Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-11-27
Geograffe, Statistik, de mathematiske Videnskaber, Skrivekunsten, samt Legemsøvelser skulde fornemmelig udgjøre Gienstanden for min Søns Underviisning i et Løb af 2 Aar, efter hvilke jeg hos Kongen vil anholde om, at en anden Methode maa følges. Krigskunsten bør fremfor Alt fæste min Søns Opmærksomhed og deres Omsorg. En Fyrste i vor Tid maa være Militær, Man har erfaret, hvormange Ulemper der kunne opstaae af, at stille en General, som staaer sin Monark til Ansvar, imod en Hærfører, hvis Beslutninger beroe paa ham selv. Min Søn bør der og i Tide vænnes til at trodse Aarstiderne, paa det en stillesiddende Levemaade ikke i Fremtiden skal faae Jndflydelse paa hans Maade at see og være virksom. Reiser i Bjergegnene, Besøg i Gruberne ere tilligemed Svømning og Riden de Øvelser, som styrke Sielekræfterne, da de minde om Krig og oplive Forestillingen og Farer. For at faae et rigtigt Begreb om Rigets Hielp kilder, maa man i Underviisningen af Statistis især den Deel deraf, som angaaer Sverrig, ikke indskrænke sig til blot at lære ham Ziffertallene af denne Videnskab; han maa kjende den tilfulde, hvortil Reiser og Samtale med de kyndigste Personer af alle Stænder ere de tjenligste Midler. J Landsbyerne skulle derfor erfarne Bønder meddele ham Kundskab om Jordsmonnet, Produkterne, Varepriserne, de Paalæg der hvile paa deres Gaarde &c. J Stæderne skulle Landshøvdingerne gjøre ham bekjendt med Forvaltningen. Naar han gaaer ombord paa Skibe, bør han underrettes om de navnkundigste Søeslag, og ledsages af en kyndig Soeofficeer, som ved Manøvreringer kan vis hvad der egentlig har afgjort disse Træfningers Udslag. Naar han besøger Fæstninger, bør han ved sin Side have en Fortisikationsfficeer, som paa Stedet kan forklare Fortificationsvidenskaben. Hos Smith skal han finde fornødne Kundskaber og Finance- og Manufactur=Indretninger; Winkelmanns Arbeider skulle give ham rigtig Begreb om de skiønne Kunster, og i Litteraturen skal han undervises ved Læsning af de navnkundigste Forfatteres Arbeider. Jeg ønsker, at min Søn ogsaa maa anvende visse Timer paa at studere udenlandsk Litteratur. J Henseende til hans Arbeidstimer og og Levemaade, da skal han staae op Kl. 7 1/2, for at begynde sine Studeringer Kl. 8 og fortsætte dem til Kl. 11, da han spiser Frokost med sin Jnformator og sine opvartende Kavalerer. Fra Kl. 11 1/2 til 1 skal han have Fritimer og derefter igjen fortsætte sine Studeringer til Kl. 5. Blot om Søndagen skulle tvende Personer efter Deres Valg indbydes til min Søns Frokost. Søndag, Tirsdag og Torsdag Kl. 5 1/2 indfinder han sig hos mig, for at spis til Middag. Det er i Selskab og ved Bordet Man lidt efter lidt lærer at kjende Mennesker og udforske deres Sindelag. Verdensvane giver Frihed og Tække; den forekommer denne Blyhed, der er saa sædvanlig hos Børn, der opfostres i Consomhed, og saa farlig for en Fyrste, som derved kunde staae Fare for at bedrages af en bjærv og afgjørende Tone. Ved mit Bord skal min Søn finde Sverrigs meest udmærkede Mænd af alle Stænder forsamlede. Fra 7 til 9 skal min Søns Tid anvendes enten til at opvarte Kongen, besøge Theatret, eller Bal, eller modtage Selskab af bekjendte og fortjente Personer, som De har at udvælge 1 eller 2 Gange om Ugen, for at bibringe ham Øvelse i at udtrykke sig mundtlig, der er nødvendigere for en svensk Prinds end for nogen Anden. Kl. 10 maa han allid være i Seng. Et Emne, hvormed jeg burde have begyndt, er den dybe Ærbødighed, min Søn altid bør nære for Kongen. Han bør i intet Tilfælde ville Andet end hvad Hs. Maj. selv vil. Alle hans Handlinger bør have til Øiemed, at gjøre Hs. Mais. Alderdom behagelig, og aldrig bør han glemme, at ingen Anger vil kunne gotgjøre den mindste Uro, han foraarsagede Kongen.