JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Ved Mons er den 26de October og Aftenen, fløiet en Krudtmølle i Luften med et Qvantum af 20,000 Kilogramer fiint, for den belgiske Regjering fabriqveret Krudt. (1 Kilogram er omtrent 2 danske Pund.) 1012, men ifølge nogle Beretninger 1516 Arbeidere skulde derved være omkomne. En Englænder, som med 2 Damer og 2 Domestiqver i en Postschaise netop passerede forbi Krudtmøllen idet den sprang, forsvandt sporløs. – J en anden Beretning hedder det, at Krudtmøllen laa imellem Hornu og Bousaa, ovenfor Mous, at et stort Antal Huse derved tildeels blev ødelagt: at over 50 Mennesker bleve dræbte eller saarede; at een af Directeurerne ved Anstalten mistede en Arm, og at Postvognen fra Paris nogle Øieblikke iforveien var passeret der forbi, dog uden at tage videre Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Skibsefterretninger. J den bergenske Merkur af 16de dennes læses: "De seneste Høststorme have foraarsage, flere Forliis af Skibe, som hjemmehørende i Norge, hvoraf ikke alle ere assurerede. Jblandt de saaledes ikke forsikkrede forekommer et, der ved Skibsførerens Uvidenhed er i dette Tilfælde, han har nemlig fra Afskibningstedet, Portugal, skrevet til Hamborg for Assurance for Skib og Ladning, men i sin Ordre er han saa utilgivelig udførlig at bemærke, at hans Skib, (heel mærkelig) er læk. At Assurandeurerne Hamborg paa Grund heraf, ikke tegnede sig for nogen Assurance, maatte være en ligefrem Følge af dette altfor samvittighedsfulde Forhold. Dette latterlige Tilfælde giver mere end noget andet Anledning til det Ønske, at der paa de saakaldte Styrmandskoler maatte undervises i noget mere en blot Navigation, eller at unge Søemænd, foruden sidstnævnte ogsaa burde underkaste sig Exammen i Mooersmaalets Retskrivning, Geographie og Handelsvidenskaben m.m. J Anledning af denne naive Fremstilling, bemærker den norske Handelstidende blandt Andet: Hvis man kunde tænke sig Muligheden af, at Assurancesselskaberne i Udlandet nogensinde fik at læse den Bergenske Merkur og kunde tro, at den idetmindste i de almindeligste Begreber og Forestillinger var et Udtryk af den paa Stedet herskende Tankegang, saa vilde vistnok aldrig nogen Bergens=Skipper herefter faae sit Fartøi assureret, medmindre en lovformelig Besigtelsesforretning fulgte med Ordren. Men det er heldigviis neppe at befrygte, at nogen af disse Forudsætninger vilde holde Stik. Merkurs til Slutningen udtalte Ønske om Nødvendigheden af, at de unge Sømænd maatte lære noget mere end Navigation, haabe vi, i den Forbindelse; hvori det her forekommer, og hvor det maa være eensbetydende med Ønsket og Oprettelsen af en Anstalt, hvor de unge Sømænd kunne perfectionere sig i Skjælmstykker, stedse vil forblive et fromt Ønske hos den Bergenske Merkur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Ved Tallotteriets 1345de Trækning i Altona udkom: Gjennemsnit af Nykjøbing Torvepriser i Ugen fra den 1ste til den 8de December 1838. Hvede 8 Rbd. 24 s., Rug 4 Rbd. 2 Mk., Bog 19 Mk. Havre 12 Mk., hvide Erter 28 Mk., graa ditto 22 Mk. Alt pr. Tønde. Nykjøbings Skibsliste, fra 1ste til 8de Decbr. 