JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-08-08
Sorsdagen den 14de August førstkommende, om EftermiddaL. gen Kl. imellem 4 og 6, bliver ved Auction tredie og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, afgangne Karen Hansen, Enke efter Bødkersvend Niels Nielsen Seerup, hendes Stervboets tilhørende og i Adelgaden under No. 312 beliggende Huus, som efter Vurderingsforretninger af 21de Julii sidstleden er af følgende Beskaffenhed: Et Forhuus 3 Fag bredt, 3 Etager høi med Spidsgavl over, Forsiden Grundmuur, Bagsiden indrettet i 4 Fag og lige Høide som For til, af Muur og Bindingsværk. Et Baghuus Muur og Bindingsværk, 4 Fag bredt, 3 Etager høi med Heeltag og en Qvist over 1 Fag. Et Trappehuus af Tømmer og Bræder, imellem For= og Baghuset, hvori Trappen er anlagt til 3die Etage, under hvilken Trappe er et enkelt Locum med muret Kasse. J alle Etagerne, Kiøkken med aabne Skorstene. Udi Værelserne findes i alt 6 Bielæggerovne. En lidet Gaardsrum broelagt deri en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomper dskab. Til Stedet noget Brandredskab. Eiendommen er i Stadens Brandkasse forsikkret for 2200 Rdlr., og Conditionerne tilligemed Vurderings=Forretningen og øvrige Decumenter ere forinden til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Langballe, boende i Gaarden No. 77 paa Kultorvet.
Berlingske Tidende, 1806-08-08
Fredagen den 15de August bliver ved Auction paa Bør O sen i Middagstunden bortsolgt: en Deel Actier i det almindelige Brand=Assurance Compagnie paa Vare og Effecter, som tilhøre afdøde Sukker Raffinadeur Ladiges Stervboe, og hvorfor Betalingen erlægges i Overeenstemmelse med de Conditioner, som bekiendtgiøres paa Auctionsstedet og af Boets Curator, Procurator Brønlund paa Nørregade No. 5.
Berlingske Tidende, 1806-08-08
Gaardmand Lorents Hansen udi Ledøie, lader sin udi LedøieBye paa Kiøbenhavns Amt beliggende og eiende Gaards bygninger, med tilliggende 6 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorns jorder, med eller uden Sæden og Afgrøden samt Besætninger og Avlingsredskaberne ved offentlige Auctioner, som holdes ud hans iboende Gaard, opbyde, og, naar antagelig Bud skeer, ved første eller anden Auction, og i Mangel deraf ved tredie og sidste Auction absolut bortsælge. Auctionerne afholdes: a) Den første Auction, Fredagen den 15de August 1806, om Formiddagen Kl. 10. b) Den anden Auction, Fredagen den 22de August 1806, om Formiddagen Kl. 10; og c) Den tredie og sidste Auction, Fredagen den 29de August 1806, om Formiddagen Kl. 10. Skulle Gaardens Bygninger og Hartkorngjorder ved denne sidste Auction for sig, og uden Sæden, Afgrøden, Besætningen og Avlingsredskaberne, blive solgt, saa bliver samme Dag, og strax efter at Gaardens Bygninger og Jorder ere bleven solgte, Sæden, Høet, Torven, Besætningen og Avlingsredskaberne med meere solgte. Conditionerne bliver paa Auctionsstedet oplæste, og kan forinden udi den ommeldte Gaard udi Ledøie, og hos Kammerraad Andersen udi Gaarden Nr. 109 og 200 udi Dronningens Bredgade udi Kiøben NB.
