JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-17
Rettelser. 106 i Banto. J No. 45 Perystile ist. Peristyle. J No. 3 S. 727 L. 26 Vissus ist. Byssus. J No. 48 S. N. levnet, og enkelte lignende. Sedler. 99 Rbd. r. S. 99 i Banco. Sidler. 59 1/2 69 3/4 L. Sterl. Som før oftere er bemærket, gjør Omstændigheder nødvendigt, at man maa lade det beroe ved een Correctat, Trykfeil undgaaes derfor vanskeligt. Nogle, dog let kjeL. 17 nedenfra Tohr l. Thor. L. 16 eigner l. eigeret. S. 758 Phanorama l. Panorama. L. 22 leve
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 50. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 Juni 1828. Jmmoralitet i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Morning Chronicle har anstillet nogle Betragtninger om den i England tiltagende Fortærvelse af Sæderne, og den som følge deraf daglig voxende Mængde af Tyve. De høiere Stænder hedder det, bevise ved deres hele Adsærd, at de ikkun arbeide paa at skrabe Penge sammen, og at blot den groveste og meest matenelle Egennytte er deres Opmærksomhed værd. Deres Exempel følges naturligviis af de lavere Stænder, der ikke i Ærgjerrighed og i god Navn søge fyldestgjørelse, men indsee ligesaa gal, som de høiere, at hele National-Morali tel bestaaer i at have mange Penge, ligemeget hvordan man kommer til dem. Penge ere Landets Beherskere og Dommere i høieste Instants; thi Souverainiteten er jo i Parlementet, og Pladsen her kan Man kjøbe sig for Penge, ligesom enhver anden Vare. Der gives i dette Øjeblik Folk i England, som ganske aabenlyst leve af at plyndre Andre, uden at disse eller Politiet gjør dem Noget derfor, Da disse Folk ere store Capitalister, ville de rimeligviis tilsidst kjøbe sig Flækker og lade sig vælge til Parlementslemmer; og saaledes ville Tyve og Røvere da vorde lovmæssige Repræsentantere for Legislaturen i Storbritanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
(Polit. Journ. Jan.) Høiskolens Universitetets) Kiels og de lærde Skolers Krønike i Slesvig og Holsten i Sommer-Halvaaret 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Nytaar 1828 var Antallet paa de Studerende ved Kieler Universitetet 323. De hard forrige Vinterhalvaar (1827) beløbet sig til 30. og i forrige Sommerhalvaar til 301.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Ved Slutning af det forløbne SommuSemester, havde 24 Studerende erholdt, hver iPertimonium morum, nemlig: 10 i Theologien, 12 i Retsvidenskaben og 2 i Lægekyndigheden, for at besøge fremmede Universiteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Det offentlige academiske Vidnesbyrd fik 11 Studerende: 4 i Gudslæren, 1 i Retsvidenskab og 6 i Medicinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Jndtil Midten af Maimaaned ere 65 instiberte; 13 Veteraner og 12 Novizer (Nyelinge.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Hvad Tallet af denne Tilvæxt af nye Studerende angaaer, og med Hensyn til dem fra fremmede Universiteter eller fra deres Hiemstavn, som ere her for at fortsætte deres Studeringer, og altsaa vare forhen inscriberede, var, efter den nyeste Optegnelse, Antallet i Begyndelsen af dette Sommer-Halvaar 370, følgeligen 42 flere end i forrige Vinter-Halvaar. Blandt disse vare efter deres Hiemstavn og deres Studier: Sles. HolLauen. Dan. Fra Tilvigere, stenere, borgere, ske. Udlan, sam Theologi det, men: an ske Studererende 87 61 Theologer, og Philologer slologer 4 Juiser 47 56 Medicinere
