JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Hr. Overauditeur Borgemester Ræder har atter i Trykken udgivet en Beretning om Horsens Byes oeconomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833, foredraget i Raadstuesamlingen i Horsens den 31te Decbr. 1834. Jfølge samme havde Fattigkassen i bemeldte Aars Løb avanceret eller vundet 594 Rbd. 75 s. og har i dette Øieblik et Overskud af 4 til 500 Rbd., hvisaarsag ogsaa Fattigkommissionen for Aaret 1835, har eftergivet 200 Rbd. i Skatten, hvilken derfor kun er lignet med 4188 Rbd. 59 s. S. T. Skoleskattens Ligning havde for bemeldte Aar været lignet med 3078 Rbd. 5 Mk. Sølv, af hvilke 1350 Rbd. 44 s. paa Grunden og 1728 Rbd. 36 s. paa Formuen. Ved Aarets Slutning havdes et Overskud af 962 Rbd., som skulde tjene til at komplettere en Sum af 1000 Rbd. der til næste Juni Termin atter skulle afbetales paa Gjelden, som i Fjor endnu udgjorde 3000 Rbd. r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Blandt de vigtigste Fremskridt som i det sidstafvigte Aar ere gjorte i Horsens nævnes Havnen. Et udvendigt Træholværk er bleven erstattet med et af Steen, et uforgjængeligt Arbeide. Men en endnu vigtigere Ting er kommet til Udførelse. For at lette de Byrder der hvile paa Handel og Skibsfart er med Hs. Maj. Kongens allernaadigste Tilladelse skeet en Nedsættelse i Havnepengene af omtrent 1000 til 1200 Rbd., hvilket udgjør imellem 1/4 og 1/3 af Havnens hele aarlige Jndtægt. En Spadseregang ved Hestedams veien, sigtende til Jndvaanernes Fornøielse og Beqvemmelighed, er ved Kjøb og Magelæg samt Jndvaanernes Redebonhed bleven anlagt og allerede beplantet med unge Træer. Ved denne som ved enhver Leilighed hvor der har været Tale om at fremme Byens almindelige Bedste, have Garnisonens Officerer stedse betragtet sig som Borgere og endog uopfordrede ydet deres Bidrag. En slig Uegennyttighed og Velvillighed fortjener tilvisse Paaskjønnelse fra Byens Side. Ogsaa den nye Kirkegaard er i dette Efteraar bleven beplantet, og vil til næste Sommer blive indviet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Med Byens Brændeviinsbrænderier er det i afvigte Aar gaaet bedre end nogensinde, dog i Almindelighed ikke paa Grund af Forbedringer og nyantagne Principer, men fordi Bønderne havde i bemeldte Aar brændt mindre end forhen. Aarsagen dertil kan just ikke angives, men saameget er vist, at den ikke hidrører fra, at Bønderne have slaget deres Brændeviinstøier istykker, eller afleveret dem til Øvrighederne. Byens Toldvæsen kan imidlertid i denne Henseende ikke lægges noget til Last. Det har gjort hvad det formaaer, og kommer sjeldent hjem uden med konfiskerede Redskaber fyldt Vogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Blandt de enkelte af Byens Brændeviinsbrændere som ere gangne fremad i Forbedringer, udmærker sig især hæderlige Kjøbmand Jørgen Madsen. Denne Mand producerer det meest søgte Brændeviin i Horsens, og skjøndt han kun har en Kjedel paa 4 Tønder, har han dog i afvigte Aar produceret og solgt 40,000 Pot ter Brændeviin. "Men denne Mand – tilføier, Hr. Borgemesteren, betjener sig rigtignok ogsaa ved sin Næringsdrivt af to Hemmeligheder, der i høi Grad komme ham til Hjelp. Han har just ikke tilladt mig at aabenbare disse skjulte Hemmeligheder, men imidlertid føler jeg mig dog opfordret til at gjøre det, og her ere de: "han brænder aldrig uden Brændeseddel, og han bruger aldrig andre end de bedste Kornsorter og af den fortrinligste Beskaffenhed." Det svundne Aar 1834 saaledes slutter denne, især for