JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Jfølge Amtets Ordre, bliver den af Jens Jensen paaboende Gaard, Grydbek i Jerslev Sogn, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb., som ved Dom er tilkiendt den Kongelige Kasse til Eiendom for paadragne Skatterestancer, opbuden til Salg ved 3de offentlige Auctioner, nemlig : 1ste Gang Mandagen den 4de Juli ) 2den Gang Mandagen den 18de f. M. ) førstkommende, hver Dags 3die Gang Mandagen den 1ste August ) Formiddag Kl. 10, at hvilke Auctioner de 2de første afholdes paa undertegnede Herredscontoi- og den sidste i selve Gaarden. Hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 2den Juni 1831. Sparck.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Efter vedkommende Creditorers Forlangende, agtes ved 3de MöH. Toffentlige Auctioner, som afholdes Onsdagene den 6te og 20de Juli samt 3de August førstk., hver Dags Formiddag Kl. 11, bortsolgt afdøde Smed og Huusmand Hans Nielsens Stervboe tilhørende Huus med tilliggende Jordlod og Græsningsret i Udbye og Fælledskov, alt efter Conditioner, som forinden kan erfares paa mit Contoir. Det bemærket iøvrigt, at denne Bekiendtgjørelse tiener til Efterretning, saavel for Liebhaverne som Pantecreditorerne, ifølge Placaten af 22de April 1817, samt at de 2de 1ste Auctioner afholdes paa Stege Raadstue og den 3die Auction, i det sælgende Huus. Stege, den 6te Juni 1831. C. Meincke,
Berlingske Tidende, 1831-06-09
J følge vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Vognmand Anders Borup tilhørende Sted, No. 69 heri Byen, stillet til Auction Mandagen den 11te Julii den 25de dito og den 8de August førstkommende. De tvende første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 11, men 3die Auction afholdes i selve Stedet, Kl. 2 Eftermiddag Denne Bekiendtgiørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 2den Juni 1831. Smith, const.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
proclama Ved Proclama, som i Dag er læst inden den Kongelige 110 - 1828 ; 29. Lands Over= samt Hof= og Stadsret, ere alle og enhver, der maatte formene sig at have noget at fordre efter afgangne Musqvetter Carl Banman, som er død paa St. Thomas, og hvis Boe, Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 11te December 1828 a os behandles, med 12 Ugers Varsel bleven indkaldede til saadant deres havende Krav for os at anmelde og bevise. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel bleven indkaldede til for os at anmelde og legitimere deres Arveret, samt til at iagttage deres Tarv paa Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 6te Juni 1831.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Tetens. Buchwald. Ved Proclama, som er læst inden Korsøer Byetingeret og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter heri Byen af gangne Skoemagermester Niels Andersen Leger og tidligere afdøde Hustrue Giertrud Therecia Sommer, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Krav hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Korsøer, den 6te Juni 1831. B. Bentsen. Nille og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter GartA ner Sommers heri Staden ved Døden afgangne Hustrue Elisabeth, fød Frisch, indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de October, 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret, den 3die Juni 1831. Rabbek. J. C. Dræbye. Halle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter Al 1) Jndsidder Peder Hansen og Hustrue Maren Hansdatter af Warpeløv, og 2) Jndsidder Hans Erichsen af Maglebye, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Storehedinge, den 3die Juni 1831. B. Horneman. Jaa Forlangende af Jens Nissen, Besidder af en Eiendomsgaard i 1 Mastrup, Nørre Hosstrup Sogn, Haderslev Herred, indkaldes herved paa Rettens Vegne, sub poena præclusi med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som ex jure reali maatte have uprotocollerede Fordringer eller noget Slags Krav til forbemeldte Gaard, i Særdeleshed til de nu derfra solgte Kaabeler Bekhave, Westerholm, de tvende Kaabeler Lassespold og Kaabele, Hestehave, at melde dem legali mode udi Haderslev Herredsactuariat, hvorved det paalægges de Creditorer, som maatte opholde sig uden for Hadersler Herreds-Jurisdiction, at fremstille her paa Stedet en procurator ad acta Haderslev Herredsactuariat, den 30te Mai 1831. Lassen.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Ved Proclama, som bliver læst ved Lollands Sønderherreds=Ret og den Kongelige Landsoverret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Arvefæstehuusmand og Smed Rasmus Hansen af Ryde og hans ligeledes afdøde Hustrue Else Eriksdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved bekiendtgiøres. Gammelgaard pr. Nakskov, den 2den Juni 1831. J. Find.