Berlingske Tidende, 1806-08-08
Løverdagen den 16de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver afholdt offentlig Auction i havn erholdes eftersecte. Sorøe Kiøbstæd over 400 Tønder god reen østersøisk Rug, og gives Credit med Betalingen til Mortensdag. Liebhavere kan og forinden erholde fra en til flere Tønder, naar de behagelig henvende sig til Procurator Stabell i Sorøe, som foreviser Pro ven og afhandler det Nærmere.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Skrivelse fra Constantinopel den 28de Junii. De seneste Breve fra Asien melde, at Wechabiterne endnu stedse giøre betydelige Fremskridt. De have bemestret sig Mecca og Meding og ophøre ikke, at forurolige Pilegrimene. Det Troppecors paa 20000 Mand, der var forsamlet ved Scutari i Notolien, er allerede kommer over Havet og har leiret sig ved Levant i Tichiffii i Nærheden af Pera. Man beundrer disse Troppers gode Disciplin. Et andet Corps paa 40000 Mand skal campere ved Tira, ikke langt fra Mundingen af Bosphorus, hvor ogsaa et sort skal anlægges, hvortil Ingenieurerne Tousserano og Rodde skulle udkaste Planen.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Breve fra Adrianopel melde, at Jndbyggerne i denne Stad modsætte sig de nye organiserede Tropper og belave sig paa at sætte sig med Magt mod deres Jndmarsch i Staden.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Skrivelse fra Paris den 30te Julii. Moniteuren indeholder udførlige Efterretninger om Gaetas Erobring. Prindsen af Hessen Philligsthal, der tappert har forsvaret Garta, blev haardt saaret i Armen og Hoften. Efterat han 3 Dage før Fæstningens Overgivelse, var bleven bragt til Sicilien af et engelsk Skib, tog den neapolitanske Oberst Francesco Commanden. Denne forlangt strax efter 15 Dages Stilstand, for at capitulere, men Marschal Massena tilstod ham blot 15 Timer. Copitulationen bestemmer den romerske katholske Religions Beskyttelse og Vidligeholdelse i Garta; Garnisonen tilstaaes, for medelst dens tappre Forsvar, at indskibe sig med Vaaben og Bagage, dog under Betingelse, at de Corps, hvoraf Garnisonen bestaaer, ikke maae tiene inden et Aars Forløb, hverken mod Frankerig og dets Allierede eller mod Kong Joseph Napoleon, hverken paa det faste Land eller paa Øerne. Desuden tilstaaes 8 Feldtstykker og Levnetsmidler for 10 Dage Garnisonen ved dens Bortmarsch. Alt det øvrige Artillerie og Magasinerne i Fæstningen overleveres til de Franske.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Vicekongen af Jtalien melder i en officiel Beretning om Tildragelserne i Dalmatien: "At 10000 Montenegrinere og Grækere forenede sig med det betydelige Troppecorps, som den russiske Eskadre satte i Land i Cattaro i Junii Maaned. General Lauriston troede ikke, at kunne modstaae 16000 Fiender med sine 2000 Mand, især da den tyrkiske Commandant i Fortet Zarina havde ladet sin Neutralitet krænke, han kastede sig altsaa ind i Staden Ragusaa og besatte Posttionen ved St. Mare, hvor han oprettet eet Batterie paa 40 Kanoner. Han var rigelig forsynet med Munition og med Levnetsmidler for 6 Maaneder. Jmidlertid begik Montenearinerne de største Grusomheder og Udsvævelser paa det ragusanske Gebert.