JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Grækenland. Præsidenten beskjæftiger sig daglig med sit Fædrenelands regelmæssige Organisation. Utrættelig iler han fra et Sted til et andet, iagttager Alt med Opmærksomhed, stifter nyttige Anstalter, lader Hospitaler oprette, og vaager især over Underviisningen og Civilisationen, som Grundvolden for al offentlig Velfærd.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Fra Main skrives iblandt andet: Prinds Leopold har i sit Aftakkelsesskrift afsløret de engelske Ministres Politik, deraf den Forbittrelse, hvormed Londoner Ministerialblade nu angribe denne Fyrste. Det kan ei længere være skjult, at Hertugen af Wellington og hans Hjælpere slet ikke havde den Hensigt, at indføre et selvstændigt Grækenland i Europas Statsskreds, men at de engelske Ministres Politik var henvendt paa at opstille et Skinbillede af Stat i Orienten, som de fra Norden ved deres joniske Besiddelser, og fra Syden ved Candia, saavelsom ved en engelsk Prindses Forhold paa den tvetydige græske Throne, kunde holde i vedvarende Afhængighed, indtil et gunstigt Momment maatte indtræffe, til at gjøre Grækenland til en brittisk Coloni, og da for stedse lamme den russiske Politik. De maatte forudsee, at Colonierne i Akarnanien ikke rolig vilde underkaste sig Tyrkerne, og at de andre Græker vilde begunstige Urolighederne, men en Opstand fra denne Side vilde berettige Englænderne, som borgede for den nye Tilstand, til at blande sig i disse Anliggender. Lignende kunde ventes paa Candia. Grækenlands souverairte Fyrste skulde derfor ikke vorde stærk nok til at kunne bevare en uafhængig Politik og sin egen, som sit Folks Ære. Alt dette var Gevinst for England. Men Prinds Leopold har paa sen ærefuld Maade aabenbaret at han vidste, hvad han skyldte sin Ære, ikke at lade sig bruge som et Redskab for Ministrene.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Tyrkiet. De med saa ubetydelige Symptomer, begyndte Uroligheder i Albattien antage i den senere Tid en alvorlig Characteer, og lade befrygte en ny Crisis i det europæiske Tyrkie, der kan ende ligesom den græske Jnsurrection. Det er ikke enkelte Steder, man nægter Porten Lydighed, i en hele Albanien fra den ene Ende til den Anden er i Bevægelse, og en Frihedsaand, som grændser til Fanatisme, har bemægtiget sig alle Gemytter. Opstande ere ellers sædvanlige i Tyrkiet, og har sielden andre følger end nogle hundrede Hoveders Afhugning, fordi individuelle Jnteresser næsten altid foranledige saadanne Bevægelser, som den samtlige Befolkning ikke tager nogen Deel i; men den nærværende Opstand i Albanien er udsprungen af Nationalfølelse og Uafhængighedsaand, og at anden Beskaffenhed end de sædvanlige Anmasselser af nogle rovgiærrige Anførere i Albanien. Albaneserne ere deelte i i to Partier, det ene under Emir=Pascha, Søn af Reschid-Pascha, det andet, Salichdar-Podas Tilhænger, men han selv tager ingen Deel i Tvistighederne. Paa begge Sider befinde sig de rigeste albaniske Primater. Emir=Pascha er for nærvarende Tid indsluttet i Fortet ved Janina, og de i Staden værende Albanesere udøve Mord og Plyndring blandt de stakkels græske Jndvaanere. Ei blot her er Skuepladsen for de skrækkeligste Optrin, men i hele Omegnen blive Jndvaanerne mishandlede og hele Familier slæbte bort til Slaverie. Disse Ulykkelige ønske Døden som Redning fra saamange Qvaler, som de maae taale af hiin grusomme Nation.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
