JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-01
Creditorerne i Mette Levisdatters og afdøde Mands, Huusmand Lars Pedersen, i Hals (han er død i September Maaned 1833), deres Fælledsbo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifterer, hvortil Lar Pedersens Arvinger tillige herved indkaldes med Varsel efter Loven, at anmelde sig og legitimere deres Arveret. Kjær Herreds Skifteret i Nørre Sundby, den 27de Septbr. 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-01
Auctioner: Fredagen den 10de October førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver paa Raadstuen i Nibe afholdt Auction til absolut Bortsalg af en afgangne Pastor emeritus Ludvig Christian Millings Stervbo af Hornum tilhørende uvis Fordring, nemlig en rentebærende Obligation stor til Rest 175 Rbd. Sølv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nibe, den 29de Septbr. 1834. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-01
Efter Reqvisition fra Procurator Dannisse, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver ved Auction, som afholdes Torsdagen den 2den October d. A., Formiddag Kl. 10, udi Kjøbmand Peter Hansens Bopæl bag Ny Mølle heri Byen, bortsolgt det hos denne udlagte Indbo saasom: Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Schatoller, Skabe, Sengeklæder og Linned, samt Kjøkkentøi m. m. m. efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 25de Septbr. 1834. Schmidt. Danstrupbundgaard, beliggende i Giisning Sogn Houlberg Herred, under Grevskabet Frysenborg, staaende for contribuabelt Hartkorn Jordskyld 9 Tdr. 5 Skpr. Fdkr. 2 1/2 Alb. med et Areal efter Opgivende af omtren 1213 Tdr. Land, Ager, Eng, Skov og Hede, hvoraf Ager, jorderne ere fortrinlig gode, og Engen afgiver circa 5 Læs Høe aarlig, bliver, efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Christen Høst Soetmann, op raabt og om muligt ved een eneste Auction bortsolgt paa i Gaarden selv Torsdagen den 23de October førstkommende Kl. 11 Formiddag. Det bemærkes: at Gaarden er en til Grevskabets Fedalgods hørende Selveierbonde= eller Arvefæstegaard, hvoraf svares Landgildeafgivter af Beløb 14 Rbd. 2 Mk. 1 s. Sølv til Lehnsbesidderen som Herligheds-Eier. - Bygningerne ere temmelig gode og indrettede til Beboelse for en honnet Familie. - Conditionerne, hvorefter Gaarde sælges, kunne i det seneste 8 Dage før Auctionen erholde til Eftersyn hos den committerede Skifteforvalter, Hr. Procurator Saabye i Snorum og i Stervbogaarden Danstrupbundgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-01
Grevskabet Frysenborgs Birkecontoir i Hammel, den 22de September 1834. Tommesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-01
. Rettelse. Under Artiklen Aalborg, i Gaars=Avise Berlingske Tidende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Festen i Edinburgh, som blev given til Ære for Lod Grey, og om hvilken man vel i enhver Henseende kan sige, lat den har havt noget at betyde, er endnu bestandig Gjenstanden for den almindelige Interesse, og en staaende Artikel i Englands offentlige Blade. Den første Meddelelse om denne mærkelige Fest i Bladet Times forekommer endnu bestandig den engelske Almeenhed som et Slags Trylleri, og, er dette Tilfældet i England, hvor man dog er vantil til Sligt, maa det vække dobbelt Jnteresse hos os at komme til Kundskab om, hvilke forhausende Midler en saadant Journal maa have til sin Raadighed. Middagsmaaltidet i Edinburgh fandt, som bekjendt, Sted Mandagen den 15de Septbr., mod Aften, og var til Ende ved Midnatstidens Nu afgik Expressen til Redactionen for Bladet Times i London, og Onsdag Morgen Kl. 7 læste man allerede rundtomkring i denne vidtløftige Stad, paa 9 lange Spalter i benævnte Blad, en fuldstændig Beretning om hele Festen med alle de ved samme holdte Taler, og Afstanden mellem Edinburgh og London er dog ikke mindre end 80 tydske Mill. Denne levende Deeltagelse for en Stormand, der har vundet Folke=Opinionen for sig, afleder imidlertid ikke Jnterlessen fra den udvortes Politik. Don Carlos's Agenter, som opholde sig i London, synes at have bevirket, at mansk nu lægger mere Vægt paa Prætendentens Foretagende endte " tilforn. Man er meget vel underrettet om, hvorledes man i i Berlin, Petersborg og Wien dømmer om Spaniens Anliggender, og derimod har den engelske Regjering