JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Stænderforsamlingen i Viborg, J det 30te Møde forefaldt en høist mærkelig og interessant Discussion. Justitsraad With, der af Præsidenten havde begieret Ordet, yttrede nemlig: Med Posten idag har jeg fra den Stænderdeputerede for det 5te Kjøbstaddistrict i Slesvig, Peter Hjort Lorenzen, modtaget en Skrivelse, hvori han underretter mig om, at han, efter i den slesvigske Stænderforsamling først at have maattet døie mange personlige Fornærmelser og Skjeldsord, er bleven negtet Adgang til Forsamlingen, fordi han der har villet tale sit Modersmaal, det danske Sprog; og idet han derfor har sendt mig Gjenpart af en af ham til Kongen indsendt Klage, hvori han anraaber og Hans Majestæts Beskyttelse imod den ham tilføiede Vold, har han bedet mig om at foranledige, at der fra nærværende Forsamlings Side gjøres et energisk Skridt i bemeldte Anledning. Jeg har derfor fundet Grund til at forfatte et Andragende om, at Forsamlingen strax vil indgaae med en Petition til Hans Majestæt, at han vil antage sig den danske Nationalitet i Slesvig og forskaffe Nationen den behørige Satisfaction for den samme tilføiede Fornærmelse. - Dette Andragende skal jeg nu tillade mig at afgive til Præsidenten, idet jeg derhos udbeder mig Forsamlingens Samtykke til, at det maa blive foretaget fremfor alle de private Forslag, der endnu findes opslaaede, da Andragendet ellers neppe vil kunne komme for. Kammerj. Lüttichau meente, at Forsamlingen var aldeles ubeføiet til at give et saadant Samtykke. Den kgl. Commissarius. Jeg maa paa det Alvorligste protestere imod, at man her befatter sig med en Sag, der ligger aldeles udenfor Grændserne af Forsamlingens Virkekreds. Ligesom det følger af Naturen af Provindsialstænder, at de alene kunne behandle Sager, der vedkomme de under samme henhørende Provindser, saaledes er det ogsaa i Anordningen af 28de Mai 1831 § 5 udtalt, at naar Provindsialstænderne finde Anledning til at ønske nogen Forandring i Landets almindelige eller de samme vedkommende Provindsers Love eller Jndretninger, eller de maatte finde dem beføiede til at føre nogen Besværing over Maaden, hvorpaa Lovene overholdes, eller Jndretningerne bestyres, kunne de derom gjøre Kongen Forestillinger og Forslag. Den herværende Forsamling er altsaa aldeles uberettiget til at beskæftige sig med Hertugdømmet Slesvigs Anliggender, og jeg troer, at man i Kongeriget vilde i høi Grad føle sig forulempet, dersom det skulde falde de holstenske Stænder ind, at fremkomme med Andragender angaaende Danmark eller endogsaa blot Slesvigs særlige Anliggender. Jeg tør saaledes haabe, at Forsamlingen ikke vil indlade sig paa det bebudede Andragende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Justitsraad With bemærkede, at det ikke blot var den Deputerede Lorenzen, der var bleven fornærmet, men de Dansktalende i Slesvig, den hele danske Nationalitet, og derfor meente han, at Forsamlingen var competent til at gaae ind paa hans Andragende. Den kongl. Commissarius vedblev sin Mening og forsikkrede, at Lorenzens Fremstilling var eensidig, da et Brev, han samme Dag havde faaet fra den slesvigske Forsamlings Præsident, fremstillede Sagen fra en anden Side. Auditeur Roulund: Tune tua res agitur, paries quum proximus ardet; det er paa Danske Da gjælder det din Sag, naar Naboens Væg brænder. Det er altsaa den første bittre Frugt af Stænderforsamlingernes Adskillelse, men det vil rimeligviis ikke blive den sidste. Jeg anseer det for utvivlsomt, at Slesvig hører til Danmark; jeg kan derfor ikke ansee det i den slesvigske Stænderforsamling Passerede for Andet end en Fornærmelse imod det danske Sprog og den hele danske Nation, og jeg troer, at det ligesaa lidet bør hengaae upaatalt i denne Forsamling, som jeg betvivler, at det ikke vil hengaae upaaagtet af Regjeringen. Jeg stemmer derfor for en Comitees Nedsættelse, og jeg troer, at Sagen paa Grund af dens særegne Vigtighed