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Pharmaceuter, Mathematiker Summa 169 167 - 2 15 17 370 Jblandt de 65 til Paaske nye Jndskrevne vare fra Hertugdømmerne og Danmark 57. Af disse 57 vare 10 privat forberedede; de øvrige 47 havde besøgt offentlige Skoler, 34 fra Hertugdømmerne vare fra Altona 5, Glückstadt 1, Kiel 3, Meldorf 4, Rensborg 5, fra Slesvig, 10, Flensborg 2, Husum 4, fremmede 13, nemlig: fra Eutin 2, Jlfeld, hvor som vitterligt er et berømt Pædagogium *) 1, Lybek 5 og Ratgeburg 5. Til Convicteramen meldte sig til Paaskee 14. Blandt disse 14 var een endnu før Prøvelsen traadt tilbage. Blandt de øvrige 13 befandtes en Udlænding. Af de Indenlandske vare 7 fra Holsten og 5 fra Hertugdømmet Slesvig. Skole dannelsen have een erholdt i Hamborger Johaneum, een i Lybekker Gymnasium, i Skolerne i Kiel, Pløen, Meldorf, Husum og Flensborg, hvertsteds een, og 6 fra Slesviger Domskole. Elleve valgte det theologiske Studium, een Rets videnskabens og een Medicinens. Det juridiske Facultet tildeelte, under 13de Marts den Kongl. Sachsiske Hofretsauditeur og offentlige Notar, Adolph Karl Heinr. Hartitzsch, Forfatter til det i forrige Aar udkomne Skrift: "Das Erbrechte nach røm. Rechten, bearbeitet nach Haubold og den 28de Marts den Storhertugelige Meklenborgske Hofraad Joh. Christ. Bühring, Cancellieadvocat og Senator i Rostok, Doctorværdigheden. ) Man jevnføre overhovedet Wedels indenlandske Reise, og J. G. Fr. Cannabichs Geographie nach den neueften Friedensbestimmungen, 7 u. vermerte Ausg. Sønderhausen, 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Under det medicinske Facultet disputerede den 3die Mai Candidatus medicinæ Jac. Edvard Beer fra Hamburg for Erholdelsen af Doctorværdigheden. Titelen paa hans Inauguraldissert. er: De effectibus quos habet praepoperum corporis iuvenilis incrementum." Af det philosophiske Facultet tildeeltes den 14de Mai den nu i Bon privatiserende Lærde, G. Benjamin Mendelssohn fra Berlin, Doctorværdigheden. Det indsendte Prøveskrifts Titel var Observationes geologico geographica."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Den 28 Jan. høitideligholdt Universitetet den Kgl. Fødselsdag. Indbydelsesskriftet var, i Senatets Navn, forfattet af Prof. Nitsch, af hvem, som Professor i Veltalenheden ogsaa Talen holdtes. Taleren mindede først de Yttringer af den almindelige Stemme, hvormed den elskte Konge atter hilsedes ved hans sidste Tilstedeværelse i Kiel: "Reminiscamini, quibus tum sermonibus unumquemqve compellantis humanitatemproseqvati sitis: "En redditum nobis eundem, quem semper amavimus, vultum, animi candidi et benevoli acquabiem sidumque indicem! Omnia ad veritatem, ad speciem nihil!" etc. viiste derpaa i første Deel, hvor lykkelig Humanitets Videnskaben og dens Bekiendere ere under en Konge og en Regiering, hvis hele Tid grunder sig paa animi veri et simplicis sides at probitas, - og oplyste i den anden Halvdeel af Talen, hvorledes Alt beroede paa, at Lærere og Disciple kaarede det Kongl. Ordsprog: "Nihil ad speciem, ad veritatem omnia!" Programmet til denne Festlighed handlede om: Indagandæ per Hommeri Odysscam interpoolationis pracparatio P. J.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
J det homiletiske akademiske Seminar tilkiendtes den 16 Februar Stud. H. C. Nelsen fra Meldorf Ansgariuspræmien. - J Løbet af Vintersemesteret ere 22 Prædikener blevne holdte og bedømte. - Af Seminariets 20 ordentlige Medlemmer afgik 12 sidste Paaske, men 12 nye optoges derimod for denne Sommer. - Auscultanternes Antal er endnu ikke bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
J det philologiske akademiske Seminar, under Professor Nitschs Veiledning, disputere Medlemmerne over skrevne philologiske Afhandlinger. Oppositionen overtager hvergang et ordentligt, eller overordentligt Medlem, eller en som hospiterer. Ved den philologiske Studerendes J. F. Luchts Afgang er en Plads bleven ledig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Efter Commissionens Beretning, er Kieler Universitetets Bibliothek i Aaret 1827 blevet betydeligere paa Skrifter, end i Aaret 1826, hvilket sees af følgende: Numere. Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Literærhistorie. Philologie. Theologie Jurisprudents
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Medicin og Naturvidenskab Historie Jordbeskrivelse Mathematik Philosophie Miscell. og OmissaHaandskrifter, Skiønne Videnskaber 40
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Bibliotheket er ligeledes i det forløbne Aar blidet beriget ved flere enkelte Bind, og i Særtileshed ved 569 indbundne Smaaskrifter. Grunden til denne væsentlige Overbalance, skal ligge nærmest deri, at Commissionen overholder strengt den Grundsætning, at anskaffe Bøger, saavidt muligt, mere paa Auctioner, end fra Boglader, og, da det lykkelige Tilfælde indtraf i forløbne Aar, at rige Bibliotheker solgtes ofsentligen, nemlig den Bappelbumiske Bogsamling i Brun, den Gabluriske i Jena, den Hei ske og den Schulziske i Hamburg, saa havde Commissionen Leilighed til at kjøbe for Biblitheket gavnlige Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Frederichshospitalet har modtaget: fra 1ste Marts 1810 til 1ste Marts 1811 55 Kiel den 12te Junii, 1828. Syge. J. P. M. Nogle Optegnelser om forskjellige Jndustrie-Anlæg. a. Fabrikation af Marmorkugler i Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
J Tydskland forfærdiges en stor Mængde smaae Kugler, som tjene til Børneleg, nogle ere af Leer, overdragne med en Glasur, liig Steentøis, andre ere af Marmor, Alabast, men fornemmeligen af en meget haard Kalksteen, som findes i Egnen af Coburg i Sachsen. Med en Hammer hugges disse Stene i fiirkantede Stykker, som siden afrundes paa en Mølle. Til dette Øjemed lægges 200 til 250 Stykker, paa engang paa en Ligger af Steen med concentrisk Billing. En ligesaa stor Løber af Egetræ, som kan hæves ved en Vægtstang, arbeider. paa Liggeren. Medens Løberen gaaer rundt, ledes en Vandstraale ind i Fordybningen i Liggeren, for at befordre Kuglernes Polering, og for at undgaae at Træet bliver hedt. Med ovennævnte Mængde varer Operationen een Time. Kuglerne blive fuldkomment runde, og bringes strax i Handelen. De sendes i uhyre Mængde til China og Indierne. En Mølle med 3 Qværne kan levere 60000 Kugler om Ugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
(Handelst. 1828 Nr. 19 efter Arch. des decouvertes &c. 1827.) b. Silkeflots-Hattefabrikation. Denne Fabrikation tog sin Begyndelse i Kjøbenhavn i Aaret 1812 da den siden afdøde Modehandler Petersen dertil erholdt Privilegium. Trende Andre ere derpaa Tid efter anden meddeelte lignende Privilegier, og denne Fabrikation synes mere og mere at ville udbrede sig. En Beskrivelse over forbedrede Fremgangs maader, som i England ere bragte i Udøvelse ved denne Fabrikation, læses i Hand. Tid. 1828. Nr. 16. c. Fridts Tilberedning og Forædling. Kridt er et mineralsk Produkt, som har en meget udbredt Benyttelse. Jkke allene at det bruges til Skrivning, til Hvidtning, til Corpus for mange Farvestoffer; det tjener fremdeles som Tilsætning til Kit, til Pudsning af Læder og uldne Tøier, til Metallers Polering, til Grundlag for Forgyldning, og i flere Maader, og det bliver saaledes Gienstand for en ikke ubetydelig Handel. "Da det nok intetsteds findes i fuldkommen reen Tilstand er det et Under, at det ikke overalt hvor det findes, renses, men at man derimod i flere Lande foretrækker, at forskrive det forædlet fra fremmede Steder. Som bekjendt findes Kridt paa flere Steder i Danmark, saaledes i Sielland, paa Møen i Jylland; der udføres endog deraf ikke ubetydelige Partier, men alt saaledes som Naturen har leveret det. Skulde det ikke være lønnende for de Godseiere, der besidde Kridt, at lade det forædle? Herved formenes, at der gaves dem Leilighed til at forædle et raat Produkt paa en for dem, i en ellers ikke indbringende Tid, indbringende Maade. Med disse Ord indlededes i Handelstidenden 1826 Nr. 8 en Beretning om hvorledes Kridt forædles. J samme Tidsskriffor dette Aar Nr. 16 