Horsens Bye meget interessante Beretning: efterlader os to meget dyrebare Minder. Horsens Jndvaanere have i d. A. seet den elskede Landsfader i deres Midte, og have for første Gang været Vidne til, at en Valg forsamling udøvede den Byen forundte Ret at kunne vælge en Deputeret til Stænderforsamlingen. Endnu havde Horsens ikke nydt den Lykke, at Hs. M. som regierende Konge personligen havde underkastet vorCommunal=Indretninger en Jnspection. Dette er skeet i Aar; Hs. M. undersøgte Alt, han opmuntrede og belønnede. Mange af vore Jndretninger ere vistnok endnu kun ufuldkomne, men Hs. M. vil imidlertid ikke paany kunne besøge Horsens, uden at en mærkelig Fremskriden til det Bedre skal fremtræde for Hans Blik, herfor indestaaer mig det Borgersind der besjæler denne Byes Jndvaanere. Vor ædle Konges store Hensigter med Jndretningen af Provindsialstænderne skulle her ikke udvikles. Kjøbstæderne, der formene hidtil at have været den lidende Part, knytte de gladeste Forhaabninger til denne nye Jnstitution. Vor Communal= og hele Kjøbstad=Forfatning, der overhovedet ikke synes selvstændigen at have udviklet sig, men at have adopteret formeget enten af Kjøbenhavns eller af de for Landet foreskrevne Jndretninger, der ofte lidet eller aldeles ikke passe for de smaae Byer, har udentvivl sine Mangler, eller kan imodtage betydelige Forbedringer, og idet mindste de jydske Kjøbstæder, hvis vigtigste Jnteresser i høi Grad synes at lide, befinde sig i en Stilling til Jyllands ellers saa høist agt værdige Landmænd, der ikke er gandske uliig en aaben bar Krigstilstand. Ville Kjøbstædernes Deputerede, hvad ikke paatvivles, vise Frimodighed og fornøden Sagkundskab, og ville, hvad ligesaa lidet kan drages i Tvivl, deres veloverlagte og fornuftige Raad blive fulgte, vil man nu snart kunne see den Tid imode, da hine Mangler ville blive hævede, Forbedringerne iværksatte, samt Kjøbstædernes og Landets særskilte Jnteresser saaledes afpassede og bestemte, at den enes Flor ikke skal være den andens Ruin."Et Fruentimmer i Cheltoft er formedelst fredsforstyrrende Forhold a. bleven dømt til 8 Maaneders Forbedringshuusstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Fra Frisenvold blev i disse Dage solgt en Aarings-Kalv som efter Slagtningen afgav 415 Pd. Kjød og 96 Pd. Talg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Dødsfald. Silke= og Klædekræmmer Launy, Major ved det borgerlige Jnf. og en af Khous, 32 Mænd, Brand kapt. og Muurmester Deintzer, Conferentsraadinde Holm, Frue Secretairinde Berg, Grosserer Boiesens Enke, Beate Berregaard, Marie Bigandt, Vadskerpige hos Hs. M. Dronningen Frederike Meyer, J. G. Vandelow, FrederikeMüffelmann, Madame Greffenberg, Madame Herdahl, Grosserer Schjolts Enke f. Mangor, Alle i Khvn. Justitsraad Schmidt i Valdbye. Dorothea Rye i Slagelse. Forpagter Petersen paa Jungshovedgaard. Collecteur Schjött i Kjøge. Marie Manthey paa Falkensteen. John Good og Enkepastorinde Lassen f. Begtrup paa Fredensborg. Man ning Nogers Wilson i Hvessinge i Sielland. Dorothea Müller f. Baumgarten p. Juelsberg, Kjøbmand og Brandkapt. Chr. Christensen i Aalborg. Reebslager Werring i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Forlangt Jndrykkelse. O Danmark, det er da saa afgjort og vist Ei Nok er dig Fredegode! Den Herre, som styred foruden al List Det Land, som han elsker – som havde ei Rist, Saatidt, som han øined dets Gode! Det er saa da afgjort, at Stemmer jo fleer, Af Ro og af Lykke har Huset des meer! O Danmark, saa sang Man ei for under De, For kjendte Man ikke det Qvæde! Een Gud og et Land, een Konge, een Mo, For dem var det Skik, her i Danmark at døe, At lade sin Aande med Glæde! Og skued man Ross i hans Øine blaae, Med Tvivl pleied Lyst Ul boer Nyhed forgaae. En Søn af gamle Danmark.