JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Kjøbenhavn, den 4de Junii. Ved Garnisonskrigsretsdom, af 28de Mai, der er stadfæstet ved kgl. Resolution af 29de f. M., er Fæstningsslaven Christian Bøgvad Holm, for attenteret Mord, tilfunden at have sit Liv forbrudt. Han havde med Overlæg fattet den Beslutning, at dræbe Slaven Germann, og i denne Anledning tilføiet ham 6 Knivstik, af hvilke 2 i Brystet var med get farlige. Ved det ene af dem var Lungen læderet. EfAfEfterat den Saarede havde ligget i flere Uger mellem LivkoDød, har han nu overstaaet Livsfaren; men det ene Saa i Brystet danner en Fistelaabning, og Lægen har ligesaalidseet sig istand til at bestemme, om denne nogensinde vi læges, som at angive, hvilke andre Følger for den Saaredes fremtidige Helbred disse saa betydelige Læsioner kunne efterlade. Executionen er i Dag foregaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Viborg. Den 25de Mai blev i den kongelige Landsoverret afg. J. S. Beyers Enke, samt Sukkerraffinadeur Beyer i Randers tilpligtede in solidum at indfrie et for 2522 Rbd. 9 s. r. S. udstedt Revers til Handelshuset Fred. & Edr. Gottschalck i Kjøbenhavn, i hvilken Sum de Førstnævnte søgte lig videret en Erstatning for formeentlig misligholdt Løfte om et Parti raa Sukkere. Ved Randers Kjøbstads Bytingsret blev J. S. Beyer tildømt at betale 888 Rbd. 93 s.S. D. er Kjøbmand Jahnsen af Aarhuus, der søgtes af Kammeradvocaten efter Generalpostdirectionens Ordre til at erlægge en Mulct for at have uden Tilladelse benyttet Færgelaugets Jagt, Haabet, til at bjerge Færgesmakken Jnteressentskabet, som var forliist, og som ved Aarhuus Bytingsret frifandtes, med Paalæg af 15 Rbd. Sølv i Salair til Kammeradvocaten, tillige frikjendt for at udrede dette Salair. S. D. er Søren Christian Jensen, tiltalt for ulovlig Handel med Medicinalvarer, Brug af falsk Vægt m. m., frifunden for Actors videre Tiltale. Ved Varde Byes Extraret var han tildømt at bøde 102 Rbd. Sølv. S. D. blev Mors Herreders Rets Dom stadfæstet, hvorved Peder Christian Christensen eller Christiansen for Tyveri og Bedrageri tildømtes at hensættes til Arbiede i Kjøbenhavns Rasphuus i 4 Aar. S. D. ere, ligesom ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret, nogle af Huusmand Anders Christensen Just mod Mikkel Dalsgaard til Dalsgaard i en Klage til Stiftamtmanden og Provsten, betræffende Værgemaalet for Hørup Kirke m.m., fremførte fornærmelige udladelser mortificerede, og Førstnævnte derfor dømt at bøde 10 Rbd. Sølv til Viborg Amts Fattigkasse. S. D. blev Gromd. Jens Pedersen Lund af Sønder=Ørum, tiltalt for utilbørligt Forhold mod en Brandfoged under et Brandsyn, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Ved Fjends=Nørlyng Herreders Extraret var han tilpligtet at bøde til Viborg Amts Fattigkasse 10 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Blandede Efterretninger. Hs. Durchl. L. Prinds af Benthem Steinfurth er afreist fra Kbhvn. til Tyskland. D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde behagede i Onsdags Aftes naadigst at beære et af Aarhuus Byes civile og militaire Embedsmænd og Borger foranstaltet Bal i Polyhymnias Locale med Deres høie Nærværelse. Høisamme bleve ved deres Indtrædelse i Balsalen, der var decoreret og oplyst paa det allersmagfuldeste, modtagne med en af Hr. Fr. S. Birch forfattet Sang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Under 20de Mai er udfærdiget en kgl. Placat, som giver nærmere og tildeels forandrede Bestemmelser angaaende Straffen for ulovligt Krohold paa Landet. Jfølge