JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Bemeldte Gaard, hvis fortrinlig gode Jorder er i den bedste Drivt, staaer for Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt 25 Tdr. Dens indhegnede Marker indeholder et Areal. af 208 Tdr. Agerland, 60 Tdr. Engbund, samt en skiøn og god Skov paa 82 Tdr. Land. Der foedres og græsses 80 til 90 Kreature, foruden de behövende Heste. Udsæden er 22 Tdr. Rug, 36 Tdr. Byg, og 70 Tdr. Havre, foruden Hvede, Erter og Vikker. Höeavlen er 200 Læs. Conditionerne, saavel til Salg som Bortforpagtning, ligger forinden Auctionen til Efter lyn hos Eieren Velærværdige Hr. Secher i Zeuthen Præstegaard pr. Aarhuus, hos Hr. Hempel i Odense, og hos Undertegnede. Ligeledes forevises Gaarden Liebhaberne, af Hr. Pagh til Ruballegaard ved Veile. Skulle fornævnte Eiendom inden Auctionsdagen. underhaanden blive bortsolgt, skal saadant heri Avisen betimelig blive bekiendtgjort. Veile, den 31te August 1805. Arent Steenstrup, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Paa Tammestrupgaard ved Landeveien imellem Horsens og Skanderborg, er fortrinlig got sauget Ege Bygningstømmer af forskjellig Størrelse at bekomme. Tømmeret forevises paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Ved Gammelgaard i Framlev Herred, kan for bestandig bekommes Mergel af bedste Sort, naar Liebhahere melder dem hos Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Et honet Fruentimmer ønsker sig en Condition til 1ste November, for Huusjomfrue hos et Herskab eller anden honet Borgerlig Familie. Anviisning giver Garkner Busse i Randers, som fremviser gode Attester om hendes Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Da Pigen Kirsten Madsdatter er den 24de August ulovlig undvigt af sin Tieneste hos Gaardmand Morten, Sørensen af Maarslet ved Aarhuus, saa advares herved Enhver ikke at tage hende i Tieneste, da de i anden Fald, kan vente sig tiltalte efter Lovene. Hun kiendes deraf at hun er tyk og feed, og har betydelig Skade paa det venstre Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Paa Wosnesgaard ved Aarhuus er at faae tilkjøbs en isabele gul Hingst, 4 Aar, 10 Qv. 1 Tomme høi, glasset, reene og sunde Lemmer, har endnu ikke bedækket. De Lysthavende ville behage at besee den og derefter handle med Hr. Harenberg paa Wonesgaardinden September Maaneds Udgang d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Fra Rasmus Hansen Grundføer, i Grundsøer Byger bortkommet et sort Øg imellem 10 a 11 Aar, med stor Hale og Mank, Manken falder til venstre Side med en Marlok i, det venstre Bagbeen er tykkere end det høire, hvem som kan give Eieren Oplysning derom, loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Forpagtnings Auction. Fredagen den 19de September førstkommende bliver ved offentlig Auction Ristrup Hovegaards Avling bortforpagtet paa 6 Aar fra 1ste Mai 1806 til 1ste Mai 1812, hvilken foretages paa bemeldte Ristrup om Formiddagen Kl. 10 slet. Gaarden er beliggende i enhalv Miil fra Aarhuus, og dens aarlige Udsæd er af Rug 26 Tdr., Byg 56 Tdr. og Havre 80 Tdr., desuden følger Benyttelsen af Tiilst og Gieding Byers Konge Korntiende, af 176 Tdr. 7 Skpr. enhalv Album tiendeydende Hart forn, saavelsom i 3 Aar indtil 1ste Mai 1809. Sabroe Sogns Konge- og Kirke Korntiende af tiendeydende Hartkorn 71 Tdr. 3 Fkr. 2 Album og Faarup Sogns Konge Korntiende af 67 Tdr. 2 Skpr. 1 Album tiendeydende Hartkorn. Forpagtnings Conditionerne kan fra Dato faaes til Eftersyn hos Forvalteren paa Ristrup. Ristrup ved Aarhuus den 28de August 1805. Paa Eieren S. T. Hr. Etatsraad de Wormskjolds Vegne. H. Møldrup. Kiøbstæd Gaardhandel. Den Gaard i Mariager Kiøbstæd, som Præsteenken Madamme Tørklew, forhen haver paaboed og beliggende i Byens Kirkegade, der strækker sig fra Torvet til Hr. Kiøbmand Kaarups paaboende Gaard, paa et beqvem Sted, indrettet til Maltgiøring, Brændeviinsbrænderie, Vertshuushold m.m. Saa er og Beboelsen indrettet for en honet Familie, denne er med dens tilhørende Eng- og Frugthauger, underhaanden at faae tilkiøbs, eller og at faae til Leie. Afhandlingen kan skee med underskrevne værende Tids Beboer, ganske billige bliver