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Efterat Russerne og Montenegrinerne havde blokeret Staden Ragusa i 20 Dage, begyndte de Beleiringen med 20 Kanoner og Mørsere og fortsatte Bombardementet i 17 Dage. Ragusanerne viste en uhørt Hengivenhed og Virksomhed og en høist rørende Kierlighed til de Franske; endog deres Huses Ødelæggelse ved Bombardementet svækkede ikke deres Jver; de vidste, at Montenegrinerne vilde ombringe dem alle. Jmidlertid samlede General Molttor først i Julii et stærkt Antal Tropper i Stagno. Den 4de, da Nøden i Ragusa vor steget til det høieste, brækkede han op fra Stagno og ankom den 5te til Malst, hvor han strax angreb Montenegrinernes Apantgarde og og den ig vet. Heden var utrolig stor denne Dag. Den 6te rykkede han mod den fiendtlige Armee, der stod i uovervindelige Forskandsninger; Fienden rykkede ligeledes from, da han saae den franske Division, men blev slaaet og drevet til de russiske Skibe, hvorpaa de franske Tropper strax besatte Byen Bergato. Den russiske Leir, der sto paa Bykkerne, søgte ved de franske Troppers Nærmelse at naae sine Skibe. Man gjorde 20 Kanoner, 6 Mørsere og megen Munition til Bytte. Om Aftenen Kl. 7 ankom General Molitor til Ragukas Porte, hvor man ikke kunde vide hans Ankomst forden heftige fiendtlige Jld. Fienden havde fordoblet sin Jld fra Land= og Søesiden, for at hindre, at man ikke skulde høre noget i Staden. Derpaa forfulgte man Montenegrinerne til Biergene. Russerne indskibede sig med et Tab af 60 Fanger. Denne glimrende Expedition kostede de Franske kuns 2 Døde og 7 Saarede. Den østerrigske Division under General Bellegaarde blev liggende for Anker ved Cur pola, uden at deeltage i disse Tretninger.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Keiseren har udnævnt General Molitor til Storoffder af Æreslegionen og sendt 36 Decorationer til Hins Regimenter.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
J Følge af Freden med Rusland har Søeministeren ogsaa udstedt den Erklæring, at alle giensidige Priser, som ere gjorte efter den 20de Julii, den Dag, da Freden blev undertegnet, skulle gives tilbage.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Hr. Oubril har paa sin Tilbagereise sendt en af de russiske Krigsfanger i Luneville til Jtalien med Depescher. J Søndags holdt Keiseren et stort Maneuvre paa Mars pladsen, hvorved han selv commanderede. Vierkongen af Jtalien ankom den 21de Julii til Venedig, besaae Fregat Divisionen i Havnen og Arsenalet og vilde opholde sig nogle Dage i Staden.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Den spanske Kaper Orient paa 30 Kanoner og 350 Mand, der seilede fra Rio de la Plata til Africa, er taget af det engelske Linieskib Adam ant.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Paris, den 1ste August (Over Holland). Den sidste Coureer, der blev afsendt herfra til London, havde maattet vente 4 Dage paa sine Depescher. Der hviler største Hemmilighed over Underhandlingernes Gang, men Fredshaabet bliver daglig stærkere og vore Fonds ere stegne til 68 Fr. 15 Cent. Man har allerede ventet at see Lore Yurmouthoffentlig ved Couren i St. Cloud, men det er endnu ikke skeet.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Den jødiske Forsamling bestaaer af 95 Deputerede, hvoraf 13 ere Rabbiner. Da de keiserl. Commissairer Mole, Portalis og Pasquier kom i Forsamlingen den 29de, bleve de modtagne med det 3 Gange gientagne Udraab: Kriseren leve! Hr. Mole holdt en Tale og forsikkrede de Deputerede om den største Frihed ved deres Overveielser.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Skrivelse fra London, den 1ste August. Uagtet man for 4 Dage siden forsikkrede, at Lord Lauterdale eller Lor Holland skulde uopholdelig afgaae til Paris som Negøiateurer, ere begge her endnu i Dag. Jmidlertid fortsættes Courerernes Gang udfladelig. J Morges ankom Sir Charles Godard, en Ven af Lord Yarmouth, som overordentlig Coureer, med en fransk Baad til Sæder fra Calais. Han blev ledsaget af en fransk Coureer, der gik tilbage til Calais med den franske Baad. Sir Charles Godards Ankomst blev berettet hertil fra Dover ved en Ex pres, og han ventes selv hertil endnu i Dag. Uagtet Depeschernes Jndhold holdes aldeles hemmeligt, virker dog enhver Coureers Ankomst paa vore Fonds.