Intet at indvende, i det den hylder den Grundsætning, at det er enhver Regjerings Sag at handle efter sin egen bedste Overbeviisning, saalænge den ikke derved træder indgangne Forpligtelser for nær. Men anderledes vili det blive optaget, om det skulde være sandt, at Meningernes og i Tuillerierne ikke meere saa ganske ere for Hoffet i Mari drid, men at en Nærmelse til Prætendentens Sag ikke utydeligt lader sig spore, og denne Forandring kunde jo vel lade sig forklare af den Frygt, den franske Regjering har for at see de republikanske Jdeer gjøre alt for store Fremskride paa Halvøen. Dette vil den engelske Regjering vist ikke ansee med Ligegyldighed, men meget mere som et trolløst Brud paa de med samme indgangne Forpligtelser. Fra disse maa der ikke viges paa nogen af Siderne, men samvittighedsfuld Opfyldelse af dem kan alene sikkre et lykkeligt Resultat og nære den gjensidige Tillid, som, under de vanskelige Omstændigheder, under hvilke de ere indgangne, maa ansees for den første betingelse, under hvilken der kan handbles i Fælledskab, for at naae det tilsigtede Maal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Spanien. Det var en rigtig Gisning, at den spanske Finantssag, ikke kunde være afgjort i det ene Møde den 16de Septbr. Den er bleven debatteret de paafølgende Dage, og der har under Debatterne viist sig den Mærkelighed, at Grev Torre no, som var Spaniens Creditorers værste Modstander, nu er bleven deres ivrigste Forsvarer. Det bliver mere og mere sandsynligt, at Majoriteten i Kammeret ikke vil tiltræde Finants=Commissionens Andragende. Det nærværende Øiebliks Mangel paa Resoureer i Landet selv gjør et Statslaan, i Udlandet til en absolut Fornødenhed og denne Omstændighed vil vel blive de udenlandske Creditorers bedste Støtte, thi, anerkjender man ikke ubetinget de ældre Laan, vil Crediten til at erholde nye, nok blive ringe. Urimeligheden i ikke at anerkjende hine ældre Laan, er ogsaa bleven oplyst under Debatterne med den bemærkning, at, om endogsaa ikke alle de laante Summer vare blevne anvendte til Statens Fornødenheder, saa havde dette dog været Tilfældet med de fleste af dem, og billigheden talte altsaa for, at Staten anerkjendte en saadan Gjeld. Som yderligere Motiv herfor anførte desuden en Anden, at, naar man ikke vilde erklære de af Ferdinand den 7de indgangne Pengeforpligtelser, som bindende, saa kunde man ogsaa snart komme saa vidt, at man ikke antog hans Bestemmelser og Sucessionen for gyldige. Den nærværende Regjering blev da ikke nogen legentlig legitim Fortsættelse af en tidligere, men en ganske ny, og fik da kun en svag Grundvold at staae paa. Allermindst Tak indhøster vel en Hr. Gonzalez, som, i det han erklærede sig mod nye Laan, tog fat paa Geistligheden og foreslog en bedre Fordeling af Paalæggene. J Aaret 1820 paalagdes Geistligheden af Cortes at svare 30 Millioner Realer, nu svarer den kun 10. Han meente, at det vilde være den nemmeste og tillige billigste Maade at hjælpe sig paa, igjen at forny Paalægget, som blev bestemt under Cortes=Regjeringen og strax at inddrive Differencen af 20 Milioner aarlig for de sidste 11 Aar, fra 1823 at regne. Han frygtede ikke saa meget for de nuværende fransk Ministres Uvillie, om de ofte omtalte Laan ikke bleve aner kjendte, da disse Mænd netop heftigst havde taget til Gjenmæle imod dem, dengang de bleve gjotte, for paa ny at lægge Spanien i Lænker, og den nuværende franske Konge havde, som bekjendt, været en hæftig Modstander af Hertugen af Angouldmes Expedition.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Grækenland. Den nye Throne har vaklet og vil vel oftere komme til at vakle, forinden den fæster rigtig Rod. Et Dampskib, som afgik den 29de August fra Patras, har bragt udførlige Efterretninger til Malta om den sidste Opstand i Messenien og Arkadien. Deels Jntriquer af det russiske Partii, deels den byrdefulde Maade, paa hvilken Afgifterne bliver inddrevne, men fornemmelig vel de Forholdsregler imod den herskende græske Kirke, som man har taget og som finde saa liden Medhold i Folke=Opinionen, angives som Aarsager til Urolighederne. Jmidlertid har dette Oprør havt samme Skjæbne som de tidligere; Ophavsmændene, for det meste Slægtninge af Kolokotroni og Koliopulo bleve overvundne og i Lænker førte til Napoli di Romania, hvor