JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-06-26
Landhuusholdnings=Selskabet. Tillæg til de theoretiske Priismaterier: Da de trende extraordinaire Priismaterier, som Selskabet udsatte i Anledning af Hans Kongelige Høyhed Kronprindsens Formæling i Aaret 1790, hidtil ikke fyldestgiøtende nok ere blevne besvarede; saa opgiver det samme herved atter til nøiere Besvarelse. Premien for den beste Afhandling over enhver af Opgaverne er Selskabets første Guldmedaille, af Værdie 100 Rdlr. Opgaverne ere følgende: 1. Efterat Dannemark og Norge nu ved Forordningen af 6 Junii 1788 have faaet fri Korn=Handel, og Lovgivningen ved de deri bestemte Grundsætninger har aabnet Udsigter for Staten til at kunne for alle Tider have Forraad baade til egen Forsyning og til udenlands Afsætning af denne Livets første Nødvendigheds Vare og til saadanne Priser, som staae i Forhold til Europas almindelige Markeds=Priser: skulde der da behøves andre og videre Foretagender eller Jndretninger, og da hvilke, private eller offentlige, af enkelte Personer eller Selskaber af Medborgere, for at disse Lovgivningens vise Hensigter desto virksommere og vissere kunde understøttes og forfremmes, saaledes, at indenlandske Korn=Vare kunne ved forbedret Behandling, saasom Rensning, Tørring o. d. l. vinde lige Godhed i Handelen med de østersøiske og andre fremmede Steders, og at saavel det hiemmeavlede, som det fra Fremmede erhvervede Korn kunde med Tryghed mod Bedervelse gjemmes i Forraad fra lettere Aar til dyrere, paa det at Staten selv kunde, Agerdyrkningen og Fabriksliden til Fordeel, saa meget mueligt, vedligeholde en Jernpriis fra et Aar til et andet i sin indenlandske Handel og tillige have ved varende Oplage til udenrigs Afsætning helst paa de Tider og Steder, naar og hvor det Slags Vare meest søger, 2. Hvorledes forholder den indenlandske Konst og Fabrik=Flid og sammes Frembringelser sig nu til den indenlandske Konst og Fabrik=Flid og sammes Frembringelser for 50 til 60 Aar siden? Hvori har den vundet, og hvori tabt? Hvorledes efterhaanden gaaet frem til Gevinst eller Tab, Ligger den Hindringer, og da hvilke, endnu i Veien for denne Flid, og hvilke Midler anvise da Theorie og Erfaringer til at rydde Hindringerne af Veien og sætte Fliden i den mueligste og gavnligste Virksomhed, Næringsveiene til Udvidelse, Landsprodukterne til Forøgelse og Forædling og Fædrenelandet i Almindelig hed til Tarv 3. Staae Dannemark, Norge og Hertugdommene, tilsammentagne, et Aar i et andet regnet, i virkelig Handels=Underballance imod Fremmede, og hvis denne Handels=Underballance ved virkelige eller sandsynlige Beviser kan gotgiøres, hvilke ere da de egentligste Aarsager, og hvilke de efter disse Rigers og Landet Natur, Beliggenhed og Forfatning meest passende, beste og virksomste Middel til at naae og vedligeholde, om ikke en stadig Overvægt, saa dog i det mindste en grundfæstet og varig Ligevægt? - Afhandlingerne indsendes inden Marts Maaneds Udgang 1796 til Selskabets Secretair, med en Devise paategnet, samt en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1795-06-26
Udgiveren.
