JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Efter længere Tids Brystsvaghed, behagede det Alherren, i Gaar Aftes, at bortkalde til et bedre Liv min inderlig elskede Kone, min fem aarige Datters ömme Moder, Frederikke Sophie, föd Munk, kort efter at hun samme Dag havde gratuleret vor lille Datter, hvis Geburtsdag, det just var. Hendes Alder blev kun 34 Aar og 3 Maaneder, og vort Ægteskab varede ei fuldt i 6 Aar. Dette for mig, min lille Datter og min gamle Svigermoder, der, i den Afdöde, mistede sin eneste Datter, hvem hun saa kjærlig og moderlig pleiede til sidste Tid, saa smertelige Döds fald, bringes herved til Families og Venners Kundskab. Hobro, den 18de Febr. 1837. J. Höeg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Nr. 28 paa Vestergade, som nu beboes af Hr. S. Philipson, kan til Paaske Flyttetid leies af P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Masker faaes for billig Priis hos F. C. F. Hartmann Skuespil i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Torsdagen den 23de Februar opføres: Hvedebrødsdagene, Lystspil i 2 Acter, frit bearbeidet efter Scribe, Melesville og Carmouche, af C. Borgaard; derefter: Intriguen ved Morskabstheatret, original Vaudeville i 1 Act, af Arnesen. Forestillingen begynder præcise Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
NB. Søndagen den 26de gives ingen Forestilling, men Mandagen den 27de. Titchen & Kjørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Bekjendtgjørelse. Fra Undertegnedes Planteskole kunne i det nu snart tilstundende Foraar erholdes mange gode Træfrugtsorter, af forædlede Æble=, Pære-, Kirsebær- og Blommetræer, samt en Deel Skovværter, bestaaende af: Aske-, AhornBirke-, Boge= og Elleplanter m. m. Alt til en meget moderat Priis. Løgstør, i Februar 1837. D. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Schous Udtog af Forordninger, 2den Udgave, com splet til 1830 incl.; Fogtmanns Rescriper, til 1809. linel., samt flere juridiske Bøger anvises tilsalg fra Adressecontoiret. Kjøber til en brugt Arbeidsvogn og et simpelt Bring tøi anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Paa min Gang i anden Etage er bortstiaalet en graa Chenille med Skind under. For Tilveiebringelsen udlolves 5 Rbd. L. Bøggild. Lars Christian Larsen i Bjørnsstrup, Dronninglund Sogn, har tilsalg: 2 Mølleaxler, og adskillige Krummelser og Planker, tjenlige til Møllebrug. Bedste Christiania Ansioser sælges hos Ulrik F. Torm. Afproppet Øl, stærkt og velsmagende, sælges til 5 s. Flaske hos Ulrik F. Torm. En confirmeret Dreng heraf Byen, som skriver og regner godt, kan strax eller til næste Maidag faae Tjeneste paa Kammerraad Juuls Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Et Birketræes Chatol med Opsats, ovale Theborde og Spilleborde, Hjørneskabe, Klæderskabe, dobbelte og enkelte Himmelsenge, Birketræes og Fyrretræes Commoder, er talt til de billigste Priser tilkjøbs hos Snedkermester Tvenstrup i Møllegaden Nr. 511.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
NB. Chatollet kan faaes uden Opsats.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Proclama. Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 17de October 1835, som er læst inden vedkommende Retter den 14de November og 5te December 1836, indkaldes herved Creditorerne efter afdøde Kjøbmand Søren Winkel i Aalborg, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar Dags Varsel, at fremkomme med Deres Paastand, og inden foreskrevne Tids Forløb for os, som myndige Arvinger, at beviisliggjøre Deres Fordringer. Aalborg, den 11te Februar 1837. Adolph Winkel. S. Køster. Peter Wibroe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Tirsdagen den 7de Marts, om Formiddagen Kl. 10. afholdes offentlig Auction, her paa Toldkammeret, over anholdte og confiskerede Varer, bestaaende af: Merinos Bomuldstøi, Klæde; Sirts, hvidt og couleurt Shirting; Silke=Tørklæder og Forklæder; Bomulds=, Tvils= og trykkede Callico=Tørklæder; 8 1/2 Pd. The; 81 1/2 Pd. Raffinade og Candis; et Seletøi til 2 Heste, m.m. Aalborg Toldkammer, den 21de Febr. 1837. Thorbrøgger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Udgivet af J. Chr. Borch & A. Ph. Uies Enke. - Redigeret af Capitain v. Føderberg, Rd. af Db.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Uagtet Sagnet om en talrig Forening af Kongemordere, af hvilken Meunier, som Lodkastning havde tildeelt det første eller andet Nummer, skal være et Medlem, har al Rimelighed imod sig, saa opkoges det dog endnu af og til af Regjeringens Organer. Det synes velkomment, med Hensyn til at bearbeide Stemningen for nogle Lovudkast, som Regjeringen agter at grunde derpaa. Saaledes indeholdt et af benævnte Blade, at et ungt Menneske, ved Navn Re dares, Søn af en Notarius i en Provindsstad, var bleven fængslet. Han var nylig kommen fra Paris til Uges i Departementet des Gaard, og befandt sig, for nogle Dage siden, i Connaux, for at bivaane en Fest, som en af hans Medstuderende ved den medicinske Skole i Paris gav, ham, til Ære. Efter Maaltidet begav man sig til et Kaffehuus, hvor man kom paa Tale om Meuniers Attentat, og hvor han da, formodentlig ansporet af sin Omgivnings bifald, skal have fortalt, at han stod ved Siden af Meunier, da denne affyrede Pistolen. Jeg hørte, skal han have tilføiet, til de 35, som have svoret at dræbe Ludvigst Philip, men jeg har først Nr. 11, havde jeg skudt, skulde jeg vist ikke have feilet." En saadan Tale bragte ham naturligviis i Fængsel, men i Forhørene skal han vel have tilstaaet, at have brugt hiin Udladelse, men ene og alenen af Lyst til et Slags Storpraleri, der da nu rimeligviis vil komme ham dyrt at staae.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Ogsaa Journal des Debats, har i en Artikel omhandlet Begivenheden i Sortehavet med Skibet Vixen, men Journalens Anskuelser, der ogsaa dreier sig om Spørgsmaalet om, hvorvidt Rusland virkelig er Circassiens Overherre, med Rette eller ikke, indeholde i det Hele intet Nyt om denne Gjenstand. Strax efter Meuniers Attentat vare et Par Journaler satte under Tiltale, fordi de havde yttret, at slige Mordforsøg vare en naturlig Følge af Ministeriets, for Publicum vildledende, Paastand om Kongens altfor uforholdsmæssige Jndflydelse i Cabinettet. Begge Journaler bleve frikjendte. Den ene af dem havde Odilon-Barrot til Forsvarer. Han udviklede det Feilagtige i, at fremstille Kongen i en constitutionel Stat som den, der leder og styrer Alt. Saaledes havde Hr. v. Talleyrand, i sit bekjendte Brev, som man kaldte hans politiske Testamente, drevet Smigreriet saavidt, at han erklærede, at hans hele Fortjeneste i Ministeriet, bestod i, at han havde vidst at gjætte Kongens Tanker. (Man maatte næsten troe, at det var Louvois, man horte tale om Ludvig den Fjortende.) J lignende Misgreb, havde flere Ministre gjort sig skyldige, og man havde end- ogsaa læst i Moniteuren, at Ludvig Buonapartes Løsladelse var en egenmægtig Act af Kongen. Ved saadanne Lærdomme om Kongens Egenraadighed udbredte man Begreber, der strede mod alle constitutionelle Principer, da Kongen, i en constitutionel Stat, maa rette sig efter National-Repræsentationens