1838. Jndklarerede: Skipper P. C. Petersen af Svendborg, fra Norge, baglastet; Hans Rasmussen af Marstal, fra Nysted med Korn; J. Hansen af Marstal, fra Lübeck med Stykgods; J. Marqvardt af Nykjøbing, fra Nysted med Korn; J. Hansen af Marstal, fra Nysted med Transitgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Udklarerede: Skipper J. Marqvardt af Nykjøbing, til Nysted, baglastet; H. A. B. Kromann af Marstal, ved Forbi seiling til Marstal med Egeplanker og Tømmer; H. Rasmussen af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; Chr. Møller af Nykjøbing, til Neustad med Korn; N. C. Nielsen af Svendborg, til Kiel med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Bekjendtgjørelser. Da Committeen for den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme formedelst flere af dens Medlemmers Fraværelse ved Stænderforsamlingen i Roeskilde ikke saa tidligen, som man havde ønsket det, har kunne udføre de for dens Virksomhed i Aaret 1838 tagne Beslutninger, saa tillader den sig herved foreløbigen at underrette de ærede Subskribenter om, at den omtrentlig vil kunne have et Beløb af 1200 Rbd. at disponere over, og at denne Sum, ligesom i de foregaaende Aar, vil blive anvendt til Jndkjøb af Bedækninger ved Fuldblods og ædle Hingste samt af forædlet Tillæg, som forloddes blandt Subskribenterne, og haaber man, at denne Forlodning vil kunne finde Sted i Februarii Maaned næste Aar. Endvidere bemærkes, at Stiftsbeboerne ved nærmere Bekjendtgjørelse i Aviserne ville blive anmodede om til Tid og Sted at fremstille det forædlede Tillæg, som de maatte ønske at afhænde, for at Committen deraf kunde vælge og søge at tilforhandle sig det Antal, den bliver istand til at kjøbe. Reventlow. Vichfeld. Rosenorn-Lehn. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Committeen for den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme indbyder herved de Beboere af Lolland og Falster, som maatte have forædlet Tillæg af Heste at ville afhænde, til at fremstille dette Tillæg for Committeen, der ønsker at gjøre Jndkjøb af saadant, og til den Hensigt vil indfinde sig til en Tid, som nærmere i Avisen vil blive bekjendtgjort, i Nykjøbing og i Maribo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Herved bemærkes tillige, at den høieste Priis omtrentlig vil blive 120 Rbd. for en to-aarig Plag og 60 Rbd. for et 3/4 Aars Fol, samt at der kun kjøbes Hopper. Reventlow. Vichfeld. Rosenørn-Lehn. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
J Nykjøbing er et meget godt Contra K Claveer af 3 Octaver, til Salg, som forevises af Organist Braase. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbi¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Lollands. Falsters Eft. Tidende. at Tirsdagen den 11 December. No 144
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Udenlandske Nyheder. England. Canada og dets Anliggender er endnu stedse en staaende Gjenstand for Journalernes Meddelelser, men de ere ikke længer samstemmende, thi medens nogle paastaae, at Urolighederne alt ere udbrudte paa flere Steder, og true med denne Gang at ville blive langt alvorligere end sidste Vinter, forsikkre andre efter paalidelige Privatefterretninger, at Uroligheder hverken ere udbrudte, eller at der er mindste Grund til at antage, at de ville udbryde, ligesom der og paastaaes, at Nordamericanernes Sympathie for Canadierne kun existerer paa Papiret. Medens saaledes Journalerne stride om disse ingenlunde uvigtige Anliggender, har Lord Durham, der har spillet en Hovedrolle i dem, hidtil iagttaget en dyb Taushed, og Forholdet mellem ham og Ministrene er endnu stedse spændt, da man ikke veed om han, Lord Durham, er kommen som Ven eller Fjende. Efter Privat=Efterretninger skal Parlamentet aabnes den 5te Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Frankrig. Marschal Lobaus Død