Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Naar der opreyser sig nogen Strid iblant det gemeene Folk, og om de efter Stridigheden og Skieldsord skulde skride til Slagsmaal, da har de en overmaade Opmerksomhed at der ikke udgydes Blod derved. Derfor om de har en Stok eller et Jern-Jnstrument i Haanden, kaster de det strax bort og slaaes med bare Næver. De fuldender deres Klammerie, naar den er paa det høyeste, med at frembringe deres Klagemaal for Mandarinen. Denne Øvrigheds Person, som sidder i en Bærestoel, anhører begge Parterne med største Koldsindighed, og lader dem begge afhandle deres Sag Lovmæssig. Derpaa lader han den Skyldige afstraffe i sin Nærværelse, og det hender sig oft at de begge faaer Hug. Der er ligesaavel i China som paa andre Steder offentlige og gemene Horer, men fordi at disse Personer ere i Almindelighed Aarsag til megen Uorden, saa er det dem ey tilladt at opholde sig i Byen. Deres Boelige maae være uden for Muurene, og de kand ingen synderlige Huuse have for dem selv. Der boer mange tilsammen og ofte under et Mands=Persons Opsigt som svarer for ald den Uorden som kunde opreise sig derved. J det øvrige bliver disse ublue Qvindfolk kuns lidet taalet men man anseer dem for Æreløs, derfor er der og visse Stadholdere som ingen af dem kand lide i deres District. Endelig contribuerer den Optugtelse og Underviisning, som man giver Ungdommen, meget til den Fred og Rolighed som hersker i Stederne. Naar man nu erlanger Bestillinger og Værdighed i Riget efter den Fremgang man har gjort i Videnskaberne, saa beflitter man sig uden Afladelse derpaa, at holde de Unge til Studeringer. Spill, og hver Forlystelse som er skikket til at befordre Ørkesløshed, er dem gandske forbuden. Neppe bliver dem saa megen Tiid tilladt at de kand drage Aanden. Ved denne flittige Umage skierper de Forstanden, øver Hukommelsen, modererer Affecternes Heede og bliver befriede fra den største Deel af de Laster som et ledigt og ørtesløs Levnet ikke har nogen Mangel paa at frembringe. Underretning om hvorledes man skal omgaaes med at legge Blomster=Svibler. eller Løg paa Glas. (Extraheret af Grotians Winter=Belustigungen. Pan tager saadant et Glas til hver Zibel, de paa hvilket Zwibelen kand ligge beqvemt. saa at den ikke falder ned. J Glassene kommer man ferskt Vand, eller frisk Regn=Vand. Van det bliver i Forveien sat i en Skaal paa Kakkelovnen, men maae derefter settes til Vindvet igien, for sammesteds at blive koldt, saa at det beholder den tempererede Varme, som er Stuen, og saaledes maae man hver Dag gaae til Verks med at gyde Vand paa. Glasset skal fyldes saa høyt med Vand, at det halve af Zwibelen er bedekket. Man maae hver Dag helde det gamle Vand af, og kommer frisk eller paa forbemeldte Maade tempereret Vand i Glassene igien. Man tager ikke Zwiblerne af Glasset naar man saaledes gyder friskt Vand derudi, især naar de har skudt lange Rødder, og naar man tager det gamle Vand af, saa maae det tempererede staae parat til at helde paa igien. Glassene bliver satte i Vindverne i den ordentlige daglig Stue hvor man legger i Kakkelovnen. Om Natten naar man formoder sterk Frost, setter man den hen paa et Skab eller andet Sted fra Vindvet. Dersom de om Dagen skulde fryse ved alt for koldt Veyr, saa maae man lade dem tøe op efter haanden, dog ikke alt for nær ved Kakkelovnen. De florerer forskielligt, eftersom de indlagde Zwiblers Art er beskaffen, i det en hvid enkelt Hyacinthe blomstrer langt snarere, end en blaae dobbelt. Jmidlertid varer det til den 26 eller 28 Dag efterat de ere nedsatte, førend de florerer.