JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Alle disse Oplage ere forsynede med de nu moderne Vinter-Kasketter af forskiellige Slags Facon. Dame=Pelleriner af forskiellige Sorter Skind, de nu moderne Bog, med Pels forede Damestøvler, MandsReisehandsker, Muffer, og flere Sorter henhørende til denne Profession. Varerne bliver solgt for den mueligst billigste Priis. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
At der paa lille Antvorskov sælges Brændeviin i større og mindre Partier til Dagens Priser.; kundgiøres herved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
En Handelsbetient med de bedste Anbefalinger, ønsker sig til Maidag Emploi hos en af Dhrr. Kiøbmænd i Provindserne. Paa Lønnen ansees ikke. De herpaa Reflecterende ville behageligst portofrie afsende en forseglet Billet mrkt. X., til Bogtrykker Magnus i Slagelse, hvorefter nærmere Svar strax skal følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Den averterede ledige Gartner-Tieneste ved Mørke gaard, er nu besat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Chocolade i alle Sorter af 72, 80, 88 sk., samt 6, 7 og 8 mk. pr. Pund af Undertegnedes nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft, lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: i Skielskiør hos S. T. Hr. Kiøbm. Otto Vallentin i Helsingøer . . C. F. Eckardt, i Holbek . .N. P. Stausholm, i Storeheddinge. - - - - S. H. Hoffmeyer, i Sorøe . . . - - - Tronier i Slagelse. . . O. R. Strande Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prompteste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn den 13de December 1831. P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Hvor en Gaard, beliggende paa en af Slagelse Byes reelleste Gader, med tilliggende Baghuus, Gaards- og Haugeplads, samt Pompeværk i Gaarden, er underhaanden at erholde tilkjøbs paa favorable Vilkaar, anvises af N. Lassen paa Bredegade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Salagelse. den for landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Tirsdagen den 3 Januar 1832. 18de Aarg. No. 4 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
De forskiellige Religionssystemer have lært at tolerere hinanden. Nationerne ere blevne trærre af denne Kamp eller ogsaa deres Følelser ere blevne lunknere. Men en nye Gienstand har i vore Dage bemægtiget sig deres Phantasie, nemlig Statsforfatningens Beskaffenhed og Menneskenes borgerlige Rettigheder. De politiske Stridigheder have afløst de religiøse; to forskiellige og modsatte Systemer have dannet sig og have erklæret sig for hinandens Modstandere, det ene er det aristokratiske Monarkie, det andet det demokratiske. Vi ville ikke her indlade os paa den omfindtlige Undersøgelse om deres indre Væsen, deres Anledning og deres Beskaffenhed; vi ville kun med faa Ord nævne dem som en historisk Kiendsgierning. - For den sidste Franske Revolution virkede det første System offentligt, det sidste skiult, nu ere de offentligen traadte op imod hverandre, det første i det østlige, det andet i det vestlige Europa, dens tvende Halvdele ere i en aabenbar Opposition imod hinanden, og det skulde være forunderligt om de kunde udsones med hinanden, førend efter en blodig og langvarig Kamp, som tidligere eller sildigere vil udbryde, og hvorved det ene vil giøre sig Haab om at kunne styrte det andet. Personligt Fiendskab kan udsones og glemmes; men modstridende Jnteresser lade sig ikke udsone og kun Erkiendelsen af Umueligheden af at kunne undertrykke hinanden, lære dem tilsidst at tolerere hverandre, ligesom de Christne og Mahomedanerne, Protestanterne og Katholikerne have lært at taale hinanden. Man har ifølge den historiske Erfaring, i høi Grad gyldige Grunde til at formode, at store og blodige Krige forestaae, og at det dog ikke vil lykkes det ene af disse politiske Systemer at faae Bugt med det andet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Det er forunderligt at bemærke, naar man betragter hvad der er passeret i Europa siden den sidste Franske Revolution, hvor nær det flere Gange har været ved at en Krig skulde udbryde imellem Europas Hovedmagter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Nyeste Post=Efterretninger. Rygterne og Krig og Fred, om Misforstaaelser og om Udsoning aabne det nye Aars politiske Drama.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
