JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-28
Gjenstanden for alle Kjøbenhavnernes Rysgjerrighed, den af Anonymitetens Maske skjulte Forfatter eller Forfatterinde af en Hverdagshistorie har i forrige Uge begyndt en ny Cyclus af Noveller under Titel af nye Fortællinger".¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-28
J forrige Uge vare her 8 flere døde end fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-28
Blandt Dødsfaldene vare 6 af Skarlagensfeber, 2 af Meslinger og 1 af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-28
Siden de sidste Efterretninger fra Udlandet holder man Byg og Havre høiere; Rug og Hvede derimod staae stille. Byg 2 Rbd. 64 a 72 s. Havre, 2 Rbd. 16 s. Rapsæd er søgt, men mangler. Man har faaet 17 Mk. B. Tdn. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-28
Fra det Pinnebergske. En Tjenestepige i Landsbyen Lurup, paa venstre Side af den Pinneberger, Landevei, stod i et særdeles Forhold til en derboende Enkemand, som havde to Børn. Kort førend deres Bryllup skulde staae erfoer han, at hun af et andet Bekjendtskab allerede havde et Zaars Barn, hvisaarsag han slog op med hende. Fortvivlet herover gik hun en Dag forleden hen til Barnets Pleieforældre, og tog det med sig hen paa en afsides Markvei ved
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
saa glædelig overrasket at hun faldt i Afmagt. Kongen af Preussen befandt sig i et andet Værelse; Keiseren knælte for ham og kyssede hans Hænder, indtil Hs. M. kjendte sin høie Svigersøn, løftede ham op- og omfavnede ham. Da begge Monarkerne om Aftenen vare i Theatret, omfavnede de hinanden midt for al Folket, hvis Jubel derover steeg indtil det Grændseløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Den 22de November fandt der en glimrende Militairparade Sted i Berlin, som bivaantes af Keiseren af Rusland og hans Søn, samt alle derværende fyrstelige Personer, blandt hvilke Storhertugen af Weimar, Hertugerne af Brunsvig og Ras sau, Prindsen af Oranien og hans Søn Alexander, Hertugerne af Cumberland og Cambringe, a. &c. Keiserinden og samtlige Prindsesser af det kgl. Huus stode paa Altanen af Fyrstinde Liegnitzs Palais. Jnfanteriet marscherede forbi i hele Compagnier, Cavalleriet i Divisioner, og Artilleriet i halve Brigader. Da Touren kom til det 6te Curasseer-Regiment satte Hs. M. Keiseren sig til Hest og førte i allerhøistegen Person dette sit Regiment forbi Kongen. Det samme gjorde ogsaa Storfyrst-Thronfølgeren i Spidsen for sit Uhlanregiment. Der er for Tiden en Vrimmel af Fremmede uden Lige i Berlin. Keiseren vil forblive der indtil den 24de Novbr. om Aftenen, Keiserinden indtil den 27de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Mange tusinde Mennesker vare forleden Aften strømmede til Slotspladsen i Berlin for at høre den Serenade som bragtes Keiserinden af Rusland under hendes Vinduer af alle derværende Regimenters Musikkorps. Beslutningen gjorde den preussiske Tappenstreg, udført af alle Hautboister, Trompetere og Tambourer, i det Hele 13 Musikkorpser og halvandethundrede Tambourer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Nogle franske Aviser mene, at Aarsagen til den sidste pludselige Forandring skal have været, at det nye Ministerium havde paastaaet, at Kongen skulde antage nye Regjerings Grundsætninger, men det vilde han ikke. Kongen, hedder det, vil regjere allene, og forlanger at hans Ministre skulle blot exeqvere hans Villie. Den 76aarige Hertug af Bassano havde dog havt den Glæde i sit korte Ministerium: at blive