JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Om Spektaklerne i Dres den i Anledning af den Augsburgske Konfessions 3aarige Jubelfest, læser man følgende Beretning: "For at begribe Aarsagen dertil maa man vide, at Profelytmageriet aldrig har været saameget begunstiget som nu, og at mangfoldige Civil- og Militair Befordringer, især blandt Hoffets nærmeste Omgivelser, synes at staae i Forbindelse med den Befordredes forudgaaende Overgang til den katholske Kirke. Det som først forstemte Folket var, at man havde forbudt den Kanonering som havde fundet Sted ved de foregaaende Jubelse. ster, hvilket foranledigede, at Enhver som havde en Bøsse eller Pistol, lod den kalde i sin Have eller Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
J det Huus paa Torvet, udenfor hvilket man havde anbragt Luthers og Melanchtons billeder i Transparent, boede en Grev Baudissin, som gav en musikalsk Soiree for aabne Vinduer, hvilket mishagede Publikum, saa det udbrød i Skjældsord mod Gjæsterne i Vinduerne. Man skaffede ogsaa Musik nedenfor, og lod spille den bekjendte Folkesang: "Heil Dir im Siegerkranz, ledsaget af høie Fryderaab, hvorpaa der oven fra blev spillet den bekjendte Gassenhauer: "Lotte ist todt, der forbittrede Folket til det Yderste. J samme Øieblik var det, at en Mand var saa forvoven, at han brugte Skjeldsord mod Luther og Melanchton og fandt et Fristed inde i Huset, hvis samtlige Vinduer derpaa bleve sønderslagne af Stene, som man brød op af Gaden, Politiet blev drevet tilbage, Vagten gik det ikke bedre, thi just tilfældigviis blev den kommanderet af en Lieutn. Flemming, som for 2 Aar siden var bleven katholsk. Hele Garnisonen blev nu kommanderet ud, og da Allarmen gjentoges i 3 Aftener, bleve 73 Personer arresterede og over 50 saarede." - (J Leipzig og Politiet Folket fra hinanden med Springstænger, som kastes ind imellem den tykkeste Hob, og formedelst Reeb, som ere befæstede i begge Ender, hurtig igjen trækkes tilbage, hvorved en heel Deel Mennesker hver Gang rives overende.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Ved Stens Jernværk, beliggende en Miil fra Norkoping i Sverrig, tildrog sig den 7de f. M. en sørgelig Hændelse, idet en Smedesvend, 25 Aar gammel, opfandt en hidindtil uhørt Maade at tage sig selv af Dage. Han gik nemlig allene ind i Smedien, satte Stangjerns=Hammeren i Gang, og stak Hovedet imellem Hammeren og Ambolten, og inden et Øieblik laae Hovedet og Kroppen hver paa sin Side. En Nordmand, Dr. Christian Lassen, er bleven udnævnt til Professor i den orientalske Literatur ved det kgl. preuss. Universitet i Bonn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Ved Tidenden om den elskelige Biskop Blochs Død. Kom og følge mig, saa lod Herrens Stemme Til Johannes hist ved Søens Bred; *) Seel Discipelen til Alt at glemme, Og at følge Herren var bered - Saa og du, Johannes liig i Sinde, Gladeligen fulgte Herrens Røst; Ak at døe - for dig var kun at vinde - Det var Sædemandens rige Høst. Hvo kan skildre dit det fromme Hjerte, Afskedstaaren - den det skildrer bedst - Dyb og inderlig den er vor Smerte; Den der elskes høiest, savnes meest - Kjerlighed og Sorg de bare dig til Jorde, Længsel, Savn og Tak de følge dig Kjer og varig skal dit Minde vorde - Paa Velsignelse dit Mønster riig. Sov nu blidelig - I trende Kjerre, Birch og Münter og du ædle Bloch Ham, der gav os dem, vi give dem - Han see naadig til sin Kirkeflok! den 9de Juli 1820. Sadolin, Præst i Torrild. 2) Marc. 1, 19. 20 v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Sognefoged Rasmus Hansen af Østerbye afholdes Torsdagen den 29de d. M. Eftermiddagen Kl. 4, een eneste Auction over det ham tilhørende Skovskifte i Thingskoven, bestaaende af Bøge= og Egetræer. Lysthavende ville møde i Skovfogedhuset, hvor Auctionen holdes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 13de Lanng. Juli 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Mathias Christian Handberg og Hustrue Maren Hansdatter, bliver det deres fælleds Boe tilhørende Huus paa Tørringskou Mark i Tørring Sogn med tilliggende Jorder af Hartkorn, 4 Skpr., samt Kirke- og Konge Korn og Qvægtienden, deraf, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 23de denne Maaned. den 30te den 6te August næstk. hver Dags Formiddag Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa Tinghuse, her i Brædstrup, men den tredie og sidste Auction paa Stervboestedet. Til Huset er 15 a 16 Tønder Land, meget gode Jorder, overflødigt Tørveskiær og Mærgel, samt ikke ubetydelig Høeavl. Naar 3die Auction er afholdt bortsælges samme Dag det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Borde Skabe, Kister, Sengeklæder, 1 Vogn, 1 Hest, 4 Køer, nogle Faar, 1 Ploug, 1 Harve m. m. hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Bræd Wittusen. stup, den 10de Juli 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Efter Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jens Rasmussen tilhørende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 1/4 Alb. med Afgrøde, beliggende i Gjedved Bye, Tolstrup Sogn, Woer Herred, stillet til een offentlig Auction, for absomat bortsælges, Onsdagen den 4de August førstkommende Kl. 11 Formiddag. Auctionen afholdes i Gaarden, og naar denne er bortsolgt, sælges derefter Ud- og Jndboe. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 12te Juli 1830. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Jfølge Begjæring fra Administrationen for den kongelige Porcellains=Fabrik i Kjøbenhavn, vil blive afholdt Auction heri Byen, sidst i denne Maaned, over et Atfortement af blaat og hvidt Porcellain af bemeldte Fabriks Arbeide med 3 Maaneders rentefri Credit. Paa Byens Raadstue, hvor Auctionen afholdes, vil tillig forefindes et Assortement fiint, malet og forgyldt dansk Porcellain, der overlades Liebhavere for Fabrikens sædvanlige Priser. Randers, den 7de Juli 1830. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Den i dette Blad annoncerede Auction over dansk Porcellain, er bestemt at afholdes paa Randers Raadstue, Onsdagen den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 10 Cataloger erholdes gratis i Aarhuus paa Adressekontoiret. Randers, den 10de Juli 1830. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
J Følge Udlæg og Vedkommendes Reqvisition bliver Onsdagen den 28de Julii næstkommende, om Formiddaggen Kl. 10, Auction foretaget hos Tobakspinder J. N. Baage her i Byen over endeel Løsøre, og deriblandt: en Spinde- og Skjære=Maschine, et Spindebord og en nye Tobakspresse, en Tørreovn med Jernplader, Sengesteder, Sengeklæder, et Skatol med Skab, Commoder, Borde, Stole, Speile, m.v. De Lysthavende ville møde foranmeldte Tid og Sted. Greenaae, den 14de Julii 1830. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Efter Begjæring af Clausen paa Julielund, grundet paa allerhøieste Resolution af 26de Mai d. A., bliver Gaarden Julielund, i Veilbye Sogn, med Hartkorn 13 Tdr. 3 Fdkr. stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 10de August, - den 24de dito og Onsdagen den 8de September, førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. Bygningerne ere indrette de til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, og i Jorderne har den aarlige Udsæd været 30 Tdr. Rug, 12 a 16 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre. Deenden kan aarlig avles omtrent 200 Læs Høe og fodres 60 Fæcreaturer og 40 Faar, foruden de fornødne Heste. Paa Eiendommen er tilstrækkeligt Tørveskiær, samt beqvem og fortrinlig god Mærgel i Overflødighed. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die paa Eiendommen, som agtes solgt. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den A. L. Reiersen. 12te Juli 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Jfølge det kongl. Rentekammers Ordre bliver den Woer og Estruplund Sognekald benificerede, for kongl. Statter seqvestrerede Gaard, Tørslevgaarden kaldet, beliggenden i Estruplund Sogn, med Hartkorn 12 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 10de August, den 24de dito og Torsdagen den 9de September, førstkommende, hver Dags Middag Kl. 12 slet. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die paa Eiendommen, der agtes solgt. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 12te Juli 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Dødsboerne efter a) Fruentimmeret Bodil Jensdatter Skjøt af Lystrup; og b) Gaardmand Peder Andersen Braskes Enke, Anne Hansdatter, af Skougaard i Nørager Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere Arvingerne indkaldte med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Behandlingen af disse Boer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at disse Boer foretages her paa Contoiret Mandagene den 9de August og 20de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den A. L. Reiersen. 12te Juli 1830. 12te Juli 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i følgende Dødsboer, efter: a) Jndsidder Peder Erichsens Enke, Mette Sørensdatter, af Jngerslew; Huusmand Peder Pedersens Enk, Mette Jensdatter, af Lihme, c) Jndsidderske Maren Thygesdatter af Thorsager; d) Jndsidderske Kirsten Rasmusdatter sammesters; e) Ungkarl Hans Jensen Ring i Meibyindkaldes herved, overeenstemmende med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter bemeldte Afdøde, med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Samlinger i de trende første Boer afholdes her paa Contoiret den 17de August og 28de September, om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 5 slet, og de tvende andre Boer Mandagen 16de August og 27de September til samme Tid. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den A. L Reiersen. 12te Juli 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Hovedgaarden Kiølbregaard i Thisted Amt med Hunstrup Kirke og dens Tiende, ved Aalborg, Veien, 1 3/4 Miil østen Thisted, ønskes bortsolgt eller bortforpagtet. Bygning og Eiendomme ere udmærket gode Til 22 Tdr. 5 Skpr. 2 3/4 Alb. frie og 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb. ufrie Hartkorn har Udsæden aarlig været i senere Aar circa 27 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg 75 Tdr. Havre, 6 Tdr. Erter og Vikker og 12 Tdr. Kartofler, og Besætningen 14 Heste, 100 Stkr. Stude, 20 Køer, og 16 Stkr. andet Qvæg samt 100 Faar. Af første og andet Aars Kløver 120 og Enghøe 200 Læs. Marken er Muld med Kridt Underlag. Ypperlig Udskibnings plads i Fjorden 1/2 Miil nær, og paa Havets Kyst 11 Miil nær, hvorfra en endog ikke liden Seillads paa Hamborg. Tienden giver aarlig 1 Td. Byg pr. Td. Hartkorn. Kirken er som Gaarden i ypperlig Stand, og sidste, beqvem endog for et høit Herskab. Et Afbygger-Sted kan følge, hvortil frie Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 ½ Alb., og Besætning 2 Heste, 16 a 20 Stk. Qvæg og 60 a 80 Faar. Enkelt Tiende af circa 52 Tdr. Hartkorn, ei fast, men aarlig akkorderet : til circa 54 Tdr. Byg, kan ogsaa følge og hæves til Gaarden. Endelig ogsaa nogle Huse, nær beliggende. Gaardens kostbare Bygninger ere assurerede for 25,200 Rbd. og Kirken for 3000 Rbd. Sølv. Lysthavende anmodes om at tage det Attraaende i Øiesyn og akkordere med Kiølbyegaard, d. 28de Juni 1820. N. Schønau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
Undertegnede anbefaler sit velassorterede Udsalg af alle Sorter nylig hjemkomne friske og gode Farvevahre, Colonialvare og Specerier, a. bestaaende af: Allun, Allehaande, Annis, Appelsiner, Bruunspaan, Blyhvidt, sort og rødt Blæk, Blækpulver a 4 Mk. Pundet, Bergamot=Olie, Berggrønt, Bremergrønt, Bergblaat, Berlinerblaat, Blaa=Draaber, Blaasteen, stemplet og ustemplet Blyant, Bomuldsvæger, raff. Borax, Bruunrødt, fiin Caffe, raff. Campher, lys Candis, Cancel, f. Cardemomme, Carristoff, Concenille, Catrineblommer, Cremortartarie, heel Campesche, smaae Corender, Citroner, Cicorie, Dotenkop, Enzianrod, Cau de Lavande, Fernambuck, Fyrsvamp, Aleppo og istriske Galæbler, Gummi-Arabicum, malet Gurgumeye, Guulspaan, bruun Harpix, fiin Jndigo, plat Jndigo, hvid Ingefær, Kobberrøg, tørrede Kirsebær, fiin, Krap, rødt og hvidt Kride, Kjønrøg, Kommen, Lakmus, fiin, middel og ordinair, Lakritssaft, Lakritsrod, Laurbær og