Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Jndenlandske Efterretninger. En polytechnisk Læreanstalt bliver, ifølge kongl. Resolution af 2 Januar d. A., oprettet i Kjøbenhavn i Forbindelse med Kjøbenhavns Universitet. Det meest Væsentlige af Planen er: Til Læreanstaltens Formaal arbejdes deels ved videnskabelige Foredrag, deels ved practiske Øvelser i de dertil indrettede Laboratorier og Værksteder. Læregjenstandene ere Mathematik, Chemie og Physik i forskjellige Grene, Maskinlære i Forbindelse med mechanisk Technologie, Naturhistorie, geometrisk Tegnelære og Maskintegning. Alle Forelæsninger holdes efter trykte Lærebøger. Til Underviisningen have ikke allene de Adgang, der ville underkaste sig offentlig Examen ved Jnstitutet, men ogsaa andre, der blot ville benytte den til egen Belæring og privat Anvendelse, naar de kun have den Forberedelse, som behøves for at drage Nytte deraf. De Forkundskaber, som kræves af dem, der ville benytte Underviisningen, for ved Institutet at tage Examen, ere Begyndelsesgrundene af Arithmetik og Algebra, Geometrie, Stereometrie, Plantrigonometrie, Historie og Geographie og saa megen Kundskab i Fransk og Tydsk, som udfordres til at forstaae videnskabelige Skrifter i disse Sprog. Det forudsættes, at de, som optages i Jnstitutet, have opnaaet en Alder af 18 Aar. De, som ved Kjøbenhavns Universitet have taget den philosophiske Exammen, og de, som ved noget af de kongelige danske militaire Academier have taget Officeers Exammen, admitteres uden videre Prøve, andre maae underkaste sig en offentlig Prøve for at bevise, at de have de fornødne Forkundskaber. De, som ville underkaste sig Examen ved Institutet, henføres til tvende Classer, eftersom de enten især beflitte sig paa de mathematiske Videnskaber, eller især lægge sig efter den anvendte Naturvidenskab. Begge have at bestaae Prøve i visse fælles Lære gjenstande, men af dem, som høre til den første Classe, kræves ved Examen et større Omfang af mathematiske Kundskaber, og de, som høre til den sidste Classe, skulle være mere bekjendte med og mere øvede i den techniske Chemie. De, som ved Jnstitutet bestaae Exammen i de mathematiske denskaber kaldes Candidater i Mechaniken;" de, som bestaae Examen i Naturlæren, Candidater i den anvendte Naturvidenskab." Ved disse Examing gives Characterer. Et offentligt Vidnesbyrd om Examens Udfald meddeles Candidaten af Læreanstaltens Bestyrelse. De, som i den polytechniske Anstalt ønske kun at bivaane enkelte Forelæsninger eller deeltage i visse Øvelser, kunne ikke stædes til offentlig Prøve eller erholde offentligt Vidnesbyrd. En fuldstændig Lærecursus tilendebringes i to Aar, fordeelt i en vis Orden paa fireSemestre. Læreanstalten har de samme Ferier som Universitetet. Den offentlige Examen holdes i October Maaned. Foruden i Laboratorierne og Værkstederne at deeltage i mechaniske og chemiske Øvelser, skulle de Studerende tillige øve sig ved practiske Opgaver. Institutet har, faste Lærere, nemlig fem i vedkommende Videnskaber, een Tegnelærer og een Forstander for Værkstederne. T Studerende have intet Honorar at erlægge. Til den første Indretning og Bestridelsen af de Omkostninger, som derved strax foranlediges, har Hs. Majestæt allernaadigst skjænket 17000 Rbd. Den aarlige Udgift er anslaaet til circa 10000 Rbd., hvilken Sum vil kunne udredes deels af visse staaende Indtægter fra forskjellige Kilder, deels af Renterne af den Capitalfond, hvormed Institutet grundlægges. Til denne Fond, hvortil ogsaa nogle private patriotiske Bidrag ere indkomne, har Hs. Majestæt deels behaget at skjænke en Capital af 42000 Rbd., deels allernaadigst anviist en endnu betydeligere Sum som Forskud, til hvis Afbetaling Institutet ved midlertidige Ressourceer sættes i Stand. Dets Capitaler bestyres under, og dets Indtægter og Udgifter gaae igjennem Universitetets Qvæstur. Mere herom findes i det i disse Dage udkomne andet Hæfte af Maanedsskrift for Literatur, udgivet af et Selskab, forlagt af Reizel.