JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Nykjøbing. Af den os foreliggende Plan, til de Fattiges Forsørgelse i denne Commune i Aaret 1839 sees, at disses Antal nu udgjør 65 (1837. 61, 1838 63.) Fordeelte i 3 Classer, henhøre 14 Aldrende og Svagelige under den første, hvoraf 7 arbeide i Arbeidsanstalten, under den anden Fattigvæsenets Pleiebørn 33 (1837 29, 1838 32, og under den tredie 18 Personer (1837 15, 1838 17) hvis Trang hidrører fra tilfældige Aarsager. Paa Districtets Beboere bliver for indeværende Aar at ligne: 14 Tdr. Rug og 9 Tdr. Byg samt i Penge: 1900 Rbd. (1838 1692 Rbd. 4 Mk.) altsaa mere i Aar 207 Rbd. 32 s., hvilken Forøgelse hidrører fra forestaaende betydelige Reparationer paa Arbeids-Anstalten, og Nødvendigheden i at have et Overskud til uforudseelige Udgifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Blandet. En svensk Reisende (J. M. Rosen har, imedens han opholdt sig i Kjøbenhavn, ogsaa aflagt Prof. Oehlenschläger et Besøg. Til sin Jntroduction havde han medtaget den af ham componerede Musik til Oehlenschlägers Vaudeville, Freias Altar. Han fandt en huldrig Modtagelse, da han med Claveer udtoget under Armen kom til Vestergade No 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Oehlenschläger skal, efter den Reisendes Forsikring, have yttret, at Vaudeviller, til hvilke man samlede Musik af forskjellige Componister, ere en Uting, og at Musiken aldrig kan komme til at staae i fuldkommen Harmonie med Ordene, naar de ikke direkte ere componerede til samme. Det er som at kjøbe færdigt syede Klæder &c." - En Yttring, der forekommer os at staae i Selvmodsigelse til Digterens egen Jnvension: at digte en ny Text til en gammel Musik, hvilket var Tilfældet med Flugten fra Klosteret." – Da den Reisende omtalte, at man i Sverrig opmuntrede Genie og Talent, gjorde Oehlenschläger med en skallagtig Mine den bemærkning, at i Sverrig gjør man alle Genier til Biskopper. (Den Frisindede.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Der fortælles, at da Kong Christian den Fjerde engang var i Odense, og der blev talt om Alsingernes Flid i at holde Vagt ved Lysabel Kirke paa Als, var der en Junker Tapp, som fordristede sig til at indgaae Væddemaal med Kongen, om at han inden Døgn, vilde, deres Agtpaagivenhed uanseet, komme der i Land med sin Tjener, uden at de skulde mærke dertil. Men da han næste Morgen var kommen i Land og vilde snige sig fra Mum mark op imod Kirken, blev han tilligemed Tjeneren ihjelslagen af Alsingerne, hvilket Kongen tilgav dem, da det endydermeere bekræftede hans Paastand. Reisende fra den 16de til den 23de Januar 1839. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Student Bech; Gartner Genz; Hr. Hansen; Forvalter Schou Fuldm. Bergenhammer; Dhrr. Jensen og Bjerring. Med Personposten: Propr. Langsted, Kiøbm. Lunddahl; Cand. philol. Trojel; Hr. From. Udenfor Posterne Forvalter Thye; Skibsfører Lindemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Vacant Skolelærer-Embede. Anden-Lærer-Embedet ved Rødbye Borgerskale, samt den med samme forbundne Organist-Tjeneste, søges hos undertegnede Direction, og har følgende Jndtægter: 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura; 25 Tdr. Byg efter Cap. Tarten, fri Boelig med Hauge, 6 Favne Brænde, hvoraf Stolestuen, tillige opvarmes; 3 Tdr. Land Jord; Michaelis Løn 8 s. Sølv af hver Familie i Communen, omtrent 15 Rbd.; for afgiven Jord til Gymnastik Plads 5 Rbd.; af Organist-Tjenesten i fast Løn; 46 Rbd. 2 Mk.; til samme henlagt Michaelis Løn omtrent 15 Rbd., for Orgelet at spille ved Bryllupper og Barnedaab, samt at fungere som Bedemand – naar dette forlanges – anslaaes til omtrent 10 Rbd. Anden-Lærer holder Boelingen vedlige for sin egen Regning, samt underviser hele Borgerskolens Drenge Antal i Gymnastik uden særlig Godtgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Skole-Directionen for Lollands østre Provstie den 16de Jan. 1839. R. v. Jessen. Kofod=Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