Conditionerne i begge Tilfælde, og Tiltrædelsen kan skee naar skal være. Mariager den 23de Aug. 1805. N. S. Bach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Udi Stervboet efter Enken Mette Christensdatter og forhen afdøde Mand Anders Fischer her i Aarhuus er forefunden et Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente hvorved bemeldte Anders Fischers Sødskende eller deres Børn, ere indsatte til Hovedarvinger efter begge Afdøde. Disse Arvinger hvis Opholdsted ei vides, bliver herved indkaldede til inden 12 Uger fra Dato, at melde sig hos os med behørig Legitimation, og for derefter at iagttage deres Arveret. Aarhuus den 27de August 1805. N. Hviid. Petersen, Borgemæster. Overauditeur, Raadmand, Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Bekiendtgiørelse. Da Hs. Majestæt Kongen har befalet, at til Veiledning for de Søefarende i Østersøen skal antændes et Lampefyrpaa Christiansøe, saa bekiendtgiøres herved efter i Forveien indhentet Underretning fra Hr. Commandeur, Generaladjutant og Overlods Løvenørn: Efterdi den største Deel af Østersøens Seilads falder forbi Christiansøe, kunne Skibe lettelig om Natten forlise paa denne eller omliggende smaae Øer og Skiær. For saavel at forebygge dette, samt til videre Veiledning for de Søefarende, er der i indeværende Aar indrettet i det store Taarn paa Christiansøe et Lampefor med 9 store Reverbeerspeile, som gaaer omkring i 3 Minuter, saa at, hvor man staaer fra det, seer man i den Tid 9 stærke Skin, følgelig mellem hver af disse Skin forløber en Tid af omtrent 20 Secunder og i Mellemtiderne forsvinde samme; dog, naar man ikke er paa for lang Afstand, vil man stedse see Lysning af Lamperne. bemeldte Indretning, at man ikke i noget Tilfælde skal Fyrrets Høide over Vandet er 92 Fod. Det er givet kunne forvexle det med det for nogle Aar siden ved Nord hukken af Bornholm anlagte Blus, eller Steenkulsfyrde er 272 Fod over Vandspeilet, hvorved man i sigtbar som brænder med en stadig Lue. Dette sidste Fyrs Høi Veir kan see det paa en betydelig Frastand af 5 til 6 Mile og derover efter Høiden paa Skibet, det sees fra. Ovenmeldte paa Christiansøe oprettede Fyr antændes første Gang den 1ste October 1805, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21de Marts at det om Sommeren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, 1705, og Placaten af 1ste Februarii 1779. saa og om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paaske, enhalv syser 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, havn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og Generaltold Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Kiøben kammer, den 24de August 1805. Moltke. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Schleyer. Kornerup, Fuldmægtig. Bekienetgiørelse fra den Kongelige Direction for Qva J Henhold til de under 27de Februarii, 27de April og rantaineforanstaltningerne. a skeete Bekiendtgiørelser erklæres, 1) At pestattet Syge har yttret sig saavel i Staden Corinth, beliggende paa Halvøen Morea, som og paa Øen Candia; og at følgeligen disse Stæder, indtil videre blive at ansee som smittede Steder. 2) At af Personer, Skibe og Varer, som ankomme directe fra Kysten Guinea, kun de, fra det hollandske Fort: St. George de la Mina, indtil videre blive at ansee og behandle som kommende fra smittet Sted, men at derimod de, som ankomme fra den øvrige Deel af Kysten Guinea, kunne ansees og behandles som kommende fra mistænkt Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Den Kongelige Direction for Qvarantaineforanstalt ningerne, den 27de August 1805. Bille. Malling. Cold. Janssen. Lange. Kirchhoff. v. Schmidt Phiseldek. Christie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Til Efterretning for Vedkommende, som ønske at levere Remonteheste, bekiendtgiøres herved, at undertegnede Commission agter med første at slutte Contracter og Leverancer for tilkommende Aar, under de sædvanlige Betingelser, nemlig: Hestene kunde efter Omstændigheder, leveres i Roeskilde, Slagelse, Corsøer, Nyborg, Colding, Horsens, i Nærheden af Staden, Slesvig, i Itzehoe eller der i Egnen og i Ottensen. Høiden af Rytterheste skal være 10 Qvarter 1 Tom. - Dragon og Husarheste 9 Qvart. 