JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Handels-Efterretninger. London, den 16. October. Den 9. October sidstleden gjorde M. Walker, Lector i Philosophien i Winchester i St. Johns Huus, for the Speaker of the house of Commons og største Deelen af Byens og Naboelavets Clerecie og Fornemme, et meget interessant Erperiment. Det var for at vise, hvorledes man i en Soe Tresning kunde sætte fiendtlige Skibe i Brand. Han fyldte en Glas Grangt med en vis Liqveur, og kastede den derpaa imod Væggen, saa den nik i Stykker. Væggen og Loftet vare i samme Øieblik i Brand, og brændte saaledes, at man ikke uden megen Møie kunde faae Jlden slukket.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Kiøbenhavn. Det Kongelige Rente Kammer har under 3. November udgivet en Placat, hvorved Hans Majestæts allernaadigste Resolution af 4de sidstleden bekiendtgiøres, at der fra nu af indtil videre ikke maae brændes Brændeviin i Kiøbenhavn af Rug, og at enhver, som derimod befindes at handle, skal foruden Varenes Confiscation hver Gang betale en Mulct af 10. Rdlr., som deeles imellem Angiveren og Stadens Fattige.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Berlin den 20. Novembr. Vor Dags Tidende indeholder en Advarsels Anmældelse fra den Kongel. Hof= og Kammerret, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Johan Paul Philip Rosenfeld, der forhen formedelst falske Udviisninger paa Træer var sat fra sin Skovfoged Tieneste, har siden efter indført iblandt eenfoldige Folk, som han kiendte, en nye Religion, hvorudover han fik fri Disposition over Koner, Døttre, og over deres Formue, hvilke han havde forført. Jmod dem, som han allerede ganske havde forblindet, har han udgivet sig for den guddommelige Messias, og ikke alene forbandet den af Christo indstiftede hellige Nadvere, Daaben, men endog udtrykkelig forbudet hans Tilhængere at bivaane Gudstienesten. Han har ved høist lastværdige Tallemaader forbrudt sig imod Majestæten, og lovet at udrydde al verdslig Øvrighed, men at giøre sine Tilhængere lykkelige. For nogle Aar siden bleve alene hans Religionssværmerier opdagede, og derfor blev han sat i Daarekisten paa nogen Tid, hvoraf han igien blev udladt, efterdi man syntes, at han havde forbedret sig. Da han derefter fortsatte sin forrige Levemaade, opdagede man ogsaa hans andre skammelige Gierninger, som en af hans Tilhængere selv, der havde faaet Øinene op, angav. Af denne Angivelse er det blevet opdaget, at han under Skin af Religion har ovet de største Ondskaber, forat leve ret vellystigt, og at tære paa hans Tilhængeres Bekostninger. Han har sat Splid imellem Ægtefolk, og forstyrret Ægteskabs Fred. Han har endog vidst at bringe det dertil, at ham i Daarekisten blev tilført et 15 Aars Pigerbarn, som han i Moderens og hendes Paarørendes Overværelse, for efter Foregivende at bringe Verdens Forløsningsverk i Stand. Han har tilsidst faaet af sine Tilhængere 7 unge Piger til fri Disposition, for, efter hans Foregivende, med dem at bryde Forlysningens 7 Segle. Han har skændet dem alle, dog med Flid ikkun besvangret een af dem. For alle disse Forbrydelser, som ikke af ham ere ovede af Vanvittighed, men af den lastefuldeste Ondskab, er han bleven straffet med Kagstrygen og Fængsel paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Aalborg den 5 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Hans Majestæt har allernaadigst beskikket Catechet Niels Olufsen Alling til Sognepræst for Adslef og Messing Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Laurit Meier at være residerende Capellan i Hiøring og dertil annecterede Sogner. Studiosus Albertus Wanting. er confirmeret at være Capellan pro Persona til Boddum, Ydbye og Huurup Meenigheder i Reufs Herred i Aalborg Stift. Eiler Abel er allernaadigst beskikket til Byeskriver i Holstebroe i forrige Byeskriver Aamodts Sted, som er beskikket til at være Sorenskriver i Mosse=Fogderie.