JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-08-24
Auctionsforvalter. efterfølgende Dage, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 220 paa Onsdagen den 5te September, om Formiddagen Kl. 9 og gl. Myndt bortsolgt afdøde Etatsraadinde Lomsons Boes Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernrøi, Bliktøi, Porcelain, Fasaner og Steentøi, Glas, Meubler og Trævare, Malerier, Anlegardiner, Linnet, Gangklæder, Sengeklæder, Bøger, og Kobberstykker, Kurve og Gulvtæpper, Silke, uldene og Adskiulgt, nogle Lpd. Skrivpapiir, Matulatur, en Chalse, en Slangesprøvte og noget Brænde, imod Betaling til Revisor stor helsteensk Vogn, en Portochase, noget Vogntøi, en nye velsom paa Auctionsstedet Cataloger ere at bekomme 3 Dage. Hansen, boende i Teilgaardstræde No. 200 og 207, hvor saa for Auctionen for 2 s. Stykket til de Fattige. bliver i Følge det høikongelige danske Cancellies Befaling og paa Onsdagen den 5te September, om Eftermiddagen Kl. 3. Hørsammes Approbation foretaget Auction over Sanet Marie Tydske Kirkes Organistboelig, beliggende paa Hiørnet af St. Annegaden og Brøndstræde under No. 131 i Helsingøer. Denne til Gaden 7 Fag og til Strædet 3 Fag bred, alt af Muur og Blu Bygning ligger beqvem til Handel eller anden Næringsbrug, er dingsvært, en Etage høi, derunder en Kielder og rummelte med mere efter derover vaserede Sønsforretning, er i Kiøb Gaardsrum, med Port til Jnds og Udkiørsel til Brøndstrædet. hedernes Brandkasse forsitet for 8 Rdlr. og af Kiøbesummen, kan paa 1ste Prioritet blive staaende de Totrediedele Tider. efterreming saavelsom Conditionerne kan faaes til Efterson. bugøer. hos Kirtens Værge Kiøbmand Braundebrus i bemeldte Hel Tirsdagen den 11te Septbr. førstkommende, om formiddagen Kl. 3 Slet, bliver paa Husholms Slot i de af : Procurator Platoniggende Værelser, i Følge Dom og Udlæg holdet offentlig Auction over endeel hos bemeldte Hr. Plator Jernfang, Linned. Sengeklæder, endler og Trævare, sam udlagt Gods, begaaende at Sølv, nabber, Tin, Messing, en god tosædig gaae med Tilbehør og videre, efter de Conditio ere 4 Dage førend Auctionen at bekomme i Kiøbenhavn hos Hr. ner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgiørte. Catalvar holm hos Procurator Engelbred. Bogtrykter Winding i store Kannikestræde No. 30 og paa Hilse.