J London gaaer Rygtet, at Cholera er udbrudt i Edingburgh.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Sidste No. af Literaary Gazette beretter, at to engelske Videnskabsmænd, Colthurst og Tyrwhiet, ere i Begreb med at begive sig til Afrika, paa egen Bekostning, for at giøre Forsøg paa at komme fra Bugten ved Benin til Funda, og derfra Østlig mod Bahre el=Ablad. Regieringen under stytter dette videnskabelige Foretagende, ved at bevilge begge Reisende Brugen, af et Kongeligt Skib, til Overfarten til Africas Vestkyst. De have ogsaa faaet Anbefalingsbreve til Vicekongen, af Ægypten og til adskillige indfødte Høvdinge i Arabien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Fra Paris mildes under 20de December: En Sværm af ørkesløse Studerende havde flokket sig sammen, for i et Slags Procession ot besøge de hidkomne Polske Generaler Romarino og Langer mann, Skaren blev adsplittet af Militæret, i Nærheden af Pont Neuf. - Præsidenten for Ministerconseillet, Hr. Casimir Perier oplæste i Deputeretkammeret derom følgende Brev fra Gen Pajol: Omtrent tolv til femten Hundrede unge Mennesker, for største Delen fra den medico-chirurgiske Læreanstalt, havde forsamlet sig paa Pantheonspladsen, og marscherede Arm i Arm, fire jevnsides. Da de kom til Pladsen Trois Maries, adsplittede en Escadron af den ridende Municipalgarde, understyttet af et Jnfanteri compagnie af samme Corps, anført af en Politiecommissair, dem øieblikkeligen. Omtrent 300 af dem samlede sig igien og begave sig til Cito Berger hvor hine to Polske Generaler logere; men her fandt de et Cavalleriedetaschement og et Corps Stadserganter. Saasnart hine unge Mennesker forsøgte paa at trænge ind i Huset, anmod de en Politicommissair dem om at gaae bort, hvilket ogsaa strax skeete, ikkun nogle faa Grupper bleve staaende paa Gaden. Men disse bleve snart talrigere ved ørk sløse Tilskuere, der, som almindeligviis ved saadanne Leiligheder, selv dannede det Rassemblement, som de kom for at see. Jndgangen til Cild Bergere blev lukket for Alle, uden for Beboerne; ogsaa Boutikerne i Nærheden til lukkedes. J Aftenskumringen adsplittede Stadsergeanterne, anførte af en Politiecommissair, hele Flokken, og Kl. 9 om Aftenen var Rolighed tilveiebragt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
J Constantinopel er man høilig allermeret over Vicekongen af Ægyptens Feldtog til Syrien Sultanen har ikke committeret ham dertil; man troer at Vicekongens Emissarier have foraarsaget Oprøret i Damask. J høi Grad forbittret har Sultanen afsendt fire af fine Storembedsmænd, til Alexandrien for at lade ham vide at han maatte trække sin Armee tilbage eller han vil erklære ham for Rebel og opbyde sin hele Magt mod ham. - Capudan Pascha skal i Fior ikke have forladt Ægyptens Kyster af Frygt for Cholera; men fordi Vicekongen havde erklæret at han vilde modtage den med Kanoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Slagele. J Aaret 1831 ere i Slagelse St. Peders Sogn, Copulerede 9 Par. Fødte: Drenge 27, Piger 24, ialt 51. Døde: Mandkiøn 41, Qvindekiøn 39, ialt 80. Altsaa ere 29 flere Døde end fødte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Ligeledes i St. Mikkels Sogn, Copulerede 32 Par. Fødte: Drenge 62. Piger 37, ialt 99. Døde. Mandkiøn 62, Qvindekiøn 55, ialt 117. Altsaa ere i St. Mikkels Sogn 18 flere Døde end Fødte, og i begge Sogne 47 flere Døde. (Herved maae observeres: at Dødeligheden i Slagelse St. Peders Sogn vel har været meget stor i 1831 og størst af alle de 33 Aar, hvori jeg har været Præst i Slagelse; men denne store Dødelighed var ingen Følge af Federsygdommen, som egentlig først begyndte at tage til efter at Strandvagterne havde bedyndt; men traf ganske forunderligen meest meget gamle Folk og ganske smaae Bern, hvilket jeg veed har ogsaa været Tilfældet i flere Sogne i Omegnen.) Slagelse den 1ste Januar 1832. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
