JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 266. Secreterer Peter Hersleb Aagaard efter Kongelig befaling, c. Delinqvent Jan Olsen. Dom: Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Jan Olsen tillige bør erstatte Værdien af det Stiaalne, efter den Priis de Forurettede under deres Eed trøster sig derpaa at sætte.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 267. Procurator Casper Gotlob Schmidt efter Kongelig befaling, c. Delinqvent Andreas Norman. Dom Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Mandagen den 3die Maji.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 268. Procurator Hans Haagen efter Kongelig Befaling, c. Delinqventinden Karen Pedersdatter.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Dom: Karen Pedersdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Maji.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 269. Oberauditeur Peder Rosenstand Goiske efter Kongelig befaling, c. Delinqventen Jens Hansen, Smed. Dom Birketingsdommen bør ved Magt at stande. No. 14. Afgangne Veiermester Lykkes Efterleverske, c Garver Kyhnel og Procurator Kinch. Dom: Citanterne, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemte Tid for Høieste Ret, bør betale Firesindstive Lod Sølv til vor Frelseres Kirke, førend det tillades dem med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt de ikke inden 3 Uger melder sig med Quitering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør de aldeles have tabt Sagen og ei tilladet videre derpaa at tale. No. 109. Afgangne Veiermester Lykkes Efterleverske, c. Raadmand Wosemose. Dom: Citanterne, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemte Tid for Høieste Ret, bør betale Firesindstive Lod Sølv til vor Frelseres Kirke, førend det tillades dem med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt de ikke inden 3 Uger melder sig med Qvitering, at bemelte 80 Lod Sølv ere betalte, bør de aldeles have tabt Sagen og ei tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Tirsdagen den 4de Maji. No. 77. Afgangne Justitsraad von Asperns Efterleverske, c. Jøden Jsaac Aaron Henriques. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Løverdagen den 3de Maji. No. 8. Afgangne Consistorialraad Parelii Stervboe og Arvinger, c. Justitsraad og Conducteur Hammer. Dom: Ober=Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Tirsdagen den 11te Maji. No. 9. Joh. Susanne Pohiman, c. Niels Olsen m. s. Dom: Elkiær eller Slaae Sætteren bør efter dens Matriculs Skyld være berettiget til Havnegang, Hugst og videre Brug udi den tilstødende Scheyens Alminding, fælleds med de øvrige samme Steds Brygs berettigede og det paa begge Sider af Scheye Elv, saavidt samme Alminding strækker sig.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
J det øvrige bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr. Løverdagen den 15de Maji. No. 62. Mægler Jørgensen & Thomsen, c. Skipper Peter Johan Munthe med flere.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Dom Directeurerne for det octroyerede Søe=Asseurance Companie paa bemeldte Compagnies Vegne, bør for den under 22 September 1786 paa Skibet Johannes Casque tegnede Asseurance 1000 Rd. til Citanterne betale efter Polisens Tilhold hold 98 pro Cento med Rente 4 pro Cento deraf fra 24 April 1787 til Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Onsdagen den 19de Maji. No. 10. Jørgen Valter som Værge for forrige Lieutenant Nachschou c. Jørgen Robert med flere Medarvinger efter afg. Procurator Nachschou, samt Skifte=Commissarierne efter bemeldte afg. Procurator Nachschou, Justitsraad Hagerup og Sorenskriver Styhr samt Jucassator Arctander. Dom: Over=Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Jørgen Walter af eg ne Midler til Contra=Citanterne med 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justitscassen for unødig Tratte 24 Rdlr. og end videre til samme Caff 