JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Keiser Napoleon har paa sin Fødselsfest ophøiet igjen adskillige Stormænd til Hertuger, saasom: Ministrene Maret, Fouche, Clarke, Gaudin- og Champagny, samt Marskallerne Ondinot og Macdonald. 3 Marskaller ere gjorte til Prindser og General Andreossy har faaet Æreslegionens Storkors. - Ogsaa udkom paa samme Dag en Parole, hvorefter enhver fransk Krigsmand som i Slagene ved Tann, Abendsberg, Eckmühl, Regensburg, Esling og Wagram have mistet et Lem, og endnu er ilive, skulle belønnes med en aarlig Rente. Saaledes faaer hver Lieutenant, Sergeant og Soldat 500 Franker, hver Capitain og Bataillons= eller Eskadrons=Chef 2000 Franker, og endelig hver General Oberst og Major 4000 Franker. Tillige skal der før ges for de paa Valpladsene Faldnes Børn og Familier.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
J Strasburg giøres Anstalter til at modtage Keiseren.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Bayern. Siden Hertugen af Danzig har vendt sig mod Salzburg, og det nordlige Tyrol er rømt at franske og hayerske Tropper, har desværre ogsaa Voirarlbergerne ladet sig af Tyrolerne forlede igien til Opstand. Jnsurgenterne have allerede besat PludenRussen, Felskirch a. og streife i Oberlande indtil Scheppernau og paa den bayerske Side indtil Mur nau. - General Beaumont har forladt Lindanmed sit Corps og er den 23 August ankommen til Kempten. Det hedder han begiver sig ihast til München. Den 24de indbragtes saarede Bayerer til Augsburg fra Tyrol. - Doctor Schneiders Adjutant, Postfører Pitschnauer, er styrtet fra Hesten og har brækket Halsen.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
J Tyrol skal der være engelske Agenter. Saameget er vist, at Tyrolerne har i nogen Tid myntet egne Penge.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Würtemberg. Den kongelige Overpolitiedirie, tion i Stuttgardt har bekiendtgjort, at da nogle Kiørende, som have mødt Hs. K. Majestæt paa Lande, veiene og andensteds, have kiørt i Gallopetet forbi den kongelige Vogn, hvorved Kongens Allerhøieste Person, ikke fielden udsættes for Fare, saa har man seet sig beføiet til at fornye Anordningen om, at alle Kiørende. som møde Kongens Vogn, skulle straxen kjøre tilsidde og holde stille indtil Hs. Majestæt er passeret forbi. Westphalen. Ting af største Vigtighed, Landets Vel angaaende, beskjæftiger nu Statsraadet under Kongens Præsidium. Allerede har man besluttet en Lov om at ophæve Tiendernes Oppebørsel i Natur, og at fastsætte dem til en vis Procent efter Gjennem snittet af en bestemt Rad af Aar. Denne Lov, som maa frembringe en sand Revolution i Westphalens Landhuusholdning, hører udentvivl til en af de veldædigste der kunde udgives. Agerdyrkningen vil derved vinde nye Flor og Landmanden befries fra den meest trykkende af alle Byrder, imedens Tiende Eierne og Besidderne nyde en billig Skadeserstatning.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Med Militairvæsenet foretages ogsaa store Forandringer. Man har erfaret, at Underholdningen af en stedse slagfærdig Armee paa 25000 Mand har borttaget moren de to Trediedele af alle Statsindtægterne meer end 20 Millioner Franker). Den Forfatning Riget er i, har altsaa gjort en betydelig Besparelse, baade i det Materielle og Personelle, nødvendig.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Sachsen. Under Hertugen af Abrantes formeres en Armee paa 35,000 Mand, som, i Tilfælde af Krigens Gienudbrud, skal dække Sachsen og Franken mod et Overfald fra Bøhmen, hvor den østerrigske GeneralKienmaier staaer med 25,000 Mand bag Eger. Hertugen af Abrantes selv ankom den 23 August til Dresden, og et par Dage efter ligesaa et Linieregiment, 4000 Mand stærk, til Stadens Besætning; thi at Dresden var sat i Beleiringsstand, er et af de ugrundede Rygter.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Nordtydskland. Ved et Deeret fra Schønbruun af 18 Juli ere nu alle Handelsforbindelser med Holland ophævede. En naturlig Følge deraf er, at Varepriserne maae stige ligesaa meget i Tydskland, som de ville faldt i Holland, hvor Torvet saa at sige er lukket. - De 250 franske Toldere, som gik over Rhinen, have allerede tiltraadt deres Fuuctioner, Mange tydske Kiøbmænd, hvis Varer endnu befindsig bag Linien, komme derved i ikke ringe Forlegenhed. J Eanen af Maynz skeer der i disse Tider jevnlig Tyverier med Jndbrud. Jsær ere Røverne slemme til at angribe Statskasserne.