JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-11
Jndskrivningen skeer i Nykjøbing og Saxkjøbing paa de kongelige Postcontoirer, i Sundby hos Færgemand Junior, i Mariebo hos Boghandler Giegengack og i Nakskov hos Gjæstgiver Calmer. Dagvognen til- og fratrædes i Sundby hos Færgemanden, i Saxkjøbing og Mariebo paa Gjæstgivergaardene og i Nakskov hos Gjæstgiver Calmer. Ved Jndskrivningen, som maa skee i det mindste 1/2 Time for Afgangen fra ethvert Sted, betales den fulde Fragt for hele Reisen. De til Afgang indskrevne Reisende anmodes om at være tilstede i rette Tid, og den eller de, som ikke møder, maa finde sig i at blive ubefordret, uden dog at kunne forlange mindste Godtgjørelse eller Tilbagebetaling af den erlagte Fragt. Befordringen skeer med holsteensk Vogn med 3 rummelige og beqvemme Sæder. Denne Bortfart og Dagvognsbefordring begynder Fredagen den 11te dennes og vedbliver indtil videre, i Følge den kongelige Generalpostdirections Tilladelse. Nykjøbing paa Falster, den 7de September 1835. J. H. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-11
Stiftsbibliotheket i Mariebo er siden sidste Bekjendtgjørelse forøget med Udførligere Oplysninger om Handels- og Finantsvæsenet i Christian VII.s og Frederik Vs Regjeringstid, som en Fortsættelse af Skrivtet: Danmarks Handel, Skibsfart og Pengevæsen, af M. L. Nathanson. Kbhavn 1832. – Danmarks Handel, Skibsfart, Penge- og Finantsvæsen fra 1730 til 1830, historisk fremstillet og oplyst ved M. L. Nathanson. 2den Deel. Kbh. 1833. - Hedninge muren eller Benedictinerne, Roman af Cooper. Kbh. 1833. - Steppen, Roman af Samme. Kbh. 1830. Blade af Jeruselems Skomagers Lommebog, udgivne af B. S. Jngemann. Kbh. 1833. - Noveller, gamle og nye, af Forfatteren til: En Hverdagshistorie. 3 Bind. Kbh. 1833. - Brødrene, Characteermaleri fra Carl den Niendes Regjeringstid, af Merimee. Kbh. 1832. – Foraarets Nytaarsgave for 1833, af H. Hertz. Tordenskjold, tragisk Drama af Oehlenschlager. Prometheus, Maanedsskrivt for Poeste, Æsthetik og Critik, udgivet af Oehlenschlager. 1ste 3die Bind. – Lystspil af H. Hertz. Kbh. 1832. – Archiv for Historie og Geographi, af J. C. Riise. 50de 55de Bind. Kbh. 1832 og 33. - Maanedsskrivt for Literatur, udgiv af et Selskab. 9de og 10de Bind. Kbh. 1833. - Kong Erik og de Fredløse, en historisk Roman af B. S. Jngemann. Kbh. 1833. – Den mørke Ridder, eller Kjøbenhavns Beleiring, en Fortælling fra Frederik den Tre dies Tid. Kbh. 1833. – Dansk Ugeskrivt, udgivet af et Selskab. 2det og 3die Bind. Kbh. 1833. Læstfrugter, af A. F. Elmanist. 57de 60de Bind. - S. S. Blichers samlede Noveller. 1ste og 2det Bind Kbh. 1833. - Nyt Magazin for Fortællinger, udgivet af J. Jacobsen. 3die og 4de Bind. Kbh. 1831 –33. – Grenaderen fra Elba, Erindringer fra 1814 og 15, ved A. Bangsnet. – Nyeste Repertorium for Moerskabslæsning, udgivet af A. P. Liunge. 1ste 3die Bind. Kbh. 1832 og 33. - Grev Robert af Paris, Roman af W. Scott. Kbh. 1832. - Det sorte Hjerte, Fortælling af Kruse. Kbh. 1833.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Lollands og Falsters Stifts Kongelig allene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 74. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
J Florenz skal være opdaget en Sammensværgelse, som gjør meget Opsigt, især fordi en sig der opholdende romersk Fyrstesamilie, som er indviklet deri, er med mange flere bleven arresteret. De Sammensvornes egentlige Hensigt er ubekiendt. Man frygter meget for, at den alligevel vil udbryde; thi Stemningen iblandt Folket er ikkun maadelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Efterretningerne og Choleraen i Genua lyde sørgelige. Ogsaa der begaaer Folket de groveste Excesser, i Mistanke om at Dødsfaldene ere Følger af Forgiftelse. Forkort Tid siden blev en stakkels fremmed Haandværker stenet til Døde som Forgifter. Lægerne synes at være mere bestyrtsede over Sygdommen, end den meest uvidende Landmand. Præsterne deele den almindelige Frygt De vove sig ikke ind i de Syges Værelser, men blive staaende i Dørene, for at høre Skriftemaal, og række de Doende Sacramentet med lange Tænger. Da Soe ten stærkt nærmer sig Rom, har Hs. Hellighed Paven ladet udgaae et Opraab, hvori han formaner de Troende i