Laurbærblade, Linolie, Lavendelolie, føde, bittre og KrakMandler, Manna=Gryn, Melis, Muskatnødder, Muskat blomme, Mønnie, Nelliker, Orlean, sort, spansk og Cajenne Peber, Pommerantsskaller, kalsineret Potaske, raff. og uraff. Puddersukker, store og smaae Propper, Propatria og fiin Velin=Papiir, Qverzitron, St. Croix Rom, Raffinade, nye Caroliner-Riis og Riismeel, Mallaga=Rosiner, færøiske Rohtskjer, Safran, Safftor, Salep, brune chinesiske Perle-Sago, raff. Salpeter, holl. Sandel, Scheelak, Sennopsblade, malet engelsk Sennop og bruun dansk dito, Skedevand, Lübecker Stivelse, Spanskgrønt, Stempelblaat, Schmak, Vadskesvampe, smaae og store, guult Svovl, grøn Olie=Sæbe og russisk Skjægsæbe, nye franske Svedsker, dansk Syrup, tyk Terpentiin og Terpentiin-Olie, fiin raspet en gelsk Tin, Haysan=Congo= og Thee=Bohe, fransk Vau, grøn engelsk Victriol, Salzburger Victriol, engelsk VictriolOlie, rød Viinsteen, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
som udsælges i min Boutiqve paa Vestergade til allerbilligste Priser. Aarhuus, den 13de Juli 1820. J. C. Tarliong. Farver, revne i Olie, faaes, i diverse Couleurer, i mindre og større Partier, til billige Priser hos, Cyrstian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
2de Værelser kan i tilstundende Markeds Tid faaes til Leie i Jmmervad No. 268. W. Thomsen. Kjøber til en god Høvlbænk anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-17
1 Til Aftensang i Domkirken prædiker Hr. Cand. Bøggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
hos denne Nyheder fra Adlandet. Algiør er i de Christnes Hænder, Telegraf Depeschen herom lyder saaledes: "Den 5te Juli ved Middagstid har Staden Algier overgivet sig paa Discretion. Kl. 2 pajede det kongl. franske Flag fra Deyens Pallads, Alle derværende franske Fanger ere blevne reddede. Femtenhundrede Kanoner og 12 Krigskibe samt alle Krigs og Søe=Arsenaler, velforsynede med Vaaben og Munition, ere faldne i vore Hænder. (Kongen af Frankrig har befalet, at der Søndagen efter, i Hs. M. høistegen Nærværelse, skulde holdes et høitideligt Te Deum i Notredamekirken for denne mærkværdige Seier.) Nogle Dage førend Algiers Erobring, nemlig den 1ste Juli, havde den franske Hær endnu havt en meget blodig Dag; Kanonaden havde uafbrudt varet ved fra om Morgenen Kl. 4 1/2 til om Eftermiddagen Kl. 4. Paa denne Dag faldt ogsaa Keiserfortet, der blev forvandlet til en Gruushob. Man skal ogsaa have forefundet store Forraad af alle Slags Levnetsmidler. Den 2den Juli havde Admiral Rosammel begyndt med at beskyde Algiers Fæstningsværker, kraftig understøttet fra Landsiden af, efter at man havde bemægtiget sig alle Høiderne omkring Algier, men efter meget blodige Kampe. Det var en stor Lykke at Seiren blev vunden saa hastigt, thi en ny arabisk Hær paa 100,000 Mand var underveis fra Landets Indre, og vilde nogle Dage senere være indtruffet til Algier. Enkelte Horder af Beduiner og Berber vare allerede komne, for at kaste sig ind paa den franske Armees Kommunicationslinie, saa der gjøres stærke Sidekolonner fornødne til at vedligeholde Kommunikationen mellem Sidi=Ferusch og Algier. (Derfor har ogsaa Reservedivisionen faaet Ordre til at indskibe sig.) Deyen skal ansatte. i de sidste Dage have faaet Mange af sit Folk imod sig, fordi han, foruden Divanet, ogsaa havde ladet hugge Hovederne af halvandethundrede anseete Person Hvorlidet Franskmændene selv endnu faa Dage iforveien havde tænkt paa saa hurtig en Erobring af Algier, bevise følgende Efterretninger og hvad der havde tildraget sig fra 24de til 27de Juni, "J Gaar - hedder det i en Privatberetning af 25de - kom det igjen til en almindelig Træfning. Hele vor Forpostlinie blev i Begyndelsen tvungen til at vige. De beduinske Ryttere, 12000 i Tallet, styrtede, med græsseligt Vræl, ned fra Bjergene. Vi fik Ordre til at formere Quarreer, og ingen af dem blev gjennembrudt af Fjenden. Endelig bleve Araberne jagne paa Flugten af vor Bajonetfront, saa de, med fortvivlet Skrig, i Galop styrtede tilbage opad Høiderne. Vort Artillerie skjød ingen Salve forgjæves, og