giver endnu stedse paa mange Maader Anledning til Underholdning. Saaledes er der nu foruden det uudtømmelige Theema om hvem der skal være hans Eftermand, endnu kommen hans Begravelse, ved hvilken man nok ønsker at have Nationalgarden med, men dog kun forsaavidt det kan skee uden at give den Leilighed til at bringe Politik eller politiske Gjenstande med ind i Høitideligheden. Hvad Begravelsen forøvrigt angaaer, da er Hoffet bleven skuffet i sine Forventninger, da det ønskede at Byen skulde betale Omkostningerne derved, der ere anslaaede til 40,000 Fres, medens Byen kun har bevilget 20,000 Fres. Et Blad bemærker ved denne Leilighed, at det var mere passende at Civillisten betalte Omkostningerne, da det i den senere Tid kun er Kongehuset, som Marschallen har gjort sig fortjent af. Regjeringen har i Anledning af at den har opløst Nationalgarden i Metz maattet høre, at den ved Benyttelsen af dens Ret til at opløse Nationalgarderne, har handlet mod Constitutionen, der bestemmer, at Nationalgarden kun maa være opløst i eet Aar, medens det er meget længere siden at dette skeete i Lyon, Marseille og Strasborg. J Paris stige Priserne paa Brødet alt i den Grad at man frygter for at det skal fremkalde Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Spanien. Tilstanden her forværrer sig daglig, og det synes næsten som at Spanien atter vil opløse sig i mange Smaastater, thi i Sevilla er der nu igjen udbrudt Uroligheder, hvorefter en Regjeringsjunta har dannet sig, og i Spidsen for denne staae General Cordova som Præsident, og Narvaez som Vicepræsident. J den Proclamation, som Præsidenten Cordova har udstædt, bemærker han meget rigtigt, at Uenigheden er Grunden til alle Spaniens Lidelser og formaner derfor til Enighed. Ved Efterretningen om disse Begivenheder har Regjeringen tilskrevet General Cordova et meget høfligt Brev, hvori han opfordres til at overgive Commanden over de ham betroede Tropper til General Cleonard i Cadix, men der er kun liden Grund til at antage, at han vil adlyde, hvorimod man meget mere frygter for, at Cadix og hele Andalusien vil følge Sivillas Exempel. Under alle disse forviklede Omstændigheder fortsætter man Debatterne i Cortesforsamlingen, og uagtet disse ere meget hæftige og jævnligen udarte til Personligheder, er der dog ingen Grund til at antage, at den vil komme til Resultater, der kunne frelse Spanien. Fra Krigsskuepladsen hører man Jntet uden gjensidige Henrettelser af de gjorte Fanger, og Cabrera vedbliver overalt at have Overhaand. Efterat Hertugen af Trias forgiæves, har forsøgt at danne et Ministerium, har ogsaa han taget Afsked og Spanien er saaledes uden Ministre. Man troer nu i Almindelighed at de Exalterede ville komme til Herredømmet, skjøndt de ikke have Majoriteten i Cortesforsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Tyrkiet. Udsigterne her begynde atter at blive meget krigerske, da Mehemed Ali gjør alt forat opvække Muhamedanernes Fanatisme ved at indbilde dem at man har i Sinde ganske at udrydde dem, hvorfor de og i talrige Hobe strømme til hans Faner. Kurderne vedblive endnu stedse at være urolige og forhindre derved Sultanens Armee fra at bruges paa andre Steder. Fra Servien har man faaet den meget mærkelige Efterretning, at medens Rusland anvender hele sin Jndflydelse for at forskaffe Landet en constitutionel Forfatning, modarbeides denne Plan aldeles af Englands Generalconsul, hvorfor og Englænderne ere meget forhadte medens derimod Russerne overalt ere afholdte. Dersom ikke en skjult Politik ligger til Grund herfor, synes dog denne Efterretning meget at trænge til Bekræftelse. Med Sultanen, underhandles der for Tiden om at faae Montenegrinerne erklærede aldeles uafhængige, hvoraf man saavel i Østerrig som i Tyrkiet lover sig flere Fordeele.