JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-01-26
Handagen den 5te Februarii næstkommende, om Formiddag Kl. 10, Vi bliver med det Kongelige Admiralitets Samtykke ved offentlig Auction i Faxøe=Kroe bortsolgt efterstaaende paa Kysten imellem Højerup og Strandegaard i Faxøe=Herred indstrandede Gods, nemlig : 4 Foustager med Rue Olie, 3 dito med Talg og en ledig Olie=Foustage, som af de Lysthavende kan sees paa Vemmetofte Kloster, hvor Kammerraad Thaning paaviser samme. 13 Foustager med Rue Olie og en tom dito, 5 Tønder med Tælle samt Tællen af en Tønde, 7 Pib staver, et stort Timeglas, en Røghat af Fyrretræe med noget gammelt Skibsvrag, hvilke Ting. paavises af Kalkbrænder Niels Rasmussen ved Rosendals Kalkbrænderie. 23 Foustager med Talg, omtrent 2 a 3 Tønder los Talg, 8 Foustager med Rue Olie samt noget Skibsvrag, beliggende ved Strandegaards Batterie, hvor disse Vare paavises af Forvalter Jexen. Storehedinge, den 11te Januarii 1810. Kynde, Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1810-01-26
Skibe- og Vare Auction. Efter Vedkommendes Forlangende bekjendtgiøres herved: at næstkommende 20de Februarii, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver paa Nyeborg Raadstue foretaget 1ste, og 23de dito 2den, samt den 26de dito 3die og sidste Auction over følgende her indbragte og priisdømte Skibe, nemlig : No. 1. Et tremastet Pintskib, der Lauser kaldet, drægtig 63 svære Læster: Nr. 2. En Skonnert=Brig, Johannes kaldet, drægtig 44 CommerceLæster: Nr. 3. Et Kufskib, Elisabeth kaldet, drægtig 36 Commerce=Læster ;alle med deres Stil, Ankere, staaende og løbende Redskaber, da til de Høistbydende bortsolgte. rigeledes blive bemeldte Skibes indehavde Ladninger ved Auction sammesteds, som begynder den 22de Februar Torsdag Formiddag Kl. 9 Slet, bortsolgte paa den og følgende Dage, nemlig : 201 Skok Pibestaver. af Pinkskibet Nr. 1. 33 dito Tøndestaber. 793/4 Steen Hamp. 20 Pakker Garn. 2, Sække Pennestædre. 10 dito fine Fiædre. 60 Stkr. Matter. Af Briggen Nr. 2. 20672 Qvart Danziger dobbelt Øll. 9 Læster Hørfrøe. 1503, Steen Hamp. 14 Steen Sengestæder. 16 Stok Tøndestaver, 2 dito og 33 Stkr. Pibestaver, 30 dito Skibsnagler. 11 Stkr. 3 Tomme Granplanker. Af Kufskibet, Nr. 3. Elisabeth. 398 Skippund 7 Lispund Badstubben Hør i 270 Pakker. 6 Skippund 5 ½ Lispund anden Sort i 4 Pakker. 6 Skippund 9 Lispund Dreykan i 4 Pakker. 300 Stkr. Matter. Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres og 8te Dage i Forveien kan erfares, samt Skibene og Varene besees, naar man melder sig hos de Herrer Kommissarier, Kiøbmændene D. C. Bro og A. Wivet i Nyeborg. Nyeborg, den 16de Januarii 1810. Beck, Cancellieraad og Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1810-01-26
Endelig bekiendtgiøres: At formodentlig blive efterskrevne 3de Skibe og Ladninger tillige bortsolgte, hvorom nærmere skal blive averteret, nemlig : 1) Skibet Sirene, dræglig 54 Commerer=Læster, hvis Ladning er : 50 Fade Potaske til 1339 Pud og 12 Pund. 130 Fade Lysetæde til 2168 Pup. 30 Fade Hamp=Olie til 2108 Pud. 2) Skibet Nalle, drægtig 96 1/2 Læster, som indehaver 204 Skippund Jern i 1932 Stænger. 339 Tylter forskellige Sorter Bræder med videre. 3) Galeasen, Director, drægtig 50 svære Læster, indehave, 2689 Pud og 30 Pund reen Hamp. 15000 Stkr. Seildug. 700 Stkr. Flamskdug. Nyeborg, Datum ut supra. Beck. 1300 Stkr. Ravendug. andagen den 15de Januar dette Aar, er fra mit Loft bortstiaalet et V. Stykke bleget tydsk Lærred paa 66 Alen; hvem om samme kan give mig nogen sikker Oplysning eller tilveiebringe det, loves en Douceur af 10 Rdlr. og Angiverens Navn fortiet. Kiøge, den 23de Januar 1810. Mathias Dalstrøm, Rokkedreier.
