JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-01-14
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter den fra Silke= og Klædekræmmer Diderich Bernhard Brøseken, af Vor Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhan, herom allerunderdanigst indkome Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han der i nogle Aar tilligemed sin Broder Severin Philip Brøsekerhave ført fælleds Handel, som Silke= og Klædekræmmere her " i Staden, under Firma Severin og Diderich Brøseken, men nu under 1ste Decbr. d. A. ved en skriftlig Separations=Contract skal have ophævet denne Handel m.v., maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinan. den, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig at have no eget at fordre hos ham eller hans Broder, reysende sig enten af deres hidtil fælleds førte Handel eller af enhvers særskildte "Foretagender, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansee og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclamefter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Berling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst har at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Christiansborg udVor Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 31te Decemer ber 1790. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Silke= og Klædekræmme Diderich Bernhard Brøseren af Kiøbenhavn, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham eller hans Beyder. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 10de Januarii 1791. C. Schifter. Bliver alle og enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre hos mig undertegnede eller min Broder Severin PhilliBrofeken, reysende sig enten af vores til den 1ste Decbr. sidstleden fælleds førte Handel, eller hidtil af enhvers særskildte Foretagender, af hvad Navn og Slags det end være maatte, hermed indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav hos mig undertegnede, boende paa Amager=Torv Nr. 57. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1791. Diderich Bernhardt Brøseken.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Ved Skiftets Foretagelse efter forlængst afdøde Mester Guldsmed Steen Wirtmani Brüghmann, og nu afdøde Hustroe Giertrud Tønnes Datter, der, efter et mellem benævnte forlængst afgangne Mand og hende oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, har, som den Længstlevende, sadt i de fulde fælleds Boe, men nu, i Følge Testamentet, at skal deles mellem begge disse benævnte Afdødes Udarvinger, blev, blant de flere Arvinger opgivet, at den sidst Afdøde havde en Søster, ved Navn Wibeche Troye, som for længst er død, og efterlod sig 3de Sønner, hvoraf de 2de navnlig Anders og Willats Trove, igiennem mange Aar har været fraværende, uden at der er spurgt til nogen af dem, eller der vides hvad enten de ere i Live eller ved Døden afgangen, og i sidste Fald, om de har efterladt sig Børn; thi indkaldes herved benævnte Anders og Willats Troye, som de eneste de nærværende Arvinger, efter forbenævnte begge Afdøde, ere uvidende om, foruden ved Proclama her for Retterne, og ud dette Stæds Adresse=Efterretninger, tillige udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur, ligesaa dette Boets Debi= og Creditorer, at indfinde sig, Arvingerne med saadan Beviis til deres Arve=Ret, Debitorerne med hvad de maatte skylde, og Creditorerne med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Landets Lov i ethvert Tilfælde paabyder at skal skee efter død Mand, og det inden Aar og Dag fra denne Publications Dato, da enhver skal nyde lovlig Pleie. Bergen, den 25de Decbr. 1790. Høe, Bentzon, Borgmester. Byesøget. Efter her paa Stedet for nyelig ved Døden afg. Kiøbmand Hans Ellertsen, er af os Undertegnede, som dertil competente Stifteforvaltere, foretaget et lovlig Skifte, Boets faste og løse Eiendele allerede at være registeret og vurderet; thi og da benævnte afdøde Hans Ellertsen, for nogle Aar her forand har faret paa adskillige Steder som Skipper, bliver foruden de herfor Retterne aflæsende Proclamationer, tillige herved indkaldet dette Stervboes Debi= og Creditorer, saavel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som udi den Altonaiske Mercur, at indfinde sig, de første med hvad de skylder til Boet, og de sidste med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, alt inden Aar og Dag fra denne Publications Dato. Bergen, den 4de December 1790. Hoe, Bentzon, Borgmester. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