Berlingske Tidende, 1798-08-24
Hirectionen har der kongelige octroede danskalms compaaningiør herved bekiendt, et Onaligen kan 12te Søn. tember førstkommende, en Formaaldagen Kl. 10 slersvende. endeel Chinasiske Vaaa den slidene Cronprindske Amter. Compagniets Jluus paa Christianalen forgigget Auction ere: nogle Raster, alt i Medhold Speciel Cæge, som paa Comp sine Charlotte Amaha Aar hiembragte ledige. nues Bogholder Contoir kan bekomme, den kabalg aaben. Varene han tager i Omlynde stalte 14 Degatorinden Auction te Lysthavenle behage til bemældte Til og Stellemard : vennen for det kongelige adtøyer, dække afanske Conførstkommanden om Forundtagen Kl. 10 Slet, vordet i C. paaa gaar herpaa behandt at Onsdagen den alle Octo meget paa paalaistianshavn foretaget Auction over de - Caiis at Commera Regning hiemkomne ostindiske Væ Spanier, skal Dannels og er det particulat kab Den lu at i Maham denne Carger, som den Compameta Pd. holder Camat han bedommen, deres ladhørelvilde d. Lysthavende behage al bemeldte Tid og Sted er indfinde og værenden uge i Gespude Adste 14 Dageserinden Auction. Tirsdagen den 11te September 1703, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver udi marskildeelte paa det Kongelige Rente, rammers Approbation holdt Licitation over Leverangen at den derefter anførte og til adskilte Begimenter og Korps m. m. fra 26de October 1798 til 20de October 1799 behørende For raae, nemlig :a) 3 Staden Kiøbenhavn. Havt at fra letsaa de. Halmansendenterne 11 Til Garden til det gaae eller 2) - Artilleriernorpset 1stal 11 res 141, 314113. 1. - Landtadet Kompag. gier . 4) Acteriærskolen 132. os 1.5) det danske Livres. men. . tor 1) - det norske Livresiment .- Kongens Regiment 12 til 31 101 Kronprindsens R. men. . til 3. prinds Friderice. Regiment . for 3.10) - det fiellendste Jafanterie Regiment, le 11) Marine Korpset. b) I Citadeller Fride. richshavn. 12) Til den 1ste siel. Baltailloner Jnfanterie. til a. 11) Til den 2den dito til at an c) paa Friderichsberg og udi Valdbye eller her Staden. 14) Til en Husarestadten 208. e) Paa Jægersborg. 159 Til Staden og Eier. ererskolen af Huset. Regimentet et stort alle høist at Tilsammen agtig allagaal al 233. a. Conditionerne, hvoreftet foranførte Fortage forst bre Slags, som leveres til et Regiment eller Karrømmes for saa- og derefter alt under et bliver opraabt, og paa Forlangende : efter Omstændighederne endnu mindte for en Liebhaber mere passende Deele kan blive opbudne, blive paa Licitationsstedet er læste og kan som den der paa Amtstuen erholdes efterserte. Kiøbenhavns Amtstue den 17de Aand 1783. Andersen. Da det i Almanatten for Storehedinge Kiøbstæd til den 24de August bestemte Marted med Kramvare og beste er vedcript af 14de Julii forandret at holdes i Aar den 27de Sep. temberg, blivet dette herved til vedkommendes Efterretningde kiendtalett. Storehedinge den 6te August 1793. C. Kynde. dit af Stroe Herreds Børner og andre. aarlige Midler blive med befalet Sitterhed at saae til Laans næstkommende 11te Deelte den Herredsprovster. ryndbye præstegaard ved Fryderlighed. ussing. le deres endog saadages den saavelig linger. I Kotpærer, saa dette Korneralen u at bedra . kastet denne paa de .
Berlingske Tidende, 1798-08-24