4 Tom. Siellandsk Anlæg Maal. Den største Deel af Hestene maae hve 4 Aars Alder, og antages ikkun nogle faa 5 Aars gamle, men aldeles ingen over denne Alder. Ved enhver Leverance bør en Sietedeel omtrent være Hopper, men Resten Valakker. Saavidt mueligt ønskes danske Heste, marsk Heste kunde ingenlunde antages. Af Couleur modtages paa nogle faa Skimler nær, ikkun sorte, sortebrune, brune og røde. Hestene maae være gode af Skabning frie for alle synlige Feil, og af den Beskaffenhed, at de i alle Dele kunne ansees af Commissionen som tienst. dygtige. De maae til denne Ende være vel opsatte, vel sluttede, ei lavere for en bag til, have en lige Ryg, ei Krydset afskydende eller tilspidset, flade, stærke og rene Been, som hverken staae ud ad, indad, eller for meget under, eller ud fra Kroppen og ikke ere krumknærde eller kroghasede. Fodskiftet maae være let og kraftfuldt, men ikke snævert, skrævende, flettende eller kastende. Hestenes Besigtelse og Modtagelse af Commissionen skeer i Metimaaned næste Aar paa de Dage, som betimeligen forud bestemmes for ethvert af Leverancestæderne. Ved Contracternes Slutning forbinde Leverandeurerne sig til at erlægge en Mulct af 5 Rdr. til den danske Krigs Hospitalskasse for enhver Hest, der ikke leveres efter de her anførte Conditioner, tillastsat Tid og Sted. Jøvrigt maae Anmeldelserne skee skrivtlig til Commissionen og derhos bestemt angives, hvormange Heste, og paa hvilket Sted enhver helst ønsker at levere, samt til hvilken nøieste Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Kiøbenhavn, i Remontecommissionen, den 13de Aug. 2305. Dorrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Enkeprovstinde Marie Elisabeth Jordam fød Schat, som næsten et Aar havde opholdt sig i Thistrup Præstegaard, Sønder Herred, Aarhuus Stift, er sammesteds den 2den Julii sidst ved Døden afgaaet. Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling har hun hensiddet i uskiftet Boe efter sin i Aaret 1802 afdøde Ægtefælle, salig Hr. Christian Bolle Rordam, forhen Sognepræst til Kintzervigs Kald og Provst over Hardangers Provstie i Bergens Stift udi Norge. Endskiønt det nu ikke formodes, at nogen Gield hefter paa fælleds Stervboet efterat Creditorerne allerede under 9de Dec. 1802 med Aars og Dags Varsel have været indkaldede at melde sig med deres Fordringer saavel i private som publiqve Anliggender, blive dog de, som endnu maatte formene at have noget Krav, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, 3de Gange efter hinanden indvarslede, samme at anmelde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteforvalter, ligesom ogsaa Stervboets Debitorer indfoldes at afgiøre deres Skyld. At en Skiftesamling er bestemt i Tistrup Præstegaard den 24de Septbr. næstkommende bliver i øvrigt til de fraværende respective Arvingers og alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Aalsøe Præstegaard pr. Aarhuus og Edeltoft, den 9de Aug. 1805. P. Worsøe, Provst i Sønderherred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Løverdagen den 14de September førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver paa Aarhuus Byetingsstue, holdet offentlig Licitation over Jstandsættelse af store, lille Miøde og Sønderbechs Broer paa Horsens kandevei, en nye Broe og Steenkistes Opførelse, paa Noesminde Landevei, samt Broens Jstandsættelse ved Spørring paa Randers Landevei. Alt efter de Conditioner som paa Licitationsstædet vorder bekiendtgjort og forinden til Eftersyn, er at bekomme i Aarhuus hos Birkedommer Switzer. Da jeg er kommen i Erfaring om, at slette Mennesker haver udspredt det Rygte heri Byen, at alting var forseglet hos mig, og jeg ville flytte til Wiborg, saa seer jeg mig nødsaget til at avertere dette, og erklærer herved offentlig; den eller de, som haver udspredt dette Rugte for Lagner og Nederdrægtig, da ingen har Aarsag til at lade forsegle hos mig, ligesaa lidt haver jeg tænkt paa at flytte herfra Byen, da jeg sidder i Næringsvei, og haver mit Udkomme, saa jeg indseer at slig Nedrighed ikke har anden Hensigt, end at skille mig ved mit Arbeide, og spilde min