Haubitzerne have nedkastet 2000 Mand paa een Gang. I Gaar Aftes begav sig Overgeneralen med sin Stab hen paa en Høi, som kun ligger en halv Miil fra Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Den 27de Junii. Vor Hær har omgaaet Keiserfortet, og Angredsdispostionerne synes at være blevne forandrede. Generalen har forlangt nye Forstærkninger. Keiserfortet er fiirkantet, med dobbelte Forskandsninger og et rundt Taarn, som minder om Vinennes. For at kunne beleire Algier, 1/2 Miil derfra, behøves 30,000 Mand. Denne Stad har 5 betydelige Forter, af en Miils Omfang, og i det ringeste 40,000 Stridsmænd inden sine Mure, blandt hvilke 20,000 Md. Kjernetropper, modige og veløvede Folk. Den 4de Division, 8 a 9000 Md. stærk, har faaet Ordre til at bevogte Reserveleiren, sikkre Kommonikationen og dække Beleiringen. J dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at Deyen er død, dog i vil man endnu ikke ret til at troe det. En Flod var ble den tilstoppet af algierske Liig, vi have brændt dem, for at undgaae Pesten. J halvtredie Miles Omkreds kan man lugte steegt Kjød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Den 28de Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Keiserfortets Beleiring gaaer for sig med den største Virksomhed. Algiererne forsvare sig som Fortvivlede. Deyens Grusomhed, at lade Divanets samtlige Medlemmer halshugge, har kun voldet en øieblikkelig Skræk. Der hersker den største Forvirring i Staden ; hver Dag udbryder en ny Jnsurrection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Den 29de Junii. J de 3 sidste Dage har vi slaaedes uophørligt. Masakren har paa sine Steder været ubeskrivelig. De franske Quarreer gaae frem over Hobe af Liig. Vor frem marscherende Armee er 28,000 Md. stærk, den arabiske tyrkiske 60 til 70,000. Vi kunne endnu vente en haard Modstand, thi Fjenderne slaaes som Fortvivlede, og desværre er det kun altfor sandt, at de ledes af talentrige europæiske Officerer, som f. Ex. af den franske landsforviste Kavallerieoberst Suleau, der er besjelet at det uforsonligste Had til den franske Regjering. Han er 60 Aar gammel, og tapper indtil Forvovenhed. Deyen har betroet ham Algiers Forsvar, og under ham tjene flere europæiske Officerer. - Amaidee Bourmont er død af sine Saar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Fra Hovedqvarteret fortælles, at en Beduiner=Olding var kommen dertil og havde sagt til Overgeneralen Jeg kommer, for at give Dig det største Beviis paa min Tillid. Mine to Sønner ere blevne saarede ved Sidi Chalif; jeg vil bringe dem til Dig, for at Du ved Dine Læger kan lade dem helbrede, og da lover jeg Dig, aldrig mere at deeltage i Krigen. Vi længes alt i 200 Aar efter at vorde befriede fra vort Tyrannie." Generalen tillod ham, at bringe saamange Saarede som han vilde. En anden Høvding kom til General Berthezene og spurgte ham: "Hvad ville Frankerne?" - Befrie Eder fra Tyrkernes Aag!" var Svaret. Godt, saa lov os, at skjære Hovedet af Deyen og alle Tyrkerne, og vi drage med Eder." - Algiererne troe, at de Franske seire ved Trolddomskunster. Teleskoperne og Telegraserne blive holdt for Talismaner; De Sidste forekomme dem som Kæmper, med Øine, hvormed De kunne see Alting, og med Arme, hvormed de vise de Christne Veien. De begribe ikke, hvorledes Gud kan tillade de Vantroende, saa ustraffede at drive deres Hexerie. Ogsaa Evolutioner nes Hurtighed er dem ubegribelig : de kongrevske Raketter havde især anrettet en gruelig Forvirring blandt Rytteriet; men lige uforfærdet var det kommet tilbage igjen. Med hvilket Raserie der kæmpes, kan man tænke sig, at der paa Valpladsene fandtes Fruentimmer i Begreb med at skiære Hovederne af de faldne Franskmænd. - En uhyre Mængde franske og spanske Handlende have opslaaet deres Boder ved Havbredden, og udsælge der alle mulige Slags Fornødenheder, men til overdrevne høie Priser. som f. Ex. en Flaske Øl 30 Sous, o. s. v. Den forkort siden saa øde Halvøe Sidi Ferusch er nu forvandlet til en stor Stad, da der slaaes Brædehuse op paa alle Kanter. De franske Soldater gotte sig