JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-01-04
Jtalien. J det lombardiskevenetianske Kongerige skal herske stor Utilfredshed; men det østerrigske Politie, overalt understøttet af talrige Tropper, har hidtil vidst at forekomme eller i Fødselen at qvæle ethvert Udbrud. – Kirkestaten holdes ligeledes i Rolighed ved fremmede Bayonnetter, af hvilke Hs. Hellighed dog helst ønskede at blive af med de franske; han skal i Løbet af Aaret flere Gange forgiæves have andraget paa Anconas Rømning. Paven nægter tilligemed de øvrige italienske Regjeringer at anerkjende den unge spanske Dronning, og han er meget misfornøiet med Spaniernes og Portugisernes Emancipation fra Hierarchiets Aag. Don Miguel er i Rom modtaget som Konge af Portugal, med alle en saadan tilkommende Æresbeviisninger. – Kongen af Neapel har længe været et Tvistens Æble mellem de tvende store europæiske Partier; der taledes stærkt om en Forbindelse mellem en af hans Brødre og en Datter af Ludvig Philip; men denne Plan gik overstyr. Jmidlertid foregave franske Blade, at Aarsagen laae i financielle Hindringer, og de dreve deres Forsikkringer og Kongens liberale Tænkemaade og Ønske, at indføre en Constitution, saa vidt, at Kongen troede sig nødt til offentligt at erklære, at ingen af hans Bestræbelser for at afhjælpe Mangler og forbedre Undersaatternes Tilstand havde til Hensigt at gjøre nogen Forandring i den bestaaende Statsforfatning. Han skal med Sardinien og Lucca have afsluttet en Tractet om, ei at anerkjende Jsabella 11 af Spanien. Til forskjellige Tider have franske Blade talt om en betænkelig Stemning, der herskede saavel blandt Reapolitanerne som Sicilianerne; men de meddeelte Rygter om udbrudte Opstande o. s. v. have enten aldeles ikke bekræftet sig eller dog stedse været overdrevne. - En Skare emigrerede Misfornøiede af Kongen af Sardiniens Undersaatter gjorde i Forbindelse med en Hob Polakker og Tydskere den 1ste Febr. under Anførsel af den bekjendte General Romarino fra Canton Genf af et Jndfald i Savoien, for at insurgere denne Provinds, men trak sig strax tilbage, da de ingen Sympathie traf hos Befolkningen, og den i Forveien advarede sardiniske Regjering havde truffet Anstalter til deres Modtagelse. De skuffede Ulykkelige beskyldte Romarino for Forræderi, Mangfoldige Hæftelser fandt Sted i Savoien og Piomont som en Følge heraf. Siden har den sardiniske Regjering anseet det nødvendigt at lukke Universitetet i Turin.
Viborger Samler, 1835-01-04
J Grækenland har det hele Aar igiennem hersket en betænkelig Gjæring, der endog flere Steder saasom i Maina, Arkadien og Messenien brød udtil aabenbart Oprør. Aarsag hertil var nærmest Processen mod Kolokothron, Plaputas o. s. v.; Palikarerne gjorde endog et Forsøg paa med væbnet Haand at bemægtige sig Fæstningen Jtschtale, hvor hine Statsforbrydere bevogtedes. Oprørene i Grækenland dæmpedes mere ved Underhandlinger end ved Vaabenmagt, da det snart viste sig, at den sidste ikke var tilstrækkelig. De sidste Beretninger fra dette Land lyde meere beroligende. Nogle Forandringer foretoges i Løbet af Aaret i Regentsskabsraadets Personale. Nu forlægges Residentsen til Athen.
Viborger Samler, 1835-01-04
Tyrkiet synes med stærke Skridt at gaae sin Opløsning imode. Dette engang saa mægtige Rige, skylder nu kun sin Arvefiendes Beskyttelse sin Tilværelse. Den med Rusland afsluttede Tractat nedværdigede ikke alene Storherren i sine Undersaatters Øine, men gav ogsaa Anledning til gjentagne alvorlige Forestillinger af England og Frankrig, hvoraf især Førstnævnte førte et energisk Sprog, som understøttedes ved Nærværelsen af en stærk engelsk Flaade i de tyrkiske Farvande; dog blev det ved Underhandlinger. Achmed Pascha afsluttede i St. Petersburg en Tractat angaaende Grændsen i Asien, Krigscontributionen og Fyrstendommernes Organisation.
Viborger Samler, 1835-01-04
Fyrst Michael Stourdza udnævntes til Hospodar af Moldau og Alexander Ghila af Wallachiet; to Maaneder efter deres Jnstellation skulde Fyrstendom merne rømmes af Russerne. Tyrkernes Misfornøielse med Regjeringen viste sig især ved hyppige Jldebrande i Hovedstaden og Opstand i Provindserne. Under alle disse Ulykker, hvortil ogsaa Pesten kom, vedblev Sultanen, urokkeligt sine Civilisations- og Reformplaner. Øen Samos underkastede sig. Rustningerne til Lands og til Vands, der allerede i Forveien vare drevne med Jver, fordobbledes ved Efterretningen om Udbruddet af en alvorlig Opstand i Syrien. Men da Mehemed-Alii egen Person havde dragt sin Søn Forstærkninger, Opstanden var dæmpet, og de europæiske Magter eenstemmigen misbilligede et Angreb paa Ægypterne, saa gik ogsaa Uveiret denne Gang over, uden at bryde ud, og det skal nu ved Ruslands Mægling være kommet til en Udsoning og fuldstændig Overeenskomst med Mehemed Ali.
Viborger Samler, 1835-01-04
Schweitz. Det forhen berørte Jndfald i Savoien, der foretoges fra schweitzersk Grund, gav Anledning til samtidige Skridt hos Eedsforbundet fra andre Magter, især Naboemagterne, hvorved der fordredes Garantier for, at slige Optrin ikke i Fremtiden skulde kunne finde Sted. Man fordrede saaledes, at Schweiz skulde ophæve den Asylret, det hidtil havde tilstaaet fremmede Flygtninger. Der truedes med alvorlige Forholdsregler i Tilfælde af Vægring. Grændserne spærredes, især fra Lombardiets Side, og et baiersk Troppecorps stod efter Sigende marschfærdigt, for at rykke ind. Disse energiske Forholdsregler beseirede omsider Schweitsernes Modstand, og efter nogen Vægring, især fra Canton Berns Side, indvilligede de omsider i, fra det schmitserske Gebeet at bortvise Enhver, der havde taget Deel i Jndfaldet i Savoien. Saaledes kom en Udsoning istand, og Nabomagterne, der allerede havde besluttet at protestere mod Berns Udnævnelse til præsiderende Canton i næste Aar, oprettede atter de gamle Forhold med Republiken. Et Andragende fra Neufchatel, at træde ud af Eedsforbundet, bevilgedes ikke. Belgien Holland. Uenigheden mellem disse tvende Magter er endnu lige langt fra sin Afgjørelse.
Viborger Samler, 1835-01-04
En Skovhugst, foretagen i det luxemburgske af belgiske Autoriteter paa belgisk Grund, og Udtagelsen af Recruter i den tydske Deel af Storhertugdømmet gar Anledning til en ubeføiet voldsom Jndblanding af den preussiske Garnison i Luxemburg, hvorved den belgiske Districtscommissair Hanno blev voldeligen overfalden i sin Bopæl og slæbt som Fange til Fæstningen. J en energisk Adresse til Kongen forestillede de belgiske Kamre det Skammelige i en saadan Krænkelse af Folkeretten og tilbøde deres Medvirkning til at hævde Nationens Ære. Kongen svarede i samme Aand men da Hanno løslodes, bilagdes denne Sag.