Samme, skal Straffen for uberettiget Salg af Brændeviin og andre stærke Drikke paa Landet for Fremtiden være en Mulct fra 5 til 20 Rbd. Sv., og ulovligt Krohold eller Udskænkning at slige Drikkevarer ansees med Bøder fra 10 til 40 Rbd. Sv. Sager angaaende disse Forseelser blive fremdeles, saaledes som ved Placaten af 29de Marts 1813 er fastsat, at afgjøre ved Politiretterne, hvorimod bemeldte Placats øvrige Bestemmelser bortfalde. Iøvrigt blive fornævnte Sager, hvad enten Angiveri har fundet Sted eller ikke, at behandle som offentlige Politisager, og Bøden tilfalder Jurisdictionens Politikasse, hvoraf der, med Amtmandens Approbation, uddeles Belønninger saavel til Sognefogder, som Andre, der vise særdeles Virksomhed for at faae disse Forseelser hæmmede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Et Begravelses- og Pensionsfond er oprettet for Kjøbenhavns borgerlige Infanteries Hoboister, Spillemænd og Faneposter, hvorom Bestemmelserne ere affattede af det borgerlige Infanteries Musikcommission. - For trængende Urte kræmmersvende er en Hjelpekasse stiftet den 26de Aug. 1834.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Det sædvanlige Væddeløb holdtes i Aar paa Slagelse, Bane den 4de og 5te Juni, Den første Præmie 500 Rbd. r. S. vandt Hr. J. Nathansen fra Randers paa sin sorte Hoppe Augusta. (Ogsaa bekjendt fra Væddeløbene ved Viborg, hvor den forrige Sommer vandt 400 Rbd. r. S.) Ogsaa i Aar beæredes og glædedes Slagelse By og Banen, med Nærværelsen af den høie Fyrste, hvem Landet skylder, den forædlede Hesteavl, og som selv havde den Fyldestgiørelse her at see Frugterne af sine Bestræbelser, i det næsten alle de Heste, som udmærkede sig, nedstammede fra han udmærkede Stutteri.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Aarhuus Løveapothek, med Inventarium og Beholdning af Apothekervarer, samt Gaarden Nr. 926 paa det store Torv, opraabes til Salg næstkommende 7de August. Flekken Uetersen tæller, Klosteret, som har 79 Sjæle, iberegnet, 3260 Indbyggere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Paa Femern have nylig flere Landmænd forenet sig, fori Fælledsskab at bære den Skade, som Hagelen har tilføiet den paa Marken voxende Rapssæd, og de have i dette Øiemed oprettet et Assuranceselskab for Hagelskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
En Bonde i Vaalse paa Falster, ved Navn Jørgen Rasmussen Væver, har ved at harve og pløie et Stykke af sin Lod, funden en af Ælde næsten fortæret Kobberpotte, hvor har været nedgravet 11 a 12 Pund fiint Sølv, hvoraf en Par Pund bestod i 200 gamle Sølvmynter, uden Aarstal men med blanke og ubeskadigede Præg, og det Øvrige deels i Ørenringe og Armbaand, deels i smaae Stykker og Stænger, hvilket er indsendt til det kongelige Rentekammer. Ved at harve Jorden saaes Noget at blinke i den, og ved nøiere Eftersyn fandtes det af Harven adspredte ovennævnte Sølv. J Nærheden af Stedet findes nogle ubetydelige Ruiner af en gammel Borg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Væddekjørselerne ere bestemte at skulle finde Sted iaar ved Viborg den 3die Aug., om Formiddagen; samme Dags Eftermiddag bliver Vædderidt, og næste Dag Dyrskue.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
J Mandags druknede to Tjenestekarle i Randers, ved at si svømme et Par Heste i Hvidemølleaa, ved Skærigjennem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Et Fattiglem, som fra det nærliggende Fattighuus vilde ile dem til Hielp, havde samme Skjebne. - J forrige Uge faldt en Muursvend ned fra et Huus der i Byen og slog sig ihjel Hs. H. Hr. Biskop, Dr. theol. Fogtmann foretager en Visitats i Hillerslev Herred fra den 11te til 24de d. M.,
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Bekjendtgjørelser. Det behagede Forsynet i Gaar, den 3die Juni ved en blid og rolig Slummer, at ende min trofaste og elskede Mands, Envold Wagaard. i de sidste 5 Aar stedse tiltagende Svaghed. Siden 1806 var han Sognepræst for Scheelund og Visborg Menigheder, og Provst for Hellum og Hindsted Herreder, siden den löde Juni 1832. 1 26 Aar deelte han med mig Ægteskabets Glæder og Sorger, og kun Gjensynets salige Haab formaaer at lindre min Kummer over det uoprettelige Tab jeg har lidt ved i ham at miste den kjærlig Forsörger; dette bekjendtgjöres herved for fraværende Slægt og Venner af hans dybtsörgende Enke. i Schelund, den 4de Juni 1833. C. B. sal. Wagaard, södt Speitzer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Bekjendtgjørelse. Ifølge Ordre fra Directionen fra Brand=Assurance=Foreningen i Altona, skulle jeg ikke undlade herved at bringe til offentlig Kundskab, at jeg er ansat som sammes Commissionair heri Staden og Omegn, og at der saaledes hos mig kan erholdes Forsikkring for Ildsvaade paa Varer og Effecter &c., efter de Bestemmelser som indeholdes i de kal allernaadigst approberede Statuter, hvilke henligge til behageligt Eftersyn hos mig, ligesom jeg ei heller undlader at bemærke, at de, som forsikkre inden denne Maaneds Udgang, erholde ved Balancens Opgjørelse Udbytte af Gevinsten for indeværende Aar. Frederikshavn, den 8de Juni 1835. C. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Undertegnede er nylig bleven forsynet med endeel Fri stal=Varer, slebne og uslebne Viin- og Snapsglasse, samt Ditto Karafler og Flasker, hvidt og couleurt Steentøi, fransk Porcellain, Blomstervaser, Nürnbergervarer, Speile, og Speilglas, desuden endeel Jsenkramvarer, Jerntraad af alle Dimentioner, m. m. m., der Alt udsælges til de billigste Priser. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Skipper Jacob Christensen bliver færdig at afseile sidst i denne Uge til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og noget smaat Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
J Boghandler Kjeldsens Markedsboutik paa Nytorv falholdes et Parti Bøger af mangfoldige Slags, hvoriblandt Marmorn danica. Bogliebhabere indbydes at handle hos mig, hvorhos jeg forsikkrer at sælge billigt. Varme og tempererede Søbade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Den Wintherske Søbade-Anstalt paa Nytorv her i Aalborg er aabnet til Afbenyttelse daglig hele Sommeren, fra Kl. 7 om Morgenen til Kl. 8 om Aftenen. Bestillinger paa Bade maatte behagelig skee et Par Timer iforPaa Oplaget af bornhlomske Sandsteen i Aalborg staaer færdige til Salg følgende tilhugne og afslebne Steen: Monumenter . . . . . . . . . 20 a 100 Rbd. Stykket. Dobelte Ligsten . . . . . . . 40 a 50 - Enkelte Ditto . . . . . . . . 20 a 30 - Mindre Ditto . . . . . . . . 8 a 16 - Steenrammer at sætte om Grave . . . . . . . . 15 a 20 - Gravkors. . . . . . . . 5 a 10 - Denne Betaling indbefatter tillige de Bogstaver, Jndscriptioner og Zirater, som efter Opgivende skulle anbringes paa Stenene. Aalborg, den 9de Juni 1835. Th. Kjergaard, Steenhugger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Undertegnede anbefaler sig til forestaaende Pintsemarkede med et Sortiment Kunstdreierarbeide, saasom: Parapluier, Parasoller, Stokke, forskjellige Sorter Piber, fine udskaarne Træpibehoveder, moderne Piberør, Kjernespidser, m. m. til dette Arbeide Henhørende, som udsælges til de billigste Priser i min Boutique paa Torvet. G. Brøchner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Næstkommende 16de, 17de og 18de Juni haaber jeg at være at træffe i mit sædvanlige Logis hos Hr. Kjøbmand M. Galthen i Bispensgade i Aalborg, hvilket herved bekjendtgjøres. Regninger, Grevskabet Lindenborg vedkommende, bedes mig tilstillede uqvitterede forinden benævnte Tid. Lindenborg, den 9de Juni 1835. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
En skikkelig Pige kan strax faae Condition som Ene pige hos et Par eenlige Folk. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Et Assortiment Sommerkasketter af de nyeste Facons er atter ankommen, og sælges til de billigste Priser hos J. H. Levn, Hjørnet af Tiendeladen og Allgaden, Nr. 3.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
De Værelser i min Gaard, som senest have været beboede af Hr. Bogholder Høeg, ere, formedelst hans Bortreise, strax at erholde tilleie, med eller uden Meubler. Aalborg, den 9de Juni 1835. S. Berlin sal. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
At Undertegnede har erholdt Bevilling til, i Forening med Snedkerhaandværket, at drive Høker=Handel, samt at jeg idag har aabnet Udsalg af de derhenhørende Varer, i met Sted paa Hjørnet af Skole= og Skomagergaden, der om undlader jeg ikke herved at underrette mine ærede Medborgere, idet jeg anbefaler mig i saa Henseende og lover god og reel Behandling. Aalborg, den 11te Juni 1835. O. Lauesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
En bekoem Bopæl til en større eller mindre Familie, kan faaes til Leie fra Michaeli Flyttetid hos Friedr. Bernhardt, i Marenturisgade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Onsdagen den 24de Juni bortsælges ved Auction i Aalborg circa 1000 Bout. Viin, bestaaende af røde, hvide og andre sine Vine, hvilket nærmere bekiendtgjøres. Nye moderne Sirtser, smukke Crep, Flors= og Silke=Tørklæder, Shawler, Klæder, smukke Vestetøier m. m. m. er hjemkommet og faaes billig paa Gammel Torv hos Bendix H. Cohn. Med flere Sorter hollandsk Rögtobak er Undertegnede igjen blevet forsynet. Aalborg, den 5te Juni 1833. J. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
At Broen paa Landeveien ved min Mølle er i forrige Uge af Nyt opsat og betydelig udvidet, saa at Overfarten, er solidere og bekvemmere for de Reisende, end den nogensinde har været, bringes herved til behagelig Underretning. Hjedsbæk Mølle, den 11te Juni 1835. P. C. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Et Assortiment af Sommerkasketter er atter ankommen hos Chr. H. Nielsen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Høker N. Hansen i Slotsgade udsælger fiint Hvedemeel a 5 s. pr. Pd., ringere Sort 4 s. pr. Pd., samt Boghvedegryn, gode Spegesild, røgede Skinker, Kjød og gode Pølser, gammel Ost, Alt til de billigste Priser. At 8 Graders kjøbenhavnsk velsmagende Brændeviin udsælges i Heel= og Halvankere, saalænge Oplagsprisen staaer, for 17 s. pr. Pot, men i potteviis 20 sk., bekjendtgjøres herved. N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Hos Beyer ved Rebervansporten faaes sættefærdige Kaalplanter, hvidkaal, Rødkaal, Blomkaal, Sukkerkaal, Safvikaal, Grønkaal, Kaalrabi, og Rosen eller Sprissen, kaalsplanter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Fra den 13de d. M. kan det nye Veistykke imellem Hjørring og Sundby, Hjørring Amt, fra Amtsskjellet til Vesterbrønderslev, ikke befares førend de nye Broer og Steenkister ere opførte, hvilket da skal blive offentlig kundgjort. Hiørring, den 3die Juni 1833. Høeberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Efter Begjering af Skolecommissionen i Hørmested bli liver, i Hørmested Anexpræstegaard, Løverdagen den 20de Dennes, om Formiddagen Klokken 11, afholdt Licitation lover Opførselsen af en ny Skolebygning for Hørmested, Sogn. Overslaget, der andrager 522 Rbd. Sedler, saavel som Conditionerne, erfares paa Licitationsstedet og forinden her paa Contoiret. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 6te Juni 1835. Kørbye, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Onsdagen den 24de Dennes, Middag Kl. 12, bliver herpaa Contoiret atter afholdt Licitation over Optagelse af den gamle og Gjenopførselse af en ny Bro af kløvne Steen over Aaen mellem Aars og Sjøstrup Byer i Aars Sogn, paa Landeveien fra Hobro til Løgstøer. Overslag og Conditioner ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, og bemærkes det, at Arbeidet skal være fuldført til næstkommende August Maaneds Udgang. Aars og Sleth Herreders samt Løgstøers Birks Contoii Løgstøer, den 1ste Juni 1835. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Ma Hvorfra. Maaned 1839. Porto Til Hvem. Froshvn. Niels Poulsen paa Engesgaard. Lauriz Bolvig paa Slottet i Dronning fra lund Sogn. Helsingøer. Peter Bierring Rafn til Tveden. Randers. Huusmand Erik Pedersen i Østerholm i Vadum Sogn. Anders Lassen, Adr. Mad. Torst i Aalb. 8.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Huusmand Peder Pedersen paa Gudomlunds Mark. Roeskilde. Christian Nielsen Asse, Rokkedreier i Dronninglund Sogn. Thisted. Mad. Christensen i Grindsted Degnebolig. Aalborg Postcontoir, den 9de Juni 1832. J Hr. Cancellieraad, Postmester Sørensens Fraværelse. Nielsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-12
Tyskland. Den store tyske Toldforening, som efterhaanden omfatter flere og flere Stater, og om hvis Vigtighed og Tendents vore Læsere med det Første skulle modtage et Udtog af Tidsskrifter, som have omhandlet denne Gienstand, foranlediger i Baden, hvis Tiltrædelse nu skal afgiøres af Kamrene, en Spænding, som det lader, mellem Regjeringen og disse, i det mindste er en Artikel i Carlsruher Zeitung, et halv officielt Organ, fuld af Bitterheder over de Jntriguer, som, efter dens Mening, ildesindede Mennesker anvende, for at vække Utilfredshed med en Forholdsregel, som vel kan medfore Tab for Enkelte, men for det Hele maae være af fast uberegnelig Nytte. Naar enkelte Communer, siger benævnte Blad, ville antage en afgiørende Stemme i Petitioner om Forholdsregler, de kun halvt kunne kjende, hvis Fordeele, og Mangler kun (?) Regjeringen, som overseer det Hele i sin Sammenhæng, formaaer at afveie mod hinanden, saa kan man vel forud antage, at de ere en Kastebolt for enkelte anmassende og exalterede Hoveder, eller et Værktøi for fremmed Jndflydelse. At vogte dem herfor, falder enhver Regiering vanskeligt, fordi de rolige sindige Borgere, som med Beskedenhed sætte Lid til Regjeringens Jndsigt, ikke gjerne føre Krig med vore Dages opblæste Helte, der tro sig kaldede til at lede de offentlige Anliggender. De have Ret i ei at ville spilde deres Tid paa slig unyttig Kamp, men de have Uret, naar de ikke træde frem i det afgiørende Øieblik, hvor taabelig Skraalen og Skrigen udgives for Mængdens Mening. - Man seer af denne Tone, at Concipisten er vred, og afgjort er Badens Tiltrædelse under disse Forhold vel ikke, saa ønskelig den ellers kunde være.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-12
Den foreløbige af Regjeringen undertegnede Tiltrædelsesacer af 12te Mai. Det er en uheldig Omstændighed, at slig Spænding just skal indtræde umiddelbart før en Sag, af slig Vigtighed skal debatteres.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-12
Sverrig. Den svenske Rigsdag er omsider sluttet den 27de Mai. Vi meddele følgende Mommenter af Slutningstalen fra Tronen, som i Justitsministerens Upasselighed foredroges at Udenrigsministeren : Velbaarne Ædle o. s. v. Herrer og svenske Mænd Over 16 Maaneder ere henrundne siden De traadte sammen. Grundloven har ikke fastsat meer end 4 Maaneder for en Sessions Varighed. Et heelt Aar derover syntes tilstrækkeligt til at gjøre mig Forslag om Forbedringer og at overveie de af mig gjorte Forslag. Denne Tidspilde kunde nøde mig til at indkalde en nye Rigsdag længe før det i Constitutionen foreskrevne Tidspunkt, men jeg vil ikke finde nogen Anledning til at beklage, at have foraarsaget de Skatteydende de derfra stedse uadskillelige Udgifter. Vexelloven er traadt i Kraft. Vore Papirpenges Miscredit, ger ophørt. Bankens Statuter og Reglementer maa affattes med den Bestemthed og Nøiagtighed, som er fornøden, naar Privatformuen og vore borgerlige og politiske Friheder skulle sikkres. Det er mit Ønske at sikkre Fuldbyrdelsen af Loven, af 1ste Marts 1830. Den udgjør en Deel af vor Lovgivning, og kan kun afskaffes overeensstemmende med vore constitutionelle Former. Af Deres Medvirkning venter Nautionen den Fasthed i Finantserne, som man i et heelt Aarhundrede har tabt af Sigte. At bevirke og grundfæste denne, saaledes som den tilsigtedes ved den omtalte Lov, burde have været den første Gienstand for Deres Omhu. - Flere Forslag til Forandring i vort Repræsentant system have været i Omløb; vi have alle hørt den Paastand, at den er mangelfuld; den er et Menneskeværk, et Værk af Mænd, som i politisk Viisdom vel kunne maale sig med os, men det er vist, at den kan modtage ForbeAdringer og Modificationer. Jeg er langtfra at ville modsætte mig saadanne, naar de erkjendes for nødvendige, og Nationen vil stedse finde mig beredt til at lette deres Fremme, efter min Overbeviisning og i Overeensstemmelse med den mig ved Constitutionen forenede Magt. Alt hvad Constitutionen berettiger til og Alt hvad Nødvendigheden fordrer, skal blive fremmet, men med stadig Jagttagelse af de i vor Grundlov fastsatte Regler og ikke ved at følge et Øiebliks Enthusiasme. Orden er Nationernes første Trang; ved Enighed kan Patriotismen knyttes til den, men Retfærdigheden, støttet paa Fornuftens Herredømme, begges naturlige Bundsforvandte, maa tjene til at udjevne Alt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-12
Frankrig. Jnterventions=Spørgsmaalet er af for meget Vigtighed og griber for meget ind i den almindelige europæiske Politik, til lat kunne afgjøres i Hast. Det angribes af alle uafhængige Journaler, fornemmelig fordi disse befrygte, at en Jntervenske tion af den franske Regjering vilde blive ligesaa meget stillette imod Liberalismen som imod Carlismen i Spanien. Af de officielle Journaler havde hidtil kun Journal des Debats nogle af Ministrenes, navnlig Hr. Guizors Organ, forfægtet Jnterventions=Sagen, men selv dette Blad begynder nu ogsaa at trække i Land. Af en lang Artikel i samme, ligeste ger Kjernen vel i følgende Passus. Vi vide aldeles ikke, hvorledes Englands og Frankrigs Beslutning vil falde udi men vi finde det begribeligt, at Frankrig ikke kan ville paatage sig Ansvaret alene, for en saa høist vigtig Forholdsregel, naar det Melbourneske Ministerium, som de engelske Journaler synes at mene, ikke vil bidrage Sit til at stiftes No i Spanien. Vi finde det begribeligt, sige vi, men ville kunne derfor ikke afholde os fra at beklage, at en Alliance, af hvilken vi havde haabet ganske andre Resultater, paa denne Maade skal tilintetgjøres, i det Mindste, hvad dens Hovedtendents angaaer." Journal des Debats er vred og giverse sin Galde Luft, ved, i en skarp Artikel, at spaae det Melbourneske Ministerium en kort Varighed, naar det saaledes vil give sig af med at vakle i sine Anskuelser. Præsidenten i de Deputeredes Kammer har ogsaa fundet i Leilighed til at erklære sig imod et saa følgerigt Skridt. Hans liden Afhandling og Juli=Rovolutionen oplever netop nu det 3die Oplag. Til den nye Fortale føier han følgende bemærkninger: "Just som jeg skriver dette, taler man om Jntet uden om Jntervention i Spanien. Jeg seer i denne Qvæstion en rig Kilde til nye Forlegenheder, den synes bestemte til at afløse dem, Processen har vakt, inden man endnu ret har lært at rydde dem af Veien. For en bevæbnet Intervention i Spanien vilde Gud i Naade bevare os. Tab af Mennesker, af Penge og af Hæder, og Utilfredshed hos alle Partier, i Frankrig som i Spanien, det er de Udsigter, en saadan Irtervention aabner os, om man skulde være saa taabelig at indlade sig paa den. Duadrup le=Alliance=Tractaten kan man ikke paaberaabe sig for at retfærdiggjøre et saadant Skridt, thi den indeholder aldeles ingen bestemt Forpligtelse i saa Henseende. Tvertimod den fordrer i saa Fald nye Conferentser og nye Conventioner, saa at Jntet kan foranledige os til med egen Fare og paa egen Bekostning at begive os paa en saa farlig Galei Man bilde sig ikke ind, at et ganske venskabeligt Besømed faa Tropper, som koste faa Penge, vilde kunne klar Sagen. Har man engang begyndt at intervenere, saa ma man sætte sin Villie igjennem og da veed alene Gud, hvori vidt Sagen kunde gaae. En Jntervention er et Møllehjul, faaer det fat i Fligen af Kjolen, saa maa Personen, følge med. Casimir Perier havde Ret, da han erklærede at Frankrigs Gods og Frankrigs Blod tilhøre Frankrig alene. Vi vende os nu til England for i Korthed at meddeel nogle Yttringer om denne vigtige Gienstand fra den Kant England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-12
Den 4de Juni paastod Coureren, at der aldeles Jntervar afgjort med Hensyn til Interventionen i Spanien. Da gen efter siger den i sin Børsartikel. Der er slet ingenTvivl mere om, at Quadruple=Alliance=Tractaten jo vil blive iværksat, og man forsikkrer, at franske Tropper skulle indskibes paa franske og engelske Skibe i Brest og lande i Bilbao, for derfra at ile General Valdes's Armee til Hjelp. Derimod fortæller Morning Chronicle af samme Dato, at den engelske Regjerings Svar paa de Meddelelser, som Lord Palmerston nylig har faaet fra Madrid og Paris, er afgaaet den 4de til Grev Sebastiani, og at dette Svars Jndhold følgelig, for Øieblikket kun kan være Quadruple-Allihancens Cabinetter bekjendt; Morning Chronicle giver os tillige at forstaae, at en Jntervention i Ordets strængt bogstavelige Forstand, slet ikke endnu er bleven forlangt at Spanien; man har kun forespurgt, hedder det, hvad Frankrig og England vilde gjøre, om Jnterventionen virkelig forlangtes, men førend selv dette Spørgsmaal kunde besvares, maatte man først opkaste et andet, som nemlig allerede saadanne Omstændigheder ere indtrufne, der gjøre det nød digt for Hs. Majestæts Allierede at besvare hiint Spørgsmaal med Bestemthed!"
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-12
Resten af nyeste Post-Efterretninger meddeles i Morgen, Fædrenelandet.