JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
J at tilstill. Dem et Antal Exemplarer af dette Reskript, skulde man tienstligst anmode Dem behageligen at ville drage Omsorg for, at dette Reskripes Jndhold paa den meest passende Maade kommer til Alles, i Særdeleshed Hs. Majestæts Embedsmænds og de Handlendes Kundskab. Reskriptet lyder saaledes: At hver, som elsker sit Fædreneland og ønsker dets Vel, med opmærksom Deeltagelse erfarer og følger de Tidsløbets vigtige Tildragelser, der enten middelbart eller umiddelbart have mærkelig Jndflydelse paa hiint, der er saa naturligt som begribeligt. At derimod den tomme Rysgierrighed og utidige Meddelelsesyge gaaer saavidt, at alle, være sig af blot Kaadhed eller af uren Bihensigter, opdigede Efterretninger, hvis følger, om de vare sande, langtfra ikke vilde være ligegyldige, uden mindste Undersøgelse af Kildernes Ægthed eller selve Beretningernes Rimelighed, finde fine villige Ombarere, der, uagtet lang Erfaring maatte have overtydet dem om, hvor ofte de saaledes ere udsatte for at løbe med Usandheder, dog med en Utrættelighed, der men maatte ønske forbeholden for vigtigere og bedre Sysselsættelse, søge fra Mand til Mand, fra Huus til Huus at ombringe hvert Rygte de kunde opsnappe, og at fleerheden laaner Øret til slige Rygtcombærere, det er saa beklageligt som hartad begribeligt. At selv i de enkelte Tilfælde hvor større Grad af Sandsynlighed haves for een eller anden Efteretning af vigtig Jndflydelse, saa yderst faa vise de Eftertanke, som man af de mere oplyste bør kunne forre ved saadanne Efterretningers Meddeelelse til det fiirre Publicum, der altid er hurtigere til at lade sig sære i Bevægelse, end til at bruge Overlæg og Omdømne, det er en Erfaring, som skjøndt kun lidet anbefalende for den Grad af Tænksomhed, der findes og bruges i de Eickler, der gjøre Paastand paa større Grad af Cultur, dog ikke mindre er grundet paa mange Aars Jagttagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Da Vi imidlertid holde os forvisset om, at ond Villie kun saare sjeldent, men som oftest blot Mangel paa tilbørlig Eftertanke, er Grunden til den besynderlige Litsindighed, hvormed man anhører og udbringer Rygter og Efterretninger, uden Hensyn til om deres Bekjendtgjørelse kunde medføre Skade, Ubehageligheder eller Foruroligelse, saa haabe Vi det vil være tilstrækkeligt til at hamme denne Uskik, naar Vi herved gientagen og alvorligen erindre alle Vore troe hengivne Undersaatter i Almindelighed, og dem, som i Vor Tjeneste ere ansatte, i Særdeleshed, om de Pligter, der i denne Henseende paaligge Fædrenelandets og Kongens Mænd, hvem det saalidet anstaaer at vise enfoldig Lettroenhed, ved at fæste Lid til hvert Rygte, som at vise Mangel paa Omdømme og Eftertanke, ved selv at deeltage i saadanne Udspredelser, der kunde vække utidig Foruroligelse, eller have andre ubehagelige og skadelige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Under de nærværende Tidsomstændigheder, der ere saa rige baade paa opdigtede og virkelige Tildragelser, hvor desuden noksom viser sig, at Opdigtelser og Usanddeders Udspredelser hørened til de udelige Valden, i Nogle ønske at bruge, for Vi en saadt Advarsel od belt norvindia, og villesaarsag høre vort Enellie 3 paalagt, derom at drin det forn til Alles Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Siden de Handlendag Andre, som føre Brevvexling paa Udlandet, i Sdeleshed ere i den stilling, at kunne foranledige unge Cittretningers Udsverdelse, saa maatte vort Concel giennem. Børekommisseren, foranstalte, at denne Vilandsfaderlige Advarsel i Sardeleshed bekjendtgjøres i dem, der besøge Kjøbenhavns Børs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Enhver, som fra sin Cortespondentere modtaget Efterretninger, der