JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Paris den 15 Jan. J en Skrivelse fra en Brigadegeneral til en herværende Folkrepræsentant læser man følgende angaaende Vendeen og Chouanerne: "Siden jeg kom her i mellem Chouanerne, har den bestandige Jagt paa Oprørerne i Vendee=Departementet drevet en stor Deel af dem til at gaae over Loire og foreene sig med Chouanerne. Disse Folk have overalt forstærket de Adelige og Præsterne der af Egnen med Betientere af den forrige Regiering, med Kontrabanderere og de Emigrerte, som Engellænderne Tid efter anden om Natten sætte i Land. Disse Hielpetropper ere saa nøie foreenede med Chouanerne, at de handle alle efter samme Grundsætninger og til fælles Jnteresse. De Hobe selv, som vi kalde Chouaner, bestaae af Emigrerte, Adelige og Præster, af unge Mennesker af den første Requisition, der und droge sig derfra, af en Mængde Deserteurer, Folk, som eiede store Eiendomme, Forpagtere og Giæstgivere. Disse Hobe staae under et almindeligt Konseils Befaling, hvori Serepaux, Charette, Rochebrune, Bedee og nogle Præster og Adelige præsidere, og som holder sine Samlinger paa nogle Slotte i Maine= og Loire Departemen. terne. Den Cherbourgske Armees Poster og Kanton neringer strekke sig fra Honfleur indtil over Granville, langs med Havet, og fra Avranches indtil Ingrandenæsten i en lige Linie. Men Rebellernes Forposter og Kourerer streife ind i vore Kantonneringer, ligesom og vore Patrouller i deres, og paa disse Grændser, gaaer næsten ingen Dag forbi uden smaa Skiermydsler, Oprørerne synes at være organiserte i Divisioner, der føre de forrige Navne af Provintssafdeelingerne i Frankerige. De have lidet Rytterie og ere slet bevæbnede, men de have herlige Spioner, da de ni Tiendedeele af Beboerne tiene dem af Frygt; de kiende og fuldkommen Fordeelene af Landet, der er ujevnte og rigt paa Vande og Skove, saa de let kunne anlægge Baghold, for at opsnappe Konvoierne og udhungre vore Tropper. Det er Maaden, paa hvilken de bekrige, os; de ere dristige, naar de ere de stærkeste, men usynlige, saasnart de ere svage, de drille os med smaae Angreb, og lade det fielden komme saa vidt, at vi kunde nærme os dem med Bajonetten. De republikanske Soldater modsætte dem en utrolig Taalmodighed og et Mod, der er ophøiet over al Roes. Vil man kun søge at forbedre deres Skiebne; skaffer man kunde Folk og Meenigheder, der vise sig tro, Skyts og Understyttelse; betiener man sig af deres gode Villie til at giøre Fienden ueenig, gaaer man enig og hur lig frem med Operationerne, saa skal Krigen snart faae Ende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Frankfurt, den 23 Jan. Uagtet Frantsoserne kun have indgaaet Bestemmelser og Rhinfarten paa visse Stæder, saa veed man dog med Vished, at et Fragtskib fra Kölln er gaaet oplige til Maynz, uden at blive anholdt underveis. Hvis Freden ikke snart ophæver det næste Feldrog. siger man, at Erkehertug Karl vil bivaane samme i Selskab med General Mack. J øvrigt forsikkre troværdige Efterretninger, at den Keiserlige Armee ved Rhinen og den Jtalienske Armee skulle forstærkes med nogle tusinde Frivillige fra Ungarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Schwaben, den 15 Jan. Fra den Østerrigske Armees Generalkommando er gaaet Begiering til den Schwabiske Kreds, om at skaffe snarest mueligt 3000 Arbeidere til Mannheim, for at istandsætte og forøge Fæstningsverkerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Man fortæller her følgende besynderlige Tildragelse:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