En ubenævnt Forfatter har tilsendt mig et Stykke til Jndrykkelse angaaende den militaire litteraire Feide, hvilket vist ikke mangler Jnteresse. Dette Stykke skal med Fornøielse blive optaget i Bladet naar dets Forfatter vil opgive for mig sit Navn, som jeg forsikkrer skal blive holdt hem ligt, naar jeg ikke fra Rettens eller det Offentliges Side bliver nofaget til at opgive det. Jeg made giøre denne Anmodning til Forfatteren, da dette Stykke udmærker sig ved at levere en Characteristik af de forskiellige Forfatteres Skrifter, som have behandlet det omtvistede Æmne, og det var mueligt at een eller anden af disse Herrer kunde paastaae, at han ikke havde udtrykt sig saaledes og forlange Farfatterens opgivet. Vel har jeg selv fordum kun tilhørt Søetaten; men jeg har dog fattet saameget af Landkrigen, at man i enhver Kamp maae være betænkt paa en Retirade; eller som Tilskuer paa at vælge en saadan Standpunkt, at man ikke kommer midt imellem de Kæmpende. Slagelse den 1ste Januar 1832. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Kiøbenhavns Børs, den 30. Decbr. 1831. Cours. Hamborg 2 M. - ovinia 211. - Species 210 (d. 30 Decbr. 1830 211). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 9 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bomk. 84 3/4 a 85 Rbd. Dito uden Renter i Sedl. 89 a 99 1/2 Rbd. (i Fior 81 1/2 a 82) - Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820 uden Renter i r. S. 102 a - Rbd. Dito i Sedl. 107 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Januar. 100 1/2 a 101 Rbd. r. Sølv. Norske Laan til 6 PC. 103, Dito dito til 4 PC. 99 Nye Dito Diis i r. S. til 4 PC. 99 a 100. - 4 PC. uopsigelige norske Statblisogationer, lydende paa Norske Spectes 59 Rdlr. B. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson, Comp. 63 a 63 1/2. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 mk. Norske Speciesdl. 148 1/2 a 149. (Jfior 154 a 154 1/2. - Svenske Sedl. 44 a 44 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 30 Decbr. Hvede Tdn., 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, Tdn. 6 Rbd. Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg 2. Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 12 s. Dito br., Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 5 s. a i Mk. 7 s. Æg, Snesen 3 Mk. 8 s. a 3 Mk. 10 s. Giær, Pd. Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Siællandsk Smør 56 a 62 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
AVERTISSEMENTS. I Nærhed af en Herregaard er et Huus ledig med 10 Tdr. Land Jord og et dito med 6 Tdr. Land, passende foren Muurmester, Tømmermand eller anden Haandværksmand. Aus Expeditionen giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
At der paa lille Antvorskov sælges Brændeviin i større og mindre Partier til Dagens Priser; kundgiøres herved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
En Handelsbetient med de bedste Anbefalinger, ønsker sig til Maidag Emploi hos en af Dhrr. Kiøbmænd i Provindserne. Paa Lønnen ansees ikke. De herpaa Reflecterende ville behageligst portofrie afsende en forseglet Billet mrkt. X., til Bogtrykker Magnus i Slagelse, hvorefter nærmere Svar strax skal følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
En duelig, rask og skikkelig Avlskarl kan til 1ste Mai d. A. faae Tieneste i Sørbymagle Præstegaare pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
