Berlingske Tidende, 1793-10-21
J Følge denne have de Anklagede før og efter deres stald arbeidet paa den monarchiske Forfatnings Opretteise i ere Ophavsmand til Forderationssystemmet i mange af Republikens Stader, ligesom ogsaa til den almindelige Krig og Generalernes Forrædere, Pitt, heder det der, ønskede at hele Europa forbandt sig mod Frankrig. Drisset og hans Medskyldige have erklørt hele Europa Krig. Pitt ønskede at see den franske Armee uformuende til at slaae vore Fiender, og Drisser, stillede forraderske Generaler i sammes Spidse. Pitt vilde kiøbe Dunkirchen, Marseille, Bordeaur og alle vore Havne. Brisset og hans Medskyldige opfylde disse Stæder med Agenter og Foederalismus. Pitt vilde ødelægge vor Marts ne, og Brissot overleverte ham Toulon og var Flaade. Dire vilde ødelegge os ved indbyrdes Uenighed og Brisset har for aarsaget Krigen i la Vender og Lion. Pitt vi de ødelegge vore Colonier, Brisset og hans Medskyldige have ved deres salske Phillantropie foraarsaget Borgerkrigen i samme. Privilde forderalisere Frankrig og Brisset stiftede en antisacobinsCoalition mellem Departementerne. Naar man læser det fiendtlige Generalers og Admiralers Proclamationer, vilman der finde Brisse s. Loupers Carras v. f. Still. De have tydelig været ten Conspiration mod Republiken og det franske Folks Sikkerhed. "Alle disse udeviste Beskyldning. ninger ere af Rapporteuren foredragne med mange Stingrundede, og han paastaaer endog, at Brisset i en troeløs Hensigt har skrevet Ansøgningen fra Martispladsen, og at han i samme Øyeblik, da han skrev for det reensstørste Sal. stem, har arbeidet for den mode Forsamme. kenden, den de Oplader. Hoftet har den 5te d. M. igien bekiendtgjorten Dag. fra Toulon, som dag kun er dater til den 16de Sal. og melder intet af Vigtighed. Conventstropperne hans standig Staden i State og begge Parters Forvaster kom andre meget nær, men fra engelsk Side gik man kan for riis tilvart, for ikke at udmatte Tropperne. Skandse og sorterne paa Udresterne vare saa anseelig forstærke man troede kun at frygte lidet for Angel af Franskmanden derhos er de engelske Troppers Forhold meget regelman og man kan utrert giøre Regning paa den spanske AnGrarinas traftigt Medvirkning. Den 10de Sepienhave 6000 Franskmand forstærket General Carteauris Arme som holder Høiene ved Touson mod Vesten besatte. - Pa troer, at Krigsoperationerne i det sydlige Frankrig syg. formedelst det milde Clima lammesteds, ogsaa blive forini Vinter. Fra Lissabon har man den Efterretning, . Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Transportskibe med 500 Mand portugisiske Landtropper ere den 20de September. seilede dersen til Rosas=Dag i Middelhavet, for at bruensom spanske Hielpetropper i det sydlige Frankrig. Fra Kon ere 45 Transportskibe med Tropper afseilede. - Alle Beretninger fra Philladelphia stemme deri overeens, at Nordamerikanerne ville under denne Krig iagttage den nøieste Rentraitat. Vore Tidender give følgende Efterretning om en ne Tildragelse sammesteds. Den der værende franske og sandt, Genet, som af Jldesindede er bleven beskyldt for, en han formedelst visse af Præsidenten Massington fattede Beslutninger havde truet samme med en Appellation til Folig, havde derom directe henvende sig til Præsidemmen, beraadt : hos samme paa sin ulastværdige Charakter, og bedes ham af ettlære, at han aldrig havde tilkiendegivet ham, at han nan appellere til Publikum; at det ikke var sandt, at en Først lighed i politiske Meninger nogen Tid havde forført ham i at glemme hvad han skyldede Præsidenten Characteer høye Anseelse o. s. v." Stats=Secretairen Jesserson svare derpaa, at de fremmede Ministre pleiede ikke, at henvensta lige til Præsidenten, men at dette maatte skee ved Sta Secretairen. Præsidenten holde der ikke for passende, og for sin Pligt, at vidne mod en Erklæring, som, enten en var gjort ham eller andre, maaske var ubetydelig, og og vilde derfor ikke blande sig i denne Sag.