At Kiøbmand Jens Lind her paa Stedet har opgivet sit Boe under lovlig Behandling, af os som Opbudsforvaltere, og at vi i den Anledning have taget Boen under vedbørlig Registering og Vurdering, bliver herved til Efterretning for vedkommende Debi= og Creditorer bekiendtgjort, med Anmodning at de første vilde behage forderligst at indfinde sig med Betalings Erlæggelse, og de sidste inden 6 Maaneder fra Dato at anmelde deres Prætensioner, hvorefter enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 4de December 1790. Gyldenkrantz, Benzon, Assessor og Raadmand. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Under Registrations=Forretningen efter afg. Kiøbmand Sammel Grewe, blev blandt de flere Arvinger tillige opgivet, at den Afdøde skal have havt en Broder ved Navn Johan Grewe, som skal have faret til Søes fra Amsterdam, uden at der i mange Aar er bleven spurgt til ham, men formodes at være død; the indkaldes herved saavel denne benævnte Johan Greve, som Boets Debi= og Creditorer, ei allene udi de Kiøbenhavnske Berlingske Efterretninger, men endog udi den Altonaiske Mercur, at indfinde sig, Arvingen med Legitimation til Arveret, Debitorerne med hvad de maatte skylde til Boet, og Creditorerne med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Lov i et hver Tilfælde befaler at skal skee efter død Mand, alt inden Aar og Dag fra denne Publications Dato. Bergen, den 11te Decbr. 1790. HveBenzon, Borgmester. Byefoged. Efter et imellem Niels Hierman Rosenhoff udi Holmestrand boende og hans Hustrue Ragnild Hansdatter Fæbye oprettede og af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente, de Dato 18de Martii 1785, er Anders Nexøes Arvinger tilfalden (naar den længstlevende agter at indtræde i nyt Ægteskab, den Summa 90 Rdlr., siger halvsemsindstyve Rigsdale; og efterdi det spargeres, at benævnte Arvinger skal opholde sig enten i Kiøbenhavn eller Danmark, bliver de samtlig rette Lodtagende efter brugelig Maade 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser indkaldet hvor de findes, saavelsom de Umyndiges arvtagende Værger inden Aar og Dag at møde med saa lovgyldige Beviser af Øvrigheden attesteret, i Henseende Berettigelse til denne Gave, som kan ansees antagelig, hvis ikke bliver samme udbetalt til den Kongelige Casse. Holmestrand, den 30te December 1790. N. H. Rosenhoff. Sognepræsten til Næsne Præstegield og forhen Provst paa Helgeland Friderich Christian Bernholt er den 25de Octbr. h. a ved Døden afgaaet, hans Stervboe nu af mig strax efter taget under lovlig Registering og Vurdering; thrindkaldes herved de Kiøbenhavnske Berlingske offentlige Tidender 3de Gange efter hinanden, alle de, som i dette Stervboe maatte have noget at andrage, at melde sig enten selv eller Befuldmægtigede hos mig som competent Skifteforvalter med saadan Beviis, og inden den Tid Loven foreskriver. Alstabong Præstegaard, den 22de No. vember 1790. Christopher Gaarmann, Provst paa Helgeland.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Efter Anmeldelse skal Hans Christian Johansen, som ud nogle Aar har opholdt sig paa Gaarden Lyngstad i Grans Præstegield paa Hadeland, den 10de December afvigte Aar død i Kiøbenhavn, hvor han formodentlig i et Ærende var henreist; endskiønt han inten her har efterladt sig som kan blive til Gields Betaling, saa bekiendtgiøres dog Dødsfaldet 3de Gange i Christiania Jntelligenz Blade og de Berlingske Aviser, om han ved denne sin Reise skulle have gjort Gield, Vedkommende da vilde melde sig hos mig som Skifteforvalter, skiøndt ingen Betaling kan være at vente. Schirstad, den 28de December 1790. S. Barckley Meydell, Sorenskriver over Hadeland og LandEn Hollandsk Fisker er næstleden Aar kommen til Skade udiSiglefiorden, med førende gammel og raaden Huchert, kaldet Moder Maria, som han i Følge med andre Hucherter haver ladet opføre og villet reparere ved Avanøere sammesteds, men da det blev umueligt, siden denne Fisker=Huchert var meget gammel og overalt raaden og ubrugelig befunden, foretog Skipper Taas Vander Loos, med Hielp af Skipper Jan Swartewaal og Lindert Visker, at udtage og pille Skraaget Moder Maria saaledes, at ingen Ting i Skraaget var tilbage, Byxspyt, Raaer og andet og borte, Køybytten og alt fast og løst der m.m. plyndret, Skraaget allene forladt over ved det bestemte Reparationssted paa Avandere. Jndfinde nu Eiermændene sig ikke inden Aar og Dag, saa tinglyses hermed som Hs. Kongel. Majestæt tilhørende dette forladte Huchert Skraag, som er vurderet for 18 Rdlr., og ved offentlig Auction udi Siglefjorden solgt for 21 Rdlr. Øefiords Syssel, den 7de Jutii 1790. Jon Jacobsen, Kongel. Majestæts Sysselmand udi Øefiords Syssel a.