J Begyndelsen af Decbr. 1795 blev i Egnen af Rastadt en Mand, der havde mange Penge og Kostbarheder hos sig, oversat af de Franske Piquets. Han gik strax i Rastadt til General Jordis, der gav ham en Officeer med af det der liggende Regiment. Han reiste derpaa med denne Officeer til Printsen af Conde, traf ham i Buhl, og blev meget udmerket modtaget. Han maatte sove i samme Værelse som Printsen, men lod sig ikke see for nogen af de til det Condeiske Korps hørende Frantsoser, men skiulede sit Ansigt, saasnart nogen af dem kom ind i Værelset. Siden reiste han til Mannheim, til General Wurmer, der sendte ham en General i Møde, og derfra til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Wien, den 16 Jan. Efter Breve fra Konstantinopel kan man ikke noksom undre sig over den store Fremgang Tyrkerne allerede have gjort i den der indførte Taktik. 40000 Mand vare allerede fuldkommen exereerte lige med de beste Tropper af nogen Europæisk Magt, og man venter det samme af de øvrige, siden Storherren har til den Ende fordeelt meere end 200 Franske Officerer af de beste Taktiker med rigelig Befolding imellem alle Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Paris, den 18 Jan. Fra Rochelle, ligesom og fra alle andre Egne i Frankerige, meldes meget om, at visse nødvendige Levnetsmidler falde stærk i Prisen. J Paris er dette kiendeligst. Brød, Smør, Kiød, Sukker, Kaffee, Lys, a. ere tildeels faldne 1/2 i den forrige Priis. Detterynskelige Tilfælde tilintetgiør mange Forhaabninger, som Royalisterne havde gjort sig om denne Vinter. Man forsikrer, at det nu finder Sted i Paris, som aldrig fandtes der i de beste Tider for Revolutionen, nemlig at denne ubyre Stad har stedse Forraad af Meel liggenfor 14 Dage. De overordentlig store Meeltransporter, man næsten daglig seer ved alle Magaziner, gjøre dette troligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
I Henseende til Fredsunderhandlinger faaer man her saare lidet at vide. Man kan næsten med Vished paastaae, at her ingen fremmede Underhandlere, ere. Dog synes der at være Underhandlinger med Sardinien i Verk. Om Freden med Tydskland talede Tydske Blade, vi her læse, med større Vished, end vore. Jmidlertid hersker der fuldkommen Vaabenstilstand. Betydelige Afdeelinger af den Franske Armee have deres Vinterqvarterer paa Grændserne af Lothringen, f. Ex, i Meg, Saarlonis, o. s.v. J. disse Egne giør man sikker Regning paa, at Feldtoget ikke igien skal blive aabnet før 1ste Mai. Derimod taler man i Egnen af Hagenau, Weissenburg a. om den 15 Febr. som Enden af Vaabenstilstanden. Fra Strasburg taler man meget om den gode Fremgang Rekruteringen har ved Rhinarmeen; man angiver den Forstærkning samme har faaet siden Vaabenstilstanden, allerede for 15000 Mand. En eneste Division fiipaa een Dag 2400 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Stokholm, den 19 Jan. Her siges overalt, at General en Chef og Generaladjutant, Baron Cederstrøm, skal gaae til Kiøbenhavn som Ambassadeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
London, den 19 Jan. Her siges forvist, at Potaske, som er bestemt til Frankerige, skal ansees for Contrebande, og følgelig vil denne Artikel udsætte de Skibe, der lades med samme til Frankerige, for den Fare at blive opbragte af Engelske Krigskibe. Anledningen hertil skal være, at man paa nogen Tiid har i Frankerige betient sig af Potaske til Kruds Forfærdigelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Jtalien, den 7 Jan. I det Genuesiske seer man endnu stedse de Franske Tropper i Bevægelse. General Scherer har begivet sig til Nizza, for at konferere med Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Den Østerrigske Armee har taget sine Vinterqvarterer i det Maylandske. Hovedqvarteeret er i Pavia Magasinerne i Asti, Ceva, Aqui og andre Steder ere blevne solgte, og derpaa grunder man Efterretningen om en Vabenstilstand paa 3 Maaneder. Derimod venter man i det Piemontesiske ingen Rolighed for denne Vinter, og der er derfor sendt General Colli 6000 Mand til Forstærkning. Jmidlertid venter man dog Fred i dette Aar, saa meget meere da den i forrige, Aar paalagte Afgivt af den 4de Deel af Lønninger og Pensioner er igien blevet ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Wesel, den 23 Jan. I det Bergiske begynde de Franske Tropper allerede at trække i Vinterqvarteer; Kavalleriet skal ligge langs med Wuperfloden. Fouragen betale; baade Mand og Hest er i god Stand. Jkke desmindre fortsættes Arbeidet paa Batterierne ved Dusseldorf, og man taler om, at adskillige i Veien staaende Huse, skulle nedrives. I og