JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see forr. No.)§. 69. Skolelæreren skal føre Regnskabet over Skolens Jnventarium, og aflægge dette til Sogners Skolecommission, 2 Gange om Aaret, nemlig til 1ste Mai og 1ste Nov., da det af Commissionen revideres og decideres; og bør Sognets Præst, paa Regnskabet, attestere, at han har efterseet alle Jnventarii-Stykker, samt i hvad Tilstand, han har befundet dem. §. 70. Regnskabet for Skolecassen bør føres af Skolens Patron, eller, hvor der ere flere, af een af Skolepatronerne, eller og af een af Sognets Skolecommissions øvrige Medlemmer, og aflægges til bemeldte Commission ved hvert Aars Udgang, hvorhos Pengebeholdningen forevises. Dette Regnskab revideres af eet af Commissionens Medlemmer, som dertil af samme udnævnes, og indsendes derefter til Amtsskoledirectionen, for af denne at vorde decideret og qvitteret. Med Regnskabet indsendes tillige en summarisk Extract af samme, der viser Skolecassens hele Jndtægt i det forløbne Aar, samt hvormeget deraf til Skolens Brug er udgivet, og til hvilke Poster. – Efter disse, fra samtlige Skolecommissioner indkomne, Extracter, som blive at bevare af Amtsskoledirectionen, har denne at affatte og at tilstille Vort Danske Cancellie en Ta belle over samtlige, i dens Embeds District værende Almueskolers Jndtægter og Udgifter, til Afbenyttelse ved den aarlige Beretning, som, efter §. 43, af fornævnte Collegium bør forelægges Os. Hvorefter saavel alle Vedkommende i Almindelighed, som de, hvem særdeles Pligter ved denne Anordning og de Samme vedføiede Jnstructioner foreskrives, sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 29 Juli Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. Bilage. Jnstruction for Lærerne i Almueskelerne paa Landet i Danmark. §. 1. Skolelæreren bør, paa det nøiagtigste, holde sig Vor Anordning af 29de Juli 1814 om Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark efterrettelig, og efterkomme alt, hvad ham, i Overeenstemmelse med Samme, af vedkommende Foresatte befales til Skolevæsenets Fremgang. 5. 2. Han bør stedse foregaae Ungdommen med Exempel af et christeligt og sædeligt Levnet, samt, ved beskeden Opførsel, lærerig Omgang og nyttig Veiledning, søge at forskaffe sig den Agtelse, som ene kan give Underviisningen den sande Virksomhed og Kraft. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Kjøbenhavns Børs den 28de October. Cours. Hamb. 2 M. 520, a vista 525. London 2 M. 2012 Rbdlr. Spec. 520. - Spe tier solgtes til 31 3/4 a 31 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 a 66 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Blandede Efterretninger. Af Hamb. Corresp., Alt Merk. og Lib. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Ved Hoffet i Wien brændes i denne Tid dagligen 130 Centner Vox (som beregnet til 8 Rbmk. Pundet udgjør over 17,000 Rbdl.). Ved Redouten sammesteds blev der drukken 160 Eimer Punsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Den berømte Vendeske Heltinde, Langewin, lev nylig forestillet Ludvig XVIII, som hun overrakte sit nylig trykte Levnetsløb. Bogen indeholder mange mærkværdige Træk. Hun kjæmpede snart til Hest, snart til Fods, med Pistoler og Sabel, var bestandig ved Forposterne, afgjorde ofte allene Kampen, og aflagde i de 6 Aar, den skrækkelige Krig i Vendse varede, de største Prøver paa det meest uforfærdede Mod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
J Frankrig falde Nationalgodserne overordentlig i Prisen, næsten ingen vil kjøbe dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Den 16de f. M. ankom til Falmouth et Skib, ladet med Farvetræ, fra St. Domingo, førende Pethions Flag. Flere Skibe fra den africanske Colonie Sierra Leona, bemandede med sorte Matroser og tilhørende sorte Kjøbmænd, ere ankomne did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