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Naar en Dansker, som blot i faa Aar havde været fjernet fra sit Fædreland, uden at erholde Efterretning derfra, pludseligt vendte tilbage, vilde han neppe gjenkjende Gammel-Danmark, saa forandret er den gode, kjærlige Moder i kort Tid bleven. Fader Frederik vilde han finde ganske uforandret; et Par Aar tynge kun lidet paa den hvide Jsse; under denne Snee luer Kraften og Kjærligheden som tilforn. "De Danskes Fader kjender jeg igjen, vilde han sige: Haner bleven den Samme Aar for Aar; de 67 Aar have ikke bøiet ham; Enevoldsceptret er, nu som tilforn, en Oliegreen i Hans Haand. – Men, gamle Moder Danmark, hvor har de forandret dig, Neppe kjender din Søn dig mere, du har et andet Væsen nu, end før, nye, fremmede Lader! Og dine Børn, hvor for vandlede ere ogsaa de, hvilken Uro, hvilken Bevægelse, hvilken Gjæring overalt, hvilken forvirret Tale om Frihed og Ret, om Publicitæt og Bureaukratie, om Frisind og Almeenaand, om Optimisme og Liberalisme, om Tidens Fordringer og om Stændernes Petitionsret, o. s. v. o. s. v. pele mele, Nei, jeg gjenkjender neppe meere "Danevangen ved den blanke Vove. Tre Aar have gjort den ukjendeligere, end trehundrede Aar hidtil formaaede. Nye Fordringer, nye Forhaabninger, nye Forhold, endogsaa nye Ord i det gamle Sprog. - De danske Sletter synes at reise sig trindt om mig til Smaabjerge, Parturiunt montes."Er denne Skildring overdreven, Jndsenderen troer det neppe; at den vil fremkalde mangen Modsigelse venter han, men Medhold torde den vel ogsaa finde i mangt et ærlig dansk Hjerte, som ei har ladet sig bestikke af de sangvinske Forhaabninger, Nutidens Ordførere nære. Frederik den Sjettes mageløse Kjærlighed til sig Folk har skjænket det en ny Jnstitution, som giver Regenten Raadgivere af Dets Midte. Fra mange Sider har Man yttret Forundring over, at denne kongelig Gave ikke fremkaldte en større Enthusiasme blandt Folket; i fremmede Aviser kunne vi læse, at det danske Folk, en Tidlang efter den første Bebudelse af det nye Statsliv, viste stor Mangel paa Deeltagelse, en Kjendsgierning, som Enhver, der har noget Samqvem med det egentlige Folk, vil have fundet bekræftet; der er klaget offentligt over, at selv oplyste danske Borgere, endnu ikke have begrebet den Aand, der lyser gjennem hele Forordningen af 15de Mai f. A.; endogsaa fra Hovedstaden, hvor dog hele Rigets Jntelligentpaastaaes at være concentreret, er det yttret, at der fattedes den ønskede almindeligere Deeltagelse selv for Valgene. Andre maa deraf drage hvilke Slutninger de ville Jndsenderens uforgribelige Mening er det, at Folkets Mangel paa Jnteresse for den nye Jnstitution afgiver det skjønneste Vidnesbyrd om dets Tilfredshed med den Maade, hvorpaa Regjeringen hidtil har sørget for Dets Tarv, og at den Tavshed, hvormed Jnstitutionens Bebudelse er bleven modtagen, mere veltalende end nogen Røst formaaede, har tolket, hvorlidet den Kjærlighed, hvormed det danske Folk hænger ved sin Konge, var istand til at modtage nogen Forøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