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Holland. Amsterdamer Handelsblatt melder fra London, at efter en kraftig Note fra Preussen, til England om at tvinge Belgien til at antage de 24 Artikler, hvorefter Luxemburg og Limburg skulle tilhøre Holland, har England meddeelt Hoffet i Tuillerierne at det i denne Henseende var enig med Preussen. Frankrig har derefter erklæret, at det ogsaa ville tiltræde de andre Magters Anskuelser, naar Belgien fik nogen Eftergivelse i Gjælden og fri Skibsfart paa Schelde Floden. Skjøndt det ovennævnte Blad erklærer, at det ingen Grund har til at betvivle Sandheden af denne Efterretning, raader det dog til at oppebie de officielle Erklæringer førend man fæster fuldkommen Tiltroe til den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
J Belgien vedbliver man endnu at ruste sig, og den hyppige Coureervexling med London og Paris tyder hen paa at noget Vigtigt er i Gjære. niansun 17. Jnd 156 Fædrelandet. 16 neske andet af Digteren Frederik Schaldemose udgivne Blad Søndagsgjæsten læses følgende gjentagende Jndbydelse til Subscription paa en censureret Nytaarsgave for 1839: "Jeg har for en Maaneds Tid siden udstædt en Subscriptionsplan paa en censureret Nytaarsgave for næste Aar Et saadant Product har man endnu ikke havt her i Danmark, hvor der, som hver Mand veed, ingen Censur gives. Jeg har ogsaa allerede været saa heldig at der alene her i Byen har tegnet sig over 100 Subscribenter, hvorfor Trykningen paa Bogen allerede er begyndt. Jmidlertid har Planen endnu ikke været offentligt bekjendtgjort, og da jeg af visse Aarsager, som Læseren let kan gjætte, ønsker mig saa mange Subscribenter som muligt, er det at jeg herved offentligt indbyder mine Venner, der maaskee ikkenere mange, og mme Fjender, der maaskee ikke ere i saa til at subscriberen i Tils Beroligelse, især for de Sidste vil jeg gjøre den bemærkning, at jeg ganske og aldeles har aflagt al Satire, Jron, Allegori, Persislage o. s. v. En Fuldmægtig kan for mig være saa vindig og efterladen som han vil, uden at jeg i mindste Maadenskal traabe Allarm, 2 De en Districtscommissair kan for mig lade sin Sæd raadne paa Marken, for at gjøre sig vigtig paa en Landevei, uden at jeg skal saa meget som sige: den Nar!" og en Præstemadame kan gjerne tage sin Mands Buxer paa og agere paa hans Vegne, uden at jeg engang skal tænke: den Nathue!" Kort sagt, jeg har givet Satiren Afsked, og skal for Fremtiden beflitte mig paa at blive en sat og alvorlig Skribent. Enhver, selv om han er i Rangen, kan saaledes uden mindste Fare subscribere paa min Bog, og skulde Een eller Anden formedelst sin ophøiede Stilling, endnu nære Skrupler, kan han jo bære sig af som Damerne, naar de, uagtet Hr. Overlærer Olsens Bandsættelse, vilslæse Poul de Kocks Nomaner, han kan skaffe sig den paa tredie Haand. Jeg for min Deel forsikkrer den ubrydeligste Taushed. Man kan saaledes, selv om man hører til de Udvalgtes Tal, subscribere uden ringeste Fare, og det Eneste man risiterer, er at give 1 Rbd. unyttigt ud. Bogen, der ogsaa udkommer under Titel, Mine Efterlevende, Digte og Fortællinger af Fr. Schaldemose, bliver 12 Ark stor og overlades Subscribenterne, hæftet i smukt Omslag for 1 Rbd.; siden bliver Bogladeprisen høiere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