omkring Dusseldorf ligge omtrent 25000 Mand Tropper. J Staden selv er man sysselsat med at indrette et Hospital for de Syge, General Hatri kommanderer i Dasseldorf, GeneralLefebre er i Crefeld. Broen ved Dusseldorf staaer endnu og Passagen er frie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Kiøbenhavn, den 26 Jan. Efter Forlydende skal den Svenske Ambassadeur, Baron von Sprengportens høitidelige bisættelse være kontremanderet, da de udenlandske Ministre ikke have kunne blive enige om deres Rang og især om den Omstændighed, at den Franske Minister Hr. Grouvelle ligeledes vil bivaane Processionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Fra den 18 til 24de i denne Maaned ere 14 Skibe. gaaede igiennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Ved den heftige Storm, vi nylig her havde, faldt ikke allene adskillige Mure af de afbrændte Huse ned, men endog et stort Stykke af en af Murene paa Christiansborg Slot, hvilket sidste gjorde en Viinhandler stor Skade, der har sit Oplag i en af Kielderne der. Vandet var tillige steget saa høit, som det ikke i de sidste 20 Aar har været, hvorved en stor Deel af Amager blev sat under Vand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Bye=Nyt. Colding, den 29 Jan. Copulerede: Procurator Hans Hansen Søedorph og Jomfrue Anne Kathrine Jessen. Skoeflikkeren. Ministerne flikke paa Staternes Vel, Lovkyndige flikke paa Sager; De Geistlige flikke paa Menneskets Siel Og Læger paa Sygdom og Plager. Men Just, hvad flikker da DuDu flikker paa store Ministre, Paa Dommere, Læger, Magistre, Naar Skoene ere i tu. De flikke og flikke dog ingentid ret, Og naar de med største Fliid flikker, Saa er det dog ofte kun uselt og slet; Det beste gaaer ofte i Stykker. Men Du Just, flikker Du saa Du flikker med seirende Hænder, Paa Skoene for alle Stænder, Saa de sig ret længe kan staae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Ved Tallotteriets 600 Trækning i Altona udkom No. 48, 59, 27, 72, 5.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Avertissements. den at vide, og uden at attraae at vide hvem Forfatterne ere til de i disse Blade indrykkede anonyme Bekiendtgiørelser, under Titler. a) Til Publicum i Anledning af Byefoged Langes Brændeviinsinqvisition i afvigte December Maaned. b) Vidnesbyrd paa Samvittighed, og c) Notabene ved det i No. 6 af disse Aviser aflagte Samvittigheds Vidnesbyrd. skylder jeg blot de respective Læsere, i hvis Hænder disse Blade kan være faldne, og som have værdiget disse Ubetydeligheder saa megen Opmærksomhed, at de have læst dem; At ligesom jeg ved min Stiltienhed hidtil haver tilkiendegivet, at jeg ikke indlader mig med at besvare nogen Anonom, saa skeer ogsaa endelig min positive Erklæring herom. Haver nogen noget imod mit Embedsførelse eller personlige Con dutte at erindre, han træde frem som hæderlig Mand uden Maske, og da først fortiener han Besvarelse. Dette gielder fornemmelig om den første, Forfatteren i Tillægget under 12te Januarii d. A. Thi hvad de 2de sidste angaaer, vil enhver Tænkende uden Tvivl der være eenig med mig, at de ikke qvalificere sig til nogen Besvarelse. Disse Gene produkters indvortes Værd og de Bevæggrunde, der have bestemt Forfatterne til at skrive, ligge klare for hvers Øie, og dette er mig Fyldestgiørelse nok. Men for dog at virke noget til Litteraturens Fremvext, haver jeg paa Bogtrykke, riet i Fridericia indleveret en Premie af 8 Stilling, siger aatte Skilling, for den Forfatter, som inden 4 Uger fra Dato i disse Blade, indrykker en, ikke heldigere eller fornuftigere Bekiendtgiørelse om samme Emne, og i samme Smag og Tone som de tvende sidste indsendte. Disse aatte Stilling ere bestemte til en Rangle for Forfatteren, hvormed han kan underholde sig, naar han nedlegger sin heldige Pen. Weile den 3die Febr. 1796. Hans Mossin Lange. Byefoged i Weile og Herredsfoged i Norvangs Tørrild Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Et jernbeslagen, og med mahognie Couleur malet Skriin, med jern Haandgreb i Laaget, som sidstafvigte Efteraar er bleven indsadt i Consumptions=Boden ved Strand porten her i Staden, uden derfra igien at afhentes, er indleveret mig til Oplysning; hvilket herved 3de Gange irad bekiendtgiøres, paa det Eieren kunde lade samme af hente, efterat have beviist sin Eiendoms Ret dertil, og betalt dette Avertissement. Fridericia den 27 Jan. 1796. H. Buhl. Rdlr. Børnesenge, anbydes til Laans i førstkomJ mende Snapstings Termin, mod anordnet Pante forsikring; de, som ønske sig dette Pengelaan, ville derom, behagelig melde sig hos Borgemester Deichmann i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