bør anticiperes. Commissarius, Lüttichau og Præsidenteln talte endnu mod at tage Andragendet under Forhandling. Oberst Brock talte derfor. Jeg har sagde han bl. A. – i et langt Livs Erfaring erhvervet mig den Overbeviisning, at det ikke nytter, imod ubillige og uretfærdige Paastande at sætte Eftergivenhed; og jeg troer, at naar man har Ret, gjør man rettest i bestemt at udtale det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Justitsraad With: Jeg tillader mig at bemærke, at det ikke er imod Præsidenten eller den kongl. Commissarius i den slesvigske Sænderforsamling, at jeg vil rette mit Forslag, men at jeg blot vil foreslaae, at petitionere Hs. Majestæt om, at han vil antage sig den danske Nationalitet i Slesvig, og da den danske Nationalitet ikke kan siges at være nærværende Forsamling uvedkommende, finder jeg ei, at der fra Formens Side kan være Noget til Hinder for, at Forsamlingen indlader sig paa mit Andragende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Efter yderligere gjensidige Forklaringer erklærede Præsidenten. Jeg skal blot bemærke, at naar Andragendet stilles saaledes, som den ærede Deputerede senest har yttret, at det nemlig bliver et i den danske Nationalitets Jnteresse begrundet Forslag til en Petition til Hs. Majestæt om, at ville drage Omsorg for, at de danske Sprogforhold og den danske Nationalitet i Slesvig beskyttes, da forekommer det mig ikke at kunne siges, at Andragendet gaaer ud paa at petitionere og Noget, som paa Grund af samme vilde faae Virksomhed i Slesvig, førend en saadan Gjenstand var forelagt de slesvigske Stænder. De slesvigske Anliggender vilde altsaa paa ingen Maade derved skades eller krænkes, og dette Hensyn finder jeg derfor ikke indeholder tilstrækkelig Grund til at afvise Andragendet, naar dette iøvrigt egner sig til at tages under Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Til Slutning gjentog Commissarius paa det Bestemteste sin Protest. Hvorvidt Forsamlingen derved har ladet sig afholde fra nærmere at behandle Sagen, vil den jydske Stændertidende formodentlig snart oplyse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Fædrelandet for Fredag den 25de November, er lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Nykjøbing den 28de November. Jfølge idag ankomne Privatbreve fra Kjøbenhavn var Stemningen der i høi Grad spændt paa, hvad Regjeringen vilde beslutte i Anledning af de i den slesvigske Stænderforsamling stedfundne tumultuariske Optrin, og man antog almindelig, at denne Forsamling maatte blive ophævet, og at Beslutningen derom maaskee allerede var fattet i Statsraadet. Det undrer os blot, at den kongl. Commissarius, ikke allerede gjorde det, da man fremkom med Propositionen om Hertugdømmets Jndlemmelse i det dske Forbund, men dertil kan nu vel tænkes gode Grunde. At den kongl. Commissarius og Præstdenten iøvrigt have havt et besværligt Hverv at røgte i denne Forsamling, skal Jngen kunne nægte, men det lader sig heller ikke nægte, at de ved flere Leiligheder have viist en besynderlig Opførsel. Jngen af dem kunde høre, da den exalterede Gülich udraabte sin mærkværdige Jnjurie: Fort mit den Stempel der Knechtschaft, (Bort med Trældomsstemplet!" – ved hvilke Ord han betegnede Skibsmærket Dansk Eiendom". – Beklageligt er det vel, at det er kommet til saadan en Yderlighed, men denne Mellemtilstand, hvori vi have levet i de sidste Aar, kunde ikke være af Varighed, og nu maa det snart vise sig, om det skal briste eller bære. Vil Regjeringen kun træde rask og bestemt op, saa tvivle vi ingenlunde og en heldig Afgjørelse af dette Livspørgsmaal for Danmark; thi en Regjering er stærk, allerede fordi den er Regjering, og naar den, som her, har Sandheden og Retfærdigheden og den langt overveiende Fleerhed af det oplyste og selvstændige danske Folk paa sin Side, maa den være uovervindelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Udenlandske Efterretninger. Efterretninger fra