Da antageligt Bud ikke stadte ved den over Retagergaard et Gods sidst afholdte Auction, er Eieren til Sinds at sælge den. underhaanden, og kan om Gaard og Gods handle med gade tet Eeg i Kiøbenhavn, boende paa Vestergade No. 20, den Conditioner og Jordede findes til Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Brusal, den 5te August ) Itte alleneste herfra men ogsaa fra andre Egne liver Provindser ere opbrudte Tropper til Dantirchen og det i foreer, Maner. Mange til Rain Armeen deracherte Corpser, maatte marchere tilbage og tage samme Vending. Alle og Juctaler ere indkaldte til Hovedqvarteret i Brugges. Aarsagen til denne hastige Marcher, at en betydelig engelsk Estadt. dar ladet sig see ved Kysterne af Dunkirchen, Nienport og Ostende, hvis Devægelser synes at true med et vigtig Forre. tagende. Jmidlertid synes den i det mindste atte endnu at have landet, men ladet sig nøie med at skade paa de franske Poster Naar man undtager en temmelig haard afegtning imellem en engelsk Stalluppe og et fransk Brigskib ved Jndløbet af Havnen ved Brest, hvilket endelig reddede sig er intet videre forefaldet. Man er endnu meget hange for, at Fienden paa ten og samme Tid skal søge at udfor et vigtigt Foretagende paa vere Kyster og i Terelen. Mange Jndvaanere ere paa nystagtede fra Ostende. Tentral Administrationen har under lille Omstændigheder paa nye bekiendtgjort den Forordning :at enhver som i Angreds Tilfælde viser sig gunstig mod Fienden skal paa det strængeste blive afstraffet.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Berlin, den 14de August. Underhandlingerne imellem de herværende store Magtere, Minister ere afbrudte og Først Repnin og Grev von Cobentille herfra Kongen skal fast have erklæret at ville blive sende allem tiden og itte ville foretage sig noget mod en Nanen, som hidindtikitte havde sit Forbund mod ham.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Landen, den 14de August. Endnu have vi ingen Efterretning om var Flaade i Mid Tran, men ver Rentering venter daglig Beretninger saaAdsaal Nelsen, som da vil opløse de forskringe Rygter. - Drage Efterretninger fra Jrlanderie af Vigtighed. . Selskabet Milille er forefaldet en Kagtning med Rebeller: at hvide Kongelige Tropper have seiret. Den hiin varende amerikanske Gesandt i Paris, Hr. Gerry, er i Fredagen ankommen fra Havre til Portsmouth. Der siges, at Generaldispilliers har paa sin Parole lovet at komme her tilbage om 14 Dage, i Fald han ikke skulde blive udvexlet. - J Søndags indtraadte Prindsen af Wales i sit 31te Aar. Hans Fødselsdag blev med stor Pragt høitideligholdt i Windfor, ogsaa der saae man om Aftenen mange Jlluminationer. - Den forventede Koffardieslaade fra Vestindien er lykkelig ankommen i vore Havne med store Sukkerladninger og andre De Produtter. De Kongelige Fregatter, Astrea og Circe have taget og opbragt 3de hollandske Grønlandsfarere, som kom tilbage fra Hvaliskefangsten, og man seer forud, at de øvrige hollandske Granlandsfarere ville faae samme Skjebne.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Til Portsmouth er ankommet Ordre, at giøre paa det hurtigste de i Linieskibe, Barsteur, Northumberland og Tiger, hvilket sidste commanderes af Sir Sidnen Smidt, tilligemed 4 Fregatter seilfærdige, for at kunne støde til Grev St. Vineents Flaade, som for Cadix er nu kun 22 Linieskibe stærk, efterat han har detacheret ig under Nelson til Middelhavet. -
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Til Portsmouth er det danske asiatiske Retourskib, GrevBernsters, indløbet paa sin Tilbagerels til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Paris, den 14de August. En af vore Journaler paastaaer at have sikkre Efterretninger om, at Buonaparte var den 7de Junii ankommen med sin hele Flaade til Alexandrien. Jmidlertid har Regieringen endnu ikke bekiendtgjort noget derom - Fra Toulon meldes under 4de August, at 2 venetianske Linieskibe og den franske Corvette la Legurienne som er saaledes indrettet, at den kan skilles ad i 3 Dele, og følgelig Transporteres over Land, ere lagte ud paa Rheden. Efter Beretninger fra Havre af 11te hade Engelænderne den Hensigt at giøre atter et Forsøg mod dende Stad. De ere 14 Stide stærke, men Modvind har hindret dem fra at nærme sig, dog ere de i Sigie af Havnen. -
