JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-09-08
Auctioner. andagen den 11te September, bliver paa det Kongelige privilegerede Assistentshuus, for taget Auction over en Deel forfaldne og uindlønPanter, som fra 1ste Januari til Udgang Juni 1814 ere sadte, bestaaende af: Prætiosa, Guld og Sølv, Silke=, Linned= og Uldnegangklæder og Tøi, samt Tin, Kobber og Messing m.v. andagen den 4de, 11te og 18de September, hver Dags Eftermiddag Kl. lader Arvingerne efter afgangne Brygger Peter Larsen i Helsingøer, ved offentlig Auktion opbyde, og den sidste Dag absolut bortsælge: 1) 412 Tønde Land paa Helsingøers Mark inellen. Ladegaarden og Bilidtsledet. 2) En Parcel af Ladegaardsmarken, indeholdende 55, 125 Alen, paa hvilken haves Kongelig Skiøde, dateret 16de April 1794, Efter de Conditioner, som bekiendtgiøres ved Auctionen der holdes i Gaarden No. 161 i St. Annægade i Helsingøer, og ellers forinden ere til Eftersyn hos Raadmand Olrik sammesteds. Helsingøer, den 29de August 1815. andagen den 11te September førstkommende, om Formiddag Kl. 11 Slet, bliver paa Raadhuset her i Nyekiøbing foretaget offentlig Auction over den herved Byen værende Stud=Mølle, Øster=Mølle kaldet, med Vaaningshuus og Hauge; hvilken Eiendom opbydes til Salg eller Forpagtning. Ligeledes bliver samme Dag og Tid bortsolgt circa 30 Tønder Land i Byens gamle Marker, inddeelte i 6 Parceller til 4, 5 a 6 Tønder Land Disse Eiendomme kunde af Kiøberne strax tiltrædes til Brug og Afbenyttelse og de nærmere Conditioner erfares hos Undertegnede der lader Eiendommens paavise. Nyekiøbing paa Falster, den 26de August 1815. Broch.
Berlingske Tidende, 1815-09-08
andagen den 11te September førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbudet til Bortsælgelse det afgangne Kirstine Hansdatters og forhen afdøde Mands Degn Christian Wesberg, Boe tilhørende i Gientofte Bye paa Kiøbenhavns Amt beliggende Huus med Hauge, alt efter de Conditioner, som bekiendtgiøres ved Auctionen, der afholdes i bemeldte Huus. 19 i store Helliggeiststræde ved Auction bortsolgt: Sølv, Kobber, dagen den 11te September, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden No. Malm, Messing, Tin, Blik, Jerntøi, Porcellain, Glas og Steentøi, Mahogni=, Eeg= og Fyrretræes=Meubler, Linned og Gangklæder, Dækketøi, Sengeklæder med Duun og Fieder, Malerier og Kobberstykker med Glas og Rammer, et godt Jagtgevæhr, nogle Føringskister og noget Træe, tøi m. m., tildeels forrige Fuldmægtig eller Assistent i den Kongl. islandsk a. Handels=Realisations-Commissions=Revisions=Comptoir, sidst Pensionist Magnus Nicolai Christensens Dødsboe tilhørende, mod Betaling paa Anfordring til Undertegnede, boende i St. Pedersstræde i Gaarden No. 120, 1ste Sal, hvor saavelsom i Urteboden paa Hiørnet af Admiral= og Voldhuusgaden Catalogi 3 Dage før Auctionen erholdes mod anordningsmæssig Betaling. H. F. Bøgvad, Curator og Jncassator i ovennævnte Boe.
Berlingske Tidende, 1815-09-08
andagen den 11te September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction tredie og sidste Gang opbudet for at bortsælges: Kniplingshandler Jens Jessens Enkes Fallitboes tilhørende Huus No. 236 i Antonistrædet, som i Brandkassen er assureret for 6400 Rbd. Sølv=Værdie og hvori staaer paa Prioritet 3760 Rbdlr. S. V., som Kiøberen tilsvarer uden Afgang i Kiøbesummen. Efter de Conditioner som ved Auctionen vorde bekiendtgjort, og som ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31.
Berlingske Tidende, 1815-09-08
Mandagen den 11te September førstkommende bortsælges ved 2den Auction, P. ifald antagelig Bud skeer, 1/2 Parten i det saakaldte Bredgaardske Sukkerraffinaderie i Helsingøer med tilhørende Inventarium, afdøde Grosserer, og Ridder Jens Jensen Bergs Stervboe tilhørende. Auctions=Conditionerne erfares hos Justitsraad Klingberg i Kiøbenhavn og hos Assessor Bevner i Helsingøer. Tredie og sidste Auction er berammet til Mandagen den 25de September. Auctionerne holdes i Helsingøer i Raffinaderiets Gaard.
Berlingske Tidende, 1815-09-08
Torsdagen den 14de September førstkommende, om Formid- dagen imellem Klokken 9 og 11, lader Hs. Excellence Geheime Statsminister Grev Reventlaup ved en eeneste Auction til Bortsælgelse opraabe, og, saafremt nogenlunde antageligt Bud, skeer absolut og uden flere Auctioners Holdelse, bortsælge Gaarden No. 120 i Amaliegaden. Gaarden er solid bygt, med betydelig Leilighed til Staldrum og Vognremisse, den har tvende Gaardspladse og en Hauge. Adkomstbrevene, Policen og Maalebrevet tilligemed Conditionerne og Clantegningerne over Eiendommen ere til Eftersyn paa Høiesterets Advocat Treschuus Contoir No. 13 i Frederiksberggaden. Auctionen afholdes i Gaarden, som hver Dag af Portneren forevises og kan Eiendommen, ogsaa forinden Auktionen underhaanden erholdes tilkiøbs, naar man derom henvender sig til Advocat Treschow.
Berlingske Tidende, 1815-09-08
forsdagen den 14de September 1815, Eftermiddag Kl. 4, lader Landinspecteur N. Lund ved 2den og sidste Auction bortsælge sit i Hillerød, Kiøbstæd tilhørende Sted No. 65 med Hauge og Jordlod samt aarlig Udviisning af Brænde og Tørveskiær m. v. Nøiere Oplysning og Stedets Beskaffenhed og Vilkaarene hvorefter det sælges, kan erholdes paa Justitsraad og Høiesterets=Advocat Bilsteds Contoir i Kiøbenhavn, store Strandstræde No. 79, hos Forstsecretair Lys paa Hirschholm og hos Fuldmægtig Hjort i Hillerød, som tillige foreviser Eiendommen, der forinden Auctionen ogsaa underhaanden kan faaes tilkjøbs. redagen den 13de September 1815 opbydes til Bortsalg ved offentlig Auc1) tion følgende Skoveffekter i det Hirschholmske Skovdistrikt : I Kirkette Indhegning, 60 Favne storslaget Bøgebrænde og to Favne Fagotter. I Tokkekjøbs Indhegning, 40 Favne Jordstedebrænde, 3 Favne Fagotte samt nogle afvartede Eger og Toppe Paa Bloustrød Mark i Niels Niels Lod) 6 afbarkede Eger. I Rebbehelm, 13 Bøgeknoppe. Paa Ravnsnæsse Mark, 23 afbarkede Eger. I Folehave Indhegning, en Tørettemaskine ; et stort Materialhuus ved Frises Eng; en Broe over Mathildeveien; endeel gamle vilde Kastaaner i Skovhuusvang. Paa Auctionsstedet, endeel Skovnings- og andet Værktøi, Auctionen afholdes paa sædvanligt Sted i Hirschholm Kl. 11 om Formiddagen. Fire Dage forinden paavises det Sælgende af Skovfogderne i KirketiHolmehuus, Birkerød og Folehave. Dæmpegaard, den 30te August 1818. J. Schade.