En høitagtet Olding, med hvem Jndsenderen idag – den 28de Januar - talte om Danmarks Fremtid, udlod sig saaledes: "Jeg var ung med Kong Frederik, og jeg er bleven graa med ham; opmærksom har jeg fulgt hans Færd, og aldrig har nogen Digter sjunget sandere Ord til Harpen, end Baggesen, da han, just idag for en Række af Aar siden, lod sin Røst lyde over Landet: Han blev, hvad ung han vilde være: Sit Riges Lyst, sit Danmarks Ære, Den første Fædrelandets Ven, J Medgang god, i Modgang bedre, Den Bedste mellem Danmarks Fædre! . . En saadan Kongeer mig nok. At Han har givet Danmark Stænder, er mig blot et Pant paa, at Han, og saa uden Stænder, vilde, ligesom hidtil, været Alt for sit Folk. At Folket ikke har jublet høit over, at være kaldet til Kongens Raad, er, synes mig, Kongen og Folket lige værdigt. Jeg for min Deel finder mig gjerne i, at regnes til de Conservative. Maaskee følger det med min Alder, at jeg ikke let fatter Tillid til Noget, som ikke er oprunden af dansk Rod; men et langt Livs Erfaring har givet mig den faste Overbeviisning, at der just ikke findes større Ro og Lykke i et Huus fordi flere Stemmerlade sig høre dert."J. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Bekjendtgjørelser. Rolig og Gud hengiven indslumrede i Døden vor kjære uforglemmelige Moder og Svigermoder Magrethe Mariane Frederiche født Fischer, Enke efter afgangne Capitain Carl v. Heilmann, i sit 45de Aar, Natten imellem den 29de og 30te dennes. Hvilket herved sørgeligst meddeles Familie og Venner. Aalborg, den 31te Januar 1835. Hanne Herskind, Jacob H. Herskind. født Heilmann. Christian Heilmann. Carl Heilmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Til anstundende Snapsting bliver at udsætte af Aarhuus Overformynderies Midler omtrent 3000 Rbd. rede Sølv og 1545 Rbd. Sedler, som i mindre Deele, kunne erholdes. De, som ønske Laan heraf, ville snarest muligt henvende sig til Undertegnede med Begjæringer, ledsagede med Oplysning om Værdien af de Eiendomme som tilbydes til Pant. Aarhuus Overformynderie, den 1ste Februar 1835. P. Mørch. J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Hos Skomagermester Petersen paa Skolegade, kan de Værelser, som for Tiden beboes af Hr. Ritmester v. Wæver, til Paaske Flyttetid erholdes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Hos Garver Steenbergs Enke paa Fiskergaden er et meubleret Værelse strax at erholde tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
No. den 61 Februar. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Nyheder fra Udlandet. Orienten. Medens Mehemed Ali har ladet sig formaae til at pausere paa een Kant, griber han desto stærkere og sig paa en anden. Den hele store Halvøe, som under Navnet Arabien strækker sig imellem den arabiske og persiske Havbugt, er nu Maalet for hans Erobresyge. Næsten hele den sydlige Deeler allerede i hans Vold, og i et blodigt Slag imellem 30,000 Beduiner og 15,000 Md. regulaire ægpptiske Tropper bleve Beduinerne totaliter slagne. Flere af Arabiens Jmaner have underkastet sig, kun Jmanen af Mascate var endnu ubetvungen. Denne havde grebet den fortvivlede Beslutning at kaste sig i Engellands Arme, og afstaae det den saalænge ønskede Øe Sacotora, sønden for Arabien, hvormed da ventelig Engellands Kjæde af Vagtstationer omkring næsten alle Verdens seilbare have og Stræder kan ansees for at være fuldendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Persien. Krigen mellem dette Riges 5 Kronprætendenter er i lys Lue. Een af dem var allerede myrdet. Et russisk Armeecorps var i fuld Marsch gjennem Georgien for at besætte Provindsen Eriwan. Rusland gjør desuden Fordring paa en meget betydelig Kontributionssum, som den afdøde Shah skal være skyldig ifølge den sidstafsluttede