En duelig, helst ugilt Haugekarl, kan fra 1ste Mai førstkommende, faae Arbeide for hele Sommeren paa en Gaard i Omegnen af Slagelse, naar han derom med gode Anbefalinger henvender sig til Kjøbmand Lorenzen i Slagelse. 536 Rbd. 2 Mk. 3 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler under Gierdrup Godses Overformynderie kan strax erholdes til Laans imod befalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Rasmussen paa Espe pr. Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
En hvid Han-Hønsehund med bruunt Hoved, en smal Blis, en bruun Plet paa Ryggen, og som lyder Navner Pendrix, er bortkommet fra sin Eier. Hvo der kan give nogen Oplysning om denne Hund, bedes at melde sig hos S. Jessen i Slagelse, der betaler en god Douceurdfor dens Tilveiebringelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
En beqvem Leilighed paa en af Slagelse reelleste Gader, bestaaende af 2 gibsede Værelser og øvrige Beqvemmeligheder er til Paaske Flyttetid at erholde til Leie, Bogtrykker Magnus anviser. Malt erholdes tilkjöbs eller ved Ombytning for og i större og mindre Qvantiteter, ligesom og til Malt bestemt Byg uden at maatte ombyttes modtages og behandles ved Maltgjöreriet i Gaarden. No. 28 i Nestved under Undertegnedes Bestyrelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Maltet sælges pr. Contant efter almindelig billige Priser og byttes i mindre Maal og enkelte, indtil 8 Tönder mod 10 Skiepper for 1 Tönde Malt. Byg til Malt uden at ombyttes modtages ikke under 8 Tönder, og Maltön i Penge for större Qvantiteter modtages contant med 4 Rbmk. pr. Tönde Malt. Store Bestillinger paa Leverance til Foraaret, ogsaa af hvidt Malt, naar samme indgaae for 1ste Januar 1832, antages efter nærmere Overeenskomst, og ret og rigtig Behandling forsikres. Nestved den 31te October 1831. I. Kornbeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Skulde Nogen af de høie Herrer Jordegods Eiere endnu være findet at bortforpagte deres Hollænderie til 1ste Mai 1832, saa attraaer en Mand i Fyen et saadant. Hans Addresse erfares hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-03
Fire a fem Huse, med gode Bygninger og godt Jordtillæg under Dyrehovedgaards Gods ved Corsøer, hvoriblandt eet, af nye i denne Sommer opbygget paa 10 Fag, er strax at faae i Leie eller Fæste. Heriblandt ønskedes helst en duelig Hiulmand eller Bødker; men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. De Søgende ville henvende dem til undertegnede Forvalter. Herdahl. En Kilke-Slæde med Fadning, i complet Stand, en til Salg hos Maler Cantor i Slagelse. Næste 1ste Mai er Condition ledig for en duelig, helst ugift Gartner paa Tybierggaard ved Ringsted. Uden fyldestgiørende Beviis nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Siællandske Avis en Vest eller Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 18de Aarg. Løverdagen den 7. Januar 1832. No. 21. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Nytaarsbetragtninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Jtalien er et Land, som tidlig eller sildig kommer til at giennemgaae en stor Omvæltning. Folket der er at ligne med et ungt Menneske, som begynder at blive voxent, og som man bestandig vil blive ved at behandle som Barn, og holde under Tugten. Den Katholske Religion har overlevet sig; man troer ikke længere paa disse forgudede Helgene, paa disse Reliqvier, paa disse undergiørende Mariebilleder. Disse tomme kirkelige Ceremonier, disse barnagtige gudelige Optog behage ikke længere uden som et Divertissement; man begynder stedse mere at indsee, at alt dette er ikke Christendom, at der ligger en Afgrund imellem Katholicismen og hiin, Vantroen sætter sig paa alle disse Ruiner af den høie religiøse Forandring som for 18 Aarhundrede siden udbredede sig over Kloden. Den religiøse Revolution vil ustandselig frembryde, naar kun den menneskelige Jndbildningskraft kan blive sat i Bevægelse fra en nye Side, og dette skeer sikkert; thi det kan ikke