Berlingske Tidende, 1810-01-26
En god Gaard, helst i Nærheden af Roskilde eller Holbech, til BeboelsJ for en anstændig Familie, med Tillæg af et Jord Areal paa henved 200 a 300 Tønder Land, har Postmester von Stocken i Commission at kiøbe, og beder at Vedkommende behagelig vilde tilstille ham de bestemte Vilkaar til hans Boepæl i No. 9 paa store Kiøbmager gade i Kiøbenhavn. Virke Stillinge Veirmølle, beliggende i Miil fra Slagelse, i en frugR har Egn og med god Søgning, er at faae til kjøbs. Med Møllen følger et Huus paa 11 Fag og tiendefrie Jord 17 Tdr. Land; Lysthavende vilde melde sig hos Eieren Lars Clausen i Kirke Stillinge, eller i Boutiqven paa Vestergade No. 17, hvor Conditionerne forevises. Jersom nogen paa Landet, som enten sølv deklæder et lidet Embed De eller har et saadant at bortgiøe, til paa Vilkaar afstaae samme til en Student, bedes Underretning given herom i en Billet, mærket J. M. H. Nr. 16 paa det Berlingske Contoir inden denne Maaned Udgang.
Berlingske Tidende, 1810-01-28
Kiøbenhavn, den 28de Januar. Under 26de d. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at udnævne Over=Qvarteermester Hs. Durchlauchtighed Frederich, Wilhelm Paul Leopold Prinds til Holsten Beck, til Commandeur af Dannebrog-Ordenen.
Berlingske Tidende, 1810-01-28
Henning Dieckmann, Skolelærer i Neuenkogshafen i Suder ditmarsken. Buchmann, forhen Kongelig Taffeldækker, nu Kunstdreier her i Kiøbenhavn. Lange, Mekanikus og Snedker i Slesvig. Jürgensen, Mekanikus i Slesvig. Jesper Jespersen, Beltportstyrmand. Jens Thomsen, Skipper af Staværn, førende det Kongelige Korn Transportfartøi No. 63. Ole Andreas Hermansen, førende Kaperen Prøven af Christiansand. Thomas Schwensen, Skipper, førende Jagten de to Brødre, fra Flensborg. Christen Christensen Feld, Sognefoged i Modum Bye og Soen Ringkiøbing Amt. Jens Juul, Sognefoged i Stier Bye, Aarhuus Amt. A. W. Haackh, Bud og Fyrbøder i Lands=Overretten samt Hof= og Stadsretten. i Schansgaard, Portner ved samme Ret. Niels Pedersen, Mastemagermester ved Holmen. Christian Larsen Jngmann, Dreiermester ved Holmen Jens Andersen Hammer, Anker, og Grovsmedmester ved Holmen. Anders Dam Eegholm, Skipper paa Postjagten i store Belt. Johan Christian Schulz, Skipper fra Bergen. Mogens Thoresen, Skipper fra Christiania. Bakken, Vagtmester af 2den Escadron tronhienske Dragoner. Rones, Vagtmester af 3die Escadron tronhiemske Dragoner. Henrich Muck, Commandeersergeant ved det oldenborgske Jnfanterie-Regiments 3die Compagnie. Forsan, Corporal af 3die tronhiemske Infanterie=Division. Toldahl, Corporal af 3die tronhiemske Jnfanterie=Division. Meelhuus, Corporal af 5te tronhiemske Jnfanterie=Division. Even Johannesen, Underofficeer ved Roeflotillen i Frederiksværn. Tiergens, Vice-Corporal af Dronningens Livregiments 8de Compagnie. Andres Peter Olsen, Underkanoners Math af 4de Division, 1ste Artillerie=Compagnie No. 3 af Kiøbenhavn. Svend Beckstrøm, Qvarteermester af Slesvigske District, Apenrade Bye. Peder Mathiesen Smith, Lods fra Dragøe, var commanderet med Orlogskibet Prinds Christian Friderich i Slaget. Halvor Bremseth, Dragon af 4de Escadron tronhiemske Dragoner, Willum Høgnæs, Dragon af 4de Escadron tronhiemske Dragoner. Jens Paulsen Jennum, Artillerist af 22de Artillerie=Compagnie Franz Pedersen Gierlew, Under-Constabel af Artillerie=Corpsets 22de Compagnie. Ansind Andersen Auran, Musqvetter af 2det tronhiemske Jnfanterie-Division. Haagen Oxwold, Musqueteer af 2det tronhiemske Jnfanterie Division. Joen Lykken, Musqueteer af 5te tronhiemske Infanterie=Division. Hans