JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-11-23
Den bekiendte russiske Greve Pahlen, der nu var i Riga, skal være befalet at komme til Petersborg. Den danske Regiering laaner af Brødrene Beth man i Frankfurt 1 Mill. Gylden. Efter 8 Aars Forløb afbetales hvert 4de Aar den Fierdedeel og imidlertid forrentes Kapitalen med 4 1/2 Procent.
Viborger Samler, 1801-11-23
Fra Stormen høres endnu følgende. Den rasede den 22 Novbr. i England, nedrev ved Dover 2 nye Bygninger og endte med et Skybrud. J Dantzig og Kønigsberg rasede den d. 3die, dog sildigere paa Dagen end her i Danmark. J Kønigsberg steg Vandet, saa høit, at Bolværket tog Skade og meget Qvæg foruknede, ved Pillau strandede 7 Skibe. J Holland rasede Stormen om Natten mellem 2 og 3 Novbr. Fordi Overgeneral Murat forbød en Komoedie at spilles i Mayland, hvori der blev stiklet paa de Franske, kuurrede Publikum. Han beordrede 100 franske Grenaderer til Komoediehuset; de kom i Trætte med de majlandske Nationalgardere, og Tilskuerne, der frygtede for et Feldtslag mellem disse 2 Partier, smuk tede bort. Nu har Murat befalet, at de mallandske Nationalgadere, Grenaderer og Jægere skulle afskediges. Muligt oprettes de efter en anden Plan; men imidlertid patrollere de Franske stærk i Staden, for at dampe Uroen derover.
Viborger Samler, 1801-11-23
Det ildsprudende Bjerg Vesup er i Sommer paa St. Hans Nat besøgt af 8 Franskmænd, der ha pe vovet at stige ned i dens Aabning, hvoraf den udkaster Jld, &c. Siden 1779, da den ved at udkaste en overordentlig Mængde Jld, mistede sin forrige Skikkelse, har ingen vovet sig dertil. Vel besteg den engelske Gesandt Hamilton ved sit Ophold i Neapel Vesup 62 Gange; men aldrig vovede han, at lade sig hidse ned i dens Svælg, som disse.
Viborger Samler, 1801-11-23
De 2 engelske Paketbaade, som d. 2 Novbr. afgik fra Curhaven med Posten, kom dog, uagtet det haarde Veir, lykkelig til Engelland. Nu forlade Preusserne virkelig det Hannoverske.
Viborger Samler, 1801-11-23
Raadet i Holland har tilladt Skibsmaterialiers, Erters og Bønners Udførsel, engelske Vahres Jndforsel, fritaget Land og Sørofficerer i og uden Tjenesten, for Embedskat; men befalet: at Smerskatten (3 Gylden 15 Styver af 100 Pd.) skal endnu vedvare i 3 Maaneder.
Viborger Samler, 1801-11-23
Rigsdeputationen, der skal paakiende Skadesløsholdelsesplanen, skal have sit Sæde i Regensburg. Da den tydske Keiser har forsikret Kongen af Preussen, at han i Henseende til Erkehertug Antons Person, slet ikke ville giøre nogen Undtagelse i sit fredelige Sindeelag, og derfor ikke heller, fordi han var valgt til Kurbisp af Münster, fravige sin Pligt i Henseende til den med Billighed overeenstemmende Tilladelse til Kur værdigheders Afskaffelse, for at holde andre Fyrster skadesløse, saa har Kongen af Preussen ladet Keiseren, erklære: at han, hvis de 2 Kurbispedømmer Münster og Arensberg blot for en Formalitets Skyld. vare saa hastig besatte, slet ikke havde noget derimod; men at han i andet Fald ikke kunde bifalde dem, da den med Frankrig udkastede Plan, der nu skulde udføres, udtrykkelig bestemte de geistlige Fyrstendømmers Undergang til Fordeel for Arvefyrsterne paa venstre Rhinbred, Storhertugen af Toskan og Prindsen af Oranien m.v.
