Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-10-20
Ogsaa om Kontributionernes Udbetaling er man fuldkommen enige, 350 Millioner Franker skulle i Contanter i eller accepterede Vexler udbetales inden Troppernes Afmarsch, og Resten inden ni Maaneder fra Traktatens Underskriftsdag. Bankørerne Baring & Comp. i Forening :med flere andre store Handelshuse, kautionere for Udbetalingen. Rusland og Engelland erholde hver 43 Mill.; Østerrig og Preussen hver 40, Nederlanden 22, Bayern, 10. Resten vorder deelt blandt de øvrige, i Forhold til det Offer som de have bragt den gode Sag. Da Hovedsagen saaledes er bragt i Rigtighed, vil Kongressen, snart vorde endt. Ogsaa Tvistighederne mellem Bayerne og Baden skulle, ved østerrigsk Mægling, alt være bilagte. Den store Revne som Monarkerne ville holde over de hiemdragende Tropper skal holdes paa Valpladsen ved Waterloo og være bestemt til den 18de October (Waterlooslagets Aarsdag). - Fra den 1ste indtil den 10de Oct. vare over 200 Staffetter og Kourerer expederede fra Aachen. - Denne Stad er for Tiden et Hof, et curopæisk Kabinet, et Marked, en Samlingsplads af de meest glimrende og modstridende Ting, et Centrum af Storhed og udmærkede Talenter samt en Skueplads for alskens Giøglerier. Man kan tænke sig hvilken Virvar i der maa være ved at tage en eneste Dag (d. 7de Oct.) til Exempel. Den begyndte med en stor Tropperevne, der paa Mad. Reichardts Luftfart, et grand assant de bort af tre Londoner Barere, en stor Fere hos de preussiske Konge, Forestilling hos Bugtaleren Alexander, Concert af Mad. Catalani hvori ogsaa den spvaarige Violinspiller Larsonneur lod sig høre, endelig Hofcirkel og Bal Dette bivaantes af over 1200 Personer. Vrimmelen af glimrende Eqvipager og kostbare Livreer frembød et mærkeligt Syn; Heidukker, Jægere, Jokeyer, Negere, Mulatter, Kosakker og Jndianere (Wellington har en Jndianer i Nationaldragt som Betient) mylrede blandt hverandre, medens Herskaberne stege ud i Hoftøilettets høieste Glands. J Salen vare Damerne placerede i en stor Oval; rundt omkring en blændende Klæde af Fyrster, Statsmænd, Feldtherrer og fornemme Hofbetiente i deres pragtfuldeste Høitidsdragt. Diamanternes Blinken, alle muelige Ordeners Glimren, Damernes forskiønnede i Yndigheder, et heelt Gallerie af vor Tidsalders mærke. ligste Mænd, alt dette forenet dannede et Malerie, der ei med Ord lader sig fremstille. Alt lyttede med spændt Forventning efter Monarkernes Ankomst. De kom, og en tredobbelt Fanfare bilste Fyrsterne. Keiser Alerander og Friedrich Wilhelm traadte armomslynget ind i Salen. Alle Damerne rente sig fra deres Sæder, hyldende Monarkerne. Blandt Damerne udmærkede Hertuginden af stent sig ved sin kostbare Paaklædning og mange Diamanter. Valtser og Polonaiser var næsten det eneste der dandsedes. En eenene Contred inds, opførtes af General Maison. - Blandt de udmærkede Fremmede som endnu ventedes, vare: Storfyrsterne Constantin og Michael, Fyrst Gallizin samt Digteren Kotzebue. - Ogsaa Europas første Bankører befinde sig for Tiden i Aachen: Baring fra London, Mendelsohn fra Derlin, Bethmann og Rothschild fra Frankfurt, Paris fra Antverpen og Mappes fra Maynz. - Allene Baring skal paa sit kaan til Frankrige ved Coursforandring have pundet, ikke mindre end en Million og 800000 Pd. Sterling. - Ogsaa en værdig Matione fra Paris var ankommen dertil med nitten udsøgte bestalske Jomfruer fra Palais royal, og har leiet et Huus for 13000 Fr. - En Restaurateur har i oprettet en Restauration en Commandite.