JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Aar 1821. No. 162. Tirsdagen. den 23de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhunge Hilstøildende. Christendommens Kamp mod Jslammismen. Uagtet al den Modsigelse og Forvirring som finder Sted i de politiske Efterretninger, saa faaer mandog saa godt som mueligt søge at arbeide sig igjennem dette Labyrinth af forskellige Anskuelser og Beretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
J Frankrig staaer Barometret for Øieblikket paa Fred, næstegang maaskee paa Krig. Moniteuren siger, Det synes som Keiser Alexanders høimodige Maade, hold, de europæiske Kabinetters Mægling, og Trangen til en almindelig Fred, har adsplittet de Uveirs skyer, der for kort Tid siden syntes at optaarne sig i det mindste kan man nu haabe, at det ikke vil komme til nogen europæisk Krig. Den nærværende Politik - siger bemeldte officielle Tidende endvidere i frembyder underlige Særsyn, som f. Ex. at Reis, Effendi befaler Paskaerne i Pelopones at respecterMonumenterne i Minervas gamle Stad, at protestantiske Fyrster slutte Konkordater med Paven, at en engelsk Konge reiser til Fastlandet og engelske Ministre stemme for de irlandske Katholikeres Emancipation. J Norden seer man en Konge haandhæve Adelens Existence og ved sin Fasthed dæmme for Jdeers Fremgang, som undergrave alle naturlige Støtter for et Monarkie, medens den stolte kastilianske Kongestammes Ætling næsten har frasagt sig sin Grandezza og med Dolken i Haanden har besteget Tribunen og betegnet det Hierte, som dermed skulde giennemberes. Ogsaa den sværmeriske Jver for et nyt Korstog have deres Hensigt. - Endvidere læses i Journal de Pa tis: at den franske Regiering af al Magt understøtter den Plan, at der skal holdes en Kongres, for at bestemme Grækenlands Skjebne, under alle de store Magters Garantie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Politiken - siger en dybsindig Journalist - ligger i en hemmelig Strid med den almindelige Retfærdsfølelse. Det er et paafaldende Phænomen, at alle europæiske Nationer nu førstegang forene deres Stemmer for at ønske Krig; men det er ogsaa førstegang, at en christelig Nation svæver paa Afgrundens Rand, Ingen troer de Forsikkringer hvormed den høie Port udtrykker sig. Naar Tigeren er i Fælden saa viser den sig tam indtil den atter vorder frie. Forlader Rusland Grækerne, da vee deres fremtidige Sikterhed og selv deres Existentse, thi hverken deres Mod eller Fortvivlelse kan frelse dem. Man vil da for sildig vaagne op af sin Forblændelse. - Derfor Gud og Alexander! Stroganoff indtraf til Witepsk just som Keiser Alexander traadte ud af Kirken, og steg ligeud af Vognen for at hilse paa Monarken, der traadte ind med ham i Præsteboligen, og underholdt sig i to Timer paa det allernaadigste med sin Minister. Atter samme Dags Aften havde han en lang Audients hos Keiseren, og næste Morgen reiste han videre af St. Petersborg, hvor han af Høie og Lave modtoges paa det meest smigrende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Den engelske Regiering har befalet en Foranstaltning, som man kunde give en krigersk Udtydning. nemlig, at alle Telegraferne mellem Admiralitetet og Rigets Udhavne skulle sættes i behørig Stand. Ogsaa hedder det i en Beretning fra London, at den danske, svenske og nederlandske Marine sættes i respectabel Stand, og at den franske allerede tæller 58 Orlogskibe og 40 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Fra Constantinopel meldes, at Storherten, ifølge gammel Vedtægt har maattet lade sine asiatiske Tropper som