Viborger Samler, 1801-11-23
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1801-11-23
Helsingøer den 13de November. Efterretningerne og Følgerne af den sidste Storm blive immer sørgeligere. J Fiskerleierne her omkring ere mange blevne Enker og Faderløse. Ogsaa ved Curhaven, og langs med de hollandske Kyster har Stormen anrettet betydelig Skade. Overalt fra Østersøen bringe hertil ankomne Skippere de sørgeligste Tidender. Skibet. Flaxion, Capt. William Stevenson af Hull, fra Memel til Hull med Tømmer, kantrede i Søen den 3die i Nærheden af Bornholm og fyldtes strax med Vand; Skibsfolkene, 14 Mand, tilbragte 18 Timer paa Skibet uden mindste Næring, indtil Capt. Jacob Witt af Elbing biergede dem alle næste Dags Aften og har bragt dem hertil. Cap. Dan. Cherry af Hull, har i Østersøen reddet en Dansk, som laae halvdød paa et Vrag og har sat ham i Land ved Dragøe. Saavidt han kunde forstaae, var den reddede Kapitainen selv, paa Reisen fra Stettin til Kiøbenhavn, hvis Skib og alt Mandskabet er forliist. Kapit. Karl Gustav Gerdes af Stockholm, førende Skibet Providentia, har midt i Stormen bierget en Baad i Østersøen med 8 danske Folk, de 7 ere levende satte i Land, men den 8de døde af Mathed og Kulde. Hans Bendix Knudsen fra Barcellona til Kiøbenhavn, er indkommen uden Roer og Mast til Hognes; Joh. C. Christiansen med Vine fra Barcelona til Flensborg er forliist ved Falsterbroe. Fiskerne ved Stettin have i Sundet fundet en stunken Galease med Tømmerlast. Vageren fra 3 Kroner er dreven ned og ligger ved Fæstningen. Fra den svenske Orlogskutter er endnu ingen Efterretning indløben, Lodsen er ej heller endnu kommet tilbage. Kapit. A. H. Jacobsen fra Rusland er ankommen ved Hornbeck. Briggen Nidelven kom i Gaar fra Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1801-11-23
Kiøbenhavn den 13de Novbr. Fra den 9de til den 13de Novbr. er udgaaen det asiatiske Compagnieskib Kongen af Dannemark, som føres af Kapitain Agerbeck, til Canton i China med Cargaison og Provisioner; Skibet 3 Søstre, som før res af Kapitain Coltzau, til Ostindien med en Ladning Cargaison for particulair Regning; Briggen Nidelven er gaaet under Seil til Sundet.
Viborger Samler, 1801-11-23
Paa Bornholm har Orkanen gjort megen Skade, d. 3 Novbr. ved at oprykke Træer og rive Taget af Husene. Der var den fra Kl. 10 Form. til 4 Efterm. Barometret sank under Mærkerne. Da man kun har havt maadelig Høst der i Aar, saa vil Fodermangelen være følelig, da man nu maa tage Taget fra Kreaturene til de beskadigede Huse.
Viborger Samler, 1801-11-23
J Lolland oprettes nu og et Skoleholderseminarium ved Vesterborg for 15 Seminarister af Bondestanden.
Viborger Samler, 1801-11-23
Da nu baade Siælland, Fyen og Lolland have hver eet; saa længes den største Provinds Jylland ogsaa efter at faae et Seminarium for sine Skolelærere.
Viborger Samler, 1801-11-23
Til d. 27 Octbr. ere 18 Danske Skibe komne til engelske Havne med danske vestindiske Produkter fra St. Croix. Deraf ere 9 ved at losse, 3 have udlosset og 2 have endnu ikke losset.
Viborger Samler, 1801-11-23
Det hedder, at der i Hedemarken, ovenfor Christiania i Norge, skal anlægges en Kiøbstæd.
Viborger Samler, 1801-11-23
Fra Kinafareren under Kapit. Tranberg har manden glædelige Tidende: at han d. 30 var i god Behold kommen til Engelland; saa man snart kan vente ham hiem.
Viborger Samler, 1801-11-23
Aarhuus Smakskippere er det tilladt endnu i 4 Aar at oppebære hele Aaret igjennem den ved Reskript. af 17 Marts 1797 dem bevilgede forhøiede Vintertaxt. Samtlige Officerer, saavel af Kavalleriet som Jnfanteriet, maa uden for Tjenesten bære mørkeblaa Pantalons, og ligeledes i Tjenesten under Overkiolen.
