplæses den 14de Julii, er bleven nedsendt til Departementerne ved overordentlige Courerer.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Den franske Republiks Consuler til de Franske. Denne Dag er bestemt til at høitideligholde hiin mærkværdige Tidspunkt, paa hvilken barbariske Jndretninger bleve kultkastede, paa hvilken J ophørte at være deelte i 2 Folk, hvoraf det ene var bestemt til Udmærkelser og Værdigheder og det andet til Ydmygelser. Siden have J sukket snart under Triumpher og snart under Tvedragt og Partier. Nu høitideligholde J denne Tidspunkt under lykkeligere Udsigter, Partiaanden er dæmpet og Fædrenelandets Vel hersker over al Jnteresse. Regieringen kiender ingen andre Fiender end Rolighedens Forstyrrere. Freden paa det faste Land er slut ret. Eders Brødre, Eders Børn vende tilbage til deres Hiem, alle med Hengivenhed for Friehedens Sag. Snart vil Religionsstridighederne ophøre. En borgerlig Lovbog skal beskytte Eders Eiendomme og Eders Rettigheder. Nyder, Franske, Eders Hæder og Fremtidens Haab. Bliver de Grundsætninger tro, som have fremmet Eders Held og som vil giøre Eders Børns Lykke. Alle Folk vil da misunde Eders Lod. Givet i Paris i Regieringens Palais den 100 Julii. Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Moniteuren i Gaar lader alle de hidtil i Tydskland udspredte Rygter passere Mynstring og tilskriver samme de engelske Agentere, især de om Kongen af Neapels og Pavens Afsættelse, om Kongen af Preussens Utilfredshed, som dog holder Hannover desat i Forstaaelse med Frankerig; den nægter ogsaa Ægtheden af nogle visse Noter, som man fortæller, at have overgivet i Paris. Til Slutning siger den: Kongen af Toskana skal herske der og Storhertug Ferdinand vil faae deSkadesløsholdelser i Tydskland, som Luneville Freden tilstaaer ham og hvortil det tydske Rige og alle Magter have givet deres Samtykke. Korgen af Sardinien har af egen Drivt forladt det faste Land og henlagt sit Hof til Cagliari. -Et andet Artstykke i Moniteuren viser det forrige engelske Ministeriums Politik og paastaaer, at Frankerig har kun beholdt den mindste Deel af sine Erobringer. Det nye engelske Ministerium kan ikke paa anden Maade vise sin fredelige Tænkemaade end ved at foreslaae et Ligevægts System, som kan forene de flest muelige Jnteresser med hinanden.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Fra Ægypten melder Moniteuren endnu følgende: De med Briggen Lodi ankomne Efterretninger fra Ægypten ere af 19de Maji, følgelig 8 Dage nyere end de Engelske Efterretninger. Menon stod med 6000 Mand i den faste Leir ved Alexandrien. Generalerne Ballard og Lagrange vare i Cairo med 10000 Mand og brød op den 17de Maji for at angribe Storviziren den 19de Maji. Blev Storviziren slaaet tilbage, saa skulde dette Korps støde til General Menou, hvorved de Franske vilde faae stor Overmagt. Murad Bey og 3 af hans første Kachefs ere døde, og hans Mammelukker adspredte. Alle andre fra Constantinopel udbredte Efterretninger ere faske. Uden vore Generalers Uenighed vare de Engelske ganske blevne ødelagte i Slaget den 21de Marts, thi Soldaten er modig og færdig til enhver Opoffrelse. Underofficererne af Garnisonen i Abukir have i et Brev til den første Consul retfærdiggjort sig for den Bebreidelse at have overgivet dette Fort af Frighed. Han svarede dem: Soldater, Jeg kiender Eder som værdige Sønner af den 61 Halvbrigade, Jeg har befalet igjen at tilbagegive Eders Vaaben og jeg skal gribe den første Leilighed for at sætte Eder i Stand til Hevn. Aldrig vil J blive overvundne eller falde uden at seire." - Endnu melder Moniteuren, at foruden de 18 til 20000 Mand franske Tropper, som nu ere i Spanien, skal endnu et Korps af 30000 Mand rykke derhen.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Det heder, at den første Consul vægrer sig ved at ratificere Freden med Portugal af den Aarsag, at Fredsfyrsten har forglemt at stipulere Besættelsen af de portugisiske Havne med Fransk-Spanske Tropper.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
De sidste Efterretninger, som man har fra Admiral Gantheaume gaae til den 19 Junii og ere meget tilfredsstillende. Alle de Rygter, som de Engelske ved deres Agentere have udspredt om et forefaldet Søeslag i Middelhavet, ere falske.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