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Statssecretairen For Sundhedsforfatning skildres atter som meget foruroligende, og man holder det for rimeligt, at Kongen vil give ham en Medhielper. Man troer ikke, at Lord Holland under disse Omstændigheder vil reise til Paris og forlade sin Oncle i en betænkelig Sygdom. Des uden skal Fors Parties Haab beroe paa, at Lord Holland, vil faae hans Post. Men Oppositionsbladene melde, at Hr. For faaer Hr. Thomas Greenville til Eftermand, dersom hans Sygdom skulde nøde ham til at tage sin Afsked. Man siger, at der har været en heftig Debatte i Cabinettet over en Punkt i de nærværende Underhandlinger angaaende Søefarten, da Lord Greenville og hans Tilhængere have modsat sig den foreslagne Eftergivenhed, men ere blevne overstemmede.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Begge Expeditionerne til Sicilien og til det gode Haabs Forbierg ligge nu seilfærdige. Den første har 2800 Mand Landtropper ombord og den sidste, der bestaar af 20000 Mand, skalleskorteres af Admiral Sterling med Linieskibet. Sampson paa 64 Kanoner og 2 Fregatter.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Den engelske Armee i Messina bestaaer nu af 10000 Mand. General Stuart opretter desuden et ficiliansk Regiment, hvorved mange sicilianske Prindser og Hertuger beklæde Officierposter.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Regieringen har tilkiendegivet Skibseierne paa LoybsCaffehuus, at den vil hure nogle kobberbeslagne Transportskibe paa 250 til 350 Tønder.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Fra den 1ste August maae intet nyt eller ei tilforn til Slavehandel brugt Skib forlade de brittiske Havne, for at drive denne Handel. Stocks. 3 per Cent consol. 61 1/2 Omnium 9 1/4 10.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Skrivelse fra Hanau, den 2den August. Førsten af Nassau=Usingen har i Forgaars udstedt et Patent, hvori han erklærer sig for Hertug og tager de Land Besiddelse for sig og Førsten af Weilburg, som ere tilfaldne dem ved Conventionen af 12te Julii i Paris. Disse Land ere Grevskaberne Neuwied Holzappel, Diet og den hidtil værende wedske Deel af Grevskabet Nedre-Jsenburg, Herskaberne Schaumburg, Cransberg og Runkel paa den venstre Side af Lahn, Amterne Dierdorf, Altenwied Neuerburg, Wehrheim, Hohensolm, Braunsels, Greiffenstein og Bierbach, samt alle ridderskabelige Besiddelser i disse og i deres forrige Lande.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Storhertugen af Berg har ladet Grevskaberne Bent heim, Stemfuet, Dillenburg og Siegen tage i Besiddelse. Døbeyerske Permitteredes Jndkaldelse og andre Krigs foranstaltninger ere pludselig blevne contremanderede. De fleste franske Tropper, som vare paa Marschen til Bayern, have efter 7 Courerets Ankomst fra Paris faaet Ordre, at standse deres Marsch. En Deel af Hertug Berthiers Feldteqvipage ankom den 31te Julii til Augsburg paa Hiemveien fra München til Strasburg.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Skrivelse fra Haag, den 2den August. Den 29de Julii ankom en Coureer til General Michaudfra Paris og en anden Coureer til General Bonhomme fra vor Konge i Wisbaden. Siden den Tid har der været stor Bevægelse iblant de franske Tropper og i Krigsbureauet, og den franske Gesandt, General Dupont Chaumont, er Natten til den 31te i største Hast reist til Paris. Man anseerfor en følge af de ankomne Depescher, at de Tropper, som havde faaet Ordre, at marschere til Wesel, Düsseldorf, Colln og Boulogne, pludselig have standset deres Marsch ved vore sydlige Grændser. Den Coureer, Kongen har sendt hertil, har bragt den Ordre, at Derretet af 18de Julii, angaaende Armeens ny Organisation, for der første ikke skal sættes i Kraft, men at alt indtil videre skal forblive paa forrige Fod. Statholderens forrige Pallads i Haag og de til samme henhørende offentlige Bygninger ere nu bestemte til den kongel. Families Brug og skulle rømmes til den 15de d. M. Deres Høimægtigheders Forsamling skal henflyttes til Rotterdammer Hotel.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
