JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-28
Windsor Slot d. 11 Aug. H. M. har i forrige Nat sovet adskillige Timer, og befinder sig denne Morgen i samme Tilstand som i Gaar. d. 12 Aug. J Kongens Sygdomstegn ere ingen Forandringer foregaaede. Med megen Sorg er fare vi fra Cadix, at den Tilbøielighed til at underkaste sig, Jndvaanerne have yttret, ikke blot maa tilskrives Tarragonas Fald, men ogsaa den Opdagelse, at en Troløsheds- og Forrædevaand hersker blandt Øen Leons Jndvaanere. Man forsikkrer, at Fienden, der gjør Regning paa sine Venners Bistand i Pladsen, vilde angribe den d. 23 Julii. Med Længsel see vi nærmere Efterretninger i den Henseende i Møde. - Cadix d. 17 Julii. Tarragonas Overgivelse har opvakt her en saadan Misfornøielse, at man kan vente alvorlige Begivenheder, især da Folket og den herværende Regjering ikke stemmer godt overens sammen. Vore Hjelpemidler ere aldeles udtømte. General Jmas, sidste Gouverneur i Badajoz, der var sat en Krigsret over, er undvigt, og, hvad der er det besynderlig ste, ogsaa en Adjutant hos Soult, der var indsluttet, er undkommen samme Dag. Hos de forskjellige Fanger, der opholde sig her, har man fundet Vaaben. Af Engellændere ere her kun faa Garnison og de fra Blake tilbagevendte Tropper ere næsten ganske nogne." – Cadix d. 18 Julii Jeg frygter, at alle Engellands Anstrængelser for dette Land ere frugtesløse. De lavere Classer af den spanske Nation ere brave og rersindige Folk, men de øvre Classer ere afskyelige. Deres Regjering er uden Kraft, deres Planer ere usammenhængende, og alle Foretagender strande af Forræderie eller Dumhed. Siden 3 Aar have de spanske Besiddelser i America sendt henved 300 Millioner Hjastre herhid; men, hvorledes bleve de ikke forødte, Soldaterne ere nogne og døe af Hunger Cadix har Mundforraad, der er kommet fra de forenede Stater, men den største Pengemangel hersker. De Franske, under Soult, staae nu for vore Linier ved Øen Leon. Man venter hvert Øieblik et alvorligt Angreb af Soult, og Cadix Skjebne kan være afgjort, førend dette Brev er kommet paa Paquetbaaden, der skal bringe det til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-28
Petersborg d. 6 Aug. Flaadens Commandant i Cherson, Viceadmiral Pustoschin, er forflytte til den østersøiske Flaade Fra Kønigsberg gjendrives det Rygte, at endnu i dets Havn, saavelsom i Pillau og Memel, Skibe med Colonialvarer tillades at indløbe, som aldeles falsk. Vel er et ballastet americansk Skib Columbus kaldet, indløben i Pillau og draget til Undersøgelse, men da dets Capitain ikke har vidst, at det ogsaa er ballastede Skibe forbudet at indløbe, og der iøvrigt ikke fandtes det mindste mistænkelige i Skibet, saa har man ikke villet benytte sig af dets Vildfarelse, og viist det tilbage. Overhoved ere aldeles ingen Skibe med Colonial eller Manufacturvarer engang blevne anmeldte, mindre indladte i de tre anførte Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-28
Stockholm d. 6 Aug. J Wadstena skal, efter det Kongel. Collegii Medicii Forslag, anlægges et eget Lazareth for veneriske Syge, under Osbecks Opsyn. - Coursen staaer paa 112. Vexler ere vanskelige at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Nyeste tilderie a Kjøbenhavn. Hos Forstaaes. Ottende Aargang. No. 70. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 31 Augusti 1811. Maleren, eller kun i Graven er Fred(Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Mønstrup aandede nu igjen frit. Hans Ophold i den fri Natur, hans rolige Sind, der for Øieblikket ikke kjendte Næringssorger, hans store Forestillinger om Grevens glimrende Løvter, alt dette hævede hans forhen saa dybt nedbøiede Siel. Han begyndte nu atter at føle sit Kalds Værdighed, og arbeidede med Held, fordi han arbeidede med Lyst J en Tid af en Maaned var Plafonden færdig. Alting stod ligesom henaandet paa Loftet. Tegningen, Coloriteen, Groupperingen, Udtrykket, kort, det enkelte som det hele og det hele som det enkelte røbede Mesterens fuldendte Pensel. J det hele Arbeide var intet Tilfældigt, intet Overflødigt; alt var der fordi det maatte være, fordi det ikke kunde være anderledes. Det var ikke den nordiske Drue, halvmoden ved en konstig Drivhuusvarme; det var Søndens Frugt, udklækket i en Fædrenebund, mednet af en varmere og herligere Soel. Mønstrup betragtede sit Værk med beskedent Velbehag og udraabte med hiin store Konstner, da han saae Raphaels Mesterstykke: "ogsaa jeg er Konstner." – Greven kunde ikke noksom beundre Mønstrus Flid og Talent. Han brændte af Længsel efter at see Plafonden færdig. Hver ny Figur han saae fremstaae under Konstnerens Skaberhaand opfyldte ham med Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Medens Professor Herdonius var ankommen paa Sommerlund, reiste Mønstrup omkring i Egnen, for at optage adskillige interessante Situationer. Han kom tilbage, uden at abne, hvad der i hans Fraværelse var foregaaet. Han kunde ikke indsee nogen Grund til den store Forandring, han spore de i Grevens hele Adfærd. Den Kulde, hvormed han modtog ham, den Ligegyldighed, hvormed han nu talde om hans Konst, stak ganske forfærdelig af mod den Enthusiasme og Beundring, han viste ham lige fra det Øieblik af, han opsøgte ham paa hans Qvistkammer i Brøndstræde, indtil Plafonden var færdig. Han modtog ham ikke med den Agtelse, man skylder Konsten, selv i en Vadmels Kjortel, men behandlede ham som en slet og ret Haandværksmand. "Har De Deres Regning med spurgte Greven i en alvorlig Tone. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Min Regning Hr. Greven vil undskylde – jeg stammede Mønstrup, der følte sig ganske forlegen. Jeg har ingen Tid at spilde, min Kiere," sagde Greven, i det han ringede paa Tieneren og tog sin Hat og Ridepidsk. "Jeg skal i dette Øieblik paa Jagt. Glem ikke at bringe mig Deres Regning i Eftermiddag. Hører De!" Mønstrup. var ligesom ude af sig selv af Forbauselse. Han saae Lynstraalen slaae ned paa sin Jsse, men øinede ikke den Tordensky, hvorfra den kom. J det han støttede Hovedet mod Vinduesposten og sukkede over sin Skjebne, blev han Professor Herdonius, vaer, der med hele Jagtfølget kom ned fra Slotstrappen. Nu gik et Lys op for ham. Nu saae han tydelig den Orm, der havde søndergravet hans Lykkes spæde Blomsterknop, førend den endnu fik Tid til at udfolde sine unge Blade. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Jndenlandske Efterretninger. Paa den afbrændte Professorgaards Tomte paa Hjørnet af lille Viol- og store Kannike-Strædet, som førend Bombardementet beboedes af Hr. Prof. Bang, begyndes nu paa en ny Bygning til Kjøbenhavns Cathedralskole. Sært nok, at man ikke allerede for længe siden, medens Bygningsmaterialierne og Arbeidslønnen vare taaleligere, har været betænkt paa at opføre denne for Hovedstaden saa nødvendige Bygning. Men ikke mindre besynderligt end dette forekommer Anmelderen den saa sildig realiserede Jdee, at skienke Norge et Universitet. Længe og ofte nok har man mindet Nordmanden om Vigtigheden af en saadan Stiftelse midt i Norges Skjød. Men saa længe Fredens Velgierninger gjorde dette mueligt, var Patriotens Raab en Stemme i Ørken. Nu derimod, da vor Cours i det mindste er sex Gange saa slet som den Gang, og altsaa Bekostningerne og Vanskelighederne sex Gange saa store, nu, da den indere Konstflids Opmuntring udkræver Landets hele Kraftanstrængelse, nu, da man neppe kan udrette med en Million, hvad man den Gang kunde udrettet med mindre end et Par Tønderguld, nu vil man realisere et Forslag, som man tilforn aldeles ikke syntes at have ændset, Vist nok kan man svare her med hiin Philosoph, der paa sine gamle Dage vilde lære