JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Onsdagen den 26 October. Nr. 36. Jens Nielsen, Niels Fischer, Niels Pedersen, Jens Sørensen, Niels Jensen og Peder Laursen, c. Lars Bastrup af Ellerup, angaaende nogle i et Forhoden 4 Febr. 179, af Citanterne gjordte Forklaringer. hvorved Lars Dastrup havde anseet sig fornærmet Ved Skanderborg Birketingsdom af 5 Septbr. 1799. var den af Citanterne mod bemeldte Bastrup gjordte Beskyldning anseet som utalt og uskrevet, og kiendt de de og magtesløse at være, saa de ei bør komme ham til nogen Forkleinelse paa Navn og Rygte i mindste Maade, samt tilfunden Citanterne, for nogenledes at af sone denne Forseelse, hver for sig at bøde 1 Rdlr. til Giern Sogns Fattige, og i en Slags Reparation hver for sig at betale til Bastrup 2 Rdlr.; ligesaa i Erstanning til ham for dette aftvungne Søgsmaals Bekostninger hver 2 Rdlr. Stykke for October Maaned 1796. Dom: Birketingsdommen frafaldes, og bør ikke komme Citanterne til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade, men de bør for Lars Bastrups ubeføiede Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter betaler Lars Bastrup til Citanterne med 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr., samt end videre til samme Casse 5 Rdlr. Løverdagen den 29 October.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
No. 316. Geheimeraad og Amtmand Hr. Christian Ludvig Scheel Plessen, c. Preussisk Stats- og Kabinetsminister Carl August von Hardenberg og Søn Christian Henrich August v. Hardenberg Reventlau. Denne Sag havde reisk sig derfra, at Citanten, efterat Stats- og Cabinets Minister v. Hardenberg og hans nu ved Døden afg. Hustrue Frue Friderica Juliana Christiana Grevinde af Reventlau vare adskilte, og imellem sig havde oprettet en Contract angaaende deres Formues Deling og Administration for Eftertiden, har, som fornævnte Grevinde Reventlauds nærmeste Slægtning og Værge, havt Administrationen over hendes Godser fra Aaret 1789 indtil 1793, da disse Godsers Bestyrelse blev antaget af den til Grevindens Boes Bestyrelse anbefalede Stiftecommission, saavelsom fra det for saadan Administration aflagde Regnskab, i hvilke fra Contra Citanternes Søde ere gjorte adskillige Udsættelser, hvilke indbefattedes under følgende Poster, saavelsom 1ste Post, det anførte Revisionssalarium 460 Rd. 2 Post Lon til en Skriver i 6 Aar, a 200 Rd., tilsammen 1200 Rd. 3 Post. De for Skrivermaterialier anførte 350 Rd. 4 Post. De for Brevporto anførte 258 Rd. 2 Mk. 2 s. 5. Post. De for Reiseomkostninger anførte 2632 Rdlr. 6. Post. De for 2de Betienteres Reiser til Godserne anførte 16 Rd. 1 Mk. 4 s. 7 og 8 Post. De af Citanten fordrede Værgemaalspenge eller Honorarium for Administrationen 6572 Rd. 10 s. 9. Post. De til en Advocats Salarium anførte 400 Rd.; og endelig 10 Post en Difference af: 8 Rd., som skal være tabte ved Citantens Forhandling, af 18 Par Stude fra Stamhuset Krænkerup m.v. Ved Commissionsdommen af 22 Martii d. Ager Citanten anseet pligtig at udrede og til vare følgende: 1) under 1. Post de et ham under Navn af Værgemaalspenge eller Administrations Honorarium tilbageholdte 325 Rdlr. 4 Mk. 10 sk. 2) under 2 Post 100 Rdlr. 3, under 3 Post 125 Rdlr. 4. under 4 Post 40 Rdlr. 5) under 5 Post 126 Rdlr. 6) under 9 Post 400 Rdlr. 7) under 10 Post 100 Rdlr., tilsam. men 6134 Rdlr. 4 Mk. 10 sk., og i Følge heraf til Slutning kiendt for Ret: at Citanien bør til Contra Citanterne betale den Summa 6137 Rdlr. 4 Mk. 10 s. med Rente 4 pro Cento af de 5238 Rdlr. 