Viborger Samler, 1835-01-04
Fra den 5te til den 7de April udbrod meget allvorlige Uroligheder i Brüssel, der fandt Efterligning i de fleste af Kongerigets større Stæder. Urolighederne vare som sædvanligt fremkaldte ved Orangisternes offentlige Hylding af det fordrevne Dynastie, og foranledigede skjærpede Love, saavel mod Orangisterne som mod den urolige Folkemasse. En stor Sorg for Kongehuset og for Landet var Kronprindsens Død. Den londonske Conference er opløst, og Underhandlingerne angaaende Luxemburg mellem Holland, de nassauiske Agenter og det tydske Forbund have ikke ført til noget Resultat. Flere Omstændigheder ere stødte sammen, for at forurolige den belgiske Regjering; hertil høre Hollands Rustninger, Prindsen af Oraniens Møde med Keiser Nicolaus i Berlin, Rygtet om preussiske Rustninger, og fremfor Alt den engelske Ministerforandring. Som Følge heraf have Kamrene bevilget Regjeringen en overordentlig Credit for Hæren.
Viborger Samler, 1835-01-04
Sverrig. Den svenske Rigsdags Sammensættelse efter Stænder svare i mange Henseender ikke til Nationens Ønske; 33 Petitioner om en Forandring i denne Henseende ere indleverede af Friherre v. Anfarsvard. En sørgelig Begivenhed for Sverrig var Choleras Udbrud i Gothenborg, hvorfra den ødelæggende udbredte sig igjennem Landet til Hovedstaden.
Viborger Samler, 1835-01-04
Den almindelige Hengivenhed, Kronprindsen har erhvervet sig, forøgedes i disse Lidelsens Dage, ved det Mod, hvormed han trodsede den farlige Smitsot, for at overbevise sig personligt om Hospitalernes hensigtsmæssige Indretning og den Omhyggelighed, der vistes de Angrebne. Den høieste Sensation vakte Sagen mod Capitain Lindeberg, der ikke vilde modtage den ham af Kongen tilbudte Formildelse i hans Dødsdom. Den ligesaa ædle som kloge Monarch greb denne Leilighed til, ved en almindelig Amnestie for begangne politiske Forseelser at erhverve sig et nyt Krav paa sine Undersaatters Taknemmelighed.
Viborger Samler, 1835-01-04
Danmark. Efter vor ærværdige Landsfaders Ønske feirede vi Danske i Stilhed men med følende Hjerter Monarchens Regjerings-Jubilæum. To væsentlige Velgierninger har Kongen i dette Aar skjænket Landet ved Jndkaldelsen af de belovede Provindsialstænder, og ved Retspleiens Adskillelse fra Administrationen i Hertugdømmerne. Valgene ere nu forStørstedelen foretagne og i Almindelighed har man med Tilfredshed seet Udfaldet, hvilket navnligen var Tilfældet i Hovedstaden. Den nye Jnstitution har naturligviis givet Anledning til mange høist interessante Discussioner, ved hvilke blandt Andre især Professor David og Secretair A. Ussing have udmærket sig. Det har gjort et ubehageligt Jndtryk, at den Første af disse formedelst et Par Afhandlinger i hans nylig begyndte Ugeskrivt Fædrelandet er sat under Tiltale; imidlertid kunne vi Danske ved denne Leilighed anstille en for os glædelig Sammenligning mellem vort Land, hvor de Tiltalte dømmes af upartiske og uafhængige Dommere, og andre Lande, i hvilke saaledes som Tilfældet nylig var ved Pairskammeret i det frie Frankrig, den Fornærmede kan constitueres til Dommer i sin egen Sag. Prinds Frederik Carl Christian har i denne Sommer besøgt Jsland. Ved sin Tilbagekomst udnævntes han til Gouverneur for det i Fredericia garnisonerende fyenske Jnfanterieregiment og residerer nu i denne Kjøbstad, hvor han i den korte Tid ved sine elskværdige Egenskaber har vundet alle Hjerter. Kongehuset led et smerteligt Tab ved den almindeligt elskede Prinds af Hessen Phillipsthals Død. Blandt de flere, ved hvis Kiste Danmark sørger, ville vi nævne de ærværdige Geistlige, Biskop E. Müller og Generalsuperintendent Adler, samt Søkrigeren Admiral v. Dockum, der paa Schelden hævdede den danske Marines Hæder. Den ødelæggende Smitsor, der hjemsøgte Nabolandet, har atter skaanet os, nu er et nyt Aar begyndt, og vi ville bede den Almægtige, atter i dette at skjænke og Sundhed, Fred og Lykke under vor elskede Konges Scepter.