Thronstad, Musqueteer af 5te tronhiemske Jnfanterie Division. Conrad Jeppesen, Musqveteer af Kongens Regiment, 4de Batail, lons 3die Compagnie. Peder Holmarten, Musqvetter af Kiøbenhavns Infanterie=Regiments 9de Compagnie. Jens Christensen Degn, Bonde i Overjonstrup, Saltum Sogn, Hiørring Amt. Peder Pedersen, Gaardmand af Mørup Bye, Tolløse Sogn, Holbeks Amt. Niels Nielsen Uldal, Bonde af Vandsøe Sogn, Lister Amt. Ansteen Poulsen, Bonde paa Gaarden Østre Doblug, Vange Præstegield i Hedemarken. Anders Jochumsen Schiøtt, Gaardmand i Nustrup i Rid Stift. i Ole Andersen, Gaardmand af Ramløse Bye, Frederiksborg Amt. Anm. De Riddere og Dannebrogsmænd hvis Navne ere betegnede med have mødt ved Ordenshøitideligheden, og af Hs. Majestæts Egen Haand modtaget Ordens og Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Paris, den 12te Januar. Forrige Søndag fik en Deputation fra Staden Saint Qventin Audientse. Den overrakte Keiseren en Taksigelses=Adresse for den i Nærheden af denne Stad anlagte Canal.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
J Brest ere de Forordninger paa nye blevne bragte i Erindring, der forbyde fremmede at nærme sig denne Havn, med mindre de dertil have Pas af Politiemmesteren.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Den 15de Januar. Under 1ste dennes har Keiseren udstædt et Decret af følgende Jndhold: "For at give National-Garderne i vore Nord=Departementer et Beviis paa vor Tilfredshed, skal Jnfanterie=Regimenternes Antal i vores Garde forøges med et Regiment paa 4 Batailloner, der skal bestaae af Frivillige, som høre til National, garden og have medvirket til vore Flanderske= og Canal=Kysters Forsvar. Dette Regiment skal hedde Livgardens Nationalgade=Regiment, og organiseres i Lille. Marskal Hertugen af Jstrien skal foreslaae Officererne og Underofficererne til dette Regiment. Krigsministeren skal besørge dette Decrets Udførelse. Forræderen Argenton, som blev henrettet den 21de Decbr. 1809. havde gjort adskillige Reiser fra Oporto til Lissabon og havt Conferencer med General Wellesley. Efter Ordre fra Marskal Hertugen af Dalmatien blev han hæftet; men det lykkedes ham at undvige først til Lissabon og siden derfra til England. Men da han ogsaa der vedblev sit æreløse Haandværk, satte en engelsk Slup ham i Land imellem Calais og Bouglogne. Her grebe Toldbetienterne ham og han blev sat fast i Calais. Derpaa sendte man ham til General=Politie=Ministeren i Paris, hvor man snart kiendte ham under hans rette Navn, istedet for hvilket han havde antaget Navnet Dessort. Ved denne Leilighed udbredtes der ogsaa vanærende Rygter om Hertugen af Dalmatien, som Moniteuren erklærer for opdigtede og falske. Keiseren har stedse slaaet Lid til Hertugens Troeskab og gode Sindelag, og er nye Beviis derpaa gav han ham, i det han udnævnte ham til GeneralMajor over sin Armee i Spanien. Omringet af sit Huses Prindser, Ministre, Storofficerer og Officerer, modtog Keiseren igaar før Messen, i Thuilleriernes Thronsal, der Deputerede fra Valg=Collegierne i Nedre=Seine= og Seine= og OiseDepartement. J det første Departements Deputation vare der adskillige rige Proprietairer og Manufakturister. Begge Deputationerne bleve førte til Salen af en Ceremoniemester og en Adjøint. Overceremontemmesteren lukkede dem ind i Salen og Hs. Durchlauchtighed Prinds Vice=Storvalg heeren forestillede dem for Keiseren. Talerne indeholdt Beundring og Tak for alt hvad Keiseren baade som Kriger og Statsmand havde gjort til Frankrigs Bedste. Keiserens Svar til Nedre=Seine Departementets Deputation var følgende: "Med