De Fanger, som ere komne tilbage fra Ægypten, paastaae, at de Engelske ikke kunne tvinge vore Tropper til at rømme Ægypten, da de Franske nu ere vante til Climaet; men de Engelske derimod døe bort som Fluer. - Snart maa man kunne vente noget officielt.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Paris den 14de Julii (over Holland, Hovedstaden overlader sig i Dag ganske til Festens Høitidelighed, i hvilken Anledning en ubeskrivelig Mængde Fremmede ere komne til Pa tie. Jngen Mennesker arbeide. Alle Beder ere lukte. -De offentlige Fonds ere igien stegne betydelig. Den engelske Agent Merry har allerede begyndt sine Conferencer med Borgeren Caillard.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Venedig den 13de Julii. Her har man ogsaa det Rygte, at det skal være lykkedes Admiral Gantheaume, at sætte 8000 Mand Tropper i Land imellem Derna og Bamba i Ørkenen Barca. Man lægger til, at General Menou har sendt Levnetsmidler og Vand paa Kammeler til dem for at fremme deres Marsch giennem Ørkenerne.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Frankfurt den 14de Julii. Kanonernes Torden fra Maynz har i Dag forkyndt os Festen den 14de Julii, som bliver holdt efter et Program af Præfecten Jollivet. Breve fra Paris tale ikke i saa heroligende en Tone om den første Consuls Sundheds-Omstændighederne som Moniteuren. Strabadserne i Jtalien og Ægypten har særdeles svækket ham. - Grev Cobenzi vilde endnu bivaane Festen den 14de Julii i Paris og havde ikke i Sindeat reise bort, førend hans Efterfølger og Keiser Alexanders positive Erklæring var ankommen til Paris. Det er nu sikkert, at Landstæderne i Breisgau allerede have henvendt sig til deres ny Landsherre, Hertugen af Modena, for at faae deres Privilegier stadfæstede og man har allerede sendt Ansøgninger om ledige Embeder til ham. Hertugen ladet det endnu henstaae med Besiddelsestagelsen og vil først oppeble Storhertugen af Toskanas Skadesløsholdelse. De franske Tropper vil ikke rømme Landet, førend Hertugens Modtagelses=Commissarier virkelig ere ankomne til Freyburg.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Ostende den 14de Julii. Siden Flotillerne i Havre, Boulogne, Calais, Nieuport og Ostende ere i Bevægelse, have de engelske Krydser, forsamlet sig for Dunkirchen, da man troer, at alle disse Flotiller, som udgjøre en Søemagt af næsten 200 Krigsfartøier. hvoriblandt endeel store Fregatter, ville giøre Dunkirken til deres Samlingsplads. J et hvert Tilfælde seer man om kort Tid mærkværdige Tildragelser i Møde paa de belgiske Kyster.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Haag den 14de Julii. Et nyt Udkast til den bataviske Constitution er bleven sendt herfra til Paris og man venter nu den første Consuls Mening derom, førend samme bliver forelagt det lovgivende Korps til formelig Berraadslagning.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
I Dag blev den 14de Julii høitideligholdt af de franske Tropper under General Victor. Slaget ved Marengo blev forestilt. I Dag Middag forsamle de Franske Tropper sig paa den herværende Martisplads. Den franske Minister, Borgeren Semonville, vil være nærværende derved og i Aften skal gives en prægtig Fete. General Angereau ventes igjen hertil om 8 Dage.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Adskillige af vore Skibe ere igien ankomne fra Amsterdam til St. Petersburg, som ikke ere blevne hindrede fra Engellands Side.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Skrivelse fra Landen den 14 Juli. Statssecretair Hawkesduty sendte den 11te følgende behøgelige eff cielle Efterretning til Lordmajoren. Mylord:
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Med stor Fornøyelse melder jeg dem, at Capitain Blakset ankommen med Kutteren Dispech fra St. Petersburg og har medbragt en af Lord St. Helens og Grev Pania den 17de Junii undertegnet Convention, hvorved alle mellem Stok brittanien og Rusland værende Misforstaaelser ere venskabeligen blevne billagte. De Kongl. danske og Svenske Hoffet ere blevne indbudne at tiltræde denne Convention. Jeg har Hawkesburg. den Ærere. Conventionen selv vil først efter Ratification blive bekiendtgjort de høie Hoffer. J Gaar have Cabinetsministrene i den Anledning holdt en Conference hos Lord Hawkesburg. Vor Canalslaade under Admiral Corwallis, som ved sidste Storm blev tvungen til at forlade sin Station ved Brest har den 9 Julii igien taget Stilling der. Fra Torbøy bliver meldt under 11de Julii, at en Expeditions Eskadre igjen er løben ud. Den bestaaer af 4 Krigs= og 6 Transportskibe, hvoraf hver har en stor stad Baad paa Dækket. Det 85 Jnfanterie Regiment og et Detaschement Artillerie befinder sig paa de sidste, og man forsikkrer, at denne Eskadre skal gaae til Madeira og derfra til Brasilien.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