kunnansees paalidelige og af nogen Vigtighed, vil, ved allunderdanigst at inesende Somme umiddelbart til Os anbringe dem paa den Maade, der er tjenstligst og med overeenestemmende med en god Børgers Pligter. Balende Eder Gud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Nykiøbing paa Falste den 23de Julii. Det Brød i som udleveres her enang ugentiis til de Trængende, betales med 3 Mk. Stk. og vede 7 til 8 Pd. Man haaber at kunne vedbliv til efter Rughøjen, og ugentligen udleveres over 10 Brød og maaskee 120 til 130. Mange blive herved hispne betydeligen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Helsingøer, den 7de Julii. Jgaar Eftermiddags Kl. 12 1/2 observeredes a Ologerrig at komme lyd fra. Resistillen gik trax ud og af Briggen, som heiste engelsk klag. saameng, Sku, som den korte Tid, i hvilken den passerede Rækken, kunde tillade. Datteriet Trektoner, den 30te Julii. FreDragøer saaes imorges paa Bugt 2 engelske Linieskibe og en Fregat, der, efter forgieves at have gjort Jøgpaa Conveien, som igaar udgik fra Castrup, vendte og stode yd efter. den 30te Julii, til Bedste for Najadens tapre StriHr. Knudsens patriotiske Forestilling i Odense dere og deres Efterladte indbragte 949 Rdlr. Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Døbte: Den 29de Julii lod Guldsmedmester Jent riche, Fadderne vore Mad. A Cathr. Daniel, Christine Andreas Studans døde en Datter Ane Christine UldMarg, Liper, Math. Blichfeldt, Fred 2 Børiker, Den 3de lod Matros Niels Madsen døbe en Søn Mods Hinde. Blichfeldt, Jens Jensen og August Ochen. ter, Kresten Nielsen, Knud Sveistrup og Erich Jn Peter, Fadderne: Kierstine Weng. Hanne Krestensen : miassen. Den 2den August lod Kiøbmand Chr. Bag derne: Mad. Krousing siniov. Jomfr. Munch, Dhrr. rer Frausing døde en Datter Magrethe Benedithe, fødProlessor Worm fra Horsens. Lieutenaar v. Klenau og Kiøbmand J Røgind. Daaravne: Den 29de Julii, Christine Vesper Kold lød Kullerup, 30 Aar gl.; s. D.: Ane sal. Tolmann 43 Aar gammel; den 30te: Mad. Kierstine, tient Elle for Hvild, 75 Aar gl.; den 3de Aars Niels Jbsgaards Enke Elisabeth Pedersdatter, 51 var gl., den 4de: Snekkermester Johan Meiers Datter Birgiede Marie, 10 Uger gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
(Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Norden. Den 5te Bullettin fra Steormeen, dater i Willig og 11te Julii, begynder m. de, allerede forrige Pølsdag meddeelte Beretninger er de ved Kongen af Neapel og Sneral Russel v. Trana-Floden over Risserne erholdte Fordeele, so Udalderen anseer for overstødigt her after at medde Dens øvrige vesenligst. Jndhold er følgende: "Gen ral Sebastiani ankom selvsamme Dag til Witzen, som Keiseren af Rusland Dagen iforvein vor gaaet derfro. Den Franske Avantgorde staaer alle de paa denne Side Dra Fløden. Den 3 i Jn aabnedes Komunikationen mellem Godne og Wil over Lida, hvortil Hettman Platow, der var dreven fra Grodne, indfandt sig med 6000 Kofter, men da han sammesteds støde paa de fraForroster trak han sig med Jvie, men ogsaa den. Kant stode allerede Franske Tropper., han og derfra i største Jil maatte trykke mod Nikolaw. - Byest, Bogretion i de første Dage af Julii afgik fra Wolkemier fortrække sig til Willna, blev afskaaren paa Veien de hvorfra han drog tilbage for at naar Miner. MePrintiin af Eckmühl allerede var kommet bemveien, fra forandrede han sin Direction, opgav sit havende at begive sig til Düna, og trækker sig nu Beb indk og Beresinas Morad er mod Floden Døirykkede, fandtes betydelige Magasiner. Konge J Winek, hver Prindsen af Elmahl den 8te Julii, Vestphalen var den 9de i Novogrødeck, og G. Reanier i Slouna. De Rassiske Divisioner ste omkring i disse Egn, uden mindste forud uh Direction, forfulgt overalt, tabe, deres