Credit, hvortil saadan Nederdrægtig, dog er og skal blive alt for liden, saalænge min Haulemaade bliver, som det hidintil har været, saalænge jeg har været her i Byen, hvilket jeg nok skal passe, og den Nedrige kan passe sig selv hvem det saaer. Nicolai P. Malm, Borger og Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Paa Veien imellem Schioldelet og Jersen, er den 26de August tabt en brun Kalmukkes Chenillie der var underforet med sort Plys, og indbunden udi et Stykke hvid Linnet; den eller de som maatte finde samme, bedes at aflevere den i Schioldelef Præstegaard, og loves Finderen derfor en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Tirsdagen den 1ste October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet precisse, bliver, ifølge Domme fra Herrets og Landsting, og derefter passeret Udlæg, ved en eneste offentlig Auction bortsolgt: Søren Nielsens paaboende Halvgaard i Kattrup Bye, og Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Fkr., Skovskyld ensterdedeel Album. Auctionen holdes i Gaarden og iblandt Conditionerne er at Gaarden modtages 1ste Mai 1806, og betales i Snapstings Terminen samme Aar. Horsens, den 29de August 1805. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Auction. Mandagen den 23de Septbr. næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, lader Madame sal. Olufsens Enke ved offentlig Auction bortsælge, hendes iboende og eiende Gaard No. 143 paa denne Byes Østregade, for 9 Aar siden af nye opført af Grundmuur til Gaden, som er beqvem indrettet til Kiøbmandsbrug eller anden Næringsdrift. Saasnart Auctionen over Gaarden er afholdt, bliver samme Dag bortsolgt et nyt complet Brændeviins og Bryggerredskab, endeel Urtekramvare, et Partie Rom, Arrach og Mød, samt en stor Deel Ind- og Udboe. Liebhaberne ville behage at indfinde sig bestemte Dag og Klokkeslet i selve Gaarden, hvor Auctionen fremmes, efter bekiendtgiørende billige Conditioner. Randers, den 23de August 1805. J. F. Caroe. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-04
Den 30te September førstkommende bliver her paa Frysenborg foretaget Skiftesamling i afgangne Chirurgus Bredefelds Boe, og Skiftet om muligt optaget til Slutning. De som endnu skylde for kiøbte Vare paa dette Boes Auction, ville altsaa forinden behage at betale samme. Frysenborg, den 16de Aug. 1805. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Indenlandsk. J disse Dage agter Hs. Exel. Statsminister Grev Schimmelmann at tiltræde en Reise til Hertugdømmene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Hr. Konsul West har hiembragt fra Frankrig en meget betydelig Samling af fortræffelige Malerier, som han agter at sælge. I Adres=Contoirets Offisin, hvor Navnene paa alle Sygdommene stedse staae opsatte til det ugentlige Avertissement om Døde i Kbhvn, er Ordet Kopper nu aflagt, da man med Guds og Varinens Hielp haaber ikke meere at bruge det. Ordene Dødfød og Druknet haaber man vil være de næste til at lægge af. Gid man snart torde haabe det samme om Ordet Slag, der desværre altid har et saa betydeligt Tal hos sig!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Den 23de August skulde en deserteret Soldat løbe Spitsrod i Kiøbenhavn. Da han var afklædt, kastede han sig ned og vilde ikke løbe, men erklærede, at han havde begaaet endnu en anden Forbrydelse. Man æskede hans Forklaring, og han skal have sagt, at han har sadt Jld paa Frideriksund. Da han paa ingen Maade vilde beqvemme sig til at løbe, blev han bunden til Pæls, og efterat han saaledes havde udstaaet sin Straf paa nye arresteret. Man maae nu oppelie nærmere Bekræftelse paa, hvorvidt hans Udsagn er grundet eller ei, men det synes at have været en blot Udflugt, for i Øieblikket at undgaae Straffen. Den ene af de 2 Slaver med Jern om Halsen, som for kort Tid siden deserterte fra deres medhavende Gevaldiger ved at støde Prammen pluiselig fra Land, var den i Fyen vidt berømte Peder Lottesen; den anden var en indfødt Kiøbenhavner ved Navn Landenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Skipper Halvorsen fra Stavanger, som den 1ste Sept. ankom til Kbhvn, og den 2den afgik til Østersøen, blev den 31te