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads 1378) Ret den 13de og i Siellands Landstings Ret den 22de Decbr. 1790, ere Creditorerne i afg. Bagermester Jacob, Lobechs Stervboe indkaldet at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, inden 12 Uger efter Proclamatis lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer i Boet at anmelde og beviisliggiøre; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldet at møde, inden den i Loven foreskrevne Tid, for deres Tarv under Skiftet at paasee, og deres Arve=Rettighed i Tilfælde at legitimere; og hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Ved Proclama læst i Sellands Landsting den 22de 1397 December f. A. og ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 3die Januarii d. A., ere Creditorerne i afg. Jngeborg, Fugleberg og efterlevende Mand Lærredshandler Johan Gotfried Neuvirths fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav; Ligeledes ere Arvingerne i bemelte Boe indkaldede med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret og paasee deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
(160) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsling den 22de Decbr. 1790, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 3die Januarii 1791, er Creditorerne udi afg. Chirurgus med Skibet Fredensborg, Hans Christian Sønder byes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres paa Boet havende Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbt mig efter mun 2 sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielen Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassent bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 143.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1791-01-14
Holbergs Heltinde=Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 83. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Cadix, den 15de December. De 12 Linieskibe og 8 Fregatter, som her blive endnu bevæbnede, staae under Hr. Solanos Commando, som har saaet 2 Generallieutenanter og 8 Chefs d'Escadre til Med commanderende. Man er meget opmærksom paa denne Flaades Bestemmelse. De Skibe som høre til Departementet i Ferrol og Carthagena, skulle med det første gaae under Seil til vore Amerikanske Besiddelser; men de som vare bestemte til Lima og Havanna, maae blive liggende til nærmere Ordre De Krigskibe, som skulde beslaaes med Kobber blive indtil videre, som de ere.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Bender, den 16de December. Den 13de om Morgenen Kl. 3 kom General Suwaron med 40 Cosakker til Hest hertil, og fortsatte sin Reise til Jsmail, for efter Fyrst Potemkins Ordre, at foretage en Storm paa denne Fæstning. Hans Regiment, som han allene har taget med sig, er bleven bragt derhen til Vands. Denne tappre General er meget vel tilfreds med denne Commission, og vi vente med det første Følgen af samme.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Lorrach ved Basel, den 30te December. Hr. von Calonne befinder sig ikke i Basel. J en Tiid af 14 Dage har endeel ungt Mandskab, for det meste fra Colmar, passeret her igiennem Staden og til det 1/2 Miil fra Basel liggende Vertshuus Høruli, hvor de have imodtaget Penge, for at begive sig til Greven af Artois i Savoyen, for hvem de skulle være anhvervede. J Spidsen for disse Bebægelser befinde sig den forrige Grev Montyoe, Baron Dorschweiler og Hr. de Clerc. Rygterne om en Contrarevo Aution ere vel overdrevne, dog er det vist, at de flygtige Arstoerater anspænde alle Kræfter for at udvirke samme.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Ukraine, den 1ste Januarii. Ved en Stafette, som reiste her igiennem, har man faaet den tilforladelige Efterretning, at den Tyrkiske Fast ning Jsmail er den 1/2 1/2 December bleven indtaget af Russerne med stormende Haand. Af Besætningen, som bestod af ring. 13000 Mand, ere kun 1 Pacha, 1 Sultan og 400 Mand blevne tilovers og gjorte til Fanger. Russerne have paa deres Side mistet 1200 Mand, og Generalerne Lach, Meknob, Lwow, Ribaupiere og Besborodki ere blevne saarede, men Generalerne Jakowski og Budberg dræbte. Denne Erobring vil nu giøre Ende paa det nærværende Felttog, og maaskee tilveibringer den ganske Freden.