J Kornsække, som afgik fra Frankrig til Engelland, ere hidtil ogsaa mange Penge sendte did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Det Mindemærke, som Staden Calais lader oprette i Anledning af Ludvig XVIII Tilbagekomst, er en Marmorstøtte af dorisk Orden, 60 Fod høi, ovenpaa hvilken der findes en Kugle med en Lilie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Efter to polske fra Øen Elba den 11 Sept. afreiste Officierers Udsagn, nyder Napoleon den bedste Sundhed. D. 1 Sept. holdt han, efter at have modtaget Depecher, inde med Bygningen af det ny Slot, som han hidtil var ivrig sysselsat med. Man formoder, at han vil blive ført til Engelland. En Mængde Engellændere reise i denne Tid til Elba, for at see ham, men de behandle ham iøvrigt med største Høflighed og Aa telse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Man forsikkrer, at man fra Napoleons Bogtrykkerie kan vente et Skrift, hvorved adskillige Personer compromitteres, nogle paastaae endog, at det første Bind af hans Memoirer allerede er under Pressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Efter en Kongl. fransk Forordning kunne alle Medlemmer af Æreslegionen, naar de ere faste Eiendomme til en Værdie af 3000 Frank., ansøge hos Kantsleren om den personlige Titel af en Ridder og et Vaaben. Naar Faderen, Sønnen og Sønnesønnen har været Medlem af Æreslegionen, saa er den sidste adelig, og fra ham af er Adelen arvelig i hans Familie. - Kong Ludvig har ophøiet den under Buonapartes Regjering henrettede Georges Cadondals Fader i Adelstand. Oct. skulde i Slotscapellet holdes Sjelemesse for Marie Antonette i den Kgl. Families Overværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Wien, d. 13 Oct. Efter Forlydende har den franske Befuldmægtigede, Fyrst Talleyrand, over rik et Skrift, hvori han erklærer sig mod alle Forstørrelser, man synes at tiltænke adskillige Magter. Frankrig, anfører han, har, for ikke at hindre Fredens Gjenoprettelse, ladet sine Grændser sætte saaledes tilbage som de vare 1792, skal Frankrig altsaa ikke see sig truet af overmægtige Naboer, saa maatte ogsaa disses Grændser paa samme Fod, som de vare hiint Aar, antages som Grundvold ved Underhandlingerne. Frankrig vilde vel i intet Tilfælde i Gierning modsætte sig saadanne Forstørrelser; det vilde aldeles ikke gjøre noget Skridt til Fredens Forstyrrelse; men det vilde være nødsaget til, at nægte at erkiende enhver udvidende Besiddelsestand af sine Nabostater. Tillige, hedder det, erklærer han sig mod de blot mundtlige Forhandlinger ved disse saa vigtige Forretninger, og paastaaer, at alle Meddelelser skulle skee skriftligen. At Sachsen vil blive uddeelt og komme heel og holden til Preussen er nu ikke meere underkastet nogen Tvivl. Ogsaa et Stykke af Polen vil igjen blive Preussisk, nemlig den hele Deel, der paa hiin Side udfordres til at udfylde de preussiske Stater. Med Frankrig finde endnu Discussioner Sted, af hvilken Aarsag Nogle holde det for nødvendigt, at overgive Fæstningen Maynz til de preussiske Tropper. – De italienske Anliggender anseer man endnu for meget indviklede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Jtalien, d. 6 October. Her troer man, at Østerrige vil afstaae det hele imellem Mincio og Po liggende Land til Storhertugen af Toscana, der vil antage Navn af Konge af Lombardiet. Syditaliens Anliggender skulle nu være bragte i Rigtighed og de Forandringer, som der skulle foretages, ville uden Hindringer finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Hannover, d. 20 Oct. Det hedder, at vort Churfyrstendømme skal ophøies til et Kongerige, at Hertugen af Cambringe skal krones til Konge, og vort Land forøges med nye Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Madrid, den 24de September. General Villa Vicencio, som nylig i Cadix udstædte den heftige Proclamation, har mistet sin Post sammesteds, og er af Kongen kaldet til Madrid for at aflægge Regnskab