JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Blandinger. Det er en gruelig Periode, som forestaaer Verden, ifald den nu af Graven gjenopvakte Jesuiterorden, skal, som det lader, kunne virke med sin vidtomgribende: Aand paa Samvittigheden, og kaste Jldfaklen i de Uoplystes Hjerter, imod de Christne udenfor den catholske Kirke. Denne Tid synes imidlertid ikke langt borte, thi, som vi alt forleden hørte af Jesuiternes i Frankrige udstædte Hyrdebrev, erklærede de, at kun Forkastelsen af Luthers Lære, og Monarkernes Overgang til den katholske Tro, kan frelse Verden fra de usalige Følger, som true den. J Neapel have Jesuiterne ligesom i Spanien faaet hele Underviisningsvæsenet under deres Bestyrelse, og saalunde: vil de nok efterhaands, som smidige Aal, indsnige sig, i alle de katholske Lande. De oprette Klostere og antage Novitser igjen, som i gamle Dage, ja Paven har end- og skjænket et Pallads i Rom til Ophold for et vist Antal af de ærværdige Fædre!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Jstedetfor at Menneskene skulde forenes om at dyrke Gud i Aand og Sandhed, trættes de om Religionsmeninger og forfølge hinanden, og en slem Jntolerances Aand begynder atter at tage Overhaand paa Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
En Hr. Fuchs i Bern har offentlig bekjendtgjort, at ville forsvare Protestantismens Fortrin for Catholicismens, og hvis Nogen kunde overvinde ham, lovet en Rente paa Livstid af en Kapital, stor 16000 Fr. En Canonicus Geiger i Luzern har modtaget hans Udfordring, Men Raadet i Bern har ladet Hr. Fachs arrestere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Kongressen i Mexiko har erklæret den nu fra Europa tilbagereiste Exkeiser Jturbide fredløs. Men i Militairet og Geistligheden ere paa hans Partie, saahan neppe i Hovedstaden vil finde Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Paa Den Nysydwallis er Tilstanden saa blomstrende, at der er indkommen over 700 Ansøgninger om at faae Forbrydere i Tjeneste, som den brittiske Regjering af Mangel paa Saadanne, har maattet afvise. Endeel af Kolonisterne have allerede Hjorder paa 4000 Faar og andet Qvæg i Forhold dertil. Alligevel er der endnu Millioner Acres frugtbart Land, som endnu ligger ubenyttet. Jsmael Gibraltar, som Porten har overdraget det hæderlige Hverv, at ødelægge Hydra, en af de meest frihedssindede græske Øer, er den Samme, som i lang Tid var den ægyptiske Vicekonges Agent i Europa og især i Sverrig. For en halv Snees Aar siden var han simpel Skibskapitain, og er nu Admiral over hele den ægyptiske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Vicekongen af Ægyptens vigtigste Raadgiver og Sjælen i alle hans Foretagender er - en Christen, Hr. Joussouff, af en gammel armeniansk Familie ved Navn Abroe. Han er Hs. Høiheds Minister, Statssecretair og første Dragoman. Han har en Broder, Hr. Peter Joussouff, der er Kjøbmand i Triest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Hvormeget Engellands Handel tiltager, kan blot sees deraf, at Staden Liverpool, som i Aaret 1800 havde kun 4,724 Skibe, har i 1824 over 10,000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Det uhyre Jernbjerg, som man har opdaget i Missouri, er den første Mine af gediegent Jern, man kjender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
For kort Tid siden blev i Sognet Strathmigle i det sydlige Skotland, udgravet 6 romerske Vaser af Bronge; disse vare imidlertid kun et Forbud paa en endnu langt vigtigere Opdagelse: en romersk Stad, nemlig Titi og Ptolomæi Urbs Orea, som i lang Tid har, været en Gienstand for Oldforskernes Undersøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
En meget sørgelig Hændelse tildrog sig nylig i den irlandske By Nemagl. En Kat blev angreben af Vandskræk, og beed sin Husbond, hans Kone, to Børn, en gammel Kone og Tjenestepigen. Pigen døde efter 3 Dages Forløb under heftige Konvulsioner, og de Andre svæve endnu mellem Liv og Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