4 Mk. 10 sk., samt de under : Post anførte 40 Rdlr. fra Commissions Stevningens Dato den 10 April 1795, indtil Betaling skeer, hvorhos Parterne i øvrigt for hinandens Tiltale i denne Sag ere frifundne, og Processens Omkostninger ophævede Dom: 80 De til Forsendelse med Posten Dom, Commissariernes Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Fra den 1ste til 29de October ere her i Staden copulerte 11 Par, fødte Drenge 114, Piger 104, tilsammen 218. døde Mænd 57, Qvinder 52, Drenge 28, Piger 41, til sammen 178 ; ere altsaa go flere fødte end døde De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 9, Apoplerie 3, Barselseng 4, Beenskade 1, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 14. Colica 1, Druknet 1, Dræbt sig selv i Falden til Døde 1, Feber 1, Flod 1, Forraadnelsesfeber 13 Galdefeber 3, Gicht 1, Halsyge 3, Hastig Død 1, Hidsig Feber 2, Jnflammation 2, Kighoste 2, Koldbrand, Kopper 6. Krampe 5, Langvarig Svaghed 1, Modersyge 3, Meslinger 2 Nærvefeber 2, Orm 1, Raserie 1, Skarlagensfeber 1, Skiørbug 1, Slag 25, Svindsot 5, Trødske 2, Tænder 1, Tærend, Syge 15, Uangivne Svagheder 26, Vattersot 9. Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 2den til 29de October af Patienter indkomne 157, udgaaet 136. døde 21. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Vitise Korn. . Rug, Holsteensk, Td. 2 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . Dansk, Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd., Mk. Dansk Vaar=Sild Td. Hvede, Holstensk, Td. . Rd. - Mk. t. . Høst=Sild Td. . Lollandsk, Td. 4 Rd. 2 Mk. t. Norsk Vaar=Sild Td. Siellandsk Td. 4 Rd. 4 Mk. 5 Rd. 4 Mk. . Høst=Sild Td. Byg Td. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Tran Td. . 24 Bra Cron Td. 6 Rd. - Mk. t. Sal. Malt Td... 2 Rd. 4 Mk. - s. Havre Td. 1 Rd. 3 Mk. a 1 Rd. 3 Mk. 8 s. Norsk Td. . . rineborsk Td. ". . Havre=Gryn Td. . 7 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Spansk Td. . . Boghvede=Gryn Td. 6 Rd. 3 Mk. - s. Erter Td. 3 Rd. 2 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. - s. Engelsk Td. . .gede Vahre. Fransk Td. . Jsl. salted Lammekjød Td. 13 a 14 Rd. Vine, Flesk, røget, L. 2 Rd. 1 Mk. - s. En Adme Rbinsk Viin grønsalted, Lpd. 1 Rd. 3 Mk. 83. genrige Oste, Fyenske, Skod 9 a 13 Rd. - Mk. f. Et Oxehoved rød Viin Holsteenske 16 a 17 Rd. - Mk. - s. udenrige. Smør, Fyensk, Td. 40 a 43 Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Vi Siellandsk, Td. 4 4 a 500 Rd. - Mk. 2 s. udenrige. Holsteensk, Td. 44 a 5 Rd. - Mk. - s. Et Oxch. Fransk BrænTælle, Lispd. 2 Rd. 4 Mk. 8 udenrige: Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. 1s. Hum Fisk. Brunsviger) " Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. Graasey, fatted, Td. 4 Rd. - Mk. - s. Staldsk 3 Skpd. . . tor, Skpd. 11 Rd. -Mk. - s. Klipsisk Skpd. 19 Rd. - Mk. s. . 4. Norsk Torsk, salted, Td. 7 Rd. Mk.. s. Norsk Jern Skpd. Jslandsk dito, Td. . 100 Rd. - Mk. - s. Tiære Td. . . . dito tor Fisk Skpd. 17 Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. 42, a 5. Klipfisk, Skpd. 200 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 36 Priis=Courant. Kliplanger Skpd. = 19 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. Hest=Sild Td. . 3 Rd. - Mk.. s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td. ". 24 a 25 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . . 4 Rd. - Mk. coneborsk Td.". . . 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Spansk Td. . . . 5 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Engelsk Td. . . 