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Det er tilforladeligt, at de franske Love, som angaae de Neutrales Skibsfart skulle om kort Tid faae en meget gavnlig Forandring for de Sidste. Commerelet i Amsterdam og nogle andre betydelige Handelspladsers Agentere have allerede gjort det lovgivende Corps og Directoriet meget grundige Forestillinger angaaende denne Sag. Ministrene fra Spanien, Preussen, Sverrig, Dannemark og Neapolis have understattet disse Forestillinger, og Ministeren for de udenlandske Anliggender Borger Talevrand har allerede overleveret Directoriet en Memoire derom. Ogsaa den spanske Gesandt har forsikret, at der snart vilde paafølge en fordeelagtig Forandring. Den bekiendte forrige Postmester i St. Mennehould Dronet, som arresterte Ludvig den 16de i Varennes, siden faldt som Convents Deputeret i østerrigsk Fangenskab, derpaa blev Medlem af de Gamles Raad; men ved den babeouiske Sommensværgelses Opdagelse undstrede, og siden denTid ikke har ladet noget høre til sig, er nu igien kommen for Lyset, og der som en Suplitant om Understøttelse. J hans Supliqve, som i Gaar blev oplæst i 500des Raader, sige, han, at han af Factionisterne var bleven indvitet i den baborusske Sammensværgelse, men frikiendt i Vendome, Bloformedelst Forfølgelser og Bagtalelser havde han tager slugten. og i April 1791 indskibet sig i Brest paa den til Datavia de stemte Corvette Mutine under Schweizeren Marener i Navn, for at reise til Ostindien; men allerede i Maji havde Englænderne taget denne Corvene ved St. Crur paa Tonerista, og sat ham der i Land, efterat de havde taget fra ham. alt hvad han havde hos sig. Den fransk Consul paa de canariske Øer, Borger Clerger, havde forskaffet ham Leilighetil at kunne vende tilbage til Europa. Han var kommen til Amsterdam, just da den un værende Directeur Treilgaard var i Ryssel, som Fredsunderhandler. Til ham havde han hønvendt sig, og han havde givet ham Understøttelse, saa har kunde vende tilbage til sin Familie. Han havde siden anholde, i Paris hos Direcetorier om Godtgiørelse for det Forllie, som han havde lidt, da han faldt i østetrisk Fangenskab, men havde blot faaet en anden Den i Stedet for den han da mistede Nubad han om en videre Erstatning og Understøttelse, for at igiendrive den hantalerske Grundsætning: at Utatnemmeng hed var en Egenskab hos Republiker.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Wien, den 14de August. De hertil sidste Søndag ankomne Breve fra Constantinopel af 27de Julii sige: vi have i dette Øieblik faaer den udhagelige Efterretning, at de Franske have bemægtiget sig Havnen ved Alerandrien i Egypten. Denne Efterretning har gjort der stor Sensation. Risen er strax steget fra 21 Piaster til 3, og Folkets Knutten derover er meget stor Divanet føler alle muelige Anstalter til at vedligeholde Roligheden. De Franske have mistet, ved at indtage Havnen den Altrandrien, 300 Mand. Nærmere Omstændigheder ere endnu ikke bekiendte derom. - J Gaar er derimod indløbet fra Venedig den Efterretning, at den franske Flaade var a den engelske leven indhentet i Vandene af Candia og ganske slaget. Duonaparte havde ladet de til Egypten bestemte Tropper løbe ind i Havnen ved Astrandrien; men havde herpaa, deels fordi han sande Havnen udnelig til at imodtagen. Krigskibe og deels for at bringe Resten af Tropperne til Arandrette, hvor de paa Enpbrat skuldebringer til deres videre. Bestemmelse forladt hine Egne for at tage Coursen mod Con reen. Den engelske Flaade havde allende postener sig imellem Copern og Candia, og ved den franske Flaades Ankomst taget en saadan Stilling, at det par umuelig for de Hanske at vende tilbage til de gantiske Vande, men maatte nandgaae. lig