JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Haag, den 20de Januarii. J Conventen have den 15de og 16de været vigtige Optrin, og saameget endog alle Provindser, Holland undtagen, satte sig imod Afgiften af 8 Procent af alle Jndtægter, vil de dog til Slutning komme til at finde sig deri; i det mindste har Conventen besluttet, at giøre alt mueligt, for at sætte den igiennem. Følgende er det væsentlige af disse Forhandlinger. Efter at alle Provindser, Holland undtagen, havde erklæret sig mod det af Conventen under 5te December decreterede Paalæg paa 8 Procent til Søemagtens Jstandsættelse maatte herover naturligviis blive store og alvorlige Optein. Et af de Skridt, Patrioterne ved denne Leilighed gjorde, var, at de – som forhen er mældt – fik Constitutions Committeen anmodet at ile med at fuldbringe sit Værk, paa det at denne Artikel om Finantsernes Sammensmeltning kunde engang komme i Rigtighed. Den 15de mødte Constitutions-Committeens Præsident Ockersee i Conventen, og erklærede, at Commissionen vel ikke kunde nøyagtig bestemme den Dag, hvorpaa den vilde levere Constitutionsplanen færdig; men den vilde forsikkre, at det skulde skee mod Udgangen af Februar, og hele Nationen kunde være roelig ved, at Planen vilde have Revolutionens store Grundsætninger, Menneskenes Rettigheder og Pligter, borgerlig Friehed og Liighed, Folkeregiering, virksom, men dog ansvarlig udøvende Magts Eenhed i det politiske, og i Finantsefaget, den gamle Gield indbefattet, Kirkens Adskillelse fra State o. s. v. til Basis, og foreslog han, at Conventen da den dog saa høyligen ønskede, snart at see Constitutions-Værket fuldbragt, strax vilde sysselsætte sig med disse Grundsætninger. Til den Ende nedsattes en Commission, bestaaende af Borgerne Blauw, Casteele, Pasteur, Costerus, Bieleveld, Cantelaer, og Pompe fra Meerdevort, hvilken og har aflagt sin Forestilling gandske efter de af Ockersee opgivne Hovedpunkter, der med 85 mod 25 Stemmer antoges. Borger Ockersee sluttede sin Tale med den Eed, at frelse Fædreland og Friehed, eller døe paa sin Post, og hele Conventen gientog denne Eed efter ham og Præstdenten. Dagen derpaa mødte Constitutions, Finants, og udenrigs Commissionerne i Conventen, og nu aflagdes den Forestilling: at det var gandske unyttigt engang at tage de Grunde i Overveielse, der af Provindserne anførtes med Paalægget af de 8 Procent; da det var umueligt paa anden Maade at naae det gavnlige og uundsættelige Maal. Marinecommissionen havde allerede beordret de fornødne Jndkiøb til Flodens Jstandsættelse, hvilket da maatte kaldes tilbage, hvorved Conventen vilde giøre sig latterlig. Desuden havde man underrettet den franske Regiering om denne Oppebørsel, og Conventen kunde følgelig ikke i Betragtning af Provindsernes modsatte Meening trække sig tilbage. Conventen maatte altsaa standhaftig blive ved det decreterte Paalæg, og formane Provindserne inden 8 Dage at indseende deres Samtykke, da Conventen havde besluttet at anvende al den betroet Magt til at hævde sit Decret. Dette blev da efter hede Debatter med 68 mod 40 Stemmer vedtaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Haag, den 25de Januarii. En ny Revolution har gandske forandret Tingenes Udseende, aldeles som den, der foregik i Paris den 18de Fructider. Man har nemlig afsat de Repræsentanter, der hørte til det moderate Partie, og hæftet dem. Hele Natten mellem den 21de, da Høytiden for Ludvigs Dødsdag blev holdet, og den 22de, da Revolutionen udbrød, tilbragdes med Bevægelser og Forsigtigheds Anstalter, at de proscriberede Repræsentanter ikke skulde slippe ud af Byen. Siden i Gaar Morges Klokken fire var den hele bataviske Garnison, og Borgervagten i Vaaben. Barriererne vare lukkede, og alt blev i denne Tilstand til om Eftermiddagen Klokken tre, da Conventen hævede sit Møde, der havde varet siden Kl. 8 om Morgenen. Siden 18de Fructidor var Democraternes Partie her tiltaget saa stærkt, at det var i Stand til at byde de saa kaldte Moderate, af