Anskuelser. Saaledes havde man gjort Carl den Tiende en slet Tjeneste ved, om hans Egenraadighed at udbrede saadanne Jder hos Folket, der omsider foranledigede, at han maatte nedlægge sit Scepter; man skyldte altsaa den omtalte Journal Tak, fordi den havde advaret imed Fortsættelsen af saadanne Misgreb, der allerede havde bragt en Casimir Perier til at bukke under og hindret en Dupin og andre Mænd af Ære fra at tage Portefeuille i et Ministerium, der synes at staae under den Jndflydelse, der er saa modstridende mod alle constitutionelle Begreber.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Ved Slutningen af Mødet den 11te Februar blev de Deputeredes Kammer færdig med Municipalloven, der antoges med 204 Stemmer mod 70. Det hedder imidlertid, at denne Lov endnu stedse forekommer Regjeringen for demokratisk, endskjøndt det er lykkedes Ministeriet at holde næsten alle Committeens Amendementer ude af Loven; det kan derfor gjerne være, at man vil søge at modarbeide dens Antagelse i Pairernes Kammer eller, idet mindste, at faae den udsat til næste Session.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
En Journal af 12te Februar fortæller, at Regjeringen, har beqvemmet sig til at give efter for den preussiske Gesandts, Hr. v. Werthers, Forlangende og at udlevere den Arrestforvarer fra Frankfurt, som var de der fængslede politiske Forbrydere behjælpelig til deres Flugt og nu med dem opholder sig i Paris. De uafhængige Journaler ansee det for utroligt, at Regjeringen skulde indlade sig paa en saasupopulair Føielighed mod de absolutistiske Magter. En saadan Udlevering vilde stride imod alle, hidtil i saa Henseende antagne, Grundsætninger, da hiin Fangevogters Handling, løiensynlig henhører til Classen af politiske Forbrydelser og ikke til dem, der sædvanlig have Flygtninges Udlevering tilfølge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Tyrkiet. For ikke længe siden syntes endnu det ChurchiliskeAnliggende at ville antage en alvorlig Caracteer; nu lader det til, at man har fundet paa en Udvei, ved hvilken alle Paagjældende turde erklære sig tilfredse. Porten vil nemlig sanerkjende, at den har gjort Hr. Churchill Uret og tilstaae ham en temmelig anseelig Skadesløsholdelse, naar han igjen, paa sin Side, vil erklære sig tilfredsstillet og denne Erklæring stadfæstes af den engelske Regjering. Uden Tvi ere baade Churchill og Lord Ponsonby enige om denne Afgjørelses=Maade; thi den første skal have erholdt Bevilling til at indkjøbe en Qvantitet Salt og Olie til det Priis, til hvilken Regjeringen tilforhandler sig disse Artikler, hvorhos det er ham tilladt, efter Behag, enten at sælg disse Varer offentligt i Hovedstaden eller at udføre dem Er dette saa, da vil denne Begunstigelse kunne tilsikke Churchill en reen Gevinst af omtrent 800000 tyrkisk Piastre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Tyskland. Fra Frankfurt berettes følgende der passerede Uorden, Den 10de Februar, om Eftermiddagen, forefaldt i vor Forstad Sachsenhausen blodige Excesser imellem to østerrigske Soldater, der befandt sig i en fuldkommen beruset Tilstand, og nogle Skarpskyttere af vort Liniemilitair, som havde besat Vagterne ved Stadsporten. Den ene af Østerrigerne kastede, aldeles uden Anledning, i Nærheden af Vagten, sin Bajonet efter et paa Gaden legende Barn og slog i vilde Støien og Larmen og i halv bevidstløs Tilstand sine Hænder blodige mod en Muur. Vagten kunde naturligviis ikke være rolig Vidne hertil; de Beskjænkede bleve arrresterede og transporterede ind i Vagtstuen. Her satte de sig til