Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-12
Fortsættelse af Efterretningerne om Corsøer. Corsøer Bye besidder en temmelig anseelig Skov strækning, deels Underskov og deels Høistov; den første strækker sig langs med Kongeveien naar man nærmer sig til Byen, den anden i maleriske Situationer langs med det store Belt og udbreder sine mørke Kroner over dets Bølger. Det Kongelige Danske Cancellie afgav under 3die Mai 1805 en Bestemmelse for Corsøer Skovs fremdeles Behandling; der blev befalet at Underskoven skulde deeles i 10 Dele, og at een af disse skulde aarlig omhug ges; Begyndelsen med Skovens Behandling blev gjort i Aaret 1808. J Aaret 1809 modtog den nuværende Borgemester Hr. Cancellieraad Bernt, ved sit Embeds Tiltrædelse Bestyrelsen af Skoven; den var dengang i næsten fredløs Tilstand, Sko den manglede Jndtægter til en hensigtsmæssig Jndhegning, en svag Jordvold med et Riisgiærde paa, for ikke at tale om, at det var ødelæggende for Skoven selv, kunde ikke beskiærme den, naar Ævret blev opgivet styrtede Kreaturerne sig overden, og forhindrede Underskovens Fremvært ved at afgnave de unge Træers Toppe. En gunstigere Tid klarede sig imidlertid op for den forsømte og ilde behandlede Skov; en efterladen Skovfoged blev afsat, og en dueligere Mand antaget i hans Sted; en af Corsøer Byes Borgere; Brændeviinsbrænder Niels Aaris blev udvalgt til Opsynsmand over Skoven, Valget var heldigt og denne Mand har med Jver baaret Omsorg for Skovens Bedste. Det første, som der maatte tænkes paa, for at ophielpe den, var at faae den tilbørligt indhegnet; men Krigsuroelighederne og den Mangel paa Arbeidere, som var en Følge deraf, forhindrede denne Plans Udførelse; imidlertid steeg Skov cassens Beholdning Aar for Aar, og ved Udgangen af 1812 udgjorde den allerede over 2600 Rdl. J. dette Aar blev imidlertid dog en Contract afsluttet om Skovens fuldkomne Jndhegning med en dobbelt Grøft, og Jndhegningen blev aldeles fuldført i 1815. Corsøer Bye antog tillige, paa Borgemesterens Forslag, Vogtere for at hindre Qvæget fra at søge Skovene; og for at gjøre Hegnet saa meget forsvarligere, bleve Jordvoldene deels beplantede med Buxtørn, og deels Anlæg gjorte til at beplante dem med Piile; levende Hegn komme altsaa til at fortrænge det saa kostbare Gierdsel. J Aaret 1816 bleve Veiene i Skovene, som hidindtil vare meget slette, satte i god Stand. Skoven havde faaet Fred for Creaturer, men endnu ikke for Mennesker. Brændesankningen af Corsøer Byes fattige Beboere drog mange Misbrug efter sig; Borgemesteren indskrænkede den ved et Reglement til to Dage om Ugen, satte den under Skovfogdens specielle Tilsyn, og straffede alvorligt Overtrædelserne af hans Forskrifter. J den saaledes fredede Skov kunde man nu begynde at tænke paa Beplantninger; disse bleve drevne med Jver. Skovene manglede Elletræer, man fik Frøet fra Sorøe Skove, og udsaaede det; andre Slags Træfrøe, som Birk, Ask o. s. v. blev ligeledes udsaaet. J Aaret 1816 blev 1000 Planter af disse Træer udplantede; og i 1817, 1400 Poppler og Piile. Uagtet alle disse Udgifter steeg dog Skovcassens Jndtægter saa meget, at den udgiorde ved Udgangen af 1816 over 1600 Rbd. Nu blev derfore ogsaa Skovhuset sat i en god Tilstand, repareret og næsten ombygget, og tillige indrettet til et Forlystelses-Sted for Corsøer Byes Jndvaanere.