Viborger Samler, 1801-11-23
En Ærøeboers Jagt er 1/4 Miil fra Korsøer funden tulseilet i det store Belt d. 9 Novbr., Skibsdrengen laa druknet i Kahytten, og de øvrige Folk formodes og at være druknede.
Viborger Samler, 1801-11-23
Ved Houstrup Strand inddrev et Skib fra Düntirken d. 6te Novbr. ladet med Viin og Æble. Skibet havde fra den 3die mistet Mast og Seil og kantrede derpaa. Det drev saaledes om paa Siden i 3 Dage og imidlertid maatte de 9 Mand Besætning staa i Vand paa Dækket og nære sig af noget Viin; de bleve dog alle i Live; men Lasten er fordærvet.
Viborger Samler, 1801-11-23
J Khn. er H. D. Prindsessen af Würtemberg, forløst med en Prinds d. 5te Novbr.
Viborger Samler, 1801-11-23
Viborg Torvepriser den 21 Novbr.: Rug Tden. 5 Rd. 16 s. Byg 16 a 18 Mk., Kartofler 9 a 10 Mk. Smør 11 a 12 s.; Oxekiød 5 a 6 s. Tælle 17 s. Pdet; Æg en Snes 12 a 13 s.; Sild en Oel 22 a 30 sk.
Viborger Samler, 1801-11-23
Befordringer og Afgang. Underdet danske Cancellie: N. C. Øllgaard confim. et Par ferske Helt 10 sk. til Præst ved Frederiks Hospital i Kbh.; H. Dahlerup ligeledes til Forstander ved Hillerød Hospital; Amts-Chirurg, J. G. H. Weiskopff best. til Chirurg i Viborg, og til det der værende Hospital og Tugthuus, saa og i Fjends, Nørlyng, Middelsom og Linsgaard Herreder i Viborg, Amt, samt i Hitz=Herred udi Aarhuus Amt, Birkedommeren og Fogden i Taarnbye paa Amager, C. C. Cramer, tillige til Birkeskriver sammesteds. (De øvrige følge i næste Nummer.)
Viborger Samler, 1801-11-23
Vacance, Frorup Sognekald i Fyen, 400 Rdlr.; Herredsfoged, og Skriver Embedet i Odense, Skam, Lunde og Skovbye, Herreder i Odense Amt, hvoraf svares 100 Rdlr. aarlig til Byefogden i Bogense, indtil Ravneberg HerresfogedEmbed bliver ledigt. Døde. Kon. Mad. Beate Joh. Christensen, fød Ringsted 27 A. Frue Dorthea Fale, fød Grøn. Mad. Kristine Brorson, fød Brun. Mad. Maria Wolfferdt fød Clausen, 50 A. Skibsraptain og Oldermand forSkipperlauget Jacob David Kiøhlsen, 72 A. Lars Jensen, 43 A. Jfr. Hedevig Christine Balle. Mægler P.P. Møller, 30 Aar. Mad. Sophie Catharine Menser, fød Hoppe 82 A. Frue Catr. Mar. gaith (Falck i sidste Avis var en Trykseil, 53 Aar. Randers: Friderich Johan v. Hedemann 15 A. Warde: Herredsfoged Hans Bach, 34 A. Horsens: Billedhugger Jens Hierner. Constantinsborg, Konsistorialraadinde Holst fød Falkenschiold, 64 A. Fridericia: Director og Commercekonsulent Viborg.
Viborger Samler, 1801-11-23
Copulerede. Viborg: Ungkarl Peder Nielsen, og Enke=Konen, Kirsten Christensdatter.
Viborger Samler, 1801-11-23
Bekiendtgiørelser. For fraværende Slægt og Venner bekiendtgiøres herved: at sidste Onsdag den 11te Novbr. Kl. 2 Morgen, maatte jeg friste den haarde Skjebne, at miste min gode og retskafne Kone, Anne Elisabeth Kolbye, fød Høeg, som efter 8te Dages Brystsvaghed døde i hendes Alders 69 Aar. Enhver som kiendte hende, vil føle hvor stort Tab, hendes Datter og jeg ved hendes Bortgang leed. Beslægtede og Venner, tager Deel med os i denne vor bedrøvelige Skjebne. Nyegaard den 14de Novbr. 1801.
Viborger Samler, 1801-11-23
Paa min Steddatters Apelone Marie Morsings og egne Vegne. Christen Kolbye.
