Viborger Samler, 1830-07-10
Moniteuren meddeler en udførlig Depesche af 19de Juni fra General Bourmont til Minister præsidenten fra Leiren ved Sidi Ferruch, hvori den gives omstændeligere Beretning om det allerede bekjendte Angreb, som 40,000 Mand tidligt om Morgenen den 19de gjorde paa Leiren. Antallet af de Saarede anslaaes til 300 Mand, hvoriblandt de Fleste ikke farligt. Udskibningen gik rask fra Haanden; mange Heste vare allerede satte i Land; Heder var ikke større end i Paris. Araberne tabte Modet: Flere af dem kom til Forposterne og erklærede, at kun Frygt for Deien havde bevæget dem til at marschere imod de franske Tropper. - Efter en Beretning fra Søepræfecten i Toulon, bygget paa Udsagn af en fra Algier ankommen Coffardiecapitain Bonamour, vare 6000 Arabere den 20de ankomne til de franske Forposter for at underkaste sig. Franskmændene opfordrede saavel disse som et andet Corps, der senere indfandt sig, til at drage rolig hjem, hvilket de ogsaa lovede. – J en Depesche fra Admiral Duperre melder denne, at han har afsendt flere Skibe til Toulon for at hente Levnetsmidler og især Vand, da de paa Halvøen anlagte Brønd kun ere tilstrækkelige for Tropperne. Da Troppernes fremrykkede Stilling, allerede langt fra Magazinerne, gjor Convoier nødvendige og disse igjen ved den Slags Fjender, man har med at giøre, udfordre talrige Escorter, har Admiralen, ifølge GeneralBourmonts Ønske, ladet Halven og den derværende Vaabenplads besætte af Marinen; Commandoen over disse Tropper er overdraget til Linieskibscapitain Hugon. - Private Efterretninger omtale en Storm, som den 16de og 18de Juni har overfaldet den franske Flaade i Baien ved Sidi=Ferruch, hvorved Udskibningen af Materialet er bleven standset. - Journal des Debals paastaaer, at man i Kundgjørelsen af Admiral Duperres Depesche har udeladt et Sted, hvori det hedder, at det vilde have været ude med heele Flaaden, hvis Stormen den 16de havde varet to Timer længere. - Fra den 14de til den 20de Juni har den franske Hær ingen Dag tilbragt uden Fægtning, og de korte Nætter have neppe forundt de trætte Krigere nogle Timers Hvile. J alle Retninger hørtes en uophørlig, Geværild. - Generalen ventede den 23de eller 24de at kunne begynde Operationerne mod Staden, da det ikke syntes som om Fjenden havde oprettet Forsvarsanstalter mellem denne og den af dem tagne Leir. Et Rygte sagde, at der den 28de Juni atter skulde være indløbet en Telegraphdepesche til Paris, ifølge hvilken der den 21de var forefaldet en meget heftig Fægtning imellem Sidi-Kalaf og Keiserfortet. De franske Tropper skulde ved denne Leilighed have omgaaet flere Desileer og tvunget Fjenden til et almindeligt Tilbagetog under Fortets Mure. (Da imidlertid senere Beretninger fra Paris af 30te Juni ikke omtale denne Efterretning, saa tor man endnu ikke fæste Liid, til den.) - Garette siger om den tidligere Kamp ved Staudi (Staoneli), at Arabernes Angreb var frygteligt og vel udtænkt, da der behøvedes en 6 Timers Kamp for at afslaae det. Araberne ere fortræffelige Skytter, og Terrainet var særdeles gunstigt for iregulaire Tropper. Paa Ryggen af Kamelerne transporteredes Bjergskyts, hvis Brug en Tidlang høiligen incommoderede Franskmændene. Den hele Hær led meget, især Artilleriet. - J London beregnede man de Franskes Tab til 2000 Mand. - Den Formodning, at Beien af Coustantine skulde nægte Deien sin Medvirkning, er ganske ugrundet, da hans Contingent er indtruffet hos den fjendtlige Hær, der anslaaes til 80,000 Mand til Fods og 30,000 til Hest. Privatbreve tale om betydelige Tab, som Franskmændene skulle have lidt, og man er meget utilfreds med de officielle Bulletmers Korthed. - Fra Gibraltar skulle 240 engelske Artillerister være afgaaede til Algier, hvor de især skulle bruges til at behandle de congrevske Raketter.