England. Velunderrettede Personer ville vide, at Forholdet imellem den tilkommende Tronfølger og Hertugen af Wellington er af en langt anden Art, end de offentlige Blade nyelig have antydet, og det almindeligen blandt Publicum bliver anseet for. Saavidt er bekjendt har Hertugen kun efter sin Monarks specielle Ønske tiltraadt sin nærværende besværlige Post, og han turde maaskee derfor ved forestaaende Regjerings skifte af sig selv resignere. J andet Fald, kunde det let føie sig, at han under Georg IVs Efterfølger, i det mindste endnu en Tid lang, forblev ved Statsroret, dersom Hertugens Sundhed fremdeles tillod det, men denne synes at være meget angreben af Arbeide og den nærværende politiske Constellations uhyre Byrde. Portugal. Man forsikkrer her, at Cabinetterne i London, Paris og Wien skulle have tilkjendegivet Keiseren af Brasilien, at naar hans Datter blev formælet med D. Miguel, kunde det jo være ham det samme, enten hun havde Ret til den portugisiske Krone, eller ikke, da de af dette Ægteskab fremkommende Børn i ethvert Tilfælde maatte være de lovlige Arvinger til den portugisiske Throne og eventuelle Arvinger til den Brasiliske. De vilde aldrig give deres Minde, til en constitutionel Regjeringsform i Portugal, som ikke kunde være passende for dette Land. Men Keiseren holder fast ved sine tidligere Beslutninger. Blandinger. Kongeriget Polens Befolkning var ved Begyndelsen af Aaret 1829. Armeen ikke medregnet, 4088289 Jndividuer. J et Tidsrum af 5 Aar er Folkemængden forøget med 383983. J Gjennemsnit boe 1894 Mennesker paa Qvadratmilen. Jødernes Antal var 384263 Jndividuer, af hvilke 30446 levede i Warschau. Strudsens Kraft er saa stor, at, naar tvende Mennesker sætte sig paa den, saa løber den raskere afsted ved disse, end den bedste engelske Hest. Naturforskeren Adamson var ofte Øienvidne til dette Skuespil ved Sennegal. Man maatte endog være vant til saadan Bevægelses Hurtighed, for ikke at vorde valt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Fædrenelandet. Lemvig, den 23de Junii. Hs. Majestæt tilligemed Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian ankom her til Byen igaar Eftermiddag Kl. 5. Ved Aggerkanal modtoges de Høie Fremmede af Hr. Amtmand de Neergaard, By- og Herredsfoged Hr. Cancellieraad Gundelach og af flere Embedsmænd. Hans Majestæt behagede at tage i allernaadigst Øiesyn, Vraget af den indstrandede engelske Brig Juno. Paa Harboøre var oprettet en smagfald Æreport, ved hvilken var opstillet Skoleungdommen, omtrent 200. Sognepræsten Hr. Pastor Olsen tolkede med nogle faae Ord for Hs. Majestæt de Taknemmeligheds Følelser, der evig vil besjele Harboøboerne for de Velgierninger Allerhøistsamme i de senere Aar saa naadigen har udviist dem, og med den overalt forsamlede Mængdes Jubel drog Hs. Majestæt til Lemvig, hvor under Klokkernes Ringning de glade Jndvaaneres Fryderaab ledsagede Landets elskede Fader til Hr. Cancellieraad Gundelachs midlertidige Bopæl. Ved Aftrædelsen her forefandt Hs. Majestæt en overmaade talrig Forsamlig af geistlige og verslige Embedsmænd ikke blot fra Byen og Omegnen, men endog fra Holstebroe og andre længere bortliggende Steder i Stiftet. Efterat disse vare blevne Hs. Majestæt forestillede, behagede Allerhøistsamme at tage Byens offentlige Jndretninger i Øiesyn, saasom Raadstuen, Kirken, Borgerskolen, det her indrettede Amtsygehuus og Brandredskaberne, hvorefter Hs. Majestæt lod Sig allernaadigst forelægge Embedsprotokollerne. Alt dette medtog Tiden til Kl. 9 om Aftenen. Byen var hele Natten illumineret.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