Be opbrænde deres Magaziner, tilintetgiøre deres tillerie og lade deres Pladser uden forsvar. J lika har General Colbert giørt et betydeligt sin og en Kasse af 20000 Fr. i Kobbe my Bytte. Alle disse Fordeel, koster den Franske 3 væsten Jntet. Siden Feldtogets Brands men ved alle de forenede Korpser, neppe 30 henved 2500 Mandeussiske Fonger. Forslen af Se 100 Saarede og 10 Fanger, imedens vi alle retzender er ved Oroghit chin gaa tøvet Busflover tilet sig endeel Braaberegne. Saaledes ter at fortulge Fiender i sin forskillige Directiene og vore forposter 10 Dage efter Felcrones Aabninana. Næden de stihaun, det ba 4 Vill. vaanere er erobret. Russerne synes at ville conc i ved Danneburg; og at have til Henstat, at forvent der, og levere os et Slag inden de drage tilbage til res gamle Provindser, efte, at have forladt Pole den Blodsudgydelse, ligesom om de vide tilbagegive et land, der paa en slet Maade, og hverken ved Traktahar eller Erobringsret et bleven erhvervet. Det Polsk Folk retser sig fra alle Sider. Den hvide Øen findes kantet overalt, og alle forlange deres Nations Uathanbehed. J Litthauen er der bleven erketterede 6 aplanterieregimenter og Adelen har tilbuden 4 Kavall, Veieregimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Storarmeen, fulde allerede stre af dens Korpler være gaaet over Da b. Kongen af Vestphalen befinde sig i Nieswitz og den Polske Armee i Sluck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
England. Den 16de Julii bliv Lord CatharPrestillet Prindsregenten som overordentlig Aud sia har ved det russiske Hol, hvortil han med det allerførste skal afgaae. Lord forhos bliver hans Efterfølger af Commanden i Skotland. - Jfølge en Skrivelse fra Cadix skal Spanierne ikke have antasit de til Sydamerika afsendte Commissarier, som Han med det første igien kan forvente tilbage til England. Ligeledes meldes sammesteds fra at de Franske have begyndt at bombordere Cadix med deres nye Mørsere, hvorved allerede adskillige Mennesker er dræbte og endeel Huse beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Tyrkiet. Den i Midten af Maii pra et Krydevar til det sorte Hav udløbne Afdeling af den TyrkiskeEliade har havt den Ulykke, den 25de Maji at blive anfalden af en heftig Storm, hvorved en Fregat og sin Korvette ere blevne kast de paa de asiatiske Kister og pslugte af Bølgerne. Af hele denne Flaade er ikkan en eeneste Korvette sluppen aldeles ubeskadiget der den, de andre ere barne mee og mindre beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Bekiendtgiørelser. sk. J Eftes Kl. 10 bessov min yngste Søn Carl Buds ved en stille Død, og fulgte saaledes, 13 Uger og 3 Dage gammel, sin fortreffelige Moder i Evigheden. Schieringmunkgaard, den 4de August 1812. P. Schmidt. Til 4 Læs Tørv, for 4 satug, ham lat, at af Hr. Farver Almussen modtaget 20 Adlr., som herved taknemmeligst tilstaaes af Kattia Commistionen. Min varmeste Tak for den ædle Medvik ing, overmede Capitain og Borgermeter Hansen i Horsens under lettede mine Bestrædetfre for røre liderde Kiøkre ved Concerten i Horsens den 17de dennet, har jeg herved den Ære at bevidne. Odense den 28 Juli 1812. Knudsen. paanebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Da Hr. Amberg vedbliver at klage sin Nød over den formeentlige ret, som han paastaae, at vi have tilføiet ham, og at tillægge os de meest ufortiente Karakterer, i Pauphiers, adresserede til Publikum, saa have vi herom betvende os til Domstolene, og der anlagt Sag mod ham. Vi leve, at denne Afgiørelses Maade er den eie rigtige, og begiærer blot af det Publikum, som haver besattet sig med at læse Hr. 3 mk. deras Pompeter, at det vil udsætte sin Dom oper ham og os, indtil at Sagens Beviser ere fremsorte som Dom line, og der forsvede. Aarhuus, den 