Berlingske Tidende, 1809-03-13
33te Bulletin fra Armeen i Spanien. Hertugen af Dalmatien er den 10de Februar ankommen til Tuyhele Provindsen er underkastet. Han gjorde alle Anstalter til næste Dag at gaae over Minhofloden, som er meget bred i denne Egn. Jmellem den 15de og 20de vil han være i Oporto og imellem den 20de og 28de i Lissabon. Engellænderne indskibe sig sammesteds, for at forlade Portugal. Portugisernes Forbittrelse var stegen til det høieste og daglig forefaldt betydelige og blodige Fægtninger imellem Engellænderne og Portugiserne. I Gallizien fuldendte Hertugen af Elchingen denne Provindses Organisation. Siden Massaredos Ankomst til Ferrol herskede nye Virksomhed i denne vigtige Søekrigshavn. Rolighed er tilveiebragt i alle de Provindser, som staae under Hertugen af Jstriens befaling og som ligge imellem Pyrenæerne, Havet, Portugal og Biergkieder, ved Madrid. - Talrige Deputationer begive sig fra alle Kanter til Kongen til Madrid. Den gode Folkestemning giør stærke Fremskridunder den ny Bestyrelse. - Hertugen af Bellund marscherer til Badajoz. Han afvæbner og beroliger hele Nedre=Estremadura. Saragossa har overgivet sig. Den Elendighed, som denne ulykkelige Stad har liidt, er et afskrækkende Exempel for Folkene Rolighed vil nu blive tilveiebragt i hele Arragonien, og begge de Armeecorps, som befandt sig omkring denne Stad, kunne nu bruges andensteds. Saragossa var den spanske Jnsarrections sande Sæde Her var et Partie, som vilde kalde en Prinds af Huset Østerrig til at herske ved Tajo. Dette Partie havde arvet denne Mening fra den spanske Successions Krig ; et Partie, som nu gandske er tilintetgjort Slaget ved Tudela blev vundet den 23de November, og allerede den 27de camperede den franske Armee ved Saragossa. Denne Stads Jndvaanere vare bevæbnede og Arragoniens Bønder vare stødte til dem. Saragossa havde saaledes 50000 Mand, som vare inddeelte i Regimenter paa 1000 og Compagnier paa 100 Mand. Alle Generals-Officeers- og Underofficeers Poster vare besatte af Munke Et Troppekorps af 10000 Mand, som vare undkomne fra Slagen ved Tudela, befandt sig ogsaa i Staden, hvis Underholdning var sikkret ved store Magaziner og forsvaret ved 200 Kanoner. Mariebilledet af Pilare gjorde Mirakler, saasnart Munkene vilde have det, for at opflamme den talrige Befolknings Jver. Paa en Slette vilde disse 50000 Mand ikke have holdt Stand mod 3 Regimenter. Al blev gjort fra fransk Side for at bringe dem til Fornuft Strax efter Slaget ved Tudela indsaae man, at den i Saragossa herskende Mening, at Madrid gjorde Modstand, og Armeerne kunde andre Steder erholde nogle Fordele, vilde tiene Jnsurgentcheferne til at vedligeholde Jndvaanernes Sværmerie. Man besluttede derfor, ikke at indslutte Staden, men at lade den have Samqvem med hele Spanien, at den kunde erfare de spanske Armeers Nederlag og de Franskes Jndtog i Madrid; men disse Efterretninger kom blot til Hovedanforerne og bleve ubekiendte for Folket. Man skiulte ikke allene Sandheden for det, men ophidsede det endog ved Logne. Snart havde de Franske tabt 40000 Mand i Madrid og snart var la Romana rykket ind i Frankrig ; endelig kom ogsaa den engelske Armee i Jilmarscher og den franske Ørn maatte flye for Synet af den frygtelige Leopard. Denne Tid, som man opofrede til politiske Hensigter og til at formilde