JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-02-18
J følge Kongelig alleraadigst Bevilling af Dato 1ste denne Maaned, som Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og som er saaledes lydende: Bog Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauen i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders borg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter den af Skibscapitain Thomas Arboe af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, herom allerundersvanialt gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt an og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efterbinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen 20de Februar 1717 forbeanden foreskrevne Tids Forløb, for ham at melde og beviisliggiøre, dog holden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være Ugesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender og læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter . Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 1ste Februar 1825. de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare, Under Vor Kongelige Segl. Kaas. efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. monrad. Ørsted. A. C. Kierulst. Fischer. Moltke. Stebuss, Cancellist. Bevilling for Skibscapitain Thomas Arboe af Kiøbenhavn til, at Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og have Noget at fordre hos ham m.m. Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos mig, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Christianshavn, den 7de Februar 1825. Chomas Arboe, Skibscapitain boende i Strandgaden Nr. 53. Henhold til Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved Creditorerne Ji efternævnte Boer med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa samme, forsaavidt det ikke allerede er skeet, nemlig : 1) efter afdøde Tienestepige Ane Magrethe Pedersdatter af Farve. 2) efter afdøde Aftægtsenke Ane Rasmusdatter af Leestrup i Kongsted, Sogn. 3) efter afdøde Aftægtsmand og forhenværende Smed Hans Jensen af Lillehedinge, og a) efter afdøde Aftægtsmand Hans Andersen af HaunløvStorehedinge, den 2den Februar 1825. B. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1825-02-18
Freditorerne i Boet efter afdøde Enke efter Christen Jørgensen, Rebekred. Carlsdatter af lille Faurede i Farve Sogn og Farve Herred, indkaldes herved ifølge Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og legitimere deres Fordringer paa samme, forsaavidt det ikke allerede er skeet. Storehedinge, den 2den Februar 1825. B. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1825-02-18
Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Aftægtsmand og Enkemand . Jacob Jacobsen, indkaldes herved, i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer paa Boet, forsaavidt det ikke allerede er skeet. Den Afdødes Datter Ane, der skal være gift og boe i Kiøbenhavn eller paa Christianshavn, indkaldes tillige med lovligt Varsel til at melde sig for mig, som Skifteforvalter, i Boet, saafremt hun giør nogen Fordring paa Aro efter den Afdøde, imod en fra hende fremkommet Aftald, udstædt 9de Februar 1803 og tinglæst 14de Februar 1803, paa en Tid da hun skal have været Enke efter hendes først afdøde Mand. Storehedinge, den 2den Februar 1825. B. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1825-02-18
Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te Januar d. A., som for vedkommende Retter deels allerede er læst, deels vil vorde læst, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske mercur samt Addressecontoirets Efterretninger, alle og Enhver som maatte formene sig at have noget at fordre udi min afdøde Mand, Geheimeconferentsraad, Storkors af Dannebrogen Ceremoniemester, hans Stervboe, saavelsom paa mig og mit eget Boe, med deres Paa Frederik Aaben Lewetzau af Beldringe under Præstøe Amt, stand at fremkomme, og saadant deres Krav, inden foreskrevne Tidsforløb, for mig med Laugværge at anmelde og beviisliggiøre. Beldringe og Nysøe, den 31te Januar 