hvilke Regieringen hidtil bestod, Spidsen, dog kunde de ikke gandske faae Conventen paa deres Side. Gaarsdagens Begivenhed var da bestemt til, aldeles at tilintetgiøre hiint Partie, og nu bestaaer Conventen blot af Medlemmer af det democratiske Partie, omtrent 70 Personer, Suppleanterne for de 21 Medlemmer i den casserede Constitutions-Committee medberegnede. Alle de øvrige Repræsentanter, 46 i Tallet, ere afsatte, og have deels Huus, deels Bye arrest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Natten til den 22de vare alle Conventmedlemmer indkaldede til et overordentligt Møde næste Morgen Klokken 8. Den vagthavende Officeer ved Nationalhoteller havde befaling ikke at indlade andre, end Deputerede, og disse uden Vaaben. Efterhaanden som Repræsentanterne kom, blev de førte ind i den til Præsidentens Cabinet førende Audientssal, hvor Repræsentanten van Hoove var, og lod største Parten gaae ind i Forsamlingssalen, men viiste 21 ind i Præsidentens Cabinet, hvor de bleve bevogtede af 4 Mand Grenaderer. Nu holdt Conventen et Lønmøde, hvor alle Medlemmer opfordredes Mand for Mand at erklære Stadtholderskabet, Fæderalismen, Aristokratiet, og Anarchiet Had. Elleve Medlemmer, der vægrede sig, viistes ud af Conventen. Præsidenten forlangte nu Conventens Samtykke til sit brugte Forhold, hvilket han og efter nogen Ordvexling fik. De 21 i Cabinettet fik derpaa Lov at begive sig hiem, men under Forbud at forlade Haag uden Præsidentens Vidende. En Deputation blev hen sendt at underrette den franske Gesandt derom, og kom han da strax derpaa, at lykønske Forsamlingen, og forsikkre om den franske Republiks og Directoriets bifald og Understøttelse. End videre constituerede Conventen sig til en lovgivende Forsamling, der repræsenterede det bataviske Folk, og besluttede ved blot Acclamation, og under Logernes Jubelskriig, at det Reglement, hvorved Generalstaterne havde sammenkaldet Nationalforsamlingen, var ophævet, at alle constituerede provincial Autoriteter blot vare administrerende, og at med eet Ord En hedens og Udelelighedens Basis antoges i hele sit Omfang; end videre decreteredes at udnævne et provisorisk Directorium (til hvis Medlemmer Daendels, Admiral Winter, og tre Repræsentanter siges at være) og nedsættes en Commission at udarbeide en Jnstrux for dem, en anden Constitutions Commission blev udnævnt, og endelig decreteret, at Folket ikke meere skulde hedde det nederlandske, men blot det bataviske Folk. Den franske Gesandt skal have tilbudet Republiken 50000 Mand at fremskynde Freden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Hannover, den 15de Januarii. Alle hannoverske Grenaderer i Grevskabet Oldenborg og Naboelauget af Bremen forlade disse Egne, hvor igien preusiske Regimenter rykke ind. De hannoverske Tropper concentrere sig om selve Byen Hannover, hvor deres Hovedqvarteer er.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Frankfurt, den 23de Januarii. Paa nogen Tid taler man stærk om Bevægelser mellem de franske Tropper, der endnu staae bag Niedfloden. Man finder følgelig paa ny Marchen til det hannoverske rimelig, ligesom man vedbliver at skrive derfra om Modanstalterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Bamberg, den 22de Januarii. Fra alle Kanter sender Grændseembedsmændene Courerer med Beretning, at paa Grændserne af de brandenborgske Fyrstendømmer plantes Ørne med Paaskrift, preusisk Territorium, og at i de Stædet, der staae under forskielligt Herskab, endog de enkelte preusiske Undersaatter blev raadet, at hæfte det preusiske Vaaben over deres Huusdørre. Man erindrer sig med sørgeligt Varsel, at samme Anstalter føyedes, inde den jourdanske Armee rykkede ind. (J Paris bestemmer Rygtet Churfyrsten af Cøln Würsborg og Bamberg).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Rastadt, den 21de Januarii. J Forgaars aabnedes Rigsdeputationens Møder under Metternichs Forsæde. Han anmældte, at de franske Gesandters første Fredsyttring i den den 17de holdne Conference var at Rhinløbet for Fremtiden maatte være Frankerigs Grændse, og denne Bestemmelse antages, som Freds underhandlingernes Basis. Nu vil den første formelige Proposition efter hans Forslag skee fra Rigets Side.