J den Frisindede besværer en Reisende med Personposten sig over at de Reisende med denne Post, naar de ankomme til Gaabense, maae, navnligen i Efteraar- og Vintertiden, gaae i Regn, Slud og Storm, og undertiden vade i et Morads, henad den over 500 Alen lange Færgebroe til Færgegaarden. Saafremt Entrepreneuren af Personpostbefordringen, Hr. Skovrider Fold, ikke skulde finde sig anlediget til at lade de Reisende afhente paa Broehovedet, der skal være stort nok forat en Vogn med 4 Heste i al Magelighed kan vende paa det, – formener Jndsenderen at der er al mulig Grund for Generalpostdirectionen til at befordre ham til at opfylde dette billige Ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Bulletin!!" Kbhvn., den 30te Novbr. 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Ogsaa her i Kjøbenhavn have Generalerne Boreas og Frost, der føre Overcommanden over Nordens samtlige Tropper, en Tid ligget i Qvarteer, dog ikkelinden mange Jndvendinger og Forbandelser fra Almuens Side, men ifølge høiere Ordre bleve Fæstningsporten aabnede, og al mulig Artighed bevistes de fremmede Officerer ved hyppige Jndbydelser til Baller og Assembleer. Ole Bull gav saaledes flere Concerter under deres Nærværelse. Den 29de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 3 modtoge imidlertid Boreas og Frost følgende Depescher fra Hyems den MDCCCXXXVIII. Keiser og Selvhersker over hele Norden. Vore Tropper have at forlade Kjøbenhavn og Sielland indtil videre, da en betydelig Flaade fra Vesten under Admiral Taages Commando nærmer sig for fulde Seil og 6 Legioner Kjernetropper fra Syden fremrykke i Jilmarscher med General de Regn og hans heeltemodige Elskerinde, Frøken de Tø, i Spidsen." Saaledes er da hele Sielland forØieblikket befriet for denne besværlige Jndqvartering, og muligen har ogsaa den Afdeling af exercitus borealis, der havde besat Horsens Bye og Omegn, ifølge en lignende Ordre trukket sig tilbage. (Hors. Av.) Proprietair Formann til Dronninglund, der var tiltalt for at have mishandlet en af sine Tjenestepiger, hvorfor han ved Herredstinget var dømt til at bøde 50 Rbd. Sølv, er ved Landsoverretten bleven frikiendt for Actors Tiltale, dog at han udreder alle Sagens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Efter Sigende skal Regjeringen have i Sinde paa den den kgl. Kasse tilhørende Hovedgaard Silkeborg, at anlægge et Jernværk, hvorved de til Godset hørende meget betydelige Skove vistnok kunne blive meget frugtbringende. Hr. Prof. Forchhammer skal for noget siden have været paa Silkeborg og anstillet Undersøgelser med en Jordart, som der er funden, hvilke Undersøgelser skulle have givet Haab om den paatænkte Plans Realisation. (Aalb. Av.)Man maa skynde sig, hedder det i Aarh. Av., hvis man vil see det her i Polyhymnias Locale opstillede høist interessante Hydro-Orygen=Gas Microscop, der forstørrer 500,000 Gange, saa at en Loppe t. Ex. seer ud som en stor Kalv, et Menneskehaar som en pommersk Bielke, og der i een Draabe Vand sees mangfoldige levende Dyr af de forunderligste Gestalter, thi det vises her sidste Gang paa Torsdag (i Morgen) Aften. Dette mærkværdige Jnstrument har tillige den Særegenhed, at alle Tilskuerne see paa eengang. Ogsaa foreviser Hr. Hess, der skal være en særdeles udmærket Op ticus (bosat i Slesvig, blandt flere høist mærkværdige Gas=Experimenter, ogsaa den af Englænderen Drummond opfundne overordentlige