Viborger Samler, 1846-04-04
En forhenværende Embedmand her i Staden er formedelst Bedrageri dømt til Tugthuset. Følgende er et afhans mange Bedragerier: Da det nemlig engang, som ofte var Tilfældet, kneb for ham, gik han til en Mand her i Byen, der har mange Penge, som forrente sig godt, og bad ham om et Laan; men Pengemanden vilde have Sikkerhed, da han ikke kjendte Personen, hvortil Denne svarede, at der vel var Sikkerhed nok i de 100 Favne Brænde, han havde staaende i sin Gaard, men som han ikke vilde sælge endnu, da Priserne nok vilde stige. Pengemanden gik hen og saae paa den store Brændestabel, der virkelig stod i Gaarden, hvor K. boede. Mod en belo vet pæn Godtgjørelse ved Tilbagebetalingen fik K. Summen, og Pengemanden gjorde sig det til Pligt ved sine Morgentoure, at inspicere Brændet. Da hændte det sig en Dag, at han mødte flere Vogne belæssede med Brænde, og da han saae, at de kom ud fra Kr. Gaard, raabte han dem an og spurgte, hvor de skulde hen med det Brænde? "Det skal ind til vor Huusbond!" – "Hvem er Jer Huusbond?" spurgte Pengemanden. - "Det er Bager Al – "Vil J see, at J kunne lade det Brænde staae!" sagde Pengemanden. – Er Han gal. Hvad kommer Bagerens Brænde Ham ved!" var Svaret, og nu viste det sig, at K. havde givet den forsigtige Pengemand Sikkerhed i en Andens Eiendom. (Hjørr. Av.)J denne Tid sees paa Børsen en ny Opfindelse, nemlig: en Støvleknægt, der selv trækker Støvlen af, og dernæst, ved en Fjederkraft, kaster den hen af Gulvet. Denne behagelige Opfindelse, der gjør Hændernes Brug overflødig, skyldes en afgaaet Prem. Lieutenant W. Zytphen, der endvidere skal have forelagt Hs. Majestæt en befæstningsplan, hvis Udførelse gjør det umuligt for Fienden at sætte sig fast paa Sjælland. Hele Kysten skal nemlig undermineres, og Lederne til disse mangfoldige Miner skulle alle have deres endelige Udgang i Kongens eget Gemak. Naar nu Hs. Majestæt erfarer, at 20,000 Md. ville giøre Landgang et eller andet Sted, gaaer han hen og betragter sit Minekaart, seer hvilken Mine der skal spille, trykker paa en Fjer i Gulvet, og uden mindste Anstrængelse ere de 20,000 Md. sprængte i Luften, og Landgangen forhindret. Naar det kommer istand, kan en stor Deel af Armeen altsaa reduceres, hvilket vil være en stor Besparelse for Landet. (S. Bl.) En nye Actie-Jndbydelse af mindre Omfang, men i sin Art ikke mindre nyttig og anbefalelsesværdig, angaaer Oprettelsen af et Establissement af færdigt Skomagerarbeide, og tilsigter især, hvad der vist uden Tvivl vilde kunne opnaaes, at hæve vedkommende Jndustrigreen til at kunne afgive en ikke ubetydelig Udførsel af færdigt Arbeide til Udlandet: Noget, som hidtil ikke har fundet Sted, uagtet Forholdene i lang Tid have indbudt dertil. Jndbyderen er Hr. Skomagermester J. F. Richeel, en anerkjendt driftig Mand, der har Patent paa et eget Slags Arbeide. Den fornødne Driftscapital er kun ansat til 10,000 Rbd.,der efter hans nuværende Drift antages at kunne omsættes 3 Gange aarlig. Han overlader Selskabet sit Patent og forbeholder sig selv at bestyre Foretagendet under en Directions Tilsyn, imod at erholde de sædvanlige Betingelser. Udbyttet er ansat til 10 Procent. (Kbhp.)J Flyveposten fortælles følgende Curiosum: En Jtaliener var for lang Tid siden indtraadt i Ægteskab med en kjøbenhavnsk Dame, som bragte ham en ikke ubetyde ilig Medgift. Vi vide ikke, hvordan deres Samliv var, men saameget er vist, at Jtalieneren for omtrent 9 Maaneder siden pludselig uden Farvel reiste til Turin, hvorhan leiede et Kaffehuus. Affairerne gik ikke her med de Bedste; dertil kom Anger og Ruelse over det foretagne Skridt, og en smuk Dag stod han pludselig paa Kjøbenhavns Toldbod med sit Baarschaft, som var reduceret noget ved Reisen til Jtalien. Over den mellemliggende Tid have vi ikke nøiagtige Efterretninger, vi skulle ikke kunne sige om Forholdet mellem de tvende Ægtefolk var blevet bedre; dog synes Katastrophen at vidne om det Modsatte. Den 25de Marts opførtes paa Hoftheatret Cenerentola. Som kjærlig Ægtefælle ledsagede den omtalte Jtaliener sin Kone derhen, han vilde dog unde hende en Fornøielse. Under Forestillingen forsvandt han, Konen ventede forgiæves paa ham, og hun blev nødt til at begive sig alene hjem. Men hvo skildrer hendes Overraskelse, da hun finder Huset forladt og øde. Manden, havde atter absenteret sig, han var afreist med Diligencen til Hamborg og havde medtaget 8000 Rbd. samt endeel andet Smaanips, som han havde medbragt sin Kone fra sin Reise til Jtalien, efterladende hende en mindre Sum Penge". (Senere Efterretninger melde, at han har skrevet til sin Kone, at han var reist til Berlin for at søge en Næringsvei, og at hun med det Første nærmere skulde høre fra ham.)Med Fregatten "Gesion, der er bestemt om kort Tid at afgaae til Jsland, vil følge Hr. Architect Winstrup, der er overdraget at ombygge og udvide Kirken paa Reikjavik. Desuden er det bestemt, at nogle Videnskabsmænd skulle følge med, for at foretage videnskabelige Undersøgelser paa Island. (Flyvp.)¬