JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-11
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. ABC, og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-11
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker og det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-11
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyn NB. delse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke, og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den laade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe, med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste. Det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie, 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids PoenitentePsalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Glid haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Kiøbenhavns de Aar. No. au. sten. run Post-Tidender. til tilluminal. maa Mandagen, den 14 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. H. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Regensburg, den 1ste December. Ved det keiserlige Ratifications=Decret, Rigsfreden angaaende, fandtes følgende fire Bilager. Først en Note fra Riigshofvicecanzleren til den danske Gesandt i Wien, af 25de Julii, hvori Riigshofviceanzleren giver Gesandten tilkiende, at hans Keiserlige Majestæt ved den af Riget til, ham satte Liid, til Fredsunderhandlingernes Jndledning holdt det for det passeligste til nærværende Forhold, at Freds indledningen fuldbragdes ved et neutralt Hof, hvis Maximer havde paa eengang Ord for Beskeedenhed, Klogskab, og Redelighed; at ham var overdraget af Keiseren, ved den danske Gesandt, at lade Keiserens Anmodning komme til det danske Hof, behageligst at paatage sig den første Fredsindledning, i Overeenstemmelse med det under Keiserens Styrelse foreenede Riges Sindelag, med Hensyn til Rigstaden Augsburg, som Stedet for den tilkommende Riigsfredscongres; da Frankfurt ligger i den daværende Krigsskuepladses Linie, og Kongressens Sikkerhed i Nærheden af Armeerne let kunde løbe Fare, da derved Kongen af Danmark ikke blot vilde vise Keiseren et særdeles Venskab, men ogsaa særdeles forøge sine Fortienester af det tydske Rige. Det andet Bilag var fra samme Haand, og tilføyede blot, at Kongen af Danmark maatte tillige foreslaae en Vaabenstilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Det tredie Bilag er fra Danmarks Bernstorff, saaledes lydende: Rigets Ønske, at opnaae en almeen og constitutionel Fred med Frankerig, er ligesaa bekiendt, som den Basis, hvorpaa det ønsker, at see Freden negolieret. Det har derfor eendrægtigt vendt sig til Keiseren, for at bede ham, at paatage sig denne Negotiation. Keiseren har beredvillig givet sit Samtykke dertil; og da Rigets Jnteresse er uadskillelig sammenknyttet med sin Chefs, anseer samme ligeledes sin Jnteresse, som forbundet med Riigstændernes. For herom at blive eenig med Frankerig, har Keiseren troet, at det ved en neutral af sit fredelige Sindelag bekiendt Magt naturligst kunde indledes, og har derfor anmodet Kongen af Danmark at paatage sig denne Jndledning, og bringe Keiserens Ønsker for National-Conventet, at en Kongres maatte finde Sted, hvor de i Kriig begrebne Parters Gesandte kunde samles, for at underhandle om Freden; og hertil foreslaaer Keiseren Staden Augsborg. Han tilføyer endnu det Ønske: at Frankerig over dette Forslag vilde erklære sig saa hurtig, som Forslagets Vigtighed og veldædige Hensigt synes at fordre, og at de indtagne eller endnu stridige Landes Jndvaanere strax fra Begyndelsen, af kunne nyde den første venskabelige Nærmelses Velgierning, for i det mindste under Negotiationerne at være forskaanede for de militaire Reqvisitioner, og andre fra en virksom Kriig uadskillelige Plager. Hans Danske Majestæt har med Fornøyelse modtaget denne Anmodning, besørger dette hans Keiserlige Majestæts, som Riigschefs, Overdrag med Tillid, og ledsager det med alle de indstændige Bønner, som den varmeste Længsel efter at see Menneskeheden trøstet ved Fredens Tilbagekomst nogensinde kan indskyde. Kiøbenhavn den 18de August. Det fierde er et saaledes lydende Svar herpaa: Da Keiseren har anmodet Kongen af Dannemark, at meddele den franske Regiering hans Ønske angaaende en Fredsnegotiation med den franske Republik, har Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, ved Grev Bernstorff, ladet undertegnede overgive en ministeriel Note af 18de August (gl. Stiil) indeholdende Keiserens