1825. Som Laugværge, Sophie magdalene Aaben, Stampe. Leetzau, født v. Qvalen. Enke efter Geheimeconferentsraad Frederik Aaben Lemetzau. I overretten i Viborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, alle dem Ved Proclama, som vil blive læst ved Aarhuus Byetingsret samt Lands som formene sig at have noget at fordre i Boet efter her i Byen afgangne Georgine Henriette, Baronesse de Giildencrone, Conventualinde i det adelige Frøkenkloster Støvringgaard, til inden foreskrevne Tids Forløb at melde sig hos underskrevne, Stervboets Executor Testamenti. Ligeledes ville det som ere skyldige til Boet, indfinde sig hos mig for at see deres Gield berigtiget. Aarhuus, den 27de Januar 1825. Høegh Guldberg. følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Creditorerne i afgangne Cathrine Hedevig Simmermann, fød Schuchardt, Enke efter Capitain Niels Jørgen Simmermann, hendes Stervboe, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue, den 2den Februar 1825. Borgermester og Raad. B. inden den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, Ved Proclama, som er læst inden Wends Herredsret, og som bliver at læse ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Muurmester Hans Kingo Nielsen, af Banring Bye, i Asperup Sogn og Wends Herred, og som forhen har været boesat i Odense, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte bekiendtgiøres. forvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere Wends Herreds-Contoir i Middelfart, den 7de Februar 1825. Stabell. Æ ditorerne i afgangne Kiøbmand Christian Sidenius's og efterlevende ved Proclama, som vorder læst i vedkommende Over= og Underret, ere CreEnkes Boe her i Byen, indkaldede med tolv Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres, saavelsom at en Skiftesamling bliver afholdt i Stervboe tage Bestemmelse om Boets Eiendommes og Eiendeles Realisation. gaarden, Fredagen den 25de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, for at Nyekiøbing paa Falster, den 7de Februar 1825. møller.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
London, den 8de Februar. Jgaar skal en Afdeling af de til de Jndiske Regimenter hørende Soldater være afmarscheret fra Aldany til Chatham, for at indskibes i til Madras. Den 4de er Dronningens andet Livregiment og i Forgaars det 31te Infanterie-Regiment indskibet til samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Efter Breve fra Cartagena i Columbien af 7de December har Ministeren Hr. Briteno Mende taget sin Afskeed, og Gen. Soukdette er bleven hans Eftermand. Man vilde vide, at Befrieren allerede var rykket ind i Cuto, og havde været i Begreb med at mar schere videre, til Potoii. Denne Efterretning, som ikke udspringer fra nogen officiel Kilde, var meldt fra Guayaquil under 14de October : ligesom det ogsaa derhos var sagt, at de fra Panama til Truillo inde skibede 4500 Mand af Bolivar vare bestemte til Lima, fordi han ikke mere behøvede dem i Over Peru Den 11te Februar. Hoftidenden for i Tirsdags melder Hertugen af Northumberlands Udnævnelse til overordentlig Gesandt hos Kongen af Frankrig i Anledning af Kronningen og Hr. Fred. Lambs Udnævnelse til Gesandt ved Hs. Katholske Majestæt.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
De igaar med den Lissabonske Post ankomne Breve ere ikke af saa godt Jndhold, som de forrige lode og vente. De nye Ministre sye nes ste at have tiltraadt deres Embeder med den forhaabede Tillid. Greven af Subserres Afreise var udsat, og der var endogsaa Tvivl om den vilde komme til at gaae for sig. Man længtes meget efter Sir Chr. Stuars Ankomst, i den Mening, at den vilde bidrage væsentligen til at befæste det Portugisiske Cadinets ubestemte Tilstand.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Lissabon den 23de Januar. Den Engelske General Blunt er ankommen hertil med Pakets baaden.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Hs. Majestæt indtog igaar Middagsmaaltid paa det Engelske Admiralskib Ocean.