Alexandrien af 5te November melde, at en Fredstractat er afsluttet mellem den engelske Gesandt og den chinesiske Regjering, ifølge hvilken China i 3 Aar betaler 21 Millioner Dollars, Havnene ved Canton, Amoy, Ringpo og 2 andre Havne aabnes for den engelske Handel, Øen Hong=Kong aftrædes for stedse til Hendes brittiske Majestæt, Fangerne udleveres, Amnestie udstedes, begge Nationers Embedsmænd behandles paa lige Maade, og Øerne Tschusann og KolongSon holdes besatte af Englænderne indtil den stipulerede Betaling er erlagt. Da disse betingelser alle ere fordeelagtige for Egland, synes det ikke aldeles utroligt, at nogle af Tractatens Puncter, holdes hemmelige; thi Chineserne vare dog ikke reducerede saa vidt, at de skulde være nødte til at underkaste sig saadanne betingelser. Jo fordeelagtigere imidlertid denne Tractat er for Englænderne, jo sandsynligere bliver det, at Chineserne ikke agte at holde den ret længe. De ville forskaffe sig nogle Maaneders Tid for at kunne forberede sig til at begynde Kampen paany.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Kjøbenhavns Torvepriser den 26de November. Rug, 5 Rbd. 56 s. a 6 Rbd. 24 s.; Hvede, 5 Rbd. 56 s.a 7 Rbd. 32 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 44 s. a 3 Rbd. 64. s.; dito, Gradet, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 32 s.; Havre, 2 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 12 s.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 48 s.; dito, graae, 4 Rbd. 48 s. a 4 Rbd. 80 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 52 s. a 1 Rbd. 68 s.; Smør, Pd., 25 a 28 s.; Æg, Snesen 28 a 32 s.; sjællandsk Smør, Fogn., 14 Rbd. 48 s. a 16 Rbd. S. og T. Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Jeg har spurgt, at min Ven Rasmus Jacobsen, med flere, i Alstrup, ere blevne idømte en stor Pengemulet, fordi nogle gode Venner vare forsamlede hos ham en Aftenstund. J disse pengetrange Tider kunne det ønskes: at Rasmus Jacobsen vilde offentliggjøre Anledningen hertil, da en saadan Meddelelse muligen kunde blive et advarende Exempel for Mange i de nu tilstundende lange Vinteraftener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
En Beboer af Sønder-Herred paa Falster. de
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Dødsfald, At vor kjære Moder og Svigermoder Charlotte Reinholdine Sophie Schjerning, født Bentzon, er efter langvarig Svagelighed, ved en blid og rolig Död bortkaldt fra dette Jordiske til den evige Hvile den 23de dennes bliver herved bekjendtgjort for hendes mange fraværende Slægtninger og Venner af hendes. sörgende Døttre og Svigersönner. Nykjøbing den 24de Novbr. 1842. Fra Undertegnedes Viin-Udsalg erholdes: God Medoc til 242832 og 36 Sk. pr. Bout. – Margaux 40 Sk. - St. Julien 3 Mk. Haut-Brion 3 Mk. 8 Sk. - Pontet-Canet 4. Mk. - Lasitte 4 Mk. - Chambertin Borgunder, 6 Mk. – Biskop 3 Mk. – Gammel Portviin, til 56 og 7 Mk. – Gammel Madeira til 5 67 og 8 Mk. – Gammel Mallaga 3 Mk. 8 Sk. - Muskat-Linel 5 Mk. - Hvid Graves 3 Mk. – Gammel fransk Viin 283236 og 40 Sk. - Rhinskviin 6-7 Mk. - Champagne 12-14 Mk. - Halve Bout. Champagne 7 Mk. med Flaske. – Gammel Cognac til 3 Mk., 3 Mk. 8 Sk. og 4 Mk. pr. Bout. – Jamaika-Rom 3 Mk. 12 Sk. – Guava Rom 7 Mk. - St. Croix Rom 30 Sk. - Hvid Arrac 5 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Hvid Punsch-Essents 2 Mk. 8 Sk. – Engelsk Porter 2 Mk. 12 Sk. – Solbær Liqueur 5 Mk. Kirsebær Liqueur 5 Mk. - Alt uden Flasker, Diverse Sorter Medoe, samt Margaux, sælges ogsaa paa hele og halve Ankere, og ere da til betydelig billigere Priser. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Nestved Klædefabrik. At der, som hidtil, af undertegnede Commissionair for Nestved Klædefabrik stedse modtages Uld til Forarbeidelse paa Fabrikken, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at foruden Klæde i alle Couleurer og Fiinheder fabrikeres ogsaa alle Sorter uldne Tøier, saasom Bordtæpper, Sengetæpper, Shawler, Meubelbetræk, Hestedækkener i alle mulige Couleurer og de meest moderne og smagfulde Mønstre, Multummer og Floneller med Mere, ligeledes i alle mulige Couleurer og Fiinheder, og til de meest billige Priser og Godhed efter Uldens Beskaffenhed. Gaabense den 26de November 1842. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Fremlysning. "Müllers Theater Ster Theil er frakommet sin Eier. Jhændehaveren bedes at indlevere samme paa dette Blads Contoir mod en, efter Omstændighederne, særdeles passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
