JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Rygtet siger, at ogsaa Franske Tropper skulle marchere til Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
J Preussen er aabnet et Laan af 1,500,000 Rdlr. J Anordningen desangaaende hedder det: Endskiønt Vi hidtil ikke have ladet noget Hielpemiddel til at tilveiebringe den Krigsskat, vi skylde Frankrige, blive uforsøgt, resterer der dog endnu noget, med hvis Afgjørelse vi uafbrudt have været sysselsatte, men som vi saa meget mindre kunne opsætte længere, som den Overbærenhed, Keiseren af Frankrige hidtil heri har viist, har fordoblet vor Forpligtelse, mod ham. Det hedder fremdeles deri, at Kongen har faaet et betydeligt Laan, men som han ikke faaer saa betimelig ind, som Afbetalingen til Frankrige nødvendig skal skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Man vil have den Efterretning fra Buenos Ayras af 27 Sept. 1809, at man der agter at aabne Havnene for fremmed Handel. Lapaz, Hovedstaden i Audience Las Charias har afsat sin Præsident, landforvist sin Ærkebisp, og oprettet en provisorisk Regjering, i Spidsen for hvilken Andiencen staaer, der styres af Folkets Stemme og repræsenteres af Cabildo eller Borgerraadet. Kongens Penge, som hidtil har været Regjeringens Hovedstøtte, maa ikke komme til Buenos Ayres, og dette Savn har bevæget Vicekongen til at aabne Havnene for en Frihandel. Det var d. 16 Julii, at Jndbyggerne i Lapas, som havde Gouverneuren og Erkebispen mistænkt for at ville overdrage Enevoldmagten til Prindsessen af Brasilien, reiste sig i Masse og gjorde Opstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Paris d. 22 Febr., Moniteuren for i Dag indeholder følgende: Note fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Hr. Baron v. Roell, Minister, for de udenlandske Anliggender i Holland:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Undertegnede Minister for de udenlandske Anliggender i Frankrige er paalagt, at tilkjendegive Hs. Excell. Hr. Bar. v. Roell a. de Beslutninger, hvortil Europas, uværende Stilling, nøder Hs. Keis. Maj. Naar disse Beslutninger ere af den Natur at de stride mod Hollændernes Ønske, saa gjør dette uden Tvivl Hs. Maj. ondt, og kun med Mishag har H. M. fattet samme. Men den ubevægelige Skjebne, der styrer denne Verdens Anliggender, og som vil, at Begivenhederne skulle rive Menneskene bort med sig, tvinger H. M. med faste Skridt at følge de Forholdsregler, hvis Nødvendighed han er bleven overtydet om, uden at lade sig aflede ved underordnede Betragtninger. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Da Hs. Maj. satte een af sine Brødre paa Hollands Trone, forudsatte han ikke at Engelland vilde formaste sig til offentlig at kundgjøre en evig Krigs Grundsætning, og at det for at hævde samme vilde antage til Grundvold for sin Lovgivning de unaturlige Grundsætninger, som dets Cabinetsbefaling, af Nov. 1807 foreskriver. Jndtil den Tid blev vel dets Søret bekæmpet af Frankrige og tilbagevist af Neutrale; men han udelukkede dog ikke al Sofart, og lod de søfarende Folkeslag dog beholde et Slag Uafhængighed. Det var den fælles Sag ikke meget skadeligt, at Holland drev Handel med Engelland, det være ved Hielp af de Neutrale eller ved at laane deres Flag. Marseille, Bordeaux, Antwerpen nøde samme Fordele; Engelland maatte endnu skaane Russerne, Americanerne, Preusserne, de Svenske og Danske, og disse Nationer dannede et Slags Baand mellem de Magter, der vare adskilte ved Havet. - Den fjerde Coalition har tilintetgjort denne Tingenes Tilstand; Engelland lykkedes det at forene Rusland, Preussen og Sverrig mod Frankrige, og nu saae det sig ikke længer tvungen til saamegen Skaansel: da var det, at det, mis brugende Ord og Ting, gjorde de Fordringer, at lade alle Neutrales Rettigheder forsvinde og bringe dem til at tie for et simpelt Blocade Decret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Moniteuren indeholder tillige en Note fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Mr. Armstrong, de forenede Staters befuldmægtigede Minister, hvori