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Treditorerne i Stervboet efter den under Stamhuset Rathlousdahls Skif I tejurisdiction afdøde Gaardfæster Niels Nielsen Fynboe paa Fille rup Mark, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 29de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, under Tab af deres Fordringer, inden denne Tids Forløb, at beviisliggiøre samme og iagttage deres Tarv under Skiftet, som foretages her paa min Boepæl, Torsdagen den 16de Juni og Tirsdagen den 4de October førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Petersminde pr. Horsens, den 29de Mai 1831. Terndrup, committeret Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Ved Proclama, som vil blive læst ved Ulsborg Hind Herreders Ret og ved 2 den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere, efter en erhvervet Cancellie Resolution af 10de dennes, Alle og Enhver, som maatte have Noget af fordre i afdøde Overkrigscommissair Henning Gynther Lassens Boe, paa Aaberg, herved indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Enke og Spigerson, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Aaberg og Lindholm ved Ringkjøbing, den 31te Mai 1831. M. Lassen, Koefoed. født Borgen.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Treditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Søren Nielsen og Kone Johanne Clausdatter af Soesmarke Bye, under Baroniet Guldborgland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Ourebygaard, den 26de Mai 1831. M. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1831-06-09
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Skoemagermester & Svart, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at møde, og anmelde deres Fordringer paa Boet hos Undertegnede. En Skiftesamling foretages i Boet, Mandagen den 29de August, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2, her paa Byens Raadstue. Svendborg, den 27de Mai 1831. Nellemann.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Varschau.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Den 30te Mai. J den Warschauske Tidende læses: "Vor Generalissimus havde endnu den 29de Mai sit Hovedqvarteer i Praga. Rygtet fortæller, at General Gielgud har forenet sig med de Litthauiske Jnsurgenter, dog vides intet Vis herom. - Efterretninger ere udbredte om General Chlopickis Ankomst til Warschau, men disse ere aldeles ugrundede, Statstidenden beretter: "Afdelinger af vor Armee rykke uafbrudlængere frem i det Augostowoske, den 25de indtoge de Augustowe og den 26de skulle de være komne til Suwalck. - Hertil indløbne Breve melde, at Litthauerne ere gaaede over Niemen og have bemægtiget sig Egnen omkring Mariampol. - Den russiske General Kreutz staaer i Feldtleiren ved Czerniejow, omtrent 3 Nile Sønden for Lublin; hans Cavallerie opererer i Egnen ved Krasnystaw, henimod Zamose. Ifølge de sidste Efterretninger havde General Rüdiger sit Hovedqvarteer i Dubienza. Ved Jozehom ved Weichselen og i Zablikow ere Skjærmydsler forefaldne, i hvilke vort Corps har fanget to russiske Officerer og 32 Gemeene.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Generalgouverneuren i Warschau Grev Krukowitzki, er efter Ansøgning afskediget.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Den 1ste Junii. Statstidenden indeholder i sin officielle Rubrik følgende: Nationalregjeringen underrettedes den 29de f. N. af Generalissimus om, at Hovedstaden Warschaus Generalgouverneur havde tilskrevet ham et Brev, der krænkede hans Værdighed, og besluttede derfor endnu samme Dag, efter Forestilling fra Generalissimus, at fritage General af Jnfanteriet, Krukowieski, fra hans Embede som Generalgouverneur i Warschau og meddeelte ham hans Afskeed. - Derpaa følger Dimissionsskrivelsen, hvori General Krukowieski beordres til at overdrage det ham hidtil betroede Embede provisorisk til Vicegouverneuren, Oberst Kaminsk. - Derpaa siges, at General Krukowicskis Ansøgning om Afskeed først kom Regjeringen til Hænde, efterat den havde tilstillet ham samme igjennem Generalissimus. En af General Gielguds Adjutanter ankom hertil den 29de Mai; han forsikkrer, at han aldeles ingen Russiske Tropper mødte paa den høire Side af Narewfloden.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
En følge af vor Generalissimus's sidste Expedition har været fuldstændig Ødelæggelse af Russernes overordentligen store Magaziner i Lomza, Ostrolenka, Nur, Ciechanowiez, Bransk og Bielsk Jfølge de nyeste Efterretninger deelte Feldtmarskal Diebitsch, efterat have opbrændt Broen ved Ostrolenka, sin Armee i to Corps, af hvilket det ene blev detascheret til Litthauen, medens det anden passerede Bugfloden, og drog ind i Podlachien. Nogle Jndividuer fra General Gielguds Corps, som de forlode den 28de Mai, forsikkre, at der var ingen hindring for Generalens Fremtrængen ind i Litthauen.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Den 24de Mai vare ikkun 55 Cholera=Patienter i de forskjellige Hospitaler i Warschau.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
De nyeste Efterretninger fra Warschau gaae indtil den 31te Mai og indeholde ikkun Lidet af almindelig Interesse.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Fra den Polske Grændse, den 3die Junii. (Pr. St.)
