Berlingske Tidende, 1786-12-29
østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skjønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Luserne, den engelske Burnet eller Pimpernille, indenlandske Græsarter, ligesom de nærmere til Udsaaning befindes nyttige og vigtige; Træe Frøer, endog norsk Grang og Fyr=Frøe for de jydske Heeder og Jsland; adskillige Rødder=Roe Frøer til Saaning paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kjøkken=Brug, alle haande Kaal-, Salat, Kryder=Frøe, Bønner med flere almindelig nyttige Sorter i enhver Huusholding. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkjendelse ikke allene agter at se paa Frøe=Sorternes Afsætning til Landmandens Brug, men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tiid at kunne faae dem i en ordentlig Frøe=Handel, saa maae bemeldte Frøe=Mængders Værdie ei allene gotgjøres at være afsatte efter Bekjendtgjørelsen af Selskabets Liste; men man maae og offentlig i en eller anden Avis have bekjendtgjort at have slige Frøe Sorter, hvorfor Premie æskes, til bestemte Tider, paa samme Sted, aarligen tilfalds, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer med sine vedtrykte eller ved skrevne Priser, som omsonst til Efterretning for Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplar til Selskabet. Bekostningerne paa disse trykte Bekjendtgjørelser vil Selskabet, naar de ikke merkelig overgaaer Premiens Værdie, gotgjøre. Premierne udsættes kun for Dannemark til videre, og for dem, som ere boende uden for Kjøbenhavn og dens Districter. Skulle nogen ved Omreisning til sine Tider søge at afsætte tjenlige Frøe=Sorter til Bonden, og Landmanden, vil saadant vel og være Selskabets Ønske: men den omskrevne Bekjendtgjørelse maae ikke desmindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet, og hos Vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, i Fald man agter at æske Premie. Efter Omstændigheden af den gotgjorte Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøje Premierne. De æskes, som forhen udsatte, inden 1ste December 1786. 21. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Stald=Foeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Landmand, som bruger Sommer=Staldforing i Aaret 1787 til de fleste Køer af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerforede Høveder dernæst, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igjen den tredie Sølv Medalje eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvormange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og God. heden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning : det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klever. Premien maae æskes i November 1787. For den Hidsigheds Skyld, som plejer at forulejlige Kreaturets Jver, naar det forres paa Stald om Sommeren, tilføjes her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaske Kjøernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 22. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaalrødder, Gulerødder, Hviderver (Turnips) m.v., og altsaa en større Nytte til Foering indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som foerer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1787, paa ei mindre end 4 Skjepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skjepper, 8 Rdlr. For en mindre end 2 Skjepper, 5 Rdlr. For ei mindre end 1 Skjeppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark og for det første i Særdeleshed for Selvejere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøj, else blive imodtagne og af Selskabet paaskjønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Forringsmaaden, hvorvit den har været med eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste Februar 1788. Dersom Selskabet forefinder nogen større og merkeligere Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøie og formere disse Premier. 23. For dem, som efter Almanakens Forskrift for Aaret 1786 og 87 gjorde beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste derefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paafølgende, Premierne vil ikke kunde æskes i sidste Fald før i Aaret 1789, da i de attesterte Jndberetninger maae gotgjøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme fersk Vand, er bleven forbedret, samt hvormeget Høe derpaa i sidste Aar er bjerget, og hvormeget der for Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid, udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark.