Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
De Franske kiende nu alle dette afskyelige Selskabs Forbrydelser, og vide, hvor farligt det er. Det have været saa fornuftige, at være National=Conventen behielpelige ved de høimodige Bestræbelser, som den anvendte, for at afkaste disse forhadte Tyranners beskæmmende Aag. De forenede sig med den, for at understytte den med den heele Masse af deres Magt, og for at fuldføre Skræk=Systemmets Tilintetgiørelse, hvilket vil styrte Frankerig i en nye og endnu skrækkeligere Ulykke, end alle de Plager ere, der følge med Krigen, naar dette Selskab ikke for bestandig bliver udryddet. Den offentlige Meening, dette Regieringernes store Principium, har allerede foraget Erindringen af Marat og andre Uhyrer, som besudlede Revolutionen; den paalegger Conventen det som Pligt, at kalde alle de Decretter tilbage, som bleve den aftvungne til hines Fordeel; at formeere Afskyen mod Forbrydelserne, ved at betage deres Tilhængere alle Midler til paa nye at oprette deres afskyelige Herredømme, ved at udstøde alle Jacobinismens Velyndere af sit Skiød, og hindre den fra igien at opløfte Hovedet. Om Conventen endog, enten af Skaansel, imod de af dens Medlemmer, som paa en uanstændig Maade understytte Jacobinernes Grundsætninger og Skræk=Systemmet, eller af et falskt Begreb om Meningers Friehed, eller af Svaghed, eller formedelst Rænkemagerie, endnu gik frem med Lemfældighed imod denne farlige Sect; saa vilde den dog derved ikkun fremskynde Udbruddets Tidspunkt, der var en nød vendig Følge af denne Bande Skielmers Afsindighed, hvis Tilværelse, der er grundet paa Voldsomhed og Forbrydelser, kan allene vedligeholdes eller oprettes ved samme Midler *). Conventen vilde ikkun af en farlig Kloghed have forhalet den strenge Beslutning, som den dog vil blive nødt til at fatte, og det vilde stedse koste meere Blod at afvende den største Ulykke. 3) Oprøret i Paris den 20de og 21de Mai d. A., som var et Værk af Jacobinerne, har stadfæstet disse Ord. Man man haabe, at Conventen, understyttet af den heele Nation, snart vil tilintet giøre endog Navnet af denne skadelige Sect, hvoraf dette Skilderie, som man nu har læst, ikkun er en svag Skyggetegning, der er taget af de til Conventen selv aflagte Beretninger. Da det er Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Villie, at Eierne af de afbrændte Gaarde og Huse, som findes i de Gader og paa de Pladser, hvor ingen Forandring efter den forfattede Bygningsplan udfordres at skee, skulde forhielpes til uopholdelig at kunde opføre deres Bygninger, saa bliver til den Ende til alle Efterretning herved bekiendtgjort, at efterskrevne Gader og Pladser, uden videre Forandring strax kunde bebygges nemlig: Holmens Revier fra Kongens Nytorv omkring til Ulkegaden med Undtagelse af Hiørnegrunden til sidstnævnte Gaade; dog vil af de Baggrunde som støde ud til Reverentzgaden, en betydelig Deel bortgaae til denne Gades Udvidelse. Gaden langs GammelStrand fra Størrestrædet til Fortunstrædet, dog at Gaarden No. 249 udrykkes efter Hiørnet til begge Sider. Boldhuusgaden, Amager torv med Undtagelse af Hiørnet, og den nest ved samme liggende Grund, imod Høibrostrædet, samt No. 55 og 56 lige for Helliggeiststrædet; Vimmelskaftet med Undtagelse af Hiørnegrunden ud til de paastødende Tvergader, som alle paa een af Siderne skulle indrykkes. Gammel og Nye Torv med Undtagelse af Hiørnet af Brolæggerstrædet, og at de tvende spidse Hiørner af Frederichberggaden afskiæres til Skraa hiørner paa 5 Alens Brede. Raadhuusstrædet, dog med Undtagelse af Hiørnegrunden imod Farvegaden, som bliver at indrykke. Gaden langs med Vester= og Nørre Vold, undtagen Hiørnegrundene paa de Sider af de tilstødende Gader, som skulle udvides. Reverentzgadens vestre Side, dog at Hiørnegrundene til Viingaardstrædet og Laxegaden undtages. Ulregadens venstre Side, Saaldergadens østre Side, dog at Hiørnegrunden Nr. 179 ud til Viingaardstrædet rettes efter den forhen der foretage ne Jndrykning. Admiralgadens vestre Side, Fortunstrædets søndre Side, lille Kirkestrædets søndre Side, Naboeløsstrædets vestre Side, Knabrostrædets og Skouboegadens vestre Sider. Lavendelstrædets og Frederichsberggadens nordre Side, Vestergadens søndre Side fra Gammeltorv til Kattesundet og paa samme Side fra No. 245 til Volden. Store og lille Larsbiørnstrædet, samt Teglgaardstrædets østre Side undtagen Hiørnerne. Studiistrædets nordre Side undtagen No. 97 og Nr. 104, St. Pederstrædets søndre Side fra Larsbiørnsstrædet til Volden, med Undtagelse af Nr. 153 og 154. samt Hiørnegrunden mod Larsbiørnstrædet. Do advares enhver, som agter at bebygge nogen af de i bemeldte Gader og Strækninger beliggende Grunde, ikke derved at foretage noget, førende de derom, som sædvanlig, have gjort Anmeldelse for Stads Bygmesterne og Stads Conducteuren, hvilke da indfinde sig paa Aastedet, for at undersøge om noget, og hvad i Henseende til dets Bebyggelse i Særdeleshed kunde være at lagttage. Kiøbenhavns Raadstue den 3die Julii 1795.