mange flere Fængslinger have fundet Sted. For Øieblikket er Roligheden igjen bragt tilveie, men Vanskelighederne ere dermed langtfra ikke beseirede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Preussen. Keiserinden af Rusland, med hendes ældste Datter Stor fyrstinde Maria, indtraf den 27de Septbr., under Ledsagelse af Kongens Søn, Prinds Wilhelm, til Berlin og traadte af paa Slottet. J hendes Følge befinder sig ogsaa den russiske Minister Fyrst Wolchonsky med Gemalinde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Samme Dag havde Prinds August det Uheld at styrt med Hesten, hvorved han brækkede det venstre Kravebeen og beskadigede nogle Ribbeen. Jmidlertid anseer man hans Tilstand ikke for farlig, saafremt ingen særdeles ugunstige Omstændigheder støde til.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Cholera. Den vedbliver at være i betydelig Aftagende. De nye Angrebnes og de Dødes Tal formindskes daglig, medens Antallet paa de Helbredede tager til. Saaledes var i Stockholm, Den 23de Septbr., de Angrebnes Tal 7024, de Helbrede, des 2553 og de Dødes 3098; den 24de Septbr., de Angrebnes 7312, de Helbr. 2742 og de Dødes 3126; den 25de Septbr., de Angr. 7382, de Helbr. 2910 og de Dødes 3157.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Kjøbenhavn, den 29de Septbr. Dhrr. Borgermester Lundberg fra Helsingborg og Helsing, ørs Borgermester, Etatsraad Stenfeldt, have i disse Dag- den Første, efter given Fuldmagt af det svenske Udenrigs=Ministerium og Sidstnævnte committeret dertil af den danske Generalpostdirection - heri Staden afsluttet en Convention angaaende en fremtidig fast Regulering af Paketfar ten imellem Helsingør og Helsingborg. Denne Convention er, som man erfarer, bygget paa de liberaleste Principer, J Communicationen mellem begge Naboriger vil derved endmere vorde lettet, og et fuldstændigt Reciprositetsystem blive gjort gjeldende. Kbhvnpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Det kongl. danske Cancelli har, under 26de D., igjennem Kjøbenhavns Politidirecteur, forlangt nøiere Oplysning indhentet hos Kjøbenhavnspostens Red. angaaende det i d. Bl. Nr. 190 berettede Factum som den skeete Udpantning hos en Bonde i det vestlige Sjælland, i Anledning af et, af ham betalt, Bidrag af 2 s. til et Jordemoderhuus. Red. har, som en Følge heraf, afleveret de ihændehavte Papirer, bestaaende i Vedkommendes Kvitteringer, saavel for de betalte 2 s. Bidrag, som for de 8 Dage efter erlagte 28 s. i Stævningsgebyhr og Udpantningspenge, hvilke Kvitteringer dernæst ere blevne Collegiet tilstillede. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Da det kongelige danske Cancelli har acquiesceret ved den kongl. Lands=Over= samt Hof= og Stadsrets Dom af 15de Dennes i den mod Kjøbenhavnspostens" Red. anlagte Sag, og denne saaledes ikke vil blive appelleret til Høiesteret, er den paa Nr. 137 af dette Blad, som indeholder den omqvæstionerede Artikel. Om Forbudet imod det norske Morgenblad i sin Tid af Censor lagte Seqvestration idag bleven hævet. Det frigivne Nr. vil - ledsaget af et Extranummer, indeholdende Actors og Defenfors Indlæg i Sagen - i Løbet af denne Uge blive Bladets Abonnenter tilstillet. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
De ved Cancelliplacat af 19de Mai 1804 paabudne Passagepenge for Transitvarer paa Chausseerne imellem Altona og Kiel ere ved kongl. Resolution af 12te D. blevne hævede fra 1ste October d. A. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Som man erfarer, skal det til de Brandlidte i Hillerød, indsamlede Beløb ialt udgjøre henved 20000 Rbd. Assurancesummen for de afbrændte Bygninger androg omtrent 90000 Rbd. Disses Gjenopførelse skrider raskt fremad, og hover Halvdelen af dem skal allerede være under Tag. Det ger at vente, at Committeen for Jndsamlingen af Bidragens nu snart vil aflægge det lovede offentlige Regnskab for deres Anvendelse. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