bringes denne Gjenstand, i Erindring, ved Meddeling af en udførligere. Beskrivelse, og Aftegning over en i England brugelig Kridtmølle, saaledes som den leveres i Brolings Resa i England 3die Deel. Skulde denne Sag ikke fortjene megen Opmærksomhed; og ved det kongl. Landhuusholdnings Selskab, eller det reiersenske Fond være anbefalet til Understyttelse? d. Straa Papir=Fabrikation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Fabrikør A. Ernholt blev i Aaret 1818 givet kongl. udelukkende Bevilling for 5. Aar paa at forfærdige Straapapir. No. 51 af Handelstidenden for 1824 blev trykket paa Straa papir af hans Fabrikation; og til samme Tid blev meddeelt en Oversigt af hvad der var skeet saavel i Udlandet som i Danmark for denne Fabrikation. Meddelelsen sluttedes med den Bemærkning, at Ernholdt ikke besad Midler tilmed Kraft at drive Fabrikationen saaledes, at den kunde svare Regning, hvorfor Tvivl ytredes om han dermed skulde komme videre end til at have viist, at han kunde tilvirke dette Papir. Hvad dengang befrygtedes skeete, og den ringe begyndte Fabrikation standsede indtil en formuende Borger i Hovedstaden gav Ernholt i Aaret 1827 Midler til med Kraft paa nye at begynde og fortsætte Fabrikationen. Da hin Bevilling ikke havde været Ernholdt til Nytte, og heller ikke nogen Anden vidstes imidlertid at have sysselsat sig med denne Fabrikationsgreen, ble under 31 Oct. 1827 allernaadigst bifaldet, at Bevillingen maatte fornyes til at gielde i andre 5 Aar. Han havde nu faaet en Bøtte i fuld Gang, og leverede Pap- og Pakpapir, hvor 2 Prøver fulgte med Handelstid. d. A. No. 8. og han gav sin Tørrestue den forbedrede Indretning efter Ternaux's Maade, hvorpaa Handelstid. 1827. No. 89 havde vakt Opmærksomhed. Hans Fabrik, hvorved nu 3 Svende og 6 andre Arbeidere ere sysselsatte, er i Gottersgaden No. 333, og Udsalget er hos Urtekræmmer Svenstrup, store Grønnegade No. 284. Fabrilins Priser ere nu for Tiden Pap: a 70 Stk. p. Bundt a 25 Pd. 2 Rbd. 4 Mk. - Stort Pakpapir 6 Rbd. Riset. Naar Partier tages gives 8 pr. Cent Rabat. Nu forarbeides kun et Slags Pakpapir, hvorefter er megen Søgning, og som har Afsætning endog i Udlandet. Om kort Tid, naar en Blege=Indretning er kommet istand, vil Trykpapir herfra kunne faaes, hvilket hidtil ikke har været her fabrikeret i større Mængde end for smaa Prøver, f. Ex. til hint ovenomtalte Nummer af Handelstidenden. c. Chinesisk Papir, og Bruz af Tusk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Medens man i Europa sætter Straa= og Træbast=Papir iblandt de nyere Opfindelser har man i China fra umindelige Tider af forfærdiget Papir af Riis= og anden Halm, af Morbærtræets Bark, af Bomuldsplanten, af Hamp, og af Nelder. Man forfærdiger der stærkt Pa vir til den Størrelse, at man dermed kan beklæde Baggen i et Værelse af Middelstørrelse. Det fine chinesiske Skrivpapir er paa Overfladen saa sin som Velin, og Overfladen overstryges med Allun, for at Tudsken ikke skal slaae igjennem. Tusken har det Fortrin for Blæk, at manigien kan afvaske det. Tusinde gamle Koner og Børn have i China Levebrød ved at afvaske det med Tusk beskrevne Papir, hvilket, efter at være afvasket, bliver stampet og beredet, og anvendt til nyt Tøi, af hvilket man igjen forfærdiger et skjønt Papiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Naar vi, som Chineserne, vilde anvende Tusk istedet for Blæk og Bogtrykkersværte, skulle vi igjen kunne anvende benyttet Papir som Stof til nyt, istedetfor at vi nu af skrevet og trykket Papir i det høieste udbringer Graat Papir eller Pap. (Mechan. Magaz. 