Viborger Samler, 1801-11-23
Ved en stille Død i Gaar Morges Kl. 6, har den alvise Gud kaldet min elskelige og agtværdige Svigerfader, Kammeraad Just Michael Lund paa Seilgaard, i hans Alders 80 Aar. Træt af Dage og Arbeide i Livet, naaede han sine Ønskers Maal. Han døde vel - Slægt, Venner og Bekiendtere erindre hans gode oprigtige Vandel her. Westerkielstrup d. 16de Novbr. 1801 N. Hastrup.
Viborger Samler, 1801-11-23
Ved Døden er nyelig afgangen Søren Christensen Løvel, eller iblandt saakaldet Søren Paulsen udi Pederstrup Sogn og Bye paa Sordahls Gods i Viborg Amt, Landsoldat ved 1ste J. J. Reg. 1ste Afdeling Nr. 63, thi indkaldes herved 3de Gange i Med for af Placaten af 26 Octbr. 1792, herved hans Arvinger, samt Credi- og Debitorer at møde paa Stiftestaaet i bemt. Pederstrup 30te Dagen d. 15 Decbr. førstkommende og andre befalede Tider efter Loven, for hver for sig paa sin Side at beopagte deres Tarv, og de sidste at betale hvad de maatte skylde til Stervboet. Søedahl d. 18de Novbr. 1801.
Viborger Samler, 1801-11-23
Paa S. T. Hr. Kammerherre, Stiftbefalingsmand og Amtmand Sehestedts Vegne, som committeret. S. W. Friisenberg.
Viborger Samler, 1801-11-23
Auction. Onsdagen d. 23de Novbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver udi afgangne Stadsmusikant Andreas Rüdigers Stervboe her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt en Samling af gode og deels kostbare Musital-Jnstrumenter, hvilket til vedkommendes Efterretning hermed bekiendtgiøres. Randers den 17de Novbr. 1801. S. A. Stadfeldt. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1801-11-23
For omtrent 3 Uger siden, ankom til Lars Kundsens Enkes Gaard udflyttet fra Over Foussing i Synderlyng Herred, en blakhielmet Stud 2 Aar gammel, der har et skaaren Hag i det venstre Øre, denne Stud haver været oplyst rundt omkring her i Canen samt ved Tinget; men da ingen Eiermand haver indfundet sig, bliver dette bekiendtgjordt i den Viborger Samler. Over Fausing den 14de November 1801.
Viborger Samler, 1801-11-23
J allerunderdanigst Følge Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling af 16de Octbr. d. A., som er læst ved befalede Over da Underretter, bliver 3de Gange i de Kiøbenhavnske og Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og den Viborger Samler, ved Proclama sub poena præclusi et verpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldet Arvingerne med Værge og Curator, samt Credi= og Debitorer efter afgangne Jndsidder Anders Nielsen Winther i Schravad Mølle udi Roum Sogn, Rinds Herred, Viborg Amt; hvilke første ved Skiftet er anmeldt at være En Søster Kierstine Nielsdatter Winther ugift i Aalborg, en Dito Cicilie Catrine Nielsdatter Winther, har været gift med Jver Pors i Dahlemose Kroe under Gier trup Gods i Siælland, hvilken Søster skal være død og efterladt sig 2de Børn, neml. en Søn Niels Jversen Pors over 30 Aar Gammel, som ikke vides hvor opholder sig og en Datter Catrine Jversdatter Pors, skal være gift udi Wemles i Siælland, men med hvem vides ikke, og nok en Søster til den afdøde navnlig Anne Nielsdatter Winther, som ikke vides hvor opholder sig, om er levende eller død, om har været gift eller ikke, eller om har efterladt sig Arvinger eller ikke, samt om fleere maatte være til, at legitimere sig inden eller til bemeldte TidsForløb. Med lige Varsel udvildes