Musik, bedre sildig end aldrig; men uden at miskjende de store og betydelige Gaver, som saa mange Hædersmænd i Norge have givet i dette Øiemed, kan det dog ikke nægtes, at et Øieblik, da Pengenes Værdie er sjunken saa dybt, ikke er det beleiligste til et Universitets Stiftelse. Man betænke, hvilke betydelige Dotateringer der udfordres til at vedligeholde Kjøbenhavns Universitet, som med alle sine Midler dog hidtil ikke har seet sig istand til at give uformuende Studerende den Understøttelse, de i disse høist besværlige Tider trænge til. Det var i Oldtiden, at man kunde vente hele Jordegodser skjænkedes Universitetet, men det er noget, som ikke kan formodes at ville skee i Norge. Alt, hvad de brave Nordmænd kunne yde, er Penge, men der maatte, efter disses nærværende Værdie og alle Fornødenheders uhyre Dyrhed, yder Millioner, dersom Forslaget at oprette et Universitet i Norge virkelig skulde kunne udføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Lars Rovernd har i Christiania anlagt et Nodetrykkerie, hvorved han haaber at kunne forsyne Begyndere i Konsten med Smaasager. Hans Presse, har allerede leveret 6 af Etatsraad Falbes nyeste Danse, Sang til Hebe, Vals for Fortepiano og Fløite af Hr. L. Roverud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Priseretten i Christiania har frigivet den Danske Galease Cecilia, ført af Capit. Jac. Brøkener, dog saaledes, at Capit. Holm, førende Briggen Lolland, som Recapteur tillægges 1/2 Deel af Skibets og Ladningens Værdie til Deeling paa den ved Lov og Anordninger bestemte Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Af det offentliggjorte Oversyn af samtlige Jndtægter og Udgivter fra 1 Julii 1810 til 1 Julii 1811 ved Commissionen for de i Krigen Blesserede samt Dødes Efterladte erfares, at hele Summen af de indkomne Bidrag beløb sig til 44,922 Rdlr. 95 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Alle Bygningsmaterialier vedblive at stige utroligen her i Kjøbenhavn. Flensborger Muursteen, som man endnu for nogle Uger siden kunde kjøbe for 26 Rdlr. pr. 1000 i Havnen, koste nu 43 Rdlr. Steenkalk er vel falden fra 10 Rdlr. til 7 Rdlr. Fustagen, det vil sige for den Svenske Kalk, hvoraf en god Deel i den senere Tid har været til Auction, men deels ere de Svenske Fustager meget smaa, deels er der mindre Forslag i den svenske Kalk. Tømmer og Bræder, stige uophørligen i Prisen. Men uagtet denne Materialiernes overdrevne Dyrhed seer man dog paa ikke faa Steder nye Bygninger opføres og gamle istandsættes. Enhver skynder sig at faae færdig hvad der er mueligt, af Frygt for at Alting kan blive endnu dyrere, og dette forøger den allerede følelige Mangel paa Arbeidsfolk, og fordyrer end mere de allerede høie Priser paa Materialier. De, som ville komme meest til at føle Virkningerne af denne Dyrhed, ere Præsterne paa Landet, især de, der i denne Tid modtage Præstegaarde i en forfalden Tilstand, og skulde Dyrheden vedblive saaledes, saa vil det see ilde ud med de fleste Præstegaarde, hvoraf en stor Deel allerede ere temmelig forfaldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
(Af Hamb. Corresp.) Stockholm, d. 14 Aug. Fra Plombieres erfares, at de derværende Baade virke meget fordeelagtigen paa H. K. H. Kronprindsessens Helbred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Man venter at H. K. H., efter at have havt en Sammenkomst med sin Søster Dronningen af Spanien, midt i September vil vende tilbage til Fædrenelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Petersborg, d. 12 Aug. D. 27de forelagdes Adelens og Handelstandens Deputerede i Amortissements=Commissionen Bøgerne over den allerede fuldstændige første Afdeling af Statslaanet, bestaaende af 20 Mill. Rubler. Balancen er nu bekjendtgjort ved Trykken. D. 25de Julii g. St. bleve 6 Mill. i Laanet indløbne Bankassignationer offentligen brændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Constantinopel d. 10 Julii. Der sendes en Tatar efter den anden til Asien, for at paaskynde de asiatiske Troppers March til Armeen ved Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Storviziren er nu i Overflødighed forsynet med Krigsforraad og Levnetsmidler. - Den tyrkiske Flaade befinder sig nu ved Mundingen af Bosphorus, men dens Udrustning er endnu ikke ganske fuldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