De erobrede Faner, Standarter og Flag fra Republikens ældste Tider, som hidtil have været i vor Stads Bevaring, ere nu førte til Amsterdam under militair Eskorte, for at opstilles i Raadhuset sammesteds som en Foræring af Kongen. Amsterdam forærer derimod Kongen Admiralitetsbygningen sammesteds, for at residere i samme, naar han opholder sig i Staden. Denne Bygning bliver allerede prægtig indrettet.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Skrivelse fra Regensburg, den 2den August. I Gaar forelagde Churerkekantsleren Rigsdagen de mærkværdige Artstykker angaaende den sydlige og vestlige Deel af det tydske Riges ny Forfatning. Den franske Gesandt Hr. Bacher indsendte først en Note, hvori han erklærer: "At Kongerne af Bayern og Würtemberg, de souveraine Førster af Regensburg, Baden, Berg, Hessen, Darmstadt, Nassau og de andre betydeligste Førster i den sydlige og vestlige Tydskland have fattet den Beslutning, at formere en Conføderation imellem sig, for at forskaffe sig Sikkerhed i Fremtiden, samt at de have ophørt, at være Stater af Riget. Forandringer, som bestandig havde til taget, havde nedsat den tydske Constitution saaledes, at den nu kuns var en Skygge af sig selv. Rigsdagen havde ophørt, at have en egen Villie. De øverste Tribunalere Domme kunde ikke fuldbyrdes. Alt beviste en saa stor Svaghed, at Føderationsbaandet ikke meere gav nogen Garantie. Et Churførstendømme var blevet undertrykket ved Hannovers Forening med Preussen; en Konge i Norder, havde indlemmet en af Rigets Provindser i sine Stater, Tractaten i Presburg havde givet Kongerne af Bayern og Würtemberg og Churførsten af Baden fuld Souverainitet, et Fortrin, som de andre Churførster uden Tvivl med Rette vilde reclammere, men som hverken kan forenes med Rigsconstitutionens Bogstaver eller Aand. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen var derfor forpligtet til at erklære, at har ikke meere erkiender den tydske Constitutions Existence; men at han desuagtet erkiender Tydsklands nærværende Førsters fulde og absolute Souverainitet, og at han vedbliver samme Forhold med dem, som med de andre uafhængige Magter i Europa. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen har antaget Titel af Rhin=Conføderationens Protector Han har blot dannet den af Fredshensigter og fordi hans Mediation kan forebygge al Uenighed de Urostehed. Da han nu paa denne Maade har opfyldt sit Folks og sine Naboers høieste Jnteresse, og, saavidt det stod til ham, før get for Europas og især Tydsklands tilkommende Rolighed, haaber Hs. Majestæt, at de europæiske Nationer endelig ville lukke deres Øre for de Personers Jnfinuationer, som ønske, at vedligeholde en evig Krig paa det faste Land; at de franske Tropper, som ere gaaet over Rhinen, maae have passeret samme for sidste Gang, og at de tydske Folk bie ville see i Fortidens Historie det frygtelige Malerie af Uroligheder, Ødelæggelser og Massacrer, som Krigen fører med sig. Hs. Majestæt Keiseren har erklæret, at han aldrig vilde udvide Frankerigs Grændser over Rhinen Hanhar trolig holdt sit Ord. Nu er det hans eneste Ønske, at kunne anvende de Midler, Forsynet har betroet ham, til at giøre Havene frie, giengive Handelen sin Frihed og saaledes sikkre Vertens Rolighed og Lykke.