og bemeldte Anders Winthers forhen afdøde Huuse Marie Laurisdatter, hendes Arvinger, paa Grund af den Ret de tilkommer, efter et imellem bemeldte Agrefællede oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, samt den Paastand, som under Skiftet er nedlagt ved en anmeldt Fuldmægtig, ved hvem hendes Arvinger er anmeldt at være: en Kryder Anders Laurisen Meldgaard i Resendahl, en Dito Garen Lan risen Meldgaard i Giødvad en Søster Kierstine Marie er død, men efterladt sig 4de Børn, neml. en Søn Peder Lihme Porcelainhandler i Kiøbenhavn, en Dito Jacob Lihme Kiøbmand i Randers og 2de Døttre begge i Kiøbenhavn. En Søster Jnger Landtsdatter, været i Ægteskab med Sr. Schmidt forhen i Klod Mølle, men begge døde og efterladt sig en Søn Johannes Schmidt. Bagersvend i Aarhuus, en Dito Kierstine Laurisdatter været i Ægteskab med afal. Michel Andersen i Haug Mølle, men død og efterladt sig 5 Døttre, hvoraf gre ere gifte og boesiddende i Aarhuus Stift, men den 5te Anne Marie død i Ebeltoft Stengaarde og efterladt sig Mand og Børn, en Dito Karen Laurisdatter Enke og boesiddende i Haarup, en Dito Maren Laurisdatter Enke og opholdende sig i Mausing Mølle og en Dito Anne Pauline Laurisdatter, er død, men været i Ægteskab med afgl. Anders Andersen i Giern og efterladt sig 2de Sønner og en Datter, samt om fleere maatte være, ligesaa at ligitimere sig. Fiskerhuuset ved Restrup pr. Hobroe d. 18 Novbr. 1801.
Viborger Samler, 1801-11-23
Paa S. T. Hr. Kammerherre tierbefalingsmand og Amtmand Schestedts=Vegne, som committeret C. Klottup.
Viborger Samler, 1801-11-30
Blandt de Transparente illuminerede Stykker udmærkede sig et Portræt af Bonaparte paa Konsternes Pala, med Omskrift: Han berøver sig selv Roligheden, for at give os den. Jmens Pantommen varede, saae man, at en virkelig Due i nogle Minuter svævede over Fredstemplet og fløi derpaa til Thuillerierne. Saaledes endtes da denne kostbare og pragtfulde Høitid, og der indtraf kun det betydelige Uheld, at et Stillads, som var opreist over Gravene for Flora Pavillonen, styrtede ned med 60 Tilskuere, hvoraf nogle døde og endeel bleve saarede. De saarede bleve for det meste forbundne i Konsul Bonapartes Værelser.
Viborger Samler, 1801-11-30
Bildhugger Comilli fra Turin, havde til Festen faaet Bonapartes veltrufne Statue af Marmor 6 1/4 A. len høi færdig, den forestiller Helten stikkende Sværdet i Skeden. Konstneren havde udsat den til Skue. Bonaparte havde skrevet til denne Dag en Proklamation til det franske Folk, hvori han, efter at have viist dem Fredens Glæde, efterat have opmuntret dem til at fuldkommengiøre de franske Love, understøtte Fabriker og med Flid dyrke Jorden, som den varigste Lykke for et stort og mægtigt Folk, og efter at have ønsket: at fremmede maatte finde det franske Folk eendrægtigt, simpelt, flittigt, sædeligt og et værdigt Mønster for andre, siger "Dersom der endnu gives Mennesker blant os, som plages af den Orm, at hade sine Medborgere eller forbitres naar de tænke paa, hvad de have tabt - Saa vente umaalelige Egne dem (Cajenne ventelig) Gid de der maa søge Rigdomme og glemme deres Uheld og Lidelser, Fædrenelandets Blik vil følge dem didhen; det vil understøtte deres Mod; og lykkelige ved Arbeidsomhed ville de da engang vende tilbage i Fædrenelandets Skiød, helbredede for den afsindige Hadesyge, som værdige Borgere.