Jnteresse erindrer jeg mig hvad jeg har seet i deres Departement. De Øieblikke skal jeg holde for lykkelige, som jeg kan tilbringe iblandt de gode Borgere i Rouen. Ofte erkyndiger jeg mig om dem, og stedse erfarer jeg med Fornøielse, at de ere gode og arbeidsomme, og at de med Grund giøre Regning paa min Kierlighed til dem. Deputationen fra Seine og Olse=Departementet erholdt følgende Svar: Jeg takker dem for deres mod mig yttrede Sindelag. Valgkollegierne i mit Riges Departementer ere af megen Jnteresse for mig. Jeg har indrettet dem, at de skulle være Mæglere og skildre mit Folk den Kierlighed jeg har til det, samt ogsaa mit Ønske for dets Held og Hæder. Jeg siger for dets Hæder; thi jeg troer at ingen Lykke kan tænkes for Franskmænd uden denne.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
De af den polytekniske Skoles Elever, som nyelig øvede Vold i et Privathuus og ved Forhøret have viist sig meest halsstarrige, ere blevne sendte som Gemene til Armeen, og skulle, efter Sigende, ikke kunne avancere i 6 Aar.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Keiseren har udnævnt General Kirgener, Baron af Planta, til Ingenieur-Commandant ved sin Garde.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Man vil vide at Keiseren i disse Dage har udnævnt: Cardinal Maury, General Dejegn, Krigsbestyrelsens exderigerende Minister, der nu tillige er sat i Spidsen for Fortisikationsvæsenet; Grev For danes, Præsident for det lovgivende Corps og Stormester for det kaserl. Universitæt, samt Greven af Montesquion, Keiserl. Overkammerherre, til Senatorer. 36 nys udnævnte Kammerherrer ere blevne ophøiede til Grever.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
London, den 6te Januar. Sir Jonathan Dunkan skal være tilbagekaldet fra Gouvernementet i Bombay. Han har tient i 40 Aar i Ostindien, og skal selv have forlangt at komme tilbage til England.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Lord Sommerset er udnævnt til Garnisons-Commandant og Gouverneur i Portsmouth i den afdøde Sir William Pitts Sted. Han faaer en fuldstændig Generalstab og en talrig Svite, og Gouvernements=Huset overlades til hans Disposition. Man smigrer sig med at Lord Minto har overdrevet Officerernes Forbrydelser i sit Brev til Sir J. Barlow. Deres Memoires kaldet han forføriske Skrivter, hvis farlige Grundsætninger have det Øie mærke at omstyrte den militaire Subordination og det brittiske Gouvernements System i Jndien." Vel ere disse Memoires blot et Værk af nogle faa "Partiegiængere"; men disse have trukket "de unge Officerer" ind med i deres afsindige Projekter. Det Skrivt som har til Titel: "Ærbødig Memoire fra Officererne ved Armeen i Madras er egentlig en bydende Fordring der skeer i en heel Armees Navn, for at sætte Gouvernementet i Skræk" og forskaffe Officererne i Armeen Ret til " at udnævne og afsætte de Gouvernements, der skulle være deres Foresatte. Forfatterne indbyde tydelig nok den hele Armee til at raadslaae over visse af St. Georg Fortets Gouvernements Forholdsregler, samt at understøtte den overmodige Fordring, at det første Medlem i samme (Sir Barlow) skulde afsættes ; ja de give endog med klare Ord at forstaae, at de, hvis det øverste Gouvernement skulde udsætte at bortskikke den dem saa mishagelige Gouverneur, da selv ville giøre det og udnævne en anden." Det forholde sig nu hvordan det vil, saa er det dog indlysende af Lord Mintos Beretning, at trængende Nødvendighed byder os at tage virksomme Forholdsregler til Undertrykkelse af en Revolte, der sætter vore skiønneste Besiddelser i Jndien i Fare, og som den civile Autoritet, ved mere moderat Forhold, gierne kunde have qvalt i Fødselen. To fra Amerika til Liverpool ankomne Skibe medbringe den Efterretning, at der, allerede for deres Afreise, var lagt Embargo paa Skibene i de forenede Staters Havne; men officiel Efterretning herom have vi endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Et Regiment Biergskotter har i forrige Uge erholdet befaling af marschere til Portsmouth, for derfra at afgaae til Portugal.