Berlingske Tidende, 1795-06-26
Af Professor J. Beckmans Varemagaziin eller Jndledning til El Kundskab om de fornemste udenlandske Vare, er første Hefte udkommen og koster 28 s. paa Trykp. og 36 s. paa Skrivp., de øvrige Hefter skal følge saa snart som mueligt; 4 Hefter komme til at udgjøre et Bind, ved hvert 4de Hefte følger en Hovedtite- og et fuldstændigt Register. Subskriptionen modtages i Kiøbenhavn hos Forlæggeren Boghandler A. Soldin, i Aalborg hos Hr. Borup, i Christiania hos Hr. Diurendahl og i Friderichshald hos Hr. Schuster.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Rom, den 6te Junii. Ved en Coureres Ankomst fra Genua, hvilken har taget Veien videre til Mayland, er den beroligende Efterretning indløbet: at intet videre Jndfald i Jtalien af de Franske var at befrygte, saasom den sydlige Egn af Frankrige blev truet med et nær forestaaende Udbrud af en borgerlig Krig.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Jtalien, den 9de Junii. Den brittiske Flaade krydser paa nærværende Tid paa Høiden af Toulon, for saavel at oppeble Forstærkning fra Engeland, som den spanske Flaade, med hvilken den skal forenede Vins i Begreb at aabne Felttoget med 11000 Mand. Forsig. - Efter de seneste Beretninger fra Turin var General posterne havde allerede faaet Ordre at angribe Fienden, men efter en erholdt Stafette blev dem befalet, at forholde sig indtil videre blot forsvarsviis.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
London, den 12te, 16de og 19de Junii. Den med Rusland sluttede Overeenskomst er ingen blot Alliancetractat, som bestod i at levere vort Kongel. Hof 12 Linieskibe og 8 Fregatter; men er af et langt større Omsang, Hs. Russisk-Keiserl. Majestæt har forpligtet sig til at over og kan ansees for en virkelig Defensivtractat, ved hvilken lade til Storbrittanien, medens nærværende Krig med Frankrige varer, et vist Troppe-Antal til Vands eller til Landsat staae Kronen bi, endog med Hs. hele Magt. - En an eftersom Omstændighederne udfordrede det; men i Nødsfald den Tractat, som staaer i Forbindelse med Ovenmeldte, er bleven undertegnet imellem den Rommerske Keiser og Hs. Storbrittaniske Majestæt, ved hvilken disse 2de Magter forbinde sig til at understøtte hinanden i nærværende Krig. - En delse med begge forbenævnte, men indeholder endnu stærkere 3die Of= og Desensiv=Tractat, som ligeledes staaer i ForbinForbindelses=Artikler, er bleven undertegnet mellem Hos Majestæt Keiserinden af Rusland og Hs. Majestæt den Rom merske Keiser. Ved denne har den Russiske Monarkinde for bundet sig til, at staae Huset Østerrige hi mod sine Fiender med sin hele Krigsmagt.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Efter Depecher fra Admiral Hotham var han endnu den 9de Maji i Livorno med sin Flaade, og synes ikke at have vidste noget om Tildragelserne i Toulon. - Fra vor Eskadre, som er afseilet til det gode Haabs Forbierg, have vi endnu ingen Efterretning. Contreadmiral Elphinstone, som commanderer samme, har taget Jnstructioner med sig fra Arvestatholderen, i hvilke Gouverneuren paa det gode Haabs Forbierg bliver opfordret til at dele Gouvernementet med den brittiske Admiral; en Opfordring, paa hvis lykkelige Udfald man saa meget mindre tvivler, da Garnisons Officererne paa hiint Forbierg ivrigen ere hengivne det Oraniske Huus.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Den 12te er Lord Bridport gaaet til Søes fra Spithead med 12 Linieskibe, hvorib andt 7 Tredækkere, 3 fregatter og 2 Brandere. 12 Linieskibe med mange Bombarderere og Brandere skulde paa det hurtigste følge efter ham fra Portsmouth. Under Beskyttelse af denne Flaade, heder det, skal Exp ditionen mod de franske Kyster skee, idet 8 engelske Regimenter skulde lande i Normandiet, medens Emigrantcorpserne udføre deres Expedition i Bretagne. - Comodor=Var ren og Strachan have allerede i 8 Dage krydset med 9 Kanoneerbaade tæt for Schierburg og St. Malo. - Fra Vestinden har man den behagelige Efterretning, at Admiral Thompson er den 11 April ankommen med sin Eskadre til Antigna og Proviantflaaden fra Corke den 15de til Martii. nique. - Stads=Secretair Dundas har i Underhusesangivet Tallet paa de i denne Krig til Vestindien sendte Tropper, for 24000 Mand. - Den fra Jamit til Falmouth bestemte Paketbaad tilligemed 3 Jamaica Skibe ere blevne tagne af franske Kapere, som ere blevne udrustede i Nord America. Den hele til Landgangen i Bretagne og Normandet bestemte Armee af Emigrantere og engelske Tropper er 20000 Mand stærk. Lord Meira skal commandere den, og tagen tillige 80000 Geværer med sig.