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Den nye Finantsminister, Hr. de Mello, ansees for meget duelig Han var en oprigtig Tilhænger af det constitutionelle System og som saadan meget virksom. Søministeren, Admiral Monteiro Torres, har tjent længe i Brasilien. Grev Barbacena var Minister under Cortes Regjeringen, og er af en meget fast Character.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Madrid, den 1ste Februar. J vort Cabinet hersker den største Virksomhed. Dagligen ankommes og afsendes Currerer. En Neven af Hr. Ugarte er igaar afreist til St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Vor Gesandt ved det Portugisiske Hof, Hertugen af Villa Hermosa, har faaet Ordre at begive sig til Lissabon inden 48 Timers Forløb. Ministerialforandringen i Lissabon har her vakt saa meget desto større Sensation, fordi man veed, under hvilken Jndflydelse den har fundet Sted, og man tvivler derfor meget om, at vor venskabelige Forbindelse med England længe vil kunne bestaae. Man taler allerede her næsten om miet andet end om Krig, og forlader sig paa en stor Magts Bistand.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Barcelona, den 25de Januar. Allerede for lang Tid siden have vore Kyst=Vagtskibe borttaget og hertil opbragt flere Franske med Hvede ladede Skibe. Dette gav Anledning til en Strid imellem de Spanske og Franske Øvrigheder. Med Procedurerne imod de Fanske Skippere gik det yderst langsomt, og kjed af de evige Forhandlinger, skrev Gen. Reiset sidste Løverdag til Gen. Care: Da syv af de anholdte Skibe vare tagne paa en uretfærdig Maade, i stor Afstand fra Kysten, saa havde han beslutter, at sende dem under Escorte af Hs. Allerchristeligste Majestæts Sømagt tildage til Frankrig, hvor de vilde indgive deres Reclamationer angaaende det dem paa en saa utilbørlig Maade tilføiede Tab. Gen. Caro vilde modsætte sig, men i Forgaard ere de syv Skibe allerede afseilede med Sundheds=Certificater og under Ledsagning af Goeletten Mesange. Nu er der endnu fem andre her, som blive saalænge, indtil de have tilveiebragt Beviis for, at de, da de gik til Ankers ved Kosten, hvor de bleve anholdte ikke havde til Hensigt at bringe deren Hvedeladninger i Land. Ogsaa mange Sardinske Skibe, som hare bestemte med Hvedeladninger til Gibraltar, ligge her under lignende Forhold.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Leipzig, den 14de Februar. Efterretninger fra Altenburg melde, at Hs. Durchl. den regjerende Hertug af Sachsen Gotha og Altenburg den 11te dennes, om Morgenen, er død af en Slimfeber, efterat han havde været spa i nogle faa Dage.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Constantinopel, den 10de Januar. Efterretningen om den iværksatte Landgang paa Morea stadfæster sig for saa vidt, at det virkelig skal være lykkedes, at bringe 16 Transportskibe med Munition og Levnetsmidler til Koron. Jbrahins Pascha selv befandt sig endnu i Suda paa Candien, hvor en Deel af hans Tropper er udskibet.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Rustningerne til et nyt Felttog vedvare uafladelig, og Capudan Pascha tilbringer sin meste Tid i Arsenalet. Porten har af et herværende Handelshuus leiet 20 Transportskibe, som skulle bringe Munition og Levnedsmidler til Koron, Modon og Patra. Tretten Krigsskibe ere bestemte til at ledsage dem. Man siger ogsaa, at Sultanen har anviist Paschaen af Scutari 20 Millioner Pjastre til Omkostnimgerne ved et nyt Felttog.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Hr. Minzagt har af Porten erholdt et undvigende Svar paa an Reclamationer. Man seer af det af Rets=Effendi især denne Gang hurtig meddeelte Svar, at Porten troer at have Ret til at træftelegislative og administrative Foranstaltninger i Fyrstendømmerne uden fremmed Jnddlanding, og at den derfor vil ignorere de bestaaende Tractater, eller i det mindste udlægge dem til sin Fordeel. Hvad Skibsfarten paa det sorte Hav angaaer, saa foreslaaer Porten: at antage de ved Underhandlingen med det Danske Hof til Grund lagte Stipulationer til Basts for Rusland.