levere et Slag. Dette har taget sin Begyndelse den 14de Julii, og var den 18de bleven fortsat. Paa begge Sider. var bleven segtet med den største Forbittrelse og Kalgerne dera. have varet, at de Franske ganske ere blevne slaane. Lin skibe ere deels blevne tagne, deels botede i Stand af Englanderne. Blandt de tagne Stide befinde sig det franske Admiralskib. Daanaparte tilligemed den hele Generalstad, hver. iblandt Generaler, var bleven fanget. Daanden vare i Transportskibe blevne tagne. Resten af den franske Flaade har reddet sig til Candia. Derimod var ogsaa det engelske Admiraleld bleven børet i Gaand, og Nelsen saa dødeligsaa ret, at han døde 4 Timer derefter. Han skal dog have er levet den Fornøielse, at have erfaret sin Klands fuldkomne Seier, og at Daanaparte tilligemed de franske General bleve ham forestilte. Dreve, som i Dag ere ankomne fra Venedig, betræfte alt denne, og føle desuden til at Manvelitte kunde holde sig længe, da den var slet provianteret.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 13de August. Efterretningerne fra Flaaderne i Middelhavet ere mere modsigende endtulern. Efter Deretninger fra Constamin vel en Buonaparte lykkelig landet i Aleranarien, har tage Staden i Denadelse, og strax udstædt en Proclamation i Candiens Jndbyggere samt synes derfra at ville udsatte sine Udtastoldere - Efter andre Beretninger derimod sal. han være gaaet derfra med endeel af sin Flaade til Altrandret. te, og paa Veien derhen været bleven slaaet af Nelson Uaaret. den herværende engelske Minister skal have Lønne sidste Beren. ning saa har han dog ikke betiendtgjort noget derom. Nøgle Efterretninger sigt ogsaa at kun endeel af Conde Stiden. var landet i Alerandrien, men at Buonaparte, som var dag dem med Krigskibene var bleven angrebet af Engelænderne: slaaet og langet - Dostidenden for 1 Dag siger: Om den engelske og franske Flaade i Middelhavet har man indtil den 4de August ingen visse Efterretninger i Liverne.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Rastadt, den 16de August. Allerede den 13de overleverede begge de franske Gesandter, Bonnier og Dran Debro, uden at opredie deres CollegerTilbagekomstaderes Svar paa den indske Rigstæds Depatations sidste Note. Den er fordindende følgende: De al Underhandling med der indske Biør befuldmægtigede Ministre, fra den franske Republik have erholdet Rigsdeparations sidste Møie, som den 10de August er bleven dem meddeelt a de Krimelige Majestæts befuldmægde Min GrevpoMetiernich. Med den Retfærdighed som Undertegade. lader Rigands Deputationens Tænkemaade vederfare: lunne de dog ikke dølge det udehagelige Jnduet, som som Nate har gjort paa dem i flere Hensigter. Den svarer hver ten til deres retmæssige Forventning eller til de Begreb, som man maae giøre sig om det tydske Riges Befuldmægtigede se Forsigtighed. De villette her nævne den Følelse som debande ved at læst hiint Sted, hver Talen er paa en saa ganske fremmed Maade om den tredie Artikel i deres Nøre al 1ste Tiender. Hvem skulde have tænkt, at man efter en Deelæg af 22 Dage, og efter saa mange uden Tvil til nyttige Raadslagninger anvendte Forsamlinger havde kunne, endnu tilbageholde sin Erklæring, og forbigaae med Stil lighed de vasemmigste og meest bestemte Artikler i denne Nate, der ere at ansee som uigientaldelige: Det er ende Tid, at der hver giort en Ende paa denne Tings ges Forfatning, og sat et Maal for disse overodige Forhalinger. Den franske Regiering vil Fred, og dens hidindtil viste Opførsel lader ingen Tvil tilovers om dens Tænke. maade; men den har og for at opnaae dette Maal udtømme at hvad man kunde vente af dens gode Villie, og da de af undergaard i dens Navn giørte Forslag ere denne Freds Bo. angener saa bliver der nu inter