I Dag Morges Kl. 5 1/2 begav Hs. Majestæt med høie Sulte sig til Bovberg, hvor Allerhøistsamme allernaadigst behagede at modtage Forfriskning. Derfra fortsattes Touren her tilbage til Byen, hvor den Høie Ankomst var Kl. 11 1/2. Hs. Majestæt behagede nu allernaadigst at give Audience. Herpaa blev holdt Middagstaffel, til hvilket de fleste af Byens Embedsmænd og andre af de herværende Honoratiores vare tilsagte. Efter Taffelet afreiste Hs. Majestæt og Hs. K. H. Prindsen her fra Byen Kl. 1 under Ledsagelse af de varmeste Ønsker om Held og Velsignelse paa alle deres Veie.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Aalborg. Det fortjener vist at anføres som noget meget Ualmindeligt at her i Liimfjorden fiskes endnu - efter St. Hans Dag - Sild med Nedgarn. Der har endog været fisket en 4 Ol Sild i nogle Timer, til een Kaag hertil Byen. Om føie Tid, skulle vi meddele, hvor meget der af Sild i denne Saison er Blandinger. Stadepengene paa Grenaae Markedet er af Cancelliet bestemt til 1 Rdr. for en Kram eller Galanteribod, 4 Mk. for en anden Bod, 1 Mk. for et Stade uden Bod, 4 s. for en Vogn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Magistraten i Aarhuus advarer Kjøbmænd mod at sælge Almanakker og Skrivebøger, da Boghandlere og Bogbindere have indgivet Klage desangaaende, og disse vare allene berettigede til saadant Udsalg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
J Mandags, den 21de, om Morgenen Kl. 7, bleve Brødrene Spend henrettede med Øxe, udenfor Ebeltoft. Bønderne sloge Kredsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Gaarden Christinedal, 2 1/2 Miil fra Aarhuus, af Hartkorn Jordskyld henved 9 Tdr., men med et Areal af omtrent 150 Tdr. veldyrket og meerglet Agerland og Toftjorder, 40 Tdr. Engbund, og over 30 Tdr. Land bevoxet med Skov af Bøg, Eeg, Esk og forskjellige Slags Underskovs-Træe, agter sammes Eier, Grevinde v. Knyphausen, underhaanden at bortsælge. Nærmere Underretning kan erfares hos Commerceraad Thomsen paa Frysenborg. Creditorer indkaldte ved Proclama med Aar og Dags Varsel: Af Niels Øiste i Kjøbenhavn. Dat. 22de Juni dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg: T. Clausen. J. S. Nybroe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Døde Major W. Macdougall, 71 Aar; Enken E. M. Lind, 69 Aar; M. Spenner, 72 Aar; Skomagerm. O. Olsen; A. C. Gødske, f. Gregersen; Oeconom ved Frederiksberg Byes Fattighuus N. Larsen, 44 Aar; Fru S. Holm, f. Ulrich, 69 Aar; M. K. Hinrichsen, f. Wolff; M. J. C. Søverborg, f. Nielsen; Skræderm. H. Andersen, 43 Aar; K. Bergstrøm, f. Olsen, 58 Aar; Enken A. M. Møller; alle i Kjøbenhavn. F. A. Nelthropp fra Kjøbenhavn, døde paa Øen Portoricco. Jfr. C. H. Børgesen, 16 Aar, i Hillerød. A. C. Hansen, f. Møller, 36 1/2 Aar, til Nybøllegaard. Abraham Levin, 73 Aar, i Svendborg. J. C. Lund, f. Schwarskopf, 83 Aar, til Kollerup. Brændeviinsbrænder A. Thomsen, 64 Aar, i Odense. Enken Maria Bregnholm, f. Sidelmann, 88 A., til Haderup. hals Den 26de indkom J. C. Houmark af Aalborg fra Frederikshavn med Brænde. A. C. Smidt af Aalborg fra Newcastle med Steenkul. P. G. Hay af Nibe fra Colding med Bøgebrænde. O. Haaversen af Kragerøe fra Østerriisøer med Trælast. C. Evensen af og fra Kragerøe med Trælast. - Afseilet D. Madsen af og til Østerriisøer med Kornvarer. P. Larsen af Aalborg til Flensborg med Havre. J. Hansen af og til Odense med Kridt. Den 27de indkom P. Petersen af og fra Drammen med Trælast. N. Ovensen af og fra Christiansand med Trælast. J. P. Futtrup af Lemvig fra Kbh. med Stykgods. J. Theilmann af Lemvig fra Kbh. med Søesalt m.m. Th. Jacobsen af og fra Kbh. med Stykgods. J. P. Christensen af Nykjøbing fra Kbh. med Stykgods. J. Thomsen af Thisted fra Kbh. med Stykgods. S. M. Sørensen af Aarhuus fra Wed bek med Baglast. A. K. Krogh af Thisted fra Kbh. med Stykgods. Den 28de indkom C. Sørensen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. - Afseilet F. Rasmussen af Marstal til Königsberg med f. Sild. A. Ariansen af Rensborg til England med avre. J. Christensen af Aalborg til Kønigsberg med s. Sild. N. C. Koefoed af og til Kbb. med Havre. A. C. Liberoth af Aalborg til Mariager med Ballast.