Fredstractat. Nord=Amerika. Jfølge de nyeste Privatefterretninger fra Washington skal de forenede Staters Præsident Hr. Jackson have erklæret: at han vilde have Satisfaction af Frankrig, om det saa skulde koste den nordamerikanske Marine alle dens Skibe. "Jeg vil skal han have sagt i en Raadsforsamling: selv bestige et af vore Skibe, og i Nødsfald lade mig bore i Sænk dermed." Samme Breve forsikre, at der skal herske en meget krigersk Aand blandt Nordamerikanerne, som nemlig troe, at en Krig vil give de nordamerikanske Fabriker en solidere Grundvold, og at Fordeelen af de industrielle Jnteresser vil kunne opveie det commercielle Tab. Derimod hedder det i Journal des Debats, at af alle Krige hvori Frankrig kunde indlade sig, vilde en Krig med de forenede Stater være den meest upolitiske. Den vilde foraarsage stor Glæde i Petersborg, Berlin og Haag, men bedrøve alle Frihedens Venner i Europa. - Den nordamerikanske Sømagt, bestaaer for Øieblikket af 12 Linieskibe, 15 Fregatter, 14 Korvetter og 8 Goeletter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Syd-Amerika. En Revolution har været nærved at bryde ud i Bogota, men var bleven forhindret Aftenen førend dens Udbrud ved følgende Begivenhed: Den spanske General Sarda, som foret Aar siden dømtes til Døden, men Aftenen for han skulde henrettes paa en vidunderlig Maade undkom af Fængslet, havde siden den Tid levet skjult i Staden. Han var en af Hovedmændene for Sammensværgelsen. Den 23de Octobr. om Aftenen blev han af en Mand som i nogen Tid havde ladet som han indlod sig paa hans Planer, men opdagede Alt til Regjeringen, paa forrædersk Viis dræbt med et Pistolskud. En Mængde Personer bleve samme Nat arresterede, og Sammensværgelsen derved forstyrret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Spanien. J Madrid er der forefaldet blodige Optrin. Den 18de Januar havde en Deel af Garnisonen, det arragoniske Regiment, 1200 Md. stærkt, gjort Opstand mod Regjeringen. Alt længe havde baade Garnisonen og Folket været opbragt over Llanders Plan: at betvinge Jnsurgenterne ved franske Bajonetter, da man tillige har ham mistænkt for, at han, saasnart det kan lade sig gjøre, vil undertrykke den nys begyndte Frihed. Oprørerne havde bemægtiget sig den store til Forsvar særdeles egnede saakaldte Posthuusbygning Denne blev omringet af fire Kolonner, men da Oprørerne havde posteret sig i alle Vinduer, saa faldt der mange Folk hver Gang hine rykkede frem paa Skudsdistance. Den Første som faldt var den tappre GeneralCanterac, der som Generalkapitain vilde tale Oprørerne tilrette. Baade Angreb og Forsvar skeete under Raabet: "Dronning Jsabella leve!" Men Oprørerne raabte og tillige: "Friheden leve!" Ogsaa Brigaderen Zamora blev dræbt, Don Pasafor fik sin høire Arm knust, o. s. v. Flere Kolonner brøde frem under Krigsministerens egen Kommando, saa Bygningen var hee omringet, men Oprørerne gave ikke efter. De forlangte Llanders Afsættelse, ingen Franskmænds Hielp, o. s. v. Saaledes gik næsten hele Dagen, kun faa Nysgjerrige vovede sig ud paa Gaderne; Kanonskud og Geværild krydsede hverandre. Sandsynligviis havde Oprørerne gjort Regning paa de øvrige Regimenters Bistand, hvilket ogsaa Regjeringen havde frygtet for derfor begyndte man endeligen at indlade sig i Underhandlinger. Regjeringen lovede Oprørerne Tilgivelse paa dem nær som havde foret paa General Canterac; men de paastode en uindskrænket Amnestie. Derpaa vilde man have, at Regimentet skulde udmarschere uden Vaaben; det afsloges ogsaa. J Konseilet forefaldt der heftige