Jyske Efterretninger, 1787-07-20
Aalborg den 20. Julii. Den 14. Julii sidst er Jens Kirketerp constitueret til at være Exstra-Told- og Consumtions=Betient i Thi stæd, og dens Told=District. Slutningen af Forordningen angaaende de Rettigheder, og Pligter, som bør have Sted imellem Jorddrotter, og Fæstebønder m.v. (See No. 27.)§. 7. Ved de befalede Syns- og Taxations=Forretninger skulde ingen unødvendige Formaliteter have Sted, men ikkun disse Forholds Regler iagttages: a) Den som begiærer Syns- og Taxations=Forretningen, skal med 8 Dages Varsel ved 2 Mænd, mundtlig lade den anden Part tilsige, at møde til næste Rettes Dag ved Herredstinget, for at høre uvillige Mænd udmældte af Dommeren til at besigte og vurdere Gaardens Bygninger, Besætning og Inventarium af Korn og Redskaber, som enten skal annammes af Fæsteren eller tilbageleveres Huusbonden. b) Derefter kan Parten selv, uden Talsmand, møde for Retten og fremstille Stævningsmændene, for at afhiemle Jndvarslingen, da Dommeren strax haver at udnævne 2 kyndige og upartiske Mænd af et fremmed Gods, til at holde Forretningen. 9 Dagen eller Aftenen førend Forretningen, foretages, skulle de dertil beskikkede Mænd tilkiendegive Parterne den Tid, Forretningen skal begynde, paa det at disse derved kunde være tilstede og iagttage deres Tarv. d) Synsmændene skulle derefter til næste Rettes Dag uden videre Varsel for Parterne, fremlægge deres Forretning for den Dommer, af hvilken de ere blevne udmældte og med deres Eed bekræfte, at samme er forfattet efter deres Samvittighed og beste Skiønnende. e) Dersom nogen af Parterne anseer sig fornærmet ved de 2 Mænds Besigtelse og Taxation, skal han strax ved Forretningen, saaledes som tilforn er mældet. erklære saadant, og inden første eller anden Rettes Dag derefter indstævne den til et Oversyn og Omvurdering. f) Naar Oversyn og Taxation ved et dobbelt Antal af Mænd har Sted skal disse samme Forholds Regler iagttages i Henseende til Jndvarslingen, Forretningens Bekræftelse og den øvrige Fremgangsmaade; dog med den Forskiel, at de 2 Mænd, som have holdt den Forretning der paaankes, tillige skulle indvarsles til den nye Besigtelse og Omvurdering. s. 8. Fæsteren bør betale Omkostningerne paa den Syns- og Taxations=Forretning, som holdes over Gaarden og Besætningen, naar samme af ham bliver modtaget; dog følger det af sig selv, at i Fald det ikke alt bliver ham overleveret paa eengang og ved en Forretning, men Huusbonden, formedelst at derved den første Forretning kunde være befunden Mangler paa Bygningerne eller Besætningen, maatte lade holde en nye Besigtelses Forretning derover, efterat det var bleven istandsat, bør denne Udgivt ikke være for Fæstebondens, men for Jorddrottens egen Regning. Omkostningerne paa denne Forretning, som holdes ved Bondens Dødsfald, eller Fratrædelse, betaler derimod Huusbonden alene. Naar nogen af Parterne paastaae Oversyn og Omvurdering, da bør den, som samme har forlanget, betale de dertil medgaaende Bekostninger, i Fald den paaklagede Taxation bliver stadfæstet; men dersom den første Forretning bliver forandret til Fordeel for Appellanten, bør Udgivten deeles imellem begge Parter. 59 a) Herredsforden bør, for Mænds Udmældelse og Forretningens Afhiemling, nyde 2 Mk., naar den angaaer en Fæstegaard, og 1 Mk., naar den holdes over et Huus. b) Ligesaa meget tillægges Skriveren for Actens Udfærdigelse i begge Tilfælde. c) Syns- og Taxations Mændene skal hver for sig nyde 3 Mk. i Sallarie, baade for Forretningen i sig selv og dens Afhiemling, uden Hensigt til hvad enten den er holdt over et Huus eller en Gaard. de Stævne Vidnerne betales for Jndvarslingen det samme, som de ellers nyde for en Stævnings Forkyndelse i andre Sager. §. 10. Det stemplede Papiirs Brug til alt, hvad som vedkommer fornævnte Syns og Taxations=Forretninger (hvilke forfattes efter vedhæftede Forskrivt, vilde Vi allernaadigst have eftergivet. §. 11. Naar det maatte hænde, at der bleve udmældte Syns= og Taxations=Mænd, som ikke tilforn havde holdt dette Slags Forretninger, skal Herredsfogden selv derved være tilstede, de 2 eller 3 første Gange, for at undervise Mændene i Henseende til Formen. J Sallario maae ham derfor tillægges 4 Mk. Danske foruden Befordringen frem og tilbage. De samme Mænd skulle derefter bestandig udnævnes, som eengang vare blevne vandte til dette Arbeide, da Herredsfogdens Nærværelse altsaa siden blev ufornøden. Hvad der skal iagttages ved Gaards Forsidderes. Udsættelse fra deres i Fæste havende Gaarde, naar samme skeer førend Dom er falden H. 12. Naar en Jorddrot, førend endelig Dom er falden over Fæsteren til at have sin Gaard forbrudt, an sker det nødvendigt til Sikkerhed for sit Tilgodehavende, at lade Bondens Boe beskrive og sætte ham udaf Gaardens Brug og Besiddelse, for at forekomme dens yder, ligere Ødelæggelse, bør saadant skee ved de i Loven foreskrevne Midler og forfølges paa den i samme befalede Maade. Og skal Amtmanden i dette Tilfælde beskikke Bonden frie Procurator, som udfører Sagen paa slet Papiir og uden Betaling til Rettens Betiente. Dersom nogen Huusbond forseer sig herimod og paa egen Haand kastet Bonden ud af sin Gaard, eller beskriver hans Gods, skal han derfor ansees og straffes, ligesom om det var skeet imod en fremmed. §. 13. Fæstebondens Erklæring, under Arrest= og Udkastelses=Forretningen, om at være tilfreds med at udsættes fra Gaarden, skal ikke ansees gyldig, med mindre han bekræfter og igientager den til Tinge, for Retten, da Huusbonden i saa Fald, ikke har fornøden at forfølge Sagen til Doms. §. 14. Huusbonden, naar han førend endelig Dom er falden lader Fæsteren udsætte fra Gaardens Brug, skal være pligtig at forskasse ham Huuslye enten i Gaarden selv, eller andensteds, indtil Sagen er bleven paadømt, dog bør dette a. ikke vare længere end 3 Maaneder.