Berlingske Tidende, 1815-09-08
(øverdagen den 16de September førstkommende om Middagen Kl. 12, bliver i Følge Forlig og Execution ved en eneste Auction absolut bortsolgt Gaarden No. 34, i Restveds Byes Riddergaden forhen tilhørende Hr. Rasmus Henningsen, med sammes Tilhørende, efter de Conditioner, som paa Stedet bekiendtgiøres, og i Forveien kunne faaes til Eftersyn hos Hr. Justitsraad, Borgmester og Byfoged Schønheder Restved og hos Procurator Lange i Kiøbenhavn, Rygade No. 91, 3die Sal. Tirsdagen den 19de, ptember, om formiddagen Kl. 11, bliver ved I Auction paa horsen bortsolgt : Circa 200 Skpd. Kogskiær .- Platis . - Graasey 3 Tønder Fraa ) nu hertil fra Finmarken 400 Pund Fuglefjær ) arriveret. 20000 - Rensdyrforn) 630 - Ul End videre : Den i Skibet Experiment, med Capitain Christen Petersen fra Kieblevigi Island nu hertil arriverede Ladning, bestaaende af: Circa 120 Skpd. Klipsisk 7 - hvia Uld 22 Tdr. Huskalvs og Torsk Tran, 45 - Stumpe Talg, circa 30 Skpd. 14 - Lammekjød, 1400 Stkr. enkeltraands Trøier, 4500 per dito Strompet. 5150 Par stamme Vandter, hvorover de trykte Fortegnelser forinden erholdes hos Mægler Herlow & de Coninck.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Paris, den 29de August. Jfølge Breve fra Montpellier af 17de August vare de den 15de og 16de Juni ved Charleroi tilfangetagne Preussere endnu i denne Stad, hvor de behandles meget godt af Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Man veed nu, at Kongen har givet General Rapp Ordre at afskedige sin Armee og ganske at lade den gaae fra hinanden. Han vil begynde dette Foretagende den 1ste September, og ende det saasnart som mueligt i Forening med den Keiserl. østerrigske General Fyrsten af Hohenzollern, som commanderer Beleiringscorpset i denne Egn. Siden skal blot Strasburgs Nationalgarde forrette Militair tienesten i Fæstningen. Det Haab, at de Allierede ville forlade El sat naar dette er forbi, synes ikke at stadfæste sig. - Da Oberst Hulot, som commanderede Artilleriet i Castellet i Lille, strax i Krigsraadet stemte for, at Fæstningen igien skulde overgive sig til Kongen, saa har Hertugen af Berry under sit Ophold i denne Stad givet ham mange Beviser paa sin Tillid og Agtelse. Hertugen af Berry er igien ankommen hertil fra sin Reise til Lille. Jgaar bivaanede han og Kongen Gudstienesten. - Valgene til Repræsentanternes Kammer ere næsten endte i alle Departementerne.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
I Orleans var Marquien af Chateaubriand Præsident i Valgollegiet. Ved dets Aabning holdt han en vidtløftig glimrende Tale, hvori han giennemgik Ludvig den 16des Ulykkeshistorie, og de Begivenheder, som siden have fundet Sted i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Man har bemærket, at 500 Grenaderer af den gamle Garde have høitideligholdet Ludvigsfesten med stor Hiertelighed. - J Montpellier ere alle de, der for politiske Meningers Skyld vare heftede, og ikke ere indbegrebne i den Kongel. Forordning af 24de Julii, paa Politieministerens Befaling blevne satte i Frihed. Blandt de Heftede vare ogsaa Cambon og Milhand. - Der er givet Ordre til at anholde og afvæbne de Hobe af bevæbnede og undvegne Soldater, som giennemstrøife Departementerne.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Antallet af de Officerer, som indtil videre skulle sættes paa Pension, beløber sig til ikke mindre end 16,000. - J Givet og i den denne Stad beherskende Fæstning Charlemont ere 5000 Mand, bestaaende af Fordereerte og Fricorps. Preusserne træffe de kraftigste Anstalter til at tage Fæstningen med Magt. J Marseille er Alt nu fuldkommen roligt. Den 31te August. En Kongel. Forordning af 29de August indeholder Følgende: I Henhold til Vore Befalinger af 24de Juli og 2den August, ifølge hvilke Marschal Ney skal stilles for den i Paris værende første Militairdivisions Krigsret;