Modbærge mod Mandskabet, der kun bestod af 4 Mand, søndersloge nogle Flasker og Glas, lagde Haand paa Mandskabet, saarede en af disse betydeligt i Armen og sloge Vinduerne ud i Vagtstuen. Der blev reqvireret en Patrouille, af det østerrigske Militair, som ogsaa strax indfandt sig og bortførte sine Kammerater, der imidlertid vare komne noget, til befindelse. Veien faldt forbi en Militairpost, der ligeledes var besat af en af Frankfurter=Skarpskytterne. Her sprang hurtigt en af Arrestanterne ud fra Patrouillen, og bibragte Skildvagten, hvem alt det Forudgangne var aldeles ubekjendt, nogle derve Slag i Ansigtet. Den, der kjender de østerrigske Militairloves Strænghed, vil ogsaa vide, at slige grove Udskeielser ville blive haardt straffede, saameget mere, som den, ved Bajonetstik i Armen saarede, Skarpskytte skal være død af sine Saar. Ved Efterretningens Afgang erfarede man endvidere, at denne Tildragelse, havde foranlediget gientaget Haandgemæng mellem de østerrigske og frankfurtske Militaire, i hvilket det var kommen til Fægtning med Sidegeværer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Spanien. J Madrid hvilede den 5te alle Forretninger, paa Grunde, af, at man den Dag hædrede de tappre Christiner, som fandt Døden ved Bilbaos Forsvar, ved en almindelig: Sørgefest. - Generalerne Espartero, Evans, Sarsfields- og Ribero skulle, i Forening, have udkastet en Operationsplan, som er sanctioneret af Ministrene og ventedes at kunne udføres den 10de Ds. Endnu holdt Dronningens Hære sig indsluttet i Bilbao, og Carlisterne havde benyttet denne v. Rolighed til at foretage nye Udskrivninger og til at sikkrelosig, imod deres Fienders fremtidige Planer. Efter en Telegraph Depesche af 6te skal General Ribero være indtruffen til St. Sebastian med 6000 Mand og Alt saaledes være beredt til Operationsplanens Udførelse. 200 Carlister, og som bevæbnede havde søgt en Vei over det franske Getol bet, ere blevne afvæbnede af de franske Grændsetropper me og bragte til Mont-Louis. Grændsespærringen fra den til franske Side overholdes overhovedet nu meget strængt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
en Jfølge engelske Blade har General Evans, i en Skrivelse er, til sine Vælgere i Vestminster, gjort Undskyldning for, at ge han endnu ikke kan møde i Parlamentet, eftersom Operatiom. nerne imod Carlisterne ufortøvet skulde tage deres Begyndelse. tre, - Om Carlistchefen Gomez erfarer man, at han af Præ ske tendenten er arresteret, og skal stilles for en Krigsret, for at forsvare sig imod den beskyldning, at have begaaet Underslæb med anbetroede Penge. - Spanien har nu anerkjendt. Mexicos Uafhængighed, uden nogen videre Pengegodtgjørelse, re end den Deel af Spaniens Gjæld, som Mexico frivillig har kestilbudt sig at overtage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Fædrenelandet. Aalborg. Alperosen o. s. v. (Fortsat.) J anden Afdeling gjor vi Bekjendtskab med flere nye Personer, Grevens Moder, 1 Mad. Christiani, Baronesse Rautenhoff, hans Forlovede, Mad. Andersen), og Baron Rentheim (Hr. Rau. ke Grevindens herlige Caracteer, hendes skjønne Forhold til hen9des Søn og den modne Forstand og Verdensklogskab, hun " i hvert Ord røber at besidde, blev med Anstand og Værdighed fremhævet af Skuespillerinden, hvis naturlige Spil i den sene smukke Rolle ogsaa fandt behørig Understøttelse i den Hjertelighed, med hvilken Greven, i Scenerne med sin Mo eider, paaskjønnede hendes godmodige Formaninger og Raad 3 Baronesse Rautenhoff, et Slags Sidestykke til Grevinde, Orsini, havde i Mad. Andersen en tænksom