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Det anbet Aftstykke, der i Gaar blev Rigsdagen forelagt, er Bayerns, Würtembergs, Churerkekantslerens, Churbadens, Hessen Darmstadts, Hohenzollerne, SalmKyrburgs og Jsenbures Gesandters Erklæring, som er at følgende væsentlige Jndhold: "De 3 sidste Kriges Begivenheder og de politiske Forandringer, som opkom deraf, havde at den sørgelige Sandhed i det klareste Lys, at det Baand, der skulde forene de forskjellige Lemmer af det tydske Statslegeme med hinanden, ikke mert var tilstrækkeligt til dette Øiemed, eller meget mere, at det allerede virkelig var opløst; Følelsen af denne Saadhed havde allerede længe været i enhver Tydskers Hierte. Den i Aaret 1795 i Riget selv indtrufne Adskillelse havde havt en Afsøndring af det nordlige og sydlige Tydsklands Jnteresse til følge, fra hiin Øieblik maatte nødvendig alle Begreber og fælleds Fædre. land og Jnteresse forsvinde; de Udtryk Rigskrig og Rigs fred vare blevne Ord uden Mening, og man havde forgieves søgt Tydskland midt i det tydske Rigslegeme. Freden i Luneville og endnu mere Rigsbeslutningen i 1803 skulde ved synes tilstrækkelige til at give den tydske Rigsforfatning et nyt Liv; men de i de sidste 10 Maaneder under hele Rigets Øine indtrufne Begivenheder havde ogsaa tilintetgjort dette sidste Haab og paa ny sat den hidtil værende Forfatnings fuldkomne Utilstrækkelighed ud af al Tvivl. Det sydlige og vestlige Tydsklands Souverainer og Førster havde derfor fundet sig bevæget til at slutte et nyt og til Tidsomstændighederne passende Forbund. J det de ved nærværende Erklæring frasagde sig deres hidtil værende Forbindelse med det tydske Rigslegeme fulgte de blot det ved tilligere Tildragelser, ja endog ved de mægtigere Rigstænders Erklæringer antagne System. Mende vilde forgieves have smigret sig med at naae det ønskede Øiemed, dersom de ikke tillige havde forvisset sig om en mægtig beskyttelse, hvortil den samme Monark, hvis Hensigter stedse havde viist sig overeensstemmende med Tydsklands sande Jnteresse, nu forbandt sig. En saa mærtig Garantie var i dobbelt Hensigt beroligende. Den forskaffede den Vished, at Hs. Majestæt Keiseren af Frankerig vilde lade Tingenes ny Orden i Tydskland og befæstelsen af den ind- og udvortes Rolighed være sig maatpaaliggende. Denne kostbare Rolighed var den rhinske Conføderations Hovedøiemed.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Den franske Gesandt Hr. Bacher begiver sig uopholdelig herfra til Frankfurt, for at aabne Conføderationsdagen. Nogle andre Gesandte forlade Regensburg.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Blandede Efterretninger. Frankerig, Vaudeville Digterne ere underhaanden blevne anmodede om, at forfatte et lidet Stykke angaaende Præliminairerne med Engelland.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Det nærværende Marked i Beaucaire vrimler af Spaniere, Nordamericanere, Piemontesere og Genuelere. Man har rede Penge i Overflødighed, og de fleste Forretninger afgiøres med klingende Myndt.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Engelland. J Byen Tullamore i Jrland ere alvorlige Uenigheder udbrudte imellem et Jntanterieregiment af den tydske Legion og 4 irlandske Milike=Compagnier. Jrlænderne begyndte Klammerie og da en tydsk Patrouille rykkede frem, fyrede de paa dem. Tilsidst rykkede et tydsk Dragonregiment ud, hvorpaa Jrlænderne flygtede ind i Husene, men vedblive at forre. Efterat Oprøret var dæmpet, fandt man, at 9 Jrlændere vare blevne saarede, at hvilke siden er død; 18 Jrlændere bleve fangne og man gjorde 26 Geværer og 27 Bajonetter til Bytte. Af Geværerne vare 20 enten allerede afskudte eller endnu ladede med Kugler. Af den tydske Legion bleve 13 saarede, at hvilke en Soldat siden er død og en Lieutenant ikke uden FareFiskehandlerne i Cornmall have liidt et anseeligt Tab ved det Beslag, som den ny Konge af Neapel har lagt paa alle engelske Eiendomme. De havde sendt betydelige Ladningen til Neavel og solgt dem for billige Priser, men de have ikke faaet Betalingen.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