Berlingske Tidende, 1815-09-11
I Henhold til Beslutningen af 21de August, hvorved Vor Krigsminister har udnævnt de Medlemmer, som skulle udgiøre denne Krigsret;
Berlingske Tidende, 1815-09-11
J Betragtning af, at ifølge denne Beslutning og i Kraft af den 5te Artikel af Loven af 4de Fructidor, Aar 5, Marschal Moncey, Hertug af Conegliano, som ældst fransk Marschal skal i denne Krigsret føre Præsidiet; I Betragtning af Marschal Monceys Breve, hvoraf sees, at han ikke har for sig den eneste Undskyldning til ikke at præsidere i denne Krigsret, nemlig den, som indeholdes i 6te Artikel i Loven af 13de Brumaire, Aar 5. I Betragtning af, at Marschal Monceys Vægring kun kan tilskrives Opsætsigheds og Ulydigheds Aand, en Aand, der er desto straf værdigere, da man af den høie Rang, Marschallen havde i Armeen havde kunnet vente et ganske andet Exempel og andre Subordinationsgrundsætninger, som han dog under sin lange Tienestetid maa have lært, Have Vi besluttet at udføre paa ham den i 6te Artikel af Loven af 13de Brumaire, Aar 5, fastsatte Straf, der er bestemt for enhver Officeer, som, uden at have gyldig Undskyldning, vægrer sig ved at præsidere i en Krigsret. Vi befale derfor Følgende: "Marschal Moncey er afsat, og skal tillige belægges med en treMaaneders Fængselstraf. Undertegnet: Ludvig.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Adskillige af denne Krigsrets Medlemmer skulle allerede have meldet sig syge, og man har derfor maattet opsætte den offentlige Procesforelse.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Der er udkommen et Retfærdiggiørelsesskrivt for Marschal Ney Det er underskrevet af Hr. Berryer, en af vore første Advocater. Man bestræber sig for at godtgiøre, at Marschallen ikke forsætlig har forraadt Kongen. Vel tilstaaer man, at han har feilet; men Troppernes slette Stemning skal have været Skyld der; han har ogsaa villet afvende en Borgerkrig; endvidere skulle falske Efterretninger have været udspredte af General Vertrand; iøvrigt skal Marschallen, paa den Tid ikke have været ved sin fulde Samling.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Storfyrst Constantin ventes hertil midt i denne Maaned. Keiserne af Østerrig og Rusland og Kongen af Preussen ville afreise herfra den 11te, for at begive sig over Meaux til Vertus i Champagne. Den russiske Armee skal, som bekiendt, passere Revne i denne Slette. Derfra reise de høie Souverainer til Diion, hvor der ligeledes skal holdes Revne ever den i Burgund cantonnerende østerrigske Armee. - Derpaa vil Keiseren af Østerrig over Lyon fortsætte sin Reise til Mayland. Jfølge et uhiemlet Sagn skal Keiseren af Rusland ogsaa ville begive sig til Mayland, for der at bivaane Keiser Franzes Kronning som Konge af Lombardiet. Hs. Majestæt Kongen af Preussen reiser ikke længere end til Lyon. Man troer ikke, at Høistsamme mere tager tilbage til Paris. Man vil allerede vide at de Kongel. preussiske Garder ville inden 14 Dage vende tilbage til Berlin. Om nogle Dage venter man at en meget vigtig officiel Not vil blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Fra Toulon melder man under 22de August Følgende: Mun havde med Villie ladet allehaande falske Rygter angaaende hans Person og Opholdsted udsprede, medens han skiulte sig i et Privathuus, og lod underhandle med Keiseren af Østerrig om Tilladelse til at begive sig til sin Gemalinde. Da dette er bleven ham tilstaaet, har han indskibet sig for at reise til Østerrig.