JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Blandede Efterretninger. Den 12 Juli d. A., om Eftermiddagen mellem Kl. 5 og 6, blev nær ved Dünastrømmen, paa Postveien fra Danaburg til Riga, seet en Jldkugle, noget mindre end Fuldmaanen, af meget lys rosenrød Jldfarve, der fløi meget hurtigen fra Sydvest til Nordost, og i en Høide af 30 skjulte sig eller blev usynlig. Jmidlertid syntes den at brænde eller flamme; thi foruden det Lys, hvormed den var omgiven, fandtes bag samme en Flamme, der lignede en kort Comet hale, og efterlod bag sig slangede eller Zitzakskyer, der, langsomt følgende Jldkuglen, forsvandt i Luften. Efter Jldkuglens Gjennemflugt hørte man en Allarm som af en Skralle, og endnu inden et Minut efter Kuglens Forsvinden var forløbet, i samme Egn, hvor den forsvandt, tre Skrald, som Skud af en Canon af svær Caliber, følge hurtigen ovenpaa hverandre, og endeligen en fortrullende Allarm, som en længe vedholdende Torden. J samme Øieblik faldt paa Marken ved Landsbyen Lasdalow, med et heftigt Knald og Brag, 50 Skridt fra to arbeidende Folk, en Steen fra Luften. Ogsaa faldt paa samme Tid, 4 Werster fra benævnte Sted, lige for 6 Bønder, som sloge Hø, en Steen med stærk Piben i Søen Kolub, drev en Deel af Vandet i Veiret, og satte den hele Søi Bevægelse. Endelig faldt noget lignende, 3 Werster fra det første Sted, i Dubnofloden. Den paa Marken nedfaldne Steen var i en meget haard Leergrøft gaaet 2 1/2 Fod dybt i Jorden, og i Begyndelsen saa heed, at nogle af Bønderne, der havde vovet at røre ved den, brændte Hænderne paa den; den havde en Krudtlugt og Skikkelsen af en med den tynde Ende i Jorden slaaet Ambolt; dens ydere Overflade var sort, og havde paa mange Steder ligesom med Fingeren indtrykte Gruber. Bønderne besluttede at trække Stenen ud af Jorden; den veiede, efter deres Opgivelse, omtrent 40 Pd. De søndersloge den, og det befandtes, at dens indere Substants var af lyseguul Farve, og bestod af forskjellige Lag, der saae ud og glindsede som Metal. Disse Lag, ligesom og Substantsen af graa Farve, droge Naale, der vare strøgne med Magneten, til sig. Paa den halve Vei fra Landsbyen Lekina indtil det Sted, hvor denne Steen var falden ned, havde man ei seet nogen Jldkugle, men Noget, der fløi i Skikkelse af et stort Neg, og over det Sted, hvor Stenen var falden ned, i Luften en Kugle, saa stor som Fuldmaanen. Denne Kugle deelte sig i Begyndelsen i adskillige Dele, men som snart forenede sig igjen, og endelig lod der sig see, under et heftigt Knald, en bred, lys, mod Jorden vendt Hale. Den Lyd, der hørtes, da Kuglen sprang, og som i Styrke efterhaanden aftog, men overalt i lige Styrke fra alle Sider, i en Afstand af 15 Werster hørtes, lignede i Begyndelsen 3 stærke Canonskud, derpaa en uafbrudt Canonade, og endeligen Allarmen af malende Møllestene eller en stærk Tromme, eller Raslen af store over en Bro kjørende Vogne. Alt dette fandt Sted ved godt Veir og klar Himmel, og kun i en Frastand vare faa adspredte Skyer at see. Mærkeligt er det, at Vandet, som nogle Dage i Forveien kun tog lidt til, en Time efter den beskrevne Begivenhed i Floderne Likenenka, Dmin og Dubna steg 1 1/2 Arschin (3 1/2 Fod).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Academiet i Petersborg har ladet Stenen undersøge. (De Naturkyndige ere af forskjellig Mening angaaende Luftstenenes Oprindelse. Nogle mene, at de dannes ved en stor chemisk Proces i vor Atmosphære, skjøndt det er vanskeligt at indsee, hvorledes dette egentligen skulde gaae til; Andre paastaae, at de komme til os fra Vulcanerne i Maanen, og kalde dem derfor Maane stene, men da en Masse, der falder fra Maanen, til Jorden, har en Faldesnarhed af omtrent 34,000 Fod i et Secund og er 70 Timer underveis, saa indsees ikke, hvorfor den forhen anførte Luftsteen. ei trængte dybere end 2 1/2 Fodind i Jorden. Chladnihar villet bevise Mueligheden af, at de kunne være Stykker af smaa Planeter, der bevæge sig om Jorden.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