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Fransk Td. . . Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin 60 a 80 Rd. nyestrig. 50d 70 Rd. Et Oxehoved rød Viin 60 a 50 Rd. lidenrigs 50 a 80 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin. . 6 a 600 Rd. udenrig. 30 a 50 Rd. Et Orch. Fransk Brænder. 30 a 900 Rd. udenrige 60 a 70 Rd. Brunsviger) " 100 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. 30 a 3 Rd. Mk.. s. Brabandsk ) T. 80 Rd. - Mk. - s. J. Norsk Jern Skpd. = = 16 Rd. - Mk. L. Tiære Td. . . . 53. J. For Skpd. 42, 45 a 52 Rbd, efter dens H. Reen Hamp Skpd. 36 a 40 Rb.) Bonitet. bh. Maanedl. Stats=Tidender &c. Hændelse: En afskediget Soldat nedfaldet paa en Muddeermaskine og forslaaet sig; en Arbeidskarl nedfaldet og meget forslaaet Hovedet ; en Dreng faldet og brækket en Arm ; en Arbeidsmand forslaaet af en Planke, en Matros nedfaldet paa et Skib og dødelig forslaaet sig; en Husar hugget det ene Been med en Øre, en Muursvend nedfaldet og forslaaet sig: en Karl faldet af en Vogn og brækket en Arm; en Matros nedfaldet paa et Skib og brækket et Been; en Arbeidsmand falden og slaaet i Sidebeen itu, en Muurdreng nedfaldet fra en Bygning og forslaaet Hovedet; en Pige ligeledes nedfaldet fra en Bygning og meget forslaaet sig; en Student styttet af en Hest og brækket et Been; en Arbeidsmand nedfaldet i Lasten paa et Skib og dødelig forslaaet sig ; en Matros brækket et Been; en Arbeidskarl faldet og forslaaet Hovedet, en Kone nedfaldet af en Trappe og slaaet et Sidebeen itu; en Dreng faldet og brækket en Arm, en Pige forslaaet paa Hovedet af en Møllevinge; en Dreng faldet i en Bermehoug og skaallet sig; en Soldat ved Arbeide paa Holmen brækket en Arm, en Matros nedfaldet paa et Skib og forstaaet sig; en Kone nedfaldet fra et Stellage, brækket en Arm og meget forslaaet sig, en Soldat faldet paa Gaden og brækket Krave samt Brænde. Favnen. 19 Rd. - Mk. - s. Pommersk Fyr. Rd. - Mk.... 5 Rd. - Mk. - s. Pommersk El. Rd. Mk.. s. 3 Rd. - Mk. - s. Pommerst Bøg. . Rd. - Mk. - s. Rd. - Mk. - s. polsteensk Bog Rd. - Mk. t. 5 Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt. R. Mk. a 26 Rd. - Mk. - s. Fyens ". . . - Rd. - Mk.. s. Birk - Rd. Mk. - s. . 4 Rd. - Mk. . 7 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Kiøbenhavns 3 Rd. Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. 3 Rd. 3 Mk. Brænde. Rd. - Mk. Et Bonde=Læs 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. - s. se. Et Læs Tørv i Hs. 3 Mk. a 3 Rd. Mk. - s. 60 a 30 Rd. Kulsd. . . Rd. 3 Mk. ) 50d 70 Rd. Foering. 60 a 50 Rd. Høe et stort Læs ". 4 Rd. 1 a 3 Mk. - s. 50 a 80 Rd. et mindre dito 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. . 30 a 60 Rd., Halmet Læs. 2 Rd. 145 Mk.. 30 a 50 Rd. Jøns og Flederværk. udev. 30 a 90 Rd. Kalkunske gamle Parret Rd. Mk. - . 60 a 70 Rd. . . unge Parret 2 Rd. 2 Mk.. s. Capuner fede et Par 1 Rd. 2 Mk. - s. alle mavre et Par Rd. 5 Mk. - s. 100 Rd. - Mk. - s. 30 a 3 Rd. Mk. - s. Høns gamle Parret . 3 Mk. 8 s. unge Parret. Mk. t. 300 Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par 4 Mk. s. Giks levende Stk. 1 Rd. mk. 8 s. . . 