En Dreng i Nærheden af Meadenhed, der havde lagt nogle Stikkelsbær og Fiskekroge i samme Lomme, kom uheldigviis til at nedsvælge en af Krogene og fik fat paa et Stykke af Snoren i sin Mund, men da han vilde trække den ud, fæstede Krogen sig i hans Mave. Han løb strax hen til en Læge, som ei kjendte andet Middel end følgende, der heldigviis hialp ham. En lille Hul blev gjort igjennem en Blykugle og Snoren, stukket derigjennem; Drengen sank Kuglen og Lægen holdt Snoren; da løsnede Kuglens Tyngde Krogen, og begge droges lykkeligt op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Paa Kysten af Wales bliver fra 1ste Septbr. stationeret et svømmende Fyrtaarn; det vil sige, et Skib, hvorpaa der ere tre Master, af hvilke de to ere forsynede med Blusild. Man skynder sig saameget med at bygge nye Huse i London, at to af dem ere nylig faldne ned igjen, noget som er oftere passeret der, og som man ikke hører at møde andre Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
J Manchester og to Miles Omkreds ere ikke mindre end 30,000 Væverstole i Gang, der alle drives, ved Damp, og som give over 200,000 Mennesker Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Som fordum de romerske Damer prydede sig med tydske Pigers og Koners Haar, saa gjøre nu Engellænderinderne det; i det mindste anbefale engelske Kiøbmænd tydske Haar som fortrinlige ved deres Blødhed, og Varighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Som en Præst i London nylig prædikede om Uvisheden af Menneskets sidste Time, blev han rørt af en Slag og døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Den berømte Lancaster er kaldet over til Columbien, for at organisere den gjensidige Underviisning, med 3000 Piaster i Løn, og 500 til Huusleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Den under Navn af Patrick Peale bekjendte Friherre G. v. Seckendorff, der for endeel Aar siden gav med bifald mimiske Forestillinger i Kjøbenhavn, men som siden er gaaet til America, er i forrige Sommer død i Alexandria ved den røde Flod i Louisiana Staten, i Fattigdom og Elendighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Hertuginden af Calabrien opammer selv sin nyfødte Prinds, da denne er Hertuginden af Berrys Broder, har Hertugen af Bourdeaux nu en Onkel, som er 4 Aar yngre end han selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
J Valenciennes er død en Dandsemester i sit 87de Aar. J 70 Aar havde han øvet sin Konst, og man i har beregnet, at denne Terpsichores Søn i det mindste i havde staaet i 20 Aar paa det ene Been og lige saa længe paa det andet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
J den sydrussiske Provinds Grusien c: Georgien, er stiftet en Samvittigheds-Ret Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Kbud. Holmstrup, Skolelærer Wissing, Kromand Husum, Snedker Mundt, Justitsraad og Toldinspect. Groos- og Frue, Assessor Rummelhoff med Familie, Frøken Dorrien, Klædehandler Bloch, Frue Busch, Exam. juris Lillelund, Skolelærerne la Cour og Dybdal, Mad. Worm, Mad. Liisberg, Jfr. Budz, C. L. Barfoed, Handelsbt. Barfoed, Stiftslæge Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Statsraad Engelstoft med Familie, Pastor Brandt i Regimentschirurg Hjorth, Kjøbmændene Ballin og Curier, i Mad, Soldin og Datter, Student Schjern, Toldbetjent Schjerdeck og Kone, Contoirist N. Malling, Jfr. Moss, Gartner Kelsen og Kone, Disciplerne C. Lichtenberg og Blücher, Grosserer Fæster og Søn, Kbmd. A. C. Kruuse, Handelsbt. M. Jansen, Jfr. M. Leemeyer, Esquadronschirurg Christensen, Assessor, Amtsforvalter Caroe, Skomagermester Elmquist og Kone, Kammerraad Bierg, Kgl. Fuldmægtig Hansgaard, Jomfruerne C. og K. Sjørslef, Proprietair Petersen, Procurator Hansen, Postmester Brendstrup, A. Steensen, Stolemager Hansen, Baron Reeds=Thott, Proprietair Dinesen, Jfr. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