Belysning, som ikke staaer tilbage for Solen i dens største Klarhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Af Bladet Dannevirke, der trykkes hos Kastrup i Flensborg, er de 22 bleven lagt under Beslag af denne Stads Politimester. P. N. Jensen i Christiansfeld har i Sommer anlagt en Saugemølle med Hestekraft, hvorpaa med Nemhed, ikke alene kunne skjæres Fyrbrædder, men ogsaa alle Slags Træblokke, naarindisse ikke ere over 20 Tommer i Høidens Gjennemsnit, ikke over 7 Alen lange og omtrent lige. Skjærelønnen for Eeg og Bøg er 1 1/2 s. pr. Sauge=Alen, et 16 Alen Fyr Valbret, 4 s., der smallere billigere, at urol J den nu udkomne poetisk-politiske Nytaarsgave findes blandt andet i et Digt betitlet Aarets Liv og Levnet følgende Vers: "Sukker Du ved Hoveriet, Du, som for var ussel Træl Der er ikke noget let, Dig kun gjøres Ret og Skjel Op med Holdet, ned med Sukket, Find dig kun i Alt med Taal! Blev ei for Din Frihed drukket, Alt saa mangen kraftig Skaal, andam. mand Blande temmer ansk Neyr-Fork Journal of Commerce indeholder en Artikel om Sundtolden, som Forfatteren høiligen beklager sig over, da den stedse bliver byrde fuldere for de nordamericanske Fristaters mere og mere tiltagende Handel med Landene ved Østersøen. Den oprindelige Termin var, hedder det, udløbet med den 26de April 1836; men i Tractaten var udtrykkelig bestemt, at den fremdeles skulde giælde saa længe indtil den fra den ene eller anden Side blev opsagt, og endda et Aar endnu derefter. Jndsenderen mener derfor, at denne Opsigelse ufortøvet burde skee fradamericansk Side, og skulde dette imod Forventning, alligevel ikke vorde Tilfældet, da opfordrer han alle americanske Skibsrhedere og Kjøbmænd til at interessere sig herfor i næste Congres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Joseph Lancaster, den berømte Grundlægger af det efter ham opkaldte Underviisningsystem, er den 24de October ved Døden afgaaet i Nyyork i en Alder af 61 Aar. Ved Jngolstadt (i Bayern) blev for nylig fra en fattig Bondekone taget hendes eneste Søn til Soldat, og ikke løsgivet trods hendes indstændige Bønner. Hver Dag gik hun nu i lang Tid til en Kirke i Jngolstadt, hvor der fandtes et undervirkende Mariebillede med Jesusbarnet, og her bad hun Gudsmoder om sin Søns Frigivelse. Men da nu heller ikke dette virkede, tog hun Jesusbarnet, ud af Mariebilledets Arme, satte det i en Krog og sagde til billedet Nu kan Du føle hvad det er, at miste sit Barn!" Begivenheden gjorde megen Opsigt i Kirken og bevirkede, at Regjeringen frigav Sønnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Skibsefterretninger. Jfølge en af det kongelige Russiske Handels Ministerium udstedt Bekjendtgjørelse, er RemaFloden imellem Kronstadt og St. Petersborg nu oprendset til en Dybde af 9 Fod, saa at den til denne Dybde tilbyder Handelskibe en aldeles uhindret Fartøimellem disse to Steder. Haa Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Befordringer og Afgang. Consistorialraad J. E. Wegener, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade, entlediget fra sit Embede, som Forstander og første Lærer, ved Idenstrup Skolelærer, Seminarium, fra 1 Januar 1839, at regne, og Cand. theol. J. Jensen, forundt bemeldte Embede fra fornævnte Tid til Postmester i Colding, Cancellieraad P. Limschon, udnævnt til Justitsraad, og Postmester i Snoghøi; C. L. Fibiger, Dannebrogsmand, til Cancellieraad; Cand. theol. H. C. C. Fangel, beskikket til personel Capellan for Hagenberg Menighed paa