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Vinden. Den 25de Juni V.; den 26de S. S. O.; den 27de S. S. O.; den 28de S. S. O., mod Aften V. (Meddeelt.) Kan man ikke vente Badehuset udlagt i Aar, og hvad er Aarsag i denne Afvigelse fra Sædvane?
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Bekjendtgjørelser. Efter et langt og velført Liv bortkaldtes i Dag, efter faa Minuters Svaghed, til et endnu mere varigt Liv, min elskede gode Moder Johanne Marie Nielsdatter, afgangne Niels Pedersens Enke her i Byen, 86 Aar gl., hvor hun for sin gode, menneskelige og redelige Vandel modtager den Løn som følger saadanne Handlinger. Nørre Sundbye, den 29de Juni 1830. Peder Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Theater i Aalborg. Fredagen den 2den Juli opføres: Catharina, Hertuginde af Finland, stort Skuespil i 3 Acter, af J. Weissenthurn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Da dette interessante Skuespil paa alle store Theatre i Tydskland er med det største bifald optaget, saa tager jeg mig den Frihed at gjøre det ærede Publikum opmærksom derpaa, og haaber ogsaa her at vinde Deres saa smigrende bifald. C. Becker. Alen, ANG.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Søndagen den 4de Juli opføres: Dæmona, eller: Bjergpigen, stort Trylle=Opera i 3 Acter. Musiken af Tutteck. Derefter: Tak og Afskeed, fremsiges af Mad. Rosenbusch.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Til disse 2de sidste Forestillinger tager jeg mig den Frihed ærbødigst at indbyde alle Kunstens Venner, og Velyndere. C. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Onsdagen den 14de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ved Gudumlunds Skov foranstaltet en Hjorteskydning, hvorved bliver bortskudt 48 Lod forarbeidet Sølv 5 i Premier, ethvert Nummer koster 1 Rbdlr. Sedler, de Lysthavende indbydes. Thorupshedegaard, den 28de Juni 1820. Kesler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Geistlig Sta eller Fortegnelse over de Candidater som have underkastet sig den theologiske Embeds-Exammen ved Kjøbenhavns Universitet efter 7de Mai 1788, med Vedtegninger, udgiven af Erichsen, Candidatus juris. 7 Mk. 8 s. - Samlinger for Venner af Naturen og Haugekunsten, 1ste Hefte, 40 sk. og antegnes for 1 Bind. - Alphabetisk Register over Riises Argiv forHistorie og Geographi, Binden 139 som indeholder Aarg. 182029 incl. 36 s. - Læren om Haandværksredskaber og Haandværksværktøi, 2det Hefte. 2 Mk. - Münsters Talle ved Etatsraad og Prof. K. L. Rahbeks Jordefærd. 12 s. - Benziens danske Grammatik til Brug for Skoler, 2det Oplag. 5 Mk. 8 s. - Krossings poetiske Læsebog til Brug for Skoler for Begyndelses- og Mellemclasserne. 4 Mk. 12 s. - Abrahams franske Stiiløvelser. 7 Mk. 8 s. - Om Beengjødning. 24 s. - Udvalg af Grevinde de Genlis Theater, til Brug ved Underviisningen i det franske Sprog, tilligemed en Ordbog. 1 Rbd. - Om Prof. Blochs Gjenmæle. 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