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Paris, den 3die Januarii. Vore Grændsepladser ere nu i en meget god Tilstand, og Til Nationalgarderne uddeler man daglig Vaaben. Man vil lade et anseeligt Antal regulaire Tropper marchere til Metz, Lothringen og Elsass. - Erkebiskoppen af Paris skal tilforladelig befinde sig her, men vil ikke lade sig offentlig see, uden i Selskab med Prindserne. - Paa Nyeaarsdag begav en Deputation af Nationalforsamlingen sig til Deres Majestæter, og Præsidenten holdte følgende Tale til Kongen: "Endelig see vi den forønskte Tidspunct at nærme sig, som i det den giør en Ende paa vore Arbeider, vil uforanderligen befæste den offentlige Lyksalighed. At giøre de Franske lykkelige, er, at giøre Dem selv, Sire, lykkelig, hvis oprigtige og rene Hierte ingen anden Lyksalighed kiender end den almindelige; De, som har erklæret Dem for vor Revolutions Hoved; De, hvis evig mærkværdige Exempel maae tiene alle gode Konger til Lære. Hvor trøstelig er ikke den Overeensstemmelse, som hersker imellem Deres Majestæt og Nationalforsamlingen, for alle sande Franske! Maatte dog denne indbyrdes Fortrolighed tilintetgiøre vore og Deres Fienders letsindige Haab, Maatte den dog betrygge den Fred, som Deres Majestæt saa meget fortiener, og som alle godt Franskmand saa giærne see Dem nyde." - Kongen svarede: Forsikringen om denne Nationalforsamlingens Tænkemaade vil jeg altid imodtage med Rørelse, og den, som de paa sammes Vegne have fordraget mig, er fuldkommen passende med mit Ønske. Ved den Fortroelighed og Overeensstemmelse, der maae herske imellem den og mig, ville vi bringe det derhen, at kunne fuldende og befæste det store Værk: Rigets Constitution. Lader os altsaa handle af een Aand og som een Siæl; lader os forene alle vore Bestræbelser paa at oprette igien den Fred og Orden, som vi alle behøve, og at forebygge den Ulykke, som treffer adskillige Rigets Dele og martrer mit Hierte. Alle mine Ønsker gaae ud paa at betrygge mit Folks Lykke og Statens Bel, uden hvilket jeg, som De rettelig siger, ikke kan være lykkelig." - Deputationen begarsig derpaa til Dronningen, hvor Præsidenten talede saaledes: "Madame, Nationalforsamlingen kommer, for at bringe Deres Majestæt de Ønsker, som den giør for Deres Lyksalig hed; den erindrer med en levende Deeltagelse Deres Løvte om at indskiærde Thronfølgeren Agtelse for den offentlige Frihed og Villie til Lovenes Haandhævelse. Et saadant Løvte forsikrer os om, at dette kiære Barn, der er bestemt til at regiere en frie Nation, vil blive en urokkelig Støtte for vor Constitution. Og De, Prinds, som Forsynet og vore Love have kaldet til at bære en ved Frihed smykket Krone; lad Kilderne til Deres Tilværelse blive Deres Mønster i Dyder, og lær af Dem, at Konger ere satte til at giøre Nationerne lykkelige, og at deres sande Vælde bestaaer i Lydighed mod Lovene." Dronningens Svar var dette: "Jeg er særdeles rørt over Nationalforsamlingens Sindelav. Mine Herrer, naar min Søn engang opnaaer den Alder, vil han selv bevidne Dem det, som jeg ikke aflader at bibringe ham, nemlig Ærefrygt for Lovene og Attraae til at bidrage sit til Folkets Vel. - Nationalforsamlingen har decreteret, at alle disse Taler skulle trykkes.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
London, den 4de Januar. En af vore Morgentidender anmelder fra en sikker Haand den behagelige Efterretning, at Rusland har ved vort Hoffes Mægling ladet sig bevæge til at træde i Fredsunderhandlinger med Porten, og for det første at slutte en Vaabenstilstand med samme. Tiden vil lære, om denne Tidende har talet Sandhed. - Den sidste Storm og Hvirvelvind har anrettet store Ødelæggelser i det hele sydlige Engeland. J nogle Dage har det begyndt at fryse, og i nogle Egne liggenSneen saa høi, at den sinker Posternes Gang. - Efter de nyeste Beretninger fra Ostindien er General Meadows rykket frem med en Armee imod Tippo, og har bragt ham til den Beslutning, at indlade sig i Fredsunderhandlinger.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Stockholm, den 4de Januarii. Rygtet vedvarer, at Kongen vil i Februarii Maaned kalde Nationens Repræsentantere tilsammen, for at raadslaae med dem om Rigets indvortes Anliggender og Finantssager. Man begynder nu at føie Anstalter til at oprette vor Marine igien. Der bygges og nogle Fartøier til Skiærflaadens Formerelse. Man taler om, at en Of= og Defensiv=Alliance imellem vores og det Russiske Hof skal være paa Tapetet, men andre tvivle endnu derom.