være Guddommens Villie at Religionsvæsenet skal forblive i sin nærværende Tilstand. Hvor naturligt at det phantasiefulde Jtalienske Folk ved denne Afsløvelse i sine religiøse Følelser overlader sin Jndbildningskraft til politiske Forhaabninger, at det sværmer for den Tid da Jtaliens Beboere var Jordens Herrer og Rom dens Hovedstad, og at alle Jtaliernes Forening til eet Folk bliver det ungdommelige Folks Ønske; det vil ud af Ledebaandet, det vil udgiøre et Heelt, det vil være sin egen Herre; heraf kan de Carbonaris Oprindelse forklares. Havde Napoleon fattet denne Stemning, eller havde Nationernes Vel været mere for ham end hans egen Storhed; havde han ladet sig lede af samme Grundsætning med Hensyn til Polakkerne og de andre Nationer, saa havde han endnu sat paa sin Throne, omgivet af Nutidens Taknemmelighed og Beundring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Den Østerrigske Regiering er en viis og fortræffelig Regiering; Rigets Regent er Folkets Fader, er høiagtet og elsket. Folkets uafbrudte Rolighed under saamange Nationers mangeaarige Forvildelser vidner i Østerrige, som i Danmark, om Regieringens Godhed. Desuagtet have Østerrigerne bestandig været udsatte for Jtalienernes Animositet og Misfornøielse, fordi de ville vedligeholde den gamle Orden i Jtalien og kue den Aand som udbreder sig blandt dets Beboere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Østerrige er den vise gammelagtige Mentor, men Ynglingen, som føler sin Kraft vil nødig høre hans Stemme og lade sig lede af ham. Kunde Jtalien blive eet Rige og staae under den Østerrigske Keisers Regiering, saa vilde udentvivl denne sværmende Aand tabe sig; man kan see det afFolkets Tilfredshed i Toskana, af Stemningen i Lombardiet, som stedse synes at bedre sig; men nu føre Omstændighederne det med sig, at Østerrige maae see sig forpligtet til ogsaa at skaffe Hierarkiet Lydighed og holde det opret paa sin forraadnede Throne; men paa en statu qvo er Menneskelivet ikke anlagt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Jtaliens Forfatning var ved Begyndelsen af Aaret 1831 høist forvirret og truende: Den Pavelige Stol var vakant; en Yngling havde nyelig besteget Neapels Throne, en svagelig Olding beklædte Sardiniens, Storhertugen af Modena vægrede sig ved at erkiende Ludvig Philip som Konge. Halvøen var fuld af indvortes Giæringer: Aaret begyndte med en Tumult i Rom, som man tilskrevBonapartisterne, og hvorved 400 Personer bleve arresterede; en anden Opstand udbrød i Monaco. En Revolution truede at udbryde i Piemont og især i Savoyen; 75000 Østerrigere bleve opstillede i Lombardiet. – Endelig bliver den 66aarige Cardinal Capellari den 2den Februar udvalgt til Pave; han antog det betydningsfulde Navn Grogor; men Gregor d. XVI Regiering syntes kun at skulle tiene til en Parodie paa Gregor den Vildes; thi imedens han krones i Rom den 6te Februar, udbryder en Revolution i Moden, hvor Storhertugen, i Parma, hvor Regentinden maae tage Flugten, og strax efter i hans egne vestlige Legationer, som udbreder sig næsten til Roms Porte; et Optørs-Forsøg i Hovedstaden selv dæmpes, og Jndbaanerne blive deres Behersker troe, til hvis Glands deres Velfærd er bundet. Jnsurgenterne sætte deres Tillid til Frankerigs Biestand; dettes store Modstander Kongen af Sardinien døer, og en ung Fyrste der eengang har staaet i Spidsen for en constitutionel Revolution bestiger Thronen. Den unge Konge i Neapel synes at erklære sig for det constitutionelle System og pardonerer Deeltagerne i Revolutionen af 1821. Alle de nærværende, ligesom alle de ældre Forhold, synes at indbyde Frankerige til at erklære sig for det confiitutionelle Partie og frarive Østerrige sin Jndflydelse paa denne vigtige Halvøe; Paven er nærved at tage Flugten til Sardinien; Jkke-Jnterventions-Principet er udtalt i de Franske Kammere selv med Hensyn til Jtalien. Krigen synes at være uundgaaelig; men dog