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Løverdagen den 22de Maji. No. 35. Torsten Guitormsen Trettem, c. Torgius Olsen. Trettem. Dom Torsten Guttormsen Trettem bør efter sin Moder, Guri Torstensdatters Død være Odels og Løsnings berettiget til de trende Løb, en halv Mærker Smør Tre og en Fierdedeel Hud og i Mølinger Korn af Gaarden Trettem, som bemelie hans Moder og Stiffader Torgins Olsen Trettem efter Forliget af 9 April 1766 besidder, alt imod Løsnings=Penge ved Overleveringen efter den paa Skiftet efter hans Fader Guttorm Johansen den 4 Maji 1761 satte Taxt, hvorefter bemelte Skyld og Gaardspart Citanten som hans Odel og Eiendom bør at følge; dog saaledes, at Torgius Olsen, om han sin Kone skulde overleve, uindløst og sin Livstid beholder den Trediedeel i Gaarden Trettem, som Citanten derimod efter hans Død er berettiget at indløse. Processens Omkostninger foralle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 53. Capellan Hr. Ole Christian Hammer, c. Sogne præst Hr. Gerhard Seeberg med flere. Dom: Over=Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen, betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 54. Søren Jensen, c. Søren Nielsen Due.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Dom: De ergangne Domme bør uefterrettelige at være, hvorimod Søren Nielsen Due forbeholdes sin formeentlige Ret imod Citanten i Overeenstemmelse med Forordningen af 13de Maji 1769 den 4de Paragraph.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 212. Kiøbmand Søren Dedecam, c. Styrmand, Niels Jensen med flere. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Søren DedecamsStervboe og Arvinger til Contra=Citanterne med 80 Rdlr.; Saa betale de og til Justitscassen for unødig Trætte 24 Rd. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr. Onsdagen den 26de Maji. No. 276. Secretterer Niels Hoftved efter Kongelig Befaling, c. Delinqvent Ole Olsen.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Dom Ole Olsen bør for Actors videre Tiltale i Kane Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
No. 277. Procurotor Christian Bagge Brorson efter Kongelig befaling, c. Deel. Jngebiorg Jonsdatter. Dom: Laugtingedommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Jngeborg Jonsdatter tillige bør have sin Hovedlod forbrudt og Jord ti Kongen, om hun nogen er eiende. Torsdagen den 27de Maji. No. 83. Søren Jochumsen med flere, c. Ole Busch. Dom: Hof= og Staderettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr. No. 7. Capellan Hr. Michel Rasmussen, c. Geheimeraad Baron von Knuth og Sognpræst Hr. Bentsen.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Dom: Geheimeraad Hr. Conrad Dittew Baron von Knuth bør inden 1ste October dette Aar under 2 Lod SølvsStraf til Justitscassen for hver Dag han sidder denne Dom overhørig til Capellan Hr. Michel Rasmussen paa dennes Embeds Vegne udlægge de omtvistede 3 Tønder 2 Skpr. Land i Bondeballe Mark, samt efter uvillige Mænds Sigende erstatte ham det Tab, han ved Afsavnet af denne Jord lidt haver, fra 14 Julii 1783 indtil samme ham til Brug paa lovlig Maade overleveres, hvorimod Sognepræsten Hr. Lorents Jacob Bentsen bør inden samme Tid, og under samme Straf, udlægge Geheimeraad Baron Knuth den Kollegaarden efter Landmaalingen tilkommende og af Sognepræsten i Brug havende Jord i Grilsager Marker, nemlig den 36, 37, 38, 45, 46 og 47de Ager, samt erstatte Geheimeraad Baron Knubt hvad han i Følge denne Dom bliver pligtig til Hr. Rasmussen at betale. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitscassen betaler Hr. Bentsen som Tabende 5 Rdlr. No. 81. Consul Busky, er Snedkermester Jensen. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Jndstevnte med 50 Rdlr.; saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Mandagen den 31te Maji.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