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Spanien. Efterretningerne herfra ere endnu de samme Gientagelser af Kongens Seiervindinger ove Englænderne ved Tavalera og over den spanske Arme under Vanegas ved Almonacir, hvilken sidste Arm skal, efter en Bekiendtgiørelse fra Gouvernementet i Madrit, have mistet i Slaget 35 Kanoner, 100 Karrer, 200 Vogne, 3000 Døde, et nendeligt Tal Saarede og 4000 Fangne. Det var den 12 Aug. at Kongen traf Vanegas; men at indslutte ham, angribe ham, fordrive ham fra hans Positioner og bringe ham i fuldkommen Uorden, var, som der staaer, kun 3 Timers Arbeid. Jfald Vanegas var trænget nærmere frem mod Madrit, havde Garnisonen Ordre at besætte Fortet BuRetiro (det gode Tilflugtsted). En Deel af Hoffe de franske og Øvrigheder i Staden var afgaaen til Slottet Jldefonso, 2 Mile fra Hovedstaden, hos Munkene i de senere Dage havde givet stor Anledning til Misfornøielse.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Efter den spanske Hoftidende, er den eng. Armee, Arriergarde indhentet og ganske ødelagt (totalementruine.)
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Adskilligt. Den nyroprettede pohlske Militairorden, saavel for Officerer som Gemene er egentlig stiftet af Kong Stanislav August, og er i Skikkelse af et Kors, nemlig det saakaldte Ordens Ridderkors, eller, som maaeskeklinger bedre, paa Pohlsk, Krøye Kawaleroki order: wovskowego.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
I Gotha udgiver Forfatteren af den gyldne Kal nu et Tidsskrift, kaldet Jason.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
J Neapel er udsat 25 Sølvducater paa enhver, af Englænderne ilandkastet, Røver, som indbringes, død eller levende. For en Anføres Hoved er Prisen 500 Ducater (formodentlig ifald han har noget).
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Indenlandske Efterretninger. Fridericia, 1ste Septb. J disse Dage forlades en vel fattig, men i sin Stand meget agtværdig Mand Byen, Soldat Ole Jørgensen Braden. Han har i næsten 23 Aar tient ved det fyenske Jnf. Reg ment, uden nogensinde at vorde straffet af sine Foresatte. Ved sin utrættelige Flid og Arbeidsomhed, opdroe han med Kone her 5 Børn, uden at de nogensinde var Regimentet eller Staden til Byrde, og hvoraf hans ældste Søn nu er Officeer. Gid flere maatte ligne ham i Arbeidsomhed; saa vilde Betler=Antallet ikke være saa stort som det er. Til Belgning for sin Troe, skab og lange Tieneste, er han af Hs. Majestæt allerbaadigst beskikket til Told- og Consumtions=Betient i Kragerøe i Norge, hvorhen han nu neiser.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Under 28 August er udkommet følgende: Vi Friderik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Vagrien. Giøre vitterligt: da os allerunderdanigst er foredraget. at den Sum, som Vi, for at afhielpe Mangelen paa Skille Myndt, saavel her i vor Residentsstad, som i Vore Provindser, Jylland Siælland og Fyen, allernaadigst have tilladt, at maatte udgives i Sedler, lydende paa tolv Skilling Dansk Courant, og som i Overeensstemmelse med Vor allernaadigste Forordning.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
af 6te Juni d. A. er sat i Omløb, ikke er befunden tilstrækkelig til Øiemedets Opnaaelse, saa have Vi allernaadigst bifaldet, at der for en kort Tid, tillige maae sættes et andet Slags Smaasedler i Omløb, hvilke til ydermere Lettelse i Handel og Vandel, skulle lyde paa en endnu mindre Sum. Thi byde og befale Vi: §. 1. Kurantbanken bemyndiges til at udstede Sedler paa otte Skilling Dansk Kurant. §. 2. De aftrykkes paa samme Papir, og gives samme Størrelse som Tolvskillings=Sedlerne, og forsynes til desbedre Adskillelse fra disse, for oven med en Vignet med sort Grund, hvori deres Værdie angives, og forneden med et Stempel, som det paa Tolvskillings=Sedlerne. J. 3. De skulle ikke forblive længere i Omløb, gend til 1ste October 1810. §. 4. J øvrigt giælde alle de Bestemmelser, som i ovennævnte Forordning af 16te Juni d. A. angaaende Tolvskillings=Sedlerne ere fastsatte, ogsaa om disse Otteskillings=Sedler - Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