J Bogtrykkeriet i Nykjøbing faaes: Schemata til Ministerialbøger a 3 s. Arket; dito til Pastoraternes Fattigregnskaber a 3 s. Arket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Paa alle andre Sorter Schemata, saavel til Protocoller som til andet Brug, saaog Blanquetter til Regninger a., der stedse ville blive expederede hurtigt og billigt, modtages Bestilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Committeen for den Lolland-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme vil indfinde sig Onsdagen den 30 dennes om Formiddagen Kl. 10 paa Gjæstgivergaarden i Maribo og Torsdagen den 31 dennes paa Gjestgivergaarden i Nykjøbing til samme Klokkeslet, for at søge at gjøre Jndkjøb af Fol og Plagge faldne efter de heri Stiftet opstaldede Fuldblods- og ædle Hingste og indbydes herved de som have saadant Tillæg at sælge, at ville møde dermed til ovenmeldte Tid og Sted, der kjøbes kun vel voxet vel fodret og feilfrit Tillæg og høieste Priis vil omtrent være for 2 Aars Plagge 120 Rbd. og for 3/4 Aars Føl 60 Rbd. Ourebygaard, d. 20 Januari 1839. Wichfeld. Reventlow. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Rosenorn-Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Huus-Salg. Paa Grund af mig paakommen Svagelighed, agter jeg underhaanden at sælge mit eiende Huus her i Byen, der bestaaer af 7 Fag Forhuus af Brandmuur med Tegltag, 3 Fag Baghuus af Muur- og Bindingsværk, til Siderne med brandmurede Gavle, Alt nyt, en god lille Have, hvori er Brønd med godt Vand, et Stykke Jord paa Byens Mark, paa circa 1 Tde. Land. Størstedelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Lysthavende behage at henvende dem til mig selv. Saxkøbing den 17de Januari 1839. Ole Larsen, Skomagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Paa Hans Majestæt Kongens höie Fødselsdag, den 28de dennes, afholdes Bal paa Gjæstgivergaarden i Saxkjöbing, hvortil Lysthavende. indbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Auction. Jfølge passeret Forliig og Jndførsel samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Anders Bertelsen tilhørende i Troelsebye Bye, Søllested Sogn, Lollands Sønder herved beliggende, Huus med tilhørende Jord, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 3/4 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 4de og 18de Martz samt Tirsdagen den 2den April d. A. hver Dags Formiddag Kl. 11, de 2de første paa Nakskovs Raadhuus og den 3die paa selve Eiendommen, som agtes bortsolgt. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22 April 1817, saavel til Efterretning for Panthaverne som de Lysthavende. Nakskov den 20 Januar 1839. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Hans Larsens Enke, Maren Knudsdatter i Kraarup og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre Districts Skifte Trap. ret, Eremittagen den 16de Januar 1839. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Lollands Falsters Tiende. No 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Søndagen den 27 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Udenlandske Nyheder. England. Det er almindeligt antaget, at Ministeriet har besluttet at forelægge Parlamentet et Lov-Udkast til Afskaffelse af Kornlovene, og at Lord Melbourne vil lade sig bevæge til Eftergivenhed, da Sir Robert Peel har erklæret sig for en Forandring i det hidtil fulgte System, saafremt han atter kommer til Statsroret. Forsamlinger afholdes fremdeles i dette Øiemed i Englands betydeligste Steder, som bevise, at Fleertallet af Nationen har opfattet og vil gjennemføre Sagen med den, den engelske Karakteer, eiendommelige Kraft. Courier, udtaler sig i skarpe Udtryk og Nedsættelsen af Transittolden mellem Hamborg og Lybek, og foreslaaer den danske Regjering at gaae endnu et Skridt videre ved at indrømme Anlægget af en Jernbane, mellem disse Handelstæder, mod at hæve en moderat