Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-08-02
General Souches gik med det Kæjserlige Rytterie ofver Broen ved Namur den 13. Julii och stødte til det Hollandske ved Bonnefre, hvor begge Parterne om anden Dagen blefve mønstrede. Den 15. Julii kom Græfven af Montere til dennem Ag i nem med Spanske Krigsfolk. Samme Dag kom de Kæjserlige och Hollandske Foedfolk i Leyren, och befandtis de da samtligen 60000 Mænd, som vare dygtige til at gaae i Strid. Den 17. Julii blef der holdt Krigsraad, efterat de Kæjserlige hafde faaet 2 Maaneders Sold, huor paa de ginge samtligen af Nivelles, och der stoede de den 21. Julii, som imellom Aymiers och Oleyne den 26. Julii, imellem Arquenne och Marai den 30. Julii. Den 1. Aug. ginge de ad Senef, och vilde sat sig imellom Mariemont och Binch, och hafde de Kæis. da Avantgarden, de Hollandske Midten och de Spanske Arrier-garden. Men eftersom de paa en half Miils Vey nær skulde forbi, den Frandske Leyr, blef for got anseet, at forstærke Arrier-Garden med 4000. Kæiserlige, Hollandske och Spanske Ryttere och nogle Dragoner, som med en særdelis Hær, huilken Prinds Vaudemont fik at anføre. Der Leyren var opbrudt och alle tre Hærer vare i nogle Timers Tid fræmreyste, ikke i heele Regimenter, thi det kunde den onde Vey ikke tilstæde dennem, men i Hobetal, lod Prinds Vaudemont af Hollænderne begiere nogle Foed-Folk, berættendis at de Frandske lode sig heel tykke see och begyndte at angribe hans Hær, som for Bakker, Brinker och Huul-Veye, hvor Ryiteriet ikke kand fægte, intet kunde udrætte, och strax bleff den unge Prinds Morids med tu Regimenter Foed-Folk hannem tilskikkede, huilke blefve satte i nogle Buske for Rytteriet. Kort der efter blef det actet forraadsomt, at lade denne særdelis Krigs-Hær, som Prinds Vaudemont anførte och stoed paa hin Side Floeden, som falder need forbi Seneff, komme tilbage paa denne Side Floeden, och blefve de tu Regimenter Foed-Folk da stillede paa Broen, huilke de Frandske med Foed-Folk Dragoner och Rytterie strax anfalt, men kunde intet vinde dennem aff, hvorfore de ginge bedre op med Floeden og satte der ofver. Samme Tid blefve de 4000. Ryttere stilte hos Foed-Folket och vare da mæctige nok til at studse Fienderne, som vare for dennem: Men eftersom de stoede saa tætte paa huer andre, at Foed-Folket kunde intet komme til at giøre for Rytteriet, och Rytteriet ikke heller for Foed-Folket, blefve de tu forberørte Regimenter Foed-Folk kaldte tilbage, och i samme Øyeblik, kom de Frandske, som vare ofven fore komne ofver Floeden, med Foed-Folk och Ryttere i stor Mængde fræm, men vare ikke at komme til for de Hul-Veye, som vare imellom Prinds Vaudemont och dennem, saa de finge Tid och Leylighed til at stille dennem i Orden. Nu frygtede mand for at de 4000. Mænd, som vare hos Prinds Vaudemont, skulle blifve aff skaarne eller indklæmte imellem det Franske Rytterie och Foed-Folk, hvorfore mand skikkede dennem Ordre til at de skulde gaae om ad den høyre Haand, och støede til Resten aff Krigs-Hæren. Der de Frandske dette fornam, skyndede de dennem. dennem om fornævnte Hul-Veye, och kom saa hastig ofver Prinds Vaudemont och hans Hær, at hand ilde nok fik Tid til at vende sig med tre Squadroner, huilke i Dræbningen miste deris høye Officerer och en stor Deel Under-Officerer; Aff de fire Squadroner, som vare