London d. 12 Aug. Kongen tager nu igien nogen Føde til sig og hans Tilstand er overhoved saaledes, at ingen nær forestaaende Fare er at befrygte. – J Følge en over Vicekongen af MonteVideos Tropper tilfegtet Seier skal man i Buenos Ayres have foranstaltet store Fester. Elio selv har, som det hedder, med faa andre Pesoner taget Flugten. Efter en anden Beretning var Elio bleven myrdet af sine egne Tropper; 2/3 Dele havde forladt ham, for at støde til Folkepartiet, som dagligen bliver talrigere. Monte Video har været bloqueret af 7000 Mand under General Belgrand, som tog 6000 Øxne, der vare bestemte til Monte Vider. Kjødet var derfor meget sjeldent i MonteVideo og Elio havde i den sidste Tid kun 8000 M. under sin Commando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Rom d. 3 Aug. Hvo, som ikke har seet Rom, den anden Stad i det franske Rige, i de sidste tre Aar, finder den nu ganske omskabt. Forum, Egnen omkring Capitolium, og overhovedet omkring de gamle Mindemærker, have faaet et ganske forandret, behageligt Udseende. Adskillige Huse og Klostere nedrives, og i deres Sted fremstaae Spadseregange og andre yndige Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Det Gruus, som i adskillige Aar har vanziret de offentlige Pladse, skaffes til Side. Paa de ellers øde, udyrkede Egne omkring Rom fremstaae Hauger, Bomuldsplantager og Landeiendomme. Staden, faaer et meget smukt Kornmagazin, reenlige Slagterboder &c. For det næste Aar er der allerede anordnet mange andre Forskjønnelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Øen Corfus Blocade er aldeles ophævet. De engelske Fartøier i disse Farvande ere forsvundne og Skibsfarten er nu ganske fri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Den 28 Junii har Guldsmedden Gollani i Pisa nedladt sig med sin forbedrede Faldskjærm fra Domkirkens Klokketaarns høieste Spids i en overordentlig Mængde Menneskers Paasyn. Han kom lykkelig til Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
London, d. 17 Aug. D. 14de Kl. 2 1/2 holdtes et Cabinetsconseil i Hotellet for udenlandske Anliggender, ved hvilket de fleste Ministere vare tilstede. Det varede til Kl. 3 og var igjen berammet til i Gaar Kl. 2 1/2. Dette nye Sæde have de Herrer Perceval, Yorke, Ryden, Marquis Wellesley, Grev Liverppel og Vicomte Melville overværet. Conseilet varede til Kl. 4 1/2. Marquis Wellesley har egentlig ladet det sammenkalde, og man formoder, at de Anliggender, der bleve raadslaaede om, angik Fastlands Politiken. Conseilets Medlemmer kom til den Ende fra deres Landsteder, hvorhen de i Følge det forrige Sæde vare vendte tilbage. Man slutter heraf at Deliberationen angaaende Gjenstanden, for Sammenkaldelsen er tilendebragt. - Hr. Povel, Americansk Gesandtskabs-Secretair, er reist med Depecher til de forenede Stater. - Fra Cadix sees interessante Efterretninger i Møde. Siden Krigens Begyndelse er Staden et Sæde for Forræderie. Fiendtlige Agenter lykkedes det, at forskaffe sig betydelige Personers Yndest, og de have bevæget adskillige af samme at tage Deel i deres troløse Machinationer. Opfordret af deres Raad er Soult marcheret med Forstærkninger til Cadix men da denne Plads har en Besætning af 20,000 Mand, haaber man at hans Angreb ville blive afslaaede. - Den 2den Bataill. af den tydske Legion og den anden