J Norges forskjellige Amter ere i Aaret 1819 tiltalte 674 Forbrydere, nemlig 1 for Crim. læse Maj. & perduellionis, 14 for Mord og Deelagtighed deri, 1 for Mordbrand, 13 for Barnefødsel i Dølgsmaal, 2 for Mishandling af Forældre eller Børn, 14 for Overfald og Undsigelser, 1 for Voldtægt, 2 for Qvaksalverie, 26 for qvar lificeret Tyverie, 435 for simpelt Tyverie og Hælerie, 33 for Falsk, Bedragerie og Svig, 27 for Leiermaal og Hoer, 8 for Blodskam, 3 for Crimen bestialitatis, 9 for Politieforseelser, 1 for Overtrædelse af Trykkefrihed (?), 1 for falsk Vidnesbyrd, 2 for ulovlig Omgang med Vraggods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 October. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 256. Spec. 256. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 s. Obligat. 65 a 65 1/2. Nationalbank-Oblig, (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S., eller 102 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/2. Svenske Sedler 62 1/2 a 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Physiske og chemiske Forelæsninger. nu indtrædende Vinter agter jeg at holde følgende Forelæsninger: 1) over Experimentalphysiken, behandlet som en Deel af Menneskets Dannelse og Oplysning. J mine aarligt gjentagne Forelæsninger over Physiken fremstiller jeg den i sin strænge videnskabelige Form, saaledes som jeg finder det passende for Tilhørere, der skulle anvende en vedholdende Flid paa at gjøre sig fortrolig dermed, og som medbringe i levende Erindring de hertil nødvendige Forkundskaber. Men denne Videnskabs Jndhold er af den Beskaffenhed, at et hvert dannet Menneske maa ønske at have en Oversigt over samme; da den, der forsømmer at gjøre sig bekjendt med Aarsagerne til de mærkeligste Naturbegivenheder, baade lader en vigtig Deel af sine aandelige Kræfter henligge udyrkede, og tilsidesætter en Kundskab, der har den meest udbredte Anvendelse i det daglige Liv. Flere have derfor yttret det Ønske, at jeg i Vinter skulde foredrage Physiken efter en Plan, der ganske var beregnet for dem, der ville tilegne sig denne Videnskab, som en Deel af den almindelige Dannelse. Dette Ønske er det, jeg efter Evne vil stræbe at opfylde ved de anmældte Forelæsninger, der komme til at omfatte Gienstande, jeg ellers pleier at fordeele i tre særskilte Foredrag, men som jeg her vil stræbe, ved et til de videværdigste Materier sig bindende Udvalg, at indskrænke til et passende Omfang. Disse Forelæsninger holdes hver Mandag, Onsdag og Løverdag Aften, fra Kl. 6 1/2 til 7 1/2, og forudbetales med 20 Rbdlr. 2) Over Planterigets og Dyrrigets Chemie, med bestandigt Hensyn paa Anvendelsen i Kunster, Fabriker og anden Næringsdrift. Disse Forelæsninger holdes samme Dage, fra Kl. 5 til 6 om Eftermiddagen, og forudbetales ligeledes med 20 Rbdlr. 