besøgt af de russiske og østerrigske Gesandter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Pariser-Avisen Temps seer i det franske og engelske Ministerskifte, som man sammenstiller med flere ande Beslutninger paa Kontinentet, Udbruddet af en længe aftalt contrarevolutionair Sammensværgelse af Regjer ingerne mod deres Undersaatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Marskal Mortier havde strax da han blev udnævnt til fransk Premierminister gjort det til en Betingelse, at han vilde have en Understatssecretair i entet, hvilket ogsaa blev ham lovet. DenKrigsdeparten. ne Post blev nu tilbudt General Bernard, som selv havde været Krigsminister i 3 Dage, men han afslog den, og nu er Helten fra Lyon, General Af mar, bleven udnævnt dertil. En af de andre afgaaede Ministre, Admiral Jacob, er bleven Generaladjutant hos Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Messager fortæller, at der i nogle Districter af Paris havde været Tale om at illuminere for Mortensaftens Ministeriet, men at Borgerskabet havde spurgt: om Politiepræfecten Gisquet var afsat, om Stadsergeanterne havde aflagt deres Sabler, og Politiehaandlangerne deres Knortekjeppe, Og da det tredie Partie ikke kunde give rigtig Besked herpaa, blev der ikke noget af Jlluminationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
General Guilleminot skal have afslaaet Ministerskabet med disse Ord: "Kun Folk som søge om Ansættelse kunne finde sig i at træde ind i et saadant Kabinet; han var tilfreds med sin Post, har desuden havt det Uheld at miste sin Søn, men det Held: at faae to Døttre godt gifte, og har derfor Jntet at søge."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
General Lafayette laae paa sin Dødsseng, fortæller National, da hans Søn, Georg Laanet te, bad ham om Tilladelse til at forlade ham paa nogle Øieblikke, for at kaste en sort Kugle i Urnen mod Afvæbningsloven, over hvilken der just voteredes i Deputeretkammeret: "Gaae! sagde Generalen: Gaa og bring dem min Forbandelse for denne Lov, der afvæbner Frankrig!" - Afvæbningsloven er bleven voteret af alle dem blandt de nye Ministre, som ere Medlemmer af Kamrene. Den døende Laanettes Forbandelse hviler paa dem Alle!"Hr. Teste, en udmærket Jurist, havde havt den originale Jdee, at man skulde udstæde en speciel Amnestie for hver enkelt politisk Fange, under Betingelse af at sværge Dynastiet Troskab: et sikkert Middel til at udelukke Republikanerne fra Amnestien. Denne Jdee havde skaffet Hr. Teste Minister-Portefeillen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
En Caffevært i Paris har kjøbt sig det Leir Telt, som Napoleon havde brugt i Ægypten. Pariserne ile nu hen, at drikke deres Caffee under den berømte Mands Telt. – Fra samme Stad meldtes forleden, at Ministeren Rigny havde været inviteret af Rothschild til en Vildsvine=Klapjagt, hvortil Bladet National bemærkede naivt: at det nok var førstegang Hr. Rigny havde manglet Leilighed til at skyde en Buk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
En ung Würtemberger, som stod i Tjeneste hos den i Paris boende Fyrstinde af Belgiojose, friede til hendes Kammerjomfru, men fik en Kurv, og blev, forat undgaae huuslig Tvist, afskediget af sin Tjeneste. To Dage efter indfandt han sig atter i Hotellet, og forlangte at tale med Jomfruen, men da Huushovmesteren viste ham bort, opstod der en heftig Ordstrid, der forskrækkede Pigen saaledes, at hun, ude af sig selv, styrtede sig fra et Vindue i tredie Etage ned paa Gaden, saa hun døde strax derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