Bataill. af det 48de Regim er ankommen fra Portugal til Portsmouth. Slaget ved Albuherra var den 5te General Action, som det 48de Regiment befandt sig i. Det blev indtil den sidste Mand taget til Fanger, men igjen befriet af det 3die og 4de Dragonerregim. og et Regiment spansk Cavallerie. Det har mistet begge sine Faner; da det afgik fra Portsmouth var det 900 Mand stærk, og nu ere neppe 30 tjenstdygtige Mand vendte tilbage deraf. - Man forsikkrer, at Lord Wellington har forlangt Hjelp, men man erfarer, at denne ikke skal være indskrænket til blot at bøde paa hans Tab, men ogsaa til at forstærke hans Armee. - The Courier indeholder følgende Brev fra en Officier paa Sir Joseph Yorkes Escadre. Paa Søen, Brede 44, 45, Længde 19. 19. Endeligen have vi faaet gunstig Vind og vi styre nu for fulde Seil mod America. Vi udbrede vor Linie saa langt som mueligt og jage alt hvad vi støde paa. Tiden ene kan lære os, om vor Bestemmelse er America eller om vi have en anden. - Dublin, den 8de Aug. J Morges ere efter Lord Overdommer Downes's Befaling, Hr. Taale og Kiowan blevne arresterede; fremdeles Hr. Scurlog, Doctorerne Breen og Bourke, der have troet at ville udøve deres Functioner som Deputerede for den catholske Committees Valgherrer. Dette Skridt har opvakt stor Sensation i Staden, og man siger, at Geheimeraadet vil samles i Morgen. Der skal ogsaa af samme Grunde være givet flere Arrestationsbefalinger mod adskillige Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Paris, d. 19 Aug. J det Svar, som Keiseren, gav Deputationen fra Departementet Lippe og de Joniske Øer hedder det: Staden Münster tilhørte tilforn en geistlig Fyrste. Sørgelige Levninger af Uvidenheden og Overtroen, J havde intet Fædreneland. Forsynet, som vilde, at jeg skulde gjenoprette Carl den Stores Trone, lod eder ganske naturligen indtræde i Rigets Skjød med Holland og Hansestæderne. Fra det Publik af J ere Franske gjør Mit Hjerte ingen Forskjel mere mellem der og de andre Dele af Mine Stater." – Til de joni"Jeg har i ske Øers Deputerede sagde Keiseren: J eders Land ladet foretage store Arbeider. Jeg har sendt et stort Antal Tropper og Forraad af hvert Slags did. Det, som Corfu koster mit Skatkammer, fortryder mig ikke; den er Nøglen til Middelhavet. Jeg skal aldrig give Slip paa de Øer, som ere komne under Fienden ved hans Overvægt til Søes. J Jndien og America skal ligesom i Middelhavet alt hvad der nogensinde har været fransk, for bestandig blive det. Erobrede af Fienden ved Krigens Tilfældigheder, skulde de falde tilbage til Riget ved andre Krigsbegivenheder eller ved Fredsbestemmelser. Jeg vilde ansee det for en uudslettelig Plet for min Regjering om jeg gav Slip paa en eneste Franskmand."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Fra de Spanske Grændser, d. 31 Julii. Siden sit Tilbagetog fra Estremadura har den engelske Armee opstillet sig i nogen Afstand fra Tajo, men den har derimod sin Hovedmagt mellem Alpulha og Valencia. Ved den lille Flod Vide staaer en stor engelsk Leir. Over Tajo er der slaaet adskillige Skibsbroer, og Broerne ved Alcantara og Montalvio ere istandsatte igjen. Disse og andre Foranstaltninger tilkjendegive, at den engelske Armee, ved den franskes Fremrykken, uden Slag vil trække sig tilbage til Tajos høire Bredde. Abrantes ved Tajo er nu Engellændernes fortrinligste Vaabenplads, dette Steds Beliggenhed er fordeelagtig for deres Operationsplan, da Wellington ved de Franskes Fremrykken først maa sætte sig bag Tajo og derpaa langs med Floden kan vende tilbage i Linierne af Torres Vedras eller til Lissabon. Den høire Fløi af hans Armee, der bestaar af Castannes's spanske Corps og nogle portugisiske Tropper, er concentreret ved Estremos paa den Landevei, der fører fra Badajoz til Lissabon og underholder Forbindelsen med Fæstningen Elvas, der