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
J London ere i afvigte Aar fødte 19 612, døde 16,680. Der ere altsaa 2932 flere fødte end døde, og 3274 færre døde end i forrige Aar. Jldløs var der i London 250 Gange.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Efter Skrivelse fra Portsmouth af 1ste Januar afseilede samme Dag Parlementair=Skibet Morgenstiernen derfra til Morlaix med franske Fanger. Skibene James og Monarchere blevne opbragte til Brest. Ann paa 200 og Susanne paa 300 Tonns, som kom fra Østersøen, og James fra St. Croix ere blevne opbragte til Calais. Ormaga er taget imellem London og Liverpool og indbragt til Dunkirchen. Kaperen, den store Napoleon fra Nantes, har taget 2 Skibe, det ene kom fra Brasilien og var ladet med Sukker, Bomuld &c.; det andet kom fra Surinam med Colonial-Varer. Den engelske Brig Wight paa 6 Kanoner og 17 Mand er bleven opbragt til Rotterdam. Kaperen Storhertugen af Berg har taget det spanske Skib Alianza, som var ladet med Sukker. Det engelske Skib Nancy, der kom fra Qvebeck, er ligeledes bleven opbragt.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Jnspruck, den 12te Januar. Endnu verdingen hvor Andreas Hoferer. Man troer at han har listet sig ind i Østerrig. Hans Kone og 2 Døttre ere i Passer.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
München, den 13de Januar. J Nat indtraf en Coureer fra Kongen til Minister Monteglas, med Ordre til ufortøvet at begive sig paa Reisen til Paris. Der foregaae, som det synes vigtige Ting, og man taler om store Landomninger.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Augsburg, den 10de Januar. Tropperne i det 2det Armee Corps erholde deres tilgodehavende Sold, deels i nysprægede Wiener Gylden, deels i hannoverske Tottediedeelstykker, som her gielde blant de Franske for en halv Løvedaler, og for nærværende Tid komme stærkt i Omløb.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Hannover, den 22de Januar. Den 20de dennes indtraf Greven af Gottorp her med sin Durchlauch tige Familie. Publikum havde frie Adgang til den Sal, hvor han holdt Middags= og Aften-Taffel. J Morgen eller Overmorgen tilgreiser han herfra.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Man siger her at vi kunne vente at, Marskal Ondinets, Hertuaf Regios Armee, om faae Dage vil blive forlagt hertil.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Warschau, den 11te Januar. Efter den under 7de dennes af Fyrst Poniatowsk i udstædte Dagsbefaling har den polske Division i Spanien, som sægtede med største Bravour i Slagtordenens første Linie ved Occana, bidraget særdeles meget til Seieren den 14de November. Kongen af Spanien har yttret den sin fuldkomne Tilfredshed og Taknemmelighed. Den 3die dennes aflagde Embedsmændene i Lublin Troskabs=Eeden til Kongen vor Hertug.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Petersburg, den 16te Januar. De af Kiøbmand Sannikow og Hr. Hedenstrom henimod Nordpolen gjorte Opdagelser, skulle nu nøiere undersøges.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Prindsen af Oldenburg har udkastet en nye Organisation for de hvidrauliske Anstalter i Rusland og Keiseren har betræftet den. Denne vigtige Green af den indre Bestyrelse er bearbeidet efter en stor og vidtomfattende Plan. Alle Communicationer til Lands og Vands, Flodsystemmerne, Landsøerne &c., i det hele Rige, ere inddeelte i 10 Arrondissements, Personalet ved Arbeidet anseelig formeret og et eget Canal politie oprettet. Alt er hensigtsmæssigen og med største Omhyggelighed udarbeidet.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