vare samlede omkring Hovedstaden, drage hiem igien til deres Hiem, for at tilbringe Vintermaanederne. Nu vil det gielde, om det ikke er derpaa, at Russerne har luret. Den fra Moldau hiemkaldte Kiana Bay har rigtignok som man formodede, mistet Hovedet. Hans Eftermand har givet nogle Nonneeklostre til Priis for sine Tropper, der ikke allene først styrede deres Lyst med Nonnerne, men mishandlede de gamle og toge de unge med sig. En Priorinde som etsteds havde sat sig til Modværge, hang de nøgen op i Klostergaarden. Ellers gaaer det dog i det hele nu ei fuldt saa grueligt til i Moldau og Wallakiet, som forhen. Victoria for Grækerne!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Livorno, den 2de September. - Korset triumpherer, Ved Admiral Sir Graham Moores Kutterbrig, som indtraf hertil i Gaar, har vi faaet Efterretning om, at Grækerne have angrebet den forenede tyrkiske Eskadre, og efter en ble dig 8 Timers Træfning taget og opbrændt syv af dens Skibe samt drevet Resten igien paa Flugten lige indtil Kanalen ved Chios. Grækernes Flaade bestod af 60 Krigskibe, hvoraf ethvert havde over 200 Mand, ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Schweitz. Landdagens Afskedstale klinger ikke meget fredeligt. Skiøndt synlig Fare endnu ikke truer Forbundets Uafhængighed, hedder det blandt andet, veed dog Jngen hvorlænge Freden er at troe, og hvis vi ikke i stedse holde os beredte paa det Værste, ere vi forlorne, naar vi i Krigstilfælde stole paa Andre end Gud og os selv, aldenstund vi vide, hvorofte en stor Nabostats Rigstænder have yttret, at vi ikke kunne blive neutrale, og erindre, hvad for Planer man forud har bygget herpaa. Guulfeberen. vedbliver ustandselig at rase og opfolder saavel Spanien som alle tilstødende Lande med Angest. Frankrig, især stiller Kordon bagved Kordon, for at afværge, dens Jndbrud; Jndvaanerne reise sig i Masse og jage hvert Menneske tilbage, som vil trænge ind i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Jammeren i de smittede Stæder overgaaer al Forestilling. Tortosa er næsten øde, da Jndvaanerne deels i vare flygtede, deels nu kreperede. Saragssa er endnu frie og har spærret sine Porte for alt mueligt Samqvem Barcellonettas Jndvaanere prøve vedvarende paa at bryde ud, men Kordenen skyder ned for Fode væk, og selv fra Staden Barcellona har de maatte nedskyde deres Medborgere, som af Fortvivlelse vilde søge deres Tilflugt der. Her døe hver Dag henved 200 Mennesker, og intet Lægemiddel er istand til at hielpe Nogen, som først er smittet. Bliver der ikke snart Forandring i Veiret, da befrygter man, at Sygdommer, vil naae igien til Cadix og fl. St. Paa Øen Majorkeer den allerede udbrudt. Regieringen lover enhver Læge som vil begive sig til de smittede Stæder, hundrede spanske Piastre maanedlig, og 300 Piastre aarlig Pension for deres Familie, hvis de selv derved skulde finde Døden. Nogle af de barmhiertige Søstre i Paris ere dragne did for at hielpe hvor de kunne Portugal. Hs. M. Kongen selv har den 15de f. M. lag Grundstenen til Mindemærket og Konstitutionens Jndførelse. Blandt de Skaaler som ved denne Leilighed udbragtes, var ogsaa den: "For de Portugiser som foretrække Død for Slaverie,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Frankrige. Medens Guulfeberen raser i Spanien, have Børnekopperne bortrevet mange Mennesker i Bordeaux J Sygehuset udenfor Marseille har man nu atter tre Guulfeberpatienter. Allerede der var Frygten saa stor, at mange Familier vare flygtede bor derfra. - Tre spanske Skibe, som for Modvind vilde løbe ind til Portvendre, maatte man ved Kanonskutilkiendegive, at de havde at forføie sig bort fra Rye den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Den saakaldte Prindsesse af Cumberland sen naaturlig Datter af Kongens afdøde Broder, er bleven arresteret for 150 Pund hun skyldte til en Guldsmed Paa alle Gadehiørner har hun ladet opslaae følgende Seddel. "Olive, Prindsesse af Cumberland, tilkiendegiver den engelske Nation, at man har arresteret hende for Gield, uagtet hendes Onkel, den afdøde Konge, testamenterede hende 15000 Pund, med som Regieringen ikke vil udbetale hende, skiøndt hendes Krav derpaa, lovmæssigen er beviist. Hun nødsages derfor til, at anraabe den engelske Nation omdens ædelmodige Beskyttelse. - En Toldbetient i Dower konfiskerede nylig en betydelig Mængde indfattede Diamanter, men Eieren fik Tilladelse af Regieringen, at maatte exportere dem i enkelte Stykker, dog fik Toldbetienten en Douceur af 1000 Pund Sterling. - En Kuldrager som havde forført en af sine Kammeraters Kone, blev dømt indbyrdes af heele det sorte Laug. Han blev sat tvers over en Stige og bundet fast ved Fødderne, fire Laugsbrødre toge Stigen, paa Skuldrene og Processionen satte sig i Bevægelse gjennem Gaderne. En gik foran med en Klokke, proklamerende Klagen og Dommen, der var affattet i ti mede Vers. Mennesker i tusindviis fulgte Toget, især vare Fruentimmerne slemme ved den arme Synder, som forsloges jammerligt af Steen og Gadeskarn, Udenfor den forførte Dames Bopæl blev Klagen og Dommen atter proklammeret og Synderen derpaa givet sin Frihed. - To engelske Damppaketskibe ere siunkne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Hannover. Hs. Majestæt Kongen har faaet et saa heftigt Anfald af sin gamle Sygdom: Podagra, at han har maattet lægge sig til Sengs, hvilket har forvoldet et stort Skaar i alle de mange Festiviteter, man endnu var belavet paa. Adskilligt deraf var saa aldeles forberedt, at det ikke kunde udsættes, og altsaa gaaet for sig alligevel, som f. Ex. den store Jagt, et glimrende Bal og Fyrværkeriet. Officeerkorpsets Fakkelmusikvar noget mageløst; 15000 Soldater bare hver sin Falkel, og Hautboisterne af 9 Regimenter musicerede. Man siger, at Kongens Hierte skal være bleven indtaget af den skiønne 19aarige Prindsesse af Solms Hs. Majestæts Broders Steddatter. Svertis - Nørge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Fra Stockholm giendrives den Efterretning i fremmede Tidender, at Keiseren af Rusland skulde, som Garant for Kieler-Traktatten, ved den Minister, ha forleden sendte til Kongen i Christiania, have gjorte Forestillinger imod de paatænkte Forandringer i den norske Konstitution, som reent ugrundet, da disse Forandringer virkelig skulle overveies ved Storthinger i næste Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Fædrelandet. Kiøbenhavn. Søndagen den 21de October, sonlægges Hofsorg for den afdøde Enke=Landgrevinde Caroline af Hessen Homburg, fød Prindsesse og Landgrevinde af Hessen-Darmstadt, som bæres 18 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Den hertugl. oldenburgske Consul i Helsigøer bekiendtgiør, at Skibe under oldenburgsk Flag nu ere, blevne priveligerede i Kongeriget Norge til at føre Varer fra Norge til Danmark under samme Betingelser som Norges egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Den russiske Oberstlieutenant Maltschuski er paa sin Tilbagereise allerede indtruffen igien til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Ved et kongl. Rescript af 17de dennes til Amt anden over Bornholm, er Tiden, hvori Borgere i Kiøbstæderne