- Almanaker a hundrede 9 Rbd. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Endskjøndt Hovedgaarden Aas i Taars Sogn, Hjørring Amt, nu er i god Drivt og Orden, saa er jeg dog, formedelst tiltagende Svagelighed, til Sinds underhaanden at sælge, samme. Til Gaarden hører en god Hollandsk Vindmølle, som er nylig godt opbygged, har Meelqvern og Grubeværk, 3 Huse, der forretter Ugedage. Tæt om Gaarden er godt Tørveskiær af alle Sorter, og Gaarden ligger midt paa sin Eiendom, har gode Jorder og en god Hauge med mange større og mindre Frugttræer. Eiendommen er indhegnet med Aar og Bække paa de 3 Kanter. Den kan kjøbes med eller uden Besætning, og endeel af Kjøbesummen kan blive staaende. Den er saaet 45 Td. Rug, 40 Td. Havre og 20 Td. Byg, der al staaer udmærket godt. J Mangel af Salg, kan den og forpagtes paa 10 a 12 Aar, naar Forpagteren selv kan besætte, og accorderes med Eieren paa Gaarden. Aas den 27de Juni 1830. J. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Smukke Sommertøier til Frakker og Beenklæder, ægte couleurte stribede Bolstre; vandtætte stivede Silke=Hatte paa Fildt, for Voxne og Børn, af en særdeles god Bonitet, faaes hos Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Nylig hjemkomne engelske Pillestene, samt skaanske & rhinske Meelstene faaes hos Sophie Berlin sal. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Til Underretning for Abonnenterne af Bladet den cimbriske Jagttager mældes, at de i Aprilqvartal d. A. manglende, Nummere skulle efter Overeenskomst med Bogtrykkeriet udkomme med et Ark ugentlig foruden det som hver Løverdag udkommer. De som maatte ønske at holde dette Ugeblad, vilde derfor behage at bestille samme paa de respective Postcontoirer. C. F. Severin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Skipper Th. Jacobsen afseiler til Kjøbenhavn sidst i denne Uge og medtager Fragtgods og Passagerer. Fartøiet er beliggende ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
En Vindovn ønskes tilkjøbs, den Søgende anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-06-30
Auctioner. Efter Reqvisition af Gaardmand Jens Andersen i NørreØstberg, Hammer Sogn, afholdes offentlig Auction samme steds, Mandagen den 19de Julii næstkommende, FormiddaKl. 9, over en ham tilhørende Parcel af Østberggaarden ibd., ansat for circa 3 Skpr. Hartkorn, med en paastaaende ny Huus bygning, og en endeel Kreature m. m., efter Conditioner som bekjendtgjøres ved Auctionen. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 23de Juni 1830. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Den algierøde Expedition. Den 12te Juni saae man i Toulon et Dampskib indløbe, det havde alle Flag heisede, hvoraf man sluttede, at det medbragte Efterretninger af høieste Vigtighed. Utaalmodigheden blev stor iblandt Befolkningen og Alt strømmede ned til Havnen. Marine=Lieutenant Sarlat forkyndte under den lydeligste Enthusiasme vor hele Hærs Landing ved den algierske Kyst. Under Fakkelskin blev en Proclamation uddeelt, for at meddele Jndvaanerne denne glædelige Efterretning, som disse under gjentagen Hubel: "Leve Kongen!" modtoge.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Af Privatefterretninger erfares, at Armeen ved dens Landing har funden rigeligt Vand nærved Mo scheen i Sidi Ferruch. Kornet voxte frodigt i Mængde og Fjenden maa have flygtet med stor Hurtighed, da den ingen Tid havde til at antænde det. Alle Beretninger stemme overeens om, at vort Tab hun har beløbet sig til 20 a 30 Mand Døde. Nær bar Grev Bourmont falden. Han stod paa en Høi mellem Batteriet i Torre Chica og en Division af hans bær, hvis Bevægelser han iagttog, da en Kugle faldt hed ved hans Fødder, og overslog ham ganske med Sand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