J Rom blev han anbefalet at giøre sig nøie underrettet om alle de Jtalienske Maleres Arbeider og Manerer, og i hvad Tid de har levet, nemlig fra Aar 1300 til 1700, hvorledes de har været lige eller ulige i at tænke, hvorledes Discipelen har fulgt sin Mester, og hvori han har afviget fra ham; om denne har været bedre eller slettere, og hvori det Gode bestaaer, Discipelen har tilsat eller frataget. Disse Besværligheder gik vor utrættelige Deramm glad og uforfærdet i Møde, og overvandt omsider alle Vanskeligheder med Ære og Berømmelse, i det at han aldeles uforventet blev kaldet tilbage til Fædrenelandet med den Underretning at det ham forundte Skipendium ei længere kunde vedvare formedelst den med Sverrig og Rusland udbrudte Krig, hvori Danmark efter Tractaten var deeltagende. Nu besluttede Deramm aldrig at ville see Danmark mere. Som Beviis om sine Pligters Opfyldelse fremsender han derfor til sin store Velgiører og anden Fader, den for hans Vels sande Befordring hengivne og utrættelige Professor Treskov Kiøbenhavn, 6 Stykker Portraiter, som denne Kunsternes Moecen finder værdige til at forevises Hs. Majestæt Kongen, og de øvrige Kongelige Herskaber, der udi samme sandt allernaadigst bifald og Velbehag, og bevirkede at Deramm blev benaadet med 400 Rdlrs. aarlig Stipendium, endnu tvende Aar, for fremdeles at fortsætte sine Reiser og Studeringer i Jtalien. Jmidlertid var han reist til Neapel, i September 1789. for at forfærdige Hertuginden af Sachsen Veimars Portrait, og her var det af Forsynet bestemt, at han skulde ende sine Dage ved en salig Død, efter 4 a 6 Ugers Svaghed. Det er ellers mærkeligt, at han, efterat have beseet denne Stad, havde fattet den Beslutning at drage tilbage til Fædrenelandet.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Ved hans Ophold i Frankerig havde han opfundet den Kunst at male paa Kobber Portraiter i Amalie, hvor alle Couleurer maae være ildfaste og flydende, for hvilken Opfindelse Hendes Majestæt Keiserinden af Rusland skal have udsat en Præmie af nogle Tusinde Rubler. Saaledes har denne berømte unge Mand ved sin Flid og Utrættelighed tilbragt sit Fædreneland sand Ære, og fortiener med al Rette Navn af udødelig. Hans Sindelav var ædelmodig og oprigtig; hans ædle Siæl byklede for ingen; hans deilige veldannede Legeme og tækkelige samt muntre Aasyn tilveiebragte ham alles Yndest, endogsaa Fyrsters Agtelse. Hans blomstrende Sundhed, som ei vidste af Sygdomme at sige; hans Ungdoms Raskhed og et ordentligt Levnet berettigede ham mange glade Dage i Livet, og dog maatte han bugne for Dødens skarpe Segel. Ovor dyrebare, elskværdige og uforglemmelige Deramme Gid vort kiere Fædreneland aldrig savne mange af dine Lige! Gid at de dog ikke, som du, bortrykkes midt i deres Virksomhed, midt paa deres ufuldendte hæderfulde Bane! Væsentlig Jndhold af Hr. Burkes Tale, holden i det Storbritanniske Underhuus den 9de Febr. 1790.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
i Anledning af Debatterne om de for Armeen bevilgende Penge. (Af hist. polit. Magazin).
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Efterat Hr. Burke havde talet længe, for at besvare de forskiellige Grunde, som de Herrer Pitt og Grenville havde anført for at holde i Fredstider en større Armee paa Benene, og imod den upasselige Mistroe til Ministrene, til hvilke man dog, paa Grund af deres Kundskab om Tingenes sande Beskaffenhed og det Ansvar, de vare underkastede, burde have en fuldkommen Tillid, eftersom de ofte ikke kunde aabenbare Sagernes rigtige Tilstand, uden at røbe de constitutionsmessige og politiske Hemmeligheder, der ere saa nødvendige for deres Landes Vel; sagde Hr. Burke væsentlig: "At Tillid kunde ofte efter Omstændighederne blive en Feil, og Mistroe en Dyd; at den første var af alle offentlige Dyder den farligste og Mistroe i Underhuset den taaleligste af alle offentlige Feil, fornemmelig naar der taledes om Antallet og Bekostningerne ved staaende Armeer i Fredstider; at