bør vedblive Byens Bestillinger eller, Ombud, fastsat for Fremtiden til 6 Aar, og at Overformyndere samt Medlemmer af Fattigkommissioner, naar de fremdeles vedblive deres Bestillinger, kunde i ente efter 15 Aars veludførte Tieneste, at afgaae, ved Forbehold for militair Tieneste og alle borger i ge personelle Onera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Ligeledes er der bleven rescriberet Stiftamtmansen over Aalborg Stift, at Daglønnen for Muur og Tømmersvendene i Aalborg, fra 1ste Octbr. d. A. indtil ultimum Martii 1822, er fastsat til 3 Rbmk. Tegn, foruden Mesterpengene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Ved Høiesteretsdom er en fyensk Landmand tilkiendt to Aars Tugthuusstraf, for usædeligt Forhold mod sine Døttre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Kammerjunker v. Scholten og Overkrigskommissair Øst føre en ret gemeen Feide i Hovedstadens Blade, i Anledning af, at Øst har indladt sig i Commers med Scholtens umyndige Søn. Scholten siger i et af sine Stykker, at hvis han havde Ordener at give bort, da skulde hiin, den mandlige Ungdomsven faae den han havde meest fortient: Jernordenen eller den tyrkiske Halvmaane dobbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Hr. Facius, en af Holsteens meest ivrige Oldgrandskere, døde som Offer for sin Samlelyst. Han fandt paa Sletten ved Rendsborg i en Hünengrave Giemme et Leerkar fuldt af en guul sidtagtig Masse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
J sin Glæde over sin Opdagelse smagte han paa denne Flydenhed. En stor Ækelhed, ledsaget af Besvimelse, var den første Virkning deraf. Fra den Tid af skrantede han, og efter et Aars Forløb døde han af Tæring. t. Thomas, den 20de Aug. For nogle Dage siden havde vi der et rædsomt Jordskjælv, som og skal være folt paa St. Croix. Det var om Morgenen mellem Kl. 1 og 2. Samme Dags Aften, Kl. 10, bemærkedes nok et Stød, men det var langt fra at være saa voldsomt. Strax efter saae man en stor Jldkugle i Luften, som pludselig gav saa stærkt et Skin, at Folk paa Gaderne foer sammen af Skræknister saaes at falde fra den, men den gav intet Knald. - Paa Portorico har man nylig opdaget en Complot mellem Plantagenegerne, som gik ud paa intet mindre, end at ombringe alle de blanke Jndbyggere. Alle Bombaerne eller Driverne paa de forskiellige Plantager stode i Spidsen. En Frinegerinde, som engang har været arresteret her, men fandt Leilighed til at romme med Kapmanden, var med i Complotten. Hun tilligemed nogle Andre vil blive henrettede; endeel ere allerede halshuggede. Signal til Planens Udførelse var aftalt at skulle gives ved at sætte Jld paa alle Plantager, og paa Kortrights Plantage skulde Begyndelsen været gjort, Viborg. Ved Obductionen af de 3de Afdøde i Sillerslev, fandtes de Alle at være døde af Gift, ligesom den fiortenaarige Piges Udsagn: at det sidste de Afdøde havde nydt var Kartofler bestyrkedes, da man endnu fandt disse ufordøiede. At det i øvrigt ikke var mineralsk Gift der havde voldt Døden, holder man sig ved de anstillede Forsøg til dens Opdagelse overbeviist om, ligesom ogsaa det ved Obductionen forefundne, giver sikkrere Formodning om en Plante gift, der uvidende er nydt. - Maaskee man ved at undersøge Stedet, hvorfra de nydte Kartofler ere tag i ne, opdager Planter, der give nøiere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Mærkeligt er det, at 5 Mennesker, der friske og sunde lægge sig til Sengs om Aftenen, kunne i een og samme Stue, næsten i een og samme Seng, bortdør i een Nat, uden at den ene kan komme den anden til