at jeg i mit Avertissement bekiendtgiør at modtage uval2 ket Tøi til at besørge valket, deraf kan vel ikke letteligen sluttes, at der i Staden Fridericia var en Valkemolle. Det er gammel Skik, at saavel Borgeren som Landmanden, henvender sig til Farveren, naar de vil have deres Tøi valket, for med ham at overlægge, hvorledes det bedst kan behandles, og for den derved havende Uleilighed tager Farveren, ingen Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Skulde en Farver, der med største Fliid søger at fornøie Publikum, og svarer hvad han bør at svare, stiltiende see, at en Udenbyes, som formodentlig sidder lettere i Udgivter, endog ved at holde Oplag her i Byen, vil søge at tilvende sig endeel af hans Fortieneste, sandelig den Farver maatte være ufornuftig. C. Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Farver ved det Kongelige Danske Dugmanufaktur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Hos Gartner Ketter paa Tyrsbech er alle Slags friske, c. Hauge=Frøer at faae tilkjøbs for billigste Priiser. Maa Qvartal=Skriftet: Bidrag til Menneskekundskab og Folkesæder, modtages endnu til Februarii Maaneds Udgang, Subskription, foruden de Aarhuus Adresse Avis forrige Aar meldte Steder, ogsaa hos Hr. Bek, Fuldmægtig paa Toldkammeret i Weile. Sellerup Bye, Ganerslund Sogn, Coldinghuus Amt, er ved Døden afgangen en gammel Pige navnlig Eil see Christensdatter, hvis ubetydelige Boe i lovlig Tid er taget under Skiftebehandling. Ved den i Boet holdte Registerings og Vurderings Forretning, er af de nærværende Arvinger angivet at den Afdøde har nogle Sødskende, hvis Opholdsted ikke vides, nemlig: 1) en Broder Hans Christensen, der for endeel Aar siden skal være reist til Thye; 2) en dito Bryder, Albreth Christensen, og 3) en Søster Anna Maria Christensdatter, hvilke 2de sidste ligeledes for endeel Aar siden skal være reist til Kiøbenhavn. Disse Arvinger indkaldes altsaa herved trende Gange irad, at møde eller møde lade, ved Skiftet som foretages til Slutning paa mit Comtoir den 21de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for derved at lagttage deres Tarv. Fridericia, den 25de Jan. 1796. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Til næstkommende Snapstings Termin er 150 Rdlr. L. Børnepenge mod anordnet Pant af Sikkerhed, at faae til Laans hos Undertegnede. Leirschov Præstegaard den 27 Jan. 1796. Kasbierg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-05
Provst i Andst Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Paris, den 18 Jan. Til de vigtigere uden andske Nyheder henhører følgende: Efterretningen om den unge Svenske Konges private Sindelav mod Rusland. Videre et Brev fra Genua, hvori forsikres, at den nu værende Deputerte Simeon forhen længe har opholdt sig som Emigrant i Livorno og staaet i Forstaaelse med Fienderne. Og endnu en Skrivelse fra Schweitz angaaende Prætendentens private Liv i Verona, som vi her vil meddeele: "Han staaer op tilig om Morgenen, og allerede Kl. 8 er han fuldkommen paaklædt, bærer sin Orden, og Kaarde, som han først om Aftenen lægger fra sig. En stor Deel af Formiddagen tilbringer han med Skriven, og sees da af ingen uden hans Kantsler von Flachslanden. Hans Taffel er frugal. Om Eftermiddagen giver han nogle Andientser, lukker sig og undertiden inde i sit Kammer, og da hører man ham gaae op og ned i Værelset med stærke Skridt. Mod Aften samles han med sine Hoffolk, da der enten læses noget eller holdes en Samtale. Man seer ham aldrig gaae ud, og han aflægger ikke