16 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Slagtede Stk. . Rd. 4 a 5 Mk. t. . Rd. M. rænder et Par Rd. 3 Mk. t. a 52 Rb) efter dens Duer et Par a 400 Rd.) Bonitet. Æg en Snees = 1 Mk. 1s. af en Trappe og slaaet et Sidebeen itu; en erket en Arm, en Pige forslaaet paa Hove lige, en Dreng faldet i en Bermehoug og aldat ved Arbeide paa Holmen brækket en nedfaldet paa et Skib og forslaaet sig ; en et Stellage, brækket en Arm og meget for dat faldet paa Gaden og brækket Krave Brænde. Favnen. Pommersk F. . - Rd. - Mk. t. Pommersk En . Rd. Mk. - s. Pommerst Bøg. . Rd. - Mk. - s. polsteensk Bog Rd. - Mk. t. Jydskenkelt. R. Mk. Fyens ". . . - Rd. - Mk.. s. Birk - Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Kiøbenhavns Et Bonde=Læs 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. - s. Et Læs Tørv i Hs. 3 Mk. a 3 Rd. Mk. - s. Aar 13. . . - Rd. 3 Mk. 3. Foering. Hør et stort Læs, 4 Rd. 1 a 3 Mk. - s. et mindre dito 3 Rd. 1 a 2 Mk. - . Halm et Læs, 1 Rd. 1 a 5 Mk. 3. Jøns og Flederværk. Kalkunske gamle Parret Rd. Mk. - .. . unge Parret 2 Rd. 2 Mk.. s. Capuner fede et Par 1 Rd. 2 Mk. - s. mavre et Par Rd. 5 Mk. - s. Høns gamle Parret . 3 Mk. 8 s. unge Parret. Mk. t. Kyllinger et Par 4 Mk. s. Giks levende Stk. 1 Rd. mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1796-10-01
Slagtede Stk. . Rd. 4 a 5 Mk. t. rænder et Par Rd. 3 Mk. t. Duer et Par J. Æg en Snees = 1 Mk. 1s.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
at disse Tidende.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Rastadt, den 18de September. I Dag hører man her, at de Keiserlige virkelig beskyde Keblide skulle holde Jndtagelsen for virkelig let, saasom de nye ganske Verker der endnu ikke ere halv færdige, og de gamle de intet. De Franske, som bleve forfulgte af de Keiserlige og kom her igiennem, have alle kastet sig ind i Rehl. J Dag bleve 16 Kanoner indbragt her, som de Keiserlige ved Bønderne havde frataget de Franske. Ogsaa i Breisgau og Ottenaukulle Bønderne være staaet og mod de Franske.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Skrivelse fra General Buonaparte, dateret Cismoneden 4de September: Borger Directeurer i General AngerrausDivision marcherte den 6te til Borg di Val de SugaroDen 2de stødte den paa Fienden, som havde forskandset sig i Landsbyen Primelan, og støttede sin venstre Fløi paa Brenta og sin høire paa steile Bierge. J saa Øieblitte var Landsbyen i vor Besiddelse. Fienden satte sig igien i det lille FortCovelo; men veeg ogsaa der efter en kort Modstand. 2 Regimenter satte efter ham, naaede snart Spidsen af Colonnen, og gjorde den gandske til Fange. Vi have erobret 10 Kano, ner og 8 Faner, og gjort 400 til Fanger. Vi forbleve omNatten i Cismone. J Morgen gaaer det til det trange Paa af Brenta.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Buonapartes Skrivelse fra Bassano den 9de September: J 2 Dage have vi lagt 20 franske Mile tilbage. Denne hurtige og uventede March bragte Fienden ud af sin Fatning: Wurmser vilde afskiære os, og blev selv afskaaren. Den 8de kom vi til de trange Passer, og traf Fienden. Om Morgenen, førend Kl. 7, begyndte Fegtningen, og Østerrigerne bleve slagne overalt. Vi marcherte strax mod Bassand. Wurmser var med sin Stab endnu der. Med største Sød reddede han sig dog ved Flugten. Paa nærværende Tid sætte vi endnu efter en Division af 3000 Mand, som Wurmser har sendt til Vinenza; den eneste Rest af hin frygtelige Armee, som for 4 Uger siden truede at rive hele Jtalien ud af vore Hænder. J 6 Dage have vi leveret 2 Feldtslage og 2 mindre Fegtninger. Vi have frataget Fienden 21 Faner og 1600 Fanger, hvoriblant mange Generaler, alle øvrige ere dræbte. saarede eller adspredte. J næsten utilgiængelige Passer have vi lagt 45 Mile tilbage, og taget til Bytte jo Kanoner med deres Forspænd, og meget betydelige Magasiner.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