Fremstillerinde, der i denne vanskelige Rolle ypperligt vidste at fremhæve dens mange interessante Momenter og med Held at nuancere de høist forskjellige Følelser, der bevæge hendes Sind. Scenerne med Baron Renthem gik fortræffeligt og Hr. Rau spilte denne Rolle med saameget Lune og saamegen Sandhed, at Digterens Hensigt at vække en høi Grad af Jnteresse for denne Caracteer, ikke kunde forfeiles. J Stykkets tredie Afdeling fremtræder den sidste nye Caracteer i Stykket, Lieslis Bedstefader, den russiske General(Hr. Orlammundt. Denne Skuespiller besidder, paa Scenen, i sit Udvortes, sit Organ, sin rigtige Diction og Declamation saamange Fortrin, at Roller i det Fag, hvori han egentlig optræder, neppe af ham ville blive forfeilede. Saaledes bidrog han ogsaa her til at forhøie Publicums Jnteresse for den hele Forestilling, i hvilken Sammen spillet i alle tre Afdelinger maa omtales med fortjent Roes. Ogsaa i denne Afdeling fortjener det at bemærkes, at Jfr. Olsen ikke undlod at lade den Forandring skinne igjennem hos Liesli, som naturligviis maa være foregaaet med hende ved et Aars Omgang med de høiere og meere dannede Classer, og derhos dog havde bevaret den elskelige, uskyldige Naivitet, som strax ved det første Møde i Schweitz havde erobret Grevens Hjerte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende skal det nu være bestemt, hvor mange og hvilke af vore Skibe, der skulle udrustes i det nu tilstundende Foraar. J Begyndelsen af April skal nemlig Briggen, St. Jan, fra Kbhvn, convoyere Skibet, Johanne Marie, (Ept. Christmas til Vestindien, hvorhen dette skal bringe endeel Tropper. J Mai derimod skal en liden Eskadre, bestaaende af Fregatten, Galathea", Corvetterne, Flora, og Fortuna" og Briggen, St. Thomas" afgaae til Nordsøen, hvor det skulle maneuvrere en Maanedstid, hvorpaa de skilles af: Briggen til Vestindien, Corvetten Flora" med Søcadetcorpset til Østersøen, Fregatten derimod og Corvetten, Fortuna" fortsætter, sin Ovelsestour nordligere oppe i Nordsøen. For saavidt disse Udrustninger uden extraordinaire Tilskud kunne bestrides, af det Søetaten anviste Normalbudget, afgiver det vistnok et glædeligt Beviis paa den strænge Oeconomi og Orden, hvorfor man stedse har roest Søetatens Administration; imidlertid kunne vi dog ikke Andet, end troe, at den Øvelse for Officerer og Mandskab, der maa antages at være disse Toures eneste Øimed, ret vel lod sig forene med en Foranstaltning, der tillige kunde komme vor saa haardt betrængte Handel og Søfart til Nytte. Vi mene naturligviis, at det fra alle Sider saa længe nærede Ønske endelig kunde komme til Udførelse, at vort engang saa ansete Orlogsflag igjen maatte vise sig i Levanten. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Det Müllerske danske Skuespillerselskab sluttede sine Forestillinger i Christianstad i Skaane med, Axel og Valborg" og er nu reist til Gothenborg. J Skanska Posten, hvori bemeldte Selskab hæderlig omtales, anføres tillige, at det, ved med Held at give i Christianstad Tragoedier som den, nævnte, saavelsom Laura", samt Hagbarth og Signe, har fortrængt det eensidige Omdømme, som blev Samme til Deel, i Publicum, saalænge det holdt sig blot til Commedier- og Vaudeviller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Slagtermester Benjamin Falkner i Middelfart klaget, i Hempels Avis over den fatale Huusinqvisition hos Jkke Handlende, der ogsaa ramte ham den 10de D., idet 4, skriver fire, Toldofficianter med Rettens Betjent i Spidsen, efter en falskelig Angivelse, indfandt sig hos ham, og derpaa det strængeste inqvirerede, ja