de i ovennævnte Note anførte Grundsætninger ligeledes fremstilles. Hs. Maj., hedder det, vilde betragte sit Decret i Berlin og Mailand, som et Angreb paa den evige Retfærdigheds Grundsætninger, dersom den ikke var en nødvendig Følge af den brittiske Cabinetsordte, og især den fra Nov. 1807. Da Engelland ved sin Paastand, at paalægge hele Verden sine Sølove, og ved Udvidelsen, af sit Parlaments Jurisdiction over alle Nationers Jndustrie proclamerede sit Universal-Herredømme, troede Hs. Maj., at det var alle afhængige Nationers Pligt at forsvare deres Souverainitet, og erklærede de Skibe, der underkaste sig Engellands Herredømme, for denationaliserede. - Hs. Maj. gjor Forskjel mellem et Skib Visiteuren og Skiælmen. Det sidste har til Øiemed, at forsikkre sig om Flagets Realitet; Visiteuren derimod er en Efterforskning, som man foretager i det Jndre, endskiønt man allerede er forsikkret om Flagets Realitet, og dens Resultat er enten et Jndividuums Presning, Varenes Confiscation, eller egenmægtige Loves Anordning eller Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Hs. Maj. kunde ikke vente de Americanske Staters Adfærd, hvilke, uden at kunne fore Anke over Frankrige, medindbefattede det i sine Udelukkelses=Acter, fra Maji Maaned af forbøde Franske Skibe at løbe ind i deres Havne og underkastede dem Confiscation. Saasnart Hans Majestæt blev underrettet om dette Skridt, har han maattet anordne at bruge samme Fremgangsmaade mod de Americanske Skibe, ikke blot paa sit Gebeet, men ogsaa i de Lande, der støde under hans Jndflydelse. J Hollands, Spaniens, Nen pels Havne ere de Americanske Skibe blevne anholdte, fordi Americanerne havde anholdt de Franske Skibe. Americanerne kunne ikke dvæle ved den Beslutning de skulle fatte; de maa enten sønderrive deres Uafhængigheds Acter, og ligesom før Revolutionen, vorde Engellands Undersaattere, eller vælge saadanne Forholdsregler, at deres Handel og Konstflid ikke bebyrdes med saadanne Afgivter, der gjøre den afhængigere end Jamaica, som i det mindste har en Forsamling af Repræsentantere, og Privilegier. - Mennesker uden Politik, uden Ære, uden Kraft tør vel paastaae, at man vel kan underkaste sig den af Engelland paalagde Tribut, fordi den er ubetydelig. Men hvi føle de ikke, at Engellænderne aldrig saasnart have bevirket denne Grundsætnings Erkiendelse, førend de ogsaa ville forøge Paa læggene, saa at man, naar denne i Begyndelsen, lette Byrde bliver uudstaaelig, maa slaaes for Jnteressens Skyld, eftersom man vægrer sig ved at slaaes for Æren. - Denne Note ender med de Ord: "Naar altsaa den Americanske Minister kan indgaae den Forbindtlighed, at de Americanske Skibe hverken ville underkaste sig det engelske Con seils Beslutninger af Nov. 1807, eller noget mueligt Blocade=Decret, det være da, at denne Blocade virkelig er til, saa er Undertegnede bemyndiget, at slutte ethvert Slags Convention, der sigter til, at fornye Handelstractaten med America og hvori man vil fastsætte alle Forholdsregler, der egne sig til, at befæste Americanernes Handel og Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Den Franske Regjering har modtaget Efterretninger fra Spanien angaaende Armeens videre Fremskridt. Gener. Sebastini skriver under d. 29 Jan, fra Granada, at han er rykke ind i denne Stad d. 28. Han forefandt der et Regiment Udlændinge, næsten lutter Schweizere, der nu ere traadte i Fransk Tieneste. - Et Brev fra MarchalVictor til Hertug, af Dalmatien melder under d. 2 Febr. at de Keis. Tropper ere d. 2 Febr. rykkede ind i Sevilla. Han fandt der 263 Canoner. Oprør Juntaen har opløst sig. Dens sidste Handling var at afsætte Generalerne og udnævne ny. Blake skal komme i Aripagas Sted, men denne har ingen Tropper mere. Hvor Castannos er bleven af vides ikke. Cuesta har foragtet Juntaens Skrig, la Romana er gaaet til de Tropper, han før anførte, Tilly har reddet sig til Philladelphia med 3 Millioner. Altameira og Biskoppen af Laodicea ere blevne arresterede af Folket i Beres; adskillige af Juntaens Medlemmer have viist Bod og