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Jfølge Efterretningerne fra Egnen omkring Raigrod af 31te Mai, skal det være lykket Polakkerne, der stode for Raigrod, at passere Bobra-Moradset, som var sat under Vand, paa et mindre dybt Sted og derved nøde General Sacken til at trække sig tilbage over Augustowo til Grodno; derimod har den polske General Gielgud, ifølge Efterretninger fra Johannisburg, den 27de Mai forladt Lomza og trukket sig tilbage til Piontnica hiinsides Narew. Lomza besattes paa den Dag af russiske Tropper. Den 30te Mai droge disse paa Veien til Augustown ind i Szeyutzin.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Adskillige polske Troppecorps ere, for at nyde en bedre Forpleining og for at complettere Armeen, gaaede over til den venstre Weichselbredd. - General Chlopicki skal fra Krakan have anmodet General Skrøynecki om Commandoen over et særskilt Corps Vien, den 29de Mai.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Den Østerrigske Jagttager indeholder følgende Artikel: Endnu veed man ikke, om General Dernicki vil vælge Grætz eller Laybach til Opholdsted. Den østerrigske Regjering har overladt ham Valget imellem begge disse Byer, Gräz eller Laibach, som den østerrigske Regjering har foreslaaet ham til Opholdsted paa hans Æresord, indtil de polske Anliggenders Afgjørelse. Hans Fløiadjutant Kimbowsti, som sendtes hertil, for at udvirke Diernickis Løsladelse, opholder sig nu i Linz, hvor han er viist hen af det østerrigske Politie. - Paa Sletten ved Wels skal en Lei paa 800,000 Mand sammentrækkes.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Den Østerrigske Jagttager indeholder Efterretninger fra Konstantinopel indtil den 14de Mai. Paa den foregaaende Dag var en Bulletin udstædt, der indeholder Efterretning om Storvezirentmilitære Operationer, hvis følge var den afgjørende Seier, som han har vundet over den rebelske Pascha af Scutari.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Danzig, den 2den Junii. Fjorten Skibe fra Riga ere komne hertil med Korn og an Provisioner for den russiske Armee i Polen. De holde nu Olrankaine. Capt. Brandt, som førte det ene af dem, var forsyet, med et Sundhedspas, og fik derfor Tilladelse til at gaae i Lid Jkke destomindre døde han i Gaar, og, som almindeligen agstaaes, af Cholera. Skibet fik ufortøvet befaling til at blive sig ud af Havnen, og den sædvanlige Quarataine=Tid ble for det forlænget.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Berlin, den 5te Junii. Fra den 28de Mai indtil den 1ste Juni have 14 Engdomstilfælde fundet Sted blandt Byen Danzigs Jndvaanere, og 14 blandt Garnisonen. Af disse 28 Tilfælde have 15 havt Deden til Følge; i Henseende til 12 kunde ikke i mindste Maade tvivles om, at de jo vare døde af Cholera. - Jndtil den anden Juni om Middagen vare som nye Patienter, og to vare døde.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
J Riga ligge ifølge de nyeste Efterretninger eet Hundrede Jndividuer syge af Cholera; 24 ere døde deraf.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Fra Kønigsberg meldes officielt, at en Preussisk Soldat, der havde Post ved Quarantaine-Anstalten i Dlottown, var bleven angreben af Cholera=Symptomer, men helbrededes ved umidbelbar Anvendelse af hensigtsmæssige Midler. - En Polsk Hyrde, der forsøgde, at overskride Quarantaine=Linien ved Schwidderne blev ihielskudt.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Det blodige Slag ved Ostrolenka har ikke ledet til nogen Resultat. Russerne ere ikke rykkede frem over Narew. Jfølge omløbende Rygter skal det virkelig være lykket General Gielgud, at forene sig med Litthauerne. Han er en født Litthauer, og eier der mange Tusinde Bønder. Ligeledes vil man vide, at Jnsurgenterne havde besat Polangen. - Den polske Generalissimus roses for sin Oprigtighed; imidlertid synes en Opposition imod ham at yttre sig blandt de høiere Militaire, som bebreide ham, at han ved det sidste Foretagende ikke tilbørligen havde beregnet hans indskrænkede Resoureer. Jsær har den 8daarige Grev Krukowig i sin lidenskabelige Heftighed krænket Generalissimus's Værdighed i den Grad, at den nødvendige Følge af denne Tvist blev hans Afskedigelse. - (fr. Warschau.)