for sine Handlinger. Cadix's Gouvernement er forenet med Andalusien, og overdraget til Generalcapitainen i Provindsen de 3. desbal (O'Connel). - Den 28de September Urolighederne i Navarra og Catalonien opvække mande Bekymringer. Vicekongen, Grev Expeletahar faaet Ordre at lade alle Tropperne i Navarra marschere imod Ming og hans Tilhængere. Rygtet om Carl den 4des nærforestaaende Ankomst fornyer sig. - General Mina har udstædt en Erklæring, hvori der forekommer Følgende: "Spanien har i Nationernes Kamp været et Mønster for chele Europa, dets kjække Jndvaanere have med vedholdende Hæder kjæmpet mod fremmed Aag; de attraaede en fornuftig Frihed og en forbedret Tilstand. Hvad have de nu for deres Anstrængelser Har man kjæmpet for at Munke skulle udbrede deres Herredømme mere end nogensinde før, for at man skulde gaae tilbage istedetfor frem?" &c. - Til Cadix er en Fregat ankommen fra Havanna med 4 1/2 Million Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Pampelona, den 28de September. Det skal fæster sig at Borgerkrigen tildeels er udbrudt, Spanien. Vi svæve her i største Frygt. General Mina, som staaer i Spidsen for Jnsurgenterne, vilde med fire Batailloner overrumple denne Stad, hvori han har Tilhængere; men Anslage lykkedes ikke, og nogle Personer af hans Generalstab bleve dræbte eller saarede. Han skal nu have trukket sig til Puente de Reina. Vore Stadspote ere lukkede. Jkkuns de Poster afgaae der la sages af Hestfolk,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
New. Pork, den 18de Septbr. Alle Haand teringer hvile. Alt er under Vaaben. De Fordele, som vore Tropper have tilfægtet sig paa Soen Champlain, ved Platsburg &c. have paa ny oplivet vore Troppers Mod, og som man forsikkre, vil Præsidentens Tale ved Kongressens Aabning, blive meget krigersk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Mayn, d. 17de October. Greven af God torp er igjennem Mailand reist til Genf. - De 8de dennes er Joseph Bonaparte ankommen mi Følge til Freyburg. - Offentlige Blade sige, Erkehertug Carl, Storfyrst Constantin, og Prind August Ferdinand af Preussen ere bestemte til Vicekonger. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Lud Nyeste Skilderie af 8 kjøbenhavn. da Roskas Reg Ellevte Aargang. No. 88. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. at Tirsdagen den 1 November 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
(Fortsættelse) ges Tractaten indeholdt endnu besuden 24 Separat artikler, hvori, foruden de egentlige Bestemmelser, angaaende de Troppeantal, hver Magt skulde stille, ogsaa fastsattes, at efter Krigens Ende Erobringerne skulde deles, og ved en Almeen Congres Folkerettens Hovedgrundsætninger gives et fastere Grundlag end det hidtil værende, og et Føderativ system tilveiebringes, der, beregnet efter de forskellige europæiske Staters Beliggenhed, skal tjene til Betryggelse for hine Grundsætningers Efterlivelse. Mod de Magter, der ved Forbindelse med Frankrig vilde lægge hindringer i Veien for de Forbundnes Planer, skulde de gjøre fælles Sag, og, for kraftigen at understøtte deres Fredsforslag til Buonaparte, skulde Østerrige indbydes til at fuldstændiggjøre sin Hær, sammentrække den nær de franske Grændser, imod at det fik 1 Mill. Pund Sterling af Engelland, naar det strax ved Underandlingernes uheldige Udfald aabnede Feldttoget. Ogsaa indbefattede hine 14 Artikler endnu 5, som holdtes hemmelige, men hvis Jndhold, efter hvad Moniteuren siden aabenbarede, var, at Belgien, skulde forenes med Holland, Huset Oranien igjen indsættes i Statholderskabet; Fæstningerne ved Maas tjene til Sikkerhedspladse og modtage østerrigske russisk Besætning; Savoyen og Grevskabet Vina forenes med Piemont, og Lyon lægges under Kongen af Sardinien. Uagtet Østerrige ikke udtrykkelig nævntes i Concerttractaten som nogen Medallieret, viste dog de Troppebevægelser, som, under alle Slags