Bedring; Tropperne løbe fra hinanden. - Gener. Sebastini befandt sig den 3 Febr. i Mallaga og afsendte Recogneseringer paa Veien til Murcia. Han skal besætte Kongeriget Grenada, forberede Murcias Undertvingelse og begunstige Expeditionen til Cadix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Hertugen af Trevisos Corps skulde d. 4 begive sig paa Marchen til Badajoz. - Hertugen af Bellune, beretter, at det 1ste Corps Tropper have besat San Lucar, de Barramede, Rote, Puerto de Santa Maria, Puerto Real og Chiclana; de sidste Steder ligge af Cadix og Medina ad Sidonia til J denne Stilling bloqueres Cadix ganske fra Landsiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Den store Diamant, der pryder Napoleons Kaardeknap, vurderes for 12 Mill., altsaa 3 Gange mere end hvad Hertugen af Orleans betalte Engellænderen Pitt for den i slette Papirpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Kjøbenhavns Vexelcours: Den 5te intet gjort. D. 6te 395, hvortil Banquen solgte, men Kjøberne vare faa. Spec. Cours uforandret. J Hamborg noteredes d. 2den ingen Cours, men i Følge Breve vexledes der til 404.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Politisk Oversigt. Den henrundne Maaned udmærket sig ved en politisk Begivenhed, der var lige saa uventet som den vil og maa blive vigtig i sine Følger. Keiser Napoleons Skilsmisse fra Keiserinde Josephine, have vi i vor forrige Oversigt ikke berørt, fordi den, blot som Ægteskabskilsmisse betragtet, kun blev mærkværdig ved det høie Trin begge stode paaDet var og blev kun et Privatanliggende, saalænge Napoleons Valg af en anden Ægtefælle endnu ikke var bestemt; men nu, da denne Monark har kaaret en Datter af den Regent, i hvis Keiserstad han nyligen stod som Erobrer, til sin Mage, nu er hiinÆgteskabsskilsmisse bleven til en vigtig Verdensbegivenhed, som begynder en ny Epoche i Europa's Statshistorie. Det Overordentlige, det Store, det Uventede hører til vort Aarhundredes første Særkjender. Hist seer man et heelt Folk vælge en fiendtlig Hærfører til sin Konge, her en mægtig Keiser tilbyde sin Fiendes Datter Haanden, medens han skienker Faderen Fred. Hvo skulde den Gang de Franske Legioner angreb med Løvekraft den Østerrigske Hær ved Wien, da deres Jldsvælg udbredte Død og Ødelæggelse i denne Hovedstad, have troet, at der inden for dens Mure lerede en Keiserdatter, der ved sine Yndigheders Tryllekraft formaaede at seire over en Helt, som Østerriges 500,000 Krigere maatte bukke under for? Hvo er den Dødelige, som den Gang havde vovet at tænke sig Mueligheden af, at Seierherren ved Donau vilde i kortere Tid end et halvt Aar vorde Keiser Frans's Svigersøn, Saa lidet formaaer endog den meest Skarpsynede at forudsee hvad den næste Maaned, og endnu langt mindre hvad der næste Aar vil føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Vor Tidsalder er et Blomsterhed, fuldt af ubekjendt Frø, nedlagt af en usynlig Haand. For Østerrige maa denne Ægteforening nødvendig være af store, vigtige og velgjørende Følger. Adskillige af disse have allerede begyndt at yttre sig, især har den Wienske Pengecours, denne ubedragelige Maalestok for et Lands indere Forfatning, som var kommen til en i Historien ubekiendt Standpunct, forbedret sig paa ligesaa uventet som eftertrykkelig en Maade, og har blot den første Efterretning om hiin Familieforbindelse mellem begge Keisere havt en saa velgjørende Virkning, hvad kan man da ikke alt haabe og vente, naar denne Forbindelse end nøiere knyttes ved politiske Forhold, Østerrige er endnu bestandig, uagtet det har mistet en Femtedeel af sine Lande, en betydelig Stat, rig paa Hielpekilder og vigtig ved sin Beliggenhed. Forenet med Frankrige ved et dobbelt Baand er den en mægtig Støtte for Napoleon, og hvad der hidtil ikke har været mueligt at udrette mod Engelland, det maa kunne udrettes nu, da det Franske Keiserhuus er lige saa fast forenet med Østerrige ved politiske som naturlige Baand. Saaledes gaaer da ikke allene atter en Soel op for det Østerrigske Huus, som nyligen stod paa Bredden af sin Undergang, men hele Tydskland bliver derved ved fælles Jnteresse forenet til et eneste stort, mægtigt og kraftfuldt Statslegeme, hvori der nu hersker lige saa stor Eenhed, som fordum Ueenhed, og som maa fremskynde den Fred, Europa sukker efter. Næst Keiser Napoleons Ægteforening med en Østerrigsk Keiserdatter, er den Romerske Stats Forening med Frankrige een af de vigtigste Begivenheder i forrige Maaned. Saa meget ligner Napoleon sit store Mønster Carl den Store, at han ligesom denne paasætter sig den Romerske Krone, lader sig af politiske Grunde skille fra sin Ægtefælle, og bekriger Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
J Spanien gaaer Alting saa heldigt forde Franske, at, som det synes, Keiserens Nærværelse neppe vil blive nødvendig der. Hertugen af Bellune er allerede indrykket i Sevilla, og GeneralSebastini i Grenada. Det 8de og 9de Corps rykke i Forening med det 6te ind i Portugal. Hele Andalusien er nu undertvungen. Jmidlertid vedbliver Engelland at holde de endnu urolige Spanske Provindser i Aande, og endnu d. 7 Febr. afgik fra Portsmouth en Engelsk Gesandt til Regjeringen i Sevilla; men bliver nu nødsaget til, enten at vende tilbage eller prøve sin Lykke i en anden endnu uundertvungen Provinds, da hiin Regjering har maattet flygte til Leon. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-06
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
En ung Neger traadte nu ind i Stuen og leverede Hr. Blink et Brev. Hr. Blink aabnede det med Begjerlighed og læste "Dyrebareste Hr. Blink! Med sønderknust Hjerte har jeg taget min Tilflugt til et Middel, der strider ligesaa meget mod mine Grundsætninger som mod min Følelse. Deres Datter er i mit Værge. Det Afslag, De gav mig i Formiddags, har bevæget os begge tilet Skridt, som vi længes efter at kunne bede om Tilgivelse for paa vore Knæe. Bedste Hr. Blink, Samtyk i vor Forening og vi skal velsigne Dem med opløftede Hænder. Jeg er ikke saa fattig som De troer. Min Fader er en formuende Mand, og jeg hans eneste Arving. Skjenk og Deres Tilgivelse og Deres Samtykke! Tom modtager Deres Svar. Nægter De os denne Begjering, saa reise vi i Morgen til Vestindien og De seer os aldrig meer. Carl Romberg." Budæus (forbittret). Hvilken Galgenfugl, Hvilken Røver! – Tom. Toms Herre er en brav Mand - ingen Røver. - Blink. O, jeg kan blive rasende! Bortføre min Datter og endnu ovenikjøbet begiere mit Samtykke, Jeg kunde slide ham ihiel! Den Forfører. - Tom., Tom taaler ikke at nogen kalder hans Herre Forfører. Han er en brav Mand. – Budæus. Ja - som Herren er saa følge hannem Svende. - Blink (tager Tom fat i Brystet og rusker ham. Hør, Du sorte Diævel, Du malebarske Skjelm! Dersom Du ikke siger mig hvor min Datter er, saa lader jeg Dig arrestere og bringe i Stokhuset. – Tom. Og troer De da, at Tom vilde forraade sin Herre i Stokhuset? – Blink. Det skal have gode Veie. Tampen har lokket Sandheden ud af mangen en Ryg. Den skal nok lære Dig at bekiende. - Tom. Fy, Herre. Hvor De er grov. - Budæus. Halstarrig, uforskammet, sledsk som hans Herre. Tom. Dersom De bareste kjendte ham, saa vilde De ikke tale saaledes. Tom kjender ham bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Politisk Oversigt. (Sluttet.) Spanien og Portugal ere næsten de to eneste Magter, hvor i dette Øieblik endnu Krigsfanen, vaier og Menneskeblod flyder. Alle øvrige Stater, have ingen anden Fiende at bekjæmpe mere end Engellænderne, som paa Øen Zeeland have fundet en Modtagelse, der nok vil afholde dem fra, saa hastig igjen at lade sig see paa Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Medens Kongen af Holland endnu bestandig er i Paris, have hans Stater undergaaet betydelige Forandringer. Breda, Bergen op Zom og Willemstadt ere besatte af Franske Tropper, og foruden Zeeland falder alt hvad der er Hollandske sønden for Maas til Frankrige. Engellænderne have nu ikke udrettet andet ved deres mislykkede Schelde-Tog, end henledet Frankriges Opmærksomhed paa denne Punct, og viist det, af hvilken Vigtighed Antwerpen og Viissingen under en