Viborger Samler, 1835-01-04
Den nylig i "Collegial=Tidenden indførte Cancelli Skrivelse af 25de Novbr., angaaende Suppleant væsenet ved Valgene til vore Stænderforsamlinger, antager Kjøbenhavnsposten," fra flere end een Side betragtet, at være saa paafaldende og tildeels endog i Strid imod Stænderlovgivningens Aand, at den har troet ei at burde tilbageholde nogle bemærkninger desangaaende. At det af Forordningen af 15de Mai anførte Citat: "at Jngen kan antage et Valg, naar han forud er valgt i et andet District, skulde være meent for andet Tilfælde, end det, hvor en Mand ei blot er valgt, men tillige har antaget og vedbliver at antage det første Valg, anseer Bladet ikke for rimeligt; thi ligesaa godt kunde man da af hine Ord udlede den Urimelighed, at den Mand, der er valgt i et District til Suppleant, men strax har frasagt sig Valget, derefter ikke heller maatte vælges. i et andet District til Deputeret, fordi han forud er valgt i et andet District." Resultatet af hiin Cancelli-Skrivelse er saa meget mere beklagelig, som "Collegial-Tidenden Pag. 92, selv indrømmer, at den antagne Regl i enkelte Tilfælde kan være til Hinder for et gavnligt Valg.
Viborger Samler, 1835-01-04
Udfaldet af Exam. Artium iaar for de enkelte Skoler var følgende: Metropolitanskolen: 1 land, med offentlig Udmærkelse, 13 land; Borgerdydsskolen i Kbhvn.: I land, med offentlig Udm., 32 land., 3 handill., Borgerdydskolen paa Christiansh., Hand m. off. Udm.; 6 laud.; v. Westens Jnstitut, land. 1 hand, ill., Roeskilde Skole: 6 land., 1 h. ill. Helsingøer: 1 land.; Slagelse: 2 land. 4 h. ill.; Vordingborg: 3 land., 1 h. ill.; Herlufsholm : 2 land. Nyekjøbing: 2 land., 4 h. ill.; Natskov; 1 h. Ill.; Odense : 1 land. m. off. Udm., 6 land. 4 h. III., Nyborg: 1 land., 1 h. ill.; Aalborg: land. Viborg: 3 land., 2 h. ill.; Aarhuus: 2 land., 2 h. ill.; Ribe: 2 land., 1 h. ill.; Randers: 2 land.; Horsens: 3 land., 2 h. ill.; Kolding: 3 land., 1 h. ill.; Fredericia lærde Jnstitut, 4 laud.: Haderslev Skole: 2 land.; Flensborg, Skole: 1 land.; Bessestad, 1 land., 2 h. ill. Privatdimitterede: 17 land., 23 h. ill.; (hvoriblandt I dimiteret af Prof., Rector Saxtorph, og 2 af Catechet Borch); 4 Non cont. Som en Mærkelighed fortjener at anføres at iblandt 6, som erholdt første Karacteer med Udmærkelse for Udarbeidelse i Modersmaalet, findes de 3, som ere dimitterede fra slesvigske Skoler.
Viborger Samler, 1835-01-04
Jmod en i Roeskilde Avis indført Advarsel til Byens Jndvaanere om, ikke at spænde Buen for høit ved Afslutningen af Accord om Logis for de Deputerede ved Stænderforsamlingen, har en Jndsender i samme Avis taget til Gjenmæle, da han anseer den Bebreidelse, der synes at indeholdes i denne Advarsel, for ugrundet. Et nødvendigt og anstændigt Logis for en Deputeret, bestaaende af to Værelser med Meubler og Opvartning, erholdes for3 indtil 6 Specier ugentligen. Enhver af de Deputerede yttrer han - vil kunne betale dette og dog af sine Diæter udrede de øvrige af sine nødvendige Udgivter; det Tab, som Fraværelsen fra Hjem og Dont foraarsager de Deputerede, kunne Diæterne er godtgjøre dem." Som en Behagelighed for de Fremmede omtaler Jndsenderen den Reenlighed og Orden, som almindeligviis udmærker de Roeskildske, Huusmødre.
Viborger Samler, 1835-01-04
Jtzehoe, den 20de Decbr. Jgaar var den mærkværdige Dag, paa hvilken Hertugdømmenes dyrebare Stadtholder, Landgreve Carl, har tilbagelagt sit 9de Decennium. Under de mest deeltagende Ønsker for hans Velvære klang de fyldte Glas i den herværende Casino, men den meest rørende Høitidelighed fandt Sted i det herværende: Vaisenhuus, hvor vor Tidsalders Førsters Nestor durchlauchtige Datter, den Høiærværdige, Abbedisse, Prindsesse Juliane, forsamlede omkring sig 24 af de ældste Kloster-Fattige, Mænd, og Koner, blandt hvilke ogsaa var en 91-aarig Kone, og vederqvægede dem i flere adelige Damers Nærværelse med et herligt Maaltid, ærende i Oldingernes Forsamling den graabærdede Faders Alder, og ærende under religiøse Sange den Uendelige, som, selv aldrig ældende, aldrig lader den Aldrende savne Støtte og passende Glæde. Et lignende Mord, som det meget omtalte, der forleden forefaldt paa Chausseen imellem Bram stedt og Qvickborn, blev i Natten til 10de Novbr. sidstl. begaaet paa Lischniz Mark, i det Lauenborgske, paa en ung Reisende. Mistanken faldt strax paa en Muursvend, ved Navn Burchard, eller Buchart, som var fulgt fra Lauenborg, med den Dræbte. Forfulgt med Stikbreve, blev han anholdt i Coslin, og i hans Randsel fandtes da, foruden 36 Rdlr. i Penge, flere Sager, som tilhørte en allerede tidligere myrdet Mand, Dr. Koblingk i Elbing, Burchards Hjem. Betynget med Lænker og ledsaget af Gensd'armer er den saaledes for et dobbelt Mord Mistænkte, bleven transporteret til Lauenborg, hvorfra han formodentlig senere vil blive udleveret til Elbing. (Jtzeh. Ugbl.)
Viborger Samler, 1835-01-04
Under 19de Novbr. har General-Postdirectionen, udfærdiget et Reglement for Færgefarten imellem Aalborg og Nørresundby, og under 9de Decbr.
Viborger Samler, 1835-01-04
en Anordning og Taxt for Færgefarten imellem Læsø og Sæby. Jfølge Samme skal Nørre-SundbyFærgelang holde 2 store Færger af den nyere Construction, blot bestemte til Roening, og indrettede saaledes, at man, uden at spænde Hestene fra Vognen, kan kjøre ind og ud af Samme; 6 store Seils Færger af den ældre Construction, eller hvilkensomhelst anden Bygningsmaade, General Postdirectionen, maatte finde hensigtsmæssigere; 3 saakaldte store Kaage og 3 saakaldte smaae Nedkaage, i hvis Sted derdog, naar de ere kasserede, skal anskaffes Bergens joller af passende Størrelse. Til Færgefartens forsvarlige Bestridelse skal Lauget til enhver Tid holde 26 Roekarle, samt 2 Forere til de nye Færger. Til Færgefartens Bestridelse imellem Læss og Sæby skal der, i god og forsvarlig Stand, holdes 2 Seilsbaade af omtrent 1 Læsts Drægtighed hver, der eengang ugentlig skulle gaae som Børt imellem Færgestederne.