Viborger Samler, 1801-11-30
De øvrige Nyheder herfra, ere: 1) At Kiøbmændene i Lion have foræret Konsul Bonaparte en mørkblaa Fløiels Klædning med overmaade konstigt Broderi paa af Silke og Guld. Han har lovet dem at bære den, og har forsikret dem om sin Velvillie. J Broderiet finder man arabiske og ægyptiske Ord, alt omgives med Oliegrene sammenflettede med Egeblade. 2) At Bonapartes ny Stadsliberi bestaar eji andet, end lyseblaa Klædes Kioler med en smal Sølvtresseom Kraven. 3) At General Leclere er reist til Brest og gaar til Domingo, og Gener. Berthier er sendt til Marseille for at mynstre de Tropper, som kommer i Land der fra Ægypten - han har alt mynstret Copternes Legion. 4) At Lord Cornvallis i Stormen d. 3die dog satte over Kanalen og var underveis i 15 Timer. Han landede Kl. 10 om Aftenen ved Calais, blev modtagen med lydelig Glæde af endeel franske Slupper og paa Landet af mangfoldige franske Embedsmænd, Tilskuere, Kanonskud og Musik. 5) At der paa det ny Gitterværk for Jndgangen til Thuillerierne ere anbragte 4 forgyldte Haner, med Underskrift, Fransk Republik." 6) At Portugal skal have forbunden sig til, at betale til Frankrig 25 Millioner Franker i Penge, Diamanter, Bomuld, Huder, Fernbuk og Sukker. 7) At Politiet er saa aarvaagent, at 3 Personer, som i 3 forskiellige Leiekarether havde glemt Poser med Penge i, have faaet dem igien, naar de kuns vidste Hyrekaretens Nummer.
Viborger Samler, 1801-11-30
London d. 9 og 16 Novbr. Den stormfulde Dag den 3 Novbr., stormede det og endeel her i begge Parlamenterne, da man afhandlede de forelagde Fredspræliminærers Antagelse. Overhuset debatterede til næste Morgen Kl. 5 1/2 og i Underhuset mundhuggedes man over dem til Kl. 3 1/2 om Morgenen. Underhuset antog dem uden Stemmesamling; Overhuset stemte derover, 214 Stemmer vare med; 10 imod.
Viborger Samler, 1801-11-30
J Overhuset vare de sidst afskedigede Ministre Lorderne Grenville og Spencer ivrige Opponentere imod Freden (hvorfor Storkantsleren beklagede: at de bedste Mennesker, i denne vigtige Sag vare af saa forskjellige Meninger) Grenville paastod man burde see alle de Traktater, som uden Engellands Vidende, vare sluttede af de Franske med Spanien, Portugal o. s. v., for at ende denne Krig, og da den gamle Lord Thurlov og Darnley afsloge dette som upassende med Dagens Forretnin er og gjorde dem tilgode over, at Grenville talte i saa hervisk en Tone, som om han endnu var Minister; saa forsikrede han, at han slet ikke kunde rose denne Fred; thi da Engelland negocerede med de Franske i Lille, ville man hverken give Maltha, Surinam, Minorka, Cochin eller Cap tilbage, og da var der dog Bevæggrund dertil; thi Banken havde hørt op at betale, Marinen gjorde Opstand og Folket raabte paa Fred. Ved denne Fred derimod fik de Franske en vigtig Skibsfart paa Brasilien, Cochin i Jndien, (hvor de kunde underholde en europæisk Magt til Skade for England) Martiniqve var ligeledes vigtig, Pondicher ligesaa, fra alle disse Steder kunde de tilføje Englands Handel vigtige Stød, og derfor fik vi kun Trinidad, hvis Fordele vi ikke kiendte: men at vi ei troede os sikre mere i Vestindien, saae man deraf, at vore Ministre tænkte paa at underholde en svær Deel Militæt der. Vel havde de Franske maattet rømme Neapel, sagde Grenville, men saalænge de bleve i Cicalpinien, der kun var 60 Mile derfra, kunde det ingen Sikkerhed være. Han paastod endelig: at vi ikke kunde tabe saameget ved at fortsætte Krigen, som de Franske. Lord Spencer var især mod Caps Jndrømmelse. Hertugen af Clarence, een af Kongens Sønner, talte og for Freden og Stor-Cantsleren var af den Mening: at dersom England var saa ilde faren, som Grenville paastod; saa ville det snart gaae til Grunde, og ligesom England siden 1797 rig tig nok havde vundet noget ved Krigen, saa havde den derimod tilsat 125 Milloner Pd., og han troede derfor, at denne Fred med nuværende franske Regiering, var meget varigere, end den Lord Grenville i Lille skulde have sluttet med Directoriet.