Armeens aarlige Underholdning havde, som bekiendt, den Hensigt, at vedligeholde Magtens Ligevægt i Europa, og at altsaa dens større eller mindre Antal beroede paa denne Balances sande Beskaffenhed. Naar altsaa den ved Parlamentet forlangte Forøgelse af Armeen i Fredstider tydelig saaes at være overeensstemmende med denne Balance, saa var Tilliden til Ministrene i en egentlig Henseende meget passende; men i Mangel heraf troede han, at man burde og maatte være meget mistroisk i Henseende til denne Gienstand. Efter en Udsigt over hele Europa fandt han paa ingen Maade, at Engeland havde at frygte for den mindste Grad af nogen politisk Fare fra nogen Stat eller Rige i denne Verdensdeel, eller at nogen anden fremmed Magt, end Engelands egne Bundsforvandtere, vilde faae nogen betydelig Overvægt. J Hensyn til Ligevægten af Storbritanniens Magt havde Frankrige hidindtil været den i alle Henseender fornemste Gienstand. Frankriges Fra eller Nærværelse havde stedse forandret enhver Art af Speculation, der angik denne Ligevægt. Naar man i nærværende Tid betragtede Frankrige i et politisk Lys, maatte man ansee det som gandske udslettet af Europas System. Det var ikke let at bestemme, om Frankrige vilde nogensinde meere lade sig igien see i samme som en Hovedmagt; thi nu betragtede han dette Rige som politisk dødt, og en lang Tid vilde tilforladeligen gaae hen, inden man kunde give samme sit forrige Liv igien. Hos vore nærmeste Efterkommere vilde det formodentlig hedeGallos qvaqve in bellis storuisse audivimus. Han vilde ingenlunde nægte, at det jo var Storbritaniens Skyldighed, at have et vaaget Øie med denne Nation og at indrette sine Forberedelser efter dens Kræfters Tiltagelse. Man burde være opmærksomme paa dets Styrke og ikke paa dets Regieringsform; da Republiker vare ligesaavel skikkede som Monarchier til at imodtage Jndtrykket af Ærgiærrighed, Misundelse og Vrede, disse Krigens sædvanlige Aarsager. Men
Berlingske Tidende, 1790-05-01
dersom Storbritanien vilde, imedens denne Frankeriges Afmagt varede, forøge sine Udgivter, saa skulde man sandelig være samme mindre voxen naar det kom an paa at gribe til Vaaben. Man sige længe nok, at ligesom Frankrige var pludselig faldet, saa kunde det og pludselig komme i Veiret igien. Faldet fra en Høide skeer med tiltagende Hastighed; men det var vanskeligt og imod den physiske og politiske Tyngdes Love, at hæve en Last igien til sin forrige Høide. J en politisk Betragtning var Frankrige nu sunket dybt. Det havde mistet alt, ja endog sit Navn. - Jacet ingens littore truncus, svulsumqve humeris caput, & sine nomine corpus. Han forundredes herover - det foruroligede ham - og han zittrede ved Uvisheden om al menneskelig Storhed. J den Tid det Brittiske Parlament var udsat i forrige Sommer, havde meget tildraget sig i Frankrige. De Franske havde viist sig som de deligste Mestere i Ruiner der nogensinde havde været til i Verden. J dette korte Tidsrum havde de gandske nedrevet deres Monarchie, deres Kirke, Adel, Love, Jndkomster, Armee, Flaade, Handel, samt Kunster og Manufacturer. De havde saa vanskabt sig for Engelænderne, som deres Medbeilere, at 20 Træfninger ved Ramelies og Blindheim kunne ikke have gjort det værre. Dersom Engelænderne havde været uindskrænkede Overvindere og Frankrige lagt knælende for deres Fødder, saa vilde de dog have skammet sig ved at sende derhen en Commissica, der skulde have bragt Tingene i Orden, og givet de Franske en Lov, der er saa haard, og saa aldeles tilintetgjør deres Anseelse af en Nation, som den de selv have foreskrevet sig. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Priserne. Kornvare i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge samt Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Maji Maaned 1790, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Dannemark. Hvede Rug Byg Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde pr. Tønde. Rdr. 1 s. Rdr., s. 1 Rdr. 18.1 Rdr. 1 s. Jölson 4 i Kiøbenhavn caulas 64.