En prægtig Seng, der er forfærdiget i China for Freds førsten, er taget paa en spansk Prise og kjøbt af Banquieren Goldsmith for 5000 Pd. Han han foræret den til Prindsen af Wales, der har ladet den sætte i sin chinesiske Pavillon. Sengetæppet er et Mesterstykke og forestiller i et skiønt Broderie Keiserinden af China, der giver nogle meget skiønt tegnede qvindelige Figurer Audice. Holland. Nylig kom der Jld i nogle Granater i Arsenalet i Helvoetsluis, hvorved en Lieutenant, en Bombarderer og en af Betienterne bleve saarede. Til Lykke naaede Luen ikke Krudtkammeret, der stod aabent.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Preussen. Dronningen kom tilbage fra Pyrmoneden 31te Julii, og blev ved sin Ankomst til Charlottenburg, overrasket ved at see Slotspladsen, der ved hendes Afreise var en øde Sandplet, omdannet til en grøn Slette med Prommenader. Hofgartneren Steinert hær tilveiebragt dette Arbeide i 3 Uger.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Jtalien. Da en stærk Flottille er løbet ud fra Tunis og synes, at true de sardiniske Kyster, har Kongen af Sardinien givet Ordre, at alle Kystboerne skulle bevæbne sig og ile hinanden til Hielp, naar det behøves. Alle Tropper, som laae inde paa Øen, staae nu ved Kysterne. Over 100de af de fra det Neapolitanske foryeste Jesuiter, ere ankomne til Rom.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
To Statsforbrydere ere blevne arresterede i Neapel. Den ene har før været arresteret i Paris og siden bleven forviist fra Genua.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Sverrig. Den 30te Julii opkom Jld i Staden Ude valla, hvorved næsten hele Staden blev lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Den 16de Julii opkom Jis i Staden Falkenberg, hvorved 8 Huse afbrændte.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
De russiske Magasiner i Stralsund ere blevne solgte til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Helsingøer den 11te August. Fra den 8de til i Dag ere 235 Skibe passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Kiøbenhavn den 11te August. Ved en af Jnstitiarius i Høiesteret indsendt, og, igienuem det danske Concellie, Hs. Majestæt forlagt Beretning og tabellarisk Forklaring over det Arbeide, som i Høiesteret er blevet udført i dette Aars første Session, som blev sluttet den 30te Junii, er det oplyst, at der i fornævnte Session ere tilendebragte og afgjorte 172 Sager, nemlig af Ordenens Sager 101, af Justitssager 66, og antienperede 5, samt at der af Ordenens Sager, hvis Antal var 158, ikke ere flere uafgjorte, end : Ved Reskript, af 8de d. M., til Administrationen for Frederiksværk er det fastsat, at de, ved bemeldte Værks Administration, forefaldende Sportler og Afgifter for Rettens Pleie maae beregnes efter det for Danmark gieldende Sportel Reglement, af 19de December 1800.
Berlingske Tidende, 1806-08-11
Under 28de Junii d. A. har Cancelliet tilskrevet den kongelige Lands=Overret i Viborg, at, da de ældre Anordninger og Landstingene maae ansees hævede ved Forordningen. af 25de Jan. f. A.; saa kan der ei tillægges den saakaldte Domhusets Fattighøsse videre noget Slags Jndtægter, men disse maae, saavel efter Forordn. af 3die Junii 1796, som i Følge Reglementet for Fattigvæsenets Bestyrelse i Danmarks Kiøbstæder af 5te Julii 1803, tilfalde Stedets Fattigvæsen.