Stof tilovers hverken til nogen. videre Undersøgelse eller til nogen Opsættelse. Deputationer: maae tage dens Beslutning. Den spørge kun sig selv og sin billige Tænkemaade tilraade, saa vil dens Valg snart blive trukei. Den maae vel overlægge, at dens Opsættelse og Vægring vilde lintet Tilfælde vare Riget til Fordeel, og at den offentlige Stemme i Tydskland skulde billige enhver Deslutning, hvorved Krigens Plaae fordestandig blev afvendt, Den franske Republiks befuldmægtigede Ministre maae detfor vedblive den hele Jndhold af deres Nater af 1ste Thermider, te Maader, saavelsom de foregaaende, og forlange igien. taaende af Rigsfredsdeputationen et bestemt og afgiørende Svar paa alle de Panter, som indeholdes i disse Noter, De forvente samme, og forsikre Grev von Metternichs de Reiserlige Majestæts befuldmægtigede Minister, om deres meest udmærkede Holagtelse Rastadt den de 13 August den franske Republiks slette Aar, 178. Bønner. Jean Debro
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Rastadt, den 14de August. Den Standsning i Forretningerne, som den kelserligPimirstents Væggring i at samtykke Chrendreitsteins Sløie, ning lad befrygte, er indtruffet, og man venter deraf betænkelige Kølger Da nemlig den keiserlige Plenipotentarius havdendeladt den Pant i Henseende til Chrendreitstein i Deputationens Navn, men uden at have Fuldmagt af samme, aar han i en mundtlig Conferener det franske Gesandtskab Efterretning derom, hvilken formedelst mange andre Punkte et meget mærkværdig. De franske Gesandtere satte dette til Side, sandstædte den 14de August ovenstaaende eftertrykke. i Nate til Deputationen, i hvilken de forlange er bestemt See paa alle og enhver enkelt Punkt - Deputationen forsamlede sig : Dage efter hinanden og besluttede, at ansøg den kongelige Plenipatsmarius ved Baron Aldini, at han ved en landstandig Meddelelse vilde stille de franske Gesandter, tilfreds, men den 14de erklærede den keiserlige Pleulpotents. at han vilde lade den sidste franske Nøre af 17de August saa længe udesvaret, indtil hans Forhold satte ham i Stand til at afgiøre, om han tiltraadte Deputationens Mening i Henseende, til den tredie Artikel i den franske Note af 1ste Thermider eller itte. Ved Rigsdeputationens derpaa fulgte Forespørsel stemmede samtlige Suddelegerte for nok en Anmodning ved Directoriet til Plempotentsen, om at bilægge enhver Misforstaaelse med det franske Gesandtskab i Henseende til den af ham, forandrede og ikke bevilgede Punkt og Chrenbrelistrin; men skulde Plenippotentsen endnu vedblive, at vægre sig ved en ofdeiel Angivelse, saa vilde Deputationen begive sig til ham in Corpore og indlægge de meest paaskyndende Forestilling. ger Endelig besluttede Grev von Metternich sig til, at foldestgiøre i visse Maader Rigsdeputationens Ansøgning. I Gaar begav hans Excellence sig til de franske Gesandtere og fortalte dem mundtlig Sagens Beskaffenhed, i Henseende til Udeluttelsen af den Punkt angaaende Chrendrenstein. Men da dette ikke skeedte paa en officiel Maade, saa vilde de franske Gesandtere ikke lade sig tilfredsstille derved, og paastaae endnu bestandig et bestemt Svar. Deputationen vil atter i Dag forsamle sig desangaaende.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Af en Skrivelse fra Rastadt, den 17de August. J Ovenmeldte Conference, som Grev von Metternich, havde med de franske Ministre Bønnier og Jean Debry forestillede han samme, at han ikke havde kunnet ratificere den 3die Punkt i Rigsdeputationens sidste Conclusum angaaende Chrenbreitstrins Slørning, saasom denne Gienstand, var for vigtig og alt for meget forbundet med det militaire Departement, til at han ikke havde maattet opsætte sin Beslutning derover indtil videre. Ministeren Bonnier gav herover sin Forundring tilkiende, og forlangte at den keiserlige Befuldmægtigede maatte paa en bestemt Maade erklære sig i Henseende til Udeladelsen af den Punkt angaaende Chrenbreitstein, men denne blev ved det han havde sagt, og yttrede sin Forundring derover, at de Franske vilde beholde Castel ved Mayni, hvor Frankrige bekom en of og desensiv Melitair Punkt mod det tydske Rige, da man dog fra fransk Side i Begyndelsen blot havde forlangt Rhinens Løb til Grændse.