J St. Petersburg oprettes en Skole for 80 Elever der skulle opdrages til at være Embedsmænd ved de hydrauliske Jndretninger. Jnger optages som Lærling i denne Anstalt, med mindre han er 15 Aar, og tillige forstaaer baade Russisk og Fransk med Færdighed.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Constantinopel, den 14de December. Hr. Dondrino, den forrige joniske Republiks Ex Kantsler, er saa i Frihed.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Engellænderne have besat Den St. Vito, som beskytter CorfusHavn.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Efterretninger fra Smyrna melde at Engellænderne have konfirskeret 80 østerrigske Skibe paa Malta.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Nyeste Post-Efterretninger. Paris til den 18de Januar. Mairen i Bourdeaux har tilsagt Jndvaanerne, at Troppemarscherne derigiennem til Spanien, ville blive overmaade talrige indtil den 15de Februar og at hver Vær maatte giøre sig beredt til at modtage 10 Mand i det mindste i Jndqvartering. Et talrigt Artillerietrain er ankommen fra den tydske Armee til Nanco. Den polske Legion under General Bronikowskyer ogsaa ankommen dertil. Den marscherer over Chatters til Spanien. Den 2den Division af Keisergarden maae blive nogle Dage i Tours, for at ikke Troppetrængselen paa Marschen skal være for stor. Den lovgivende Corpses Møder for Aaret 1810 aabnes den 1ste Februar. Dets Møder for 1809 sluttes den 20de dennes. Keiseren forærede sidste Nytaarsdag Keiserinde Josephine et kostbart Smykke af Diamanter og Tollettet af Vermeil, som Staden Paris overrakte ham paa Kronningsdagen. Til Slottets Udbedring i Versailles har Keiseren bevilget 2 Millioner. Af Finants=Commissionens nylig indgivne Beretning sees at der, til at dække det Deficit i Stats=Indtægterne som den, ved Handelens Sperring, formindskede Told frembringer skal tilstaaes Regieringen et Credit paa 30 Millioner i Domainer, derved stige Udgivterne for den offentlige Gield i Aaret 1810 til 60 Millioner. J det Keiserl. Decret, som ligger tilGrund for denne Jndberetning, erklæres de Fordringer af Kreditorer i det forrige Belgien, paa venstre Rhinbred, i Piemont, Ligurien, Parma og Piacenza, der ere ældre end disse Landes Forening med Frankrig, for ugyldige. De stedsevarende Renter og Livrenter ere herfra undtagne. Det fransk. Riges Befolkning udgiør i alt 38 Miltioner 183000 Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
London til den 12te Januar. Den 10de dennes erholdt Regieringen yderst vigtige Depescher fra Lord Minto i Ostindien. Ogsaa har Admiralitete, faaet Depescher med en Marine=Officeer. Man siger den Efterretning skal være bleven stadfæstet, at den hele Armee af Jndfødte fra Præsidentskabet i Madras er i fuldkommen Oprør. J øvrigt forsikres, at ikke en eneste europæisk Officeer har gjort sig deelagtig i Mytteriet og man haaber at Opstanden snart vil vorde stillet, saasom 11,000 Mand Kongl. Tropper ere marscherede ud imod Oprørerne. Ogsaa er et Troppe-Corps fra Ceylon og 2 Regimenter fra det gode Haabs