Afgift, der i Resultatet vilde være fordeelagtigere end de nuværende Toldforsøg. – Fra Canada høres nu kuns om Domfældelser og Henrettelser. Sir Georg Arthur har i Anledning af Præsidenten v. Burens Budskab offentligen erklæret, at han intet vidste om canadiske Uroligheder, men vel og Jndfald af amerikansk Røverpak, og at han derom havde gjort de fornødne Skridt hos den engelske Gesandt i Washington. Chronicle" skriver, at Efterretningerne fra Belgien stedse blive mindre tilfredsstillende saavel i politisk som i commerciel Henseende, og at Alt tyder hen paa en nær forestaaende Crisis. At den belgiske Bank ophørte at betale tilskrives Orangisternes Machinationer for endmere at forøge Regjeringens PengeForlegenhed. – Fra Liverpool skrives, at Tabet af Menneskeliv ved den sidste Storm har været uhyre saavel paa Havet som ved Kysterne. J Byen og Omegnen bleve 9 Mennesker dræbte, paa Havet og ved Kysterne ere 89 druknede, altsaa ialt i det mindste 115 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Hannover. Under 15de dennes er emaneret et allerhøieste Rescript hvori Magistraten i Osnabrück tilkjendegives Hs. Majestæts alvorligste Misbilligelse af et Andragende Forfatnings=Spørgsmaalet vedkommende hvilket var ledsaget af Reponsa fra de juridiske Faculteter i Heidelberg og Jena. Magistraten havde nemlig hos disse Faculteter forespurgt, hvorvidt den er forpligtet at adlyde Landslovene, de kongelige Anordninger og de høiere administrative Øvrigheders befalinger, samt hvorvidt en Øvrighed i Kongeriget er berettiget og forpligtet til at yde den befalede Hjelp ved Skatters Jnddrivelse efter den 1ste dennes, naar enten ikke Stænderne indkaldes ifølge Statsgrundloven af 26de Septbr. 1833, eller Skatter ikke bevilges af disse. J Rescriptet hedder det blandt Andet: Vi have af Eders forberørte Andragende med største Forundring seet, at J ikke undsee Eder ved at paastaae, at Spørgsmaalet om den af Os hævede Statsgrundlov fremdeles staaer ved Magt, nu er hævet over al Tvivl. Denne Yttring strider saameget mere mod den Os skyldige Ærefrygt, som det ikke er Eder ubekjendt, at Vi efter lang og omhyggelig Prøvelse af alle Forhold har fundet Os foranlediget til at erklære denne Os, hverken i formel eller materiel Henseende, bindende Lov, for ugyldig. Endelig har J, uden i ringeste Maade at agte paa den, den kongelige Majestæt skyldige Ærbødighed, ikke undseet Eder ved at fremstille Eders forberørte Anskuelser som en saa anerkjendt Retsfordring, at J endog vilde ansee det som en Overtrædelse af Eders undersaatlige Troskabspligt, om J derover tillode Eder den mindste Tvivl. For dette formastelige Foretagende, for disse Anmasselser tilkjendegive Vi Eder ikke alene Vor retfærdigste Uvillie, men forbeholde Os endog til sin Tid at træffe de efter Omstændighederne passende Forholdsregler med Hensyn til Eders hele af Os irettesatte Fremfærd i denne Sag. Partiaanden begynder nu ogsaa at vise sig virksom i Hovedstaden. J denne Tid samles Underskrifter til en Petition hvori Borger-Repræsentantskabet opfordres til, af yderste Evne at søge at bevirke en Forandring i Magistratens hidtil viste Forhold i Forfatnings=Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Den hollandsk belgiske Grændse. Fra Antwerpen skrives under 16de dennes, at den hollandske Armee er deelt i 3 active Divisioner, hvoraf den første skal have sit Hovedqvarteer i Eindhoven, den anden i Leiren ved Reyen, og den tredie i Herzogenbusch. Den af udvalgte Tropper bestaaende mobile Division under Hertugen af Sachsen Weimars Commando, skal iagttage den hele Linie fra Westwezel til Beverloo. Denne Division var den 15de opstillet i Slagorden ved Postel. Prindsen af Oraniens Hovedqvarteer er i Tilburg. Der staae meget faa belgiske Tropper ved Grændsen. Det prangistiske Blad Messager von Gent, seer imidlertid i de hollandske Troppebevægelser kuns blotte Forsigtighedsregler, og mener, at Holland under de nærværende