Debatter. Llander vilde ikke vide af nogen Eftergivelse at sige, de andre Ministre paastode, at indrømme Regimentet den forlangte Amnestie under Betingelse af, at det strax skulde afmarschere til Alcovendas, en lille Bye 2 Mile derfra. Og de vandt Seiren Regimentet marscherede ud af Staden med flyvende Faner og klingende Spil, og under uophørlige Raa af: "Friheden leve!" Det var mærkeligt at see, hvorledes Borgergardisterne, medens Underhandlingerne, rækkede Kurve med Levnetsmidler indad Vinduerne til Oprørerne. Disse bleve estorterede af et ridende Grenadeerregiment til Barrieren. Jfølge en Efterretning var det oprørske Regiment marscheret lige til Nord armeen, for at afsone sin Brøde ved tapper Kamp mod Jnsurgenterne. Jfølge en anden skal det derimod Alcovendas atter have gjort Oprør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Frankrig. Paa Londons Børs meente man, at Krigen i Spanien nu havde naaet det Point, at Engellands og Frankrigs Mægling var nødvendig. "Den nærværende Tilstand i Spanien - hedder det i en Skrivelse fra Madrid, er et farligt Skjær for det franske Statskib, og tvivlsom er det, om dets Styrmand (Ludvig Philip) ogsaa lykkelig vil kunne passere det. Han tør ei, uden at forværre sin egen Stilling, tage Partie for nogen af Begge: Dronningen eller D. Carlos. At understøtte Dronningens Partie vilde være det samme som at fremme Republiken; at protegere D. Carlos vilde gandske tilintetgjøre den Smule Popularitet Borgerkongen endnu har tilbage. Ludvig Philip veed det, og staaer, liig Vandringsmanden, tvivlraadig ved Korsveien. Det er Aarsagen til, at det franske Kabinet hidtil har afholdt sig fra noget afgjørende Skridt i denne Sag. Men vist er det, at var det allene afhængigt af Ludvig Philip saa vilde D. Carlos alt forlængst have besteget Spaniens Throne. Saamangt et uforklarligt Phænomen bliver derved begribeligt, som f. Ex, hvorledes den karlistiske Hær er bleven saa rigelig forsynet med Vaaben &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Schweiz. Den Tone som de store Magter, med Østerrig i Spidsen, haver antaget imod Schweiz, har vakt stor Sensation i London. Bladene af alle Partier opfordre Engelland til at tage denne Stats truede Uafhængighed i Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Tydskland. Ved en Beslutning af Forbundsdagen skal det være tilkjendegivet samtlige tydske Haandværkere som opholde sig i Frankrig og Belgien, strax at forlade disse Lande og begive sig til det tydske Forbunds Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Fædrelandet. Rhvn, den 2den Februar. Hs. Majestæt har ogsaa allernaadigst udnævnt Biskoppen i Ribe Stift, Tage Müller, til Ridder af Dannebrogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
J lang Tid har intet Bedragerie vakt saadan almindelig Opmærksomhed som det af Prinzlauudførte, ikke allene med Hensyn til dets Størrelse, men og paa Grund af de dermed forbundne Omstændigheder. Det er ei blot en offentlig Kasse, der er bleven bestiaalen for flere Tusinder; men et betydelig prinat Fond, der, ved flere Aars Sammensparen, var samlet, tildeels ved frivillige Bidrag, for at understøtte Jnteressenternes Enker og Børn, er aldeles plyndret. Enhver maa med Rette forhauses over, at det er muligt for en Depositarius at bestiele en Kasse, der staaer under Bestyrelse af 5 Directeurer, blandt hvilke der tælles Mænd, hvis Embedstilling og mange betroede vigtige Forretninger synes at maatte forudsætte en Jndsigt i Pengeforhold og en Tillid, hvorved man troede sig tilstrækkeligen