I et hertil indløbet Privatbrev fra Frederikshald af 20de D. hedder det, at Antallet af de Offere, Cholera der har bortrevet, beløber sig til omtrent 200, skjøndt det i de offentlige Beretninger ikke er angivet saa høit (indtil d. 18de skulde efter disse 140 være døde. J Frederikshald befinde sig ikke færre end 13 Læger. "Sygdommen, siger Brevskriveren, begynder med Mavesmerter, Diarrhoe og Brækning. hvormed strax forener sig en heftig Krampe, og den Lidende, forandrer paa et Par Timer saa ganske sit Udseende, at det bliver næsten ukjendeligt. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Grosserer Amsel Levin von Halles Boer i Dag taget under Skiftebehandling som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Hr. Skuespiller Wilhelm Holst indbyder til Subscription paa en Nytaarsgavel, han agter at udgive. Bogen hvil komme til at indeholde: Slaget i Kjøgebugt, gamle Karens sidste Øieblikke, den forulykkede Exammen, Slaget ved Tripolis, selskabelige Glæder, Polens fjerde Regiment, Blysær3digheden, de tre Reisende og flere. De fleste Stykker have endnu ikke været trykkede. Prisen vil ikke komme til at overstige 4 Mk. Tegn. Subscription modtages hos Forfatteren, Gammel Torv Nr. 2, første Sal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Kiøbenhavns Havnepriser, den 27de September. Holst. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 12 sk. Sjell. Hvede, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Dansk Rug 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2rad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Havre 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Holst. Smør 56 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 46 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 2 Mk. - s. a 10 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 30te September. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 172 a 173 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 87 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto - i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 100 i Banco 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 100 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 100 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 100 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 71 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Hamborg, den 30te September. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9 12. London 2 M. 13 Mk. 7 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 461 Lissabon 52 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 205 1/2. Species 1 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Aalborg Spørgsmaalet om, hvilket Væbningsystem der kan ansees meest passende for Danmarks Kræfter, være meest overeensstemmende med den Retning, Nationalaanden har taget, og staae i meest Harmoni med de fornødne Hensyn paa Statens udvortes Forhold, er af en altfor omfattende Natur til at afhandles i de offentlige Blade. Dets Drøftelse kræver Sindighed og Grundighed, og hver den, der med Lidenskabelighed vil forsøge paa dets Besvarelse, vil viist sna rere fjerne sig fra Maalet, end nærme sig til det. Disse faa bemærkninger sende vi forud for nedenstaaende Stykke, som er optaget af Randers Avis Nr. 154, uden at vi der ved ansee os paa nogen Maade forpligtede til at optage hvad der fremdeles om denne Gjendstand i offentlige Blad maatte komme os for Øine. Til Jndsenderen Hr. L. i Aalborg Avis. Stakkels Danmark, er det allerede kommen saa vidt med Dig, at dine Sønner skulde lide Brøst paa Sjæl og Legeme, dersom de dannedes til Værn for Qvinde, Barn, Olding, Arne og Fødeland, Er Du, kjære Land, sjunkens saa dybt, at dine Sønner af Jkke=Bønder ei due til Andet, end til at læse i en Bog, maale Alenvare ud eller brænde Brændeviin a., og, for ei i deres Fritimer at forkjoles, enten sidde bag Kakkelovnen i Lænestolen, eller, indhyllede i Frakker og Kapper, gaae til Klubs eller til Conditor med lodne Huer og Støvler, Nei, enhver brav Dansk, der føler sig stolt af at have Danmark til Fødeland, vil vist med Glæde vise Dem, Hr. L., at hans Legeme ei er saa svagt, og hans National-Aand ei saa sløv, at han jo tør lade sin Arm danne til Værn mod enhver lumsk Fjende, naar det gjælder at redde sit Fødeland. Kan Minervas Sønner uden Skade paa Sjæl og Legeme, og uden at tabe gode Sæder, øves i Hildurs Leg, hvorfor da ikke Contoirtister, Handelsbetjente og Haandværksvende; - og skulde der da forholdsmæssigen ikke være ligesaamange (jeg troer flere) Usædelige blandt de Klasser, der ikke har lært Subordination og Taktik, som iblandt Militairet, Paa den