betænker det Franske Cabinet sig og taaler, at den Østerrigske Armee rykker ind i de insurgerede Stater og bringer den gamle Tingenes Orden tilbage, hvorved de videre udviklinger i Neapel og Sardinien standses. Men Frankerige og England betinge allene for deres Neutralitet en Forandring i Kirkestatens borgerlige Forfatning, og denne Betingelse er saa vigtig som en fuldstændig Jntervention; den er et endnu ulmende Tønder, hvorved det constitutionelle Princip holdes vedlige i Jtalien, og hvoraf Krigens og Jnsurrectionens Flammer kunne i et Øieblik slaae og fra Siciliens Kyster og til Alpernes Fødder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Nyeste Post=Efterretninger. Til den 3die Januar vare de af Cholera døde Personers Antal i Hamborg steget til 485, to Mennesker ere døde, fire blevne syge siden den sidste Rapport. J Berlin hørte Sygdommen op med Aarets Udgang; i Breslau vedvarer den: men i Prag er den slem, til den 28de Decbr. vare 74 nye Patienter tilkomne, 35 døde; Patienternes Antal udgjorde 294. J Wien er Sygdommen næsten ophørt. - J Sunderland, hvor 195 Personer ere døde, synes Cholera at tage af; men de 22de Decbr. bleve 20 Mennesker angrebne af den i Newcastle og 10 døde; til den 23de vare 210 døde af Cholera.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-07
Den vigtigste politiske Nyehed er den fra Haag, af 27de Decbr. at den belgiske Regiering i sin Uvished om Sagens Udfald (og formodentligen ifølge Fransk og Engelsk Tilskyndelse) skal have henvendet sig sig directe til Hoffet i Haag og tilbudt Konge Vilhelm at ville opgive Betingelserne om den frie Seillads paa de Hollandske Canaler, naar man vil antage den Londonske Tractat og afslaae noget paa Belgiens Deeltagelse i Statsgielden; men den Nederlandske Monark skal have aldeles afslaget dette og erklæret, at han ikke indlader sig i nogen Underhandling med den Belgiske Regiering (man maae tilstaae, at om ogsaa Tilladelsen til at beseile Canalerne i det Limburgske bliver belgierne betaget, saa kunne dog disse letteligen trække hele Rhinhandelen til sig fra Hollænderne deels ved nye Canalers Gravning og deels ved Anlæggelsen af Jernbaner.) Forholdene ere yderst vigtige, som allene kan sees af den Franske Gesandt i Brüssel Gen. Belliardspludselige Afreise til Paris, hvor han strax i Reiseklæderne fik Audience hos Kongen, og reiste derpaa samme Nat igien tilbage. – Mærkværdigt er det, skriver man fra Paris, at ikke een af de fem Magter har indsendt sin Ratisication paa den Londonske Tractat. - De fleste Franske Officere, som ifølge de sikkre Udsigter til Fred vare vendte tilbage til Frankerige fra den belgiske Krigstieneste, skulle nu have faaet Ordre af Krigsministeren til at begive sig paa nye til Belgien. - Man vil vide, at den Engelske Regiering har givet Ordre til at udruste et vist Antal af Krigskibe, for at kunne afseile paa første Vink, som man troer til Holland. Men fra London meldes at Eskadren i Dunerne er opløst, Coureren var endnu af den Mening, at Holland vil antage alle Punkter af Tractaten paa den om den indenlandske Seillads nær. Man omtvivler ikke i Løndon den Belgiske Regierings Stabilitet, da det Belgiske Laan er kommet istand, hvoraf det Rotschildske Huus i Paris overtager Halvdelen, det i London 800,000 Pd. St. og Banken i Brüssel 200,000 Pd. St. Den belgiske Regiering erholder saaledes Resourcer til at sætte sig i defensiv Tilstand, ogsaa har Repræsentanternes Kammer antaget den 28de Decbr. med 71 Stemmer mod een, Lovudkastet til Borgergardens Mobilisering, og et andet om Armeens Status paa Krigsfod af 80000 Md. og en Udtagelse af 12000 Mand. Kavallerie-Obersterne have faaet Ordre til at organisere den 5te Eskadron ved hvert Regiment, saaledes at den skan blive marschfærdig til 1ste Marts. Men i det Luxemborgske er en Opstand udbrudt under Anførsel af en Baron v. Tornaco mod den belgiske Regiering, som har affendt Tropper imod den.