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Den Franske Gesandt, Grev Guilleminot, har begjært en anden Audients hos Sultanen, for at overrække sit nye Creditiv. Grækernes Dristighed gaaer saavidt, at de vove sig med deres Skibe lige ind under Dardanel-Slottenes Kanoner, og forurolige endog Franske Skibe der. J Forgaars ere derfor syv Brigantiner gangne under Seil herfra til Darvanellerne, for at beflytte Handelskibsfarten.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Triest, den 30te Januar. Med et fra Alexandrien i Egypten den 27de December afseilet Skib har man Breve, som melde, at en Deel af Jbrahim Paschals Flaade var vendt tilbage dertil. Vicekongen skal være meget ilde tilmode over Udfaldet af dette Felttog.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Ifølge Efterretninger fra Corfu af 20de Januar er det vist, at Kolokothrons Partie er undertrykket, og Roligheden bragt tilveieLondos, Zaimis og Nikitas ere fangne, og Kolokothron, som selv skal have forraadt sine Tilhængere, har underkastet sig. Efter en ved Korinth forefalden Træfning, hvorved Kolokothron blev forladt af alle sine Tropper, toge Londos og Zaimis Flugten, og bleve af Maurokordatos's Tropper bragte som Fanger til Mesolongi, Kontariotis befalede herpaa de Tropper, der vare ilede ham til Hielp, igjen at begynde Blokaderne af Patra, Koron og Modon; han selv drog ind i Nauplion under stor Folkejubel. Siøsinis flygtede til Zante. Maurokordatos skal herpaa have forlangt hans Udlevering.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Mesolongi, den 10de Januar. Patra har forlangt at capitulere, og foreløbig sluttet en Vaabens stilstand, i hvilken Anledning de Beleirede have stillet to Nevener af Mustapha Bei, forhen Woimoder af Achaia, og to Agaer fra Lala som Gidsler, og derimod modtaget en Fetter af Bozaris, to Suliotet og to Beslægtede af Hellenske Regjeringsmedlemmer. Derpaa kom Underhandlerne fra Akropolis, og ønskede at sende en Deputation til Nauplion, hvilket blev dem tilstaaet. Man siger, at Tyrkerne forlange at drage bort med Vaaben og Bagage, og paa Hellenernes Bekostning at bringes nogle til Thesprotien, andre til Prevesaa og atter andre til Lilleasen.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Kingston, den 27de December. Vi have ingen nye Efterretninger fra Hæren i Peru, endskjønt vore Breve fra Panama gaae til den 2den i denne Maaned. Asi ligger endnu i Callaos Havn; man siger, at Chefen har vægret sig ved at erkjende den commanderende General Rodits Autoritet. Den sidste Forstærkning paa 4500 Mand, bestemte for Bolivar, afseilede den 20de October fra Panama, for at lande i Truillo. Pernambuco, den 20de December.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Vore Efterretninger fra Rio gaae indtil den 20de November, paa hvilken Dag en ny Statholder for Bahia tilligemed 400 Artillerister var afseilet derfra. Fra Bahia have vi Breve indtil den 3die Decbr. De Keiserlige Tropper, som, for at forhindre al Forbindelse med de oprørske Batailloner, havde trukket sig tilbage fra Staden, vare nu igjen rykkede derind. Periquitos=Bataillonen var afvæbnet og indskibet til Riv. J Bahia staaer to Franskmænd, Oberst la Bau melle og Capt. Riviere, i Spidsen for Jngenieur-Corpset, og man roser særdeles meget den fortræffelige Organisation, som de have givet dette Corps. Hos os ere næsten alle de, der have hørt til Carvalhos Partie, arresterede, og befinde sig i Havnestaden Recise. Gen. Lima har afsendt et Corps paa 500 Mand, for at vedligeholde Orden i Cara.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Vi have Efterretninger fra Hovedstaden indtil den 14de dennes.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Den 30te f. M. har Keiseren udnævnt en Militair=Commission for at dømme de Personer, som vare indviklede i Oprøret i BehiaDen nye Præsident er ankommen den 4de dennes til sidste Sted, og Periqvitoerne have adlydt ham. Flere af Hovedmændene for Opstanden ere fangne i det Jndre. Her hos os sidde vel 7000 Redeller i Goyana=Fængslet, og der bliver udrustet Skibe for at bringe dem til Rio. Anførerne staae for en Militair=Commission. J Provindsen, Ceara, hvor Jnsurgenterne bleve slagne og adspredte, ere Felqueiras, Alencar og Andre omkomne derved.