Hielp. hvilket her havde været Tilfældet naar ikke Hændelsen i havde tilført Hielp udenfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Dødsfald. Hofleverandeur Rasbech, Grosserer J. Elmenhorst, Restaurateur Chaffes, Marie Nielsen, Kammerjomfrue hos Hs. K. H. Lovisa Augusta, H. C. Lange, alle i Khvn. Forhenværende Tracteur Schmetzer og hans Kone, fød Rau, begge i London; Kasserer ved Roeskilde Cathedralskole, P. Hersleb; Frue Cancellieraadinde Pehr son fød Genelli, i Skie skiør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Khvus. Kours, den 19de Octbr. - 262 - Specier 15 Rbmk. 12 s. Obligationer 74 1/2 a 75. Norske Sedler 13 1/2. klæder, Possemertmagerarbeide, Carduars= og Saffiansskind, dito Skoe, Fau de cologne, JerntraadIerplader a. Lysthavende indbydes, Aarhuus den 22de Octbr. 1821. N. Bull. J Clementsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Efter Reqvisition af Skifteretten i afdøde Justitsraad Sommers Boe, bliver Onsdagen den 7de Novbr. næst Kl. 11 Formiddag, foretaget 4de Auction over de Boet tilhørende faste Eiendomme i Voer Herred, nemlig :a) 4 Tdr. 1 Skpr. 2 1/2 Alb. frie og ufrit Hartkorn henhørende under den aftrændte Gaard Peterslyspaa Urup Mark i Østduk Sogn, med 5470 Rbd. Sølv Brandhielp. og b) Konge Korn og Qvægtienden af circa 50 Tdr. Hartkorn af Raadved Bye i Hansted Sogn. Auctionen afholdes i Gaarden Jægersborg paa UruMark og Conditionerne ere forinden til Eftersyn her Voer og Nim Herreder. paa Contoiret. Contoir i Horsens den 15de Octbr. 1821. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Bekiendtgiørelser. J Anledning af Hs. Majestæt Dronningers høie Fødselsdag, bliver Bal og Spiisning i Selskabet Pelphymnia her i Byen, Søndagen den 28de October førstkommende om Aftenen Kl. 7. Fremmede, som ifølge Selskabets Love heri kunne og ville deeltage for samme Betaling som Selskabets faste Medlemmer, ville behage, enten selv eller ved et af Selskabets Medlemmer fra Onsdag Middag Kl. 12, til samme Dags Aften Kl. 7, den 24de de, dertil at afhente Entrediletter i Selskabets Locale. Aarhuus den 18de Octbr. 1821. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Uld og Vox kiøbes alletider af J. F. W. Røse, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Nye friske Citroner ere at faae saavel i Kasser som i mindre Partier til meget billige Priser hos I. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Nye friske Citroner ere at faae det Peder Larsen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Nye Mallaga Citroner er i Dag arriveret B. Nerger, til billig Priis hos paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Tirsdagen den 23de Octbr. først. Eftermiddag Kl. 3, foretages offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue, over endeel Kiøbmandsvare, tilhørende Kiøbmand J. Tarliongs Fallitboe, hvoraf Prøver forevises ved AucAarhuus den 16de Octbr. 1821. tionen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Af fede Sviin som bliver slagtet kan faaes hos Kiersgaard Onsdagen den 24de dennes, Jndmader, Jster Hoveder og Bov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Fra Tobaksfabriken paa Vestergade, sælges til billige Priser alle Sorter fine og ordinaire Røgtobakker samt Skraa og Snustobak. Jomfrue=Tobak, sælge i hele og halve Matter for 15 sk. pr. Carkuus. For Varenes Godhed indestaaer. Frederik Reck. Mandagen den 5te Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11, foret ges paa Aarhuus Raadstue offentlig Auction over endeel uvisse Gieldsfordringer tilhørende: 1) Kiøbmand Johannes Strunch, Fallitboe. 2) Giæstgiver Lorenzo Marzettas dito 73) Høker Jørgen Hansens Enkes dito, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøAarhuus den 16de Octbr. 1821. tes. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