sværmeriske Hoveder, gik imidlertid ikke tabt for den franske Armee. Jngenieur General Lacoste, Keiserens Adjutant, er Officeer af stor Fortineste, samlede i Alagon alle Redskaber til Miner og alle de Sager, der vare nødvendige til den underjordiske Krig, som Hs. Majestæt havde befalet. Divisionsgeneral Dedon hentede alle disse Sager fra Pampeluna, som ligger 7 Marscher fra Saragossa. Jmidlertid bemærkede man, at Fienden benyttede sig af Tiden, for at befæste Monte=Torrero og andre vigtige Positioner. Divisionen Suchet fordrev Fienden den 21de Decbr. fra St. Lambert. General Gazans Division for og Fienden fra Høiene ved St. Gregario og tog de Forskandsninger, som forsvarede Veiene til Sueva og Barcellona; tillige tog den et stort Manufactur ved Galliego, hvor 500 Schweiere havde forskandset sig. Samme Dag bemægtigede Hertugen af Conegliano sig Værkerne og Positionerne ved Monte=Terrero, erobrede, mange Kanoner, gjorde mange Fanger og tilføiede Fienden stor Skade. Da Hertugen af Conegliano var bliven syg, saa overt og Hertugen, af Abrantes i Begyndelsen af Januar Commandoen over det 3die Corps. Han udmærkede sin Ankomst ved Indtagelsen af Klosteret, St. Joseph og tog den 16de Broehovedet ved Huerba. Bataillons chefen Stahl af det 14de Linie-Regiment udmærkede sig ved Angrebet paa Klosteret St. Joseph og Lieutenant Victor Bufson var en af de første, som stormede. – Saragossas Jndsluttelse var imidlertid endnu ikke endt; man vedblev den samme Skaansel og lod med Hensigt Samqvemmet være frit, at Jnsurgenterne kunde erfare Engellændernes Nederlag og deres skiendige Flugt fra Spanien. De nødtes ved Corunn til Flugt paa deres Skibe den 16de Januar og den 26de begyndte Operationerne for Saragossa at blive alvorlige. Hertugen af Montebello fik den 20de Overkommanden over Beleirings Armeen. Da han havde erfaret med Vished, at alle Efterretninger, som man lod komme til Staden, ikke frembragde nogen Virkning, og at det lykkedes nogle Munke, som beherskede Gemytterne, at skiule dem for Folket, eller at forestille dem saaledes, at de forlængede de Beleiredes Raserie, saa besluttede han, ikke længere at bruge Skaansel. - 15000 Bønder havde forsamlet sig ved den venstre Bred, af Ebro ved Perdiguera. Hertugen af Treviso angreb dem med 3 Regimenter, og uagtet deres skiønne Stilling, bleve de fordrevne af det 64de Regiment, og bragte til at flye. Det 10de Husarregiment befandt sig paa Sletten, for at modtage dem, og en stor Deel af dem blev paa Valpladsen. 9 Kanoner og adskillige Faner bleve tagne i denne Trefning. Hertugen af Mantebello havde tillige sendt Adjutant-Commandant Gasquet til Zuera, for sammesteds at adsprede Jnsurgent Hoben. Denne Officeer angreb 4000 Jnsurgenter med 3 Batailloner, for og dem og fratog dem 4 Kanoner, tilligemed deres Krudt vogne. Paa samme Tid var General Vatier bleven detascheret med 300 Mand Infanterie og 200 Mand Kavallersk til Veien af Valencia. J Alcanitz stødte han paa 5000 Jnsurgentere, nødte dem til Flugt og at kaste deres Geværer fra sig i Staden, dræbte 600 Mand, tog Magaziner, Levnetsmidler og Vaaben, hvoriblandt 1000 engelske Geværer. Adj. Commandant Carion de Nizas i Spidsen af en Jnfanterie=Colonne, saavelsom endeel andre Officerer, have meget udmærket sig. Disse Operationer skeete imellem den 20de og 26de Januarii.