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Brüssel, den 15de Junii. De Franske have i Luxemburg egentlig sundet 5 til 600 Stykker Skyds og et meget anseeligt Krudtmagasin. For medelst de store Skatte af Guld og Sølv, som Abbidierne og Klosterne havde sendt herhen, har man ikke villet tilstaae Østerrigerne ved deres Afmarch nogen bedækket Vogn. -
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Repræsentanten Merlin af Douay er nu ankommen hertil for at afhielpe adskillige Misbruge i Regieringen. - Paa nogle Tage ere henimod 10000 Mand Infanterie og Cavallerie, som kom fra Holland, passeret herigiennem, hvilke for største Delen gaae til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Paris, den 15de Junii. Ludvig Kl. Søns afsiælede Legeme er bleven undersøgt og aabnet af Logerne Tümangin Peletan, Lassus og Jeanrøy, og af disse er ogsaa den holdte Protocol bleven opsat og underskrevet. Efter samme har hans Legeme været meget magert, og af alle Tegn har det viist sig, at Bøden er bleven foraarsaget af en længe forhen i Legemet værende scrophuløs Feil, af hvilken Svaghed ogsaa hans ældre Broder er død.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Løn, den 16de Junii. Antallet paa de i Lux mburg og i de vidtløftige Udenværket forefundne Artilleriestykker beløbe sig, som man nu veed af en officiel Optegnelse, til 803. Af Krudt fandt man 1 Mi lion 33000 Pund, 336000 Kanonkugler, 47000 Bomber og 14560 Flinter, Besætningens uberegnede. - Med det første kommer General Championnets Hovedqvarteer hertil fra Andernak, for, som man siger, at foreene sig med de neden for værende Tropper og gaae over Rhinen. - J det te Øieblik heder det, at de herværende Tropper skulle allerede i Morgen brække op til en hemmelig Expedition.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Basel den 17de Junii. Den spanske Gesandt, Ridder d'Priarte, som opholde sig her, har hidindtil endnu ikke havt nogen egentlig Conserence med Hr. Barthelemy angaaende Freden. Man veed nu, at denne Minister blot opholder sig her for at observere, hvad der foregaaer, og meddele det spanske Ministerium de fornødne Efterretninger om de Underhandlingers Gang, i hvilke andre Magter staae med den franske Republik. Ved de spanske Hof ere 2de Partier, hvoraf det ene er for Freden, det andet for Krigens Fortsættelse. Kongen skal være for Fred, men Hertugen af Alcudia for Krig. - Det synes bestandigere at vise sig, at de Franske have i Sinde at gaae løs paa Breisgau; men omendskiønt de føie mange Anstaltet mod Østerrigerne, saa troer man dog, at Freden med det tydske Rige torde snarere paafølge, end det efter visse Omstændigheder var at formode.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Warschau, den 17de Junii. Man forsikrer paa nye, at de pohiske Anliggender snart torde blive bragte i Orden. Det heder, at Warschau med Districter skal blive erkiendt som en for sig selv bestaaende Friestat med Konge &c. Dog behøver dette Rygte Bekræftelse. - De russiske Tropper i vore Egne beløbe sig nu til 60000 Mand, hvilke tilsammen ere fordeelte i 11 Corpser og have trukket i forskjellige Leire.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Wesel, den 19de Junii. J den her udkomne Coureer du Bas Rhin anføres følgende: "Uden at indlade os i nærmere Omstændigheder, kunde vi bekræfte den allerede givne Forsikring at Tiden til en almindelig Fred er ikke meere langt borte." – J Dag ere her henimod 1100 franske Krigsfanger, som kom fra Frankfurt, blevne satte over Rhinen. J Morgen skulle nogle 1000 Mand, som indtreffe her fra Magdeborg, ligeledes gaae over. - General von Damme er den 16de afreist i en sex spændig Vogn fra Zütphen, om ti Rhinarmeen, eller Frankrige, veed man ikke. - Fra Zurphen ere og de franske Artillerister og det derværende Infanterie brækket op. Borgerer, Daendels commanderer nu, som General en Chef, den hollandske Armee.