Berlingske Tidende, 1831-06-10
London, den 24de Mai. Saalænge Udfaldet af Forholdsregelen angaaende Reformen endnu var tvivlsomt i Underhuset, faldt det Jngen ind at spørge, hvad dens Skjæbne vilde vorde i Overhuset; men nu, de man er vis paa en stor Pluralitet i hiint, opkastes naturligviis det Spørgsmaal, hvad vil man gjøre i Overhuset. De antireformistiske Blade paastaae vel, at samtlige geistlige og verslige Lorder i Overhuset ville forkaste Reformbillen, ja, de gjøre dem det endog til Pligt, paa denne Maade at frelse Kongen, Ministeriet, og hele Nationen, imod deres Villie, fra den visse Undergang! Men, naar Mænd, som Banks og Rob. Peel, opgive Antireformisternes Sag, og Peel, ved en politisk Sammenkomst i Flækken Tamworth, offentligen erklærede: "at han uden Tvivl ved næste Valg maatte bede Mange af de Nærværende om deres Stemmer, som hidtil ingen Valgstemme havde havt, saa er Reformbillens Udfald vel uomtvivleligt. Overhusets Lorder have jeg givet efter i Dissenternes og Katholikernes Sag (selv imod det daværende Ministeriums Villie, endskjøndt Massen af Nationer i det første Tilfælde var ligegyldigt, og en stor Deel af den Henseende til Spørgsmaalet og Katholikernes Emancipation var imod denne Forholdsregel. Vistnok vare begge hiine TolerantsEdicter dem ikke saa nærgaaende som Reformbillen; ved hine tabte de ingen haandgribelige Fordele, og hvad man havde at overvinde var blot forældede Fordomme og ugrundede Betænkeligheder, Men ved den foreslagne Reform miste mange Pairs store, især pecuniære Fordele, og Meget af deres Jndflydelse. Jmidlertid ere mange af dem beredvillige til at opoffre alle personlige Fordele, da de indsee, at den Jndflydelse, de herved vinde, er en ædlere, en moralsk og derfor sikkrere og vældigere. Skulde Alt dette tilligemed Kongens og Ministeriets Jndflydelse, ikke være tilstrækkeligt til at forskaffe Reformbillen en Pluralitet i Overhuset, saa før man dog ogsaa regne Noget paa den Virkning, som Frygt de voldsomme Reactioner maa yttre. Er først Underhuset reforreret, da ville snart Anliggender af den høieste Vigtighed brin- og paa Bane.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Fra Portsmouth meldes under 28de Mai. J Onsdags lø den danske Orlogsbrig St. Jan, Capt. Bodenhoff, herind paa den Tour til Vestindien, for at sætte en ung syg Dame, Mis E. Hage fra Kjøbenhavn, der agtede sig til Madera, i Land; hun døde strax derefter. Næste Dag saluterede Briggen den Høistcommanderendes Flag med 11 Skud, der besvaredes med ligesaa mange, og seilede derpaa videre.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Paris, den 1ste Junii. Moniteuren indeholder i Dag følgende Kongelige Forordning, dateret den 31te Mai. - §. 1. De Deputeredes Kammer er opløst. H. 2. Valgollegierne skulle sammenkaldes til den 5te Juli førstkommende, at hvert kan vælge en Deputeret. Stederne, hvor de forsamles, skulle nøiere bestemmes. H. 3. Pairernes Kammer og de Deputeredes Kammer skulle sammenkaldet til den 9de August førstkommende. Vor Regjering tager alvorlige Forholdsregler til at forebygge Jndførselen af Cholera ved Skibe, der komme fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Quarantaine-Anstalter i denne Henseende skulle oprettes i Dieppe og Havre. blive i Aar utilsaaede, i Særdeleshed hos de arme Finner. Disse have endog alletede nu fortæret