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Den 26de December. Fangerne fra Bahia ere nu ankomne hertil, og Transportskibet Balfour ligger med dem ombord for Anker imellem to Keiserlige Krigskibe. befalinger fra Rio angaaende deres Afvæbning, førend de skulle indskibes til hiint Sted, skal nu her komme til Udførelse.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Admiral Cochrane er nu tilfredsstillet af Regjeringen, og har opgivet sin Beslutning, at vende tilbage til England. Em den, den 8de Februar.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Den 3die Februar indtraf her om Aftenen en, af stærk Storm ledsaget Flod, hvortil ingen Lige kan opvises i den Ostfrisiske Historie, og allerede efter et Qvarteers Forløb stod Vandet høit op i alle Deele af Staden, og strømmede igjennem Vinduer, Døre og andre Aabninger ind i Husene, saa at man maatte flygte op i de øverste Deele af Bygningerne, for at redde sig for det stedse stigende Vand. Nr. fulgte en lang frygtelig Nat, og da Morgenen brød frem, og man turde haabe, at Alt vilde være forbi, kom en anden endnu høiere, og med stærkere Storm ledsaget Flod, som næsten holdt ved hele Dagen, og først henimod Aften løb langsomt bort. Alle Elementerne syntes at være i Oprør; Torden, Lynild, Hagel, Snee og Regn ledsagede denne frygtelige Naturbegivenhed. J en skrækkelig Høide stod Vandet over Ems=Muren, og da denne ikke kunde modstaae Bølgernes Kraft, styrtede den ved paa flere Steder, hvorpaa Vandet med saadan Magt styrtede over den nærliggende Kirkegaard, at Liigkisterne dreve ud af Gravene. Tørve magazinerne bleve tilintetgjorte, og Casernerne vare i stor Fare. Kuns ved en midlertidig Broe kan Communication finde Sted mellem Staden og Casernepladsen. Den anrettede Skade er umaadelig stor, hele Huse ja endog Gader ere ødelagte; hele Varelager svømmede bort, og en Deel Mennesker ere omkomne. Mange Steder kan man ikke see, at der har staaet Huse, vore Gader ere blevne til Afgrunde, hvor der paa mange Steder næsten ikke er Bund at finde.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Fra Stadens Volde tilbyder sig et ligesaa sørgeligt Skuespil for Øiet; saa langt man kan see, er alt en vild Sø, paa enkelte Huse nær, der rage frem i Vandet som Øer. Hvor før var deillige Kornmarker og Enge, der seile nu Baade for at redde Mennesker, Møbler, Bræder og dødt Qvæg drive omkring. Alt dette er en Følge af de mange Digebrud, hvorigjennem Vandet strømmede ind med stor Hurtighed.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Amsterdam, den 12te Februar. Om den store Ulykke, som den 3die, 4de og 5te d. M. har truffen alle Søkyster i vort elskede Fædreland i forskjellig Grad, kunne ved kuns her anføre nogle adspredte Træk. Den 5te udkom her et overordentlig Blad af Couranten, hvori der efter nøiagtige Jagttagelser, angives, at den anden eller Aftenfloden var steget til en Høide, der ikke var meget under 2 Amst: Tommer mindre end den høieste man hidtil har kjendt her i Aaret 1775. Man kan derefter forestille sig vor Stads Tilstand og Mængden af det fordærvede Gods og Vare, hen af Y=Siden til, hvor alt stod under Vand. Midt i denne Nød kom der Jld i Vedhaugerne i et Pakhuus, hvor der laae ulædsket Kalk.