det gik endog saavidt, at hans Sengemadratse blev opsprækket og undersøgt, men der fandtes - Intet." - Det er beklageligt, hedder det, at Lovene tillade slig Behandling i den fredelige Borgers Huus. Ønskeligt var det imidlertid, at Angiverens Navn til denne, uædle Handling maatte blive offentlig bekjendtgjort, for at man deraf kunde komme til Kundskab om, hvorvidt han har villet chicanere Undertegnede eller drive Gjæk med det respectiver Toldvæsen, hvilket man næsten maa antage har været Bevæggrunden til denne utidige Visit.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Om det Thorvaldsenske Muscum som Nationalanliggende. Det Gamle indeholder som oftest Spiren til det Nye, og visse Grundtræk i Nationernes Caracteer give ofte Nøglen til mangen Gaade i deres aandelige Udvikling. Dersom det er saa, at vi hos Forisædrene maa beundre hiin romantiske Indblidningsskraft, der gav dem Sands for det Nye og Læd vanlige, der gjorde det til Trang for dem at gaaelud paa Eventyr og oplede og trodse Farerne, da er det ikke mindre vist, hvor contrasterende det end maatte synes, at de havde en beundringsværdige Tact for det Bestandige, det Faste og Varige. Fra Iledenoldets Dage betragte vi endnu med Forbauseelse, som Vidner om denne Sands, hine Konelge- og Dronning-Stole, hine hængende Stene, hiene Kæmpernes Dansechore (gigantum chorca), hi lue Stendysser og Offerkredse paa vore Agre og Heder, hine Skriftklipper og Runestenc. See vi tihen til den flygtige Kunst, som fulgte og ofte var forenet med Heltelivet, til Skjaldskabet, da finde tvi heri noget ganske særegent, som hverken Græskeere eller Romere have kjendt til. Det var den ikke nok, som hine, at tilveiebringe Rythmus og Tonefald, ved et Antal korte og lange Stavelser, de tilfredsstilledes ikke ved, med Ilebræernes Vise, at give kraftige Fyndsprog; Skjaldens Vers maatte ogsaa nagles fast i Hukommelsen, derved, at Endestavelserne maatte være eenslydende. De saae paa det Faste og Bestandige. derfor maatte Heltens Navn hugges i Steen og Heltesangene smeddes i Riim. Da den urolige Aand fandt Ilville i Christendommen, lod Sandsen fordet Solide sig ikke mindre tilsyne, i de mangsoidige Gudshuse, de allerfleste af hugne Kampestene. Mure, Taarne og Hvælvinger afgive Belviser nok for, at Fædrene havde Mod til at trodse Tiden og haabe Udödeligheden, ogsaa Formen af disse Bygninger give rigt Stof til Betragtninger, uder ville ligge uden for disse Liniers Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
En stor Kunstner er bleven os til Deel: Europa af Sön gav den Herlige Navn, en Dannemark trykked ham först til sin Favn. Han er en Sön af det gamle Norden og bærer Oldtidens Præg, hans Kunst bestaaer ikke i flygtige Touer, eller i Farver paa Lærred og Træ dybt i Stenen maa hans rige Phantasies herligeHFylde præges med undslettelige SkjönhedstrækDvæle vi ved det Kunstværk, der först tildrog ham Opmærksomhed og gjorde ham navnkundig, da var det ingen Aphrodite, ingen Arres, skjöndt disse Grækenlands Guder senere udsprang af hans kunstdrige Aand, det var Jason, der atter maatte hente det gyldne Skind, det var Argonanternes Anfører. der leder Tanken mod Hjemmet, hvis Tumleplads förer Nordboen fra Sortehavets til Östersöens Ny ster, hvis Skib minder om hine Langorme og Bölgeheste hos Skandinavierne, og hvis Bedrift bringer Nordens eventyrlige Söfarere i Frindring. Saaledes fandt en Kunstner det Fædrelandske i det Fremmede. Vil man nu opreise Nationen og Thorvaldsen et værdigt Mindemærke, da maatte dette vistnok bære Præget af den omtalte Almeensands den Tact