(Jndsendt.) Uftadige Verden ustadige Held, Evangel. Kristl. Plbog Nr. 429.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Kammerherre Fønss er død. Mere veed man - saa synes det - nu ikke at sige omden Mand, der engang blandt Nørre-Jyllands Stormænd, maaskee meere end nogen Anden til samme Tid, var for Orde, høit anseet, agtet, priset. Er det da ubekjendt, eller er det glemt, at han har gjort saare meget Godt, Veed man ikke, eller vil man ikke, tør man ikke vide, at han aabnede mangen nærings løs Familie Leilighed til Virksomhed, Fortieneste, Udkomme og, ofte rundeligt, Brød; understøttede mange Hjælpeløse, var mange Enkers og Faderløses Trøster, Forsvar, Fader; fremhialp mangen Yngling paa Videnskabs eller Konstens Bane til Fædrenelandets Tieneste og Gavn? Og er det enten Brøde eller Skam, at vidne selv til den Faldnes, den Ulykkeliges Hæder, naar det, som vidnes, er Sandhed? Eller, er blandt de Hundreder af ham Understøttede, Fremhjulpe, end ikke Een, der har Hjerte eller Mod, eller saamegen god Følelse, at han tør sige sin Velgjører offentlig Tak i sin Grav, fordi han, som gjorde saa Mange lykkelige, selv døde i høi Grad ulykkelig: Er der Jngen, som tør sige eet eneste Sandheds Ord om den Hedengangne, Jngen, som tør vidne til hans Hæder, at han, ved Siden af sine Svagheder og virkelige Feil, havde me ger, maaskee overveiende, Godt hos sig, og havde retfærdigt Krav paa Manges, Manges Deeltagelse, Medynk, Taknemmelighed, Kjerlighed, Var hans Brøde, om nogen saadan imputeredes ham, mere Hjertets Feil, end grundet i menneskelig Kortsynethed og Svaghed, saavelsom mangfoldige meer eller mindre tilfældige, uforudseelige uskyldige Omstændigheder, hvor veed det, hvo kan vide det 2 uden Gud alene. Nu, han dømme ham, han dømmer Alle, og Alle vederfares os Ret. Hinge, i August 1824. J. H. Stabell, Præst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Den vestsjællandske Avis har nu istedetfor en simpel Undskyldning, at det bekjendte Riims Forfatter ikke selv har vidst hvad han sagde, udladt sig med Beklagelse over de jydske Blades store Enfoldighed, i det de have antaget en simpel poetisk og sædvantig Form for en prosaisk fremsat yttring, som var alverlig meent. Denne Undskyldning forekommer ligesaa maadelig som Riimeriet, og Indsenderen heraf glæder sig for sin Parti ved den lykkelige Enfoldighed, at han ikke kan indsee paa tisk Sandhed at være Løgn paa Prosa, og omvendt. Antager derimod vestsjællandske Avis Poesie synonym med Logn, eller hvad der siges i Poesie ikke at være Sandhed i Prosa, hvorlunde tør da denne Avis frembringe nogen Hylding for Fyrsten paa Vers
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Da nu, ifølge den skedte Opfordring, Forfatteren af fortidt meldte Riim ikke har meldt sig, kan man ikke antage hans formeentlige Forsvar for andet end Poesie. Dette er det Eneste Jndsenderen agter at yttre om det uværdige Riimerie, indtil Forfatteren tør nævne sig. O opfordret ham dertil har man sikkert ikke for at faae Leilighed til at blande Personligheder i Striden, men for at bringe det dertil at han selv navngivet viste Publikum ved beskedent og fornuftigt Raisonnement at han havde Agtelse for sit Navn. For ikke oftere at beskyldes offentlig for Enfoldighed, udbeder man sig imidlertid Rimeriet oversat paa simpeProsa med behørige Anmærkninger over hvad deri for Sandhed maa antages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Bekiendtgiørelser. At Skiftecommissionen i afg. Geheimeconferentsraad Baron de Guldencrones og Enkefrues fælleds Boe afholder de ordinaire Møder i Boet den første Onsdag i hver Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3, paa Aarhuus Byes Raadstue, dette vorder herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Aarhuus, den 18de August 1824. Fleischer. H. H. Holm. Nygaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Da det er befundet, at Adskillige, der have erholdt Udlaan fra Hs. Excellence Baron de Guldencrones Bibliothek, endnu ikke have afleveret Bøgerne, saa opfordres de herved til inden 8te Dage fra Dato at tilbagelevere dem, imodsat Fald vil de vorde dragne til Ansvar efter de ihændehavende Beviser. Aarhuus, den 28de August 1824. Fleischer. Holm. Enhver, som maatte have modtaget Noget, være sig Papirer eller Effecter, af hvad Navn nævnes kan, i Forvaring for afg. Kammerherre og forhenværende Amtmand P. S. Føns, ville ufortøvet anmelde saadant for Undertegnede, som Skifteforvalter efter den Afdøde. Ebeltoft, den 19de August 1824. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Begjering af Skiftecommissionen i Hs. Ex. cellence, Geheimeconferentsraad de Guldencrones Stervboe, vorder ved Auction, som holdes paa Moesgaard, Tirsdagen den 31te d. M., om Eftermiddagen Kl. 3, bortsolgt 7 Heste, som have været til Hs. Excellences egen Brug. Lysthavende indbydes. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 23de Aug. 1824. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