235. Febr. 1828 S. 67. Dingler. Apr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Blandede Efterretninger. J den hessiske Over-Hofraad J. H. Kopps medicinske bemærkninger paa en Reise gjennem Tydskland og Frankrig berettes om den berømte Broussais, at hans Phalang dannes især af unge Mennesker, der komme til Paris, for snarest mueligt at blive gode Læger, paa det de let kunne helbrede Syge og fortjene Penge; begierlige efter Oplysning staae de med aaben Mund, beundrende deres Lærers Visdom, og troe uden Betænkning hans Ord, naar han siger dem: "Den store Hippocrates vilde, hvis han levede endnu, gjøre sig en Ære af, at overvære mine Forelæsninger, for at blive bekjendt med min Lære. Lægevidenskaben har hidtil ikke været andet end en Roman. Min Lære hviler paa urokkelige Grundstøtter; dens Grundsætninger ere uforanderlige; den er evig som Sandheden."- Er det mueligt, at Broussais har tilladt sig en saadan Rodomontade? Og kan eller bør man troe Kopp paa hans Ord?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
J Henderson's biblical Researches and Travels in Russia fortælles, at Jesuiterne i Petersborg, ligesom forhen i Madrit, alle i een Nat bleve anholdte i deres Collegium, pakkede i allerede dertil beredt staaende Slæder og ved Gensdarmer bragte over Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Indenlandske Efterretninger. Efterat Hs. Majestæt Kongen havde i Aarhuus med den om Formiddagen d. 14 Juni, holdte Generalmanøvre endt dette Aars Troppe samling, behagede det allerhøistsamme om Eftermiddagen at lade sig præsentere Byens Borgervæbning og Brandkorps, og derefter at besøge Stiftsbibliotheket, Domkirken, Raadstuen, Fængslerne. Kongen havde forhen, Torsdagen, beseet Anlæggene uden for Aarhuus, Hospitalerne, Fattiganstalterne, Skolerne. Søndagen d. 15. forlod Hs. Majestæt Aarhuus, og indtraf om Eftermiddagen paa Grevesædet Frisenborg. Derfra gik Reisen til Hovedgaarden Ulstrup, hvor Hs. Majestæt lod sig blandt andet forevise nogle Agerdyrknings Redskaber af forbedret Jndretning, samt endeel fortrinlige Heste og andre Kreaturer fra Gaarden og Omegnen; hvorefter Reisen fortsattes til Viborg, hvor Hs. Majestæt om Aftenen Kl. 9 ankom. Byen var smaa fuldt illumineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Rettelser. J Skilderiets sidste Nummere ere adskillige Trykfeil indløbne, som man ikke har faaet Leilighed til hidtil at rette alle. Saaledes maa læses i Nr. 44 S. 690 mediceisk f. mediræisk, S. 692 L. 9 Gipsf. Gibs; S. 694 a 25 Email f. Emaille; S. 696 L. 12. overordentlig f. overordentlige; S. 706 L. 2 nedenfra Nürnberger, f. NurrenbergerNr. 45 S. 707 L. 21 Frontispicen f. Frontspicen; S. 710. L. 9 Cruseman f. Cruse meen; L. 16 næsten f. næpen; Nr. 46 S. 724 L. 1 nedenfra Dähling f. Dubling; S. 725 L. 4 Dähling f. Dühling; L. 7 Karygtider f. Karvathider, L. 14 nedenfra, symmetrisk f. symetrisk, S. 727 L. 13 Emailf. Emaille, L. 5 nedenfra ængstelig for ængstelige. Det bemærkes, at disse Trykfeil ikke findes i eet, men, som ovenfor er anført, i tre forskjellige Nummere, der ere saa tæt trykte, at der gjerne kunde være gjort 6 Nummere af almindelig Tryk deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Kjøbenhavns Børs d. 20 Juni 1828. Hamburg 2 M.a vista 215. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-21
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 157, 157 1/2 Rbd. Sedl. 51 1/2 512 Rbs. Tegn. 84 1/2 84 3/4 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. 98 1/2 99 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn, 105. Sedler. i Banco. i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/2 9 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 51. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Juni 1828. Af en Dagbog holden i St. Petersburg. i Aaret 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-24