3) Over Jordklodens Physik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Denne Videnskab fremstiller Jordkloden i dens Forhold til andre Verdenskloder, afhandler dens Figur, dens Overflades Bygning, og det, som vi deraf kunne slutte om Klodens ældre Tilstand, Landenes Egenheder, som bestemte ved deres Naturstilling, Havets Beskaffenhed og Forskjelligheder, og endeligen Luftkredsens Natur og Forandringer. Disse Forelæsninger holdes Tirsdag og Torsdag Aften, fra Kl. 6 1/2 til 7 1/2, og forudbetales med 15 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Forelæsningssalen er i min Bopæl, paa Nørregade No. 36, tæt ved Petri Kirke. De, som agte at deeltage i disse Forelæsninger, bedes at tegne sig hos mig inden den 24de October. H. C. Ørsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Spørgsmaal. Er Postcontoirerne berettigede til, for Breve, som Eieren selv eller hans Bud afhenter, efterat Karterne have været udhængte, at oppebære 4 Rbskilling Tegn i Udleveringsgebyhr?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Jndsenderen, der boer paa Landet, 2 a 3 Mile fra vedkommende Postcontoir, og til hvem Brevene altsaa ikke tilbringes fra Postcontoiret, men af eget Bud afhentes, synes dette Spørgsmaal at være tvivlsomt, saavel med Hensyn til §. 5 i Brevposttaxten af 15 Juli 1818, som med Hensyn til dette Gebyhrs Forhold til selve Portoen, og ønskede det desaarsag, i dette Blad, besvaret af høiere Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ro Syttende Aargang. No. 85. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 October 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Om indenlandske Fabriker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Fabrikvarer paa udenlandske Markeder sælges for det Halve af det, de koste paa Stedet, hvor de forarbeides. Overalt maa det ikke tabes af Sigte, at i de saakaldte egentlige Fabriklande, rækker Kjøbmanden Fabrikanten Haanden ved Forskud og Credit, sætter ham i Virksomhed, og skaffer ved Forbindelser i Udlandet hans Flid Afsætning, ja ofte paatager han sig selv Risque. Ogsaa fra Statens Side fremmes og opmuntres Udførselen. ved Præmier. For det meste ere Nationerne oplyste nok til at indsee Gavnligheden af at give egne Fabrikater Fortrin for Fremmedes. Gid det samme var Tilfældet her, hvormeget vilde da ikke Fædrenelandets Fabriker have skredet frem til Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Dersom den arbeidende Klasse her tillands, mere end i andre Lande, udmærket sig ved Hang til Forlystelse og Arbeidslede, da er dette jo ingen Anledning til at dadle, men snarere til at berømme og agte de Mænd, der som Fabrikantere have Mod nok til at bekjempe og overvinde denne Nationaludyd. Det afgiver imidlertid intet Beviis for, at Fabrikerne ere ligegyldige for Staten, eller unyttige, men snarere, at de kunne gjøre Fordring, paa offentlig Opmærksomhed og medborgerlig Understøttelse; thi hvor ringe end Landsmandskabet maatte agtes, var det dog mueligt, at Landsmanden før rakte Haand og Pung i oeconomiske Uheldstilfælde, end den Fremmede. Med Rette ansees Agerdyrkningen for Danmarks Hovedvelstandskilde, skjøndt den just ikke under alle Tidsomstændigheder er en Guldgrube. Man beregner vel, at ved Udførelsen af saa mange Tusinde Tønder Sæd, vinder Landet Millioner, men man glemmer at overveie, om den trællende Broder faaer sine Frembringelser saaledes betalte, at han kan derved dække sine Skatter og Udgivter, og anskaffe sig de høistfornødne Nødvendigheder, eller ikke, og i sidste Fald, hvorledes har det sig med Gevinsten, Hvor mange og store Ladninger Sæd, Uld, Qvæg maa der ikke udføres af Landet, for at kunne kjøbe en eneste liden Ladning Manufakturvare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Det