21de Julii 1818. Mussmann & Schwedler. Credi og Decisicelle eller Sognefogden, alvede Christen Hansen, i Hansted, anmodes herved, inden 6 Uger fra Dato, at melde sig hos Forvalter Hegard i Raadvad, de første for at bevise deres Fordringer, og de sidste at betale deres Skyldigværende til Stervboet. Udi Snaum Bye og Sogn, Hatting Herred, Wal Amt, et Sudstient Søren Rasmussen, hos Organisten Worm sammesteds, ved Døden afgaaet, hans Boe strax taget under Skiftebehandling og forauctioneret. Efter de Oplemt, som ere erholdte, er den Afdøde født paa Ka gaards Gode ved Edeloft, hvor han og skal have en Halv Søller, hvis Navn og Opholdsted paa Godset ikke vides. Denne, med Mand eller Formynder, og om flere Arvinger skulle være, indkaldes herved til Skiftesamlingerne i Boet, 6te Ugers Dagen, den 2de September, og 12te Aners Dagen, den 19de October næst, paa HerredsContoiret her, hver Dags Eftermiddag Kl. 2, til hvilke Tider og Sted Nørte Credi- og Debitorer og indkaldes, enhver for sit Vedkommende Det anmærkes i øvrig, at Livet er uformuende, og naar Begravelse og øvrige Omkostninger ere betalte, bliver saare i det i Beheld. Palsgaard pr. Horsens. den 28de Julii 1812. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
En aflang Halmkurv, hvori vare Støvler, et Par Sket og en liden Pakke m.m., frakom Undertegnede ved Tøiets Flytning fra Skipper Sallings Smakke den 29de d. A. Da Kneyen formodentligen er bleven bragt og med en anden Pessigers Tøi, og bleven tilbage i Aarhund paa det Sted, denne opholdt sig, tor jeg rente mig Unde to en fra Varten om samme. P. Kaberl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Mandagen, den 10de August førstkommende, Forme Kl. 9, bliver et, Hansted Hospital tilhørende, Huus Hansted Bye ved Horsens, stillet til Auction til 6 sælgelse, paa det Vilkaar, at Kiøberen, foruden Summen, aarlig svarer, og efter Aarhuus 6 Capitels Taxt betaler, 6 Skpr. Byg til Hospitalets i Huset bestaar af 10 Fag, og har 3 Skpr. Hart Næste Dagen, den 11te August, samme Tid, ligeledes til Auction, et, bemeldte Hospital tilhøHuus, ved Bredstenbroe i Niim Sogn, 10 Fag, korn 3 Skpr. 1 Fkr., til Bortsælgelse mod aarlig i 3 Skpr. Rug. De øvrige Conditioner erfares Auctionsstederne. Hanstedgaard, den 25de Julii 1812. Onsdagen den 12te Augus førstkommende, om middagen Kl. 11, bliver paa Aarhuus Raadstue, taget offentlig Licitation over Opbyggelsen af en nye paa Østre Side af den nye Kirkegaard udenfor N. porten; til hvilken Tid og Sted de, som matte og paatage sig dette Arbeide, behageligen ville møde, de ditionerne, tilligemed det forfattede Overslag, samt Teg hvorefter Muuren skal opføres, bliver forinden hos keværgeren Hr. Lihme at erholde til Eftersyn. Aarhun, den 23de Julii 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-04
Jnspecteurerne for Aarhuus SognekiKalbyegaard. De i denne Tidende under Julii sidst, i Anledning af den over Kalboegaardsgaard afholdende Auction den 18de August førstkomKl. 10 Formiddag, paa Gaarden selv, indrykkede Bekgjørelser tilføies, efter Forlangende, endvidere: U til Gaarden er almindelig: Rug 40 Tdr., Byg og hvede 70 Tdr., Havre 150 Tdr.; Høe avles aarlig 300 Læst, paa Gaardens Mark er en uopskjærlig Tørve
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Ligesom alle de andre Avisers Udgivere, seer ogsaa federne nødsaget til, fra indeværende Julii Qvartals H. C. qvartaliter, eller 5 Rdlr. aarligen. Endskiøudnu er langt fra at staae i Forhold til den overbrbundne Udgifter, og end ydermere ved dennes fir strække fra at holde bemeldte Avis, saa kan den mod at tilbagelevere de siden Qvartalets Begyndelse For Abonenterne uden for Stiftet skal Betalikongel. General-Post-Directions forventede ResolAarhuus Adresse=Contoir, den 5te August 1