Krig med Britterne ere. Holland selv maa vinde meget herved; thi ved en almindelig Fred kunne dets vigtigste Velstandskilder, Handel og Skibsfart, atter aabnes, og denne Fred kan kun tilveiebringes ved Engellændernes fuldkomne Udelukkelse af Europas Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Tydskland forestaaer atter adskillige Forandringer, men hvorledes de ville blive vides endnu ikke med Vished. Hannover skal forenes med Vestphalen, og et Frankisk Kongedømme skal, som det hedder, oprettes. De illyriske Provindser ere blevne inddeelte i to Militairdivisioner, men deres Bestemmelse er endnu ubekiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Jmellem Porten og Rusland er sluttet en Vaabenstilstand, og det er saa meget mere rimeligt, at den første nu vil gaae over til Fastlands partiet, som den, paa den ene Side bekriges af Rusland og paa den anden trues af Østerrige og Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J Følge forestaaende allernaadigste Reskrips modtages Subscription til det forommeldte Laan, fra næstkommende Mandag den 12te Martii indtil den paafølgende 19de hos det Kongelige Bank comptoir her i Staden, til hvilket dernæst i de følgende 8 Dage Jndskuddene til Laanet blive at erlægge imod Jnterims=Beviser, udstædte af Bankcomptoirets Direction, hvilke inden kort Tid ville kunne erholdes ombyttede imod saadanne af Finants Collegio udstædte Assignationer, som de Jndskydende, i Overeensstemmelse med ovenstaaende allernaadigste Reskript, maatte forlange, hvilket ved Summens Jndbetaling til Bankcomptoiret bliver at opgive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Finants-Collegium, den 6te Martii 1810. Schimmelmann. Reventlow. Moltke. Lange. Birch. Lassen, Fuldmægtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J den Hempelske Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: J Anledning af udgivne Bekjendtgjørelse fra den Kongelige overordentlige Finants Kasse=Kommission i Kiel, dateret 26 Februarii 1810, betræffende Hans Majestæt Kongens allernaadigste Beslutning, at der ved Odense, Viborg, og i Aalborg Amtstue=Kasser skal imodtages Jndskud i dansk Courant, som ikke er under 60 Rdlr., og i øvrigt delelig med 50 Rdlr., imod at de Jndskydende strax ved Pengenes Jndbetaling derfor erholder 4 Procent rentebærende af den Kongelige Skatkammer=Administration udstædte Obligationer paa Skatkammer Afdragsfondens Jndtægter, skulle vi Undertegnede som bemyndigede til deslige JndskudsModtagelse herved tilkjendegive, at de, som maatte behage at gjøre Jndskud i Overeensstemmelse, med denne allernaadigste Beslutning, som fra 11 Martii d. A. tager sin Begyndelse, ville aflevere deres skrivtlige Anmodninger til mig. Justitsraad Andresen, hos hvem, indtil videre Bestemmelse, Jndskuddene modtages hver Onsdags Eftermiddag Kl. 4, og saaledes modtages de første Jndskud Onsdagen den 14 d. M., dog ønskes, at de skrivtlige Anmodninger tvende Dage forud maatte være afgivet, paa det intet Ophold skal finde Sted ved Jndskuddenes Modtagelse. Odensee den 3 Martii 1810. Moltke. Andresen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Forbudet mod Colonialvarers Udførsel fra Attona til andre Lande er, paa Grund af den Franske Douanechef Endels Besværinger over en fra Altona af drevet Snighandel, nu bleven udvidet til indenlandske Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Gaardmand Nicolai Pedersen i Værum By og Sogn, Randers Amt, har til Hs. Maj. allerunderdanigst indsendt et Solvkruus, angivet at veie 2 Pund 3 Lod. Det har behaget Hs. Maj. allernaadigst at modtage dette patriotiske Offer, og at paalægge Over=Bankdirectionen, at foranstalte sammes Beløb i Bancosedler tilintetgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Under d. 22 Febr. er Archiater og Prof. med. J. D. Brandes, Ridder af Dannebrogen, beskikket til Livmedicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J Onsdags blev afdøde Skuespiller Saabye, høitidelig jordet paa Assistencekirkegaarden uden for Nørreport. Hans Lig blev baaret af adskillige af