er bleven en gjængse Skik nomstunder, at bedømme alle Ting, saavel det man har overfladig Kundskab om, som det man slet ikke forstaaer. Med ubegrændset Selvtillid til egen Viisdom bryder man Staven over denne eller hiin Stand eller Folkeklaffe. Med Ordbram sammenblandes Skin med Virkelighed, Sandhed med Urigtighed, naar det kun passer til Formen og den afgjørende Tone, den skal vise, at i den agtværdige Næringsstand hverken findes Tarvelighed, Flittighed eller Nøisomhed. Men har ogsaa Erfaring og Sagkundskab paatrykt Dommen sit ægte Segl, Eller er Visdommen hentet af Bøger, og maaske af et flygtigt Kig ind i Flidens Værksteder,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
(Jndsendt.) Svar paa en Vens Spørgsmaal. Du spørger i Dit sidste Brev fra Skagen: "Om jeg har læst hvad nys er lagt for Dagen?" Mit Svar er meget kort, men frit for Klagen: Al Dag-Snak agter jeg som sagt paa Bagen. Paa Kroen volder den vel stundom Bragen, Men i sig selv den gjør kun lidt til Sagen, Endog som Prøvesteen for Mestersmagen. Hvor man i Vrøvl tidt sidder op til Hagen, Der kjender man ei synderlig til Vragen; Hvor Ællinger sig more kan med Snagen, Og Dyr paa Fire, 5 og 6 med Ragen, Der gielder for en Nattergal selv Kragen, Og søger ei forgjeves efter Magen; Hvor alskens Dukker spille kan bag Lagen, Der taales og Centaurers vilde Jagen; Hvor hver en Kokas hænges op paa Knagen, Der klines godt Folks Navne og paa Kagen, Og spildes Tiden med - Gjenmæletagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Meddelelser af gavnligt Nyt udenlands fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Endvidere fortjener her at anføres et Par vakkre halvvoxne Drenge, der indfandt sig paa Vaterskoutens Contoir og tømmede der deres egen lille Sparebøsse, hvis hele Jndhold bestod af 8 Sølv Rbdlr., i Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Enken efter Degnen Balser Jessen, Mad. Sophie Margrethe Jessen, er her i Staden nyligen ved Døden afgaaet i den usædvanlig høje Alder af 107 Aar. Slagelse, d. 14 Octbr. J Søndags Aftes var denne Kjøbstæds Hovedgader, for første Gang oplyste ved Lygter. En Foranstaltning, der i en Bye, hvor Freqvencen er saa stor som i Slagelse, er af megen Nytte, og saa meget behageligere, som den uden egentlig Udgivt for Communen er iværksat, da saavel Lygterne som Belysningsmaterialierne, ere, efter dertil given Anledning fra Øvrighedens Side, anskaffede ved frivillige Bidrag, af enkelte af Kjøbstædens, til enhver gavnlig Foranstaltnings Understøttelse, saa saare villige Jndvaanere. - Hvad denne Bye iøvrigt i de senere Aar har vundet, med Hensyn saavel til dens offentlige som private Bygningers Forskjønnelse, dens Broelægnings-, Brand- og Vandvæsens-Forbedring, den udmærkede Orden i Byens Regnskabsvæsen, og dertil hørende kloge Oeconomie; og et human Polities hensigtsmæssige Activitet m. m.; vil, for enhver Jagttager, være paafaldende, ligesom det for Byens Jndvaanere er særdeles behageligt, og bidrager ei lidet til, med freidigere Mod, at bære Nutidens saa trykkende Byrder. - Dette Aars offentlige Examen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
i Slagelse lærde Skole, anstilledes d. 1827 f.M. i Overværelse af de overordenlige Censorer, hvis Leilighed det tillod, af Disciplenes Fædre og Værger, og andre agtbare Mænd i Byen og Omegnen, hvilke Underviisningens Sag er vigtig og kjer. De derpaa til Universitetet Demitterte vare: 1) J. G. Briem, en Søn af Kammerraad og Sysselmand Briem i Øfjord paa Island; 2) Christ. Petersen, en Søn af Møller Petersen, i Høve, og 3) J. H. Stabell, en Søn af Cancellieraad, Byfoged og Byeskriver Stabell i Slagelse. J øvrigt bortgik 2 Disciple til anden Bestemmelse, og 6 vare til Optagelse i Skolen anmoldte. Disciplenes Antal var ved Skoleaarets Begyndelse 39. Det ved denne Leilighed af Skolens Rector udstedte Jndbydelsesprogram indeholdt: Forsøg paa en dansk metrisk Oversættelse af Persius's første Satire, med Text og oplysende Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Ribe, d. 17 Octbr. Ogsaa her i Byen har man havt den Fornøielse at høre Tonekunstneren, Kongelig Kammermusicus Lemmings skjønne og færdige Foredrag saavel paa Violin som Guitar, paa hvilket sidste, i sig selv meget ufuldstændige Jnstrument, man især maa beundre hans mageløse Færdighed. - Tvende Børn ere døde af den her grasserende Skarlagensfeber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Blandede Efterretninger. Om de første Aarsager til Dronningen af Engellands Anklagelse &c. (Fortsættelse; s. No. 82.) Hvad der gjør Prindsessens Forfatning endnu mere trykkende, er, at Nationen har taget hendes Partie, og hun haaber, at Prindsregenten, naar hun forlader Engelland, vil offentligen tilkiendegive sin Overbevisning, at hendes Characteer og Opførsel ikke fortjener nogen Bebreidelse. - Withbread svarede Prindsessen, under 9 Aug. 1814, at han aldeles ikke forbauses over Prindsessens Beslutning, endskjøndt det smerter ham, for nogen Tid at undvære hendes Selskab, og at i hendes Fraværelse kun Jver for hendes tilkommende Lykke skal be sjele ham. En Skrivelse fra Lord Liverpool til Prindsessen, dat. d. 28 Juli 1814, melder, at Lorden har overleveret Prindsregenten hendes Brev, og at Prindsen har erklæret, at han har intet imod, at hun reiser til sit Fædreland, for at besøge sin Broder, Hertugen af Brunsvig, og at det overlades til hende selv, hvor hun vil opholde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
J Genua traf Prindsessen Lady Gambervier, hendes forrige Dame d'Honneur, med hendes Gemal; de bleve hos hende i syv Uger. Prindsessen lod nu komme Capit. Haunum *), som sin Cabinets coureer, fra London, og han var endnu 1817 i hendes Følge. Fra Nizza lod hun komme Lady C. Campbell med hendes af 6 Frøkener bestaaende Familie. Prindsessen reiste nu til Mailand, hvorhen hiin Familie ledsagede hende. Men efter nogle Ugers Forløb forlod Lady Campbell, der havde Haab om at arve sin Tantes Formue, Prindsessen, der tilbød hende at antage een af hendes Døttre som Dame d'Honneur, hvilket Tilbud ikke blev modtaget. Nogle Maaneder derefter giftede denne Datter sig. H. K. H. befandt sig nu atter i Forlegenhed for at faae en engelsk Hofdame, og da hun altid holdt af at have Engellændere omkring sig, saa gjorde hun Lord og Lady Malpas, der befandt sig i Mailand, samme Forslag, men forgjeves. (Fortsættes.) 2) O (formodentlig Friherre v. Ompteda) siger i een af sine Anmærkninger, at man gjør bedst i at tie om Hr. Haunum, der, førend han kom til Prindsessen, var ansat i den engelske Marine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Stockholm, den 5te October. J Følge en til Regjeringen indkommen officiel Rapport er en farlig og meget smitsom Sygdom udbrudt blandt Qvæget i Lapmarken, saaat over 700 Rensdyr allerede deraf ere døde, for det meste Østen omKangjama- og Muonio Elvene; denne Sygdom udstrækker sin Omitte endog ned til Jo= og UledborgsEgnen, hvor baade Køer, Oxer og Heste døe deraf, men lykkeligviis har man i Egnen omkring Tornen og paa den Svenske Grændse intet Spor deraf mærket. Ved et Rescript af 25de September sidstleden har Hans Majestæt anbefalet ViceLandhøfdingen i Norrbottens Lehn at tage alle mulige Forsigtigheds-Anstalter, for at hindre denne Smitte fra at udbrede sig over vore Grændser. - J forrige Uge ankom hertil en paa Hans Majestæt Kongens Befaling af den berømte Svenske Billedhugger, Professor Bystrøm, i Rom forfærdiget Statue af Marmor og i Legemsstørrelse af Kong Carl den Allide, hvilken allerede er afsendt herfra til Rosersberg, hvor den skal placeres i et Tempel, som Hans Majestæt sammesteds lader bygge, for at hædre Hans Høisalige Hr. Faders Minde. Med samme Leilighed er ligeledes ankommen hertil en Juno, som Kongen har ladet forfærdige af Hr. Bystrøm, og som allerede i udenlandske Blade findes omtalt med megen Ros og som et af denne Konstners ypperste Arbeider. - Landshøfdingen i Halland har indberettet til Regjeringen, at en Bonde har, ved at grave i Jorden paa en Eiendom ved Halmstad, stødt paa en betydelig Samling af gamle Sølvmynter, veiende ialt eet og et halvt Lispund, eller omtrent 1000 Lod Sølv, hvilke alle ere meget gamle og den yngste af dem over 500 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Omtrent tyve af disse Mynter ere ankomne hertil og ere af Regjeringen tilstillede det Kongelige Vitterheds Akademie, for at dette skal afgive sin Betænkning derover. Jfølge de Svenske Love maa Regjeringen, ifald den agter at tilhandle sig disse Mynter, betale Finderen deres fulde Værdie, med et Tillæg af 12 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
J forrige Aar opdagede man i Frankrig, 25 Fod dybt under et Mergellag, Levninger af en gammel Landevei, hvis Underlag af Træ vare forstenede, og som var bygget af brudne Steen, som man nu ikke finder i den derværende Egn paa Jordoverfladen. Deraf synes det at være klart, at Frankrig, førend den sidste store Naturrevolution, har været beboet af Mennesker, hvilket man i nyere Tider har draget i Tvivl, fordi man hos de føssile Been af Fortidens Dyr aldrig har fundet Menneskebeen *). Et lignende Exempel havde man 1757 i Tydskland i Bondebyen Bremensberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Da man i Mittelmark, ikke langt fra den Meklenborgske Grændse, vilde grave en ny Brønd, og hiin Landsby ligger temmelig høit, maatte man grave 200 Fod dybt i Jorden, og fandt da, omtrent 160 Fod dybt under Jordens nuværende Overflade, i et Slags Jord= og Steenlag, en stor Hob Kurvespaaner (saaledes kaldes de Spaaner, der falde af naar man hugger et Træ tæt af ved Roden), som alle vare forstenede, og saae ud som saadanne Spaaner; de vare deels store, deels middelmaadige, deels smaae, ligesom Øxen var trængt dybt ind i Træet til. Jngen kunde tvivle om, at de hidrørte fra Egetræer. Naar man veed, at en stor Deel af Mark Brandenborg endnu for Aartusinder har været bedækket med Hav, hvorfor ogsaa de store Tørvemoser endnu tildeels bestaae af Søtang og Saltvandsproducter, saa vidner en Kiendsgierning som denne, ligesom hiin, om en *) Dette er imidlertid ikke ganske afgjort. stor Naturrevolution. (Vi have forhen i nærværende Blad talt om de Søproducter, der ere blevne fundne i Faxøes Kalkgrave, og der er ingen Tvivl, om, at denne Egn af Sielland i Fortiden har været bedækket med Sø. Pontoppidan beretter (Atlas T. I. S. 450), at i den Moltkiske Naturaliesamling opbevares en Masse, fundet ikke langt fra Kjøbenhavns Vesterport, ei meget dybt i Jorden, bestaaende