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Helsingøer = Holbech = = Nestved = = Callundborg = Corsøer = Kiøge = Wordingborg = Stege Nyborg = Odense Svendborg. Faaborg Assens Rudkiøbing. Nakskou Nyestæd.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Nykiøb. paa StubbekienAalborg ThistVen Warde. Maaned 1795.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Norge. Hvede. Rug Byg. Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Rdr. 1 Rdr. 11 s. Rdr. 11 s. Rdr. Christiansand. dag Øster Riisøer. Stavanger Arendal = Bergen = Tronhiem Christiansund.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Molde = = Christiania = Frederichshald. Drammen = Laurvigen Scheen = = Kragerøe Hvede Rug Byg Havre. pr. Tønde. 1 pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. S. H. C. S. H. C. S. H. C. S. H. C. Rdr. 11 s. Rdr. 11 s. Nr. 1s. Rdr. A. Schleswig Flensborg = Sønderborg = Hadersleb Tøndern = = 8
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Apenrade = =
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Eckernforde =
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Rendsborg = Glückstad = = sölertslaa aar i sileKiel = = Altona = Hvede 144 a 150 Rd. pr. Læst. Rug 34 a 33 Rd. Byg 50 a 52 Rd. pr. Læst. Havre 45 243 Rd. pr. L. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 4 Mk. - s. Dansk, Td. . 4 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. . - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. . . 6 Rd. 5 Mk. - s. Siellandsk, Td. . 7 Rd. 3 Mk. - s. Byg Td., 3 Rd. 2 Mk. - s. Byg=Gryn Td. . . 7 Rd. 2 Mk. - s. Malt Td., 3 Rd. 4 Mk. - s. Havre Td... 1 Rd. 4 Mk. 8 s. Havre=Gryn Td. . 6 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. - Mk. - s. Erter Td. . . 5 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1790-05-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lpd. 1 Rd. 1 a 3 Mk. - s. grønsalted, Lpd., 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. 2 s. . Holsteenske = 12 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. i Siellandsk, Td. 49 Rd. 2 Mk. - s. . Holsteensk, Td. 400 a 42 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 14 a 16 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 12 a 4 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 4 a 5 Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td. 16 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. - 3 Rd. 1 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. Lyneborsk Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. - Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Vun = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. . Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = 80 a 85 Rd. - Mk. - s. J. Garleber ) Skpd. 70 Rd. - Mk. - s.S. Brabandsk, . . 75 Rd. - Mk. - s. T T T k. Norsk Jern Skpd. 14 Rd. 3 Mk. a 15 Rd. s. Tiære Td. . = 5 a 5 Rd. 2 Mk. s. Hør Skpd. = 47 a 600 Rd.) efter dens :s. Reen Hamp Skpd. 36 a 40 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. 5 a 5 Rd. 3 Mk. - s. Pommersk Ell., 6 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = 6 Rd. 2 Mk. - s. Holsteensk Bøg. 6 Rd. 2 Mk. Jydskenkelt, 6 Rd. 1 a 2 Mk. - Fyensk. 6 Rd. 2 a 3 Mk. - Birk, Rd. - Mk. - . Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 3 a 4 Mk. -Et Læs Tørv = = 1 Rd. 2 a 5 Mk. - Kul Td. Rd. 2 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs = 3 Rd. 2 a 4 Mk. - .= et mindre dito = = 2 Rd. - Mk. - Halm et Læs = = 2 Rd. - Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret Rd. - Mk. -= = unge Parret =Rd. - Mk. - Capuner fede et Par Rd. - Mk. -. . mavre et Par Rd. - Mk. Høns gamle Parret, 4 Mk. unge Parret = = 3 Mk. Kyllinger et Par = = 1 Mk. 12. Giæs levende Stk. . . - Mk. Slagtede Stk. . . . - Mk. - Ænder et Par = 3 Mk. - Duer et Par = = =- Mk. - Æg en Snees = = Mk. 14.