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Kønigsberg i Preussen, den 5te Januar. Fæstningen Pillau sættes i største Hast i den beste Forsvarsstand, og nye Skandser anlægges mod Søesiden. Saavidt, Veirliget vil tillade det, skal dette Arbeide drives i denne Vinter af alle Kræfter for en af Kongen dertil bevilget anselig Summa, og til Ostpreussen skal et tilstrækkeligt Artillerie og Ammunition afsendes. - Officierer, som ikke havde Lyst at tiene længere, have hidindtil uden Omstændigheder faaet deres Afskeed; men i en fra Kongen nyelig udkommen Cabinetsordre, er det bleven fastsat, at ingen Officeer maae ved nærværende Conjuncturer søge sin Afskeed, da samme ikke bliver ham bevilget.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Wien, den 5te Januarii. Tyrkerne i Bosnien begaae de største Udsvævelser i deres eget Fædreneland. Allevegne, hvor de i hobetal komme frem, plyndre de reent ud. J Biergene have de deres Oplagssted, og Biergbeboerne, med hvilke de synes at leve i god Forstaaelse, tage dem i Beskyttelse og skiule dem. Man har for nyelig efter de tyrkiske Politielove straffet endeel af disse tienstfærdige Hælere med Døden, og kastet deres Familier i Slaveriet. - Med den hertil i Dag fra Triest ankomne Post har man faaet at vide, at den Russisk Keiserl. Capitain Lorenzi, fik imellem Nanchio og Rhodis en nyebygget tyrkisk Caravelle i Sigte, hvilken, da den gik fra Alexandrien og til Constantinopel med endeel fornemme Familier og en rig Ladning, var tildeels bevæbnet og forsynet med 26 Metal Kanoner. Capitain Lorenzi gjorde strax Jagt paa dette tyrkiske Skib, naaede det, og begyndte at beskyde samme med Eftertryk. Trefningen var hidsig paa begge Sider, og Capitain Lorenzi forsøgte 3de Gange at bestige det fiendtlige Skib, men Tyrkerne havde bragt nogle Sække med Hamp oppaa Dækket, i hvilke de stak Jld, og kastede dem derpaa brændende ind paa den russiske Skebekke, som stedse maatte beskiæftige sig med at slukke Jlden. J det tredie Forsøg mistede, den russiske Capitain 8 Mand ved det fiendtlige Modværge. For nu at kunne erobre denne Caravelle uden synderlig Skad paa sin Side, besluttede Capitain Lorenzi, i Steden for at beskyde samme med det svære Artillerie, hvorved han vilde have boret den i Grund, at beskadige Seil og Master med hakket Jern. Dette Forsøg lykkes, og den russiske Capitain blev Mester af Skibet.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Fra de Pohlske Grændser, den 6te Januarii. Næsten alle de russiske Tropper, som i sidste svenske Krig tiente i Finland, ere marcherte til Lifland og de pohiske Grændser, hvor Armeen kan i næstkommende Foraar betimelig formeere sig, og, da den er forsynet med alle Nødvendigheder, strax lade sig see i Feldten. De fleste Generaler, som commanderte i Krigen mod Sverrig, ere blevne udnævnte til Anførere for Tropperne i Lisland og Hviderusland. Nogle af samme blive ikke engang Vinteren over i Petersborg, men ere allerede afreiste til deres Corpser. Jblant disse befinder sig ogsaa General Michelson og Generalmajorerne Fersen og Denisow. Generallieutenant Baron von Numsen var ligeledes i Begreb med at afgaae til Riga, og de andre skulle snart følge efter. - Endnu aldrig har Courervexlingen fra Berlin til Pohlen og derfra til Marquis Lucchesine i Tyrkiet været saa stærk, som i en Tiid af 14 Dage. Den pohlske Arme sættes i Stand og forsynes med alle nødvendige Ting til et forestaaende Feldttog. Der anlægges anseelige Fourage Magasiner, og det seer virkelig ud, som om Pohlen vilde til næste Foraar spille en virksom Rolle. - Kongen af Preussen, har i Schlesien ladet forbyde Kornudførselen, og befalet, at der fra Patschau til Plesse skal trækkes en Grændsecordon af Husarer, Jægere og let Jnfanterie under Generalmajor von Køhlers Commando. Denne Grændsecordon skal have det nøiagtigste Jndseende med al Kornudførsel.
Berlingske Tidende, 1791-01-17
Warskau, den 9de Januarii. Jsmailer ved Storm bleven erobret af Russerne med Kaar den i Haanden. Denne Efterretning har en Coureer bragt os. Den Russiske Armee var deelt i 6 Colonner, og den tappre General Suwarow dirigerte Beleiringen. Det var den 22de Dec. paa hvilken denne Tyrkiske Fæstning gik over. Tyrkerne forsvarede sig paa den meest haardnakkede Maade men de have og efter de foreløbende Efterretninger (thi de omstændigere ventes endnu mistet 12000 Mand. Blot Pachaen og 400 Mand tilligemed en Tartarisk Fyrste har man skiænket Livet, paa det de kunde være Vidner til denne Seier.