Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-03
Den Frisindedes Redacteur er bleven saagivetfor Indholdet af de i Bladet No. 9, 12 og 16 indførte Artikler med Overskrifter, Reformværket, Nuer det Tid, samt "Folkets Tillid og Kongens Oprigtighed." Af disse Nummere ere det første og det sidste ikke lagte under Beslag, og det er saaledes indlysende, at Saggivelsen maa være paafulgt enten ifølge et umiddelbart Rescript fra Kongen til Cancelliet, som den høieste Øvrighed, eller ifølge dette Collegiums egne Foranstaltninger. Hvilket af disse Alternativer vi her skulle holde os til, ansee vi ikke for vanskeligt at afgjøre. Kongen har allerede strax ved sin Regjerings Tiltrædelse factisk frigivet Constitutions=Spørgsmaalet og har derved saa at sige selv opfordret til frimodige Yttringer om Statens Forfatning, noget, man iøvrigt maatte være berettiget til at vente af den, der høimodigt havde ilet med at giengive Norge sin naturlige Frihed. Kongen har derhos erklæret sig for en varm Ven af Trykkefriheden og derved selv opfordret til en frimodig Yttringsfrihed igjennem den offentlige Menings Organ, Pressen. Kongen har endelig erklæret, at han vil ene Sandheden og Jntet uden denne; han har derved viist, at han selv var ophøiet over alt Formelt, at vilde oversee det maaskee mindre Passende i Udtryksmaaden, naar man blot holdt sig til Sandheden; at han anerkjender, at netop den gode Villie og Bestræbelsen efter at ville fremhæve det Rigtige, kan lade En tage mindre Hensyn til den Form, hvori det bliver fremsat. Kongen kan altsaa ikke personligen have foranlediget den anførte Saggivelse, men det maa være Cancelliet, Landets høieste Justits=Collegium, der har beordret Sagsanlæggelse, og da Collegiet ikke der kan have handlet anderledes end efter sin Overbeviisning om det Pligtmæssige i den nævnte Fremgangsmaade, kunne vi kun beklage, at det ikke synes at have opfattet den Aand, hvori Kongen vil have Trykkefriheden forstaaet, og indseet den liberale Tendens til at ville løsne dens Baand, som Kongens tidt nok gjentagne Yttringer have hævet over al Tvivl. (Khonsp.) Jgaar Aftes afholdtes der en Generalforsamling af den khvnske Afdeling af Trykkefrihedsselskabet, der var temmelig talrig besøgt og hvor der holdtes meget energiske Taler. Den vigtigste Gjenstand, der forhandledes, var Jndgivelsen af en Trykkefriheds Petition, og det bestemtes, at Afdelingen opfordrede Selskabets Repræsentanter til i dettes Navn at forebringe den nærmest forestaaende Stænderforsamling et Andragende om at petitionere Hs. Maj. Kongen om, at alle de Trykkeanordninger som siden Frdn. 27de Septbr. 1799 ere emanerede, tilligemed denne Frons, § 20 maatte blive ophævede, saa at Frdn. 99, med Undtagelse af den nævnte §, blev den bestaaende midlertidige Trykkelov for Danmark. Alle de Talere, der yttrede sig ang. denne Sag, vare for Propositionen, og fandt ingen Modstand, hvilket de endog fandt beklageligt, da de "glødede af Kamplyst." (Md.)- Imorgen give Brødrene Wolff deres anden Concert heri Staden, paa Hoftheatret. Foruden meget interessante Nummere paa Violin samt Træ, og Straainstrumentet vil Concerten give Publikum Leilighed til at høre en udmærket Klaveerspillerinde Frøken Gjertz, der vil udføre en Phantasie af Thalberg.