Rom til at erkjende, at Cholera er et Tugtens Riis af den guddommelige Retfærdighed, som er fortørnet over Menneskenes Synder, og opfordrer dem til at tage deres Tilflugt til den hellige Jomfrue, Roms specielle Beskytterinde, for at hun maa bede den Allerhøieste om at afvende en saa frygtelig Tugtelse. Han befaler derfor, at i alle de Kirker, som ere helligede hende, skal der i 10 Dage holdes Bønner til Jomfru Maria om hendes formaaende Bistand. Og for at opmuntre de Troende endmere til Bod har den hellige Fader bevilget en fuldkommen Aflad for alle dem, som i det mindste indfinde sig syv Gange til disse Bønner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
J disse 10 Dage lukkes alle Theatre og alle offentlige Forsamlingssteder. Opraabet har ikke været forgiæves. Tilløbet i Gudsmoderens Kirker er saa stort, at disse altid ere propfyldte, og hele Natten høres Litanier paa Gaderne foran de talrige Madonnabilleder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Fra Constantinopel meldes under 21de Aug., at Pesten har tiltaget paa en foruroligende Maade i flere Qvarterer, og at hele Befolkningen er i den største Bestyrtelse. - Vicekongen af Ægypten, der ved de nyere Tildragelser i Syrien, Arabien og Persien næsten ganske er gaaet til Grunde, gjør sig igjen al mulig Umage for at vinde Portens Gunst. Jbrahim Paschas Tropper føre vedvarende Krig med de røveriske Druser, der ere blevne forstærkede med en heel Bataillon nyhvervede Syrier, som forlode Jbrahims Faner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Jndenlandsk. En stor Mængde Vælgere og de fleste Embedsmænd i det 14de holsteenske Land-District, samt en Mængde andre Personer fra Omegnen, især fra Kiel, havde den 2den ds, indfundet sig til en forud berammet offentlig Forsamling under aaben Himmel paa Wilhelmshöhe ved Kiel, for at have en Sammenkomst med Districtets Deputerede, Claus Wiese i Benfeldt, og Suppleanten, H. Stoltenberg. Ved Circulaire vare samtlige Grundeiere, Præster, Skolelærere og Andre, som interessere sig for en folkelig Forfatning, indbudne til Deeltagelse. Skolelærer Kolls fra Ellerbek aabnede Forsamlingen med en Tale, hvori han viste, hvilke Forventninger, Vælgerne torde nære om deres Deputerede, og hvorledes de især torde haabe, at ogsaa han vilde efter bedste Evne stræbe at virke for Offentlighed i Finantserne og i Stænderforhandlingerne. Den Deputerede udtalede herpaa i faa, men kraftige Ord sin Tak for det paa ham faldne Valg, lovede at retfærdiggjøre den til ham satte Tillid, og opfordrede til Slutning sin Stands Medlemmer til, at være taknemmelige imod Regjeringen, fordi den, ved Jndførelsen af de nye Jnstitutioner, atter havde skjænket Bondestanden den politiske Myndighed, hvoraf den vel tidligere havde været i Besiddelse, men som var gaaet tabt. Efter at Advocat Olshausen fra Kiel i et længere, populairt Foredrag, havde udbredt sig over flere vigtige Gienstande, antog Forsamlingen mere Formen af en almindelig Samtale, hvori specielle, men derfor ikke mindre vigtige Puncter, f. Ex. Fattigvæsenet, Næringsfrihed o. s. v., bragtes paa Bane. Et Festmaaltid paa 300 Couverts sluttede det Hele. Den berømte Pastor, Dr. Harms i Kiel har erholdt allerhøieste Comissorium paa at holde Prædikenen, ved Stænderforsamlingens Aabning i Jtzeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Professor David har nu med Dampskibet fra Kjøbenhavn tiltraadt sin Reise til Udlandet, for, som Nogle ville mene, aldrig, eller i det mindste ei for det Forste, igjen at vende tilbage. Om Aftenen efter Ankomsten til Kiel bragte Studenterne ham, udenfor hans Logis i "Stadt Hamborg, et Hoch, som han med en kort Tale taknemmelig besvarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Fra paalidelig Kilde kan meldes, at ConfrontationsForhørerne over vor forhen omtalte, til den preussiske Regjering overleverede Landsmand, Studenten Hoff bauer, nu ere saa vidt fremmede, at han vil kunne ventes tilbage endnu i dette Efteraar, eller i det sildigste inden Aarets Udgang. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