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Basel, den 16de Januarii. Den franske Gesandt har erklæret Landdagen i Aran, at da Keiseren vilde besætte Granbundterlandet, kunde Frankerig ikke andet, end lade Tropper rykke ind i Valliser= og Vand landet. Dette Skridt synes aftalt mellem disse tvende Magter. Paa Grændsen af Canton Bern drage 15000 Franske sig sammen. Hos os rykker Revolutionen bestandig frem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Jtalien, den 17de Januarii. Kongen af Neapel befatter sig neppe med de pavelige Anliggender, da Buonaparte inden han forlod Rom, skal have ladet ham vide, Frankerig vilde ansee det for et Fredsbrud. J Sicilien og Malta skal have været Opstand. Cisalpinerne rykke nærmere mod Rom, og tvende franske Corps bryde ligeledes frem. Pavedømmets sidste Time er forhaanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Kiøbenhavn, den 2 Februarii. Mandagen den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag celebreret; om Middagen var Cour ved Hoffet, og derefter det Kongelige Taffel af 20 Couverts, hvorved opførtes Taffel Musik af Hr. Kammermusikus Kirckhof paa Harpe. Foruden det Kongelige Taffel, var et Galla Marskals-Taffel af 84 Couvert, og Rosen af 20 Couvert. Til Aften var Apartement, og derefter det Kongelige Bundterad-Taffel af 48 Couvert, og Marskals-Taffelet af 80 Couvert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Mandagen den 12te Februarii bliver Apartement ved Hoffet, og derefter hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Capitels-Taxt for Siellands Stift 1797. Rug, a Tønden 2 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Byg, a Tønden, 2 Rdlr. Havre, a Tønden 1 Rdlr. 1 Mk. Ved Auction solgt den 30te Januarii, 4 Actier Species Banqven, a 795 til 800 Rdlr. 2 assiatiske Actier, a 452 Rdlr. 3 Actier i Pram= og Steenførerlauget, a 140 til 141 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
J Tallotteriets 587 Trækning i Wandsbeck, den 30te Januarii, udkom følgende Nummere: Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet Nr. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Kiøbenhavns No. Aar. allads, II. uun. Plum. Post-Tidender, ha Mun til Mandagen, den 5 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Brünn, den 20de Januarii. Fra Constantinopel hører man, at der en vis Gesandt (som man da umuelig kan giette at være den franske) skal anvende alt, for at foranledige et Brud mellem Porten og en nordisk Magt (Rusland) for at skaffe Friehedsmændene i Grækenland desfriere Spil, og røve Engelland den sidste Hielp. Virkelig er og allerede gaaet befaling til Asien, at 100000 Mand skulle holde sig rede til i Martii at skibes over til Europa. J øvrigt er det ikke sandt, at Paswan Oglou rykker mod Adrianopel og Constantinopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Wien, den 20de Januarii. Den rebelliske Pacha af Widdin holder sig nu roelig ved Semendrig; de hid flygtede Belgrader synes derimod endnu ikke at troe deres Pachas Forsikkring, at de kunne vende tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
De nyeste Breve fra Grækenland bekræfte Almeen opstanden i dette Rige, hvilken, efter Forlydende, skal være foranlediget ved en Mængde hyppig udspredte Skrifter. J Morea, Candia, og Cypern skulle de hidtil under persisk Skyts staaende Christne have anrettet et skrækkeligt Blodbad blandt Tyrkerne, og er læret sig frie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Her er paa Denuntiation fra Constantinopel et Par grædske Kiøbmænd hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Ved den fra Jtalien hidkomne Coureer veed man, at den gamle Pave egentlig af de ham meest hengivne Personer er blevet overtalt til, at begive sig til videre paa Engelsborg til større