Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-01
Jndsendt fra en Ubekiendt. Min Herre. til Jeg har i Addresse-Bladet No. 8 læst om de Ovne, som forfærdiges af Potte-Mager Baahs i Stavanger. Denne korte Efterretning opvakte samme Lyst hos mig, som jeg er vis paa den har virket hos mange af mine patriotiske Medborgere. Jeg blev begierlig efter derom at faae den anviste nærmere Kundskab. Jeg fik besee Tegningen og læse den hossatte Priis Kand Mæsteren forfærdige Ovnen efter den før ser maa han, efter mit ringe Begreb, være en duelig Mand. Men at den sidste er for høi, det er unegteligt. Om denne Ovn har jeg talet med mere end een af mine Medborgere. Jeg vil aabne dem, min Herre, de Tanker nogle af den have yttret derimod. Jeg vil sige dem hvorledes jeg mener deres Jndvendinger kand igiendrives. Jeg vil tilkiendegive dem hvad jeg videre, efter min korte Jndsigt, har tænkt i Anledning heraf. Jeg er vis paa, de retter mine Feil og tillægger det Manglende ligesaa oprigtig som jeg har given, mig den Frihed at melde dem dette. Man indvender. Disse Op ne ere bekostbarere end de Almindelige af Jern. Men ere dog 2, ikke saa stærke som disse. Det første tilstaaer jeg, men det andet negter jeg Prisen er at for høi, det er sandt. Men maatte vel rette Patrioter for det første agte dette, Vilde ei Opmuntring og Hjælp tilveiebringe godt Kiøb, Vilde ei det derpaa nødvendig følgende Aftræk giøre Prisen saa ringe, at disse Ovne kunde kiøbes af dem, som ei formaaede at kiøbe dem af Jern, Saaledes havde man jo Lunden paa 2de Kanter. Ere disse PotteMager-Ovne ikke saa stærke, som de af Jern? Jo! det ere de virkeligen. Ovne bør jo alene bruges til at lægge Jld i. Denne taaler disse saa godt, som de af Jern. Dette staaer vel fast, saa længe man er faaer igiendreven den Sandhed, at disse Ovne, hvor de ere i Brug, vare ligesaa længe som vore Jern-Ovne hos os, at Potter, gjorte af samme Materie som disse Ovne, kand udstaae Jlden ligesaa længe som Jern Gryder. Ja siger maan; men disse PotteMager-Ovne kand dag er udholde de Stød og Slag, som de af Jern. Er ikke dette, min Herre, ligesaa urimeligt, som om man vilde sige: et Glas er udueligt til at drikke af, for hi det ei taaler, at kastes mod et Gulv; Papir er utienligt til at skrive paa o. s. v. fordi man ei dermed kand fole Skoe, Man kand misbruge alle Ting. Er derfor intet dueligt til sit rette Brug, Disse ere andres Jndvendinger og mit Svar derpaa, Nu kommer de Tanker jeg saa til forhen, hid henhørende har havt, og jeg her vil give mig den Ære at tilkiendegive dem. Paa den gandske Østre Kant af vort kiære Fæderneland, Norge, er neppe een liden Flek hvori der ei findes een og flere Potte-Magere. Disse have alle Leve-Brød, naar de ere duelige, ædruelige og flittige. Kand disse leve der, hvorfor skulde ei Potte-Magere kunde nære sig hos os, Af de alt for faa Penge vi have, udgive vi Aarlig en temmelig Deel for det Potte-Mager-Arbeide, som hid indføres. Kunde ikke disse svares ved at opmuntre nogle Potte Magere til at nedsætte sig hos os, Jeg har til forundret mig over, at her hverken boer, eller, saavidt jeg har kundet spørge, nogensinde har boet Potte-Magere. Mangel af det fornødne Leer kand vel aldrig have holdt dem herfra. Var her end ikke saadant Leer, som her dog virkelig i Nærheden er, saa kunde det jo let hentes fra de kort fraliggende Steder i Norge selv, hvor deraf er en tilstrækkelig Mængde. Er ikke dette i Veien; hvorfor mangler os endnu dette nyttige og fornødne Haandverk, Jeg vil ei indlade mig i at svare herpaa. J Stedet for Svar hertil, vil jeg give de Spørgende et Spørsmaal igien; hvorfor mangler os endnu saa mange andre nyttige Haandverker og Fabriker, Aarsagen bliver vel den samme til det ene som til det andet. Jeg er forsikred paa ingen tiller og Rytten og Nødvendigheden af Potte-Mager-Haandverkets Jndførsel hos os. Jeg troer derfor ingen holder det Ønske daarligt, at enten den nu i Stavanger boende Pottemager eller en anden ligesom duelig strax vilde nedsætte sig hos os. Vor Øvrighed er alt for Patriotisk sindet til, at den ey skulde med Glæde modtage, og paa mueligste Maade hielpe og understøtte saa nyttige og fornødne Borgere. Vore Patriotiske Borgere have i nogen Tid viset store Prøver noktil at hielpe dem, som her begynde noget nyttigt Nyt. Har de antagen sig andre, som af dem har behøvet anseelig Hielp; hvorfor, skulde man tvile om deres Redebonhed til at hielpe disse, som kun behøve den saa meget mindre. Men hvad skal jeg meere tale herom, Maaskee de som formaaer det, som overgaaer, min Ævne, allerede har begyndt at bringe til Virkelighed det, som jeg kun kand ønske, Jeg er og bliver Min Herres, Bergen i Norge oprigtige Compatriot. den 28 Martii 1765. Phillaletha. NB. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brofe.