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Afsagde Domme i Høiesteret. Johan Wechman Møller contra Justitsraad Thygeson, med fleere Contra-Commissariernes Dom bør ved Mag at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves; udi Salarium til Kammer=Advokaten for Høiesteret betaler Citanten 30 Rdlr. saa betaler han og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr. Mads Speitzer contra hans Hustrue, Margrethe Gleerup. Cancellieraad Mads Speitzer med Cautionist, Kammerherre og Landsdommer Schinchel, bør i Snapsting 1783 til Contra-Citantinden betale 3750 Rdlr. 5 Mk. 7 s. med Rente 4 pro Cento deraf fra 2 August. 1780. til Betaling skeer, hvori dog bor komme til Afdrag, hvad hun i Følge den Kongel. befaling af 2. Februar. 1781. haver oppebaaret; Saa bør de og ligeledes til Contra-Citantinden betale til hver af de 2 Børns Underholdning aarlig 35 Rdlr. fra Snapsting 1780 og saalænge disse hos hende forblive. Udi Processens Omkostninger for begge Retter betaler Citanten til Contra-Citantinden 200 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen, for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse som Tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
J afvigte Kirke=Aar ere i Budolphi Meenighed, Copulerede 30 Par. Fødte af Mandkiøn 37, af Qvindekiøn 27, tilsammen 64. Deraf 4 Uægte.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Døde. Af Mandkiøn. af Qvindekiøn. Fra o til 10 - 12 Fra otil 10 - 11 Deraf 7 dødfødte, i drædt sig i Vildelse, i druknet af Vaade. J Frue Meenighed. Copulerede 24 Par. Fødte af Mandkion 25, af Qvindekiøn 23, tilsammen 48. Deraf 5 Uægte.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Døde. Af Mandkiøn. Af Qvindekiøn. Fra otil 10 - 6 Fra otil 10 - 1 10 = 20 - og Det i Hals bygte, og af Hr. Kammerraad Huus tiøbte Skib, Wendelboe kaldet, førendes af Capitain Paulus Jansen, er her fra den 27. Novembr. afseiled med en complet Ladning Provisioner & til Vestindien, for den at sælges ved Mr. Søren J. Wibroe for Regning Hr. Lauriz Winde og Medinteressentere her i Aalborg; og blev ikke allene Skibets smukke Dannelse, men endog tillige dets hurtige Seilads ved at krydse her i Revieret, for contrair Vind af Skiønnere meget berømt. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Den 28 Novembr. og Aftenen blev Hr. Wandall tilsendt med Hosskrift: Udlovet til Søes til Fattige og Nødtrængende for Herrens naadige Beskiermelse . Ligeledes indsendt den 1. hujus med Hosskrift: Jon. 2. v. 10. Den 5, hujus befandtes i Cassen = = 2 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyld. takkes. 7 2 5
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Copulerede. Den 4 hujus her i Byen Mester Skomager Mads Povelsen, Hass og afgn. Skomager Laurs Hansen Fristrups Enke, Maren Sørensdotter Hass. Død. Den 23. Novembr. her i Byen Otto Swerins Hustrue, Johanne Marie Nielsdotter, i sit 27. Aar. Død i Barselseng. Inder Forsegling er mig i Dag tilsendt 10 Rdlr. trende Bancosedler, for hvilke den ædelmodig Civer, som dermed vil opmuntre Ungdommen til Dyd og Flittighed, allerskyldigst takkes. Hans Forlangende skal paa det nøieste vorde opfyldt, og nærmere blive bekiendtgjort, til hvem denne anseelige Gare vorder uddeelt. Aalborg den 5. Decembr. 1782. WaRDA11.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Uddeeling af Hielpe=Cassen skeer for Budolphi Sogn, U Torsdagen den 12 Decembr. og for Frue Sogn, Tisdagen den 17. Decembr. om Formiddagen Klokken 10 da alle Vedkommende ville enten selv, eller ved deres visse Bud, møde hos mig, for da at imodtage, hvad enhver efter deres bekiendte trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Ved Proclama af 4 Novembr. sidst, som for vedkommende Retter er læst, ere forrige Kiøbmand i Aalborg, Sr. Anders Thornings Opbudsboes Credi= og Debitorer indkaldede at møde ved de berammede Skiftesamlinger, der holdes i mit, Procurator Steenfeldts Logis hos Sr. Hans Peter Fynboe, boende i Maren Thuresgade her i Byen, den 9 Januar. og 20 Februar. næstanstundende Aar 1783 om Formiddagen Klokken 10 Slet, og ellers inden Aar og Dags Forløb, de første med lovgyldige Beviser at mælde sig, og fordre, hvad de har til Gode, og de sidste at betale, hvad de til Boet skyldige ere, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg, den 4 Decembr. 