De nye Lovbestemmelser angaaende Brændeviinsbrænding paa Landet have i Odense vakt overordentlig Sensation, og samtlige Brændeviinsbrændere, som deraf befrygte deres Næringsveis Undergang, agte i denne Anledning at indgaae med en allerunderdanigst Jndstilling til Hs. Maj. Kongen, ligesom ogsaa at frembære deres Besværinger for Stænderforsamlingen. (H. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Generalpostdirectionen har viist sig meget tilbøielig til at understøtte Oprettelsen af en regelmæssig daglig Dampvognsfart imellem Kiel, Hamborg og Altona, hvilken Vei derved vil kunne tilbagelægges i 4 til 4 1/2 Time.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Nogle virksomme Mænd ere allerede traadte i Underhandling med Directionen desangaaende. Dampvognen skal indrettes til at gaae paa almindelig Chaussee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
En Jndsender fra Aalborg spørger i Aarhuus Avis, om Man ikke snart tør forvente, at Aalborgs velvise Magistrat, i Følge det af Øvrighederne i Horsens, Odense og Aarhuus givne Exempel, ogsaa vil gjøre Begyndelse med, offentligen i Trykken at udgive Aalborg Byes Kæmner- og Fattig-Regnskab? – "Mod Tryk, siger Jndsenderen, er Tryk et ypperligt Middel, og Maner forvisset om, at Mangen vil bære Tidens Tryk med freidigere Mod, naar han paa Tryk kan læse, hvad Alle vinde ved den Enkeltes Opoffrelse." Jndsenderen underskriver sig L. B. (Lars Bøggild?).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Aarhuus Avis No. 139 indeholder Begyndelsen til en meddeelt Artikel og Niels Mortensens lille Skrivt, hvorom Jndsenderen, der siger, at han er bekjendt med alle Forholdene, forsikkrer, at det hele Flyveskrivt er Jntet uden et Væv af Usandhed, der maa betragtes som et ulykkeligt, men ved sig selv ulykkeligt Menneskes sidste Forsøg paa, at gjøre sin Uret gjældende, til Trods for Andres uomtvistelige Ret, som et i høi Grad sørgeligt Exempel paa Pressens Misbrug." Jndsenderen lover, i det Følgende at fremhæve de vigtigste af N. Mortensens Besværinger, og ledsage dem med Oplysninger og bemærkninger, for hvis Sandhed han tilbyder, i et eget Skrivt, om behøves, at fremlægge uomstødelige Vidnesbyrd. - Ogsaa her vil det da vise sig, at det er Pressen, som giver den bedste Modgivt mod Pressens Misbrug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
En Præst i Siælland er i denne Tid kommen ynkeligt af Dage. Han havde af og til været urigtig i Hovedet, og havde derfor Capellan. Forleden kom han meget echaufferet hjem fra Marken, just som hans Familie sad og brak Thee. J den Tanke, at svale sig, tager han den kogende Theemaskine og tømmer den over Hovedet paa sig. Lægen kunde ikke redde ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Bekjendtgjørelser. Da de af os udsendte Jndbydelser til Oprettelsen af et bekonomisk Selskab her i Stiftet paa flere Steder have fundet forønsket Fremgang, og ikke saa contribuerende Medlemmer have tegnet sig, saa give vi os den Frihed at indbyde til en Generalforsamling, som agtes afholdt i Hr. Kjøbmand og Gjæstgiver Hansens Gaard paa Torvet i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Tirsdagen den 22de dennes, om Middagen Kl. 12, hvor da et Udkast til Lovene for Selskabet vil blive fremlagt til almindelig Bedømmelse, og en Bestyrelse vil blive valgt, paa den ved sandan Leilighed formeentlig meest passende Maade, at Medlemmerne optegne deres vota paa Sedler, som sammenrulles, blandes imellem hverandre og derefter aabnes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
De Jndbydelser, som endnu ikke ere remitterede, bedes sendte til Hr. Provst Boisen i Saxkjøbing forinden Generalforsamlingen, ved hvilken vi haabe, at samtlige Medlemmer give Møde, for at Enhver kan faae Leilighed til at fremkomme med de Forslag, han finder passende og hensigtssvarende til Opnaaelsen af det oprettende Selskabs Hoved formaal, forbedret Agerbrug og Jndustriens Fremme saavel paa Landet som i Kjøbstæderne. Forstanderskabet for Selskabet til Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lollands Falsters Stift, den 6te Septbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Den aarlige Generalforsamling i Stiftsbibliotheket afholdes Onsdagen den 16de dennes, Formiddag Klokken 10; og begynder fra denne Dag igien Udleveringen af Bøger. Mariebo, den 14de September 1835. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Mandagen den 24de August 1835 blev i Helsingøers Bytingsret afsagt Dom i Sagen: Amtmanden over Frederiksborg Amt, Hermann Gerhard de Treschow, Ridder af Dannebroge og Davnebrogsmand, contra Etatsraad og Borgemester Stenfeldt, og saaledes: kjendt for Ret.¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