General Buonapartes Skrivelse, dateret Montebello den 10de September: Wurmser er nu med 1500 Mand Cavallerie, 5000 Mand Infanterie og sin hele Generalstab indsluttet imellem General Massens Division, som i Dag er afgaaet fra Vicenza, og trækker sig til Villandva, og GeneralArgentrauls, som marcherer fra Padug af mod Porto Legnane. Da Wurmser rettrerte fra Bassano, ilede han til Citadella, og videre til Vienna og Montebelle; og for at kunde støde til sine endnu øvrige Tropper, forsøgte han at indtageVerong, men General Kilmaine, som jeg havde efterlade sammesteds, slog ham tilbage. I dette Øieblit har jeg faaes at vide, at han trækkede med ved Etich, og søger at naae Mantua. Maaskee lykkes ham dette. Jeg sender da GenerSahuguet i Halvbrigader, og er saaledes Mester af Jtalien, Tyrol og stiaul.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Buonaparte. Desuden ere 3de Breve fra General Berthier blevne de kiendtgjorte, som indeholde endnu mere Detail. Han af ver: at Fienden, som sædvanligt, har været fordeelt. 6 olonne har staaer i de trange Passer af Bassand; og et anCorpsergaaet til Verona, for at bevæge os til igjen at for lade det Triening. Men den 3de var han trængt frem igien nem de trange Palser ved Breng og Balsand, havde erobrePrimeland, Fortet Coveld og Clemone, overalt forfulgt Fienden, adspredt den hele fiendtlige Colonne af 5000 Mand, i eet deraf 3500 Mand til Fanger, og den 8de var det ved Ba sand kommet tillet Feldtslag, hvori Fienden gandske blev sig. paa Klugt, og vore Tropper nytte tilligemed ham ind i Bassanehvorpaa vort Cavallerie forfulgte ham endnu 3 Mile bag Ba sang indtil Titadella. Resultatet af denne glimrende Dag den 3de September var: at vi i Bassand gjorde 5 til 6000 Fanger, og erobrede 5 Faner, 45 Kanoner, en fuldstændig Pontoisamling, 20 Bagage og Krudtvogne, og meget store Magasiner. Bredet af 10de slutter Berthier med de Ord Vurmser er schach matt. J Morgen skulle vi saae meere at vide. Alting tager den fordeelagtigste Vending. - J den erobrede Trient har Buonaparte confirmeret Hofraadscollegiet, og underlagt det Bispedømmet og Statternes Jndtrævelse. Det maae sværge den franske Republik, og udstæd alle Acter i dens Navn. - Den franske Agent Cacault har er klæret den neapolitanske Statsminister Acton, som, under Paaskud af en Cordon, allerede havde ladet 3000 Neapolitanere rykke ind paa det pavelige Gebet: at Buonaparte ansaa denne Jndrykken, da Paven var en Ven af de Franske, for og Brud af Vaabenstilstanden, og skulde forsvare det pavelige Gebet, hvorfore og allerede 18,000 Franskmænd vare beordrede til Bolvang. Man venter nu med Utaalmodighed paa det neapolitanske Hoffes Svar, som vil afgiøre Krig eller Fred Af en Skrivelse fra Paris, den 19de September. Vaabenstilstandstractaten imellem General Moreau og Churfyrsten af Pialtz Bayern indeholder følgende Hovedpuncter, Churfyrsten trætter strax sine Troppecontingenter, tilbage fra den keiserlige Armee, og bevilger de franske Troppers frigiennemmarch og Jndqvartering i sine Stater, Personer og Eiendomme skulle derimod blive respecterte i samme og Residentsstæderne saa meget som muligt blive befriede fra Giennemmariher. Churfyrsten leverer 10 Millioner Livre, i rede Penge, eller i Vexelbreve, 300 udvalgte Sadelheste, Cavallericheste, 900 Dragon og Husarheste, 1500 Materialheste, 200000 Centner Korn, 2/3 Deel i Hvede og i Deel i Rug, 10000 Sække Havre, 200000 Centner bøe, 100000 Par Skoe, 10000 Par Støvler, 30000 en Officeerklæde, og 20 udvalgte Malerier fra Galerierne i München og Dusseldorf, sender ogsaa tillige en Gesandt til Paris, for at handle om en særskilt Fred.