f. M. norden for Kullen vaer en stor Baad med 10 til 12 Mand, der længe holdt efter ham, og endelig kom saa nær, at de tilraabte ham at bie og lade dem komme ombord. Men da man allerede hiemme havde hørt, at det var hændet før, at slige Baadfolk, naar man lod dem komme ombord paa Smaaeskuder, forlangte og tog hvad dem syntes godt, raabte han til dem, at han slet ikke lod dem komme ombord, stillede ogsaa sit Mandskab op til Modværge og truede dem med sit Gevær. Desuagtet bleve de ved at sætte efter ham, og fyrede endog et Skud. Tillykke var Vinden kulende, og han slap fra dem og ind i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Aarhuus. Jndkomne Skippere. Fra den 4de til i Dag: H. L. Bagge. J. Hansen og N. Jensen fra Corsøer, A. Tidemann fra Fridericia, R. Alrøe fra Lybech, P. Meuslahn fra Libau, J. Glasius fra Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Udgaaede Skippere. M. Mathiesen, M. Jensen og H. W. Prinz alle til Norge, J. Lorenzen til Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 4de til i Dag: Styrmand J. Risom, L. Bolvig, Forpagter Jensen, Hestehandler A. Brændstrup med Kone, Brændeviinsbrænder N. J. Kolds, Toldbetient M. Winchler, Compagnie Chirurg H. Gyrsting, Tistrup, Capit. Asmussen, Jomfruerne M. Rommedahl, M. C. Christiansen, C. Lange, S. Bang og M. Raae, Mad. Schandorff, Capit. Gre Wedel Jarlsberg, Hestehandlerne M. Lemming og T. Mortensen, Qvæghandler J. C. Lindberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Udpasserede. Frøkenerne S. og C. Kirketerper, Jfr. C. Her, Kammerjunker Lieutnant Baron v. Adler, Kiøbmand J. Framlev, Kold, Hestehandler C. Giedde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Med Skipper C. Sallings Smakke blev afsendt Heste tilhørende N. Nielsen, med Skipper H. Larsens Heste tilhørende J. Grosen, med Skipperne F. Møller og N. Eskildsens Køer tilhørende J. Krag, med Skipper P. Jacobsens Køer tilhørende C. Giede og med Skipper H. Jversens Smakke blev afsendt Stude tilhørende Anders Hviid. For ulovlig Tyring paa andens Mark, er mig betalt 1 Rdr. til Fattigkassen, hvorfore paa de Fattiges Vegne takkes. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Jomfrue Magrethe Bøggild, som i 20 Aar har været i mit Huus, er i hendes 46de Aar, sidstafvigte Tirsdag ved Døden afgangen. Stille og rolig var hendes Liv, saaledes var og hendes Bortgang. Min Kone og Døttre har mistet en troe Veninde, og de beklage hendes Død, som herved bekiendtgiøres hendes Søskende og Slægt. Snorum, d. 5 Sept. 1805. N. H. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Udenlandsk. Frankrig. De store Militairbevægelser paa Kysterne af Boulogne vedvarer og bliver af Keiseren personlig anordnet, Hs. Majestæt bliver herved understøttet af Krigsministeren Berthier, som sender hans befalinger til de i de forskiellige Leire commanderende Marschaller, og som desaarsag har erholdt Titel af Generalmajor ved Armeen paa Kysterne af Oceanet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Moniteuren af 27de leverer ingen Efterretning fra Boulogne, men Privatbreve sige: At den 21de Aug. fik hele Armeen der Ordre at indskibes. Jnfanteriet, hvis Jndskibning kan udføres i 2 Timer, kom om Aftenen igjen i Land, men Artilleriet, Cavalleriet, og hele Forvaltnings Personalet bleve ombord paa Skibene. Dagen forhen havde Keiseren særskildt mynstret hvert Skib. Rygterne blive alt mere krigerske, og anseer Krigens Udbrud paa det faste Land som meget nær. De østerrigske Undersaattet som befandt sig her ere nu Tid efter anden afreiste. Med Utaalmodighed seer man det Wiener Hofs sidste Erklæring i Møde. Det hedder og at endeel af de ved Boulogne staaende Tropper vil om kort Tid brække op deels til Rhinen, og deels til Jtalien. Om vor Armee i Hanover vil komme til at støde til den som skal sammentrækkes ved Rhinen, vil Tiden lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Efter andre løbende Rygter, venter man paa et Ultimatum fra Norden, som afgiørende vil bestemme Krig eller Fred paa det faste Land. Coureren dermed ventedes i Begyndelsen af September Maaned. Paa det fra Paris til Wien afsendt Ultimatum ventedes ligeledes afgiørende Svar til samme Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Holland. En Coureer fra Boulogne, som den 23de Aug. kom igiennem Haag med Depescher til Gen. Marmont, er Dagen derpaa affærdiget tilbage. Man tvivler ikke paa at Jndholden af hans Depescher angaaer de Operationer som paa lige Tid skal foretages af Expeditions Flotillerne i Boulogne og Texel. Den sidste er bestandig i Beredskab til paa første Vink at gaae i Søen. Jmidlertid er endnu ingen befaling dertil ankommen. Man synes først at oppebie visse Opperationer af den store combinerede Ferroler Eskadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