At amerikanske og Colonial-Producter atter stige saameget i Khavn, skal komme af, at det Haab man gjorde sig om at de opbragte amerikanske Vareladninger, skulde blive condemmerte, eller og, om frigivne, blive solgte paa Stedet, ikke saaledes gik i Opfyldelse.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Ved September Udgang skal i Bergen i Norge, bortsælges ved Auction den danske Ostindiefarer, de tre Venner, 190 Læster drægtig, saaledes som den hiemkom i Aaret 1807.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Aalborg, den 7de Septbr. Den Engelske Signal=Kutterbrig, som laae ved Skagen, blev den 2den Sept. taget af vores 6 Kanonbaade ved Fladstrand; dens Mandskab ankommen hertil i Dag, nemlig: 3 Lieutenanter, 1 Midspix mand, 1 Doctor og 39 Mand.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Den 2den Sept. ankom hertil fra Fladstrand, 1 Engelsk Capitain, 1 Styrmand og 4 Mand.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Den 3die Septb. afreiste herfra til Fladstrand 4 Svenske Fiskere som vare frigivne.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Ved Aalborg, Skydeselskab, bleve Præmierne Søndagen den 3die Septbr. pundne saaledes: 1ste Præmie 1 Sølv Fiskeskee, Hr. Jens Springborg, 2den Præmie en 1 dito Sukkerskee, Hr. Niels Wigelsen, ved Hr. Jeppe Brix, 3die Præmie 1 dito Theeste forgyldt, Hr. Justitsraad Hornsyld, ved Hr. Jens Springborg: 4de Præmie 2de dito Theeskeer, Hr. Lunøe, ved Hr. Directeur, Biørn.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
No. 34. Sagen Kaperfører Elling Jacobsen af Christiansand, contra Skibskapitain Peter Damitz, paadømt den 30 August 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Det til Wirøe i Thisted Amt af Kaperfører, Elling Jacobsen opbragte Galeaseskib Jupiter kaldet, med dets Tilbehør og indehavende Ladning, tilkiendes herved bemelte Opbringer som god Prise, dog saaledes: at denne Priise, saasnart Omstændighederne tillader det, indbringes til en Kiøbsted i Kongens Riger og Lande."
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
No. 85. Sagen, Kaperførerne Halse og Smidt at Randere, contra Skibskapitain Booth, paadømt den 4 Septbr. d. A.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Det af Kaperførerne Jens Conrad Halse og Peder Sørensen Smidt af Randers anholdte og til Aalborg indbragte Skonnertskib David Gre sion af Newjørk, ført af Skibskapitain William Borth, friegives, dog saaledes: at der af Skibet til bemelte Kaperførere udredes de af Sagen. og Opbringelsen flydende Omkostninger med 400 Rd. dansk Courant, ligesom og Qvarantaine Kassens Ret til Pasgebyhrer efter Reglementet af 25 Mai 1805 §. 1. forbeholdes. Endelig bør Kaperfører Halse for hans utilbørlige Forhold under Skibets Anholdelse bøde til Randers Byes Fattigvæsen 20 Rd. Alt at efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under videre lovlig Adfærd. Kammerraad Jens Qvistgaard, töd den 10de April 1750. död den 24de August 1809. See! den kolde Jord sik i sit Giemme Ham, der tænksom, oplyst, virksom var, Ham, der nidkiær Sines Vel at fremme Ham, der lytted fro til Spædes Stemme, Ham, der var sin Viv saa dyrebar. Qvistgaard, Da var en fornuftig, oplyst og driftig Mand; du var en god og omhyggelig Ægtefælle; du var en saare kierlig og god Fader. Derfor savnes du, som hver den savnes, der i sin Kreds udbredde Hæld for sig og sine. Din ædle Hustrue, der deelte Livets Byrder med dig til sidste Stund, som lindred dine Smerter i Skilsmissens Öieblik ved om og blid og huld og kierlig Deeltagelse, sukker ved at kiære Stor og önsker saa hiertelig, at du havde maattet lukke hendes Öie, istedet for han maatte lukke dito hun velsigner dig i din Grav og haaber og trostet ved: Vi sees igien. Din elsk de Datter og hendes Mand og Kiære Smaae velsigne dit Minde som om og god og kierlig Fader, der satte sin Glæde i deres Glæde og sin Lyksalighed i deres Hæld, de nedlægge en Krands paa din Grav, hvori Taknemmelighed og barnlig Kierlighed indflette dit Minde, de agne, ære og elske dit Kiærs Støv. Hviil da rolig i din Grav thi Nytte var din Dag, din Aften Fred. Tinker ved Frue de Egebergs Grav i Nibe den 4de Septbr. 