J Departementet du Nord befinder sig en ung Mand, som indtil hans 17de Aar blev holdt for en Pige, men siden efter ved Rettens Kjendelse erklæret for et Mandfolk, og i denne nye Egenskab giftede en af sine Veninder fra sin Pigestand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Da i Fjor Vinter hos en af Londons anseeteste Viinhandlere et Fad Maderaviin skulde aftappes paa Flasker, syntes Hanen at være forstoppet, hvisaarsag man saae efter i Fadet, og fandt deri et forraadnet Liig. Dette blev strax meldt til Madera, og Viinkyperen, som havde havt dermed at gjøre, arresteret. Han tilstod, at være kommen i Strid med sin Dreng, som han havde stukket ihiel med en Kniv og kastet Liget i Foustagen, som strax derefter var bleven indskibet til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Kongen af Sardinien har ved en Forordning nægtet Jndfødsret til alle de Børn som fødes af sardiniske Undersaatter i Gens, hvor der opholde sig 600 Familier, for Størstedelen fattige Savoyarder, hvis Børn altsaa nu hverken ere Schweizere eller Savoyarder. Men Regjeringen i Gent, der tænker for menneskeligt til strax at drive disse Ulykkelige ud af Landet, har derimod paalagt dem at sørge for, at Konerne reise over Grændsen for at holde deres Nedkomst paa sardinisk Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Den 9de October havde en Grev Tilly med 6 Førere besteget Kjæmpebjerget Montblanc Med to af sine Ledsagere havde han om Eftermiddagen naaet Toppen, to Andre kom en Time efter, og To maatte formedelst Aandedraget blive tilbage paa Halveien. Grev Tilly, en Mand paa nogle og tredive Aar, kom rask og kraftfuld op paa Spidsen. Men ved Nedstigningen frøs Fødderne saaledes paa ham, at man frygtede for der maatte foretages en Amputation. Men hans Ascension var ogsaa den sildigste paa Aaret Nogen havde foretaget sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
J den franske Stad Lille blev nylig en Skuespillerinde, Mademoiselle Maulvault, saa frygtelig udpebet, at Politiet ikke kunde tilveiebringe Rolighed, men at en Peloton Soldater maatte rykke ind i Skuespilhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
J et Kirkesogn i London døde for nylig Cantoren, og Menighedens Forstandere valgte eenstemmig til hans Efterfølger - hans Enke. Det er førstegang i Engelland og formodentlig i hele Christenheden at et saadant Embede forvaltes af et Fruentimmer. Denne Udnævnelse gjorde derfor megen Opsigt. Jøvrigt er dette Embede ikke at foragte - det indbringer aarlig 300 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Paa et Skib, som nylig gik fra Kysten af Cumderland til Amerika, var der en Dame ombord med et nogle Uger gammelt Barn. Naar Veiret var godt, sad hun sædvanligt med det paa Dækket. En Morgen, raabte Matrosen i Mastkurven ned, at han saae en Seiler - strax traadte Capt. hen til Kikkerten, saae ud i det Fjerne, og tilbød derpaa ogsaa Damen at tilfredsstille hendes Rysgjerrighed. Omhyggelig svøbte hun nu Barnet i sit Shawl, lagde det hen paa en Bænk ved Siden af sig, og gik hen til Tubussen. J samme Øieblik skreg flere Matroser: "Holdt, holdt, den fordømte Abe!" Hurtig vendte Damen sig om og hvem maler hendes Forfærdeelse, saae sit Barn i Armene paa en, paa Skibet frit omkring vandrende Bavian, der, ligesom Moderen, omhyggelig havde favnet Barnet. Med et Skrig faldt Moderen i Afmagt, og Matroserne gave sig nu ifærd med at klyve efter Aben. Men jo nærmere de kom den, desto høiere sprang den iveiret, og Capt. var nu ikke uden Grund