Viborger Samler, 1835-01-06
63de Aargang. 1835. No. 4. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 6te Januar. Merigeret af E. Nerenor, tro og forlagt af J. P. Dous.
Viborger Samler, 1835-01-06
Udenlandske Efterretninger. Spanien. J det nordlige Spanien er det gaaet meget varmt til, endskjøndt de ministerielle franske Blade iagttage en fuldkommen Taushed herom. LIndicateur de Bordeaux melder angaaende hine Fægtninger Følgende: " det Øieblik, da vi skrive, bliver det store Spørgsmaal om Carl 2 Herredømme i Spanien afgjort i Borundadalen, hvor de den 12te Decbr. slagne Carlister atter bleve angrebne den 15de. Man kæmpede i 7 Timer, kun Natten gjorde Ende paa Fægtningen, i hvilken dog begge Parter tilskrivsig Seieren. Jndtil man erholder nærmere Efterretninger, er saameget dog vist, at Dagen den 15de var meget morderisk, da efter begge Parters Tilstaaelse 1000 Mand bleve paa Valpladsen; men Natten imellem den 16de og 17de stødte 2000 Mand med Mina i Spidsen til Dronningens Tropper. Vittorias Besætning brød ligeledes op til dette Punct, hvor ogsaa Manse ventedes med 3000 Mand." En Privatskrivelse.
Viborger Samler, 1835-01-06
fra Bayonne af 2de paastaaer, at General Oraaer saaret og hans Søn falden. Ogsaa La Sentinelle og Le Memorial des Pyrenees, ellers liberale Blade, tale om 1500 dræbte, saarede eller fangne Christinos. De carlistiske Bulletins fremstille naturligviis Sagen endnu alvorligere. De paastaae, at i den, den 12te i Nærheden af Asarta leverede, Træfning skulde Dronningens Tropper have tabt 300 Mand. Zumalacarrequi havde med sine Batailloner tilbragt den 13de i Zuniga og ventet paa Generalerne Cordovas og Oraas Angreb, der havde staaet en halv Miil derfra med 8000 Mand. Den 15de om Middagen lod Cordova sig see med 6000 Mand foran Broen ved Arqua, hvor han paa det Eftertrykkeligste blev modtagen af Zumalacarrequi. Et fire Gange gientaget Angreb paa denne Bro slog feil, og ved Nattens Anbrud trak Christinerne sig tilbage til los Arcos. Paa samme Tid var Oraamarscheret med 25000 Mand i Retningen af Axe do til Lanzdalen, for at falde Zumalacarrequi i Ryggen. J Defileen ved Gastrain blev han kastet tilbage af en alavesisk Bataillon. Kanonernes Torden bevægede Zumalacarrequi til at bryde og dertil med nogle Batailloner, og han adsplittede Oraas Corps, der med megen Møie naaede tilbage til los Arcos. Totaltabet hos Dronningens Tropper angives af Zumalacarregui selv til 1000 Døde og 767 Saarede, medens han kun anslaaer sit eget til 140 Mand. Fremdeles tale Carlisterne om tvende Træfninger, der skulle være forefalden ved Orosco i Biscaia, og i hvilke General Espartero skal have lidt betydelige Tab. Oberst Olivare; skal tilligemed flere Officierer være bleven paa Pladsen, og 58 Vogne med Saarede være ankomne til Bilbao. Ogsaa forsikkrer man, at Carlisterne have besat Durango og taget hele Garnisonen tilligemed 30 Mand Borgergarde tilfange. "Mina - hedder det i Le Moniteur af 28de Decbr. – er, efter forgiæves at have forfulgt Resten af Erazos Corps, igien vendt tilbage fra Lumbier til Pamplona." Man seer dog tydeligt af disse Beretninger, at Resultaterne af de tvende Seire den 12te ingenlunde have været saa afgjørende, som man i Førstningen troede. Jkke destomindre priser Mina i en Proclamation hiin Seir meget høit og ønsker Armeen og Nationen til Lykke dermed. Paa den anden Side giendrive Breve fra Bayonne af 22de Carlisternes pralende Rygter om Fordele, man skulde have tilfægtet sig den 18de. Procuradorernes Kammer har for begge Dronningernes Civilliste bevilget 40 Mill. Realer. Under Forhandlingerne kom det til en Strid mellem Ministreen, Martine; de la Rosa og Grev de las Navas, derhavde en Udfordring til Følge; dog bilagdes Sagen.
