Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-05-01
Den 25 Maji blev udi det Kongel. Magazins Directorio udgiven en Placat underskreven af C. C. Dann. P. van HurkC. Schumacher, af følgende Jndhold: Det har behaget Hans Kongel. Majestæt til det oprettede almindelige Magazins Vedligeholdelse, en Capital af Er Hundrede og Halvtredie indstinge Tuusinde Rixdaler af Kongelig Naade allerede at destinere og la For Maji Maaned. lade udbetale; Mens siden Hans Kongel. Majestæts Allernaadigste Jntention efter den Sub Dato 17 Novembr. 1739. Allernaadigst emanerede Forordning gaaer derhen, at heele Landet af de her fabriqverende Vahre med Tiden skal forsynes, hvortil behøves en anseelig Capital, saavel de raae Materialier af Uld og Silkes Anskaffelse, som og de nu af Fabriqveurerne i større Mengde forfærdigende Vahres Jndkiøb at besørge. Saa haver det Allernaadigst behaget Allerhøystbemelte Hans Kongel. Majestæt, os, som dertil Allernaadigst antagene Directeurer ved een Allernaadigst meddeelt Ordre af Dato Frederichsberg den 6 Maji. a. c. derhen at authorisere, en Capital af Et Hundrede Tuusinde Rixdaler imod 5 Pro Cento Aarlig Jnteresses Betaling og Vores paa Magazinets Vegne derfore udgivene Obligationer paa Rente at optage, hvilken Rente, Meer Allerhøystbemelte Hans Kongel. Majestæt af det til Commercien destinerede Fond Allernaadigst vil lade betale, med hosføyede Allernaadigste Forsikring, at om nogen, imod Forhaabning ved hans gjorde Udlaan skulle tage Skade, Hans Kongel. Majestæt da saasnart den eller de, sig med de paa Magazinets Vegne af Directionen udgivene Obligationer vedbørende skulle melde, i alle Maader fuldkommen skadesløs at holde. Thi bliver derfore alle og enhver, som maatte være sindede, paa ovenstaaende Conditioner til det Kongel. almindelige Magazin noget Laan at giøre, enhver efter sin Stand vedbørende inviteret, sig paa Børsen, udi de til det almindelige Magazin p. t. indrettede Værelser, Tiis dag og Fredag Formiddag fra Klokken 10 til 12 Slet enten Personlig, eller og ved Fuldmagt behagelig at indfinde, og der den efter hvers Behag til Udlaan besluttede Summa samt Ter minernes Betaling bekiendt at giøre, da dennem ikke alleneste efter Begiering, en videmeret Copie af forberørte Høy-Kongelig Ordre, mens endog den fornødne Sikkerhed for deres udlaante Capital, ved de dennem extraderende Obligationer skal vorde meddeelt. Rom Aar 1740. Rom Conclave har nu vedvaret siden den 19 Febr. og dog til Dato ingen Clavem fundet, det er, der er ikke en Cardinal, som har fundet St. Peders Nøgle. Det maa med Billighed kaldes et tillukt Sted, siden alle Hemmeligheder nøye forties, og endskiønt adskillige Ting, som passere hemmelig, kommer ud iblant Folk, saa er dog Grunden til samme Ting for de allerfleeste skiult og forborgen. Det Alban- og Corsiniske Collegium ballancerer endnu med hverandre, og hver Partie vil af sit Collegium have en Pave udvalgt: Ydermeere skal Cardinalerne Aldrovandi og Coro have de fleeste Stemmer. For kort Tid siden skal og en Capuciner-General, Pater Barberini i et Scrutinium have haft 5 Stemmer, hvilket er vel merkværdigt, siden han ingen Cardinaler, dog ikke imod den H. Kirkes Love, efterdi man i forrige Tider har haft Paver nok, som dog ikke tilforn have været Cardinaler. Hvorom alting er, siunes det dog ikke at komme saa snart til Endelighed. De have aldeeles besluttet, at den nye Pave skal ikke levere Dataria til en Cardinal, men til en Præ ligemaade vil de for Pave-Vallet søge at bilegge lat de Misforstaaelser, som have vaaren imellem Pavens Stoel og Hofferne af Turin, Neapolis og