En Dreng, som skriver og regner godt, kan strax blive antaget ved et Gods-Contoir, hvorom man ville melde sig ved at aflægge billet paa Avis=Contoiret med Mærke: Contoirist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Løverdagen den 19de d. M., er i Sønder-Ørslev Smedeituslaget en Rude og borttaget et Persejern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Løverdagen den 17de December d. A. Formiddag Klokken 9 bliver paa mit Contoir heri Byen afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Carl Frederik Andersens Fallitbo, hvorved dette agtes optaget til Slutning; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødby den 27de November 1842. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Licitation. Mandagen den 19de December førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa mit Contoir afholdt Licitation over Leverancen af et Parti Tømmer til Stubbekjøbings Havn, bestaaende af circa 1600 Stkr. Fyr, 100 Stkr. Eeg, 20 Tylter Planker af forskjellige Dimensioner, m. m., efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede. Stubbekjøbing Byfogedcontoir den 28de November 1842. J. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Auctioner. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Rebslager Frederik Knudsen heri Byen, bliver det Boet tilhørende Huus, Matricul N 67, paa denne Byes Søndergade opbuden til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Byens Raadstue Onsdagene den 14de og 28de December d. A. og den 11te Januar 1843. Eiendommen bestaar af: Et Forhuus paa 5 Fag til Beboelse og et Sidehuus paa 6 Fag, alt Muur og Bindingsværk med Tegltag, en liden Gaardsplads og en Have, hvori der er anlagt en Reberbane, til hvilken der er et complet Jnventarium. Bygningerne ere i Brandkassen assurerede for 750 Rbd. og til Efterretning ved Auctionen vurderede for 420 Rbd. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 21de Novbr. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Bortforpagtning. Ved offentlig Auction, som afholdes paa Assens Raadstue Torsdagen den 8de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, blive Frederiksgave og Flenstofte Hovedgaarde med underliggende Auernæsgaard, samt tilhørende Hollænderier og Schæferie m. m., opbudne til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1843 at regne, efter Conditioner, som, fra den 30te i denne Maaned, findes til Eftersyn i Rentekammerets Domainecontoir i Kjøbenhavn, saavelsom paa de Kongelige Amtstuer i Danmark, paa Godsernes Skriverstue og hos undertegnede Godsinspecteur, fra hvem Liebhavere og saa, paa Begjæring derom, kunne erholde Exemplarer af Conditionerne tilsendte. Liselund pr. Slagelse, den 18de November 1842. Richter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-28
Creditorerne i Stervboet efter den hos Fæstegaardmand Jens Jensen Aalebek af Sønder Alsløv, ved Døden afgangne Tjenestekarl Jens Christian Frederiksen af Stege, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes fraværende og ubekjendte Arvinger til at møde og bevise deres Arveret. Ourupgaard paa Falster den 21de November 1842. Ferrall, committeret Skifteforvalter. Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Reebslager Frederik Knudsens og efterlevende Enkes Boe heri Byen, bliver herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 indkaldt med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 21de Novbr. Ravnkilde. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Khid. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Lollands Falsters Tidende. Stift. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 1 December. No 148.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandets Redaction har til Hs. Majestæt Kongen indgivet efterstaaende Klage, som findes offentliggjort i bemeldte Blads sidste Mandagsnumer med den bemærkning: Vi troe at kunne gjøre Fordring paa den Erkjendelse, selv hos vore faa Modstandere, at vi have talt i en rolig og befindig Tone og en Sag, hvori det koster Overvindelse ikke at blive varm i Følelsen af, at man lider Uret, og ved Tanken om, at vore Bestræbelser i denne Retning sidst af Alt vilde have mødt Modstand hos danske Mænd. Klagen selv lyder saaledes: J Fædrelandet af 21de ds. No 1066 have vi givet følgende Meddelelse: Vi have modtaget paalidelig Underretning om, at den schleswig-holsteinske Majoritet den slesvigske Stænderforsamling har gjort sig skyldig i et rædsomt Tyranni imod Danskhedens uforfærdede Forkæmper, den Deputerede H. P. Lorenzen, uden at denne har kunne finde nogen Beskyttelse hos den kgl. Commissarius, og at Hr. Lorenzen derfor har indgivet en Klage til Hs. Maj. Kongen, der vil vide at hævde Danmark Ære og Ret imod schleswig-holsteinsk Anmasselse og Vold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
De spanske Cortes ere aabnede den 14de ds. Olozaga blev med betydelig Stemmefleerhed valgt, til Præsident, hvorved Ministeriet leed et afgjørende Nederlag. J Barcelona er den 13de udbrudt en meget betænkelig Opstand, Regjeringstropperne ere med stort Tab slagne og jagede ud af Byen, og Opstanden skal allerede have udbredt sig til de nærliggende Stæder. Den franske Regjering anseer den for at være saa betydelig, at flere Regimenter i største Hast ere beordrede til den spanske Grændse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Den tyrkiske Regjering har ladet Serbien betale Anerkjendelsen af den nyvalgte Fyrste med Tabet af næsten alle de Friheder og Rettigheder, som Landet i de sidste 15 Aar har tilkæmpet sig; den nye Fyrste er kun Overdommer og Serbien er pludselig fra et næsten uafhængigt Land bleven til en tyrkisk for ikke at sige russisk Provinds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Ved Tallotteriets 1543 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 23de til den 30te Novbr. 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Tjenestepige Kolbro. Med Personposten: Capitain Hansen; Procurator Larsen; Forvalter Friis; Kammerjunker v. Wichfeld med Frue; Cand. Krebs, Styrmand Mohr, Proprietair Dall; Cand. Mølmark; Hr. Feilberg. Udenfor Posterne: Forvalter Homann, Mad. Schmidt; Handelsfuldm. Manzius; Fuldm. Führer. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Pastor Nyrop, Proprietair Tesdorps, Møller Møller. Med Personposten: Søelieutenant Smidth; Proprietair Schultz; Hr. Lindberg; Jomfru Abrahamsen; Hr. Pohler; Kammerr. Jørgensen; Dhrr. Jørgensen og Skouboe. Udenfor Posterne. Fuldm. Levinsen; Mad. Høyerup; Cand. pharm. Mølmarck. (Forlangt indrykket.) Det er et mere eller mindre almindeligt Misgreb i den første Underviisning for Børn at vælge Bøger, der ikke egne sig hverken i Form eller Aand, og navnlig er det dette Sidste, som har givet Jndsenderen Anledning til at henlede ærede Vedkommendes Opmærksomhed paa: at det synes besynderligt, i en ogsaa forBørn paa litteraire Arbeider saa frugtbar Tid, i enkelte Smaainstituter at see Bibelhistorie og Psalmebog afbenyttede som den første Læsebog, ligesom ogsaa tjenende for Hukommelsesøvelse, idet enkelte Stykker læres udenad. Skulde der ikke kunne træffes en med Tiden overeensstemmende Forandring, som langt mere vilde uddanne og frugtbargjøre den tidlige Underviisning, i de der valgtes et bedre Stof, der ikke alene kunde have den Fordeel, at det forstodes og opfattedes af Barnet; men ogsaa tillige kunde være dannende og lærerigt, hvilket Opramsning af en bibelsk Historie eller Palme sikkerligen ikke kunde være, i det Tilfælde Barnet ei er ældre end 6 til 7 Aar og først begynder at læse. Det overlades til Kyndigeres Jndsigt at bedømme, om saadan Læsning ei er et Misbrug, idet Barnet vænnes til med Ligegyldighed at betragte det Ord, som i en ældre Alder vilde vække og nære langt skjønnere Følelser. (Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