En Skrivelse af 14de Juni omtaler Grev Bourmonts og Admiral Duperres igjenoprettede Enighed de gjensidige Tillid, som alle baade Land- og Søtropderne med levende Jubel deelte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Fra Paris skrives under 23de Juni, Nylig er, Efter Forlydende, indtruffen en telegraphisk Depesche, følge hvilken vor Armee, efter en heftig Fegtning med Deiens Tropper, var betydelig fremrykket paa Veien til Algier. Vort Tab af Døde skal have beløbet sig, Efter Nogle, til 50, efter Andre, til 400 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Det franske Blad Courier siger i Anledning af Efterretningen om den africanske Hærs Landing: Den har ophævet enhver Uvished, som de tidligere Gienbordigheder havde opvakt med Hensyn til Udfaldet af Expeditionen. Den hele Vanskelighed angik Landganden; efterat Tropperne nu engang ere i Land bliver Alt let. Dette beviser allerede de Fordele, vi have havt over de fjendtlige Tropper, som vilde forsvare kandingsstedet. Materialets Udskibning maa have taget længere Tid end Mandskabets, men naar Bugten ved Sidi Ferruch har en god Ankerplads, saa har Jntet hindret, at, førend Materialets fuldkomne Udskibning, jo de tvende landede Afdelinger kunde begynde deres Operationer. Da Alt ved saadan Leilghed kommer an paa Rolighed, saa haaber man, at Algier om tolv Dage vil være indtaget. Garnisonen bestaaer af 9000 Mand, af hvilket Antal kun de 6000 Janitscharer fortjene at regnes for noget. Hvad de utallige Araber horder angaae, som gjennemstreifede det flade Land, ere disse ikke da istand til at holde sig mod vore Soldater. Endnu taler man bestandig om de i Deiens Palads skjulte Skatte, til Beløb 200 Millioner. Det er ikke sandsynligt, at de ere bragte til Holland. Det hedder, at den franske Regjering har den Hensigt, at beholde Algier; men dersom, hvad der er sandsynligt, de europæiske Cabinetter skulde lægge hindringer i Veien, da vilde man opoffre nogle gamle Skibe, for ved deres Forfænkning at ødelægge Indgangen til Havnen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Deien har udsat en Priis af 100 Piastre for enhver Franskmand, man bringer ham levende, efter Sigende, for at hindre at Beduinerne selv voldsom skulde skille de Fangne ved Livet. Allerede befandt sig 140, af dem, som vare strandede, i Bagno ved Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
J Anledning af Portens Sørustninger, har Admiral Rigny, som man hører, faaet befaling at nærme sig Dardanellerne og torde maaskee faae Forstærkning. Tahir Pascha skal have tilsendt vor Regjering en Act fra Sultanen, i hvilken Deien bliver erklæret for afsat, og Algier hjemfalden Porten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Corfu. De tidligere Efterretninger om det i Epirus herskende Anarchi bekræfter sig. De albanesiske Militser, som fandt sig skuffede i Haabet og at faae den tilbagestaaende Sold udbetalt af den tyrkiske Regjering, begik endnu bestandig de største Udsvævelser. Meest blev Staden Janina hjemsøgt af disse Uroligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Grækenland. Alle paa de joniske Øer værende joniske Tropper skulle paa det Jilsomste forsendes til Kysterne. Anledningen til disse Bevægelser, siger man, er en Depesche fra Præsidenten i Grækenland, der skal fremstille Landets Tilstand og selve Præsidentens Stilling som meget kritisk. Anarchiet har i den Grad greben ind i alle Forvaltningens Grene, at alle Forskrifter og Anordninger fra den udøvende Magt blive nændsede. Det græske Nationalmilitaire er vel efter Skinnet Præsidenten hengivent, men det er meget for svagt til dermed at udføre nogen gjennemgribende Forholdsregel. Jmidlertid, da Englænderne, for deres Penges Skyld, staae i størst Anseelse hos Grækerne, saa vil vel Alt komme i Orden igjen, naar de lade sig see.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Blandinger. Paa Øen Celebes, en af SundaØerne, skal Guldet forefindes i stor Overflødighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
