Norske Intelligenssedler, 1799-11-13
J Kalligraphie og Tegning underviser Collega Døderlein. J Sang Cantor Flintenberg. 6. Af Rector og de ældste Overlærere bestaaer Skoleraadet, under hvis umiddelbare Opsyn Skolens Anliggender staae. 7. Læretimerne ere dagligen 7, om Formiddagen om Sommeren fra 8 til 12, og om Vinteren fra 9 til 1, om Eftermiddagen fra 3 til 6 saavel Sommer som Vinter. Dog kan deres Antal for enkelte Disciple, i Hensyn til deres Alder og Helbred, efter Lærernes fælleds Godtbefindende formindskes. 8. Saavel førend Underviisningen begynder, som og i den til Forfriskning bestemte Mellemtid, og efterat Læretimmerne ere forbi, staae samtlige Disciple under det omhyggeligste Opsyn. Ogsaa er dertil at vedligeholde god udvortes Orden affattet Skolelove, samt Skoleraadet anviist, med behørig Alvorlighed at holde over disses nøiagtigste Efterlevelse. 9. Hver Lærer holder, i hver ham betroet Classe, et specielt Censurregister med de 4 Rubriker; Skoleflid, Huusflid, Fremgang, Sæder. Af dette blive de Resultater, der angaae hver enkelt Discipel, halvaarlig indførte i Hovedsencurbogen, og i nøieste Overensstemmelse med dennes Angivende, udfærdiges alle private og offentlige Testimonia og Anbefalinger. 10. Foruden denne Omsorg for vedbørlig Tugt og Orden, ville Lærerne ogsaa lade sig det være ivrigen magt paaliggende, at virke paa den moralske Dannelse og Forædling af deres underordnede Lærlinge, ligesom de og ville stræbe i Henseende til Læremethoden at holde Middelveien mellem nye og gamle Yderligheder. 11. Det høieste Antal af Disciple, der paa eengang kan optages i Skolen, sættes for det første til 75. Væsentlige Betingelser ved Optagelsen ere: at Lærlingene, som dertil anmeldes, alt have fyldt det tiende Aar, at de med Færdighed læse dansk og latinsk Skrift, og allerede ere underviiste i Skrivningens og Regningens første Grunde. 12. Efterat den Discipel, for hvem Optagelsen begjeres, er bleven antegnet af Rector, bliver han, saa fremt der er Plads aaben for ham, først prøvet af denne, og siden, saavidt hans medbragte Forkundskaber tillade, af hver enkelt Overlærer. Efter Udfaldet af Prøven, uden hvilken ingen, ikke engang i Begyndernes Classe, men allermindst i de høiere latinske Sprogclasser, kan optages, bliver i næste Skoleraadsforsamling voteret og hans Antagelse eller Jkkeantagelse, og i første Tilfælde strax gjort Aftale om de Specialelasser Discipelen skal anvises. Derpaa bliver han efter at have erlagt de til 5 Rdlr. bestemte Indgangspenge, der falde til Skolecassen, indskrevet og indført af Rector. 13. J den første Classe, finder i Løbet af Halvaaret ingen ny Optagelse Sted, og i de øvrige ikke uden naar den, formedelst den anmeldte Discipels Forkundskaber, ingen Betænkelighed medfører. J modsadt Tilfælde maa den opsættes, til Halvaaret er til Ende. 14. Skjøndt Skolens Hovedformaal gaaer ud paa Disciple, der ere bestemte til de academiske Studeringer, og ved deres Evner og Anlæg dertil ere duelige, saa medfører dog SpecialclasseJndretningen den Fordeel, at selv de, der ikke skulle studere, tillige med hine kunne tage Deel saadanne almeennyttige Underviisninger, der ere ethvert dannet Medlem af Samfundet uundværlige. De kunne ikke blot besøge Læretimmerne i de nyere Sprog, samt de lavere videnskabelige Classer, men og naar deres Forældre eller Værger det forlange, de trende lavere latinske Sprogclasser, ja i Tilfælde af en endnu videre gaaende Uddannelse var dem tiltænkt, ogsaa tilligemed de studerende Disciple, benytte sig af Underviisningen i de øverste videnskabelige Classer. Ligeledes er det Forældrene tilladt, for deres Børn at vælge enkelte Underviisninger, uden at lade dem besøge de øvrige. Men den Bihensigt, ogsaa at gjøre Skolen tilgængelig og brugbar for Jkkestuderende maa aldrig skade Hovedformaalet, eller paa nogen Maade blive den mueligst fuldkomne Opnaaelse deraf til Hinder. Heller ikke finder nogen Formindskelse af Skolepengene Sted, i Betragtning af at Disciplen ikke besøger uden enkelte Læretimer. 15. Skolepengene, der for alle uden Forskjel ere eens, ere fastsatte til 20 Rdlr. aarlig, dog med den Jndskrænkning, at naar Forældre paa samme Tid have flere Børn i Skolen, der for det andet kuns betales 15, for det tredie 10 Rdlr. og for flere end tre slet intet. Ved Begyndelsen af hvert Qvartal indkræves forud Betalingen mod en trykt Qvittering underskrevet af Skoleraadet, og ifald i det løbende Qvartal en Discipel skulde afgaae, tilstaaes ingen Tilbagebetaling. Ved Jndkrævelsen af det fjerde Qvartal erlægges end videre 2 Rdlr. for Lys, Varme og andre forefaldende mindre Udlæg, hvorimod alle andre Udgifter, de have Navn som de ville, aldeles skulle bortfalde. 16. Alle Disciple, som hidtil uden Betaling have besøgt Skolen, beholde dette Beneficium, saalænge de ikke selv gjøre sig uværdige dertil, for deres hele Skoletid. For Fremtiden fastsættes Tallet af dem, hvem det uden Betaling, de omtalte 2 Rdlr. undtagen, kan tilstædes at besøge Skolen, til 30. Dette Beneficium, som er den første Grad af Skole-Stipendium, kan af Skoleraadet kun tildeeles saadanne, hvis Forældre eller Værger kunne fremlægge paalidelige Beviser paa deres Trang, og hos hvem selv yttrer sig Gaver til at studere, og Lærelyst i en mærkelig Grad. Skulde den om dem fattede gode Mening, Haabet om deres Flid og Fremgang, slaae fejl, bliver den fri Skoleunderviisning dem frataget, og værdigere Disciple tildeelt. 17. Bliver en Gratistplads under det løbende Halvaar ledig, besættes den først af Skoleraadet, naar næste Examen er forbi, og blive da, naar de øvrige fornødne Omstændigheder ere lige, de alt i Skolen værende Børn af evneløse Forældre, hvis Gaver, Flid og Fremgang Lærerne af egen Erfaring have havt Leilighed at kjende, fornemmelig at tage i Betragtning 18. Det er Skoleraadets Pligt, naar det har afgjort Vished om, at en til Studeringer bestemt Discipel dertil er uduelig, derom at underrette hans Forældre eller Værger, og tillige hos dem anvende de kraftigste Forestillinger, at de maae være betænkte paa, at give ham en anden tilhans Evner svarende Bestemmelse. Ere deres Bestræbelser i saa Henseende spildte, kan en saadan Discipel vel fremdeles tilstædes Adgang til den almeennyttige Underviisning, men Jndtrædelsen i de til de academiske Studier nærmere forberedende Classer, som den tredie og fjerde latinske, maa ham aldeles nægtes. 19. Saavel de Disciple, der blive i Skolen, efterat den har faaet sin ny Indretning, som de, der, af hvad Aarsag det end skeer, forlade den, beholde, indtil Udgangen af dette Aar, Nydelsen af de dem tillagte Stipender. Ogsaa herefter skulle haabefulde og dog trængende Disciple understøttes og opmuntres til fremdeles Flid ved Skolestipender. Jkke blot skulle de til dette Brug bestemte Legater, herefter som hidtil, aldeles og ene anvendes efter denne deres Bestemmelse, men der bliver og af den ordentlige Skolefond udsat en aarlig Sum til Stippender. 20. De beneficerede Disciple indgaae, i det de nyde Skolens Beneficier, tillige i den Forpligtelse at blive i Skolen saa længe, til de, efter Skoleraadets ved en offentlig Examen stadfæstede Dom, have naaet den fornødne Modenhed. Alle Disciple, der inden den ordentlige Dimissionstid forlade Skolen, skulle være pligtige, ved deres Udgang at tilbagebetale, hvad de i Stipender have nydt. 21. Fra den Latinskolens Diselvie hidtil paaliggende Kirkeopvartning, samt alle andre di hørende Sysler, blive de, saasnart denne Indretning tager sin Begyndelse, aldeles befriede, da disse Forretninger vilde være forbundne med formegen Hindring og Sinkelse i deres mere end forhen sysselsatte Skole- og Huusflid. Men om Søn- og Helligdage indfinder sig den ene Halvdeel af Disciplene og Formiddagen og den anden om Eftermiddagen i Kirken, ved Begyndelsen af den offentlige Gudstjeneste, og haves under Opsyn af een af Lærerne, som heri skiftes med hinanden 22. To Gange om Aaret, i Midten af Martii og September Maaneder, holdes en almindelig Examen, hvori hver Specialclasse og hver enkelt Discipels Fremgang i Classen prøves. Den anden Exammen hvert Aar er offentlig. Naar den almindelige Prøve er til Ende, foregaaer Omflytninger af de Disciple, der ved deres beviste Fremskridt ere fundne værdige at indlemmes i en høiere Classe. Ogsaa blive de, der især have udmærket sig efter Examinations-Jnspectørernes og Overlærernes forenede Dom tilkjendte Præmier af nyttige Bøger, der siden i fuld Skoleforsamling af Rectotildeeles dem. Men selv den udmærket flittige og duelige Discipel kan ikke erholde en saadan Præmie, naar hans sædelige Opførsel fortjener Daddel. 23. Den offentlige Prøve, der foretages med dem, som skulle udgaae af Skolen for at drag til en høiere Underviisningsanstalt, udgjør en egen Deel af Exammen, der, da den kommer istedenfor Examen arcium, til sin Tid ved en egen Forskrift skal ordnes. 24. De der vil benytte sig af Christiania Kathedralskoles ny Indretning, til at skaffe deres Børn en hensigtpassende Dannelse, anmodes i de 3 næstkommende Uger at melde dem hos Rector Doctor Treschow fra 10 til 12 hver Formiddag, og lade Børnenes Navne antegne. Den 14 December vil Prøvelsen med de i de forløbne Uger anmeldte Elever begynde, for at kunne efter dennes Udfald anvise dem de Specialclasser, i hvilke de efter deres Forkundskaber henhøre. Den 6 Januar 1800 tager Skolens ny Indretning sin Begyndelse.