England. Efter en Skrivelse fra Admiral Cornvallis, har den Brester Flaade, 21 Linieskibe og 4 Fregatter stærk ladet sig see uden for Havnen den 21de Aug Admiral Cornvallis laae sig til Ankers med sin Flaade ved den sorte Klippe, og gjorde sig den 22de om Morgenen, Umage for at bringe den sig under Seil befindende Fiende til en Fegtning, men da det førstefiendlige Skib var ham paa et Kanonskud nær, affyrede det sit hele Lag og vendte omdet samme gjorde og alle de andre Skibe, og gik til Ankers ved Mundingen af Havnen. Admiral Cornvallis giorde Forsøg paa at afskiære de bagerste fiendtlige Skibe, men en heftig Kugl- og Bombeild fra Kystbatterierne afværgede det. Man troer at Hensigten af den Brester Flaades Bevægelse er at afværge Admiral Cornvallis ikke skal detachere en Division af sin Flaade til det middellandske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Om den Ferroler Eskadre, har Regieringen ingen nærmere Efterretning, men man troer, at den enten er afseilet til det Middellandske Hav, eller den giør et Forsøg paa at opfange vor rige Ostindiske Flaade som ventes hiem fra Ostindien. Dog holder man for mere sikker, at den er gaaet til det Middellandske Hav, trukkende i Cadix og Carthagena liggende seilfærdige Skibe til sig, og derpaa vendt tilbage til Toulon med en frygtelig Flaade. Tydskland. Da de militaire Foranstaltninger efter en Coureers Ankomst fra Paris til Wien, fortsættes med endnu større Jver, slutter man, et vor Hoft Mæglingsplan til en alæindelig Fred, ikke er antagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Den 23de August bleve fore Officerer offærdigede til de commanderende Generalet. Erkebertag Carl vil i de første 10 Dage afgaae hæfra, for at tage Tropperne i deres forskjellige Stillinger i Øiesyn. De herværende Tropper, bryde i disse Dage op til Jtalien, og blive erstattede ved ungerske Grændse=Regimenter. Eftermiddagen Kl. 3 reist giennem Hildesheim til Berlin. Han kommer fra Paris og lagde Natten forhen hos Feldtmarschal Grev Walmoden Gimborn i Bückeburg, hvorfra han afsendte en Stafette til den franske Gesandt Laforest i Berlin. Man holder hans Mission for meget vigtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Fra det Hanoverske. Efter en Coureers Ankomst til Lüneborg den 29de August, udspredtes der mangfoldige Rygter, og der opstod en almindelig Bevægelse mellem de franske Tropper. Den 30te og 31te Aug. blev den 5000 Mand stærke Leir ophævet. Besætningerne fra Haarburg og det Lauenborgske marscherer i største Jil giennem Lauenburg videre til Celle og Gifhorn. Over Hensigten af disse Bevægelser lader sig dog intet sige med Vished.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Den 28de Aug. indtraf en Cabinetscoureer fra Boulogne til Rigsmarschal Bernadette i Hanover. De i den store Sahl paa Slottet i Herrenhausen opstillede Buster af gamle romerske Keisere og Feldherrer, blive nedpakkede i Kister, for at transporteres til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-09-07
Fra de russiske Grændser. Man vil have Efterretning at 2 Colonner russiske Tropper, tilsammen henimod 100,000 Mand, allerede ere ankomne ved og til Gallizien, og vil fortsætte deres Marsch til Mahren og andre Østerrigske Staater, til denne Magts Bistand. Krigen synes uundgaaelig. Det sydlige Tydskland og Jtalien vil maaskee snart blive Skuepladsen for vigtige Optrin. Det nordlige Tydskland, vil derimod nyde Neutralitetens lyksalige Rolighed. De russiske Officerer ere befalede at indrette deres Feldteqvipage saa let som mulig.