andre. Dette er korteligen det, som er passeret i Conclave, nu skulde det maaskee ey være ubehageligt at læse noget om Conclave selv og de Ceremonier, som derved tildrage sig. Det er gandske indmuuret, saa at man kand alleene komme der ind igiennem en liden Dør ligesom ved Ronne Klostere. Cardinalernes Zeller ere gjordte af Fyrre-Bredder og opslagne langs med Galleriet af det første store Gemak i Vatican. De ere uden til grønt anstrøgne, og inden til klædte med Tapeterie af samme Farve; Men den afdøde Paves Creature have i Steden for Grønt, Violet Farve. For Conclave staaer Nat og Dag en Svitzer-Vagt, som tages af dem der staae uden for Vatican, hvilke maa passe paa Galleriet hen imod Peters Platz, at der skulde ikke skee en Aabning der. Der er og en anden Vagt af 4 a 5 Compagnier Soldater, og det under For Maji Maaned Foruden der Generalen af den Hellige Kirke hans Commando, disse er iligemaade paa Pladsen endnu et Corps Soldatere, hvilke den Hellige Kirkes Marschall i sær samler. Af disse lader han sætte Skildvagter runden om samme og fornemmelig ved Hoved Døren, hvorudi der ere 7 Aabninger, hvorigiennem man rekker Cardinalerne deres bestemte Mad og Drikke. Saa længe Conclave varer, blive Cardinalerne og de andre Personer, som med dem ere indelukte, forsørgede paa det Apostoliske Kammers Bekostning. Men som de fleeste Cardinaler heller vil spises efter deres Art og ved deres egne Betientere, saa bliver dem given Kost-Penge for dem selv, deres Conclavister og deres Kammer-Tienere. Disse have og under Vaticani Gallerier deres særdeles Kamre, Kiøkkener og Kieldere. Hver Middag og Aften kommer deres Betientere kiørende i Cardinalernes Vogner, da de bekomme Mad til deres Herrer af Hofmesteren fordet hellige Collegium, eller i fald Cardinalen holder sit eget Kiøkken, da hente de Maden og bringe den i følgende Maader i Conclave. Først gaar 2de af Cardinalens Laqvajer, af hvilke enhver bærer en Træ-Stav med Cardinalens Vaaben paaMen der som deres Herre er af den sidste Pave gjort til Cardinal, saa er Staven violet, ellers er den grøn. Efter dem følger Cardinalens Cammer-Tiener med en Sølv=Stav, og efter ham Pagerne 2 og 2 med blotte Hoveder. Næst disse gaaer Scalco eller Hofmesteren med en Serviette over Skulderen og ledsages af Mund Skienkerne og Forskiærerne; Endelig følge Laqvajerne med Cardinalens Mad og Drikke, nemle 2 af dem have paa deres Skuldre en Baare, hvorudi en stor Kiedel er sat fast i hvilken staae adskillige Potter og Tallerkener med Mad paa til Cardinalen. De andre bære store Kurve, hvorudi ere Viin Flasker, Brød, Frugt og deslige. Naar de nu komme til Porten, nævne de deres Cardinal med høy Røst, derpaa kommer Kammer-Tieneren til dem, som har ventet efter dem i Conclave Han tager derpaa ved 2de Karle imod Maden og bærer den til Cardinalens Jelle. Men førend den maa blive ham tilbragmaa Aar 1740. maa den først nøye besigtiges af en Prælat, som staar Vagt uden for, saavelsom og af een af det Romerske Folkes Conservatores, for at præcavere, at man ey skulde hemmeligen practicere Breve, eller Zedler derind ved saadan Leylighed. Boutellierne maa være af Glas eller Chrystall, og derhos aabne, for at see, hvad der er udi. Dog dette tages ikke nu saa nøye i Agt. Naar alle Cardinalerne have faaet deres Portioner, gaar en af Pavens Løbere, (som bærer en Sølv=Stav og Violette Klæder) hen og lukker Porten igien til. Hos ham staar en Prælat, og giver Agt paa, om Porten bliver vel tillukt, og derpaa forsegler den med sit Zignet. Jnden til giør Ceremonie Mesteren det samme. Men der ere mange slige Porte, een bliver bevogtet af 