Omstændigheder ikke vil angribe Bell gien, hvilket kuns kan blive Tilfældet under en almindelig europæisk Krig, der dog ikke er sandsynlig efter den Vending Adresse-Discussionerne i Frankrig have taget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Belgien. Det ministerielle Blad Observateur vil vide, at Grev Merode har foreslaaet den franske Regjering, som Grundlag for en ny Underhandling med Holland, at Belgien skulde beholde hele Luxemburg og Limburg med Undtagelse af Fæstningerne Luxemburg og Mastricht, der overlades til Huset Oranien, at Belgien, skjøndt det kuns erkjender sig pligtig at betale 2 Millioner Gylden, vil, for at befordre Freden, endnu tilskyde 2 Mill., og at det efter Udvexling af Ratificatiotionerne betaler 65 Mill., (paa andre Steder angives 100 Mill.) Dette Arrangement, som Sebastiani skal understøtte i London, skal, som det hedder, have nydt en gunstig Modtagelse (i Paris eller London?)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Fædrelandet. Dagen giver en Afskrift af Thorvaldsens nedenstaaende Brev til Formændene i Committeen for hans Musæum, dateret den 6te dennes. Som jeg hører, har Hans Majestæt nu skriftligen gjentaget, hvad han for 8 Dage siden var saa naadig at meddele mig, nemlig at han skienker til Locale for mine Konstsager den Bygning, som ligger bag ved Christiansborg Slotskirke, bestaaende af to Sidefløie og et Endepartie. Jeg modtog min Konges Tilbud med Glæde og Taknemmelighed, og hvad jeg saaledes sagde til Hans Majestæt og til Konstacademiets høie Præses, Hans Kongelige Høihed Prinds Christian, saavelsom til alle mine Venner, som derom have talt med mig, det beder jeg dem, mine Herrer, at de ufortøvet ville, paa mine Vegne, foredrage saavel for deres gode Colleger i Committeen, som for den ærede Magistrat og Stadens deputerede Borgere. Jeg miskjender sandeligen ikke den Jver og gode Villie, som besjæler nogle af mine Velyndere, i det de ønske et andet Locale, end dette, som jeg er fuldkommen tilfreds med men det skulde smerte mig, om der derved skulde gives Anledning til den allermindste Yttring til Hans Majestæt eller til det Offentlige, hensigtende til at forandre hiin Kongelige Beslutning. Mit Ønske for mine Konstsager er nær ved at opnaaes. Fundamentet er, ved denne Kongelige Gave, nu lagt; Udførelsen kan, ved de af mine Landsmænd og Medborgere allerede ydede velvillige betydelige Bidrag, som jeg erkjendtligen paaskjønner, og ved det Tilskud, som der kan ventes fra denne Stads Øvrighed, der allerede har givet mig umiskjendelige Prøver paa dens Hengivenhed, ikke længe udeblive. Min Alder, min Konst og mit Helbred fordrer Ro og Fred, og disse mig vigtige Goder vil Jngen, som har mig kjær, forstyrre. J Anledning af en Yttring i Debatterne i Finantssagen: uagtet Kongen er Nøisomheden selv, og uagtet de kongelige Prindser og Prindsesser ikke for deres egen Person forbruge mere end deres Stand udkræve o. s. v. har Redact, af den Berl. Tidende, for at forebygge mulig Misforstaaelse med Hensyn til at Dronningen ikke er nævnet, erklæret, at han ved at gjennemgaae Finantsregnskabs=Bøgerne, har fundet, at siden Christian den 5tes Tid (for ældre Tider existere ingen Regnskabsbøger) ingen af Landets Dronninger har taget saa meget Hensyn til Finantsernes Tilstand, som netop vor nu regjerende Dronning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Kjøbenhavnsposten beretter, at det kongelige danske Cancellie har anseet det aldeles nødvendigt under Eet at anlægge 5 Søgsmaal mod Bladets Redacteur, nemlig paa Grund af N. 7, paa Grund af den af Redact, udgivne Piece Danmarks Forhold til Storbritanien og Rusland (særskilt aftrykt af det under Beslag lagte N 7) hvori Collegiet finder tvende Forbrydelser, deels at Redact, har villet eludere Pl. 2den Octbr. 1810, deels skal Jndholdet være forbryderisk, paa Grund af bemærkningerne i No 13 og Cancelliets Opførsel, og endelig paa Grund af den i No 16 optagne Correspondence fra Leipziger Allgm. Zeit. fornemmelig om Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederik. Dette er udenfor al Tvivl den vigtigste Pressesag, hvormed Kjøbenhavnsposten endnu har været bebyrdet: det gjelder nemlig her ikke mindre end og Øvrigheden eller Domstolene skulle have den afgjørende Myndighed i Pressesager, med andre Ord, om vi i Danmark, skjønt Lovgiveren i Frd. 27de Septbr. 1799 har erklæret sig imod Censur, dog skulle lide under denne ubehagelige Tvang for enhver god og oplyst Mand." Vore Forhold, baade de nuværende og fremtidige, blive meere og meere Gjenstand for Artikler i fremmede Blade; flere af disse vise sig tydelig som danske Forfatteres, der, paa Grund af vore Trykkelove, vælge det fremmede Terain, for der at udtale sig om Gjenstande, der her synes at være uomDe skrivelige, men andre bære ogsaa tydelig Præg af ikke at skylde nogen dansk Pen deres Oprindelse; til disse sidste hører en i flere Henseender ret mærkelig Correspondance-Artikel i Götheborgs femte Handels og Sidfarts Tidning N. 8 for 19de denne Maaned. De, der have eller ville læse Artiklen, turde imidlertid upaatvivleligen give os Ret i at vi ikke hidsætte den her. En Sætning kunne vi dog, uden Uleilighed for Politimesterens Medhjelp gjengive. Det store Skridt, Danmarks Konge ved Jndførelsen af raadgivende Stænder gjorde til Dannelsen af en friere Statsform, er allerede et ganske smukt Offer til Oplysningen, og en betydningsfuld Erkjendelse af Billigheden af Tidens Fordringer; og om man endog maatte ansee dette Skridt blot som en halv Mesure, saa er det imidlertid altid et Skridt nærmere Maalet." Forøvrigt taler Forfatteren Adskilligt om la foree des choses", Ruslands Keiser, Mester Erik, det danske Folk, moden Mand, Selvstændighed, Naturens Orden, Stilladsen og Bygningen, den nye Tid, Thronfølgeren, Røgelseoffer, Souverainiteten. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Helsingøers Avis spørger træffende i Anledning af Jsenkræmmerlaugets Proces imod Konstdreierne angaaende Porcellains=Pibehoveder: Mon det ikke ogsaa skulde være et Jndgreb i Silke- og Klædehandlerlaugets Rettigheder, at Konstdreierne sælge Pibelidser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
J Ordenssagen No 54. Skovfoged Ole Rasmussen (Liebenberg) contra Maribo Amts Landmilice-Session (Blechingberg) betræffende en af denne Landmilice-Session afsagt Kiendelse, hvorved Citantens Søn August Ferdinand Christian Andreas Peter Nissen er bleven kjendt pligtig til som Værnepligtig at forblive staaende i Lægdsrullen, blev i Høiesteret den 23de dennes afsagt saadan Dom: Reserve af Mariboe Amts 25de Lægd L. 369 August Ferdinand Christian Andreas Peter Nissen bør være berettiget til Udgang af Lægds rullen."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
J Neue Zeit. skrives fra Kjøbenhavn, at den skandinaviske Forening af Videnskabsmænd stedse vinder i Udstrækning, og at den kuns kan lede til glædelige Resultater, da Beboerne af trende nu adskilte Riger, som egentligen kuns udgjøre et Folk, føres hinanden nærmere, og de smaa Uovereensstemmelser vil udjevnes som endnu finde Sted i Nationaliteten mellem Danske og Svenske. Har end, som nogle paastaae, den svenske, saavelsom den danske Regjering strax henvendt deres Opmærksomhed til disse Foreninger, saa vil de dog paa ingen Maade virke forebyggende, da Associationsretten ikke ved Lov er indskrænket, og videnskabelig dannede Mænd desuden vel ville vogte sig for at begaae en Ulovlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Nykjøbing. Ligesom de fleste Steder paa Landet, saaledes har man ogsaa her i Byen været betænkt paa efter bedste Evne at afvende Nøden hos den Klasse af Trængende, der ikke paa anden Maade kan vente Understøttelse. J dette velgjørende Øiemed er ved flere agtede Mænds Bestræbelser, og den Velvillie Sagen fra Byens Jndvaaneres Side har mødt, til Dato tegnede Bidrag af 32 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 8 Tdr. Kartofler og 25 Rbd. i Penge. Saasnart Subskriptionen er sluttet, vil en Committee til Bidragenes Anvendelse og Fordeling blive valgt af de Bidragsydende, og skal det foreløbigen være vedtaget, ikke at uddeele Kornet in natura, men derimod at lade bage Brød til Udsalg hos en Bager til moderate Priser, og at anvende de derved indkomne Penge til Understøttelse paa samme Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Ved Præstøkanten skal i disse Dage være afbrændt en Bondegaard, hvorved 5 Mennesker tilsatte Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Efter Forlydende har Generalpostdirectionen beordret Undersøgelser anstillede om hvorvidt de Reisende kan afhentes ved Personpost-Karethen paa Brohovedet ved Gaabense Færgested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Blandet. De behageligste Vinterballer i St. Petersborg, hedder det i Marqvis Londonders nylig udkomne Reisebeskrivelse – ere Keiserindens i det Anitschkoffske Palais. Disse Baller have de londonske Solreers Friskhed, Ruus og Tryllerie. Paa disse Baller vise Damerne en Toiletpragt, hvorom man ikke kan gjøre sig noget Begreb, hverken i London eller Paris. Keiserinden giver hver Vinter en Snees. saadanne Soireer, og ingen Dame viser sig der to Gange i samme Pynt. Marqvien spurgte engang Fyrstinde T. fra Moskau, hvormeget vel hendes tre Døttres Toilette kostede hende hver Vinter, Hun svarte: at een eneste Balkjole kostede over 200 Rubler. Og naar man multiplicerer denne Sum med Døttrenes, Kjolernes og Ballernes Tal, saa udkommer der en uhyre Sum. Fyrstinden tilstod sukkende at det var en Daarskab, men en nødvendig Daarskab, fordi de adelige Frøkener kun bortgiftes ved Keiserindens Hof, hvor deres Slægtninge maae forestille dem, da det ikke falder de unge Adelsmænd, ind at opsøge dem inde i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Om Kongen af Sverrig siger Marqvis Londondery, at han for nylig havde faaet den Efterretning, at Keiser Nicolaus lader paa Alandsøerne, i den bothniske Bugt opbygge et stort Søearsenaltil Forsørgelse, Formerelse og Underholdning af samtlige russiske Flaader, saa at en ualmindelig Mængde Krigskibe kan i en Hast forsamles her og inden 48 Timer vise sig udenfor den svenske Hovedstad. Men hvorfor - havde Marqvien sagt til Kong Carl Johan giver D. M. ikke befaling til at forstærke de Batterier og Passer, som forsvare Jndgangen til Stockholm? Hvorpaa Kongen havde svaret: "De har gjærtet mine Hensigter! Det er ogsaa min Plan. Jeg vil gjøre Stockholm uindtagelig, saafremt Sverrig vil give mig Midlerne dertil." Skibsefterretninger. Den 1ste Januar indstrandede paa Østsiden af Ameland en Skonnert med et dansk Flag Storevant, om hvis Ladning eller Mandskab man ikke havde opdaget Noget; derimod vare allerede nogle Klæder flydte i Land, ligesom senere et Skudsmaal for en Matros, udstedt af Capt. Ferd. Löck, førende Skibet Helene, af Sønderborg. Skibet laae bestandigt paa Siden, og man agtede ved stillere Veir at bjerge saameget som muligt af dette og Ladningen. Greenaa den 13de Januar. Skonnerten Paradiis, Fe Witte, af Femern, fra Neustadt med circa 1000 Tdr. Hvede, bestemt til Newcastle, kom Natten til den 9de paa Grund udenfor Treaa Mølle. For at lette Fartøiet udkastedes circa 200 Tdr. Hvede, da Veiret ikke tillod at bringe noget i Land; men den tiltagende Blæst drev det ind over flere Sandrevler, saa at det kom til at staae paa et Par Fod Vand. Ladningen bringes nu hertil, og man vil gjøre sig Umage for ligeledes at faae Fartøiet, som har hugget flere Gange, hertil forat eftersees.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-27
Ved Tallotteriets 1480de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Gjennemsnit af Nykjøbings Torvepriser. i Ugen fra den 15te til den 25de Jan. 1839. Hvede 8 Rbd., Rug 30 Mk., Byg 24 Mk., Havre 15 Mk., hvide Erter 30 Mk., graa ditto 24 Mk. Alt pr. Tønde. Forlangt indrykket.