Viborger Samler, 1835-01-06
England. Først den 29de Decbr. holdtes Conseil hos Kongen i Brighton, hvorved Parlamentets Opløsning besluttedes, og Grev Haddington udnævntes til Lordlieutenant af Jrland. De nye Parlamentsvalgs Udfald skulle være indberettede til den 19de Febr. Valget af de 16 skotske repræsentative Peers skal finde Sted den 10de Febr. Man ventede, at alle Valgudskrivelserne vilde afgaae om Aftenen den 30te, og at de for London og Westminster endnu samme Aften vilde blive Øvrigheden tilstillede. Te Globe modtog den 26de den foreløbige Efterretning om Parlamentets Opløsning med følgende Udraab: Reformere i det forenede Kongerige, Paa Eders Poster, det er Toriernes sidste Kamp. Sir R. Peel har viist den gamle Vise: "man skal bedømme Forholdsreglerne og ikke Menneskene," Døren, og J. skulle derfor nu kun betragte de Mennesker, der danne hans nye Administration. Studerer de Folk nøie!"– Blandt de Personer, der ere ansatte i de forskjellige Departementer, høre Lord Lincoln, den ældste Søn af den ivrigste Forsvarer af the rotten boroughs, Hertugen af Newcastle, og Lord Stormont, der for neppe 14 Dage siden ved den store Conservativforsamling i Norwich erklærede, at han stedse havde følt stor Modbydelighed for Ordet "Reform", allerede det blotte Navn var ham imod. – Ved en stor politisk Forsamling i Dublin var Styrken saa lige hos begge Partier, at ingen Taler, selv ei O'Connell, kunde komme til Orde. Der var en frygtelig Brølen, paa alle Sider vankede blodige Pander, og tilsidst prorogeredes Forsamlingen paa ubestemt Tid. J en senere Forsamling var O'Connell heldigere. Han commenterede Sir R. Peels Adresse paa den bittreste Maade, som en Krigserklæring mod Jrland, og skildrede de rædselfulde Begivenheder i Rathcormac med saa overordentligt Liv og paa en saa rørende og indtryksfuld Maade, at han selv blev greben deraf, og samtlige Tilhørere bevidnede deres Deeltagelse paa den meest utvetydige Maade. Referenterne nedlagde deres Penne, og Mænd til Aars henflød i Taarer. Dette Øieblik greb O'Connell og spurgte i den høieste Uvillies Tone, om slige Rædsler skulde gientages. "Sir R. Peel - vedblev han mener: Ja og altid!" Endeligen besluttedes, at Committeen, 3: han selv, skulde udstæde en Adresse til Folket angaaende de forestaaende Valg, i hvilke Tory Tilhængerne og deres Agenter skulde betegnes som Velyndere af Tiende Morderne. – J Kampen ved Ratheormac bleve ikke færre end 12 Personer dræbte og 40 saarede. Man imødeseer endnu sørgeligere Tildragelser, da Militairet skal have faaet befaling til, at inddrive Tienderne med bevæbnet Haand, og i Tilfælde af en almindelig Opstand at proclamere Krigs lovene. – Nylig gav Lord Mayoren samtlige Ministre og en Mængde anseete Personer, omtrent 200 i Tallet, en glimrende Diner. Den første Togst var for Kirken og Kongen." Sir Robert Peel holdt en lang Tale, der modtoges med stort Bifald. – Brougham skal i en Skrivelse til O'Connell have formanet denne til Forsigtighed, da de nuværende Magthavere lurede paa den første den bedste Leilighed, for at tage fat paa ham.