Viborger Samler, 1843-08-19
Storbritannien og Jrland. De irske Anliggender, den værste Anstødsteen for Sir Rob. Peels Ministerium, sysselsætte Parlementets Virksomhed. Som desinitivt Resultat kan kun Vaabenbillens tredie Læsning anføres. Den 19de August indbragte Lord Brougham en Bill, der har til Hensigt at fornye en af denne Lord som Lordcantsler i Aaret 1833 foreslaaet og antagen, men senere ud af Virksomhed traadt Bill, en saakaldet Undtagelseslov imod lovstridige Forsamlinger, tumultuariske Procedurer og Rolighedsforstyrrelser, med det Tilføiende, at den nye Bill specielt ogsaa skal kunne anvendes imod oprørske (seditions) Procedurer. Ved at motivere sit Andragende roste den lærde Lord sig af sin som Lord cantsler udviste Energie, hvorved det var lykkets ham ved kraftfuld Anvendelse af Lovene at have gjort Ende paa hiin Tids Repealuvæsen, og henviste iøvrigt deels paa Jrlands nuværende Tilstand, deels paa flere af O'Connells Yttringer om Underofficerernes og Soldaternes Stilling i den britiske Hær, - Yttringer, der kunde ansees som et Forsøg paa at formaae hine Krigere til at begaae Mytteri. Han erklærede iøvrigt, at han ganske af egen Drift, uden nogensomhelst Aftale med Ministrene, fremtraadte med denne Bill, der bifaldtes af den retslærde Lord Wicklow, men bekæmpedes af den forrige Generalfiscal Lord Campbell, der isærdeleshed udtalte sig derimod, at Billen vil overlade til Dommernes Skjøn i Queen's Bench i visse Tilfælde forfatningsstridigen at stille de for oprørske eller rolighedsforstyrrende Procedurer anklagede Jndivider for andre Assiser end de competente. Billen erholdt den første Læsning. Senere har Lord Brougham taget sin Bill tilbage. – J Underhusets Discussion om Bill of Arms gav Toryen d'Jsrali, der hidtil ikke havde deeltaget i Forhandlingerne om denne Bill, et nyt Exempel paa den Utilfredshed, der hersker iblandt en Deel af Peels Tilhængere med Hensyn til sammes ukloge Politik imod Jrland. Han dadlede denne Politiks apathiske Characteer, der grunder sig paa den notoriske Uenighed i Cabinettet i Henseende til Jrland, og udtalte som sin Overbeviisning, at der behøvedes omfattende og med høihjertet, Sind udkastede Forholdsregler for at redde Jrland, at man maatte udvide Reformen og udvise fuldstændig Retfærdighed imod Jrland ved at oprykke med kraftfuld HaandOnderne med Roden, – Onder, som den Aarhundreder, gamle, kun Partihensigter hyldende Forvaltning af Jrland en Skamplet for England i hele Europas Øine - havde avlet. Den dierve Ch. Buller hjemsøgte med skarp Dadel Ministeriet, der ikke havde kunnet udgrunde Andet end en Bill, der i det høieste kun kunde tjene til paa ny at overantvorde Jrland til Orangemændene, Ultratoriernes psendoloyale Venner, der fandtes i al for stor Mængde iblandt Jrlands 3000 Fredsdommere, til hvilke Udførelsen af Vaabenbillen vilde vorde overdragen. Den for sin Fædrenede varmt følende Sheil maatte i det mindste erkjende det Gode ved den berygtede Bill, at den fuldstændigen vilde aabne Øinene paa Jrerne, og vise dem, hvortil Unionen maatte føre, da et britiske Ministerium i Unionens 43de Aar indbragte imod Jrland en Bill, som det ikke vovede at anvende paa Skotland, England og Wales, uagtet der overalt fandtes Forbud paa forestaaende Uroligheder, og Wales endog i flere Maaneder havde vovet at sætte væbnet Modstand imod Lovene.