han ge for, at Dyret, naar det ikke meere kunde smutte bort, lettelig vilde prøve et Spring over til den anden Mast, og derved komme galt afsted med Barnet; han befalede derfor Matroserne at stige ned og forlade Dækket; Damen bragtes ned i Kahytten, og han selv trak sig tilbage, for gjennem en Sprække paa Døren at observere Aben. Forsigtigheden lykkedes; neppe saae Bavianen sig allene, førend den omhyggelig klattrede ned, idet den tyssede paa det skrigende Barn ved at vugge og klappe det, og lagde det gandske lempelig paa det samme Sted, hvor det havde taget det. Naturligviis blev den bekymrede Moder henrykt ved Synet af sit frelste Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Toldvæsenet i London har anholdt Maskiner, til Kniplingers Forfærdigelse, til Værdie af 5000 Pd. St. De skulde været udført til Frankrig, og følgelig Contreband.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
J Bliessingen er den 22de Octobr. Jacob de Pauws Ægtehustrue bleven forløst med 4 velskabte levende Drengebørn. J deres kun Haarige Ægteskab har denne Kone allerede født 13 Børn til Verden, blandt hvilke 3 Gange Tvillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Under Rubriken: Efterretninger, for hvis Troværdighed ikke indestaaes, læstes nylig følgende i det tydske Blad: "das Brennglas" Den Tale, hvormed Keiseren af Japan aabnede den første Sid ning i sin Sidningsforsamling, sluttede med de trøstelige Ord: "Af faderlig Huld for Vore Undersaatter behage Vi endnu at forordne, at Enhver skal fremdeles afholde sig fra at spise Aftensmad, for at Vort Folks Maver ikke skulle overfyldes, og deres Hoveder forvirres af urolige Drømme. Hvo som handler derimod, Den skal af Vor Livlæge Tænderne foreløbigen udtrækkes paa. Forbliver Eder i øvrigt i Naade bevaagne. "De Deputerede hørte knælende denne Tale, stødte ved de sidste Ord Hovederne mod Jorden og raabte: "Keiseren leve!" – "Til den Berliner Kunstud, stilling har en Snedker indsendt en Geheime-Secretair uden Opsats og uden Politur, som Jngen uden Eieren kan bruge. Man maa nemlig trykke paa en hemmelig Fjeder, for at kunne aabne den." – Hos et Bayonner Handelshuus er bestilt 3000 Skinker fra Jerusalem. Vicekongen af Ægypten vil spis Frokost der; Rusland leverer Peberet dertil."J München er udstædt en kgl. Forordning angaaende Studenternes Gield. Hvo af dem, som ikke har betalt sin Gield ved næste Halvaars Begyndelse, skal uden noget Hensyn skaffes bort, med mindre hans Creditorer ville bevilge ham et Halvaars Frist endnu Omtrent en Trediedeel af Studenterne staae nu antegnede i Gjeldsprotocollen, og vente paa at høre deres Skjebne af Creditorernes Mund. Sammesteds have i denne Tid atter nogle Personer som vare anklagede for fornærmelige Yttringer mod Kongen, maattet gjøre offentlig Afbigt for Hs. Majestæts Billede, og ere derpaa transporterede i Fængsel paa forskjellig Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Den bekjendte Musikdirecteur Straus fra Wien er i denne Tid i Berlin med sit Musikkorps, som bestaaer af 30 Personer. Keiserinden af Ruslands Nærværelse har bevæget ham til paa Lykke og Fromme at gjøre denne Reise, som, da han og hans Music reise med Extrapost, koster ham 5000 Gl. Han agter at give en Concert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