At jeg er flyttet fra Svinetorvet til min forrig Bepæl paa Skolegaden hos Mad. Due, bekiendtgiøre G. Elmquist Skomagermeste herved. Orsdagen den 31te Octbr. Eftermiddag Kl. 3, af holdes offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue over endeel Musseliner, Linon, Bomuldsvarer, SilketørNatten imellem den 20de og 21de Octbr., er bekommen af min Mark, en rød Hoppe, med en Stien i Panden 10 Aar gammel, brændt paa Hoverne paa begge Korbeen CTB. For Tilveiebringelsen loves Dauseur foruden paagaaende Omkostninger. Boering pr. Horsens den 22de Octbr. 1821. Christen Terkilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-23
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
Aar 1821. No. 163. Torsdagen den 25de October. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst. privilegerede. giedindr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
Fædrelandet. Man har Efterretning fra Rom, at Thorvaldsen i den senere Tid har beskieftiget sig med at modellere Donna Vittoria, en fiortenaarig Skiønhed, der med Rette fortiener at kaldes Skiønhedens Vittoria, da hendes Deilighed beskieftiger hele Rom og giør en mageløs Opsigt i denne Middelpunkt for al plastisk Skiønhed. Hun er fra Albano og en regelmæssig Skiønhed, der forener Alt, hvad der fordres af et Skiønhedsideal. Hun er allerede tegnet, malet og formet i Steen og Gibs i de forskjelligste Stillinger af Roms største Kunstnere, men Jngen af dem Alleer endnu i Copien kommet Originalen nær. Selv Thorvaldsen, der er giennemtrængt af den høieste Beundring over Vittorias Skiønhed, har i sin Afbildning ikke tilfredsstillet sig selv. Kronprindsen af Bayern har overdraget til Overbeck at male denne Gratie for ham i fuld Legemsstørrelse. Alt er spændt paa Udfaldet af dette Arbeide, hvorpaa Overbeck, er af de største nulevende Malere, anvender al sin Kunst Vor berømte Komponist, Frederik Kuhlau, ventes i denne Tid til Rom. Han opholder sig for nærværende Tid i Mayland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
Clod har nu selv opløst Gaaden om Professor Krugs foregivne Skrivelse og tilsendte Vexel. sin saakaldte første Akt af hans Reise til Grækenland, der nu læses i den Lübecker Anzeiger, fortæller, han følgende: Aldrig saasnart naaede de betrængte i Grækeres Nøds- og Jammersraab mit Øre for mit Hierte slog høit af Medynk med dem og min Siel fattede det hellige Forsæt, at lide eller seire med dem. Denne min Beslutning stod allerede fast, da jeg om Aftenen den 1ste Septbr. fandt et Brev aflagt i mit Logis, undertegnet, Dr. Göttsche, (hvis Bekiendtskab jeg havde gjort kort for min Ansættelse som Adjunct i Aalborg) og indeholdende et tydsk Brev, underskrevet "Professor Krug, hvori jeg opfordredes til i Nørrejylland at tale Grækernes Sag og begive mig paa Veien til de tydske Hellenervenners Samlingsted. Hoslagt var en Anviisning paa Handelshuset Witzleben & Comp. i Hadersleben, stor 1000 rhinske Gylden. Dette styrkede mig end meer i min Beslutning, og glødende af hilligt Mod begav jeg mig paa Veien. Overalt i Jylland viste man megen Jnteresse for mit Foretagende, men selv at tage nogen Deel deri, havde man ingen Lyst til, omendskiønde Mange frygtede for, at Tyrken endnu, ifølge Sibyllas Spaadom skulde komme til at vande sine Heste i Skodborgaae. Jeg reiste fra Colding til Hadersleben. i Selskab med Jødemadamen Springsemagnus