Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-02-16
Udenlandsk Politik. Frankrig (s. f. Nr.) Paa Forespørgsel om hvad der havde foranlediget Fleschi til Attentatet paa Kongens Liv, svarede han: "Jeg er gammel Soldat, mere Jtaliener end Franskmand, jeg blev i Aaret 1815 dømt tilligemed Murat. "Mine Medskyldige, siger han videre, staae langt under mig; de ere mig ikke værdige. Han erklærer, at han kun har begaaet dette ene Feiltrin, som vil bringe ham paa Skafottet, og han beklager Offrene for sin Misgierning mere end sit Liv. J politiske Forbindelser har han aldrig deeltaget, han spiste kuns en tidlang med 4 Personer, der havde været Medlemmer af saadanne Associationer, men han blev foragtet af dem som Bonapartist. Forøvrigt er han hverken Carlist eller Republikaner. Da F. efter flere Lykkens Omvexlinger var geraadet i den yderste Elendighed, aabnede Morey sit Huus for ham. J dette blev Planen mod Kongens Liv udkastet i Decbr. 1834 eller i Jan. 1835. Efter Modellen til en Maskine, han i Militairtjenesten havde forfærdiget, og hvormed han meente at et heelt Regiment paa eengang kunde expederes, forfærdigede han, med de fornødne Forandinger, det mod Kongen brugte Mordinstrument. Moren og Pepinvilde at hele den kongelige Familie skulde tilintetgjøres, var det kun om Kongens egen Person at gjøre, meente Morey at han kun behøvede at anlægge sin Flint mod ham i 150 Skridts Afstand. J længere Tid havde man været tvivlraadige og Valget af Tid og Sted til Anslagets Udførelse. Det var tidligere omtalt, at leie et Huus i Nærheden, af Deputeret Kammeret, for derfra at sprænge Kongen og hans Familie i Luften, og Kongens Navnedag den 1ste Mai var dertil udseet. Allerede i Marts Maaned f. A. begyndte man at see i Tirsdagen den 16de Februar 1836. sig om en Leilighed, og blandt flere, som Fieschi havde taget i Øiesyn, ansaae han den, hvor Gierningen blev udført, for den passeligste. Han havde engang bivaanet en republikansk Diner hos Pepin, hvor der ikke blev talt om Andet end Attentatet mod Kongens Liv, indtil Præsidenten (en Deputeret) havde udraabt, at Stegen endnu ikke var mor nok. Pepin havde altid behandlet ham høfligt naar andre vare tilstede, men vare de alene sammen, maltracterede han ham. Fieschi havde engang havt isinde at flygte enten til Schweiz eller til Polen, men alene hans givne Ord holdt ham tilbage, selv da han var bleven opbragt paa Pe pin, fordi denne engang ved Bordet vilde afspise ham med tørt Brød. J Retsmødet den 31te f.M., var Fyrst Talleyrand udebleven. Da Fieschi blev adspurgt hvorledes han kunde fortie sin Hensigt for de Fruentimmer, med hvilke han levede paa en saa fortrolig Fod, svarede han, at han med Qvindespersoner aldrig talede om Politik, Slutteligen søgte han at fremstille sin Forbrydelse som Følge af krænket Egenkjærlighed. For Penge, sagde han, vilde han aldrig have myrdet, og havde han end af og til modtaget Penge af Pepin og Morey, var det fordi han som forhenværende Soldat, ikke kunde betle. Forøvrigt ere Meningerne deelte, om hvorvidt Fieschis Beskyldninger mod Morey, Pe pin og Boireau ere sande eller grebne i Luften. Beschers og Boireaus Liv turde maaske imidlertid blive skaanede, hvorimod, foruden Fieschis, ogsaa Moreys og Pepins Hoveder synes at svæve i Fare. Bescher spiller kuns en Birolle i den store Tragoedie, og Fieschi's Udsagn om Boireau, ere langtfra saa bestemte, som om Pepin og Morei. Hiin, siger han, blev først hans Medskyldige Dagen førend Attentatet. Tidligere havde han vel talt med Boireau, og denne havde da yttret, at han ikke vilde betænke sig paa at myrde Kongen, naar 6 Ligesindede vilde trække Lod med ham derom, og Loddet faldt paa ham, men slige Yttringer fremkom kuns naar B., som en Elsker af Spirituosa, var beruset. Om Eftermiddagen den 27de, var han derimod redet forbi Huset paa Boulevarden, paa en af Pepins Heste, for at Fieschi kunde tage et nøiagtigt Sigte med Maskinen, og han havde og, paa Pepins og Moreys Anmodning, bragt Fieschi et Bor, hvormed han bedre kunde udborenogle af Flinteløbene, men Borene havde han modtaget af B. udenfor, og denne var ikke bleven indladt. Bescher havde F. slet ikke tidligere kjendt. Morey havde kun sendt ham dennes Vandrebog og Pas, for at han ved Undvigelsen kunde betjene sig deraf. Han meente, at de April=Anklagede vare underrettede om det forestaaende Attentat, da de ellers ikke vare forblevne i Paris efterat de vare undslupne af Fængslet. Moren, hvem F. tillægger meget Mod og Bestemthed, havde erklæret, at han vilde gjøre hele Verden lykkelig. Millionairerne skulde rykke ud med de Skatte, de havde