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Ludvig den 18de har udnævnt Greverne Archambeand de Perigord og d'Escars til Hertuger.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Den 20de August, Klokken 7 om Aftenen, ere to østerrigske Officerer blevne dræbte paa Veien mellem Gray og Dison. Endnu har man ikke opdaget Gierningsmændene.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Nationalgarden har afvigte Nat arresteret to østerrigske Corporaler, som paa eet offentligt Sted gjorde Støi og saarede en Børger.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Som man erfarer fra Avignon hersker der i denne Stad og dens Omegn store Uroligheder. De østerrigske Militair= og franske Civil øvrigheder giøre sig al muelig Umage for at standse dem; men det lader til, at der endnu vil komme til at foregaae Meget, inden fuldkommen Orden vender tilbage i denne vildt oprørte Egn.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Hvorvidt de franske Officerers og Soldaters Tøilesløshed og Dristighed gaaer, sees deraf, at mange af dem vovede i Bordeaux at bære den trefarvede Cocarde lige for Hertugen og Hertuginden af Angoulemes Øine. Den derværende nye Gouverneur saae sig endog nødt til at udstæde en stræng befaling desangaaende.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Arveprindsen af Rassau Weilburg er herfra reist tilbage til Tydskland, for at bivaane sin 17aarige Søsters Formæling med Erkehertug Carl. - Den Efterretning, at 14 til 15,000 Spaniere have betraadt det franske Gebet, har her opvakt Ængstelse. Som det hedder, giør Spanien Fordring paa Roussillon.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Jforgaars besøgte Hs. Majestæt Keiser Alexander Prindsessen, af Wagram paa hendes skiønne Landgods Grosbois.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
London, den 1ste September. Ceremonien ved Hertugen og Hertuginden af Cumberlands engelske Vielse havde Sted afvigte Tirsdags Aften Kl. 6 1/2 i Prindsregentens Pallads. Regenten havde befalet, at den skulde holdes privatim, som Tilfældet var med Hertugen og Hertuginden af Vorks anden Vielse efter deres Ankomst til Engelland. Jmidlertid iagttoges adskillige Hofskikke ved denne Leilighed. Slottets Peomangarde var opstillet, alle Betiente vare i Stadslivree og Pagerne samt Hofofficianterne i Uniform for at modtage det høie Par. Et stort Antal Personer af Stand vare indbudne. Prindsregenten førte selv Hertuginden af Cumberland til Alteret, og lagde hendes Haand i hendes Gemals Haand. Erkebispen af London og Hofcapellanen Blomber, gave de sædvanlige Svar som det Durchl. Pars Befuldmægtigede. Efterat Ceremonien var endt, undertegnede Hertugen og Hertuginden i Vielsesacten, og gik derpaa til Taffels. De roe for nærværende Tid i paa Lystslettet KobDen engelske Standes Fredsstablissement skal bestaae af 12 Liniestile, ser 90 Kanoner. 24 Fregatter, 24 Brigger og 48 Schalupper og Kuttere. De øvrige Stibe skulle aftartes.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Enhver Stat i Amerien har, ifølge Breve fra Newpork, erklæret sig villig til paa egen Bekostning at bygge et Linieskib paa 74 Kand ner. Skulde dette Forsæt blive bragt i Udførelse, vilde America om nogle Aar haver alle paa over 20 Linieskibe, og, forenet med andre Stater, som ligeledes have en Sostykke, kunne spille en bety lig Roh. kan paastaaer, at foruden de Forstærkninger, som fra alle Nabonationer tilføres Armeen i Bengalen, stalle endnu 6 til 10 fuldtallige Bataillons sanden dersen fra Curopa. Ifølge Privatbreve fra var Armer i Frankrig vente adskillige Regimenter at blive bor drede til denne Tiener.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Her udkomne Blade indeholde følgende Bulletin fra Rimes, med den Demærkning, at det aldeles ikke er at undres over, at slige Rædselseener endnu ikke er blevne kundbare i Frankrig selv.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Den 5te Julii bleve adskillige Landsteder, som tilhørte Protestanter, afbrændte; den 6te et endnu større Antal. Forvalteren paa Godset Guirodin blev taget i Jlden. Den 7de, 8de og 9de foregiblot Plyndringer. Den gte bleve næsten alle protestantiske Fanger myrdede. En foregiven Nationalgade, som bestod af slette Menneskeer fra Staden og dens Omegn, beskyldes for denne Forbrydelse. En af Anførerne var en vis Tøis Lajon, en Gadefrier, der alene dræbte 11 Protestanter. En ung Protestantindes Grav blev brudt op, og hendes Liig kastet i en Starngrube. De Pret stanter, som man ikke dræbte, bleve forviste eller kanede i Fængsel, og dog vare mange Royalister deriblandt. Den 16de blev Kongen proclammeret og den hvide Fan plantet. Den 17de indtraf bevæbnede Hobe af Røvere og Nationalgarden fra Beaucair for at afvæbne Militairet; dette blev angrebet i Baraqverne og næsten tilbøbe myrdet. Antallet af de Myrdede be lad sig til henved 200. Den 18de bleve mange fredelige Borgere massatterede, og en stor Deel Huse plyndrede. Om Eftermiddagen lode rasende Mennesker omtring i Gaderne, og raabte at en anden Bartholdmærnet var nødvendig. Den 19de udstædte Præfecten en Proclamation, hvorved han tilbagekaldte de fredelige Jndvaanere, som havde forladt Staden. De fulgte denne Befaling, og mange af dem bleve myrdede. Fra den 20de til den 29de hørte Mord og Plyndring ikke og. De, som søgte at redde sig ved Frugten, bleve ombragte paa Landeveien, eller kastede i Fængsel. Den 29de ankom Kongens Præfect. Den anden Præftet var bleven udnævnt af den Kongel. Commissair. Den 30te fang man Te licum. Den 31te udstædte den nye Præftet en fortreffelig Proclamation; men forlod strax derefter Nismes. Den 1ste August overtog Hr. de Calvidne, den samme som den Kongel. Commissair havde udnævnt, igjen Fuuctionerne som Præstet, og 16 Protestanter bleve myrdede. De bleve hentede ud af deres Huse, og deres Hoveder afhuggede. Natten mellem den 1ste og 2den August var den skrækkeligste. Den 4de afbrændte man adskillige Landsteder. Mange fredelige Borgere, som vare Medlemmer af Stadens Garde, faae sig igien nødte til Flugt. Præfecter, udstædte derpaa den befaling, at de skulde vende tilbage, saafremt ikke Lovene mod Udvandring skulde anvendes paa bem. De af dem, som vendte tilbage til Staden, bleve enten dræbte eller heftede. Det er uvist, hvem der meest er Skyld i disse strækkelige Optrin, enten Hr. Moncalm eller Hr. Calvidre. Den første er Kongel. Commissair; men var allerede faaet Ordre at fortræde sin Fuuction, hvilket han ikke har gjort. Notarierne og Adrocaterne have fattet den Beslutning ikke at optage andre end Catholiker i deres Stand. Med Glæde og Begierlighed saae Jndvaanerne de fremmede Troppers Ankomst imøde, hvorved der endelig er gjort Ende paa Rædselsernerne.