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Fabrikerne i Zaandam og de Zaanlandske Landsbyer have, som man kunde vente, taget stor Skade. Olie drev i Mængde omkring paa det overstrømmende Vand, og Papirsfabrikernes Vand er for den første fordærvet. Edam og Monnikendam vare oversvømmede. Til første Stad, drev en stor Mængde druknet Qvæg. Endskjont Purmerend laae betænkeligere end de to nys nævnte Stæder, viste det sig dog alle rede den 7de, at det ikke meere behøvede Hjelp. Midt under Uveiret antændtes Taarnet i Monnikendam af Lynilden, men ved Jndvaanernes Raskhed og Mod blev det slukket. Den Texel, hvor Digerne bleve brudte, var tildeels under Vand, t saavelsom ogsaa Schelling og de længere mod Østen liggende Øer, Fra Øen Marken alene drev 20 Huse bort; 50 andre ere saa at sige forstyrrede. Paa Schokland ere de fleste Huse bortsvømmede, ikkun 7 ere blevne i beboelig Stand, og 14 Mennesker ere omkomne. Skrækkelige ere Efterretningerne fra Friesland; i Særdelehed fra Herlingen (omtrent ligesom fra Emden) hvilken Stad nær var bleven aldeles ødelagt. Havneanlæger, Broerne o. a. del. ere for største Deelen ødelagte, paa Gaderne har der dannet sig dybe Afgrunde, mange Huse ere sammenstyrtede, andre ere faldefærdige, og mange Mennesker ere omkomne, Lige faa skrækkelige Efterretninger meldes fra Overyssel om Zwol, hvilken Provinds har lidt overmaade megen Skade, og hvor mange Mennesker ere omkomne. Lignende Efterretninger gjenlyde fra Provindsen Groningen, fra Deltzyl og fra selve Staden Groningen. Taarnet i Enrum blev antændt af Lynilden og tildeels lagt i Aske Med Pengebidragene til de Ulykkelige har det her god Fremgang, En herværende privat Mand skal allene have givet 100,000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Brüssel, den 14de Februar. Vi have allerede Efterretning om, at vor elskede Kronprinds igaar Morges var nærværende paa de oversvømmede Steder i Nord=Holland, og med Raad og Daad halv paa det ivrigste overalt. J Dag vilde Hs. Kongl. Høihed afreise til Overyssel. Ogsaa Provindsen Utrecht har lidt skrækkeligt ved Oversvømmelsen.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
Hamborg, den 13de Februar. Vi erholde den authentiske Berigtigelse fra Marne, at Efterretningen om Digebrud i Sider=Ditmarsken, navnlig af Eddelacker, Brunsbottler, Marner, og Meldorfer, Digerne, Gud skee Lov kan modsiges, da alle Digerne vel den 3die og 4de have lidt meere eller mindre, men de have alle holdt, saa langt Landskabet gaaer. Et eneste Digebrud ved Barssleth, nordlig for Meldorf, bragte ikke noget Vand ind i Landet, og er ogsaa allerede istandsat; og den total ødelagte liden Dieksanderkoog ligger vel i Sønder-Ditmarskens Yderdige, men ikke i Linie med Elb. og Havdigerne. Saaledes er hiint Landskab ved Guds Naade, fremfor alle andre Egne paa Vestkysten af Slesvig og Holsteen, alene bleven bevaret for Oversvømmelse.
Berlingske Tidende, 1825-02-21
De i Dag fra Nederlandene indløbne Beretninger fremstille den almindelige ved Oversvømmelserne den 3die og 4de foraarsagede Ulykke endnu langt større. J Særdeleshed har den ogsaa frygteligen udbredt sig over Friesland og Overyssel. Zeeland og Flanderne have, uagtet flere Digebrud, forholdsmæssig endnu lidt mindst. Den 9de bleve 90 Ulykkelige, som vare blevne huusvilde, samt 1200 Stykker Qvæg, bragte i Sikkerhed og under Tag i Amsterdam. Kirchwerder, den 11te Februar. Floden den 4de kom ogsaa ubeskrivelig hurtig her, og meget til ligere, end der stod i Calenderen. Kl. 4 1/2 om Morgenen løb allerede Digerne ved Doven=Elben over, og da de ved lignende Oversvømmelse den 15de November allerede havde lidt meget, maatte man befrygte Brud. Et saadant indtraf ogsaa allerede Kl. 5 paa eet Sted, som allerede dengang havde været giennembrudt og, en skjønt stærkt og godt istandsat, dog ikke havde befæstet sig nok for at modstaae det nye uhyre Tryk. Vandet udbredte sig med frygtelig Magt over Landet, og i en Tid af sex Timer var der i vort Landskab oversvømmet 1200 og i Ochsenwerder 1000 Morgen Land, og Brudet havde udvidet sig til 200 Fod med en Dybde af 50 Fod. Jstandsættelsen vil udfordre de største Bekostninger, da Diget nu maa fornyes i en Længde af 5 til 600 Fod omkring Brudet. Digets Eiere, en Gaardmand og 2 Huusmænd, som ere forpligtede til at levere Materialier af Jord, Qvas og Pæle ere meget at beklage. Skaden i Almindelighed kan man aldeles ikke beregne, da Vintersæden er fordærvet, Landet utjenligt til Sommersæd, og Digerne overalt saa ødelagte og beskadigede, at Jstandsættelsen vil udfordre store Bekostninger og meget Arbeide.