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Frankfurt, den 20de Junii. Det heder nu, at de Keiserlige skulle forlade Maynz og overgive samme til Rigstroppernes Beskyttelse, men for det meste trække selv til Breisgau. 1 1/2 Miil fra Freyburg, skal en Armee af 60000 Mand komme til at staae. - Professorerne i Freyburg have faaet Ordre at haste med deres 1/2 Aars Forelæsninger og holde Examina i tilkommende Maaned, saasom der, i Fald Krigen vedvarede, kunde forefalde saadanne Optrin i Egnen af Freyburg, hvorved Universitetet kunde blive foruroliget. - Den forenede franske Rhin og Møselarmees Hovedqvarteer er nu i Worms. De Personer, som ere migrerte fra Pfalz, have nu faaet Tilladelse at vende tilbage. Overhovedet vise de Franske sig meget milde og eftergivende med Platzerne. - Den nærmeste Kronarving til Frankrige er Ludvig den Vl. Broder, Monsitur, Greve af Provance, 40 Aar gammel som ingen Børn har. Efter ham kommer Greven af Actois, 38 Aar gammel, hvis en Prindser 20, den anden 17 Aar gammel. - Det heder, at den hele Keiserl. Armee skal faae en gandske nye Uniform. Den hvide Farve bliver afskaffet og isteden for samme faaer Armeen en lysegraae kort Uniform. Forskjæsten mellem Regimenterne anmærkes paa Knapperne, som blive nummererte; og samme blive nu ikke meere kaldte efter deres Chefer, men efter deres Nummer. Officererne faae ligeledes kort Uniform, og istæden for Kaarder, Sabler. - J Egnen af Colln ere nu de Franske 30000 Mand stærke. Man forsikeer og, at en stor Deel af Beleiringsarmeen for Luxemburg er paa Veien til hin Egn. Efter alle de Franskes Anstalter at slutte, ville de paa mange Steder gaae over Rhinen for at komme Fæstningen Maynz i Ryggen.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Haag, den 20de Junii. Repræsentanterne af Holland have bekiendtgjort: at da alle hidtilgjorte Forslage til at hæve de fornødne Penge til Republikens Tieneste, ere forbundne med mange Vanskeligheder men disse Penge dog ere absolut nødvendige til at betalede Franske de i Tractaten bestemte Summer a.; saa have de af den Aarsag decretert en almindelig provisorisk og frivillig Negotiation. Der maae nemlig endnu i dette Aar blive betalt den franske Republik 30 Millioner Gylden, og i de 6 første Maaneder af Aaret 1796, 10 Millioner, hvilke til ligemed de 10 Millioner for leverte, men endnu ikke betalte Reqvisitioner, udgjøre 50 Millioner; videre: for Søe magtens Oprettelse 15 Millioner, for Landmagten og de i Sold tagne franske Hielpetropper 20 Millioner. Dette udgiør altsaa for den hele Republik 85 Millioner. Hertil maae Provindsen Holland allene bidrage 55 Millioner; foruden endnu 25 Millioner forskiællig Giæld, hvilket altsaa udgiør for bemeldte Provinds allene 80 Millioner Gylden. Den første Halvdeel heraf maae inden faa Maaneder være ved Haanden. - For at skaffe disse Penge tilveir bliver der aabnet en frivillig Jndskrivelse, dog blot for en Tid af 1 Aar. De som indskrive deres foreskydende Summer, skulde den 1ste Junii 1796 igien blive betalt ved udskrivende Paalæg. Enhver Borger kan efter Godtbefindende indskrive en Summa i god gangbar Guld eller Sølv=Mynt, i Bancosedler til Last for den nye oprettede Laanebanque, ja endog i Recipisser, som Finantscommissionen har udstædt til franske Assignaters Jndvexling, dog saaledes, at af den indskrevne Summa kan i det mindste 1/2 Deel blive betalt i rede Penge og 2/3 i Bancosedler, eller 1/2 i rede Penge og 1/2 i Rec pisser. De som indskrive sig faae Qviteringer og aarlig : pro Cento af deres forrestrakte Summer. Municipaliteterne skulle, inden 2 Dage, sende omkring til alle Jndbyggerne i deres Steder Jndskrivelsesbillet, om 4 Dage lade dem afhente og derpaa sinde Generallisterne til Finatscommissionen, hvilken skal lade disse Lister trykke, paa det man af samme kunde kiende de sande Patrioter.