J Continuation af de under 12te og 26de April, samt 18de Mai sidst foretagne 3de Auctioner, afholdes en 4de Auction paa Randers Raadhuus, Tirsdagen den 14de Septbr. førstk., Eftermiddag Kl. 3 slet, over Gaarden Julianeholms Bygninger og underliggende Parceller No. 3, 4, 5, 12, 13 og 17, af Hartkorn 12 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., i Vivild Sogn, Sønderhald Herred. Conditionerne kunne erfares ved Auctionen og forinden hos Procurator Ammittbøll, her i Byen. Randers, den 16de August 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Begjæring af Panthaveren, grundet paa Forlig og Udlæg, blive de 2de Enge Hopkiær, staaende for Hartkorn 3 Skpr. 1/5 Alb. og Vesterkjærsengene staaende for Hartkorn 2 Tdr. 1/2 Alb., hvilke for Tiden besiddes af Hr. Proprietair Wodschou til Ryomgaard, stillede til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen, den 21de Septbr., dito, den 5te Octbr., og dito, den 19de - førstk., hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die Auction paa Ryomgaard efter de Conditioner som 8te Dage forinden 1ste Auction kunne erholdes til Eftersyn hos Hr. Procurator Jensen her i Byen. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817 bekjendt. gjøres. - Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg. Herredsfogderie i Randers, den 21de August 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Begjering af Vedkommende, grundet paa Forliig og Udlæg, bliver det Anders Madsen Skomagers Enke tilhørende Sted i Ørsted, med tilliggende Have, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen, den 21de Septbr., dito, den 5te Octbr., og Torsdagen, den 21de førstk. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die i Stedet som agtes solgt, hver Dags Formiddag Kl. 11 sl., efter de Conditioner, som blive fremlagte ved første Auction. Hvilket herved til de Lysthavendes og til Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Rougsøe Sønderhald og Østerliisberg. Herredsfogderie i Randers, den 20de August 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Panthaverens Begjering, grundet paa Forliig og Udlæg, bliver den Paul Kjærgaard tilhørende Gaard i Gjesing, staaende for Hartkorn Ager og Eng: 3 Tdr. 6 Skpr. med paastaaende Bygninger, ialt 23 Fag Huus, og den indavlede Afgrøde, stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Tirsdagen, den 21de Septbr., dito, den 5te Octbr., og Onsdagen, den 20de hver Dags Middag Kl. 12 slet. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die i Stedet som agtes solgt efter de Conditioner som blive bekjendtgjorte ved 1ste Auction og forinden kunne erfares hos Hr. Landvæsens-Commissair Andersen her i Byen. Hviket herved i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. bekjendtgjøres. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 20de August 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Begjering af Enkefrue Leem ey er bliver den hende tilhørende Caløe Hovedgaard, i Randers Amt, staaende for frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng: 100 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., Skov= og Mølleskyld 6 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., samt Bøndergods Hartkorn, Ager og Eng 462 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb., Skov= og Mølleskyld 13 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr., tilligemed Torsager og Bregnet Sognes Kirke-Korn-Tiende, og Eger og Knebel Sognes Konge-Korn-Tiende, tilsammen matriculeret for 70 Tdr. 6 