Forrevendinger, fandt Sted i dette Rige, at der allerede, da den sluttedes, var gjort Aftaler med Keiser Frantz. Medens de russiske Tropper nærmede sig Gallizien, de paa Corfu værende formeredes, og en Flaade med 44 Førselsskibe, som havde 6000 Mand ombord, seilede fra Engelland, efter Bestemmelse, til Middelhavet, sendtes østerrigske Tropper til Jtalien, bebudedes 4 Lystleire i Østerrige, og gaves Regimenterne i Gallizien Befaling at holde sig marschfærdige. Under alle disse Tilberedelser til at angribe Frankrig med forenede Kræfter, blev Novosilzofafsendt fra Petersborg til Paris, for, som det hedte i engelske Ministerialblade, at gjøre visse Fredsforslag, man var kommen overens om, og som omfattede hele Europas almindelige Tarv. Men Begivenhederne i Jtalien, som netop paa den Tid indtraf, havde uden Tvivl givet hans Sendelse en anden Vending. Novositzof tilbagegav, ved sin Ankomst til Berlin, den 21 Juni, efter Keiser Alexanders Befaling, Ministeren Hardenberg de franske Passe, som har igjennem den preussiske Regjering havde faaet, og overrakte tillige en Note, som Hardenberg Dagen derpaa tilstillede den franske Gesandt i Berlin, Laforest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-29
Frankrig viste imidlertid i alle sine Handlinger, at det, i det mindste indtil videre, ønskede at Rusland maatte blive neutral. Derom vidnede
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J en Note fra den franske Minister for de udenlandske Anliggender af den 24 Juli, gjordes ru Østerrige adskillige Spørgsmaale angaaende den ved Etsch trukne Cordon, østerrigske Troppers Marsch til Venedig og de andre Tilberedelser til Krig, der fandt Sted, medens den franske Keiser lod rolig hengaae alt hvad Østerrige, tvertimod Forbundenes Aand og Bogstaver, havde foretaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Skulde det wienske Hof ikke have Følelse for eller forsætlig foragte de gjensidige Hensyn, som Statsretten i Europa sætter Hofferne som Skranker, og paastaaer, at beholde en Cordon, saa vil Keise den trække en Modcordon ved Etsch og lukke sine italienske Stater for de Varer, der gaae over Tries og Venedig. Hs. Majestæt vil beholde Fred med Keiseren af Tydskland og Østerrige, men en oprigtig, klar og fuldstændig Fred, en Fred, der ikke ved Troppebevægelser, Anlægget af fiendtlige Leire. Fornærmelser mod Undersaatterne, Handelens Standsning bliver tusind Gange værre end Krigen; en saadan Fred, at Keiseren ikke, medens hans Magt er paa Occanet, nødsages til, ved at betragte de østerrigske Rustninger, at troe Engellændernes Paastand, at Østerrig har indladt sig med dem i er Forbund, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Lapserier paa Hoftheatret. (Jndsendt.)Der bliver skrevet i denne Tid saameget om Lavse og Lapsestreger, og dog har ingen endnu omtalt de, som have Sted ved den dramatiske Skoles Forestillinger paa Hoftheatret. Tilstrækkelige Prøver herpaa gav Hr. Jansens 3die Debut d. 23 Oct. Jeg vil forbigaae endeel af disse Lapsetræk og blot udhæve et som det meest i Øien eller maaskee rettere i Ørenfaldende. Der havde nemlig paa Parterret samlet sig en heel Klynge af vore Modens Hanekyllinger med og uden Briller, som diverterede sig i Mellemrummet mellem det første Stykke og Fruentimmerhaderen ved at trampe efter Takten af Musikken. Uagtet der hyssedes fra alle Kanter, lyde Smaaherrerne sig ikke forstyrre, men bleve ved, indtil henimod Begyndelsen af det sidste Stykke. Anmelderen lagde Mærke til en ganske ung Person, som kom ind i det Øieblik, Musikken hørte op og Allarmen derved sagtnedes; han sluttede sig til Klyngen og fortrød høilig ikke at have været med, men lovede at gjøre fyldest derfor ved næste forekommende Leilighed. Strax derefter begyndte man at trampe, da Dækket ikke vilde gaae op, og Personen trampede nu med begge Fødder af Livsens Kræfter, indtil en sat Mand, der stod ved Siden af