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Thorn, den 20de Junii. Fra Cracau har man den Efterretning: at østerrigske Batailloner have posteret sig i Nærheden af denne Stad, og at den der staaende preussiske General von Rütz er gandske omringet af samme. Jmidlertid opføre Østerrigerne sig meget venskabeligen mod Preusserne - Det preussiske Troppecorps, som med et lige stærkt Corps saavel af østerrigske som russiske Tropper, skulde have kommet til at staae i en lige Afstand fra Warschau, og have sin Leir ved Lenezie, skal nu forsamle sig i en Leir ved Ravn, hvorhen Generallieutnant von Favratmed det første skal begive sig. - Fra denne Side af Sydpreussen beretter man: at Generallieutnant von Günther allerede lader føie Anstalter i den Strækning af Pohlen, som gaaet ind til Narrew, og er hidindtil bleven holdt besat af vore Tropper, til at modtage adskillige Starostier.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Kiøbenhavn, den 29de Junii. Den 13de Martii er Cancelliesekretair og Postmester Christian Thomsen beskikket at være Postmester i Bergen; den 15de Maji er Provst og Sognepræst Hr. Terchel Frys Müller comfirmeret at være Sognepræst for Omslev og Koldt Menigheder i Aarhuus Stift; Hører Peder Winther beskikket at være Sognepræst for Frøslef og Mollerup Meenigheder i Aalborg Stift; den 22de er Sognepræst Hr. Christian Frederich Jacobsen confirmeret at være Sognepræst for Bierbye og Mørke Menigheder i Sielland; Hof= og Stadsretsprocurator Henrich Dreyer forundt Bevilling at være Procurator ved Høiesteret, samt alle Over= og Underretter i Danmark og Norge; den 29de er Personelcapellan Hr. Claus Brandt confirmeret at være Sognepræst for Asperup og Roerslev Menigheder i Fyen; den 12te Junii er Sognepræst Hr. Lauriz Tolstrup confirmeret at være Sognepræst for Hvorslef og Gierning Menigheder i Aarhuus Stift; residerende Capellan Hr. Jens Bech beskikket at være Sognepræst for St. Jacobi og St. Nicolai Menigheder i Warde, residerende Capellan Hr. Mathias Christensen ligesaa at være residerende Copellan ved den danske Menighed i Fridericia; Raadmand, Bye= og Raadstueskriver Hans Diechmann, ligeledes at være Borgmester og Byefoged i Colding; Bye= og Herredsskriver Eiler Abel ligesaa at være Raadmand, Bye= og Raadstueskriver i Colding, samt Herredsskriver i Aandst, Jerløv og Slags Herreder; Procurator Andreas Grøn ligeledes at være Byeskriver i Holstebroe, samt Herredsskriver i Hierm og Sinding Herreder; Borgermester og Byefoged Niels Rested i Corsøer ligesaa at være tillige Veier. Maaler og Vrager sammesteds; den 19de er Studiosus Juris Thomas Christian Krog confirmeret at være Forstander ved Hospitalet i Aalborg; Johan Frederich Hansen ligesaa at være Veier og Maaler i Randers.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Af Dato Frederichsberg den 24de Junii 1795 er udkommet en Placat, angaaende Forbud paa at brænde Brændeviin, af Rug i Kongerigerne Danmark og Norge, indtil 1ste October dette Aar. "Onsdag Morgen, den 8de Julii, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen, før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske" Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Vacance, Birkedommer= og Skriverembedet paa Læsøe under Aalborg Stift. 60 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Barom. Therm. i Vinden. 22 Junii. 28. 1. 9. 12 1/2 Varme. N. V. 23 - - 28. 2 o. 11 3/4 - - N. V. V. S. V. V. S. V. N. V. 28 - - 28. - 4 16 - - N. V. AVERIISSEMENTS.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Til fraværende Slegt og Venners Efterretning bekiendtgiøres : at min høistelskede Svigermoder Madame Marie sal. Opicius, fød Lange, den 17de hujus, efter 2de Dages Sygdom har omskiftet Tiden med Evigheden paa Frederichsberg Slot. Elisaminde ved Lerchenborg den 23de Junii P. Thimz.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Ja det har behaget det vise Forsyn at bortkalde min inder høitelskte Mand, Commissair Heiden, i sin Alders 8, Aar, og da vi har oplevet 49 Aar sammen i et kierligt Ægte skab, saa er Tabet mig stort, dette befinder jeg mig beføiet til efter nu brugelig Maade at bekiendtgiøre fraværende Familie og Venner, frabedende mig al Condolence, hvilket kun mere vilde forøge min billige Sorg. Ellen Dorothea Heiden. A. det har behaget Gud den 25de hujus efter et par Aars Et tiltagende Svaghed, at bortkalde min eneste Søn Studiosus Jens Roested, bekiendtgiøres herved Slægt og Venner. Forvisset om, at de tage Deel i dette mit Tab, frabeder jeg mig al skriftlig Forsikring herom. Roeskilde, den 26de Junii 1795. Helene Marie sal. Rosteds fød Roed.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