1809. Fred med dit Støv du tabte Döde, Din Roe skal ingen töve dig, Du gik til sande Glæders Möde, hvor Livets Qval ei nærmer sig. O skjöndt dit Savn vi høyt begræder skjöndt vi i dig en ædel mist, skal Tanken om: Flyste Glæder, os tröste til vi mödes hiist. Din Roes vi her ei vil beskrive som död, du ikke föler det, Alt nok, vi skal dit Stör velsigne, Erkiendtlig Taare ostre dig. Hobroe den 6te Septbr. 1809. A. Bæhr.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Prædiken paa 15 Søndag efter Frinitatis. Høi. mæsse: J Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Bekiendtgiørelse. Efterretningen i sidste Avis: "at Læsøe skulde være erobret eller besadt af engelske Tropper, gienkaldes herved, som ugrundet.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Hos Klokker Milling bekommes: Bangs Dramatiske forsøg, Udtoget af Badens danske Gramatik Wolffs Fransk og Dansk Ordbog. Baggesens Digter vandringer. Halvor Smeks Tildragelser i Livet. Badens Norske Riges Historie. Graaes Statistik. Thiemes første Næring for den sunde Menneske Forstand. Cramers Regnebog. Udtog af Alterbogen. Almanakker for 1810 i Hundredeviis, og Connossementer Boqviis 6 Mk.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Mængden af Almanaker, heftede og uheftede, Skriv og Reise=Calendere, i Materie og heftede, Contoir og Huus=Calendere, for 1810, ere daglig at bekomme, i Aalborg paa Vestergade hos Søren Borup.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
En stor nye To Etagie Vindovn, i complet Stand, og staaer opsat, kan imod Contant Betaling bekommes til Kiøbs. - og en Bilægger Kakkelovn forlare ges til Kiøbs. Nærmere Underretning bekommes i Hr. Wandalls Bogtrykkerie.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Endnu kan moderne Ziets til 8 Mk. 8 sk. Alen og Dito kouleurt Piqvet til Væster for 3 Rd. Alen, faaes til Kiøbs hos Christen Sødring.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Sidste Søndags Nat den 3die September huen bumdristig Tyv brækket ind af mit Vindue til Gaden og bortstiaalen mit Lomme-Uhr, som var et Semidors Dame=Uhr, paa hvis Bagside var en himmelblaae Steen med en forgyldt Krands hvori stod et Mand og et Fruentimmer Potraiomslynget med en grøn Laurbær Krands. Vi Uhret var et af Guldsnører slynget Baand med Agat Signet og et Rav Dito paa hvilket sidste var Bogstavet G. Ligeledes var ved Klæden i Uhr Nøgel af Semidor. Paa samme Tid blev mig 4 Rd. i Banco=Sedler frastiaalet som laa ved siden af Uhret; Hvem der om dette Tyverie kan give Oplysning loves en passende Douceur af Geitner, Skrædermester, paa Gravens Gade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Torsdagen den 7 Septbr. Formiddagen Kl. 10, bliver hos Undertegnede efter Ordre fra Vedkommende. ved offentlig Auction bortsolgt de ved Kaperfører Andreasen af Kiøbenh. hertil indbragte og priisdømte 2de Svenske Galeaser, Frue Laurette, drægtig 34 Svensk svære Læster, bygt af Eeg, og Neptunus drægtig 2 dito Commerce Læster, bygt af Fyr, begge i compleseilbar Stand, derefter bortsælges disses Ladninger som bestaaer af 100 Stkr. extra gode Fyr Bielker, i Tom. i Kant, 13 a 17 Al. lange, 70 Tylter 3 Tom tykke Fyr Planker 8 a 16 Fod lange, omtrent 500 Tdr. Byg, 150 Tdr. Malt, 26 Tdr. Ærter og 9 Tdr. Rug, samt noget Proviant. Begge Fartøierne ligger ved Hr. Kieldbergs Plads, og bliver saavelsom Varene Liebhaberne foreviist at Kaperfører Andreasen eller mig. Aalborg den 100 Septbr. 1809. Søren Winkel.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Ved samme Auction bortsælges endeel graae og grønne Ærter, Gryn m. m., Proviant Sorter sam circa 500 Stkr. hollandske Oste fra de opbragte Skibe Martha & Judina og Henriette. Søren Winkel. Et godt Ankertoug af fuld Længde og 10 Tommer Tykkelse anvises til Salg ved Søren Winkel.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
Bekiendtgiørelse. Onsdagen den 13 September næstanstundende, lader Undertegnede, om antagelig Bud skeer, ve Auction bortsælge, i större og mindre Deele, efter Kiöbernes Behag, de her paa Gaarden staaende gamle Bygninger, samt Dörre, Vinduer og anden Indretning, tilligemed 2de Kakkelovne; Liebhabere ka forinden tage Tingene i Öiesyn, og ved Auctionen som tager sin Begyndelse Kl. 9 vorde underrettet og Conditionerne. Postgaarden ved Söndertrandet, den 1ste September 1809. L. Steen.
