Københavns Adresseavis, 1763-05-09
Priis=Materier. Jn berømmelig Landsmand, som selv ønsker at være skjult, og søger med en priisværdig Gavmildhed at opmuntre sine Landsmænds Fliid, befordre Videnskaberne, give os gode Skrifter, og skaffe brave men ofte forborgne Mænd Leylighed, til at vise deres Duelighed, har paa nye fremsat 4re Spørsmaale, og paa hver af disse udsat en Priis af 50 Spørsmaalene ere følgende: Rdlr. 1.) Hvad merkeligt og for Religionen og dens Lærere vigtigt finder man ved at betragte de Maader at bevise paa, som Jesus og Apostlerne have brugt til at stadfæste de hellige Sandheder. Merk, Man veed, at i det N. T. blive ikke allene de Guddommelige Lærdomme fremsatte, men ogsaa ofte beviste. Vibør altid troe, naar Gud taler; men det har behaget ham, undertiden ved Grunde at overbevise os, ligesom vi bør overbevise vore Man ønsker da, at det maatte undersøges, hvilke KilBrødre. der disse Beviser ere hentede af, hvad Maader de ere førte paa, og hvilke vigtige Slutninger, der af begge kand drages. 2) Hvorledes kunde Handels=, Søe= og Real=Skoler, mindst bekostelig og til største Nytte indrettes i adskillige Kiøbstæder her i Rigerne? 3) (a) Hvilken er den tilforladeligste Maade at s. ge en Hoved=Vand=Aare? Hvorpaa kand man kiende, førend der graves, hvor dybt den stikker i Jorden, Og hvorledes kand man kiende og skille dem fra Nebeen eller Side=Aarer. (b) Hvor mange og hvilke ere de beqvemste, og mindst bekostelige Maader, hvorpaa en Mængde Vand kand bringes fra et lavere til et maadelig fraliggende høyere Sted? 4) Have der vel været nogle egentlig saa kaldte Rigs=Stænder i Danmærk, fra Kong Knud. den Stores Regierings Tiltrædelse at regne, indtil Val=Capitulationerie kom i Stand ved Kong Christopher den Andens Ophøyelse paa Thronen? Hvilke og hvor mange have disse Stænder været, Og hvor vidt have de, alle samtlig, eller hver for sig, havt Haand i Regieringen tillige med Kongerne? Merk, Man forlanger allene at vide Stændernes politiske Myndighed i Henseende til Kongen, hvorvidt de nemlig i eget og Folkets Navn have taget Deel i Regieringen, enten alle samtlige, eller nogle af dem, frem for andre. Stændernes Borgerlige Rettigheder imellem dem selv indbyrdes, menes her ikke, uden maaskee saavidt en eller anden af disse kand behøves at nævnes, for at forklare deres politiske Myndighed. Disse Spørsmaalers Besvaringer maae inden 1 Octob. 1764. være indkomne. Den der fremsetter disse Spørsmaal er den samme Fædrenelandets Ven, som for et Par Aar siden lod bekiendtgiøre 4re Priis Materier, hver af 50 Rdlr. for den, som best udarbeydede samme. Den første Materie var Theologisk, nemlig: Hvorfor en Guddommelig Forløser, egentlig var fornøden for os, Over denne Materie indkom 36 Afhandlinger, hvoriblandt nogle fra Sverrig, Hamborg og Breslau. Af disse 36 havde 6 Fortrinnet, og af de 6 faldt Vallet paa Hr. Friderich Christian Friis, Sogne=Præst for Hiarup og Wandrup Meenigheder i Riber Stift. De 5 andres Tænke=Sprog vare følgende: 1.) Saa sandt som jeg har en Gud, har jeg og en Forløser. 2.) Invidus hand intrat sapientum templa serena. Den Misundelige kommer ikke ind i de Vises Tempel. 3.) Qvi tollit Divinitatem Christi, hostis est omnis justitix. Hvo som nægter Christi Guddom er en Fiende af al Retfærdighed. 4) Laus per utrumqve Uco. Gud maae æres ved begge. 5.) usteg rive ske Jeysere Livet. J siger mig at være noget. Disse have alle bekræftet en Sandhed, der er Troens og Haabets Grundvold. Den anden Materie angik vort Sprog, Man ønskede, at kiende dets Fordeele og Mangeler i Sammenligning med det Franske og Tydske. Jkkuns en eeneste Afhandling kom ind herom, hvori fandtes Vandskelighed at kunde tildømme den Prisen. Det tredie Spørsmaal. var: Hvor vidt Forældre bør og kand uden Statens Fornærmelse bestemme deres Afkom udvortes Lyksalighed i Staten, Hertil indstillede sig allene 2, af hvilke Prisen tilfaldt Hr. Otte Diderich Lykken, Sogne=Præst for Faaborg og Diernisse Menighed i Fyen. Den fierde Materie var: Hvilke Stater have været de lykkeligste, enten de, hvor det har været alle tilladt at skrive om den offentlige Landhuusholdning, eller hvor det ingen har været tilladt, Herpaa har ingen af vore Landsmænd villet arbeyde. Priis=Skriftet under Titel: Priis Skrifter efter en Patriots Jndbydelse i Aaret 1761. som indeholder de udarbeydede Afhandlinger der ere tilkiendte Priserne, sælges i Mummes Boglade paa Børsen. for 3 Mk. paa Skriv=Papiir og 2 Mk. paa Tryk=Papiir. Hvor og Priis=Materierne indsendes med Opskrift: For Priserne. Hvorfra Priserne i sin Tid bliver udbetalte.