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Fra tydsk Side kunde man langt hellere forlange, at den af de Franske besatte Broeskandse ved Manheim blev demoleret : thi Castel havde aldrig udgjort en integrerende Deel af Maynz. men Broeskandsen ved Manheim havde derimod bestandig høre til denne Fæstning. Borgeren Donnier svarede herpaa, at den franske Regiering uigienkaldelig paastod Chrenbreitstein. Demolering. Efterat Grev von Metternich endnu havde besværet sig over de Foranstaltninger, som man saalede i Henseende til de fraværende Indbyggere paa den venstre Rhin bredde, troede han ikke at forde forbiegaae med Stiltienhed de officielle Beretninger om de franske Troppers Forstærkning paa den høire Rhindredde, og overgav de franske Ministre er Circulaire, som Commandanten en Chef over den maynziske Armer har udstædt. Han anmærkede, at en saadan Opførsel var ganske stridende mod Stipulationerne og de i Amnestiens Tid sluttede Conventioner, i Følge hvilke de for begge Armeerne bestemte Grændser ikke maatte overtrædes. RigsArmeen havde og nøie iagttaget denne Forpligtelse, og befandt sig vedvarende bag Lech. Borgeren Jean Debry svarede herpaa : Alle offentlige Blade tale om Krigsrygter og Rus ninger, som blive giorte, de franske Troppers Bevægelse var blot en Forsigtigheds Anstalt. Grev von Metternich saa rede herpaa, at alle trigerske Dispositioner, som man vilde slipponere, vare ham ganske ubekiendte; tillige befandt RigsArmeen sig i dens Cantonerings=Qvarterer. Jran Debry gientog herpaa den Forsikring, at den franske Regiering virkelig ønskede Fred med det tydske Rige og denne Freds Befæstelse, hvorpaa Samtalen blev sluttet.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Af en tredie Skrivelse fra Rastadt, den 17de August Man siger, at Ministeren Roberjet skal bringe tilbage fra Paris en Freds= og Erstatningsplan, i Faldette en nye Kri skulde giøre dette Haab tilintet. Collisionen i Granbunden, de i Elsas opslagende Leire og andre Omstændigheder lade meget frygte derfor. Fredavennernes Haab, herver endnu paa Berlin, hvor Neutraliteten forde blive udvirket, om troldet hele Rige, saa dog i det mindste for en stor Deel at samme. De nyeste og meest stre Pariser Dreve indhold: .
Berlingske Tidende, 1798-08-27
det franske Direktorium har paa Østerriges nyeste Fordring. i Henseende til Schweiz, Granbunden og endeel af Jtalien befalet at giøre strax gode Mand modne. Til denne Efter retning kommer en anden mindre tilforladelig, at . Østerrigere vare allerede rytte ind i Grandunden under Prindsen af Oraniens Commande.
Berlingske Tidende, 1798-08-27
Haag, den 18de August. I Gaar bleve de nye Directorer indsatte med største Hatidelighed. Borgerne von Hasselt og Hørde, som ønstedse af være dispenserede, have nu antaget denne Værdighed. Den sidste blev ved Lodtastning udnævnt til Præsident, og der hidtilværende intermedtaire Directoriumer nu ophævet. Manhar den Efterretning, at Engelænderne ere landede paa at Flanderske Kyster. Nogle Drøve sige, at de bombarder, Ostende, andre paastaae, at de ved Overrumpling have demægtiget sig Dunkirchen. De nyeste Breve fra Marsen, melde, at de franske Kapere have faaet Ordre, at vende til bage til deres Havne, saa at nu de neuttale Stide kunne fare med mere Sikkerhed.