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Moniteuren leverer nu den af begge lovgivende Raadsforsamlinger bekræftede of og desensiv Allianetrartet med Spa men, saaledes som den er bleven sluttet den 19de August i St. Jdephonse imellem vor Gesandt Perignon og Fredsforsten, J Jndledningen siges: at den er bleven sluttet, for at nytte det ved Baselerfreden af 22de Julii 1795 igjen oprettede Veni endnu fastere, til begge Nationernes fælles Forsvar efter den første Artikel er Alliancen sluttet for bestandig Begge Contrahentere garantere hverandre anden Forbeholdenhed og Undtagelse, alle Stater, Territorier, Øer og Pladser, som de besidde, og komme til at besidde. Den giensidige Skivulerte, og inden 3 Maaneder efter Paafordring gen leverende Hielp bestaaer i 15 Linieskibe, hvoriblandt Tredækkere, hver paa og Kanoner, og 12 paa 30 til 32 Fregatter, 4 Corvetter, alle provianterie paa 6 Maaneder, 18000 Mand Jnfanterie, og 6000 Mand Cavallerie, alt til den Magtes fuldkomne Disposition, som fordrer Hielpen medens Krigen varer, hvorhos Afgangen af disse Skibe og Tropper bestandig tillige er at erstatte. Bliver denne Hielp endnu ikke tilstrækkelig, skulle begge Contrahenterne lade deres muligst største Søe og Landmagt agere mod den angrebne Contrahents Fiende. Naar begge Magter med fælles Sam lykke erklære en eller flere Magter Krig, ere begge forpligtede til at lade deres hele Søe og Landmagt agere mod den fælles Fiende, skulde ogsaa kun med fælles Samtykke handle om Fred. Agerer en af de contraherende Magter derimod kun som Hielpemagt, saa kan den angrebne Magt allene handle om Fred. Paa de billigste og for begge Nationerne fordeel agtigste Betingelser skal en Handelstractat ufortøvet blive sluttet, hvilken skal forsikre begge Nationerne hos deres Aflerte et udmærket Fortrin for deres Landes Producter, og deres Manufacturer, eller i det mindste lige Fordeele med de meest begunstigede Nationer i deres Lande. Begge Ma terne forpligte sig fra nu af til at giøre en fælles Sag med hinanden, for at tilintetgiøre og undertrykke de Forholdsregler, som noget Land maatte have antaget, og som maatte være imod begge Magters nuværende Grundsætninger, og skadede neurale Flaages Sikkerhed, og den dem tilkommende Respect. Begge Magterne forbinde sig ogsaa til at oprette det svanske Colonialsystem igien paa den Fod, paa hvilken det, i Følge Tractaterne har eristeret, eller maa eristere. - Den 18de Artikel af denne Alliancetractat siger: "Da Engeland er den eneste Magt, mod hvilken Spanien har umiddelbar Besværinger at føre, saa skal nærværende Alliance, medens den nu værende Krig varer, kun allene blive udført imod samme, og Spanien skal i Henseende til de andre mod Republiken bevæbnede Magter, blive neutral. Efter denne Punct er det altsaa sikkert, at Spanien optræder som en Hielpemagt mod Engeland, og, efter Rygtet, vil et andet stort Hofsnart følge Spaniens Exempel.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Carlsrube, den 20de September. Den 18de om Morgenen Kl. 4 angreb Østerrigerne de franske Forskandsninger ved Kehl, og begge Bataillonerne af Entehertug Ferdinandt indtoge dem med Bajonetten Kl. 7 vare de Mestere af Forstandsningerne og Fortet. De havde gjort 300 Franske til Fanger, og deels dræbt, deels saaret 1200 Den franske General Scherp skal selv være blandt de Døde. De Franskes hele Bagage, Kanoner og Munition vare blevne Østerrigerne til Bytte; men da disse ikke strax ødelagde Rhin broen, for at hindre al fiendtlig Undsætning, og en Deel at Soldaterne beskjæftigede sig med at dele Byttet, saa fik de Franske henimod Middag en Forstærkning af 3000 Mand, og indtoge, bedækkede af et talrigt Artillerie paa den venstre Ruinstrandbredde, Fortet igien, hvis Besiddelse for Feldt togets Udfaldt Schwaben er saa vigtigt. Østerrigerne mistede henimod 400 Mand Døde og Saarede. De øvrige trat sig tilbage til Bischoffsheim, hvor nu General Petrasches Hovedqvarteer er. J Strasburg ere mange fangne og saarede Keiserlige blevne indbragte. 6000 Mand Nationalgader ere marcherte derfra til Landan, for at besætte denne Fæstning hvis Garnison staaer under General Mareschot i Felten, Mange franske Tropper skulle ogsaa være paa Marchen fra Strasburg til Schwaben. - Da de Keiserlige ikke have øde lagt den vigtige Bro fra Kehl til Strasburg, saa kunne de Franske endnu bestandig sende Forstærkninger til Schwaben.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
Ulm, den 21de September. De Franske under General Moreau ere nu i fuld Tilbage. march. Donauwerth, Angsburg, og andre Stæder ere nu forladte af dem. General Fering anfører Avantgarden. J denne Morgen kommer den saarede General Moreauls Hovedqvarteer hertil, som endnu i Forgaars var i Augsburg. Tilbagemarchen skeer i god Orden, og i 3 Colonner. Hidtil hedte det, at de Franske skulde tage en fast Stilling ved Kempten i det sydlige Schivaben; men nu siger man, at de skulle trække sig tilbage over Rhinen. En Colonne marcherer til Huningen, den anden over Freyburg mod Breisach, og den 3die igjennem Kinzingerdalen over Offenburg til Kehl. En betydelig Deel af den Moreanske Armee skal imidlertid trække sig sydlig mod Bodensøen og Tyrol, og det staaer til at forvente, om ikke Tingenes Forandring i Jtalien ogsaa vil forandre den Morcanske Armees Bestemmelse. De Keiserlige ere allerede rykte frem fra Bayern over Lech og Augsburg. Schevaurlegerne af Kinsky staae kun endnu 1/2 Miil herfra, og ville i Morgen være her. Vor Skjebne torde altsaa snart blive at gjort. Efter Rygtet ville de Franske ikke forblive i vor Stad, Paa deres Tilbagemarch have de i Egnen af Donauwerth nedsænket og opbrændt mange Skibe, og aftastet Broerne.
Berlingske Tidende, 1796-10-03
London, den 20de September. Med den sidste Corunnapost fik den spanske Gesandt, tilligemed hans Følge, Ordre fra sit Hof, at forlade Engeland Næstkommende Uge skal hans Følge afreise, men han selv kan for sin Helbreds Skyld ikke gjøre det, og forbliver i Bath Lord Bute i Madrid skal endnu ingen Ordre have faaet fra vor Regiering til at afreise. - Det nyeste Postskib fra Lissabon, medbringer den Efterretning, at det i Spanien paa de engel iske Skibe lagde Beslag har foraarsaget stor Bestyrtelse i Portugal. Hoffet i Lissabon synes meget tilbøielig til at afvende den franske Republiks Fiendtligheder ved en Pengesum. De hollandske Krigskibe, som hidtil have lagt i Plymouth, ere nu ansatte i virkelig Tieneste ved den brittiske Flaade. Admiral Machrides Eskadre, som krydsede paa de hollandske Kyster, er kommet tilbage til Parmouth. - De irlandske Havne og Søepladser blive endnu bestandig befæstede. - Man har at ter arresteret adskillige Spioner. - Kornhøsten i Storbrittanien har været ganske usædvanlig velsignet. Vor regulaire Landmagt i Vestindien beløber sig nu til 21000 Mand, og vor Søemagt sammesteds bestaaer af 19 Linieskibe og 36 Fregatter.