Da Hr. Elberling i sin Recension af mit Skrift om de latinske Verber (D. Litt. Tid. 1828. No. 1617) havde nævnet C. Scheid, blandt de Forfattere, som jeg med ubetydelige Forandringer havde fulgt, og siden, da han i Skilderiet sigtede mig for Plagiat, fornemmelig havde peget paa Scheid's Fortale tilLemaps Etymologicum ved at tale om, at jeg havde laant mine Jdeer af lidet bekiendte Bøger, uden at nævne dem, saa blev jeg naturligviis nysgierrig for at læse denne Fortale. Jeg lod Bogen komme og begyndte Læsningen saameget des begjærligere, som jeg allermindst hos en Hollænder havde ventet Oplysning i denne Sag; thi Sprogphilosophien var stedse de hollandske Philologers svageste Side. Min Forundring kan jeg ikke beskrive; thi jeg fandt, at man med større Rimelighed kunde have beskyldt mig for at have plagieret Badens eller Brøders latinske Grammatik end denne Fortale af Scheid. Man høre nu. 1) Scheid fremsætter (S. IX) den Paastand, at der i Latinen kun gives een Conjugation, ligesom der i Græsken heller ikke gives flere, han siger fremdeles (S. Xl); Tabella conjugationis simplissima hæc esto amodeleo, peto. amavi, delevi, petivi, samme Conjugation: amatum, deletum, audio, audivi, , auditum, dictum. amare: delere; petitum, petere; audire. og han kalder siden disse fire Afdelinger Slægter eller Arter (S. XIV. Species) af een og Jeg har derimod gjort opmærksom paa, at der gives i Latinen to Conjugationer, ligesom der i alle gothiske Sprog heller ikke gives flere eller færre. J disse findes atter syv regelmæssige Slægter, der bedst ordnes saaledes: dico. dixi dicere. 1ste carpo. carpsi. carptum. carpere. Cong. (olaudo. clausi. elausum. clandere. statio. statui statutum. statuere. audio. audivi. auditum. andire. 2den leo. delevii. deletum. delere. Cong Jamo. amavi. amatum. amare. Scheid siger, at alle Præterita tilforn(olim) endtes paa vi eller i (S. Xl). Jeg har søgt at vise, at der altid gaves en dobbelt Perfekt Dannelse, svarende til den dobbelte Conjugation, f. Ex. sumo, sumsi og amo, amavi. 3) Scheids Fremstilling er saa kort, at han ikke engang har givet sig Tid til at sige, hvorledes han betragter den store Masse af Verber, efter den gamle 3die Conjugation, som ikke have vi i Perfectum. Men efter hans Tabel maade jo alle tilhobe kaldes uregelmæssige. Mit hele Skrift, derimod, gaaer først og fremmest ud paa at vise, at disse Verber ere ligesaa regelmæssige som dem, der indeholdes i den gamle 1ste, 2den og 4de Conjugation. 4) J alle Hovedsætninger afviger jeg saaledes ganske fra Scheid, og om Plagiat kan der slet intet Spørgsmaal være. Af enkelte bemærkninger er der een eneste, hvori vi stemme overeens, nemlig i at forklare moni, habus, o. s. v. som Contractioner af manevi, haberi, o. s. 1 Men alle øvrige eiendommelige bemærkning, Sammenligninger og Berigtigelser, som mit Skrift indeholder, findes der hos Scheid ikke det mindste Spoer til, end sige de Yttringer, som jeg kunde have plagieret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-24
Jeg overlader i øvrigt til Læseren selv at forklare sig det Phænomen, at en Recensent kan fremsætte en saa grundløs Paastand som den her gjendrevne. Jeg kan kun tænke mig to Tilfælde: a) enten har Hr. Elberling slet ikke læst Scheds Fortale, men af Andre ladet sig indbilde, at den med ubetydelige Forandringer" indeholdt mit Conjugationssystem; b) eller han har af Lidenskabelighed været saa forblindet, at han har troet at læse noget ganske Andet end der virkelig staaer trykt i Bogen. J al Fald, mener jeg, at han grovt har forløbet sig, og ikke lidet svækket sin Tiltro som Recensent. Sorøe d. 18 Juni 1828. P. Hjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-24
Nogle Optegnelser om forskjellige Jndustrie-Anlæg. (See forrige Nummer.) I. Silkeavl paa St. Helena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-24
Englænderne begynde at bringe Silkeavl i Gang paa denne Klippe-Holm i Oceanet. Der er allerede kommen megen skjøn Silke fra St. Helen til London. Øens Klima lader Morbærtræet og Silkeormen trives vel her. (Dingler. 8. Dampvogne.