Forslag, der gaae ud paa ikke blot at oprette en Kongres i Augsborg, men og i Forveien at indstille Fiendtlighederne, til Bedste for de Rigets Lande, der alt ere indtagne af Republikens Hære, eller endnu trues af samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Nationalconventets Almeenvels-Committee, som Bestyrelsen af de udenlandske Forhold er overdraget, har befalet undertegnede, herpaa at give Grev Bernstorff til Svar, at Republiken ikke kan samtykke den foreslagne Vaabenstilstand, især da den franske Regiering ingen Anstalt til en Kongresses Oprettelse vilde føye, førend paa den Tid, da, efter allerede fuldbragt Fredsværk, det nu blot vilde komme an paa, at bestemme og betrygge alle Fordeele for de Magter, der have taget Deel i denne grusomme Kriig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Almeenvelscommitteen troer ikke, at den Kongres kan have en anden Gienstand. Den vil derfor uforanderlig blive ved sin Beslutning, der synes den beqvemmeste til hastigst at giøre en Ende paa Krigens Elendighed, og altsaa maae svare til hele Europas Ønske, og især til den danske Regierings menneskelige, billige og fredelige Grundsætninger. Kiøbenhavn den 21de Vendemiaire (13de October). Ph. Grouelle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Efter den Vending, Tingene siden have taget, veed man, at det nu er Keiseren og Riget, der troe at burde giøre Fred med Vaaben i Haanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Constantinopel, den 28de October. Man forsikkrer nu, at Subsidietractaten med Sverrig alt er sluttet. Ogsaa hedder det, at med første ogsaa en Alliance vil sluttes med Danmark og Frankerig. Bosniakkerne modsætte sig endnu bestandig adskillige Districters Aftrædelse til det vienske Hof, og have desaarsag endog hæftet en tyrkisk Commissarius, der var sendt til dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Det Østerrigske, den 25de November. Kongen af Spanien har ikke blot i Paris, men og i Turin tilbudet sin Fredsmægling, for sidstnævnte Hof, men har af Kongen af Sardinien faaet til Svar, at han hverken indlod sig i Separatunderhandlinger, eller i Separat fred, men indtil Enden vilde giøre fælles Sag med Engelland og Østerrig. (Fra London mældes, at de spanske Poster have medbragt den Efterretning, at der betydelig rustes til Lands og Vands, samt at et anseeligt Antal spanske Krigskibe vil, tilligemed Admiral Richerys franske Eskadre, udløbe fra Cadiz til St. Domingo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Wien, den 28de November. Fra Bøhmen og Østerrig ere endnu 20000 Mand beordrede til Rhiinarmeen, og vore Armeer skulle i næste Foraar forøges indtil 300000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
London, den 1ste December. General Macleod foreslog i Underhuset, at der skulde forelægges Fortegnelse over den hele engelske Armee, og alle dens 13 Slags Tropper, og det til sidste August, paa det man kunde see, hvad det Hele kostede, hvad disse Tropper havde gjort for Tienester, hvorledes de vare sammenbragte, og hvad Tienester, man i Fremtiden kunde love sig af dem. Krigssecretair Windham saatte sig i kraftigste Maade mod dette Forslag, under det sædvanlige Paaskud, at en for stor Publicitet i slige Ting var skadelig, og kunde forraade Fienden deres Styrke, og Svaghed, og Hensigter, midlertid blev det dog bevilget, og man erfoer nu, at det Hele havde udgjort 206,01 Mand; tilsidst foreslog han næste Aar at lønne 49219 Mand (207000 Mand siger en anden Avis) General Tarleton gjorde stærke Jndvendinger mod de offentlige Penges Ødsling til en ste staaende Armee. Ellers havde man holdt een Million for utilladelig til slige Fornødenheder, og nu var det blevet til 11 Millioner. Jsær troede han, at Pengene for Cavalleriet vare kastede bort. Ved slige Udgifter, sagde han, maae vi see os om og give Agt paa, hvad dermed er udrettet. General Macleod og flere anklagede ligefrem Ministeren, at han især holdt saa stærkt et Cavallerie, der næsten kostede en Million, for ved den befrygtede Rebellion at tvinge Folket til Underdanighed. Men Hr. Windham paastod, at dette Rytterie var uundgiængiængelig nødvendigt til Forsvar mod udvortes og indvortes Fiender. Samme Minister yttrede og i Debatten om de tvende bille, at, hvis Folket rørte sig, vilde Ministerne bruge Magt, der gik uden for Lovene. Vel har Ministeren vidst at skaffe sig Ansøgninger til Fordeel for de tvende Bills fra adskillige Grevskaber, Corporationer, og Stæder, men Antallet paa dem, der ere imod, er ulige større. Mange Stæder er det ikke afgaaet uden Allarm. J Portsmouth sammenkaldte den Kongelige Commissarius Porby alle Tømmerfolk og Arbeidere paa de derværende Værfter, og formanede dem til at opsætte en Ansøgning for billerne; men de behandlede ham grovelig, opsatte en Ansøgning imod dem, og gik fra Arbeidet. J Rochester har Pøbelen, medens Ansøgningen laae til Underskrift, brændt en Figur, der forestilte deres Biskop, til Tak for hans tyrkiske Yttring, i Overhuset, at Folket ikke havde andet med Lovene at giøre, end at lyde; hvilket ligeledes har tilveyebragt ham Tilnavnet Mufti. Adskillige Ansøgninger lade sig ikke nøye med at erklære sig mod billerne, men drive ydermere paa Krigens Slutning og Ministernes Aftakkelse. Ved alle de Bevægelser, disse mange og talrige Sammenkomster foraarsage, hersker dog Roligheden uafbrudt i London; men der staaer og i hver Egn af Staden Militair tilreede paa første Vink. J Vest münster er samlet et talrigt Cavallerie – hvoraf en Trop lod sig see i Nærheden af den sidste holdne offentlige Forsamling; men formedelst den almindelige Misnøye, der yttredes, strax maatte begive sig bort – i alle omliggende Stæder cantonnere Tropper, der ved det første Udbrud af Uroeligheder, strax kunne komme til London (naar de kun der ikke komme for silde, som 1789 Broglio, til Paris).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Frankfurt, den 4de December. Den 30te var ved Stromberg en haardnakket Skiermydsel, hvor de Franske ved Dagbrækning angreb den østerrigske Position, sloges tilbage, men tre Gange og stedse med frisk Overmagt fornyede Angrebet, saa Østerrigerne endelig maatte vige, og drage sig fægtende tilbage bag Nahefloden. De Franske vovede sig nu i Fremrykningen for vidt, indtil Broen, tabte der adskillige Mennesker, og maatte drage sig tilbage, sige de tydske Aviser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Maynstrømmen, den 4de December. Efter den strasborgske Tidende skulle i det nederrhinske Departement, foruden Weissenburgs Jndvaanere, endnu 30000 Mand have tilbudet sig at støde til Pichegrus Armee, og modsætte sig et Jndbrud paa Frankerigs Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Brüssel, den 1ste December. Vor Commandant General Sorgis har med 6000 Mand Cavallerie holdt en ny tre Dages Jagt i Sognesskoven, afvæbnet de der liggende mistænkelige Landsbyer, og indbragt 70 Fanger, hvoriblant nogle østerrigske Deserteurer og emigrerte franske Geistlige. Disse sidste skulle stilles for en militair Commission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Paris, den 30te November. Da paa nogle Dage det Rygte var udspredt, at Pichegru var afsat fra Anførselen af Rhinarmeen, har Merlin fra Thionville i Moniteuren erklært dette Rygte for Bagvaskelse, og stadfæstet sin Erklæring med et Brev fra Krigsministeren. Kiøbenhavn, den 14 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Mandagen den 14de December om Morgenen Klokken 7 1/2 Slet, blev Hendes Kongelige Høyhed, den afdøde Prindsesse Lovise, i en Kongelig Stads-Eqvipage med 6 hvide Heste bespændt, udført fra det Kongelige Palais, til det Kongelige Begravelses Capelle i Roeskilde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Barom. Kulde. Decbr. N. O. Varme. Uvis. V. N. V. 9 1/2 Kulde. 28. I. 1. 1 1/2 Varme. Predigt uber die Frage: Wie dancket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36. Dølgende nye Bøger, tilligemed mange flere, findes tilkiøbs hos Proft, Søn & Compagnie paa Børsen Or. 11.12 og 13. 1) Magazin encyclopædique on Journal des Sciences des lettres & des art redige pr. Millin, Noe & Warens Tom. 1. No. 14. Prisen er for hele Aaret eller 29 Stkr. 10 Rdlr. 2) Coup d'oen politique sur les puissances neutres dans le Nord & Refutation de quelques Erreurs imprimees, heftet 28 Sk. 3) Les Chevalier de Cygne om la Cour de Charlemagne Conte Historique & Moral par Madame Genlis, 3 Vol. 2 Rdlr. 80 Sk. Meine Duell-Geschichte zur Berichtigung der Wahrheit und zum reisen Nachdenken uber Duelle uberhaupt denkenden Mannern vorgelegt, von August Hennings, heftet i Rdlr. 16 Sk. Vores nye Catalogus om udenlandske Bøger har nylig forladt Pressen, og udleveres gratis som sædvanlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Qvartals=Sædler til sam 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. B. C. og Evangelii-Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzil Grammatica. Analysis Geneseos. Catechismus Integer. Donat og Aarora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-14