ham og længe havde havt ham og den hele Sværm i Kikkerten, tog ham i Armen og spurgte om han ikke skammede sig ved saadanne Drengestreger; hvilket Spørgsmaal gjorde, at han for en Tid forblev ganske taus og rolig Tilskuer. Det var ikke første Gang at saadan Uskik fandt Sted paa Hoftheatret, og Anmelderen har blot troet herved at burde advare Vedkommende, da det let kunde hænde sig, at disse Rolighedsforstyrrere en anden Gang, ville bliver kastede paa Døeren efter Fortjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Svar paa Spørgsmaalet betræffende Oxe kjøds-Priserne i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
(Jndsendt fra Landet.) Uagtet jeg hverken har Studie eller Slagterie og ei Heller gjør pritinsioner paa at være Skribent, saa anseer jeg mig dog Pligtig at fremsætte mine uforgrivelige tanker til nøiere Eftertanke af kyndige i Henseende til det i Adresseaviserne Opgivne Spørsmaal betreffende hvad et pund Oxekydbør Koste i Kjøbenhavn, naar det Koster 103 Rbs. i Lolland,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Den gode Mann, som har Opgivet dette Spørsmaal, har uden Tvil Jkke absolveret, at Enhver mand maa Jnrette Nærring efter Tæring, og at der Er stor forskjel paa at leve i Lolland og at leve i Kjøbenhavn. Eftersom jeg er Selv en Lolliker, og har drevet Studeprangeriet sammesteds i ti Aar, saa ved jeg Bæst hvad det har at Betyde at leve i Kjøbenhavn fremfor at leve i Lolland. J Kjøbenhavn har man komedier, hvortil en Ballet koster 4 Rbdlr. hos Ballet Prangerne eller Ballet-Commissærerne; det har man ikke i Lolland. J Kjøbenhavn maa Min kone, naar hun skal være Andre folk lig have et Skal, som Koster 100 Rbdlr. og derover; i Lolland kan hun komme i det største og brouillanteste Selskab, uden at have Andet end et Silketørklæde paa, der i det høieste koster 10 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Kjøbenhavn kan jeg og min Lige ikke være bekendt at køre uden i en holsteensk Vogn med lakerete Sæder; i Lolland kan de rigeste Herremænn Køre paa en Arbeidsvogn. J Kjøbenhavn maajeg Boe i Værelser, som koster 400 Rbdlr. S. V., i Leie om Aaret; i Lolland kan jeg Boe for 100 Rbdlr. N. V., uden at Min Hunør lider noget derunder. J Kjøbenhavn maa mine Pigebørn lære fransk og Brudering og Tamburering og Fjottepianne, i Lolland behøver de ikke at lære andet end at koge, have, sye og strikke. Det er altsaa aldeles ikke saa forunderligt, at man i Lolland kan sælge for 10 1/2 Rbs. hvad der i det dyre og kostbare Kjøbenhavn koster 24 Rbs. Jochum Jensen. Studehanner. Misund dem ikke. Stor og herlig er din Pragt at skue brave Sveitsers gamle Klippeland, Alpers Sne i Morgenrødens Lue, tusind Blomster smaa paa Sneens Rand; Himmelsynet paa Faredos J. Tinde; Edens Pragt, hvor Lemans Bølger rinde. Erindt om Granades viinkrandske Høj boltrer Zepbyr sig i Agrens Guld; Myrther dufte, gyldne Frugter bøje Træets Top til blomsterklædte Muld; til Hyrdinders Dands i grønne Enge toner Trobadorens kjælne Strenge. Oldtids Genius forgmodig svæver over gamle Romas faldne Magt, majestætiske dog af Genset hæver mangt et Vidne sig om Oldtids Pragt; som Ruiner af en Himmel skuer jeg, o Oldtid, dine Spor og gruer. Elskte Fædreland, om dine Sletter, Fredens Glædens, Nøisomhedens Hjem, værner ei en Kreds af hvide Jetter, ingen Alpeblomst omdufter dem, men ei heller seer du Hjord og Hyrde synke under Suelavinens Byrde. i Et Bierg nær Chravenna, fra hvis Con vid har en fortræffelig Udsigt over Dalen St. GaRd. og Comosøen. Denen blaaner en paa dine Høie Kilden væder dine Sønners Mund; Guldbrangens søde Frugter høre. ingen Green til Danmarks kolde Grund men ei heder seer du Pesten grine mellem dine Børn, med gusten Mine. Ei formaaer du for nysigne Blikke at fremstille Kunstens høje Aand; Hellas Mindemærker har du ikke, ingen Amor af Canovas Haand; men ei heller hine Jordens Kvaler, Pest, Sirocco, Bisk og