Viborger Samler, 1801-11-30
I Underhuset erklærede Lord Hawkesbury strax; at Frankrig havde erklæret, ikke at ville giøre Brug, af den Deel af Brasilien, som efter Præliminærerne var den tilstaaet af Portugal. Han talte derpaa vidtløftig til Roes for Freden, og sagde: Efter en 9 aarig Krig, der har kostet os 200 Millioner Pd. Sterl., efter uhørt Mennesketab og Anstrængelser, er Freden sluttet, ei fordi den var den ønskeligste, og ej af Frygt for Frankrig, men fordi vi have opnaaet vort Ønske, det nemlig, at hindre Revolutionens Udbredelse ved Sværdet. Endskiøndt vore Hielpemidler til at føre Krig, vare endnu rige nok, saa var dog Tidspunkten nu til at hore op, da Frankrig siden Revolutionen ingen bedre Regiering havde havt, end nu. Efterat to Alliancer vare feilslagne, var det vanskeligt at faae den 3die i Stand, da hverken Østerrig, Preussen eller Rusland vare for den Ting, og uden Alliance kunne England ej vinde ved at fortsætte Krigen. Fredens Fordeele vare: at man havde reddet Portugal paa Olivenza nær. At Porten, der i hele Krigen var bleven os tro, blev ubeskaaren. At England fik Øen Ceylon, da den manglede en sikker Havn i Ostindien, at den i Vestindien fik den for Orkaner sikre Trinidad, var den yderst vigtig. De Colonier der nu gaa tilbage af de erobrede, behøver de den ikke; thi den havde endnu nogle af sine ubebygte. Frankrigs Magt var ej udvidet saa betydeligt, naar man overveier: at Østerrig, Preussen og Rusland havde forstørret deres Lande ligesaameget ved Pohlens Deling. Den engelske Søemagt var utrolig formeret i Krigen, men Frankrig, der i Begyndelsen af Krigen havde 80 Linieskibe, havde nu kun 39, og mange Aar ville forløbe, inden den fik nogen vigtig Søemagt m. m. Grev Temple og Vindham talte imod Freden; Pitt og For for den og Minister Addington spaaede af en varig Fred (i Debatterne regnede man den i det mindste paa 10 Aar) og forsikrede, at Englande Ministre ikke ville beskytte misfornøiede Franske og ventede det samme af den franske Regiering.
Viborger Samler, 1801-11-30
Foruden Grenwille og Vindham, som man nu kalder Allarmister, har og Dottor Lavrence i Underhuset kaldet denne Fred den sletteste Fred England nogensinde sluttede. Han laster i sær Englands liden Omsorg for Prindsen af Oranien, og sagde: man skulle lære Troskab mod sine Allierede af Frankrig; thi i hele Krigen, havde de Franske aldrig rømmet en Stad eller et Land, uden at sørge for deres Allieredes Fordeel m.m.
Viborger Samler, 1801-11-30
Lord Withwort er udnævnt til Gesandt i Paris. Thomas Jackson, forhen Gesandt i Turin, til anden Minister i Amiens, for at slutte Handelstraktaten med Frankrig dessnarere. Til Dover ere komne nogle Franske, som man har viist tilbage til Frankrig, indtil man nøiere overlægger deres Komme.
Viborger Samler, 1801-11-30
Sir Sidney Smith, General Moore og Oberst Abercromby, ere komne hertil fra Ægypten. Smith fremstillede sig for Admiralitetet i Tyrkedragt. J begge Parlamenterne er bevilget Taksigelser til General Hutchinson og øvrige Admiraler og Officerer, som han ve udmærket sig. Lord Nelson sagde i den Anledning Frankrig havde i Sinde at stifte i Ægypten et Rige, som skulde have naaet til Konstantinopels Mure og opslugt de brittiske Lande i Jndien (kan nok være) da Bonaparte landede der med 370 Skibe og 40000 Mand, troede han aldrig de Franske skulde fordrives derfra. Derfor holdt han ei heller sin Flaades Tab ved Abukie for nogen synderlig Ulykke. Efter de Lister Oberst Abereromby bragte med, ere 1700 syge og saarede Englænder og Tyrker døde i Ægypten. Af 400 engelske Soldater, som havde Pest, døde 100.
Viborger Samler, 1801-11-30
Man har Efterretning om, at den danske Garnison i Trankebar har kapituleret den 13de Junii. Na bliver den tilbagegivet Danmark, ifølge Konventionen, som er antagen af Danmark og Sverig.