1782. J. T. Steenfeldt, Laur. Hauschou, Kongelig beskikket Procurator. Kiøbmand.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Alle og enhver, som til Lugs Henbærelse maatte fin P.M. J de Behag i at ville dertil betiene sig af Muurmester Liis=Lauget, bekiendtgiøres herved, at det beste Liigklæde kan faaes for 14 Mk., og det ringere dito for 10 Mk. pr. Stykker; naar de derom accordere med Oldermanden, Søren Omervad.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Som en Borger her af Byen, navnlig Jacob Michelsen, allerede i Junii Maaned d. A. til Øvrigheden har opgivet sit Boe, men efter den Tid selv hindret videre reel Fortfarelse dermed, end alene Forsegling og Optegning til nu for nogle faa Dage siden, saa at dette, der nu skeer, ei for har kunnet fremkomme. J Anledning da af fornævnte Jacob Michelsens, Boes Opgivelse indkaldes herved denne Mands Debi= og Creditorer, til at indfinde sig paa Hobroe Raadstue Tisdagen den 14. Januar. 1783 og Formiddagen Kl. 10 slet, de første til at betale deres Gield, og de sidste for at anmælde samt beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver derefter skal blive tillagt den Ret, Lovene give, deres Fordringers Natur æsker, og Boets Tilstand ævner. Hobroe, den 2. December 1782. P. A. Sorøe.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
det bekiendtgiøres herved, at Tisdagen den 24. Decembr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet bliver holdet offentlig Auction paa Borger Sr. Jacob Michelsens, Gaard her i Byen. Bemældte Gaard, der er beliggende paa vestre Side af Adelgaden imellem Hr. Byeskriver Vestes paa søndre, og Kiøbmand Hr. Niels Bigums Gaard paa nordre, Side, bestaaende af 18 Fag Huus til Gaden, Muur og Bindingsværk, samt Straatag, meget godt indrettet til en skikkelig Familie, samt Port til Jndkiørsel i Gaarden; et Tværhuus i Gaarden 13 Fag, opført af ege Tømmer, Straatag, samt Muur og klinnede Vægge, indrettet til Stald, Loe og Lade, samt et Kammer, hvori Reiende kan logere. J Gaarden er got ferskt Pompevand med complet Pompe=Redskab. Saa bliver og samme Tid bortsolgt en bemældte Gaard tilhørende og ved samme liggende Frugt= og Eng Hauge. Thi ville Liebhaberne til er mældte Tid og Sted behage at indfinde sig, da Conditionerne, hvorefter Auctionen fremmes, skal blive dem bekiendtgjorte. Hobroe den 3 Decembr. 1782. P. A. Sørøe.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Fra min Bonde Hans Jensen i Todberg, er ved sidste S. C. 3 Mikkelsdagstider af samme Byes Mark bortkommen en fortstiernet Hoppe, 10 til 11 Aar gammel. Hun er noget høi over Manken, lidet sveirygget, breed og tyk, og efter Formodning være med Fol. Paa begge Laarene er hun brændt med T. B., der ved nøie Eftersyn haabes at være kiendelig.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Hvo der kan give Oplysning om denne Hoppe, vilde behagelig med Posten pr. Aarhuus tilmælde mig det, da hendes Afhentelse skal blive besørget, og alle billige Omkostninger erstattede. Schaarupgaard den 2. Decembr. 1782. P. N. Secher.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Ja en Musacteer her i Byen er antruffen med næsten et afbrudt Skaft til en sølv Spiseskee, som han foregiver at have fundet, saa, i Fald nogen har mistet samme sikke. Skaft af en sølv Skee, ville de mælde sig med det andet Stykke af Skeen hos Magistraten inden 3 Uger fra Dato, da dem efter befindende det fundne Stykke kan udleveres mod dette Avertissements Betaling. Aalborg den 26. Novembr. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Ja Stervboet efter afgangne Elisabet Svalve, MarqvetenLter Triblers her i Byen afdøde Hustrue, er taget under Behandling, og der til samme formeenes at være en Deel Creditorer, saa blive disse med 6 Ugers Varsel indkaldede at møde ved Skiftets videre Fremme paa Aalborg Raadstue den 8. Januarii næstkommende Aar og Formiddagen Klokken 10 Slet, for deels deres Fodringer at anmælde, og deels tillige afgive deres Tilstaaelser, om samme kan blive Enkemanden betroet, siden Boet ham allerede af Arvingerne er bleven extraderet. Aalborg den 27. Novembr. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Jet Sted i Urbansgade Jens Kier Skræder beboer, samt et Huus med vedliggende Hauge i Kattevad, er til Paaske Flyttetid at faae til Leie hos Michel Lunge. Aalborg den 27. Novembr. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