Skpr. Tiende=Hartkorn, stillet til een eneste Auction, som afholdes paa Randers Raadstue, Mandagen den 13de Septbr. førstk., om Middagen Kl. 12 slet, ved hvilken Auction Eiendommen, om nogenlunde antageligt Bud skeer, vil vorde absolut bortsolgt. - Hovedgaarden, der, i Henseende til sine Jorders Beskaffenhed, ansees for en af de fortrinligste i Jylland, drives ved fuldt Hoverie af 92 Hoveriegjørende Bønder, foruden et betydeligt Antal Huusmænd. - Til Eiendommen hører omtrent 624 Tdr. Land Skov, der udmærker sig ved god og rigelig Opvæxt. - Hovedgaarden er beliggende i en af Jyllands smukkeste Egne, 5 Mile fra Randers, 3 1/2 Miil fra Aarhuus og 3 Mile fra Ebeltoft, og med Hensyn til sine Producters Udskibning, særdeles beqvemt beliggende tæt ved Caløe Viig. - Jordebogen over denne udmærkede Eiendom, saavelsom Conditionerne, hvorefter Eiendommen agtes solgt, kunne 3 Uger før Auctionen. faaes til Eftersyn hos Hr. Grosserer Fæster i Kjøbenhavn (store Kongensgade No. 249) Hr. Overanditeur Brockenhuus i Rendsborg, Hr. Prokurator Hald i Aarhuus, paa Postgaarden i Odense, samt hos Eierinden eller Forpagter Leemeyer paa Caløe, der tillige, paa Forlangende, foreviser Eiendommen, og meddeler de Oplysninger, som Lysthavende maatte attraae. Hvilket herved, til de Lysthavendes Efterretning, bekjendtgjøres. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 6te August 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Dom og Udlægshaverens Begjering bliver den Gaard i Vivild, Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med Bygninger og indavlede Afgrøde, der tilforn har tilhørt Niels Sørensen Ondpenge, stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction, den 13de Septbr. førstk., 2den - den Mde den 11te Octbr., 3die hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i selve Gaarden. Naar Gaarden ved 3die Auction er bortsolgt, forauctioneres tillige endeel Løsøre bestaaende af Sengesteder, Sengeklæder m. m. hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes, som og overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorernes Efterretning. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 13de August 1824. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Efter Reqvisition af Skifteforvalteren i Søren Christensen Jørgensens Boe i Hytten, paa Meilgaards Gods, vorder en eneste Auction foretaget paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 13de Septbr. næstk., om Formiddagen Kl. 10, hvorved vorder bortsolgt 6 Tørveparceller, hver af Hartkorn 1 1/2 Alb. i Steenvad Byes Hossemose af den saakaldede Rasmus Jensens Gaard sammesteds, og som hiint Boe eier i Forening med P. R. Wendelboe i Balle, hvis Andeel er udlagt Amtets Fattigkasse. Ved samme Auction bortsælges tillige, bemeldte Boe tilhørende, en Gjeldsfordring af 76 Rbd. 21 1/2 s. Sedler med Renter fra 5te Novbr. 1819, efter passeret Underretsdom, samt en Fordring af 50 Rbd. Sedler efter simpel Obligation tilhørende Boet efter afg. Maren Christensdatter af Koustrup her i Nørre Herred. De Lysthavende, ville behagelig give Møde foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 12te August 1824. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
En grøn Lærreds Paraply med Horn-Haandfang er frakommen sin Eier, som beder den mod en Douceur leveret paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-28
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-31
No. 117. Aar 1824. den 31te August. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. Histolidende. nihuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-31