hans Konstbrødre og Venner til Rundekirke, og derfra bragt til sit Hvilested. Liigfølget var meget anseeligt. - Saabye kom i en meget tidlig Alder til Theatret som Danser, og derpaa blev han Skuespiller, og udmærkede sig især i unge forrige Roller meget fordeelagtigen. J den forladte Datter, Bagtalelsens Skole, og især i Franske Lystspil, der kun kunne hæves ved et rask og muntert Spil, vil hans Savn længe føles. Uagtet han aldrig har havt nogen udmærket Syngestemme, har han dog længe spillet de første Roller i vore Syngespil. J det herviske Fag var hans Spil næsten aldrig fri for Affectation. Hans Torden Oxe i Dyveke hører til hans bedre Roller. Det til Opførelse paa det store Theater i Torsdags bestemte Stykke blev tre Gange forandret. Først skulde man havt Besøget, men da forniodentlig nogle af de Fremmede ikke kunde komme, henvendt man sig til Geert Vestphaler, som var villig til at fortælle sin Kieler Reise, men da han ikke kunde faae den barnlige Kjerlighed, til at følge med, maatte man til syvende og sidst tage sin Tilflugt til den politiske Kandestøber, der gjorde Sagen klar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Committeen for det ældre dramatiske Selskab i Christiania har aflagt offentlig Regnskab for det i afvigte Aar Jndkomne, som beløber sig, Omkostningerne fradragne, til 730 Rdlr. 49 s., hvilken Sum er bleven anvendt til Fattiges Husvalelse. Held det Folk, hvor Thalia og Peniasaaledes række hinanden Haanden!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J Christiania=Avis anmærkes, at i Skrive og Reisecalenderens Declinations=Tabel findes ved en Trykfeil anført, at Solens Declination d. 19 April d. A. er ansat for 11 Grader 11 Minuter 43 Secunder, istedet for det bor hedde. 11 Gr. 2 Min Gaarden paa Gammeltorv, som er bekjendtunder Navn af Ladiges Gaard, er solgt til Hr. Lysestøber Almind for 54,000 Rdlr.; Gaarden No. 38. paa Amagertorv til Hr. Færler for 55,000 Rdlr.; Marine=Cassernen i Kronprindsessegaden og paa Christianshavn for 107,000 Rdlr. til Hr. Cancellieraad Rønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Kjøbenhavns Vexelcours d. 9 Martii. 400 kort, hvortil Banquen solgte; d. tode intet gjort. - Spec. 398, som udgjør for 1 Rdlr. Sp. 3 Rdlr. 94 s. D. C. - J Hamborg noteredes d. 6te ingen Cours paa Kjøbenhavn, men Bancosedler 394. gade Efter Privatbreve solgtes til 412.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
Udenlandske Efterretninger. Den Adresse, som Valgherrerne fra Vestminster have besluttet at lade Kongen af Engelland overlevere, gaaer ud paa at vise at Flertallet af Underhusets Medlemmer ikke vælges af Publicum, men af et bestikkeligt Oligarchie; at Bestikkelsen hersker midt i dette Parlamenthuus, og at man maa tilskrive samme al den Ulykke, der trykker det Engelske Folk, at denne Bestikkelse har sat Landet i stor Fare, og er et Onde, der har beredt næsten alle Kongerigers og Staters Undergang paa det faste Land. Adressen ender med den Bøn, at Kongen maatte foretage en constituel Reform i Underhuset og tilsikkre Folket sin virkelige Repræsentationsret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J en Privataudience hos den Franske Keiser d. 25 Febr. overrakte Baron v. Lagerbielke sit Creditiv som befuldmægtiget Svensk Minister og umiddelbar derefter Baron v. Krusemark sit Creditiv som befuldmægtiget Preussisk Minister. Efter Audiencen overleverede Bar. Lagerbielke Keiseren en Skrivelse fra sin Konge tilligemed Seraphinerordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J Amsterdam smigrer man sig med, at Holland vil beholde sin Selvstændighed. Man vil der vide, at Keiser Napoleon har aflagt et Besøg hos Kongen af Holland og at en lang Samtale mellem begge disse ophøiede Brødre skal være faldet ud til Fordeel for Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-10
J Følge Efterretninger fra London af 22de Febr. var Cadix den 9 Febr. beredt til at forsvare sig. Den Fransk=Spanske Escadre, henved 22 Skibe stærk, laae paa Rheden, og den Engelske havde lagt sig imellem den og Staden.