noget Besøg enten i Verona selv, eller i Nærheden af Staden. J Henseende til Fyldig hed har han snarere taget til end af. Han klager ofte over Tandpine og Kathar. Han faaer Moniteuren. og de andre vigtige Franske Blade over Mayland og læser dem meget ordentlig. Han fører endnu sin Jnkognito Titel Græve af Lille. Man vil have bemerket, at der slap et dybt ud Suk for ham, da en Emigrant, som blev ham forestillet, nævnede ham: Deres Majestæt. Flachsland, Percy og den forhenværende Marquis af Jancourt udgiøre hans heele Hof, da han har sendt Damas Hautford og Matagnae til Vendeen. Davared reiser næsten stedse i hans Ærender. Man veed ikke, at han har visse Jndkomster, uden 10000 Livres maanedlig fra det Spanske Hof. Hans Gemalinde faaer ligesaa meget, og man troer at hun overlader ham en Deel deraf. Det Wienske Hof havde forskaffet ham et Laan af 200000 Gylden i Venedig, men disse gik snart med, og der blev ikke gjort Anstalt for meere. Man troer ikke, at Prinsen vil tage Deel i Farerne ved nogen Expedition enten til Søes eller Lands, som hans Broder, Græven af Artois, har gjort. Han skal giøre Regning paa, at hans Skjebne vil ved en almindelig Fred blive bestemt, enten paa den ene eller den anden Maade. Bonn, den 19 Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Uagtet vi have General Jourcans Hovedqvarteer her, saa hersker dog en almindelig Tanshed i Henseende til Statsanliggender. De fleeste troe dog, at Stilstanden er en Forberedelse til Fredsunderhandlinger, hvilket grunder sig paa det almindelige Ynske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Wien, den 20 Jan. Breve fra de Tyrkiske Grændser beskrive Tyrkernes Rustninger som meget store. Mange giøre ingen Hemmelighed af, at det ventelig vil komme til Brud, med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Fra Konstantinopel selv have vi følgende Efterretning: Storadmiralen besidder endnu stedse sin Souvernins og Statsraadets Fortrolighed, og der arbeides utrættelig paa at sætte sig i respektabel Stand. Man var nylig i Fare for at see Uroligheder udbryde, i Pera og Galata formedelst Frantsosernes og Østerrigernes Forbittrelse. Jmidlertid fik man endnu i Tide alle videre Følger forebygget. De Misfornøiede i Rumelien have paa ny viist sig, men de forsvandt strax igien, saasnart et anseeligt Korps Tropper lodsig see. Efterhaanden faaer Staden igien meere Tilførsel, end forhen; imidlertid vedvarer endnu Dyr heden, og Pesten udbreder sig stedse videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Berlin, den 26 Jan. Her gaaer nu igien det Rygte, at der ved en almindelig Fred skulde skee en Omtuskning med de Preussiske Besiddelser paa hiin Side Rhinen. Saameget er vist, at disse Provintser for nærværende Tid næsten ganske administreres paa Fransk Fod. Man taler endnu om fleere Negociationer, hvortil vort Kabinet, skulde faae friere Hænder, siden den Polske Deeling er tilendebragt, men med Vished kan man endnu intet lige derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Sidste Løverdag ankom hertil en Koureer fra Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Stokholm, den 19 Jan. Vi nyde her Rolighed, saavidt den største Deel af Jndvaanerne angaaer, men vi have tillige saa megen Frihed, at enhver kan tale og Regieringen. Deraf benytte og de Misfornøiede sig saaledes, at Reisende, der dømme efter Samtaler med disse Folk, meget let kunne falde paa den Tanke, at vi vare nærved en Revolution. Men man behøver kun at kiende Engelland, for at dømme tilbørlig herom, og at troe, at just der, hvor der tales allerfriest, har man mindre at frygte for Revolution, end i andre Lande. Naar der derfor udenlands udbredes Rygter af dette Slags, saa fortiene de i det mindste ikke før at troes, end naar de stadfæstes ved tilforladelige Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Hamburg, den 29 Jan. Her er i Dag kommet en Stafette fra Paris til et her værende Handelshuus, som medbragte Breve afden 22. Efter samme var Koursen paa Hamburg 38000 a 39000. Louisdorer 5700 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
London, den 26 Jan. J Gaar blev Hr. Fores Geburtsdag, som i Overgaars traadde i sit 50 Aar, hvitideligholdt i 3 af de fornemmeste Taverner, og da disse end ikke vare rummelige nok, vare der endnu adskillige smaae Selskaber, forsamlede i nogle andre Taverner. I den første var Hertugen af Bedford Formand. Han holdt en Lovtale over Hr. Fox, hvorved han tillige gjorde Anmerkninger over Krigen, de svære Taxer, og begge de bekiendte Acter, som Hr. For har saa heftig sat sig imod. Tillige yttrede han sin Glæde over den Bestræbelse han havde meerket hos Folket til at forsvare sin Frihed, hvilken og tilsidst nødvendig maatte seire. Da der siden blev drukket paa hans Sundhed, anbefalede han i sin Taksigelsestale den af Whig=Klubben foreslaaede Association og advarede for Despotismens Fare. Han sluttede med den Forsikkring, at, hvis han nogen Tiid veeg fra sine nu værende Grundsætninger, saa ynskede han, at man maatte foragte ham, som en falsk og afskyelig Hykler, og at endog Børnene paa Gaden maatte forbande ham. Hr. Lander dale og Sheridan holdte og Taler, i hvilke Hr. Pitt ikke blev skaanet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
J Søndags Morges omtrent Kl. 9 bleve vi forskrækkede ved en heftig Rystelse, hvis Aarsag ingen kunde angive, førend man siden fik at vide, at den Hr. Hill tilhørende og paa Hounslow Heede 12 Mile, herfra liggende Krudmølle, saavelsom et tæt derved liggende og med Krud ladet Fartøi, var fløiet i Luften. Denne Ulykke skal være kommet deraf, at Jern verket ikke var tilstrækkelig smurt med Olie. I Hounslov ere alle Husene beskadigede, og neppe et Vinduerude blevet heel. Endog i Kensington Kirke, som ligger 7 engelske Mile derfra, ere Vinduerne sprungne. Af Møllen er intet tilbage, 4 Mennesker, hvoraf de 3 vare paa Møllen og 1 paa Skibet, have til sat Livet, og Skaden beregnes til 20000 Pund Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Stokholm, den 22 Jan. Formedelst den her herskende Dyrhed paa de høieste Nødvendigheder, som foraarsages af Krigen, er der gaaet en Kongel. Ordre til Oberstatholderen, at i enhver Meenighed i Staden skal de Nødlidendes Tilstand af alle Klasser paa det nøieste undersøges, og de meest ulykkelige anmeldes, paa det at Hs. Majestæt, som Stadens fornemmeste Jndvaaner, kan uddeele en dertil bestemt Sum hensigtsmæssig til flige elendige Familiers Redning. Der skulle og giøres Anstalter, til at opmuntre Landmanden til at indføre sine Produkter til Staden, og forebygge alt Underslæb paa Torvene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Fra Baghuus Lehn meldes, at Sildefangsten vedvarer endnu meget overflødig i de der værende Skiær, i Nordsøen, og giver især meget Tran.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Paris, den 21 Jan. En Deel af den her værende Guarnison har igien indgivet en Klage mod de unge Mennisker i Paris og deres Vægring ved at drage i Feldten. General Tureau har givet Sundhedsraadet den største Skyld, da samme hidindtil har allene været en Fabrik for Udnelighedsattester. Sundhedsraadet skyder derimod Skylden paa Lægerne og Feldskiererne i Paris, paa hvis Attester Sundhedsraadets Attester først udstædes. J andre Egne finder de Unges Udskrivning mindre Vanskelighed. J Quesnoy ere de allerede afmarcherte og deres Enthusiasme gaaer saa vidt, at endog unge Folk paa 15 Aar, der dog efter Anordningerne fritages, ere reiste med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-02-09
Savona, den 7 Jan. Efter Sigende skal General Scherer have faaet Befaling fra Paris at sende en Deel af sine Tropper til Nordarmeen. Andre Efterretninger sige, at disse Tropper, skulle begive sig til det sydlige Frankerige, for et hielpe til at bilægge de der værende Uroligheder. De skulle allerede være i Bevægelse. Det er urigtigt, at Frantsoserne true Montferrat; det er umueligt, at de kunne holde sig paa Bierget. 8000 Mand, som stode ved Madonna, truede at ville gaae hiem, hvis deres Sold ikke blev dem betalt i rede Penge, hvilket skede i gaar, da der til rette Tiid ere ankomne nogle Foustagier med Penge.