Hos mig undertegnede bliver alle Slags Sirtser, M. B. - Kartuner, Silketøier, Strømper og Tørklæder, vaskede, det maae endog være ganske smudsig, saa giver jeg det dog sin fulde Glands; Ligeledes alle Slags Floer, som det var nyt. Jligemaade bliver ogsaa Sætter opsatte hos mig, saavelsom ogsaa af nye gjorte efter enhvers Behag. Jeg boer i Peder Barkes Gyde i Jens Gravers Huus. Matthis Birck. Mandskab, navnlig Søren Nielsen, barnfød i Visborg, di Efteraaret 1781. er en af Visborggaards Godses Reserva Sogn og Bye, ulovlig undvigt af sin Tieneste hos Kiøbmand Hr. Hans Bay i Randers, hvor han var tilladt at tiene, da man nu er kommet i Erfaring om, at han i indeværende Efteraar skal have opholdt sig her i Egnen, men ei villet indfinde sig paa Godset; saa bliver bemældte Søren Nielsen herved efterlyst og tilholdt at indfinde sig hos sit Herskab, Høivelhaarne Hr. Kammerherre v. Arnstorff til Visborggaard, saafremt han vil undgaae Tiltale og Straf paa lovlig Maade. Skulde nogen forekomme denne, uden, eller og med falsk Pas forsynede Person, bedes allertienstligst, de ville lade ham anholde, og mig derom med Posten pr. Hobroe underrette, da alle ved Paagribelsen anvendte billige Bekostninger skal blive erstattede; bemældte Person er 24 Aar gammel, 64 Tomme høi, klein af Lemmer, rødladen og glat i Ansigtet, samt har et guulagtigt kort HaarVisborggaard den 24. Novembr. 1782. Monster, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1782-12-06
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling under 25. Octobr. sidst, saaledes lydende: vig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Giøre I mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi SlesVi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Dan alle vitterligt: At Vi, efter Peder Arvesen Sorøe, Byefoged udVor Kiøbstæd Hobroe og Herredsfoged udi Gierlev og Onsild stæd Mariager i Vort Land Nørre Jylland, som Opbudsmænd Herreder, og Jacob Hasselbalch, Told=Controlleur udi Vor Kiøb broe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Be udi Kiøbmand Peder Kircheterps Opbudsboe i bemældte Hovilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tiden, giering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed beder, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden dre i bemældte Kiøbmand Peder Kircheterps Opbudsboe, at ind maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at for finde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos fornævnte Opbuds Commissarier, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn den 25. Octobr. 1782. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling. Lurdorph. P. Aagaard. Byefoged Peder Arvesen Sorøe af Hobroe og Told=Contro leur Jacob Hasselhalch af Mariager som Opbudsmænd i Kiøbmand Peder Kircheterps Opbudsboe i bemældte Hobroe, Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemældte Peder Kircheterps Creditorer. Blive alle forbemældte Hr. Peder Kircheterps Opbudsboes Credi og Debitorer herved indkaldede til de i Loven for Jnden og Udenlandske foreskrevne Tider for os i Opbudsboet i Hobroe at møde den 23 Decembr. 1782., den 3 Februar. og den 23 de og lovlig bevise, saafremt de ikke formedelst Udeblivelse ville Decembr. 1783. Creditorerne for deres Fordringer at anmæltage Skade for Hiemgield, og Debitorerne for deres Debit at betale, da enhver skal nyde Begegnelse af den Ret, Loven byder, og Boets Omstændigheder tillade. Opbudsboet i Hobroe, den 11. Novembr. 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Handels=Efterretninger. Venedig den 1. Novembr. Tre Venetianske Skibe ere herfra fragtede til de Americanske Øer, hvis Ladninger skulle bestaae i Meel, Kiød o. s. v. Et af dem er allerede efter fuldendt Reise kommet tilbage til London, og har i 5 Maaneder gjort over 40000 Rdlr. Fragt; havde her været Danske Skibe, saa vilde de ganske vist have faaet Fortrinet. Hvorhen nu Skipper Jan de Boer, som skal føre Skibet Frue Susanna Maria, skal gaae den, er endnu ikke afgjort. J Handelen er her ikke for Resten foregaaet mindste Forandring.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