J Wien gaves den 6te Novbr. en stor Musik fest. Femhundrede Syngestemmer og over halvfjerde hundrede Jnstrumenter udførte Handels Oratorium Belsazar. Den berømte Weigl var Anfører. J Breslau var en nylig dertil fra Riga ankommen talentfuld Sangerinde, Jfr. Ekert, pludseligt død af indtaget: Blyhvidt, om for at tage Livet af sig, eller hvilken anden Grund, vides ikke. Hun var kun 19 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Den bekjendte Skuespiller Bechmann ved det Königstadter Theater i Berlin, blev nylig i et Selskab af hans Colleger, opfordret af Hr. Pohl tilat sige en Vittighed, men han vilde, uagtet at Umage, ikke indlade sig derpaa. Endelig, da Hr. Pohl. vedblev at plage ham, fortalte han følgende Drøm: "Jeg drømte forrige Nat at jeg var død, og fløiet op til Himmelporten; da jeg bankede paa, kom Petrus og spurgte mig, hvad jeg vilde. "Jeg vil ind i Himlen svarte jeg. - "Hvem er De? – "Skuespil ler Bechmann fra det Königstadter Theater i Berlin." Petrus trak medlidende paa Skuldrene og sagde: "Det gjer mig ondt, ikke at kunne tjene Dem; Skuespillere komme ikke ind i Himlen!" Med disse Ord slog han Porten i, og lod mig staae. Jeg blev lidt flau derved, men fandt mig i min Skjebne, begav mig ned til Jorden igjen, og krøb i min Grav. Efter nogle Dages Forløb fik jeg at vide, at min Collega Pohl. var ligeledes død, og kommet ind i Himlen. Opbragt derover fløi jeg op igien til Porten, bankede paa og spurgte Petrus, dybt fornærmet over min Tilsidesættelse, hvorfor han havde nægtet mig at komme ind i Himlen, da dog Skuespiller Pohl var kommet ind? "Kjære Mand, svarte Petrus, og klappede mig paa Skulderen. Berolige Dem Pohl har aldrig i sit Liv været nogen Skuespiller."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Uldhandelen i Leipzig har lidt et stort Nederlag. Vel staaer Berlin endnu fremfor os, skrives derfra med Hensyn til Falitter, som i de sidste 4 Maaneder beløbe sig der til 2 Mill. Rigsdaler, men iblandt vore Handlende er der dog kommet en overordentlig Skræk. Tre Uldhandlere have falleret her: Siewert med 800,000 Rigsdaler, Portius med 700,000, og Steuerer med 70,000. En af disse Herrer bliver saagar forfulgt med Stikbreve. En Uldhandler i Gera, som tabte 260000 Rdr. derved, maatte ogsaa erklære sig insolvent. Man havde speculeret i det Uhyre. Jmpulsen gik ud fra Engelland, som nu er overfyldt med Uld, da Afsætningen til Syd= og N. Amerika ikke har været saa stor som man havde ventet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Branden i Reichenhall fortærede ogsaa det berømte Saltværks Bygninger, hvorfra Jlden opkom, foruden 140 andre Huse og Gaarde. Faa Huse frelstes; blot Gradeerhuset og Postgaarden bleve staaende. Skaden vurderes for 3 Millioner Gl. Jndvaanerne maatte næsten nogne undflye Jldens overhaandtagende Magt. Tretten Personer fandt deres Død deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Til Hannover ere indsendte fra Øen Borkum en Pakke med 14 engelske Breve, gandske gjennemblødte, hvilke sandsynligviis, da de mangle Poststempel, have skullet overbringes af en Passageer paa Dampskibet Super, hvis Undergang nu ansees for sikker. Otte Passagerer skulle have været ombord, hvoriblandt FyrstEsterhazs Kjøkkenmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Den største Gevinst i Hamborgs 64de Stads Lotterie: 150,000 Mk. Courant, faldt den 19de dennes paa No. 4476 hos Collecteuren Mantel, hos hvem ogsaa det 63des blev vundet. Tvende Compagnons: "Rump & Hundt, have anlagt et russisk Lysfabrik med Maskinstøberie i Hamborg, hvorfra de tilbyde Lysene i Kasser fra 5 til 50 Pd. for 6 Lsk. Pundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Capt. H. N. Møller, som fra Kjøbenhavn er indtruffen til Terschelling, beretter under 10de de, at han omtrent 9 Mile sydlig