af Petrefactis Marinis, for det meste saadanne Bucciniter, som ikke vides at tilhøre vort Land eller vore Vande. J vore Tørvemoser findes ofte hele Træstammer, syv otte Alen under Jorden, sædvanligst liggende i Længden, der vidne om, at de maa være blevne omstyrtede. Naar disse, som Tilfældet er, findes i fordums Skovegne, som Birkerød d. a., der, som Navne endelsen viser, for Aarhundreder siden bleve røddede, saa skjønnes let, at der maa være forløben Aartusinder, førend den ene Skov saaledes kunde opvoxe paa Ruinerne af en længe i Forveien undergangen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Kokopperne have allerede i den mørkeste Oldtid været bekiendte og anvendte i Jndien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
nogle nu opdagede og oversatte indiske Værker, skrevne i Sanscritsproget, læses desangaaende følgende Sted, Man tage det Flydende af Koppen paa en Koes Yver, eller Armen og Albuen paa et Menneske (der altsaa allerede er vaccineret) paa Spidsen af en Langet, og stikke dermed Armen mellem Skulderen og Albuen saalænge til Blodet vælder frem; man blander derpaa Vædsken med Blodet, og den ved Børnekopper sædvanlige Feber vil indfinde sig. - Paa et andet Sted beskrives Sagen endnu tydeligere: Børnekopperne, hedder det, saaledes som de frembringes ved en Konvers Materie, er af ligesaa mild Art som den oprindelige Sygdom (nemlig hos Koen), ikke ledsaget af Ængstelse og ikke behøvende Lægemidler. Viser Koppen sig af god Art, bliver Vædsken deri klar, og den omgives af en rød Ring, saa har man saalænge man lever ikke mere at frygte for Børnekopperne. Mange af dem, som ere blevne podede med Materien af en Kopper, føle to eller tre Dage en let Feber, og derhos blive de betagne af en let, kold Paroxismus, ogsaa indfinder der sig ved Feberen mueligen en rød Hævelse under Armhullerne, samt andre ved Børnekopperne sædvanlige Symptommer, men alt dette er af meget let Art. Der er ingen Fare derved, og det Hele vil forsvinde inden tre Dage. (Man seer heraf, at Kokoppematerien i Grunden kun er en mildere Art af Børnekoppematerie, altsaa af een Natur med samme, og mueligt ere de sidste blevne fra Koen oprindeligen forplantet paa Mennesket, og siden udartede hos dette. Den Jndvending man altsaa i Begyndelsen af Vaccinationens Jndførelse i Europa gjorde imod den, at den, som blandt andre Prof. Marcus Herz, der kaldte den Brutimpfung, saa ivrigen paastod, forplantede en dyrisk Gift i det menneskelige Legeme, falder altsaa bort, naar det kan bevises, at Kokoppematerien er den samme som Børnekoppematerien, men kun af en mildere Art.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Grevinden af Gothland har nyligen i Paris taget Carl XIII. Billedstøtte, støbt og ciselleret af Carbonneaux, efter den ham fra Stokholm sendte Model, i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
Kjøbenhavns Børs d. 20 October. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 256. Spec. 257. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 6 s.a 15 Rbmk. 7 s. Obligat. 65 1/2 a 66. Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S., elle 102 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/2 a 16 3/4. Svenske Sedler 62 1/2 a 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-21
J disse Dage er udkommet: 1) AnatomicoPhysiologicus & Pathologicus Tractatus de OculoAutore C. T. Simonsen, 17 P. 4to. 2) Notice over de anstikkende Stoffe ved Kopper, Meslinger, Skarlagensfeber og Pest, af samme Forfatter 16 S. 8vo.