Hvad et noisomt Hjerte tor begiære gav Naturen dig, mit Fædreland, rige Frugter dine Agre bære, Fisken leger om din grønne Strand; Hyrden synger tryg, i Bogens Skygge, Fredens Held og Dannerrigets Lykke. Retfærd boer i Nordend Egeskove. og i Retfærds Skygge Lykken boer, vise Kyrster tolke vise Love; Fædreland, din Herlighed er stor, Derfor, naar du vender dine Blikke hen mod Syden, da misund dem ikke, Shaldemose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af Hs. Majest. Dronningens Fødselsdag opførtes i Løverdags paa det Kongelige Theater Fanchon, Syngestykke i 3 Acter, efter Bouilly og Kotzebue til Musik af Himmel. Musken er ikke himmelsk og Texten temmelig jørdisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Paa Børsen er man i denne Tid ivrig sysselsat med at nedrive og omflytte Bogladerne, for, som forhen anført, at indrette en Auctionssahl, hvortil Skillerummene, Pillerne a. allerede i adskillige Aar have ligget færdige. Man seer her, hvad man desværre saa længe har seet i det virkelige Liv, Muserne gjøre Plads, ja endog singte. for Mercurius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Americanske Producter begynde nu igjen at falde i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
J Hempels fyenske Avis læses folgende Mid deel imod Jnsekter i Kory. 1) Man udbrader Lagener over Kornet, lader dem ligge Natten over. Jnsekterne, som sætte sig paa Lagenerne, af rystes for Hønsene, som æde dem. Dette gjentages saa længe der er Jnsekter i Kornet. 2) Man kan og nedgrave nogle Bouteiller til Enden af Halsen i Kornet. Jnsekterne samle sig deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Fra den 15de Octbr. Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 22de October Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 116 Skibe clarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 4 til indenrigske Steder. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Mariboe, d. 22de October. Til Markedet heri Mariboe den 25de dennes strømmede en heel Hærskares Mangfoldighed af Sælgere og Kjøbere. J det Hele herskede der Liv og Virksomhed i Handelen; men paa Skillemynt var der i Almindelighed megen Trang. Alt var meget dyrt. Jblandt meget andet blev en Hoppe solgt for 1 Tde. Hvede, 2 Tdr. Byg, 1 Gaas, 1 Griis paa 10 Pund og 16 Rbdlr. 4 Mk. N. V. - De lollandske Veie begynde nu hist og her at antage deres gamle Skikkelse, til liden Fryd og Gammen for de Reisende. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Kjøbenhavns Børs den 1ste November. Cours. Hamb. 2 M. 525, a vista 6313. Amsterdam 2 M. 493 1/2. London 2 M. 20 1/2 Rbd. Spec. 630. - Specier solgtes til 31 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-01
Blandede Efterretninger. J London indtraf den 18de October, om Aftenen mellem Klokken 6 og 6, følgende, hidtil ikke oplevede Tilfælde. J det Hr. Meux tilhørende, og i Gaden St. Giles liggende Bryggerie, der er omgivet af smaa Huse, hvilke beboes af fattige Folk, sprang med en frygtelig Allarm et stort til Porterøllets Gjæring bestemt Fad, der indeholdt ikke mindre end 6000 Tønder. Øllet styrtede med ubeskrivelig heftighed imod de omliggende Huse, Væggene bleve gjennembrudte, Bygningerne styrtede sammen, og adskillige Mennesker fandt deres Død enten under Ruinerne eller i det indstyrtende Øl. Man er endnu beskjeftiget med at rydde Pladserne, og at rømme Kielderne. en Stue befandt sig fire Mennesker, hvilke, da de nedfaldende Vægge itusloge Gulvet, nedstyrtede i Kielderen, hvor de druknede. J et andet Værelse blev en Familie, som just drak Thee, skyllet ud paa Gaden. En Moder, som bevogtede sit døde Barn, blev tilligemed et endnu levende, begravet under Ruinerne. Man regner, at 15 Personer ere omkomne ved denne ulykkelige Hændelse. Fadet, som er sprungen, og har anrettet saa megen Ulykke, skal, efter vore Blades Angivelse, have gaaet igjennem tre til fire Etager.