De sidste Efterretninger fra Portugal gaae til den 29 Juni og give den ubehagelige Udsigt, at Fiendtlighederne igien ville blive fornyede i dette Rige.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Havnen Rochesort, hvor en fransk Eskadre ligger seilfærdig med Landtropper, bliver holdt blokeret af Admiral Pellews Eskadre. En Koffardieflaade af 28 Seilere ere afgaaede til Østersøen under Convoy af et Krigskib. Prindsen af Conde er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Coureervexlingen imellem Dover og Calais er endnu meget stærk.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. Til Fredens Høitideligholdelse skal lige for det lovgivende Raads Palais opreises et Seiers-Tempel, hvorved 4 Mindemærker for Generalerne Desair, Hoche Joubert og Klebes blive anbragte. Templets Udsider vise de 14 Armeers Skjolde, som holdes af 28 Seiersgadinder, med den Jndskrivt: Det lovgivende Korps til Armeerne Inden i Templet staaer Seleren, som overrækker Freden til Frankerig, som støtter sig paa Krigsgaden Mars. Paa Templets Vægge ere de Officerers og Soldaters Navne, som have faaet Æresbelønninger, tegnede imellem Oliegrene med den Overskrivt: Hæder for Krigsdyder, og disse ere forestilte ved Sindbilleder. Om Aftenen skal hele Templet illumimineres, dersom Veiret tillader det.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Borgeren Kleber, Kiøbleverandeur ved det herværende store Hospital, har nylig udøvet en ædel Handling. Paa Wechselbroen fandt han en ulykkelig Kone med 3 Børn Hendes Mand var løben bort fra hende og havde efterladt hende i den yderste Nød. Han saae den Ulykkeliges Fortvis. lelse og hendes Beslutning at styrte sig i Vandet, trost hende og tog hende og hendes Børn hiem med sig, hvor han forsyner dem med det Nødvendige.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
General Bernadotte har tilmeldt Politiministeren en lille Affaire med Røverchefen Guillemot og 6 af hans Kammerader. 2 af samme, hvoriblandt een af Georges's Fortrolige, blev dræbte, og Guillemot selv blev haardt saaret i Skulderen, Hans uhyre Legemskræfter hialp ham til at undkomme; men hans Brevtaske faldt i Gensdarmærnes Hænder. Vor Mynt har slaget en Guld=Sølv= og Kobber=Medaipaa Freden i Luneville. Paa den ene Side er den første Consuls Hoved med Paaskrivt: Bonaparte, den franske Republiks første Consul, og paa den anden Side staaer en Figur med en Oliegreen i den ene og et Overflødigheds Horn i den anden Haand med Paaskrivt: Freden til Luneville. Man bar ikke slaaet nogen skjønnere Mynt siden Revolutionen. Bonapartes Hoved ligner overmaade godt. Borgeren Andrieur har forfærdiget den.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Luftskipperen Gernerin har ladet bekiendtgiøre, at har ved Festen den 14de Julii ikke allene selv vil stige i Veiret men endog tage 4 Reiseselskabere med. Dersom det er ham muligt, foretager han den saa længe besluttede store Luftreise. I Toulouse lader man en Vild see for Penge. En hosands Skibscapitain har bragt ham fra Madagasaar til Frankerig. Han er af sædvanlig Størrelse og synes at være 20 Aar gammel. Han æder meget og hurtigt især raat Kiød, under tiden nedsluger han ogsaa Stene og Jern. Han er yderst frygtsom og synes ikke at kiende andre Følelser end Hunger og Frygt Klæder kan man ikke vænne ham til, og har sover helst paa den bare Jord og i en Stilling, som vilde være smertelig for enhver anden. Undertiden udstøder han en klagende Tone ligesom den Vilde fra Aveiron Departementet, og er enten døv eller vanvittig ligesom denne.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Nogle forvovne Spitsbuber havde nylig frastiaalet den første Consul 3 af hans prætigste Rideheste; men Politiet har været saa heldig at gride baade Tyvene og Hælerne, og derved faaet Hestene tilbage.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
En mærkværdig Forandring skal forestaae Indretningen ved den offentlige Underviisning. Det hedder, at alle de Professorer i Centralskolerne, som have mindre end 15 Lærlinge, skal afskediges ; i hvilket Tilfælde de Afgaaendes Tal vil blive større end de Vedblivendes.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
Cardinal Gonsalvi har nu lykkelig bragt den Mission i Stand, som Paven havde overdraget ham hos vor Regiering. Ved en Forordning af Toussaint Ouverture paa St. Domingo ere Ind- og Udførsels Afgivterne bestemte fra 6 til 10 Procent, og rede Penges Udførsel er paa det strængeste bleven forudt.
Berlingske Tidende, 1801-07-24
En clsalpinsk Officeer ved Navn Turdo er bleven bragt til Templefængselet og bliver tiltalt for nogle udstødte Ord, som sigte de til at myrde den første Consul og omstyrte Regieringen i Frankerig.