Fra den 15de til 27de Junii 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa 4 Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Baltimore .- dito til Havre de Grace = = 4 - dito til Bergen = = = = 1 1/2 - dito til Danzig = = = = 1 - dito til dito & Retour = = 2 1/2 - dito til Nyborg og Altona = 4 1/2 - St. Croix til Kiøbenhavn = = =- Amsterdam til dito = = = 2 - Middelhavet til dito =- Altona til Cadix = = =- dito til dette = = =- Bergen, Christiansund til Havre de Grace =- dito til Island & Retour = =- dito til Livorno =- dito til Livorno og Triest = =- Tronhiem til Amsterdam = =- Arendal til Jrland = =- Kragerøe til London & Retour = 3 1/2 - Dordrecht til Smirna .- Bordeaur til Hamborg = = 4 Archiv for Statistik, Politik og Huusholdnings=Videnskaberne. Al 2 Hefte, indeholder iblant andet noget om Kiøbenhavns Bogtrykkerier, samt Efterretninger om Hr. Fabricii PletteringsFabrik ved Roeskilde, er udkommet, og sælges hos Boghandler Liunge paa Børsen for 24 s. Første Hefte faaes sammesteds for samme Priis. beheimeraad og Statsminister H. Stampes Tanker over E Laugene og Langsartiklerne i Almindelighed, afgivne i en Erklæring som Generalprokureur i Aaret 1760, over en Memoire til det Kongel. danske Cancellie fra Urtekræmmerlauget i Kiøbenhavn - faaes hos Agent Gyldendal i Klareboden No. 1 for 12 s. i Materie og indheftede 16 s. Paa Skrivp. er Prisen. 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1795-06-29
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Olden Jordhøy, Provst udi Rind Herred, samt Sognepræst for borg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Hans Juul Friderich Gram Jordhøy, Sognepræst for Gangsted og Sø Ringkiøbing og Rindom Menigheder i Riber Stift og Hr. vind Menigheder og Provst i Woer Herred udi Aarhuus Stift, udi Vort Land Jylland, deres herom paa egne og nepræst for Gangsted og Søvind Menigheder og Provst i Medarvingens Vegne efter afg. Hr. Lauriz Jordhøy, SogWoer Herred i Aarhuus Stift, allerunderdanigst giorte An ladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama søgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og til sub pæne præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae i de Berlingske Tidender, Viborger Samler, og den Aarhusiske Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig ligeledes afg. Hustrues Stervboe, dermed at fremkomme, at have noget at fordre i bemelte Hr. Lauriz Jordheys og Forløb hos bemelte Hr. Friderich Gram Jordhøy at anmel- og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tid de og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne i Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og forStad Kiøbenhavn, den 19den Mai 1795. Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongel. Residens Under Vort Signet; (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Hr. Hans Juul Jordhøy, Provst udi Rind Herred i Riber Stif C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. og Hr. Friderich Gram Jordhøy, Sognepræst for Gangsted og Søvind Menigheder i Stift, Bevilling ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at indkalde dem, som formene sig at have noget at fordre i afg. Sognepræst dre i ovennævnte Hr. Lauriz Jordhøy's og ligeledes afdøde Hu indkaldes alle og enhver, som formene sig at have noget at for Hr. Lauriz Jordhøy og Hustrues Stervboe m.v. strues Stervboe, at de fremkomme med saadant deres havende forestaaende Bevilling allernaadigst fastsatte Tid og under den i Krav og beviisliggjøre samme for mig undertegnede inden den samme bestemte Straf. Elbeck Præstegaard, den 2den Junii 1795. Paa egne og Medarvingers Vegne, Friderich Gram Jordhøy, Sognepræst for Gangsted og Søvind Menigheder, og Provst i Woer Herred i Aarhuus Stift.