Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
J det Testament, Stifteren af Hotel Dieu i Aix, J. de la Roques, har gjort, hedder det, at i det af ham stiftede Hospital, enhver Lidende, uden Hensyn til Tro, var det end "etiam Digholus (selv Diævlen) skal optages, og at der til Hospitalets Forvaltning aldeles ingen Geistlig skal bruges, hvilken Rang han end beklæder i Kirken: etiam Papa (selv Paven). - Stifteren levede 1515. Nelson sagde ofte, at han ikke troede nogen Jtaliener, om han end beedigede det. Anledningen hertil var følgende: Et Menneske var bleven bragt for Criminalretten, og hans Liv beroede paa en Jtalieners Vidnesbyrd, den Beskyldte slap fri Fire Aar derefter blev hiin Jtaliener, der lod sig bruge som Vidne, dømt fra Livet for en Forbrydelse, han havde begaaet i Minorka. Nelson mindede den Elendige om den Eed, han der havde aflagt, og om hans falske Udsagn, og lovede at skjænke ham Livet, naar han nu sagde Sandheden. Det er sandt, sagde Jtalieneren, jeg beedigede den Gang mangen Løgn, men - paa en engelsk Bibel! Paa Porten af Parochial-Kirken i Dieppe, findes opslaaet en Placat, hvori det hedder: " bliver herved forbudet, at kaste Steene mod Kirkens Glasvinduer Ved en besynderlig Skjebne spiller Øen St. Domingo, der kun indbefatter 6000 Mile, hvoraf det Meste bestaar af Biergegne, og kun har omtrent 2 1/2 Mill. Morgen brugbart Land, Europa's Rolle i det Smaae. Siden 1791 bemestrede efterhaanden 6000 Negere og Mulatter, didtil Slaver, sig, i Forening med en Deel af deres allerede borgerlig fri blevne, omtrent 30 Tusind africanske Brødre, deres Slavefængsler, ved Overvældelsen af 40 Tusind Hvide, som paa 2000 Sukker= og Caffeplantager havde tiltvunget sig ved hines Sveed omtrent for 150 Mill. Livres Producter. Den var for det meste Fransk, den mindre Andeel Spansk, omtrent 1600 Mile overlod Spanien til Frankrig 1795. Men da Besidderne selv ikke havde samtykket i Afstaaelsen, saa blev der i den spanske Deel en Republik, i den franske Deel et Monocratie. De skjældte endog hine for Frafaldne, ligesaa udygtige for al Orden, som umodne og uværdige til Frihed. Hans sorte Majestæt, Kong Henrik 1., vilde gjøre Haiti til et Napoleonsk Keiserdømme i Lommeformat, og gik saavidt i at udrydde al Sorthed, at baade han og hans Hoffolk puddrede sine uldne Neger haar. Hans Titel var: Henrik 1, af Guds Naade og efter Rigets Constitution Konge til Hati, Enevoldsherre til Øerne Tortue, Gonqve og andre Naboer, Tyranniets Forstyrrer, det haftiske Folks Gjenføder og Velgjører, dets moralske, politiske og militaire Jndretningers Skaber, den ny Verdens første kronede Monark, Troens Forsvarer, den Kgl. og militaire St. Henriks Ordenens Stifter &c. Som bekjendt blev den saakaldte Kong Henrik styrtet ved den samme Militairmagt, som gav ham Vælden. Hjelpemidlet mod Folkets Lidenskaber, siger Frue v. Stael, ligger ikke i Despotismen, men i Lovenes Herredømme. Mordscener, ikke mindre skrækkelige end de i den franske Revolution, have fundet Sted i Religionens Navn. Menneskeslægten har i adskillige Aarhundreder udtømt fin Kræfter ved forgjeves Stræben efter at tvinge Menneskene til een og samme Tro. Et saadant Øiemed kunde ikke opnaaes, og den simpleste JdeeToleranzen, saaledes som den William Penn bekjendte sig til, har for stedse banlyst fra Nordamerica Fanatismen, som det sydlige Europa var en rædsom Skueplads for. Der vil komme en Tid, da visse Sandheder ikke ville bestrides mere, og da man vil tale om gamle Jndretninger, som om gamle ved øiensynlige Kjendsgierninger tilintergjorte Systemer i Naturlæren. Despotismen var allerede i det Romerske Keiserdømmes Tid fuldkommen uddannet. Selv den Justinianske Loder indeholder Ord nok, der bevise dette. Saaledes f. Ex. naar det i Lib. IX. r. XXIX L. 13 hedder: Disputare de principalijudicio non oportet, sacrilegii en instar est, dubitere, an i sit dignus, quem elegerit imperator. Jmidlertid have de verdlige Herskere, dog aldrig kunnet bringe det saa vidt med deres Ufeilbarhed, som de hellige Fædre i Rom, som geistlige Herskere.