De af Citanten, Amtmand over Frederiksborg 3 Hermann Gerhard de Treschow, Ridder Dannebroge og Dannebrogsmand, paaankede, af Jndstævnte, Statsraad og Borgmester Stenfeldt, saavel under Valgforhandlingen i Helsingøer, som i Annoncer, indførte i Kjøbenhavnsposten No. 193, Heløersposten No. 85 og "Helsingøers Avis No. 129 for 1834, mod Citanten brugte fornærmelige Udladelser bor døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte, for sit i denne Henseende udviste Forhold, at bøde til Helsingøers Fattigvæsens Kasse 100 Rbd. Sølv. Saa bør Jndstævnte til denne Rets Betiente betale Rettens Gebyhr og Skriversalarium, og til det Offentlige Omkostningerne til stemplet Papir, forsaavidt disse Udgivter skulde været erlagte af Citanten, hvis Sagen ikke for hans Vedkommende havde været beneficeret, samt endelig til Citantens beskikkede Sagfører, Procurator Møller i Hillerød, et Salarium af 30 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket Retten, i Overeensstemmelse med Forordningen om Trykkefrihedens Grændser af 27de September 1799, herved bringer til offentlig Kundskab. Helsingøer, den 26de August 1835. J. B. Olrik. W. Spies.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Da Dampskibet Frederik den Sjette fra 17de September d. A. og indtil Fartens Ophør vil afgaae fra Kjøbenhavn til Kiel hver Torsdag Eftermiddag, vil det ankomme til Grønfund og Gaabense om Fredag Morgen gandske tidligt, til hvilken Tid de Reisende, som maatte ønske at befordres til Kiel med bemeldte Dampskib, vilde behage at indfinde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Paa Hjemtouren til Kjøbenhavn anløber Skibet bemeldte Færgesteder Søndag Morgen eller Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Damppaketfartens Comptoir i Kjøbenhavn, Kronprindsessegade No. 395, den 11te Septbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Dandse-Jnformation i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Undertegnede, som for Tiden informerer i Dands heri Nakskov, tager sig den Frihed at indbyde til Dandse Underviisning i Mariebo, som holdes saavel for Voxne, som for Børn, i en Tid af 4 Uger, og vil tage sin Begyndelse om en 14 Dage, dersom et tilstrækkeligt Antal Elever bliver tegnet. Nærmere Underretning erfares hos Hr. Procurator Larsen i Mariebo. Nakskov, den 10de September 1835. Kolbe, Dandser fra Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Auctioner. Mandagen den 28de ds., om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Hovedgaarden Høibygaard ved Auction bortsolgt en Deel Lam, Gjæs og fede Sviin, som herved bekjendtgjøres. Raahaugegaard, den 14de September 1835. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Fredagen den 25de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring, ved een eneste Auction bortsolgt et i denne Kjøbstads Grønnegade, under Matr. Nr. 36, Brands. No. 34, beliggende Huus, med dertil hørende Bygninger, Grund og Have, samt den Eiendommen tilhørende, saakaldte Frihedslod. Conditionerne, der vil blive favorable for Kjøberen, ere førend Auctionen til Eftersyn paa den bortsælgende Ejendom. Hvilket herved bekjendtgjøres. Stubbekjøbings Byfogedcomptoir, den 16de September 1835. J. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Efter Reqvisition fra Falsters Birks Overformynderi, og i Følge Forlig og Udlæg, bliver afholdet 3de Auctioner over Vævermester Hvids Huus No. 15 i Frisegaden her i Byen, nemlig: Fredagen den 2den, 16de og 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. 1ste og 2den Auction afholdes paa Byens Raadstue, og 3die Auction i det sælgende Huus. Bygningerne bestaae af 4 Fag til Gaden med Tilbygning og 2 Fag Baghuus, og ere forsikkrede for 610 Rbd. Sølv. Til Huset er en god Hauge. Conditionerne fremlægges ved første Auction. Hvilket, til Efterretning for Panthaverne og de Lysthavende, herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade. Nykjøbing paa Falster, den 3die September 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Condition ønskes. En Sadelmagersvend, som har Bevilling at arbeide paa Landet, ønsker sig antaget paa en af Stiftets Hovedgaarde, hvor han kunde have stadigt Arbeide. Om hans Duelighed og moralske Opførsel kan forevises de bedste Vidnesbyrd. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Tilkjøbs. Til Nedbrydelse kan erholdes: 6 Fag godt Stuehuus, med Loft, Vinduer, Dørre &c., samt 8 Fag Ladehuus. Det bemærkes, at Stuehuset kan bære Tegltag. Lysthavende vilde snarest muligt henvende dem til Jørgen Hansen, Udflytter fra Bursøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-15
Ved Tallotteriets 1241 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 40. 58. 42. 8. 23.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 75. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsende, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Udenlandsk. Mellem de engelske Parlamentshuse, som overhovede: hos det hele Publicum, har i længere Tid hersket stor Spænding. Ministrene havde forelagt en høist vigtig Bill om Reformer i Municipalvæsenet. Den gik igjennem i Underhuset; men Torverne i Overhuset have, uden at lade sig afskrække selv ved Gjæringen i de større Stæder, forkastet og omkalfatret den ene Artikel efter den anden, saa at den ved Slutningen er bleven ganske det Modsatte af hvad Ministrene og Underhuset tilsigtede, og saaledes har Man ladet den gaae tilbage til dette. Ministrene have derefter besluttet, at forkaste alle de Amendements af Overhuset, som stride ganske imod billens egentlige Princip, men derimod at antage de øvrige i deres væsentlige Jndhold, ved hvilken Middelvei Manhar haabet at tilveiebringe en mindelig Overeenskomst imellem begge Husene. Ligeledes har Underhuset tilstillet Overhuset et modificeret Amendement til Billen, over hvilket Overhuset begyndte at debattere den 4de ds. Skjøndt saavel Ministrene som Underhuset have viist større Eftergivenhed, end Nationen syntes at have ventet, saa nærede Man dog Frygt for, at Overhuset ogsaa vilde forkaste disse Amendements, og Følgerne heraf vare ikke til at beregne. Nu er det store Stridspørgsmaal imidlertid endt, og Collisionen imellem begge Husene lykkelig bilagt. Underhusets store Eftergivenhed og Nadicalernes ganske uventede Maadeholdenhed have i det Hele taget gjort et godt Jndtryk i Landet, og med Hovederne for det irlandske Parti maa være truffet en Affindelse, da O'Connel og hans Venner, trods alle deres Forventningers Tilintetgjørelse ved Tilbagetagelsen af Kirke-Billen, endnu, som for, holde sig til Ministrene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Breve fra Paris af 6te de, skildre Stemningen i Hovedstaden som meere ængstlig, end den i de sidste 5 Aar har været. Regjeringen har benyttet den almindelige øieblikkelige Deeltagelse i Anledning af Mord-Attentatet til at forelægge Deputeret Kammeret nogle Lov Fredagen den 18 September 1835. udkast, hvorved den troer at sikkre sig, deriblandt eet om Juryen, hvorefter den Fleerstemmighed hos de Eedsvorne, der udfordres for at domme en Anklaget, betydeligt formindskes, og eet om Pressen, hvorved denne paalægges saa mange Jndskrænkninger, at Pressefrihed for Tiden næsten kun af Navn vil existere i Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Lovforslagen ere, skjøndt under hæftige Debatter, gaaede igjennem; men hvad vil Følgerne blive for Frankrig og hvilke Frugter vil Regjeringen høste? Det hedder vel, at Publicum i Almindelighed kun tager liden Deel i Lovene; men Handel og Jndustri begyndte alt at standse og bunkle Rygter om hemmelige politiske Forsamlinger vare i Omløb. – Under Debatterne have Nationens første Talere opbudt alle deres Kræfter, for at bringe Presseloven til at strande; men forgiæves. De have reentud forudsagt, at den vil lede til Fortvivlelse, Opstand, nye Revolutioner; men have kun kunne harmes over at see Ministrene og Centraerne ved Resultatet vise en næsten til Uanstændighed lidenskabelig Glæde. Bladen have anvendt deres, saa at sige, sidste Aandedræt til at opflamme Nationen imod Loven, og ikke at taale dette skrækkelige Brud paa Friheden, den med saamange Smerter, Taarer og Blodstrømme kjøbte Frihed!