Forbierg sendte didhen, for at hielpe til at bringe Roligheden tilveie igien. Efter andre Efterretninger skulle Urolighederne ikke være af stor Betydenhed. Man har i nogle Dage havt det Rygte at en Person af meget høi Rang skulde gaae til Jndien som General=Gouverneur; og man nævner Grev Moira, som den saavel ved Talente som Karakteer meest passende til igjen at bringe Rolighed og Orden der tilveie. Man siger endog at Marquis Welleslen skal være temmelig tilbøielig til igjen at vende tilbage til Jndien. Af Alting synes det stedse meere og mere at nærme sig til formelig Krig med Nordamerika. Alle de Forholdsregler Regieringen der har taget i Henseende til Mr. Jackson synes ikke at have havt anden Hensigt, end at skaffe sig vores Minister af Halsen. J Plymeuth udruster man i største Hast alle smaae Krigsfartøier. Ogsaa dette ansees som et Forbud paa Krigen med Nordamerika. Hr. Oakley, Jocksons Sekretair har i Gaar forladt London og skal med første gunstige Vind a gaa til Amerika. Sidney Smith skal kommendere en nye Expedition. Vores Ambassadeur Henry Wellesley afgaaer med Skibet Antilope fra Portsmouth til Spanien. Dette Skib skal tage 20000 Geværet med til Spanierne. All. Efterretninger fra Portugal stadfæste vor Acmees Tilbagetog fra de spanske Grændser. Sandsynligviis vil vort Hovedqvarteer snart blive forlagt til Oporto. Vi have i Portugal, knap 12000 tienstbygtige Soldater. Antallet paa de Syge var i Midten af September 13000 Mand. Den Styrke hvormed vi begyndte var 33000; vi have følgelig tabt 8000 Mand. Før Tilbage, toget til Tajus skrev Lord Wellington et meget forbindtligt AfskeedsBrev til Juntaen i Estremadura. Det er sandsynligt at dette Til baget og blot er Forspillet til et fuldkommen Hjemtog til Engelland. Man giver nu Licentser til Østersøen for Skibe, der ikke havde kunnet afseile i den foreskrevne Tid. Disse Licentser gilde til 25de Junii. Men fremmede Skibe faae ikke Licentser mere til de Havne, haar Engellænderne endnu komme. Den østerrigske Legations=Secretair Hr. Peevost er gaaet over Dower til Calais med Depescher til Fyrster af Schwartzemberg.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Madrid til den 1ste Januar. Efterat have afgivet Beretning om Jnsurgenternes sidste Nederlag, udtrykker Tidenden fra Valencia sig saaledes: smerteligt er det at vi maae tilstaae at vore Armeer i halvandet Aar bestandig have liidt lige saadanne Nederlag som de, hvilke vi i Begyndelsen tilskrev de Bønders Uerfarenhed, hvoraf de bestaae. Denne Disorganisation maae enten komme af Mange paa militair Disciplin eller af en anden hvilken somhelst Aarsag, hvis Undersøgelse ei tilkommer os. Jhvor om altinger, saa er intet forgeligere for Nationalæren end at see at en i Magt langt svagere Fiende skal vedblive at være i Besiddelse af Rigets Hovedstad, og derfra dikkere os Love.
Berlingske Tidende, 1810-01-29
Nederelben. Efterretningerne fra Tydsklandgive os endnu intet officielt om Hannovers Jndlemmelse i Kongeriget Westphalen, skiøndt samme ikke betvivles. Heller ikke have vi endnu noget bestemt om de øvrige Forandringer her maatte være forhaanden; men den endelige Udvikling af det hele er kiendelig nærmere. J Kongeriget Bayern ere nu 80,000 Mand franske Tropper indqvarterede. Rigsdagen i Cassel er bleven fastsat tilden 28de dennes. Man har nylig sporet er ikke ubetydeligt Jordskielv i Wien. Efter Keiserlig befaling skal den til fransk Minister i Wien bestemte Grev Otto, overalt i de østerrigske Steder, hvorigiennem han passerer, modtages med de tilhans høie Værdighed passende Æresbeviisninger.