Avnerne fra det afvigte Aars slette Høst, og mange Familier levede allerede før Julen af ristet Moos; ja det er hartad utroligt, hvor mange Mennesker allerede have mistet Livet, deels af Mangel, deels af ufordøjelige Fødde midler. Ogsaa fra Skaanes Skovdistricter (Malmshuus Lehn) erfares den store Elændighed, som der hersker; de lavere Priser i de derværende Havne, som endog have anlediget Udførsel til Udlandet, synes ikke at være kommet Jndlandet til Nytte, hvis Beboer, mangle Penge til at betale Kornet selv til disse Priser. Man skriver: "Kornmangelen og, som en Følge deraf, Nøden her i Lehnet, vorder inden den ny Høst kan benyttes, lige saa store om ikke større, som den er i Kongerigets vestlige Provindser, eftersom den sidste Skilling er gaaet med til Executioner for Skatterestancer, og en betydelige Deel af Landet ikke bliver tilsaaet af Mangel paa Sædekorn o. s. v. Den allerede længe hjemsøgte Almues Undergang synes nu at være vis, dersom den ikke til sin Redning erholder Tilladelse til fri Udførsel af dens raa Skov producter mod en moderat Toldgodtgjørelse. Af vor Konges landsfaderlige Omhu tør de Lidende haabe alt Mueligt."
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Efterretninger af blandet Jndhold. (Fortsættelse af det i Gaar afbrudte Stykke og Cholera. Indien - eller rettere sagt Landstrækningen imellem Ganges og Euphrat - er den nu herskende Choleras Hjem. I dette Land ere Leversygdomme, Galdesygdomme, Blodgang og alle Slags Febere endemiske, og meget hyppigen forekommer Cholergen der. Men saavidt Medicinens Historie naaer, synes denne Sygdom ikkun tre eller fire Gange at have antaget en pidemisk og smit som Charakteer, nemlig i Aarene 1756 og 1757 blandt en ved Arcot forsamlet Engelsk Hær; 1781 og 1782 blandt de til Englændernes Udjagelse af Pondicher, bestemte Franske Tropper og endelig 1813 i adskillige Engelske Faktorier og Garnisoner i Indien. Hver Gang blev Sygdormen heldigviis indskrænket til de nærmeste Grændser. Hvor og naar den nu herskende Epidemie er udbrudt, kan ikke nøiagtigen bestemmes. Nogle paastaae, at den siden Aaret 1803 umærkeligen ulmende, fremskyndet af visse sammenvirkende Omstændigheders Jndflydelse, f. Ex. adskillige paa hinanden følgende særdeles vaade Vintere og Sommere o. s. v., omsider i Aaret 1817, udbrød med fornyet Voldsomhed. Efter en engelsk Læges Beretning skal den først i Zillad Jessore, en Bye, der ligger 100 (engelske) Mile Nordvestlig for Calcutta den 19de August 1817 om Eftermiddagen have angrebet en ung, Pige, allerede den 20de August døde der 27 og den 21de August 40 Jndividuer af Cholera. Vist er det, at Cholera i August maaned 1817 aabenbart yttrede sig i disse Egne, thi meget snart rasede den paa hele Landsstrøget imellem Silhat og Mongir ved Ganges og udstakte sig langs med denne Flod; hvor der gaves Overgangspunkter, sprang den pludseligen over til Caleutte Denne Stad naaede den i Begyndelsen af September 1817 og fandt der sin egentlige Focus, thi den dræbte der aldrig færre end to hundrede Mennesker om Ugen. Neppe var den kommen til denne folkerige Stad, som staaer i nøje Forbindelse med heele Handelsverden, saa see vi den med lynsnar Hurtighed ile til Høi og til Venstre i alle Retninger. Antage vi Caloutta som Choleras Udgangspunkt, saa kunne vi, ved Hielp af Kaartet, nøiagtigen efterspore Sygdommens