sikret mod mulige Tab, fremkaldte ved Uforsigtighed. Thi man kan neppe forklare sig det Skeete uden af en høi Grad af Uforsigtighed fra Vedkommendes Side. Ville Jnteressenterne, hvorom man ei kan tvivle, forfølge deres Ret, vil der opstaae en for Følgerne vigtig og indvikler Retssag. Det kan ei heller feile, at man vil anvende alle Midler for at opdage den Maade, hvorpaa, og de Midler, ved hvilke Bedrageriet er udført, for at ei en uforskyldt Mistanke skal hvile paa Nogen, enten for Meddeelagtighed i Forbrydelsen, eller for Mislighed ved Erhvervelsen af de stiaalne Sager. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Fra Berlin meldes hertil, at Hs. M. Kongen af Preussen har benaadet den kgl. danske Kammerherre Grev Reventlow Criminil med St. Johanniter-Ordenen. Silke= og Klædehandler Straubes Boer. taget under Skiftebehandling som fallit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
J forrige Uge vare her i Staden atter døde 15 af Mæslinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
At en saa djerv og indsigtsfuld Mand som Hr. Generalkrigscommissair Neergaard formedelst indtrufne Omstændigheder har seet sig foranlediget til at frasige sig det paa ham gjorte og modtagne Valg til Deputeret i Stændernes Forsamling, beklages meget. At den gode Sag, følgelig baade Kongen og Folket, derved taber meget - hedder det i en offentlig Opfordring til ham: ansee vi for afgjort, og vi troe derfor ogsaa at Hr. Generalkrigscommissairen skylder de Vælgere, hvis Overbeviisning om hans Patriotisme og Sandhedskjærlighed har fremvirket hans Kald til hiint vigtige Hverv, tilfredsstillende at retfærdiggjøre et Skridt, ved hvilket deres Jnteresse maaskee føleligt kan komme til at lide."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
J Odense toge Festlighederne i Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag deres Begyndelse i Frimurerlogen, Aftenen iforveien, med Taler, Sange og Skaaler, og paa al anden ældgammel Murerviis, som ikke er Gjenstand for Offentlighed. Med Daggryet paa selve Dagen lød Borgermusiken gjennem Gaderne. Paa Gymnasiet holdt Hr. Prof. Saxtorph en Tale for 3 a 400 Personer af begge Kjøn. Derefter var Parade af Regimentet samt Byens trende Borgerkorpser: den ridende Garde, Jnfanteriet og Jægerne. Om Middagen var Dinee hos Stiftamtmanden, for de civile Embedsmænd, og paa Klubben for Officererne. Til Byens Huusarme havde Bespiisnings anstalten ladet uddeele et godt og rigeligt Middagsmaaltid. Om Aftenen var Bal paa Raadhuussalen, som bivaantes af 300 Personer. Jnden det begyndte blev der afsjunget en af Hr. Ove Thomsen forfattet Sang. J et Tempel stod Kongens bekrandsede Buste paa et Alter. J Transparentet var herpaa anbragt; øverst det kgl. aabne Brev af 28 Mai 1831, omkrandset med Ege= og Laurbærblade, derunder en Krands af Blomsterknopper med Jndskrivt: 23 Marts 1832, og ved Siden af denne en anden Krands af udsprungne Blomster, med Jndskrivt: 15 Mai 1834. Om Torsdag Middag havde Borgerne en Dinee paa Postgaarden. Om Aftenen var Skuespil, efter en Prolog, fremsagt af Mad. Rosenbusch. Fredag Aften Klubbal, Løverdag Middagspiisning hos Strøm, og Søndag Concert af Hr. Hausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-02-06
Paa Island har der i sidstafvigte Sommer grasseret en epedemisk Feber, der brød ud i Reikavig, og sidenefter udbredte sig over hele Landet, hvorved ikke faa, endog unge og raske Mennesker, efter nogle Dages Forløb maatte bukke under. Mærkeligt var det, at alle Danske bleve aldeles frie for Sygdommen.