Berlingske Tidende, 1831-01-24
Amsterdam, den 11te Januar. Medens vore Tropper berede sig til at gaae angrebsviis frem- og saaledes benytte den Fordeel, som deres egen patriotiske Stemning yder dem til Fædernelandets Bedste, i Modsætning til den blandt Belgierne udbrudte Uenighed; medens de Belgiske Provindser stedse koldere adskilles og næsten staae fjendtligt ligeoverfor hverandre, bliver i selve Brüssel, Revolutionens Contralpunkt, i en hidtil endnu i Stilhed virkende Reaction meer og meer kjendelig, og den Uenighed, som hidtil kun skjærmydserede i de forskjellige Tidender, synes snart at ville forvandle sig til et aabenbart Kampudbrud i denne ulykkelige Byes Gader. Jkke blot gjenfinder man i Brussel de samme Anskuelser, som adskille de nordlige fra de sydlige Belgiske Provindser, ikke alene de Partier, som hist ere stemte for en Gjenforening med Holland og her for en Forbindelse med Frankrige, men et tredie Partie, Republikas nernes, er desuden i fuld Virksomhed og puster, snart hist, snart her, til Jlden, alt som de troe derved at kunne fremme deres Øjemed: Anarchiet. Van Potter, som saa hurtig forlod Skuepladsen, har ingenlunde tabt Lysten til atter at optræde og spille en ny Kolle. Nu seer man ham almindeligviis, og især naar en interessant Gienstand omhandles, paa Nationalcongressens Tilskuergallerie, styttet med begge Armene paa Rækværket, hvorfra han haanligt, en Dæmon liig, seer ned paa Forsamlingen og ikke kan skjule sin Glæde, naar den ordrige Hr. van Roboulx sættet Hr. Charles Rogier, eller et andet Medlem af Forsamlingen, Forlegenhed ved nogle tordnende Phraser, eller naar Hr. van Ger lache maa tilstaae, at Nationalcongressen og den provisoriske Regjering har tabt deres Credit i Landet. Van Potter meddeler Resultatet af sine Betragtninger derpaa i Belgien", et Brusselske Blad, hvis Redacteur, hans Ven Levne, høimodigen udgiver den belgiske Oconnells Anskuelser, som gjerne gad udøvet den irlandske Demagogs Magt over Folket, om han blot havde Talent dertil, for fine egne. Her denuncerer van Potter sine fordums Venner, Grev Me rode og Røgler, især den Sidste, for at stræbe efter Dictaturet eller for at lægge Snarer, hvori den tilkommende Monarch skal hildes. Maaskee kan der være noget Sandt om disse opdigtede Planer; ty i Almindelighed kommer Sandheden for Dagen, naar Løgnens Rige bliver uenigt; men man kan ikke tage Feil af det Overdrevne i beskyldningen, og kun under saadanne Omstændigheder, som her finde Sted og i en saa omskiftelig Periode, hvori den Fabelagtige er vorden Kjendsgierning, kan den Mands Ord, der stedse lod sig lede af den forfængeligste Æresyge, skaffe sig Vægt som et Evangelium eller som en Petring af Catonisk Borgerdyd Van Potters Partie i Brüssel er ikke lidet. Bladet "Belgieren, har vundet meget i Jnteresse og faaet mange Abonnenter, siden van Potter sluttede sig dertil; ligeledes florerer det republikanske Blad : "Emancipationen", som dog, for at adskille sig fra "Belgieren, helder til fransk Side og kun søger et Middel i begge Øjemeed, at republikanisere Frankrige selv. Sidstnævnte Blad redigeres, ligesom mange andre Blade i Belgien, af udvandrede Franskmænd, der i Frankrige saae deres Ideer tilintetgjøres af Kamrenes og Nationalgadens Fasthed, og nu af Omveje ville naae det Maal, som en Magt, de maatte vige for, den offentlige Menings Magt i Frankrige, har rykket saa langt bort fra dem. Uagtet de ere bragte til Taushed i selve Congressen, have Republikanerne eller Frankervennerne forskaffet Bladet Emanipationen" en saadan Autoritet i Brussel, at et stort Antal af Congressens Medlemmer, med Præsidenten Hr. Surlet de Chokier Spidsen, nylig in Corpore tegnede sig som Subskribenter, i den Haab, - eller egentlig under den Betingelse at dens skaanselløse Svøbe skulde behandle i det mindste dem selv, noget vaerligere. Den Magt, de to Blade Belgieren" og Emancipationen" for Øjeblikket udøve i Brussel, bevægede upaatvivleligen ogsaa væsentligen Congressen til den høist indiscrete Kundgjørelse af den belgiske Gesandts Skrivelser fra Paris af 5te og 6te de M., en Kundgjørelse, som neppe i Paris har vundet bifald, Begge hine Skrivelsers Jndhold var allerede Congressens Central Section bekjendt, som havde faaet det meddeelt fra den diplomatiske Committee ; denne Sections Medlemmer kunde, som jo vel ogsaa var Tilfældet, underrette de øvrige Medlemmer i Fortroelighed derom; men derved var Øjemedet af Offentliggjørelsen ikke opnaaet. Man vilde nemlig derved paa officiel Maade, indpode Brusselerne og de Walloniske Provindser den Overbeviisning, at den franske Regjering hverken ønskede Belgiens Forening med sig eller dets Omdannelse til en Republik; tillige vilde man vise de flamske Provindser, hvormeget Belgiens Integritet laae Frankrige paa Hjertet, og at Haabet om en mulig Løsrivelse fra de andre Provindser vilde forsvinde for de franske Vaaben, i det man havde disse Formaal for Øjne, sætte man alle Hensyn til Side, og flæe af den diplomatiske Commitees 1 Medlemmers Næring, at lade de omtalte Attsykker komtil offentlig Kundskab, var kun tilsyneladende, at man kunde betjene sig af den til et Beviis, at man kun havde givet efter for Majoritetens Forlangende. Denne Maneuvre har vel for en før Tid afvendt Stormen i Brüssel; men i de nordlige Provindse er Congressens Taktik saa ofte bleven drøftet, at man neppe og lade sig stemme anderledes ved Jndholdet af hine to Skrivelse De Brusselske Blade antyde allerede dette. I Hovedstaden for svarer Le Vrai Patriote" endnu stedse Huset Oranniens S. tappert med alle de Vaaben, Omstændighederne give det i Hænd Paris, den 12te Januar.