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Indenlandske Efterretninger. - Af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Hr. Litteratus Øst i Khvn., hvis Bibliothek kan nyttes uden Betaling hver Søgne, for og Eftermid- og, lader, til Nytte og Beqvemmelighed for Videnkabsdyrkerne, trykke en videnskabelig ordnet Fortegnelse er bemeldte udvalgte Samling. J en lang, høi og va vet Sal staae Bøgerne opstillede i videnskabelig Orme; i begge Ender af Salen ere Mahogni=Skriver borde med Skrivertøi, Papiir o. s. v.; rundt omkring saae Porteseuller med Charter, Malerier, Büster af Lokrattes, Cicero, Altzander, Griffenfeldt, Bernstorff &c. lige for Indgangen sees et stort Elfenbeens Krusifix og Taff luhr og i det hvælvede Loft hænger en meget stor hiekrone. Ved Siden er en mindre Sal. Denne saasom hiin forskiønnes af Speile, Gulvtæpper, Divade o. s. v.; rundt omkring staae 24 Mahognistole. Til Haandrækning er altid en eller 2 Betiente, tilstæde. Saaledes er denne Indretning, der sortiener at kiendes og nyttes!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Hr. Prof. Olufsen har i Nye occonomiske Annaler 1 Bos andet Hefte meddeelt en Efterretning (der og særskilt er trykt og kan faaes hos Udgiveren) om Stivelse-Sukker, hvilken Opdagelse han anseer meget vigtig under nærværende Omstændigheder, og lover til Efteraaret, naar god Kartoffelstivelse (som er langt bedre til dette Brug end Hvedestivelse, hvoraf han har lavet Sirup) bliver at bekomme, at treffe Anstalt til, at Enhver, som maatte ønske det, kan finde Leilighed til at lære den praktiske Fremgangsmaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
J Pree, i det Holsteenske er oprettet en Fril=Fabrik. Brødrene Gerling, der ere Bøssesmede af Profession, hvis Fader alt udmærk de sig ved Kunstsands, og der snart var bleven en Martyr i sit Fag for det han vilde forfærdige, maaskee den første Hakkelse maskine i Holsteen, ere Opfindere nemlig af en Maskine, hvorpaa ved et Drivværk, der dreies med Haanden, kan ophugges alle Slags File.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Den ædle Skiold, der nys prydede disse Blade med den skiønne Sang om den seneste stolte men blodige Hæderskrands, vor klippefaste Holm og værdige Medstridere i en af de ridderligste Fægtninger, der maaske endnu har hædret denne selv med de høieste Begreb derom stedse ubegribelige Danske Søemænds Tapperheds Annaler, slyngede om Dannebroges himmelhøie Rastralcolonne, Digteren Jngemann, har nylig beriget vor Litteratur med andet Bind af sine skiønne Digte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Randers, den 4de August. Atter har vort aar vaagne Politie faaet fat paa nogle Smaasnydere, som sidste Tørvedag havde indfunden sig her med Blaadær, til hvis Udsalg de betiente sig af de saakaldte Træe Stob maal, som egentlig skal holde 2 Potter; men hvoraf nogle manglede enhalv og nogle tre fierdedeel Pot; 7 saadanne Maal bleve af Politiet konfiskerede. – Samme, Dag kom en Bonde til Torv med et Læs Rug, som han havde kiøbt i Aarhuus til offentlig Udsalg. Neppe havde han naaet Byen, førend Bønderne flokkede sig om Vognen for at kjøbe; men ogsaa der kom Politiet til og befoel Sælgeren, ikke at giøre Udsalg til Bønder, førend Kl. 12, men derimod til Byens Folk, saameget hver især maatte forlange. Ønskeligt var det, om Rugtilførselen fra Aarhuus maatte vedblive. - Overalt 1 Omeanen af Randers sees i Aar en ypperlig Høst imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Tele graph-Efterretninger. Den 1ste August, Kl. 4 3/4 Formiddag, er signaleret fra Skagen, at en fiendtlig Fregat og 4 Brigger er passeret Skagen, gaaende ind at Kattegattet; Kl. 9 1/2 Formiddag fra Fladstrand : en fiendtlig Flaade krydse imellem Fladstrand og Skagens Pyndt, sees