Als, forhenværende personel Capellan paa eget An= og Tilsvar for Seierslev, Eierslev og JordsbyMenigheder under Aalborg Stift, P. M. F. Finchenhoff, til Sognepræst for Frøslev og Mollerups Menigheder under de samme Stift; Exam. juris S. W. Hansen, og Cand. juris C. C. Rottwitt, til Procuratorer i Aalborg Stift, med Forpligtelse for hiin at boe i Frederikshavn og for denne at boe i Thisted, Proprietair J. B. Hespersen, til Kanikegaard, som Landvæsenscommissair paa Bornholm, forundt Rang med Kammerraader, efter Rangforordningens 7de Classe, 2: Marketenter ved det første Livregiment tilfods, F. C. Muder, Dannebrogsmand, og forhenværende Farver ved de militaire Uldmanufacturer i Usserød, C. L. Colding, beskikkede til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn; Krigsassessor og Exam. juris C. F. E. Nordberg, beskikket til Postmester i Nykjøbing i Jylland, og Cand. juris H. H. E. Holstein, til Postmester i Stubbekjøbing; Adjunct ved Metropolitanskolen, Mag. art. H. K. Whitte, beskikket til Overlærer, ved Slagelse lærde Skole; Cand. polytechn. P. D. Broager, til Adjunct ved Roeskilde Cathedralskole; Exam. juris H. T. M. Tønnesen, til Bogholder ved Sorø Academie. var ne saa mann
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Bekjendtgjørelser. minimærke. Efter 4 Ugers Sygeleie indgik i Aftes til den evige Hviler mindelskede og uforglemmelige Mand Kjöbmand Hans Holst, 36 Aar gammel, Hvadt han var som Mand og Fader, ogsaa for De hvilke han med saamegen Kjærlighed og Godhed traadte i Faders Sted: det vide De som kjendte vorestille huuslige Lykke, derom vil vor dybe Sorg være et umiskjendeligt Vidnesbyrd, men ogsaa derfor er Tabet, af ham os saa saare Smerteligt. Ved Religionens Trøst og ved Haabet om Gjenforeningillisset, sjænker, den Gud som har paalagt mig denne tunge Byrdeusin Bistand til med Kraft og Taalmod at bære den! Nykjøbing den 10de December 1838. Jacobime sal. Holst, föd Spinder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Da Committeen for den Lollands-Falsterste Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme formedelst flere af dens Medlemmers Fraværelse ved Stænderforsamlingen i Roeskilde ikke saa tidligen, som man havde ønsket det, har kunne udføre de for dens Virksomhed i Aaret 1838, tagne Beslutninger, saa tillader den sig herved foreløbigen at underrette de ærede Subskribenter om, at den omtrentlig vil kunne have et Beløb af 1200 Rbd. at disponere over, og at denne Sum, ligesom i de foregaaende Aar, vil blive anvendt til Jndkjøb af Bedækninger ved Fuldblods og ædle Hingste samt af forædlet Tillæg, som forloddes blandt Subskribenterne, og haaber man, at denne Forlodning, vil kunne finde Sted i Februari Maaned næste Aar. Endvidere bemærkes, at Stiftsbeboerne ved nærmere Bekjendtgjørelse i Aviserne ville blive anmodede om til Tid og Sted at fremstille det forædlede Tillæg, som de maatte ønske at afhænde, for at Committen deraf kunde vælge og søge at tilforhandle sig det Antal, den bliver istand til at kjøbe. Vichfeld. Rosenøen-Lehn. Reventlow. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-11
Committeen for den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme indbyder herved de Beboere af Lolland og Falster, som maatte have forædlet Tillæg af Heste at ville afhænde, til at fremstille dette Tillæg for Committeen, der ønsker at gjøre Jndkjøb af saadant, og til den Hensigt vil indfinde sig til en Tid, som nærmere i Avisen vil blive bekjendtgjort, i Nykjøbing og i Maribo.