for Texel har antruffet den af Mandskabet forladte Brig "Velvedere, fra Amsterdam bestemt til Charleston, kun med een Mast og uden Noer. Capt Møller satte sin Styrmand, en Matros og en Passageer, til Pumpning, ombord i Briggen, og tog den paa Slæbetoug, for at bringe den ind til Texel; men da der om Natten reiste sig en stærk Østenvind brast Touget, og Capt. Møller maatte lade baade Briggen og de derpaa værende Folk i Stikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Paa Øen Helgoland er Natten til 14de Novbr. opdrevet den forreste Deel af et Skibsdæk, sandsynligviis fra en Evert Galease, med et Anker af circa 2000 Pd. Vægt og en Stump Kjetting. Paa en Bjælkstod indbrændt: "dansk Eiendom."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Den svenske Hofkantsler androg den 7de Novbr. for Stænderne: at Kongen vilde gjøre et Laan af 2 Millioner Rigsdaler i Udlandet, og anvende det til Hypothek-Foreninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Kong Carl Johan har sendt den engelske Admiral Sanmare, sit billede i fuld Corpus, som et Beviis paa Hs. M. Erkjendtlighed for den udmærkede Tjeneste Admiralen under sin Kommando i Øster seen 1810 og 1812 ydede den svenske Nation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
J Gothenborgs Aviser roses noget overordentligt den danske Læge Dr. Veith, der i 3 Uger opoffrede Nat og Dag for Skjærgaardsfolkene i Møllsund, hvor Cholera grasserede med en særdeles dræbende Heftighed. Og da han omsider selv bukkede under for Byrden af hans utrolige Møie, og selv blev stærkt angreben af Sygdommen, lod han, endog i denne Tilstand, de Syge føres til sig, fornemmeligst de Allerfattigste, for selv at give dem Medikamenter. "Saaledes vaagede denne ædle Danske - slutter Beretningen: for Menneskehedens Sag, og man kan ikke forestille sig hvor høit han prises i Mølløsund, hvor Velsignelser over ham lyde fra Alles Munde, som et af Himlens Herre udkaaret Redskab til disse Fiskerfolks Redning." Noget for Forældre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Meddeelt af en Læge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
(Af Unionen for den frie Presse No. 6)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Et Par Ægtefolk paa Landet tog for omtrent sex Aar siden et den Gang sexaarigt Barn, en Søsterdatter af Manden, en Pige af spæd og fiin Legemsbygning, til sig, for at sørge for dets Opdragelse og Uddannelse. Barnet blev af begge Ægtefolkene elsket paa det ømmeste, og især hang Konen med gandske Sjæl ved det, ligesom ogsaa omvendt Barnet ved sin Pleiemoder. Begge kunde ikke meere skille sig fra hinanden, og maaskee blev det lille Væsen behandlet med at for stor Ømhed af Moderen; thi det hans næsten stedse ved hendes Hals. Ogsaa Pleiefaderen elskede det hjerteligt; dog var denne iøvrigt høistfortræffelige Mand forholdsviis meget for haard, og gandske det Modsatte af sin Kone, hvorfor og saa det ægteskabelige Forhold mellem Begge ikke var det bedste, indtil endelig Døden adskilte dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Efter Faderens Død mistede den nu elleveaarige Pige, noget af sin forrige Munterhed, og lidt efter lidt udspandt den Jdee sig i hendes Siæl, at hun maatte dræbe sin Pleiemoder. Ofte naar hun laae i sin Moders Arme og overvældede hende med Kys, raabte hun jamrende til hende: "Ar nu kommer det allerede igjen over mig!" Og naar man da spurgte hende, hvorledes hun kom paa slige onde Tanker, saa forsikkrede hun, at der var Noget bag ved hende, som tvang hende dertil. Saaledes