Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-28
Det er Ansøgningsretten og Ministrenes Ansvarlighed i Tyrkiet. Var Sultanen af en anden Mening, og Janitskarerne bleve ved deres, da kom det til Debatter, ligeledes ved Tegn. Enhver fremsatte sine Grunde, de være gode eller slette, ved Karabiner og Kanoner, og en lille faderlig Massakre eller en ærbødig Strangulering oprettede Ordenen igjen. Folket blander sig aldrig i disse Anliggender; Resultatet blive hvilket det vil, saa yder det Profeten sin Tak derfor. Under Soliman IIIfandt en mærkelig Omvæltning af Suppe kjedlerne Sted, som dog ingen Omvæltning af Staten drog efter sig. Kun blev Hs. Høiheds Aandedrag hindret ved en øieblikkelig Klemme paa Luftrøret. Paa samme Maade endte to af hans Forfædre, Osmann og Jbrahim, deres Regjering. Mammelukkerne vare Egyptens Janitskarer. Efter en lille Tvist med dem vilde den vældige Pascha Mehe med gjøre dem artigere; han forsamlede dem derfor paa Hofpladsen i Cairo, og lod dem tilhobe nedskyde. Denne Skydeøvelse bivaanede han selv. Mehemed Pascha gielder desuagtet for en meget oplyst Fyrste, thi Egypten avler Bomuld og Korn under hans Bestyrelse. t Hans Søn Jbrahim viser herlige Anlæg, og vil engang gjøre Moreas Lykke, hvis ikke Misforstaaelserne imellem Janitskarerne og Sultan Mahmud, med Tilnavn den Naadige, gjør ham en Streg i Regningen. Dog, forhaabentlig vil Alt løbe venskabeligt af. Janitskarerne vilde ikke behandles europæisk, og have sikkerlig ingen Grund til at klage over, at Storherren jo er gaaet tilværks med dem paa ægte tyrkisk Viis. Paraguays bestandig øverste Diktator, Dr. Francia, er ved tiltagende Alder stærk og munter. Denne de uindskrænkede Hersker over en Befolkning af 180,000 le Siæle gaaer, naar han ikke er i Caremonie, med barBeen i gamle grønne Pantofler, bærer en Straahat og en Skjorte over Beenklæderne, med tree eller fire Rosenkrandse paa det blotte Bryst. Hans Huusgeraad er ligesaa simpelt. Af den ham tilbudne Civilliste paa 25,000 Piastre har han kun modtaget 3000, og anvender Resten til sin Armee, der bestaaer af 6000 Md., men er et sandt Miskmask af Vagabunder: Hvide, Sorte, Mulatter, Jndianere og Mestitser. De bære ingen Uniform, og inqvarteere sig selv i det første det bedste Huus. Doktorens sædvanlige Residents, Assomption, har en Befolkning af omtrent 6700 Siæle. Tilforn havde denne usle Hovedstad heelt igjennem snævre og krumme Gader, indtil Despoten en Dag steeg op paa Taget af sit Palai og lod derfra drage ligeløbende Linier i alle Retninger, til at betegne de nye Gaders Brede. Strax udsendtes Arbeidsfolk med befaling, uden Skaansel at nedrive Alt, hvad der laae i Veien, hvilket og ufortøvet iværksattes, og Aaret derefter havde Staden et gandske andet Udseende. Denne Regjeringschefs hele Levemaade er yderst tarvelig. En gammel Mulatinde og 2 Jndianere udgjøre al hans Opvartning. Sit simple Middagsmaaltid holder han paa en Matte paa Jorden, hvorover er bredt en sneehvid Dug og sidder paa østerlandsk Viis med Benene overkors, undtagen ved festlige Leiligheder, da han betjener sig af c. Bord paa europæisk Skik. Dr. Francia er iøvrigt en stor Beundrer af Napolcon, om hvem han gjerne hører fortælle. Retfærdigheden haandthæver han prompte og uden Ophold, da han i sin Person foreener baade første Jnstants, den Kongelige Ret og Kassationsretten. Naar Parterne møde for ham, river han dem Proces=Akerne af Haanden og kaster dem i Jlden, hører derpaa Enhver især og afsiger en Dom, hvorfra ikke kan appelleres. En af hans Dekreter lyder saaledes: "Munkeneere afskaffede. Nogle af dem skulle fordeles i Landet som Præster og de Andre lægge Vind paa Agerdyrkning. Paragnay behøver ingen Dagdrivere!