nordlig: Kl. 3 3/4 Eftermd., sammestæds fra : en fiendtlig Flaade krydser imellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs, bestaaende af 3 Rangskibe, 5 Fregatter, 6 Brigger og imellem 100 a 110 Coffardieskibe. Den 3die, Kl. 6 Formidd., fra Havkund: en fiendtlig Fregat og 4 Brigger, krydser im lem fornæs og Anholt, sees østlig; Kl. 8 1/2 Formidd., fra Rytterhøien: en fiendtlig Flaade krydser, imellem Fornæs og Anholt, sees østlig: Kl. 10 1/2 Formidd., fra Arnakken : en fiindtlig Fregat og 4 Brigger gaaer syd efter af store Belt, Fregatten har udsat 2 Barkasser, efter en Kaper, der blev taget af samme, sees østlig: Kl. 5 Eftermd., fra Skagen: en fiindtlig Flaade sees nordlig fra Skagen; Kl. 5 1/2 Eftermd., fra Havkund; en fiendtlig Flaade haver ankret imellem Fornæs og Anholt, 2 Miil fra Landet, sees østlig, og 1 Rangskib og 3 Brigger have ankret 1 1/2 Miil fra Landet, sees østlig: Kl. 7 Eftermd., fra Helgenæss, en fiendtlig Fregat og 4 Brigger have ankret ved Hielmen, sees østlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mertur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Norden. Foruden de i Gaars Avisen fra hinKrigsegne meddeelte Efterretninger indeholde endne nogle nyere Breve fra Grodne og Willa, som bestem at Prindsen af Eckmahl (Davoust) har forenet sig med Storarmeens venstre (?) Fløi, som staaer under Konge af Vestphalen i Egnen af Minsk hvorved den Russisk Fyrst Bagrations Korps skal være aldeles afskaaren Hovedarmeen og i største Jil have trukken sig tilbage, Bobruysk (liggende ved Sammenløbet af Floderne B. bruia og Becziga), hvis Beliggenhed Russerne end fra gammel Tid holde for at være meget fordeelagtig, desaarsag troer at det er deres Anførers Beslutning: holde sig der. - Hyppig ankommer der hele AfdelinKrimmiske Tartarer og andre Russiske Folkeslag, forlade den Russiske Timeste, til Warsch u og forTieneste under de Franske Ørne. J Litthauen hi Tartarerne som i flere Aarhundrede have været boes der, tiltraadt Konfødentionen og oprettet et Tart Regiment. - Endnu befandig vedvare Troppemarsche, giennem Tydskland til Ameen. Nyeligen gik 90 Mand Kavallerie og Jnfanterie giennem Burg, Berlin, hvorfra de igien skulde possere videre frem deres Bestemmelse. - Den 26de Julii passerede i franske Keisers Page Hr. v. Centuriane igienn m. B. lin som Koureer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Sydamerika. General Goyeneche skal efter have indtaget Potost og Jujuty allerede staae med 12, Mand velbevæbnede Topper, 4 Mile forbi den sig Stad paa Veien til Buenos=Ayres, hvor der hersden største Forviering, og som alle bemidlede Pers ilede at forlade, og snart vil man nu kunde forvUdslaget af Goyenaches forestaaende Angreb paa nos Ayres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
(Af ovennævnte Blade.) Hs. Majestæt Kongen af Rom har nyelig for Slottet Mundom og boer nu paa Slottet St. ClouJ Paris blev i Aaret 1811 født 21, 168 Menneske 15772 begravede og 4534 Par copulerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
J Mannheim blev Luftseileren Bittorfs 30te Lufts ved et ulykkeligt Tilfælde hans sidste, da der gik J Ballonen og han saaledes halv opbrændt nedstyrtede Jorden, og døde Dagen efter J det Keiserl. Bogtrykkerie i Konstantinopel udkommet en Fransk Oversættelse af et Tyrkisk MilitReglement, med Kobbere, hvoraf en Tyrk er Ud(Jndsendt.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
J adskillige Aviser har man seet gientage Befræover, at nye moderne Straahatte koste indtil 20 R. og at Modens Tyranie maatte være Aarsag i, at en betydelig Ting er saa kostbar, eftersom man for den Priis kunde kiøbe en heel Trave Straae, hvoraf der ikke til en Hat gaaer Tiendeparten af en Klavning it. hvad en Klapning er, veed Jndsenderen ikke.)