Jyske Efterretninger, 1809-09-07
(Det øvrige Indsendte følger i næste Avis.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
som forsendes. ees og udgives 2de Gange ugentlig
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Udenlandske Efterretninger. Østerrig. Jfølge Efterretninger fra Altenburg. i Ungarn af 24 August arbeidedes der vedvarende paa Fredsværket, og man haabede, at Freden snart vilde blive sluttet. Denne Fred vil, siges i et Brev fra Wien, koste et stort Offer; men netop dette vil bevare os fra nye ulykkelige Krige.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
J Bøhmen trækker alt Militer sig fra Grændserne til Prag. Men nu skal der kal Hast dannes et nyt frygteligt Landeværn, hvortil det hele mandlige Kiøn mellem 16 og 60 Aar skal tages.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Keiser Frands og hans Gemalinde residere endnu i Comorn. Metternich har han udnævnt til første Statsminister, Hiller og Simbschen til Fildttøimestere og Kienmaier og Fyrst Hohenlohe til Generaler af Cavalleriet.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Derimod er der i Wien opstanden, den 15 August, ikke mindre end 3 nye franske Prindser, 8 Hertuger og et stort Antal nye Grever og Baroner. Hertugen af Auerstedt er bleven Prinds af Erkmühl, Hertugen, af Rivoli Prinds af Eslingen, Prindsen af Neufchatel forhøiet til Prinds af Wagram, Politieministeren Fonche skal være Hertug af Gaeta, Stordommeren Regnier Hertug af Massa=Ca rara og Minister Statssecretair Maret Hertug af Bassan, Marschal Macdonald Hertug af Tarent. De øvrige vides endnu ikke.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
i Wien har man Planer af Slagene ved Engers dorf og Wagram. Næsten ubegribeligt er det, at den østerrigske Venstrefløi lod General Ondinot den 5 Juli lande roligt paa den venstre Donaudred. Sandtnok var det et gyseligt Tordenveir, men - Erkehertug Carl siges at være afreist fra Teschen, til Ungarn. d Brevposten. teuren og Forlæggeren P. F. Wand all.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Bayern. Da det sidste Forsøg paa at underkaste Tyrol ved Vaabens Magt er gaaske mislykkest, saa skal et nyt Tog, som Macdonald bliver Anfører for, foretages mod dette Land. lidlertid have Tyrolerne sprængt Bierqveiene paa Steder, saa at derved alt Samqvem er gjort V. Bondekarl, Sandwirch Hofer, som en Tyrolernes fornemmeste Anfører - ham der, imedens de Franske og Bayrerne endnu var i Jnspruck, svarede saa frækt, at han nok skulde komme der, men med 10,000 Skytter i sit Følge - berettes af Reisende at være en stor seenestærk, veldannet Mand, og at han taler af Naturen godt for sig. Hans Klædedragt er den sædvanlige som Biergboerne bruge. Saaledes bruger han vide Pluderbuxer og grønne Strømper. Han har nu sit Hovedqvarteer paa Slottet i Jnspruck, og hans Adjutanter ere Bønder, ligesom han selv, dog har han ogsaa nogle engelske Officerer om sig. Han har sat sig i Hovedet, at blive Tyrolernes Wilhelm Tell, og glemmer at der er en stor Napoleon.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
J nogle Uger har Flekfeberen, en ondartet Blodgang og Nervefeberen begyndt at grassere i Sydtydsk, land.