Sikkerhed for sin Person. De fleeste Cardinaler og Store have ligeledes forladt Rom, da man anseer det kun for alt for rimeligt, at de Franske og Cisalpinerne ville tage den franske General Duphots Død til Paaskud at giøre fuldkommen Ende paa det verdslige pavelige Regimente, hvorvel han skal have været Angriberen mod det pavelige Militair. Det hedder endog, at den pavelige Nuntius har i Tilfælde af større Fare ansøgt her om et Tilflugtsted for Hs. Hellighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Medens den største Deel af den store Republik Venedig tilfalder Keiseren, faaer hans Broder Storhertugen af Toscana den liden Republik Lucca. Conventionen herom vil med det første blive bekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Jtalien, den 12te Januarii. Cisalpinerne, der bestandig trænge videre frem i Kirkestaten, befandt sig den 28de December allerede i Fossombrone, og have besat alle den appenniske Biergstræknings Passer. Fra Rom ere efter Tumulten den 28de sendt Courerer til Wien og Madrid. Adskillige mistænkelige Personer ere hæftede, blandt hvilke man haaber at finde Duphots Morder. Berthier har været hos Buonaparte i Florenz, og hos Storhertugen i Pisa. Buonaparte har begivet sig paa Veien til Paris, hvor det hedder, han vil tage Sæde i Lovgivningen, som Corsicas Repræsentant. De Franske og Cisalpinerne rykke i to Colonner mod Rom. En er kommet til Tolentino, een til Perugia. Allevegne reises Friehedstræer. De franske Corps, der nu forlade det venetianske, skulle og nu til Kirkestaten. De pavelige Stater oprette vel i største Hast Batailloner, men der fattes Klæder og andre Fornødenheder. Hele Marchia Ancona, og Hertugdommet Spoleto skulle være i fuld Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Efter Breve fra Bologna skal der være Opstand i Sicilien. Breve fra Mayland, der mælde det samme, tilføye, at dette Land skulde afstaaes Hertugen af Parma. J Følge samme Beretninger skal og en Revolution være udbrudt paa Malta. Ligeledes skal det i Genua være meget uroeligt paa ny, og Primairforsamlingerne have været meget stormfulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Basel, den 18de Januarii. Revolutionen, rykker bestandig nærmere. For nogle Dage siden udkom en Petition under Titel, Landskabets Borgere til Borgerne i Staden Basel, hvor de sidste i et meget energisk Sprog opfordredes at tilbagegive Landfolket Menneskerettighederne og deres naturlige Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
J Gaar blev med megen Høytidelighed, et Friehedstræe plantet i Lichtstahl. Sidste Nat hedde det pludselig, at 3000 Bønder havde samlet sig der, og vilde drage mod Basel. Det var og virkelig saa Et falsk Rygte, at Basel skulde faae nogle Regimenter Hielpetropper fra Bern, havde opbragt Bønderne, saa de vilde have Hævn. En baselsk Patriot, Licenciat Schmidt, var paa første Efterretning illet til Lichtstahl, men man erkiendte ham ikke strax for en Patriot, og han kunde kun med Livsfare, og ved at frembyde sit blotte Bryst, stille dem tilfreds. Bøndernes udvalgte Mænd understøttede ham paa det kraftigste, og saa hindredes da et Skridt, der kunde have havt de skrækkeligste Følger. Hidtil greb Revolutionen i vort Land om sig uden al Uorden; Bønderne betalte deres Afgifter, som tilforn. Men nu synes de at vilde tage Hævn over adskillige Landfogder, og træde i de første helvetiske Friehedsstifteres Spor, der ogsaa begyndte med at brænde Landfogdernes Slotte. J Nat have de sat Jld paa Slotter Wallenberg, hvor der boede en Landfoged, men først bragt alt Boeskab, Papirer, o. s. v. i Sikkerhed. Ogsaa et Par andre saadanne Slotte ere stukne i Brand, og deres Beboere Landfogderne have maattet flygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Paa Landalmuens Begiæring er nu efter et først holdet almeent Borgermøde nedsat en Commission af 30 Medlemmer, Halvparten fra Staden, og Halvparten fra Landet, at høre alle Besværinger, og giøre Udkast til den ny Constitution. Den