Gang og Udbredelse og vi ville da snart overtydes om, at Cholera stedse fulgte de store Handels= og Færselsveie, saavel til Lands som til Vands. Vi have herved ikkun to geographiske Retninger fra Cacutta at bemærke, nemlig Retningen mod Syden og Sydost, og den mod Nordvest; thi om den mod Nord og Nordost mangle vi Kjendsgierninger, fordi her findes deels Ørkener, Bjerge og Hedestrækninger, deels ikke meget bekjendte Asiatiske Folkeslags, fra hvilke vi ingen Beretninger kunne have (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 7de Junii. Efterat vor Stad havde været i glad Bevægelse fra den tidlige Morgenstund, indtraf Hs. Majestæt, vor allernaadigste Konge, hertil i Middags Kl. 1, gav efter Afstigningen hos hans høje Frænder paa Slottet en kort Kour, og besaae derpaa endnu for Taffelet Domkirken, Gymnasiet, Kathedralskolen, Stiftsbibliotheket, Hospitalet m. fl. offentlige Indretninger, og efter Taffelet de 2de andre Kirker, Fattigvæsenet, Lahns Stiftelse, den mosaitiske Bedesal, og tilsidst Raadhuset, og de der forelagte offentlige Sager, hvorefter et Fakkeloptog, og en almindelig Jllumination endte denne glade Folkefest.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
I Løverdags Eftermiddag indtraf ogsaa Hs. Kongelige Høihed, prinds Frederik Carl Christian her til Byen, hvor den ophøiede Fyrstesøns Nærværelse vækker saa mange kjære Erindringer fra den Tid han her tilbragte fine første Ungdomsaar. "Da i Løverdags Formiddag Hs. Kongelige Høihed Prinds Gouverneuren med sædvanlig Mildhed modtog endeel Embedsmænde- og Honoratiores underdanigste Lykønskning til sin Ankomst, havde Høisamme den Naade at gjøre dem bekjendt med den landsfaderlige Anordning om Provindsialstænders Jndførelse i Danmark, hvilken anhørtes med den dybeste Taknemlighedsfølelse for den buldsalige Konge. Af Magistraten var tilsagt en almindelig Raadstuesamling til i Eftermiddag, hvorved bemeldte Anordning blev oplæst for det forsamlede Borgerskab, som derpaa udbrød i let tredobbelt: Kongen leve!
Berlingske Tidende, 1831-06-10
Rendsborg, den 2den Junii. I Gaar blev følgende Dom forkyndt den her fængsleds Cancellieraad Lornsen. Fredrik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, a. a. a. I den mod Cancellieraad og Landfoged paa Sylt, Ume Jens Lornsen, anlagte Sag, angaaende de den offentlige Rolighed forstyrrende Handlinger, hvortil han har dristet sig paa forskellige Steder i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, vorder - efter den commissarisk undersøgte Sag, indsendte Commissional=Indberetning og derefter skeete Submission til Dom, og efter tilbørlig Overveielse af alle de Omstændigheder, som Acterne udvise - herved kjendt for Ret, at Cancellieraad Ume Jens Lornsen, i Betragtning af, at han har sveget de ham, som Embedsmand, paaliggende Pligter, formedelst dette hans Forhold, der udsatte den offentlige Rolighed for Fare, bør have sit Embede, som Landfoged paa Øen Sylt, forbrudt, straffes med eet Aars Fæstningsarrest, og betale samtlige Procesomkostninger, saavidt hans Formue dertil er tilstrækkelig. - Under det Kongelige Segl givet i den Slesvigske Over=Criminairet paa Gottorf, den 31te Mai 1831. Spies. Ahlefeldt.
Berlingske Tidende, 1831-06-10
I Dag er Cancellieraad Lornsen bragt til Fæstningen Friedriksort. Roeskilde, den 10de Juni 1831. Paa sin Reise til Holsteen.