London den 12. Novembr. Tre af de fem udeblevne Poste, som jeg i mit sidste Brev indberettede, ere nu indløbne. De øvrige tvende ere af Hollænderne opbragte, dog formodes, at de dermed forefundne Breve vil blive fremsendte.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
J Anledning heraf maae jeg anmærke, at de Handelshuuse, som have trukket Vexler paa de Handlende her paa Stedet, useilbarligen maae føle Ubehageligheder ved Posternes uordentlige Gang. Paa Grund heraf, og for saa meget mueligt at forekomme, at Vexler, som ere trukne, ikke af Mangel paa Avis, eller af at den til Forfalds Tiden belovede Remis ikke var indløben, skulle mangle den tilbørlige Honneur, saa vilde man uden Tvivl gjøre de Handlende en behagelig Tieneste, om man advarede dem om saadant, at de, saasnart een eller fleere Vexler bleve trukne paa Engeland, afsende tvende Avisbreve, eet med den Hollandske Paquet, et andet med den Flanderske over Ostende, og naar Remisse skeede i Vexler, da ligeledes at sende prima med en Paquet, og secunda med den anden. De Handlendes Tænkemaade her er grundet paa den alleryderste Forsigtighed; naar vore Handlende holde sig dette stedse for Øie, saa vilde det altid være deres Credit i Engeland meget fordeelagtigt. Frankfurt. Søehandels Compagniet har i Slesien ladet opkiøbe en stor Mængde Lærreder, som skal sendes til Spanien, og Portugal. Baronen af Hertzberg, Statsministeren, skal have forestilt Hans Majestæt, at det vil være mueligt at gjøre Svinemündes Havn i Stand til at imodtage de største Skibe, naar man dertil anvendte 600000 Rdlr., og man lægger til, at Kongen skal have foreslaaet Gouvernementet i Pommern, at befor ge Forskuddet, da denne Provinds deraf vilde hente den største Fordeel.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Danzig den 9. Novembr. Rug Tilførselen er saa stor, at man indkiøber den allerede for 200 fl. pr. Læst. Høsten skal i Aar saavel i vore Egne, som i Polen være meget godt fuldendt. Man kan altsaa til næste Foraar vente sig en stærk Tilførsel fra Polen. J afvigte Maaned har her kun været et Dansk Skib, ført af Skipper P. H. Vistrup, kommen fra Kiøbenhavn med Stykgods, og er did igien afgaaet med Trælast. Mogador den 25 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
J de imod Sønden liggende Bierge i det Maroccanske Rige hersker allerede paa nogen Tid en Slags Rebellion, til hvilken at dæmpe Keiseren havde beordret et Corps under General Haschny Safiany, men som hvilket man nu just erfarer, er blevet slaget af Rebellerne, og Haschny Safiany er derved bleven paa Pladsen. Fegtningen forefaldt ved Mequinez, og Keiseren vil nu selv rykke i Marken med alle de Tropper, han kan skrabe sammen.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Af en Skrivelse fra Cadix den 5. Novembr. Her bliver Dag og Nat arbeidet paa de 24 Spanske Linieskibes Udrustning, hvilke Kongen lader beslaae med Kobber, og sætte i seilfærdig Stand.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Fra Gibraltar har man Efterretning, at Engelænderne allerede have udlosset 23 Transportskibe. Man siger, at vore Batterier have skudt 4 andre Transportskibe i Brand; men dette Udsagn kommer fra en Deserteur, og synes ikke at fæstes megen Troe til.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Hertugen af Crillon har besat Linierne for Gibraltar med 14 til 15000 Mand, han lader den lidte Skade paa Verkerne igien forbedre. Han har ogsaa med Kanon Skalupperne gjort Engelænderne nogen Skade paa Siden af den nye Dam. J øvrigt vedvarer Jlden endnu saavel fra vor Side, som fra Engelændernes i Gibraltar.