vil ufortøvet begynde sine Moder. Schweits, den 18de Januarii. Vaudlandet er i fuld Opstand, som man med Magt vil dæmpe, skiøndt det franske Directorium har erklæret Regieringerne i Freyburg og Bern ansvarlige for alle mod dette Land tagne voldsomme Forholdsregler. Krigen synes altsaa fra den Side uundgaaelig. Den bernske Regiering havde ladet den baselske anmode om Hielpetropper mod Vand landet; men man fornemmer, at dette ere afslaaet. Mod Bern og flere Cantons samle sig idelig flere franske Tropper, som man nu vil angive til 30 – 40000 Mand. Glaris, Basel, og Appenzel vil ikke fornye Scheitser Eeden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
De med nærværende Forfatning misfornøyede Demoraters Hensigt skal være, at af alle 13 Cantons, samt af alle dertil hørende Bundsforvandte skal blive en eneste Stat med een eneste Lovgivning, og een Der skal almindelig Religions fuldbyrdende Magt. Tolerance og Religions Liighed over hele Schveits herske, alle arvelige Fortrin og Privilegier afskaffes, og derimod alle Jndvaanerne være lige i politiske Rettigheder, alle Schveitsere have Deel i Repræsentationen efter den nærværende franske Indretning, og hele Staten inddeles i 15 Departementer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Basel, den 20de Januarii. Det store Skridt til Forening mellem Staden og Landskabet Basel er skeet. Til Tegn paa Baslernes fuldkomne Tillid til Landalmuen blev foreslaaet denne at sende 600 Mand Landtropper til Basel, at besætte Staden i Forening med Friecompagniet. Der beordredes Deputerede til Grændserne, at underrette, hvad Bundsforvandte der kunde sammendrage sig, at man, da Byen og Landet levede i største Samdrægtighed, ingen Hielpetropper havde fornøden. Tillige blev af det store Raad det baselske Gesandtskab i største Hast hiemkaldet fra Arau. Ogsaa antog man Landboernes trefarvede Cocarde. Den 19de rykkede Landtropperne ind. Om Eftermiddagen aflagde den hele Borgerlige Besætning af Bye- og Land-folk følgende Eed: Vi sværge at blive Schveitsere, Friehed og Liighed i borgerlige Rettigheder; ingen at lyde, uden de Anførere, vi vælge selv, eller Landfolkets Udkaarne; at betrygge Personer og Eiendom, og holde Orden. Ogsaa i Lausanne og Vaudlandet forlanger man af Regieringen i Bern en almindelig Forsamlings Sammenkaldelse, for at faae lige Rettigheder. Schweits, den 23de Januarii. Adskillige Regieringer i Schveits, blandt andet den i Zürich synes at vilde efterligne Revolutionen i Basel, hvor den er skeet uden Blodsudgydelse, og tilstaae Borgere og Bønder lige Rettigheder, da de holde det for bedre at vælge Reform, end blodig Omveltning. Regieringen i Bern viser sig meest haardnakket. Den har endnu ikke tilstaaet Petitionairerne i Vaudlandet nogen almindelig Forsamling, men erklæret, at de kunde sende deres Besværinger til en udnævnt Commission. Bern lader 6000 Mand marchere til Brug, for der at holde Forfatningen ved Lige. Den i Vevay liggende Bataillon har vægret sig ved at giøre Eed. J Lausanne og flere Stæder i Vaudlandet oprette Jndvaanerne Nationalgarder. Patrioterne fra Vevay have borttaget Slottet Chillon; men Bernerne have paa ny sat sig i Besiddelse deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Jtalien, den 18de Januarii. J Rom ere alle Theatre lukkede, og i Kirkerne holdes offentlig Bøn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
De franske Tropper i det venetianske have givet sig paa Marchen til Rom, hvorfra Paven, efter nogle Efterretninger, skal berede sig til at flye til Malta.