J "Lollands-Falsters Stiftstidende No 146 have Sogneforstanderne Parcellist Jeppe Andersen og Fæstegaardmændene Jens Bødker og Peder Navn af Nørre Alslev ladet indrykke, "at de har begyndt at efterforske hvem Jndsenderen er af det i Stiftstidender, No 142 indrykkede Jnserat, underskreven "En Beboer i Nørre Alslev Sogn, for siden at drage ham til Ansvar." For at gjøre disse Mænd deres Efterforskning saa let som muligt, skal jeg herved ad Offentlighedens Vei, den jeg oftere agter at benytte i denne Sag, underrette dem om, at jeg er Jndsenderen af Jnseratet, og at jeg med den størst mulige Beroligelse og Frygtløshed seer deres Dragen til Ansvar imøde. Forøvrigt bemærkes, at ved Ovenstaaende ikke sigtes til andre af Sogneforstanderskabet, end ene og alene til Gaardmand Peder Navr i Nørre Alslev. Gaabense den 29de November 1842. H. M. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Dødsfald, At vor kjære Moder og Svigermoder Charlotte Reinholdine Sophie Schjerning, födt Bentzon, er efter langvarig Svagelighed, ved en blid og rolig Död bortkaldt fra dette Jordiske til den evige Hvile den 23de dennes bliver herved bekjendtgjort for hendes mange fraværende Slægtninger og Venner af hendes. sörgende Døttre og Svigersönner. Nykjöbing den 24de Novbr. 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-12-01
Ellevte Hefte. Jndhold: 21de Cap. (Slutn.) Dumouries's Samtale med Jacobinernes Udsendinge. Han lader Conventets Commissarier arrestere og overgive til Østerrigerne. Decret imod Bourbonnerne. Hertugen af Orleans og hans Familie arresteres. Dumouries, efter sit Forræderi forskudt af sin Armee, flygter til de Keiserliges Leir. Mening om denne General. Forandring i Commandoerne over Nord- og Rhin-Armeen. Bouchotte udnævnes til Krigsminister istedetfor den entledigede Beurnonville. – 22de CapVelfærdscomiteen oprettes. Partiernes Forbittrelse forøges i Paris. Den demagogiske Forening i Erkebiskoppens Pallads. Mordbrænderske Planer og Petitioner. Fornyelse af Kampen, imellem de to Sider i Forsamlingen. Robespierres Tale, og Anklage imod Dumouries's Medskyldige og imod Girondisterne. Vergniand's Svar. Marat sættes under Tiltale og stilles for Revolutions-Tribunalet. Sectionerne i Paris indgive en Petition om 22 Medlemmers Udstødelse af Conventet. Communen modsætter sig Forsamlingens Autoritet. Dens Magts Forøgelse. Marat frifindes og bæres i Triumph. Meningernes Stilling og Revolutionens Gang i Provindserne. Stemningerne i de fornemste Stæder, saasom: Lyon, Marseille, Bordeaux, Rouen. Den særegne Beskaffenhed i Bretagne og Vendee. Disse Landstrækningers Beskrivelse. De Aarsager, der hidkaldte og vedligeholdt Borgerkrigen. Vendeernes første Held - deres fornemste Høvdinge. - 23de Cap. Udskrivning af en Pariserarmee paa 12,000 Mand, tvunget Laan, nye revolutionaire Forholdsregler imod de Mistænkte. Jacobinernes stigende Opbruusning som en Følge af Urolighederne i Departementerne. Custine udnævnes til Overgeneral for Nordarmeen. Jacobinernes Anklager og Trusler, voldsom Kamp imellem begge Sider i Conventet. En Commission af 12 Medlemmer oprettes med den Bestemmelse at undersøge Communens Acter. Opstandsforsamling i Mairiet. Forslag og Complotter imod Conventets Majoritet og imod Girondisternes Liv: de samme Planer i Cordelierernes Klub. Conventet griber til Forholdsregler for sin Sikkerhed. Hobert, Communalfuldmægtigens Medhielper, arresteres. Communens bydende Petitioner. Tumult og Uordensoptrin i alle Sectionerne.