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Kaminieck den 5. Novembr. Paa Grændserne af Crimm vrimler det nu af Russiske Tropper, og man regner, at der ere 40000 Mand i Bevægelse. Foruden denne anseelige Landmagt er der ogsaa, som man erfarer, udløben en Russisk Krigsflode fra Azoff, hvilken har afskaaret Communicationen imellem de rebelske Tartarer, og holder dem saa indslutted, at Ministerium i Constantinopel, ved de sidste Beretningers Afgang, allerede siden for 14 Dage ikke har kunnet faae nogen Efterretning derfra.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Spanske Grændser den 20. Novembr. Nogle Breve fra Leiren ved St. Roch tale om en ganske sælsom, og næsten uforstaaelig Anecdote. "Man saae en Dag paa Bierget af Gibraltar en Mandsperson og et Fruentimmer, som en Tidlang talede med hinanden, hvorpaa Mandspersonen begav sig lidet bort, men Fruentimret forbandt sit Hoved med et Tørklæde, og sandsynlig aflivede sig selv, efterdi hun faldt ned, og man derefter saae, hvorledes Manden gjorde en Grav til hende, og begravede hende. Om Morgenen derpaa loed Mandspersonen sig see paa samme Sted, og efterat han havde givet meget tydelige Kiendetegn fra sig paa Græmmelse og Fortvivlelse, skiød han sit Hoved i Stykker med en Pistol. Strax der, paa komme nogle Personer, som begravede ham ved Siden af den Dagen forhen af ham selv begravede Kone. Denne skræksomme Tildragelse har i nogle Dage givet Materie til adskillig Tale i Leiren, og man haaber, at man engang endnu skal erfare Aarsagen til bemældte 2de Personers Selvmord.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Paris den 25. Novembr. De nyeste Spanske Beretninger have vel medbragt lidet betydeligt Nyt; men desuagtet opvakt megen Opsigt, efterdi den medfulgte Madridter=Tidende af 12. ejusd. indeholder den uventende Efterretning, at den Howeske Flode den 20 Octobr. har skudt paa den combinerede Flode med gloende Kugler, hvorved den Madridter, Tidende har betient sig af nogle Udtrykke, som man i Madridt og Cadix underholder sig med over bemældte Engelske Kugler, men som langt fra ikke ere de anstikkende Kugler, som Hr. v. Bellegarde har opfundet, og som fra sin heele Omkreds give Lue fra sig; men de Engelske Kugler, som man har fundet paa de Spanske Skibe, have ligesom de sædvanlige Granter ikkun havt eet Hull, og have været fyldte med anstikkende Materier.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Maynstrøm den 30. Novembr. Fyrst=Biskoppen af Speyer har givet en befaling til alle i hans Bispedom værende Præster, at herefter ingen meere maae holde en Prædiken, som han ikke i Forveien ordentlig har affattet, og foreviist en dertil udnævnt Censur=Commission.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Hvor vidt de Mæhriske Brødre=Meenigheder eller Herrnhuther siden 1690, have udbredt sig i alle Verdens Deele, seer man af en nye Liste, efter hvilken man tæller: J Europa 57, i Asia 5, i Afrika 1, og i Amerika 60 Meenigheder.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Haag den 30. Novembr. Gartneren Brakkel bliver endnu forhørt. Jmidlertid er i Staternes af Holland Forsamling, angaaende denne Sag, og Fændrik de Witte, endnu intet blevet foretaget, efterdi Advisen fra Seeland endnu fattes, hvilken man venter i Dag.
Jyske Efterretninger, 1782-12-13
Berlin den 3 Decembr. Krigsraad Cranz, den bekiendte Berlinske Forfatter sortfarer endnu stedse med at amusere vort Publikum med sine smaa periodiske Skrifter, der ere opfyldte med bidende Satyrer; men og ofte dermed selv er underkasted mangen Fortredelighed. Hans Kritik i det 1ste Stykke af hans Berlinske Corresponden; er et nyt Beviis derpaa Da han meente, at den af Kammerets Criminal=Raadet afsagde Dom over den nyelig kagstrøgne sig udgivne nye Messias ikke var philosophisk nok affatted; saa heglede han Referenten derover hæftig igiennem. Det var ogsaa vist, at Hr. Cranz derudover af Fiskalen skulde have været arresteret, dersom han ikke havde taget Flugten, og begivet sig til Potsdam. Her overgav han til Monarken en Forestilling, og beder om Beskyttelse imod hans Anklagere; men Hs. Majestæt har derpaa ladet ham meddeele følgende mærkværdige Cabinets-Resolution.