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Spanien. J Staden Gironna, som muligt endnu ikke har overgivet sig, er oprettet et Korps af 200 Fruer eller Koner, som fører Navn af St. Barbaras Compagnie, hvis Dønt det er, at skaffe Vand til de brændende Steder og at sørge for de saarede Mandspersoner. Romana er, som der skrives, marscheret ud at Gallizien til Asturien og truer St. Anders. Hans Forposter strøise indtil Logrona og Miranda. Blake giør i et hans Brev til Juntaen i Sevilla, hvilket er indrykket i en overordentlig Tidende sammesteds fra, af 3 Juli, en jammerlig Beskrivelse over hans Troppers Forhold i Slaget ved Belchiteden 18 Junii. Han siger blant andet: "En fiendtlig Colonne rykkede frem med to Kanoner. Fienden kastede en Grangt, og derved kom strax et Regiment i Forvirring og flyede i største Uorden, uden at giøre et Skud. Det andet, det tredie Regiment fulgte Exemplet, alle flyede og kastede Geværerne bort Nogle Korps havde maaskee endda blevet staaende, men de bleve henrevne af de Flygtende, som om det havde været af en Strøm. Tilsidst stod vi, Generaler og Officerer, alene tilbage, og hvad skulde vi saa giøre?" J øvrigt tilføier General Blakke, at her ikke er Stedet at tale om Aarsagen til et saa skammeligt Forhold, kun har han erfaret, at faa Folk kunne, ved et ondt Exempel, giøre en heel Armee modløs, uden at Generalen engang kunde vide det, da han fielden hører paa hvad de Gemene tale indbyrdes.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Holland. Siden sidst, er intet mærkværdigt Nyt passeret. Jndvaanerne i Antverpen have faaet Ordre at forsyne sig med Levnedsmidler paa sex Maaneder. Mødvind havde hindret Englænderne fra at komme længere op af Schelden, end til Fortet Lillo, hvilket de endnu ikke havde angrebet. Efter engelske Beretninger, beløb den Vliessinger, til England overbragte, Garnison sig til 5000 Mand, de let Saa iberegnede. - Ved Antwerpen er der 15 Generaler under Prindsen af Pontecorvo. Gratiens Korps iler af Holland til paa 500 Vogne. Til Lillo vare 8000 Galeerslaver ankomne fra Antwerpen.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Tyrkiet. Det tyrkiske Korps, som var rykket frem til Colubara, er af Servierne totaliter slagen. De Tyrker, der staae ved Morava og Nissava ville nok see sig bedre for.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Sverrig. Under Admiralerne Puke og Ceder strøm er afseilet fra vore Havne en meget betydelig Søemagt. Den bestaaer af 2 Linieskibe, 7 store Fregatter og henimod 300 bevæbnede Galerer, Brigger, Kanonbaade, Haubitz= og Mørserslupper o. s. v. Ombord paa denne Flaade er der 10,000 Mand Tropper, commandeerte af Grev Wachtmeister. Togets Bestemmelse skal være at støde til vor Nordarmee, under General Wred, at operere i Ryggen af den russiske Armee, og til den Ende at indtage Umeaa.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Allerede var Toget ankommen den 17 August til Rattan. General Wrede skriver i et Privatbrev, dat. Olofsfors den 19de, at den hele russiske Magt, som stod parat til at gaae over Umeaafloden, trak sig, saa saart den fik vor Landgang at vide, ihast tilbage nordefter; men at det i øvrigt endnu ingen Skik havde med at forfølge Russerne, siden de stedse brækkede Broerne af atter sig, saa at de Svenske hvergang der var en Strøm at passere, vare nødte til at forfærdige Flotte at gaae over paa.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Ved Aaland ligger desuden en betydelig svensk Fla tille under Baron Cederstrøm, for at observere Fiender, Sachsen. Kongen er i Begreb med at afreitil Pohlen. Mange Kostbarheder indpakkes for at følge Kongen, og man troer, for at bringes i mere Sikkerhed.
Jyske Efterretninger, 1809-09-10
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 1ste Septbr. Det hedde fordum, at denne Egns Jorder vare utienlige til Tobaks avling. Nu har en Danneqvinge her, som i Un dommen har lært noget af Tobaksplantning, beridet Modsatte. Et Forsøg paa 5 til 6 Skpr. Land, saavel med Brasilie, som Virginie Tobak, giver det bedste Haab om en frugtbar Høst for hendes anvendt, Flid og mandige Bestræbelse. Dog den lykkelige Folge vil komme meget an paa Efteraarets Veirlig.