Nyheder fra Udlandet. Grækernes Frihedskamp. Jpsaras Skjebne har opflammet Grækernes Mod fast til Utrolighed. Der gives intet Skib i det hele Archipelagus, som jo paa Stand er vorden udsendt for at overfalde Tyrkerne, hvor de end monne treffes. Det bekræftes, at er græsk Eskadre, bestaaende af hydriotiske og spezziatiske Skibe, i Forening med de undkomne Jpsarioter, havde pludseligen overfaldt Tyrkerne, som vare blevne til bage for at udplyndre Øen. Paskaen selv var seilet til Mitylene, for at landsætte sine mange Saarede, men havde efterladt sig 2 Fregatter og henved 80 Kanonschalupper og Transportskibe, med 3 a 4000 Muselmænd. Disse bleve alle masakrerede, Transportskibene og den ene Fregat opbrændtes, den anden entredes. Saasnart Kapudan Paska erfoer denne Bagsmæk, sendte han nogle Fregatter ud for at staae hine bi, men ogsaa disse angrebes og joges tilbage, ynkelig tilredte. Jfølge en Beretning fra den engelske Consul i Smyrna, der selv havde sendt en Brig til Jpsara, for at erfare hvorlunde det stod til, var der ved Explosionen kommet Jld i den tyrkiske Flaade, saa 3 Fregatter og en heel Deel mindre Skibe vare brændte. Flere tusinde Tyrker vare blevne dræbte ved bemeldte Explosion, hvorved den halve Øe blev til en Steenhob. Grækerne, som i Klostret St. Nicolo havde indviet sig til Heltedøden, lode i det sidste Øieblik en hvid Fane vaje fra dets Taarnkuppel; Kapudan Paska ansaae den for et Tegn til at de vilde overgive sig, og lod sine Tyrker rykke frem mod Klostret, i hvis Kieldere der paa alle Sider vare Miner, som bragte Død og Fordærvelse iblandt dem. - Samos kan vente sig den samme Skjebne. Over 40,000 Tyrker staae ved Scala nu va samlede for at angribe den paa samme Tid som Flaaden, og lokkede af Byttet som de kunne vente sig, strømme Muselmændene hertil endogsaa fra Natoliens fjerneste Egne. (Øen Samos er 16 Mile stor, beboet af lutter Grækere. Dens Bjerge er af delig hvid Marmor; dens vigtigste Frembringelser ere Silke og Muskatellerviin.) - J en Wieneravis læser man den vigtige Efterretning, at Grækerne have paa Fastlandet tilføiet Tyrkerne et saadant Nederlag, at man ikke allene maa ansee Morea som frie, men ogsaa Krigen som tilendebragt. Sandsynligviis er det den samme Begivenhed som meldes fra Ancona med de Ord: "Hellenerne have tilkæmpet sig en stor og vigtig Seier ved Zeitun Brasilien Ogsaa her bereder man sig til det kraftigste Forsvar af Frihed og Uafhængighed. Keiseren vil selv anføre sine Brasilianere mod den Expedition, som udrustes i Portugal, for at tvinge dem til at underkaste sig paany. Hele Flaaden har forenet sig under Lord Cochrane, for at give Portugiserne den første Hilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-31
J en Proklamation har Keiseren opfordret Nationen til, i Nødsfald at afbrænde Stæder og Byer, og trække sig dybt ind i Landet. Hs. M. har forkyndt en almindelig Militairpardon, og af alle Kanter var der givet befalinger til at holde Militsen marschfærdig paa det første Vink.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-08-31
Spanien. Jmellem Rondabjergene og i Eftremadura er der udbrudt en ny Jnsurrection. Staden, Tarifa er bleven overrumplet, og Konstitutionen proklammeret. Paa samme Tid udbrød der en Sammensværgelse i Leiren ved St. Roch, der kommanderes af General O'Donnell. Alt dette var den 3die August. Den 4de forsøgte de Konstitutionelle et Angreb paa i Staden Estepona. General Latour=Foissac har sendt to Troppedetaschementer hen til begge Steder, hvori Urolighederne have yttret sig; to Krigskibe vare seilede fra Cadix, for at understøtte Angrebet; Oprørerne anførtes af en Oberst Valdes. - Fra Madrid skrives, den 9de August. I dette Øieblik indtraf en Koureer, til Regjeringen fra Gouverneuren i Algestras om en opdaget Sammensværgelse mod Legitimitætens Sag. De Sammensvorne stode i Forbindelse med Cavallerie regimentet Prinsessa, der tillod sig høist oprørske Yt. tringer mod Kongen til Konstitutionens Fordeel. Men da Rebellerne kun havde faa Tilhængere blandt Folket, saa lykkedes det Gouverneuren at faae dem adspredte. Dog udbeder han sig hurtig Hielp, hvis han skal vedligeholde Roligheden. - Og fra Barcellona meldes: De Konskriberedes Lodtrækning har mange Steder voldt store Uroligheder, isærdeleshed i Provindserne Manche og Cordova, hvor det unge Mandskab sammenrottede sig og sloge alle Øvrighedspersonerne ihiel. Ved Santander gik de saavidt at reise Konstitutionsstene og nedskyde Tropperne, som kom for at holde Orden. Fra Sevilla ere nogle hundrede af de saakaldte Frivillige deserteret bort med endeel Kanoner til Rondabjergene.