for det Solide, der er som et nedarretNationaltræk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Vi maa eie Thorvaldsens Værker i Marmor, likke blot i Gipsafstöbninger, der næppe kunne renses for Støvet, uden paa Formens Bekostning: og Bygningen, der skal indslutte dem, maa i Form og Fasthed være værd at betro saa herlige Skatte, dog her torde Bekostningen let overgaae Begeistringen; men det kommer dog an paa om ikke allerede Noget skulde være forhaanden, der muligen kunde fremme Foretagendet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Der er i Danmarks Hovedstad en Bygning, ufuldendt, den var bestemt til et christeligt Tempel men förend Alterlyset tændtes, stod den allerede som Ruin. Denne kostelige Marmorkirke burde fuldendes. Det forekommer Indsenderen, at et saadant christeligt Tempel kunne være et værdig Gjemmested for Thorvaldsens christelige Plastik, og at det ligeledes kunne være passende at det Folks Gnder fandt Ly i Templets Vesti buler, hos hvilket Apostelen fandt et Alter forden ubekjendte Gud og hvis Tungemaal först barsEvangeliet. Et solidere og mere ildfast Glyptothek vil man dog vanskelig kunne tilveiebringe. C. F. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Reisende. f. Aarh. t. Kallundb. Propr. J. C. Foss, Lieutn. v. Hohling Adjunct Arntzen; Træskohandler R. Sørensen; Glarmester, Poser; Muurmester Randløv; Snedkersvend Tinghuus. Imorgen (Fredag) holder Hr. Pastor Fogh Fasteprædiken i Frue Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Bekjendtgjørelser. I Dag Morges Klokken 5, behagede det Forsynet, ved en rolig og stille Död, at bortkalde herfra til et bedre Liv, vor elskede Datter Meuriette Christiane Johanne, efter 4 Ugen Sygeleie, i hendes 25de Aar. Næst forbindtligst at takke for al den Deeltagelse, som blev viist den Afdøde under hendes Sygdom, frabede, Condolence, som kun ville foröge vor billige Sorg. Aalborg, den 2de Februar 1837. Ane C. Mølfferdt, Hr. Chr. Sølfferdt. föd Lorentzen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
At vor kjære og uforglemmelige Moder, Anne Duus, födt Möller, af Hals, Enke efter afgangne Lieutenant og Lodsoldermand Jens Duus, i en Alder af 70 Aar, og efter 4 Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Död omskiftede Tid med Evighed igaar den 21de Februar, tilkjendegives herved for Slægt og Venner af undertegnede, hendes dybtbedrøvede Börn, paa egne og fraværende Södskendes Vegne. Hals, den 22de Februar 1837. Elisabet Duus. Petrea Duus. Christian Duus. J. N. Duus. udsælges af Fille Vox Masker S. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Masker faaes for billig Priis hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Efterfølgende fundne Sager ere Tid efter anden hertil indleverede: 1 sølvbeslagen Pibe - glemt i en Vogn paa sidste Leerups Marked. 2 Ditto Ditto. 1 Guld Brystnaal (itu). 1 Lorgnet, indfattet i Sølv. 1 forgyldt Livspænde (itu). 4 forskjellige Armbaand. 1 Paraplut. I grønt Slør. 1 Ilderskind. 1 Kjørepidsk. 1 Stk. Klædesnoer. 2 1/2 Lspd. gammelt Tavlebly. Aalborg Politikammer, den 22de Februar 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
J Aalborg Hospital ere 2de Mandspladse vacante, hvorom Ansøgninger, som maae være ledsagede med paalidelige Attester om den Søgendes Alder, Stilling og Trang m.m., i 4 Uger fra Dato kunne indgives til undertegnede Forstander ved Stiftelsen. Aalborg, den 18de Februar 1837. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Fredagen den 24de Febr. 1837, Kl. 7 Aften, afholdes en Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen.