Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-02
et eenligt Menneske, der har Lyst til Landet, I en behagelig Egn, ikke langt fra Hovedstaden, mod et Laan af (hiin Pølses Værdie, 2000 Rbdlr., istedet for Rente bekomme Kost og Logis, samt venskabelig Omgang med 2de eenlige Folk af Middelalder og Stand." sende, om hvilke en Pølse slynger sig, der i den Ende, hvor den sammenbindes, forvandler sig ligesom til en Baandsløife af Strudser og Kringler og Simler. Saadant fortjener at males. Processionen er ogsaa virkeligen bleven malet, nemlig i Kønigsberg. Ja, man har endog renoveret Maleriet i Aaret 1691. Dette burde billigen have været gjort 1701, saa kunde Alting lettere mindes. En Konstdommer, vilde letteligen falde paa, at kalde denne pragmatiske Historie om den Kønigsbergske Pølse Procession ligefrem Pølsesnak, dersom den danske Oversætter ikke havde en god Hjemmelsmand for sig, nemlig den ligesaa vittige som skarpsindige Lichtenberg. Vist nok er det ikke mange Aar siden, da man nedrev Birkner fordi han vovede at tale om ciceroniansk Pølsesnak, og Manden saae sig virkeligen nødsaget til, støttet paa den gamle juridiske Gjenvei; hver Mand er sine egne Ord bedste Fortolker, at erklære, at han ikke derved havde villet sige at Cicero skrev Pølsesnak, men at han forstod derved Pølsesnak, fremsat i ciceroniansk Latin. Den var stor Skade, at Bircker paa denne Maade søgte at rede sig ud af en Forlegenhed; bedre havde det været, at han, som havde sagt A, ogsaa havde sagt B. og at han ligefrem af Ciceros egne Skrifter, især af hans lange Taler havde bevist, at Cicero virkeligen stundom har skrevet Pølsesnak, hvilket ikke vilde faldet ham saa meget vanskeligt, at bevise. Overalt, saa har Pølsesnak, naar man tager Etymologien til Hjelp, neppe en saa ganske foragtelig Betydning, som mange maaskee indbilde sig, thi, naar Alt kommer til Alt, saa betyder Udtrykket neppe andet end den Snak, der føres ved Pølsegilder; men da disse ere meget forskjellige, og deslige Gilder holdes baade hos Bonden og Herremanden, Borger og Borgermester, saa er det en Selvfølge, at Pølsesnak paa Dansk er det som Benier paa Græsk i den Betydning Schiller og Göthe have anvendt Ordet i deres bekiendte Musenalmenak. De høiere Stænders Pølsesnak kunde derfor maaskee, for at bruge et finere Udtryk, kaldes Skildpaddesnak. Naar man altsaa sagde, det er Skildpaddesnak, saa var det netop det samme som den Snak, der føres ved de Fornemmes og Stores Borde, og som billigen bør skilles fra de simplere Stænders Snak. At de Lærde ansee Ordet Pølsesnak for meget ærenærgaaende, det saae man i Felden mod Birckner, hvor man, som anført, ikke engang vilde taale at en for 1900 Aar siden afdød romersk Borgermester, som endnu ovenikjøbet var en Hedning, skulde beskyldes for Pølsesnak. Man har blandt de Lærde andre Benævnelser for dette Udtryk, som Ordrighed, Vidtløftighed, Omsvøb, Digression o. s. v., der i en Konstdommers Mund vel ikke betyder andet end Pølsesnak, men som langt fra ikke er saa stødende eller saarende. Naar en Recensent f. Ex. siger: det havde været at ønske, at Hr. Forf. havde skrevet mere sammentrængt og ikke indstrøet saa mange Digressioner og Episoder i sit Værk, saa betyder det omtrent det samme som det havde været at ønske, at Hr. Forf. ikke havde skrevet saa meget Pølsesnak. Men som sagt, Udtrykket, skjønt kraftfuldt og djærvt i sig selv, er alt for drøit, og Tidsalderen er alt for peen til at det kan bruges. Jmidlertid er det stor Skade, at et saa udtryksfuldt og ægte Dansk Ord af Convenientsen er fortrængt fra Bogsproget. Hvilket Ord kunde vel bedre udtrykke vore Dages Snak om Ahnelser, Anskuelser, Gemytlighed, dyb Sands o. s. v. end netop dette, Endog da, naar man ikke vil udlede det af Pølsegilde, har allerede det Ord Pølse en dyb og ahnelsesfuld Betydning. Hvad er en Pølse vel andet end Totaliteten af det organiske Liv 2 Tænke vi os den i sin concrette Tilstand, saa er baade dens Form og Jndhold lige betydningsfuld. J Omfang en Cirkel, i Længde en Slange, hvilket iderrigt billede. Den indere Organisme bestaaer, ligesom saa mangt et Nutidsaandsproduct, af smaahakket Kjød og Fidt, saaledes sammenæltet, at det er ukjændeligt i sin Forvandling; den ydre Form er en udspændt elastisk Cylinder, der ved Spændingen har faaet en langt større Betydning end den oprindeligen har havt. En Pølse kan ligeledes, som saa mangt et moderne Aandsproduct, sønderskjæres i tusinde Bøllinger, hvoraf hvert igjen udgjør et heelt, kort, en Pølse har noget særdeles Betydningsfuldt, og en stor indere Gehalt, og derfor har en Mand ogsaa med meget Føie engang sagt om et vist Skrift, som ikke indeholder Pølsesnak, at det har ingen Gehalt; thi Gehalt er det netop som enhver Pølse har og bør have, naar den skal fortjene dette Navn. Jo mere Pølsesnak et Skrift i vore Dage indeholder, desto større Gehalt har det. Sært no at i en Periode, hvor Alting skal være periodisk i den virkelige som i den boglige Verden naar det skal gjøre Lykke; at i en saadan Periode endnu ingen er falden paa at udgive et Qvartals Maaned, Uge= eller Dagsskrift, under Titel af Musernes Pølsegilde, hvori Pølsesnakken kunde være inddeelt i visse Rubriker, som æsthetisk Pølsesnak, poetisk Pølsesnak, antiqvarisk Pølsesnak, kraftphilosophisk Pølsesnak, dramatisk Pølsesnak, critisk Pølsesnak, satirisk Pølsesnak o. s. v. Jkke bør man tvivle om at et saadant Jnstitut, maatte finde Opmuntring og Understøttelse i en Tidspunkt, hvor en stor Deel af det, der tales og skrives, kan henføres under een af hine Rubriker.