fra Fridericia, der vedblev hele Veien igiennem at holde Lovtaler over den lærde Samuel Philip i Aalborg, som hun bestemt troede var den det jødiske Folk lovede Messias, der skulde føre Jsraels Børn tilbage til Canaans Land, opbygge et nyt Jerusalem og blive enanden Salomon. Min første Forretning i Haders leden var at spørge efter Witzleden & Comp. at jeg kunde faae min Vexel udbetalt. Men Jngen vilde vide af dette Huus at sige. Jeg giennemstormede Byen fra Ende til Ende, spridede, forskede, spurgte, fremviste min Vexel paa de 1000 th Gylden, men til ingen Nytte. Da mærkede jeg vel, at jeg var bedragen og Vexelen falsk, vel endog fabrikeret i Aalborg selv. Dog holdt jeg mig kiæk, ogsaa opmuntredes jeg noget ved Bekiendtskabet med en meget dannet og vakker Pige, der havde megen Lyst til i Mandfolkeklæder at ledsage mig til Grækenland; men desværre vilde Forældrene ikke tillade denne ædle Amazone at udføre sit Forehavende." (Nu fortæller han en heel Deel Passar, og siger til Slutning om Hamborg.)"Om de græske Anliggender syntes man ikke her synderlig at bekymre sig, og ligesom Hollænderne svarede i Japan, vi ere ikke Christne men Hollændere, saaledes raisonnerede man i Hamborg: "Hvad kommer i os de græske Christne ved, vi ere ikke Christne men Kiøbmænd." (Fra Triest lover Clod den anden Act af sin Reisebeskrivelse).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
Odense. Hr. Rolanzi foreviser her sit i Petersborg, Stockholm og Kiøbenhavn med bifald seete, romerske Kabinet af bibelske Fremstillinger, afbildede i af Jtaliens første Konstnere efter de største Mesteres Originalmalerier. Dernæst forevises Napoleon paa Paradesengen med sine Omgivende, i en udtryksfuld Gruppe af elleve Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
De Kiøbenhavnske Aviser have i denne Tid, som sædvanligt, vrimlet af Gratulationsriim til Confirmantere. Der er, som oftest, liden Mening i. Galest synes et til Jomfrue Emma Wadskiær. Den stakkels Pige maa faae underlige Nykker i sit lille Hoved, naar hun læser Ord som disse: Kierlighedens Genius. Staaer beskeden med sit Blus Endnu vel tilbage; Snart maaske han træder frem; Naar en faaer Ungersvend, Signer Dine Dage!!! - Ved Hr. Prof. Mouriers Fratrædelse fra sit Kald, som første Præst ved den franske reformeerte Menighed i Kiøbenhavn, bliver nu et vigtigt Embede ledigt, der, mærkeligt nok, netop nu i en Tid af 100 Aar har været beklædt af 3 Mænd af samme Navn og Familie, da Johan Ferdinand de Rolle, Farbroders Farbroder til den nu afgaaende Prof., kom her til Kiøbenhavn i Aaret 1721. Afdøde Major samt Silke= og Klædekræmmer Heinrich Kalls Huus paa Hiørnet af store Kiøbmager- og Kronprindsensgaden, tilsloges ved 5te Auction, den 11te Octbr., Hr. Justitsraad Rott, bøll for 18,000 Rbd. Sølv. Denne anseelige Bygning var en af de første afdøde Brandmajor Boye Junge for nogle og tredive Aar siden lod opføre i Kronprindsensgaden. Den er fem Etager høi, foruden Qvist til begge Gader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
Mariboe, den 12te Octbr. Jgaar stormede det saa stærkt, at en Pram ved Bandholm kantrede, med Brædder, dog uden at Nogen forulykkedes. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-10-25
Over Nykiøbings Marked klagede Sælgerne neppe uden Føie. Hvad der meest havde betaget Kiøberne, Couragen, var, at Kiøbmændene om Tirsdagen bøde i 5 Rbd. for 1 Td. Hvede og om Torsdagen vilde blot give 24 a 25 Mk. Trækar, Rødder og Løg, syntes at indbefatte den vigtigste Handel. Løg kostede 32 40 s. en gammel Skieppe, og Gulerødder 16 s. -