er erklæret i Beleiringsstand og forsynet med en spansk portugisisk Garnison af 7 til 8000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Nogle stærke franske Afdelinger befinde sig paa høire Bredde af Guadiana, sandsynligviis for at have et vaaget Øie med den fiendtlige Armees Bevægelser. De Franskes lette Cavallerie foruroliger hyppigen de fiendtlige Forposter, hvor disse bestandig komme tilkort. Den franske Armees Hovedmagt i Estremadura, fordeelt paa begge Bredderne af Guadiana, kan i kort Tid forene sig. Der ventes flere Forstærkninger for den franske Armee i Sønden, ligesom en heel ny Armee i Norden af Portugal. Nyligen gik det Rygte, at Blake er tilbøielig til at underkaste sig med sine Tropper Kong Joseph, og at Regjeringen i Cadix, som siden en rum Tid har været i Misforstaaelse med Engellænderne, ligeledes har gjort Forslag til at underkaste sig. Den i Andalusiens Steder oprettede Nationalgarde skal have bidraget meget til Rolighedens Vedligeholdelse i den franske Armees Fraværelse. Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Moskawa d. 13 Julii. Den største Deel af de herværende Kjøbmænd er allerede afreist med et stort Antal Frembringelser af de herværende Fabriker til det Makarierske Marked. Ogsaa have nogle Fabricanter allerede afsendt did en Mængde Varer, som de egentligen forfærdige for dette Maried. Disse bestaae for største Delen af Silke og Bomuldstøier og Tøier og Belter i asiatisk Smag, som finde der stor Afsætning. Klædefabricanterne have ligeledes afsendt nogle særdeles Slags Klæde, som forfærdiges her i samme Smag som det Breslauiske Klæde og som søges stærkt paa dette Marken. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Smyrna, d. 2 Julii. D. 10 f. M. ankom hertil de Herrer Brønsted, Koes og Baron Stakelberg. De have været i Ephesus, og agtede herfra at reise til Athenen. - En forskrækkelig Jldebrand udbrød her d. 10de f. M. Kl. 11 om Aftenen. Omtrent den fjerde Deel af Byen lagdes i Aske. Vinden var overmaade stærk, og Jlden udbredte sig saa hurtigen til alle Sider, at det var umueligt for Pomperne at gjøre nogen Virkning før Kl. 4 om Morgenen. Tyrkerne ere de, der have lidt meest, i Særdeleshed den brave Gouverneur, der, uagtet alle de Penge der blev lovet Folket for at slukke Jlden, dog mistede sit Pallads med flere andre Bygninger, der tilhørte ham. Jo derne af den lavere Classe have tabt meget, ligeledes nogle Grækere. Europæerne have været meget heldige, da de ikke stod i nogen Forbindelse med de Brandlidte. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Kønigsberg, d. 16 Aug. Her er udkommen følgende Forordning, angaaende indenlandske Producters Udskibning og de derfor erlæggende Afgifter. Vi Frederik Vilhelm, af Guds Naade Konge til Preussen &c. Ved Vores Forordning af 26 Julii d. A. er bestemt, hvorledes der skal forholdes med indenlandske Produkters Exportation til Søes og med de derfor erlæggende Exporations-Udgifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Formedelst nærmere Overeenskomst med Hs. Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-31
Keiseren af Frankrige med Hensyn til Fastlandets Agerdyrkning, have Vi vildet forordne, at de overordentlige Afgifter af det til Søes udskibende Korn, skal nedsættes til 16 Rdlr. 6 Groschen for Hvede, for Rug og andre Kornsorter til 8 Rdlr. 3 Grosch. Courant pr. Læst. Vi befale herved Vore Handels=Commissionairs og andre Vedkommende, nøie at rette sig efter denne nye Bestemmelse; i øvrigt ellers efter Vores ovenmeldte Forordning. Givet i Berlin d. 2 Aug. 1811. - Frederik Wilhelm. Hardenberg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Ryeste tilderie af Kl. benhavn. kan Ottende Aargang. No. 71. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 3 September 1811. Du Æresbelønninger, af Michel de Montagne *).¬