her ret med Skildpadder, hvoraf der findes en stor Mængde, men dog kun en Fod lange. Der findes ogsaa et Slags Slanger, som ere halvtredie Fod lange, graae paa Ryggen og gule under Bugen, der kogte som Aal, smage fortræffeligt. Af Kramsfugle, vilde Duer, &c. vrimler det i Buskadserne. Hvert fransk Skib som kommer did, bringer store Pakker Aviser med sig, ogsaa en af Franskmændenes Fornødenheder. De berømte franske Malere Gudin, Jsabey, og Fl. have travlt med at afbilde Landets Mærkværdigheder. Opstanden imod Porten. Albaneserne have nu sønderrevet det sidste Baand som endnu bandt dem til Storherren. Opstandssignalet er bleven givet dem fra Ægypten. Mehemmed Ali troer sin Existentse truet af Porten, og har, som man siger, ved en Diversion villet forekomme det Slag som truer ham. Hele Over=Albanien har erklæret sin Uafhængighed, under Raabet: "Forbandet være Mahmud 11, som betaler Russerne Tribut. Scodra var Jnsurgenternes Hovedqvarteer. Storvezieren er paa Marschen imod dem med 10,000 Md. Friheds=Enthusiasmen er saa almindelig udbredt, at selve Fruentimmerne drage med i Felten for at tilkæmpe sig den, og der er ingen Tvivl om, at den jo snart udbreder sig til Nabolandene Bosnien, Herzegowina, &c. Ved den hosniske Grændse begynde derfor alt at samle sig endeel østerrigske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Archipelaget. Admiral Malcolm er løbet ud fra Malta med Størstedelen af den brittiske Flaade. Paa samme Tid laae 15 tyrkiske Krigskibe parate til at løbe udfra Constantinopel. Disse to Expeditioners Bestemmelse var endnu en Hemmelighed. En engelsk Avis tilføier: Dersom de Franske sætte sig fast paa Kysten af Nordafrika, og de græske Anliggender ikke snart blive jevnede, kunde det nok hænde sig, at Storbrittanien vil med Kraft gribe ind i Politikens Gang."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Frankrige. Kanonernes Torden fra Jnvalidernes Hotel forkyndte Hovedstaden, at der maatte have tildraget sig en overordentlig Begivenhed, og man erfoer da snart, at Frankrig havde afvasket den vederfarne Fornærmelse og tugtet Sørøverne ved Erobringen af deres Hovedstad. Telegrafdepeschen derom blev slaaet op paa Børsen, og det omløbende Rygte blev derved gjort til officiel Sandhed. Om Aftenen blev Depeschen oplæst fra Theatret, og besvaret med det Raab: Kongen leve Alle offentlige Bygninger og mange Privathuse bleve illuminerede. Som bekjendt lød de forangaaende Depescher fra Armeen ikke saaledes, at man kunde haabet, saasnart at være kommet i Stadens Besiddelse, og da nu Efterretningen derom begyndte at udbrede sig, gaves der i Førstningen en heel Deel Tvivlere, indtil de 100 Kanonskud stadfæstede Sandheden. Naar man ellers vinder et Slag, pleie Statspapirerne at stige, men i Paris har ved denne Seiersefterretning netop det Modsatte været Tilfældet, som har gjort megen Opsigt. Man troer, at det kommer af Frygt for, at et vist Partie derved vil faae mere Mod til at udføre sine Planer (at forandre Konstitutionen). - Ti Krigskibe af anden og tredie Klasse ere afgaaede fra Toulon med Levnetsmidler og Tropper til Algierhæren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Fædrelandet. Rhvn. den 17de Juli. Efter 5 Ugers Ophold i Holsteen indtraf Hs. K. H. Prindsesse Juliane hertil i Gaar Eftermiddag Kl. 4, med Dampskibet. Caledonia. Paa Mandag udflytter Høisamme til Sorgenfri. Dampskibet. Dania indtraf ligeledes først Kl. 4, da stærk Modvind havde opholdt det saa betydeligt over den sædvanlige Ankomsttid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Sidst i næste Uge vil D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand med høie Gemalinde, Prindsesse Caroline, og Sulte, paa det kongl. Dampskib Kiel, af gaae herfra til Holsteen, hvor de høie Herskaber agte at tilbringe en Deel af Sommeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-20
Den gordiske Knude er nu løst, Valget af en Theater=Directeur er truffet. Hr. Justitsraad og Professor Molbechs Udnævnelse til denne Post har alt flere Dage været her et høist interessant Conversations Thema.