vedvarede denne, Barnet Dag og Nat plagende og Moderen ængstende Tilstand flere Maaneder, indtil endelig Husets Læge blev kaldet. Efter at Moderen, havde aflagt ham en nøie Beretning, yttrede hun den Mening, at følgende Begivenhed maaskee havde givet den første Foranledning dertil, Kort for hendes Mands Død var den unge Pige engang gaaet ud i Gaarden, hvor paa een Gang en Buk sprang løs paa hende. Med et høit, ængsteligt Skrig tog hun strax Flugten tilbage til Huset. Da hendes Pleiefader bemærkede dette, tog han Barnet hastigt og skjændende ved Armen, og førte det henimod Bukken, hvorved det maatte voldsomt undertrykke sine naturlige Følelser. Fra den Tid af havde Moderen hos Barnet bemærket en vis Redslagenhed. Strax efter Lægens Ankomst kom ogsaa Pigen ind i Værelset og faldt, som sædvanligt, Moderen om Halsen. Lægen talte med hende om den besynderlige Jdee, som beherskede hende. Derpaa forsikkrede hun, at der stedse var Noget bag ved hende, som ængstede hende og tilraabte hende, at hun skulde dræbe Moderen. Medens de endnu talte sammen, saae hun sig pludselig omkring, og faldt derpaa igjen ængstelig i Moderens Arme. Paa Lægens Spørgsmaal, hvad der feilede hende, svarte hun: "Ak, der er det allerede igjen Lægens vise Hensigt var, paa nogen Tid gandske at bortfjerne Pigen fra Moderen; men han kunde ikke udvirke dette, og derfor raadede han ligesaa træffende, at den Sjælesyge, for Fremtiden vel skulde behandles med Kjærlighed og Venlighed, men med mere Alvorlighed; at man ikke stedse skulde kjæle for hende, men derimod give hende mere Beskjæftigelse. Dette skete. Efterhaanden tabte Øndet sig, og Barnet er nu fuldkommen helbredet. Begge Ægtefolkenes gandske forskjellige Gemytsbeskaffenhed og det deraf udspringende ulykkelige Forhold i deres huuslige Liv, saavelsom Opdragelsen, som maaskee fra den ene Side var for haard, og fra den anden Side altfor overdreven kjærlig og qvindagtig, have, efter Lægens Dom, sikkert været de eneste Aarsager til denne AandsforvirringTil Kallundborg. Fornyt jeg kom til Eders skønne By Og over Skæbnens Grumhed lod min Klage; J gav mig Yndest, Kjærlighed, og Ly Og Mindet svandt om Fordums Sorg og Plage. Ja! Eders bifald gjorde mig saa glade Og sonte mig med hele Jordelivet; Hvad ret man skønnet ei i Akselstad: Det Noget, som mig Himlen selv har givet, Med Bifald lønnet blev i Kallundborg. – Hav Tak, mens mine Glædestaarer rinde, Jeg Eders Godhed har i kjærligt Minde - Den soner mig med Nød, og Trang, og Sorg. Aarhus, den 28de Novbr. 1834. C. G. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Lieutn. v. Monrath, Dandselærer Bagge, Styrmand Jørgensen, Toldforvalter Faye, Slagtermesterne Steensen og Gottlien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Bekjendtgjørelser. J Følge Fr. af 15de Mai d. A., bekjendtgjøres herved, at ved Valgforsamlingen for Jyllands Sædegaards eieres 2det Valgdistrict, Aarhuus Stift, der blev afholdt den 15de dennes, bleve følgende Mænd valgte, til Deputerede: Ritmester v. Fries til Lyngbyegaard; Major v. Oppen Schilden til Clausholm; Justitsraad Nyegaard til Steenalt; og Procurator Jngerslev til Rugaard. til Suppleantere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-11-29
Kammerherre Baron v. Juel Wind Ahrenfeldt, til Steensballegaard, som imidlertid strax frasagde sig Modtagelsen af Valget; Kammerherre v. Ahrenstorff til Overgaard; Kammerjunker v. Mylius til Estruplund; og Hofjægermester Baron v. Güldencrone til Wilhelmborg. Aarhuus Stiftamthuus, den 24de Novbr. 1834. C. G. Rosenørn, Valgdirecteur.