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Haag, den 29de August. Vor Statstidende indeholder idag Kongeriget Nederlandenes Grundlov i 234 Artikler. Jfølge samme bestaaer Kongeriget af 17 Provindser, foruden Storhertugdommet Luxemburg. Kronen er og forbliver overdraget til Hs. Majestæt Vilhelm Frederik, Prinds af Dra nien Rassau. Den er arvelig i Kongens mandlige Linie, efter Førstefødselsret og ved Repræsentation. J Mangel af mandlige Efterkommere i Familien Oranien Rassau gaaer Kronen over til Kongens Døttre, efter Førstefødselsret. Men har Kongen ingen Døttre, overfører den ældste Datter af den sidste Konges ældste nedstigende, Mandlinie den Kongelige Værdighed til sit Huus, og repræsenteres om hun tidligere ved Døden er afgaaet, af sine Efterfølgere. Har den sidste Konge ingen nedstigende Mandlinie, saa arver den ældste nedstigende Qvindelinie, dog saaledes at den mandlige Green har Fortrin for den qvindelige, den ældste for den yngre, og i hver Green Mænd for Qvinder og den ældre for den ungre. Kongen maa ikke bære nogen fremmed Krone. Regieringens Sæde kan ikke forlægges ud af Landet. Kongen nyder en aarlig Jndtægt af 2,4000,000 Gylden af Statskassen. Der skal indrettes ham Sommer, og Vinter vaaninger; men til hver af disses Vedligeholdelse kan ikke anvendes mere end 100,000 Gylden aarlig paa Statskassens Bekostning. En Enkedronning har en aarlig Indtægt af 150000 Gylden. Kongens ældste Søn eller formodede Tronarving fører Titel af Prinds af Oranien, og har en aarlig Indtægt af 100000 Gylden fra sit fuldendte 18de Aar af, naar han bliver formælet fordobbles den. Kongens Myndighedsalder er det fyldte 18de Aar. En mindreaarig Konges Formynderskab bestaaer af Medlemmer af det Kongel. Huus og nogle anseete Jndvaanere i Riget, Under Mindreaarigheden skal den Kongel. Magt udøves ved en Regent. Der skal existere et Statsraad, hvis Medlemmer Kongen udnævner. Generalstaterne, som repræsentere det nederlandske Folk, bestaae af to Kamre. Det en har 110 Medlemmer, som udnævnes af Provindsialstaterne; det andet, der bærer Navn af det første, maa ikke have mindre end 40, og ikke meere end 60 Medlemmer, som af Kongen udnævnes for LivstidProvindsialstaterne sammensættes af følgende tre Stænder, nemlig Ridderskabets Adelige, Stæderne og Landbostanden. Retten hæve des i Kongens Navn. Det skal indføres en almindelig Lovlog. En hver Jndvaaner sikkres sin Eiendom; den kan kun fratages ham til det almindelige Bedste og til Skadeserstatning. Der er en høieste Ret for hele Riget, under Navn af Nederlandenes høie Raad. Fuldkommen Religionsfrihed tilstaaes, og Medlemmer af alle Religionspartier nyde lige borgerlige og politiske Rettigheder, og have lige Fordringer paa Værdigheder, Embeder og Betieninger. J Fredstid skal Femtedelen af Nationalmilitsen afskediges. For at sætte den nye Constitution i Virksomhed udnævner Kongen for første Gang alle Collegier og Embedsmænd.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Brussel, den 2den September. Siden den 1ste September er den franske Douanelinie igien fuldkommen sat paa den forrige Fod. Denne Efterretning er meget ubehagelig for vore Fabricanter.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Linieskibet Friedland, som under Bonaparte blev bygget i Antverpen, er den 25de August ankommen til Bliessingen. Det hedder nu Flammanderen.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
- Paa vor Kanal ankommer endnu en stor Mængde engelsk Artillerie. Dens Bredder ere bedækkede med Kanoner, Munition og Militaireffecter.
Berlingske Tidende, 1815-09-11
Frankfurt, den 2den September. Greve Thidandeau, forhenværende Senator og Præsett i Marseille, er paa Erkehertug Johanns Befaling bleven arresteret og bragt til Freiburg i Berisgau. Han blev overgivet til den badenske Da tighed paa Ansvar, dog med den Tilsætning, at dersom Hs. Kongel. Høihed Storhertugen ikke vilde beholde denne Statsfange i sine Stater, tunde han føres til Maynz, hvortil der ogsaa allerede er givet de fornødne Befalinger.