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Wien, den 24de Januarii. J Gaar har Regieringen endelig faaet Efterretning, at vore Tropper den 18de have taget Venedig i Besiddelse. Ved to fra Paris hidkomne Coureer erfarer man, at den franske Regiering har foreslaaet vort Hof at ombytte nogle Provindser i Jtalien, ogsaa Venedig siges at være heriblandt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Rastadt, den 24de Januarii. Alt for ni Dage siden har det franske Gesandtskab i Rastadt meddeelt Rigsfredsdeputationen og de øvrige Deputerede det tredie fra Paris bekomne Secularisations og Deelings Forslag. Dette simplificerer mangfoldig det tydske Stats legemes Bestanddele. Geistlige Stater, Rigstæder, og Rigsridderskab forsvinde, om ikke samtlig, dog for det meeste, saafremt Forslaget, som ikke paatvivles, bliver antaget. Frankerigs sydlige Naboer skulle paa Republikens udtrykkelige Forlangende have betydelig Tilvært; ogsaa skulle de Fyrster, der tabe deres Lande paa venstre Rhinbred, have Skadesløsholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Carlsruhe den 26de Januarii. Siden den 18de sprede Emissarier Stemplingssædler i Breisgau, Orte nau, det badenske, og indtil det würtembergske. Rigs deputationen har anmodet den keiserlige Pleiepotents at aftale med det franske Gesandtskab, at dem ingen Beskyttelse maae tilstaaes. General Staader har faaet Befaling at sende Rigstropper til de truede Lande. J Breisgau ere østerrigske Tropper rykkede ind.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Frankfurt, den 23de Januarii. Efter overeensstemmende Efterretninger er det i Gaar Morges kommet til en hæftig Fægtning mellem de i Rhinskandsen ved Mannheim staaende Rigstropper og de Franske, der vilde tage den i Besiddelse, hvor paa begge Sider nogle hundrede Mand skulle være blevne. Dog fik de Franske Skandsen tilsidst, ogsaa hedder det, at de, ved at forfølge de Tydske, ere komne tet ind under Fæstningen, og have nu gandske indsluttet samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Haag, den 27de Januarii. Den fuldbyrdende Magt er udnævnt, og bestaaer af Borgerne Vreede, Vybo Fynse, van Langen, Widderik, og Focker. 21 Medlemmer have frievillig mældt sig ud af Conventen, da de ikke billige de sidste egenmægtige Skridt. Oldingsraadet har
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Paris, den 22de Januarii. nu paa Borger Loissels Fordrag stadfæstet Decretet om engelske Vares Borttagelse paa neutrale Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Det i Tydskland almindelig udspredte Rygte, at de franske Tropper skulde rykke ind i det Hannoverske, har givet Anledning til en Forespørgsel af den preusiske Gesandt; men Directoriet har aldeles benægtet det. Hamborg, den 14de Januarii. Under dette Datum fortælles i neneste Weltkunde, at det theophilantropiske Selskab der er denoncert af den danske Regiering, som en Jacobinerclub. De Dansksindede - hedder det forsikkre, at Hamborg lettest kunde redde fremdeles der - sig ud af sin Crisis ved en frievillig, skiøndt ved nogle Vilkaar indskrænket Undergivelse under Dannemark. Men – tilføyer Correspondenten - Dannemark, dette ved en utroelig Passivhandel svækkede Riges Beskyttelse, synes ikke at være det ønskeligste for Hamborg. Og overalt, hvad skulde Frankerig, hvis Forord man her forudsætter, have for Grunde, saa udmærket at begunstige Danmark med Besiddelsen af den første nordtydske Handelstad? Saa dyrt pleier Republiken ikke at betale blot Neutralitet. Den 12te har Senatet raadslaaet om de Udvandrede, og man meener, at Udgiveren af Spectateur du Nord – Rivarol – maae flytte til Altona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Kiøbenhavn, den 5 Februarii. Under Dato den 26de Januarii er udkommen et Patent, angaaende den nye Schlesvig=Holsteenske Kirke Agendes Brug, faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Den 2den Februarii solgt ved Auction 6 Actier i
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
det foreenede Pram= og Steenførerlaug, a 136 til 139 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-05
Vinden. 29 Januar. Varme. S. V. Kulde. O. S. O. Varme. 1 Febr. V. N. V. 28. O. I. 2. N. V. Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-09
Kiøbenhavns Aar No. hun, Justitians litius. huun.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-09
Post-Tidender. Fredagen, den 9 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.