tilbage, huilke hand och vilde haft fræm, paa det hand kunde opholde Fienden i første Anløb, var det hannem umueligt at faae fleere end tu vendte, som dog ikke kom til nogen Dræbning, førend de allesammen gafve sig til at flye, og holdte siden ingen Stand, førend de kom til noget Spansk Rytterie, som stoed neden for en Bakke imellom dennom og den Landsbye Fay, der satte en Deel sig aff dennem och en Deel paa Bakken hos nogle Hollandske Foed-Folk, som der stoede, aff huilke Marquis de Assentar toeg fire Batallioner til sig og satte dennem imellom det Spanske Rytterie, som Hertugen aff Villa-Hermosa var General ofver, och Bakken, men det Frandske Foed-Folk dreff det Spanske Rytterie snart paa Fluct, u-anseet Marquis de Assentar haffde acted formedelst hans dappere Exempel at giøre dennem uforsagete, och satte Lifvet til derofver. De 4. Batallioner Foed-Folk begafve sig op ad Bakken igien til det andet Foed-Folk, och Resten aff de forberørte 4000. Ryttere. Græfven aff Waldeck, som var hos disse Foed Folk, toeg en Squadron aff forberørte Ryttere och vilde undsætte Foed-Folket, at det kunde komme i Orden, men som de Frandske satte hart ind paa de vigende Foed-Folk och Rytteriet ikke følgede hannem effter, fik hand tre Saar och maatte retere sig til Hofvet-Hæren. Resten aff det Hollandske Foed-Folk och de Kæjserlige stoede paa den anden Side aff Fay huilke allesammen holdte sig vel. Der de Frandske kom imod dennem søgende efter at komme omkring dennem paa den venstre Haand, blefve de deelte i tu Parter, och toege paa begge Sider saa diersveligen imod dennem, som rætte Soldater vel anstaar. Det Kæiserlige Rytterie hialp och ei heller lidet til at svække Fienderne, thi baade dræbte de vel, och haffde nogle Stykker hos dennem, med huilke de giorde Fienden stor Affbræk. Imod 7. Slæt om Afftenen faldt de Frandske ind paa til Batallioner Foed-Folk, som stoede langt fra de andre i Marken, men den gamle Prinds Morids och Græfven af Nassau, som vare hos disse Folk, skaffede dennem saa meget at bestille, at de blefve spægede. Effter 12. Timers Fæstning begafve de Frandske sig til deris Leyr igien, och to Timer der efter forlode de Allierte ValPladsen, och droge der hen, som de hafde besluttet at slaae deris Leyr. Det eeniste som de Frandske vandt, bestaar i en Deel Vogne, som de finge. Dette er den Underrætning, som Prindsen aff Oranien hafver skrevet Staterne til af HofvetQuarteeret til Quarignam den 8 Augusti. Den 4 Augusti hafve de Allierede holdt Mønstring ved Mons och hafve offver alt fagnet 4500. Mænd och 45. Vog Ag ii. ne. Her Naeldyk med 200. Vogne och Pengene, som mand hafde tænkt at være borte, er kommen tilbage igien til Hæren. Faa Dage der efter hafver Don Agurto indtaget Sanct Amand imellom Dornykoch Valenchien och faaet en stor Ofverflødighed aff Meel och Korn, huilket hand hafver ladet føre til Valenchien. Den 12. Augusti hafver Her Bressy ødelagt, 400. Vogne for de Frandske. Den 15. Augustii, som efter den ny Calender er Ludovici Dag hafve nogle Spanske Regimenter slaget Frandsoser och førdt nogle fangne til Bergen i Hennegau Huad der videre blifver forrættet, faae vi efter dags at vide. II. Den anden Kæiserlige Krigs Hær under Bourneville er gaaet ofver Broen til Mæntz och stødt til de Mynsterske och Lyneborgiske. Men de Lothringiske staae endnu ved Costheim.