En hollandsk Embedsmand har, for at overbevise sig herom, undersøgt de derværende Bjerge, og virkeligen funden dette ædle Metal i en forhausende Mængde. Naar europæiske Bjergfolk kom til at bearbeide disse Gruber, vilde Udbyttet vorde umaadeligt. Ogsaa i Pensylvanien er fornylig opdaget en yderst riigholdig Guldgrube.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Det totale Beløb af det fra svenske Havne til Udlandet, fra 1ste November 1828 til 1ste November 1829, udførte Jern var 362690 Skpd. Stangjern, og 25149 Skpd. grovsmedet. J Forraadene i samtlige Rigets Stapel-Stæder laae oplagte til dette Aars Export 165420 Skpd. Stangjern og 29216 Skpd. grovsmedet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Ved en Kongl. svensk Forordning af 9de Marts d. A. er det blandt andet paalagt samtlige svenske Consuler i Udlandet at meddele det Kongl. svenske CommerceCollegium en specificeret Fortegnelse over alle de Varer. som fra deres respective Districter udføres til Sverrig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Den berømte Skuespillerinde Mrs. Siddons, der, som bekjendt, først vandt sit Renommee i London, og siden i Edinburgh har været Thalias ypperste Præstinde, er nu traadt tilbage fra Scenen. Den sidste Rolle hun spilte, var Lady Townley i ethe provoked hushanb. - "Hun trækker sig tilbage", siger en Anmelder i Lit. Gaa. "paa sine Evners og sit Livs Middagshøide - forinden hendes glimrende Renommee er fordunklet ved den ringeste Skygge. Behøve vi at tilføie, at Theatret var fuldt, og bifaldsyttringerne enthusiastiske, Mrs. Siddons var under Skuespillet særdeles bevæget, og hendes Følelse steeg imod Stykkets Slutning til en saadan Grad, at hun, da Hr. Murran førte hende frem, for at sige den af Sir Walter Scott digtede Epilog, var nærved at besvime paa Scenen. Da hun havde fattet sig, fremsagde hun Epilogen med den største Virkning; og hendes Bortgang var triumpherende, da alle Tilskuerne paa eengang reiste sig, og yttrede deres Følelser for den yndede Kunstnerinde ved Tilraab og Viften med Lommetørklæderne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Walter Scott har nylig forsøgt sig i det dramatiske Fag. Fra hans Pen have nemlig tvende Stykker: The Doom of Devortil, et Melodrama, og udrane, er, the Ayrshire Tragedyd forladt Pressen. Det første af disse dramatiske Forsøfandtes uskikket til Opførelse. - Sir Walter er nu sysselsat med et nyt Arbeide: "A Histori of Demonologi and Witcheraft.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Ved Stens Jernværk, beliggende en Miil fra Norkoving, tildrog sig, den 7de f. M., en sørgelig Hændelse, idet en Smedesvend, 25 Aar gammel, opfandt en hidindtil uhørt Maade at tage sig selv af Dage. Han gik nemlig alene ind i Smedien, satte Stangjerns=Hammeren i Gang og stak Hovedet imellem Hammeren og Ambolten, og inden et Øieblik laae Hovedet og Kroppen hver paa sin Side. Selvmorderen var altid en stor Ven af Brændeviin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-03
Skibsmandskabets sørgelige Skjebne af de tvende franske Brigger, der strandede paa Kysten af Algier.