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker omdet, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Danchels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid veltilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen. Sielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids PoenitentePsalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gudelskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Kiøbenhavns No. Aar Justits Muur. af Post-Tidende L. samme lille Alen. Fredagen, den 18 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Warschau, den 2den December. Endelig er Polens Skjæbne foranderlig (?) bestemt, og alt Haab om en uafhængig Tilværelse er aldeles forsvundet. Den 25de November underskrev Kongen Deelingen i Grodno, og nedlagde formelig Kronen, hvorimod ham til hans Underholdning aarlig forsikkredes 200000 Ducater, og tilstodes Friehed, efter Behag, at raade over denne Summa, samt at vælge sit Opholdsted enten her, eller i et fremmed Land. Midlertid bliver han endnu denne Vinter i Grodno. (Nogle meene imidlertid, at Haabet om en fordeelagtigere Forandring i Polens Skjæbne alt længe ikke har hvilet paa Kongen, men deels paa de underknede, men derfor ikke undergivne Polakkers Fædrelandskierlighed, deels paa Tyrkernes, og andre Magters kraftige Forord, deels og paa Conjuncturerne, der ikke altid kunne forudsees, og ansee det af den Aarsag for voveligt, saa bestemt for bestandig at forudsige denne Nations Tilintetgiørelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Wien, den 28de November. Den her residerende spanske Gesandt har tilbudet Keiseren sit Hofs Mægling, til Fredsslutningen; men dette Tilbud er ikke bleven modtaget, da man her er sindet paa det eftertrykkeligste at fortsætte Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Mannheim, den 2den December. Denne Stad er af General Wurmser paalagt 400000 Gylden Contribution, hvoraf Saltcompagniet allerede virkelig i Forgaars har paa Afslag erlagt 50000. (Formodentlig ere disse 400000 Gylden de samme, som, efter en anden Avises Fortælling, denne Stad - paa General Wurmers Forestilling – vilde bevilge de keiserlige Tropper til en Belønning). Om det er til at erstatte denne ulykkelige Stad denne og flere Byrder, den uden sin Brøde er blevet paadraget, at Churfyrsten af Pfalzbayern atter hos Ban qvierne Schmalt og Seligmann i Mannheim lader aabne et Laan paa 1 Million Gylden, vil Tiden lære, denne Fyrstes Penge have undertiden mange underlige Stæder Ærende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Haag, den 5te December. Det franske Corps, der drager sig sammen i Egnen ved Runten, og skal være med 20000 Mand stærk, sammendrages især af de i vor Republik værende franske Hielpetropper, særdeles af Provindsen Seeland. Ogsaa ere i Nat mange franske Tropper uformodentlig bortmarscherte herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
For de to Aar, de aftakkede meklenborgske Tropper endnu skulde staaet i Tieneste her, er det nu afgjort, at Subsidierne skulle Hertugen betales, men uden Tractement, og skulle Tropperne marchere bort uvæbnede og i smaa Hobe, og undgaae alle Garnisoner paa deres Vey, særdeles Osnabrück, Nienburg, o. s. v. den 15de brække de op. Det er da nu fra Committeen paalagt de væbnede Borgercorps, saasnart mueligt, i Holland at besørge en respeelabel Borgermagt, ogsaa have Hollands Repræsentanter besluttet, endnu før Maanedens Udgang, at iværksætte dette. Ogsaa have Bataillonscommandanterne faaet Tilladelse, af de aftakkede Schweitzer-Regimenter igjen at antage alt det Mandskab, der frievillig vil tage Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Da Republiken først har kundet afbetale 32 Millioner af de 100 til Frankerig, har sidstnævnte ladet sig bevæge til, at udsætte den anden Termin til 1 September 1796, og Afbetalingen af Resten tre Aar i Freds-, og 8 Aar i Krigs-Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-18
Generalstaterne have beordret Borgeren Lestevenon, Kempenaar, og Gleysen til Friesland og Grønningen, og Bosveld, de Lange, og Pembrock til Seeland med befaling at anvende alt, for at erholde disse Provindsers Samtykke til en National-Convents Oprettelse. Jmidlertid giøres Sahl Stand til samme Convent. Den hollandske Gesandt ved den rhiinske Kreds har ikke overgivet den ham tilsendte Rappelskrivelse; men i det Sted forlangt sin tilgodehavende Løn.