Berlingske Tidende, 1797-05-05
Forerindringer. 1. Under Navn af Danmark indbesatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt NørreDolland. For at graktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning. skes, maae den Æskende, uden Undtages af Perion aller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendt. J. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae vær aftre Personer underskrevne, at hvilke en i det mindste maa bære geistlig eller verslig Embedsmand eller Selskabets Me sem, som selv maa have seet den eller de Ting, hvorfor Prehie æskes. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie Materien anførte Bestemmelser og Vilkaaopfyldte, om de i Premie ønskningen skal gielde for Selskabet. . Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det brget, ved Trykken offentlig at bekjendtgjøre de Attesteren, des Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier, og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og be delig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indstadte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortier, den Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for ensigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. J Premie ønskningerne maae det ved den herskendes Opholdsted nøiagtigen meldes i hvad Amt. Herred eller Forderie og Sogn den Askende boer eller opholder sig ligeledes saae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de beskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staar. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae et Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykke sigen nævnes. Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des viisere at kjendes Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for rattiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æske under Et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kaper udmerte sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. J Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning. da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortrydder, efterdi Selskabet ingen lunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntre til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget lige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskjellige Steder; saa anmodes vedkommende ved hver Penskning hver Gang nøje at beskrive hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra nestning indsendes, forstaaes. 1. Jfald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m.m., siden vil næste Premie, for nye Grøfter, gjerder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. . Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilhørende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende borskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie Forfalds Tid, hvorfor alle de som vil ske Premienten for Priisskrifter eller for prattiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Staden, naar de forbigaaes, dog skal det være disse sildig vistende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. De, hvis Premie Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom, maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. Alle Anmeldelser og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kjøbenhavn franteres, eller sendes Postfrie. 14. Premiestninger, Attester, Forslag med videre. som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papir. 15. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa er aske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. De vundne og offentligen bekjendtgjorte Premier maae være affordrede inden Forløb af 2 Aar, at regne fra Premie=Mødets Datum, ellers hjemfalde de til Selskabets Kasse. 16. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring. af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 17. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19 Af andre Arbeider leveres Proverne Eieren tilbage, om han det forlanger, uden saaer, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 20. De skriftlige Afhandlinger, som vinde den beste Priis. bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Strifter, maae et heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden Aar efter Tildømmelsens Datum indrytter dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. . Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Sedder med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn, og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. a. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at uske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Otte heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling hævne sit Embede, sin Boe val, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og tiendes. Handles herimod, da udelukter han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier, 13. Dog maae Priisskrifterne være læseligen strevne og indsendes sammenheftede ikke i løse Art. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog, modtages dog ogsaa 24. Da der i Norge ere oprettede adskillige eronomiske Selskaber, saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premie Søgende skulle være forpligtede til paa deres Æstninger skriftlig at tilkjendegive, om de hos noget norske Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning: for samme Ting eller Handling. Og i Fald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer corresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigte, angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste, dog har Selskabet nu tillige maattet gjøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æstninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende eller flere æske Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabe, have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe og foretrekke den som boer i en Egn, hvilkemmeest trænget til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. a. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kuner, eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom, men agter ikke derfor, meget mindre nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brev verling. 18. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selsk dets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader privat Premier udsattel, saa tillades det gjerne, naar Selskabs derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Eren vel for andre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ik kan negte sit Bifald. 1) Selskabets Løve underretter for Resten om hvad viden, ved Premierne maatte være at mere Jøvrigt anmodet Selskabet alle geistlige og verdelig Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor i troe det best kunde behøves vilde betage Almuen de urigtiBegreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde har om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om at samme sigter ene og allene til at Almuen vilde med større Flid, en hidtil skeeter, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.