Berlingske Tidende, 1790-05-03
Carlscrona, den 15de April. Den største Deel af Orlogsflaaden ligger allerede ude paa Reden og klargiøres af al Magt til Hs. K. H. Hertugen og Storadmiralen ankommer. Forhyret Mandskab kommer hertil daglig i Mængde, saa at Jndmønstringerne vare fra om Morgenen tidlig til silde ud paa Aftenen, paa det at samme kan strax bringes ombord. Alting gaaer efter Ønske, saa at vi haabe, at kunne komme i Søen, førend Fienden, hvilket for det meste maae tilskrives den Kongelige Commissions utrættelige Bestræbelser, som desuden ikke noksom kan roses for dens vise Omhu for Mandskabet, denne Rigets dyrebareste Eiendom; thi de Sygdomme, som forhen grasserte her, have nu givet efter, og dertil har ei allene vel indrettede Værelser, men og de vel trufne Anstalter til at skaffe Mandskabet daglig varm Mad for en taalelig Betaling samt en aldeles forbedret Indretning ved Sygehusene fornemmelig bidraget. Naar man altsaa undtager dem, som endnu ligge paa Sygestuerne fra forrige Aars Feldttog, findes der neppe 4 Mand syge at den hele her værende anseelige Styrke. Hvilken stor og glæde fuld Nyehed? Takket være de Herrer og Mænd, som Kongen og Nationen kunne tilskrive en saa stor Velgiærning.
Berlingske Tidende, 1790-05-03
Helsingfors, den 16de April. Saavel paa Skibsværftet i Sveaborg som her i Staden er der hele Tiden bleven arbeidet og arbeides endnu med største Drift deels paa nye Skibe, deels paa de Gamles Klargiørelse. Af mindre Fartøier, saasom Kanonbarkasser og Kanonslupper, er allerede et stort Antal færdigt, og af de første have allerede mange været ude paa Krydsning. Atten Galeier ere ganske seilklare. Den øvrige Bevæbning gaaer for sig med lige Drift. Overalt har Kongen yttret sit Velbehag. Jngen Fiende sees endnu i Søen. For 14 Dage siden ankom et Engelskt Skib, lastet med Sild, fra Göthaborg, hvilket er høist usædvanligt paa denne Aarstid.
Berlingske Tidende, 1790-05-03
Af en Skrivelse fra Warschau, den 17de April. Denne Gang kan jeg tilmelde Dem den vigtige EfterretBerling. ning, at den Russiske Gesandt, Grev von Stackelberg, er bleven kaldet tilbage, og at det Petersborgske Hoffes forrige Minister ved Porten, Hr. v. Bulgakow, skal i samme Caracter, som ved Porten, træde i hans Sted, nemlig som overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister. Nogle Uger efter Gesandtens Afreise ventes han hertil fra Jasse. Jmidlertid besørges de Russiske Anliggender af dette Hofs Resident, Baron von Asch. Jblant de mange samt meere eller mindre grundede Gisninger og Aarsagen til denne Rappel, er vel denne mest rimelig, at det Russiske Hof har fundet hans Forestillinger og Mueligheden af de Ubehageligheder, for hvilke hans Caracter engang kunde blive udsat i en populair Stat, grundede, omendskiøndt saavel nogle Fremmede som Jndfødte ville give sig Skin af at have udvirket denne Forandring. - Paa Landbudet Suchodolskys Forslag om at lade forskrive et nyt Vaaben=Forraad fra Berlin, svarede Rigsdagsmarskallen Malachowsky, at han med sidste Post maatte afsende 10000 Rdlr. af sin egen Pung, for at faae de allerede for lang Tiid siden bestilte Vaaben udleverte. Slutningen af Sessionen i Gaar var særdeles mærkværdig, da Marskallen anmeldte, at Republiken truedes fra meere end en Side med et ødelæggende Uveir. Han vendte sig derpaa til Kongen og bad indstændig om Bestemmelsen af et Sted, hvor man kunde holde Conference, for i mueligste Hast at udfinde Midler til sammes Afværgelse; og dette Sted blev berammet hos Marskallen. - Det heder, at man i Anledning af de nærværende critiske Omstændigheder arbeider paa Oprettelsen af et repræsenterende Corps, der skal være forsynet med en i Udøvelsen vidt udstrakt Magt, ligesom hine Decemviri hos de gamle Rommere. Dette Forslag har gjort et saa stort Jndtryk paa visse Landbudes Gemytter, der endnu ere indtagne for det ved en udtrykkelig Lov afskaffede Conseil permanent, at et af samme forlangte at vide Projectmagerens Navn, for med al muelig Strenghed at kunne gaae til Verks imod ham. - Det Berlinske Hoffes Tractat med Porten, hvilken Pohlen har saa stor Andeel, skal i Begyndelsen af næste Uge blive oplæst.