2de Biscopper, een af 2de Rot Auditores, og een af det Romerske Folkes Conservatores. Den som saaledes fordeeler dem, er Conclavis Gouverneur. Naar man vil tale med en Cardinal eller med en af de indelukte, kand det skee paa visse Timer i Vagtens Overværelse og med høy Røst paa Italiensk eller Latin, at enhver kand forstaae det. Paa saadan Maade kand de hver Dag have Efterretning fra deres Paarørende og Venner. Saa snart en Pave bliver nu udvaldt, pleyer disse Ceremonier at gaae for sig. Hovederne for de 3 Cardinals-Orden forføye sig til den nye udvalgte Pave, og efter en dyb Reverence spørge ham; om han vil antage det paa ham faldne Vall, Herpaa udbeder han sig en liden Tid for at giøre sin Bøn, og naar det er skeet, siger han med høy Røst: Jeg tager det an. Mange have der dog været, som have gjort Difficulteter derudi, saa raabte Urbanus den 6te Forskrekkelse og Angest har omgivet mig, og jeg er bedekket med Mørkhed: Ja Clemens den stende saade, at Cardinalerne skulde paakalde Gud, at i fald det skulde ikke være til hans Kirkes Beste og Fremgang, han da vilde forandre Udvælgernes Hierter, og Gemytter imod ham eller og paa stedet tage hans Liv fra ham: Naar nu den nye Pave er udvaldt, spørger man ham videre. Hvad for et Navn han vil føre. Hvorpaa han udvælger et hvilket han lyster, endskiønt det og har tildraget sig, at Cardinalerne selv have givet Paven Navn. J hvorvet nu denne Stiker For Maji Maaned Aar 1740. er indført, at de skal forandre deres Navne, saa have dog nan beholdt deres Døbe Navne; som Hadrianus den 6te og Marcellus den 2den, af hvilke den sidste sagde: Jeg er døbt Marcellu- og vil de Marcellus. Ja undertiden har det Navn, som Paven haver udvalgt sig, ikke anstaaet Cardinalerne. Cosmus vilde heede Clemens, men maatte heede Jnnocentius, efterdi det Navn Clemens var forhadt af de Romere, for den forrige Pave Clemmentis skyld, der havde flyttet den Apostoliske Stoel til Avignon, og derved gjort Rom moxen til en Lands Bye. PeterBarbi, en Mand, som saae meget got ud, vilde derfor heede Formosus, men Cardinalerne holdte det ikke for got, at Paven, som burde være hellig indvortes, skulde tage sit Navn af en Legemlig Fuldkommenhed. Derpaa udvalgte han det Navn Marcus, sin Føde-Bye Venedig til Ære, men det stod Cardinalerne ey heller an, hvorpaa han endelig vilde heede Paulus. Begyndelsen til denne Navne-Forandring skal være skeet, som de fleeste holde for, med Sergio den 2den, hvis Navn som Polydorus Virgilius, Petrarcha og andre Pavelige Scribentere melde, skal have været Bucca Porci. Men den lærde Cardinal Baronius i sine Aar=Krøniker giver efterfølgende Aarsager dertil, nemlig: 1.) Efterdi en Pave forvandles af et slet Menneske til en Guds Stadtholder, saa maa hans Navn og forandres. 2.) Gav Christus Petro et andet Navn, da han gjorde ham til Pave, i det han tilforn heede Simon. Og 3) Kand en nye udvalgt Pave ikke bære et med Hans Høye Værdighed saa uovereenstemmende Navn, som bemeldte Bucca Porcier. Det er ellers særdelis, at ingen Pave maa antage Petri Navn, og i fald det er hans Døbe Navn, maa han forandre det: Saa kaldet Petrus de Lung sig Benedictus der 13de og Gregorius den 12te heede og tilforn Petrus. Formodentlig skeer det af Ydmyghed, at de ikke vil bære det Nav som Hovedet, efter deris Meening, for Apostlerne førte, med forandre meene, at det skeer af Frygt for den hellige Malach, E dum Erke-Biskop til Armagh i Jrland, hans Spaadom, at sidste Pave skulde heede Petrus den 2den, og under han Verden, efter en stor Forfølgelse i Kirken forgaa NB. Med Junii Maaneds Avise bliver det øvrige contimmeres¬