sammenskrabet paa Nationens Bekostning; i en aaben Kamp i Paris's Gader skulde Sagen afgjøres, og efter Monarkisternes Betvingelse, intet Blod meere flyde. Over Fieschis Udsagn om de Penge-Understøttelser, han har oppebaaret, og de Løvter, som derom ere ham gjorte, hviler et tykt Mørke. J hans Lommebog fandtes optegnede Summer af 21,850 Fr. og 3, 190 Fr. Han formeente, at der vel var forglemt at tilføie nogle Commata mellem Tallene, saa at disse kuns udgjorde 218 Fr. 50 Ent. og 31 Fr. 90 Ent. Hvad han havde modtaget af Morey og Pepin kunde i det Høieste beløbe sig til 530 Fr. Undertiden vare hans Udsagn saa forvirrede, at de aldeles manglede Sammenhæng, Da Præsidenten til Slutningen formanede Fieschtil endnu engang at overveie, om de Beskyldninger, han paabyrdede sine Medanklagede, vare grundede, svor han ved sin Faders Grav, at have talt den rene Sandhed. Endnu i samme Rets mode begyndte Forhøret over Morey, hvis Svar vare saa sagte, at de maatte gjentages af JustitsSecretairens Medhielper, som var placeret ved Siden af ham. M. nægtede aldeles at være skyldig i Fieschis Forbrydelse, aldrig havde mellem ham og denne været Tale om Politik, først den 29de havde han af den grædende Nina Lassave hørt at Fieschi var Manden for den den 28de fuldbragte Misgierning. Kun saa meget er sandt, siger han, at han havde ført hende til en Restaurateur og den betalt for hende, fordi hun aldeles var blottet for Penge. Fieschis Udsagn om ham fragik han, eller gav dem en Udtydning som kunde forenes med hans foregivne Uskyldighed. J Retsmødet den 1ste dennes afhørtes Pepin, der ligeledes nægtede al Deelagtighed i Fieschis Brøde. Republikanske Jdeer Bu havde han aldrig næret men vel havde han understøttet politiske Forfulgte af alle Farver, kuns ikke Legitimister, og han havde 50,000 Fr. staaende i sine Bøger, som udgivne til slige Offere. Han har aldrig, siger han, talt med Fieschi om Politik, Her afbrød Fieschi ham, og fortalte, at da han blev indført (af Morey) hos Pepin, havde denne, som just lod sin Boutik opmale, henviist paa en i samme anbragt Pære uden stilk, og sagt: "Jeg vilde ønske, at den, som denne Pære forestiller, (Kongen) maatte blive hugget istykker!" hvorpaa Fieschi havde svaret: man har gjort vel i at male ham uden Stilk, thi han er for klog til at lade sig sætte en Voxnæse paa Pepin nægtede dette, saavelsom hvad F. havde udsagt om den hos ham givne Di ner, hvor en Deputeret havde præsideret. Denne Deputerede, Hr. Levaillant, vil optræde som Vidne. Den 2den dennes begyndte Forhøret over Boirean, der nægtede at have næret exalterede repuplikanske Anskuelser, ligesom en ung Mand paa hans Alder (25 Aar) overhovedet endnu ikke pleier at have faste Principer. Han havde vel havt Bekjendtskab med Fieschi, men aldrig staaet i noget intimt Forhold til ham; at han har været hos Pepin, kan være, men det har i saa Fald kun været for at drikke en Snaps. Fremdeles nægtede han, enten at være reden forbi Huset paa Boulevarden, eller sammesteds at have bragt Fieschi et Bor. Hans Bakkenbart og Knebelsbart havde han afraget, ikke for at gjøre sig ukjendelig, men fordi hans Venner havde sagt, at han saae ud som en Abekat. Bescher blev kun gjort faa Spørgsmaale. Han nægtede at have vidst for hvem hans Vandrebog eller Pas var bestemt. Morey bekræftede det og Fieschi modsagde det ikke. Af Vidnerne, som derefter bleve afhørte, havde de Fleste ikkuns seet et med Blod besudlet Menneske, kuns Stadsergeanten vilde endnu have seet et Jndivid foruden Fieschi at blive paagreben, og et ligeoverfor boende Vidne, Martin, troede endog at have i bemeldte Huus hvorfra Explosionen skeete, observeret 3 Personer hvoraf de 2de havde graae Hatte paa. Fieschi modsagde dette, og saavel Præsidenten som Generalprocureuren søgte at overbevise Vidnet om, at det feilede. Den 3die dennes fortsattes Vidneforhøret. Efterretninger fra Paris af 6te dennes, melde, at Ministeriet er styrtet. Udfaldet af Afstemningen over det Gouiske Rente=ReductionsSpørgsmaal, forsaavidt dette gik ud paa om Forslaget skulde udsættes, fremkaldte denne Katastrofe, i det en Minoritet af ikkun een Stemme afgjorde Spørgsmaalet benægtende. Ved denne Leilighed blev bemærket at – Fieschi middelbart har foranlediget dette, da Majoriteten, vilde have været for Ministrene, dersom ikke Generalprocureuren May tin, og hans Medhielpere, havde for ProcesseneSkyld været forhindrede i at deeltage i Afstemmegen. Alle Ministrene havde umiddelbart derefter begivet sig til Kongen og forlangt deres Afskedigelse. Kongen skal have indvilget, og overdraget Hr. Mole og Humann at danne et nyt Cabinet.