Maade, Hr. L. skriver, udslukkes Jlden og krigersk Aand dæmpes baade hos Soldat og Jkke=Soldat. "Hvo, som sætter Mismod blandt Krigsfolket, skal hænges.) At ville sige: "Danmark kan ikke forsvare sig" er meget urigtigt, og kun den Feige siger: "Der løber jeg, for jeg er bange jeg faaer Prygl!" Nei, prøv først. - At Hr. L. hentyder, som Beviis, paa 1807 til 1814, er en Urimelighed, og spørges ham derfor, blev noget Forsøg gjort paa at prølve hvad vore Kræfter formaaede, 1807 burde Englænderne aldrig havt Lov til at komme iland, maaskee Flaaden da havde været Danmarks endnu. Og nu i 18141 blev da Tropperne brugte, (De laae paa Fyen. - Altsaa prøv førend Du bestemt siger: Danmark kan ikke forsvare sig. - Jeg troer, jo det kan, og det vil vist nok gebærde sig som det bør, da det har Mænd, ikke Dværge at opstille. W.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Blandede Efterretninger. Hr. Procurator S. Hansen i Odense har i Hempels Avis af 22de D. indført en Artikel, med Overskrift: "Ne Sutor ulpra crepidam", med Hensyn til Valgene, i hvilken han isærdeleshed bestræber sig for at gjendrive de fremførte Indvendinger imod Valg af Embedsmænd. Han gaaer nud fra, at kun Nationens meest dygtige og Faget meest voxne Mænd kunne gjøre den meste Nytte i Stænderforsamlingen, og med den største intellectuelle Kraft fremvirke de Resultater, Kongen attraaer og Landets Vel udkræver." Efterat have udviklet sin Anskuelse af en Folkerepræsentant og hans Kald, og de væsentlige Fordringer, man bør kunne gjøre til National=Repræsentationen og til den enkelte Deputerede, concluderer han, at ikkun den i vor hele indre Statsorganisme nogenlunde indviede Mand, og som tillige er routineret i Pen og Tale, vil være i Stand til nogenlunde at fuldføre sit Hverv, og fyldestgiøre sin Byes, sin Communes eller sin Stands Forventning og Jnteresse. Hos Embedstanden, mener han, maa i saa Henseende hypræsumeres den meste Dygtighed. Jhenseende til det væsentlige Punkt, denne Stands Afhængighedsforhold til Regjeringen, yttrer han sig paa følgende Maade: At vore at Embedsmænd ikke skulde kunne træde frem med behørig Kraft i Gammelt Lovbud. og Opposition, eller at Borgeren, ved at vælge Saadanne til Repræsentanter, skulde ofte noget i egen Selvstændighed, eller Stilling, er, saavidt jeg skjønner, grundløse Postulater. Thi den danske Regjering med sine loyale og tolerante Mar mer, har Jntet at frygte af hvilkensomhelst Opposition, og den Embedsmand, der kun udøver den som sit Fødeland og sine Medborgeres Ven, har ei heller noget at befrygte at Regjeringen. Denne har jo selv fremkaldt Stændernes for restaaende Debatter, og den med Kongens paafulgte Consenvalgte Embedsmand altsaa, der med Kraft og Grundigheudtaler sin Overbeviisning med den Sømmelighed, der paa ser sig til Jnstitutionens og Forsamlingens Værdighed, vil ingenlunde tabe, men upaatvivlelig vinde i Regjeringens Øine- og desuden i Nationens Agtelse sikkre sig et Gode, der tusindfold opveier Nepotismens og Kryberiets væmmelige Sphære.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Grosserer M. L. Nathanson har oversat og forøger med Anmærkninger Dr. K. Murhards Værk: Handelen Theori og Politik, heraf er første Deel, Handelens Theori udkommet i disse Dage; Værkets anden og i flere Henseende, vigtigere Deel, Handelens Politik, haaber Oversætteren af faae færdig om 3 a 4 Maaneder. - Angaaende Handelen med Statspapirer bemærker Oversætteren: Spørgsmaalet bliver: om Agerdyrkningen, Handelen og Jndustrien virkelisavner Capitaler, Have disse beskjæftigelser i Virkeligheden lidt derved, at Capitalisterne have anlagt store Summer i Statspapirer, Jeg mener, at dette ikke er Tilfældet, og mine Grunde ere disse. Man kan vel ikke nægte, at man, til ingen Tid har seet saa overordentlige kostbare Foretagender udførte, som netop i de sidste 20 Aar, i den Periode, hvori de store Statslaan ere blevne optagne, og hvori Handelen med Statspapirer udenfor England har udviklet sig. Har man manglet Capitaler, endog til billige Renter, til hvilketsomhelst stort Foretagende: Spores der Mangel paa Capitaler i England til hvilketsomhelst Foretagende, ved Siden af en Statsgjeld af 7000 Mill. Rbd., og ved Siden af de mange fremmede Laan, som i dette Land ere blevne gjorte siden 18182 Spores der Mangel paa Penge i Holland ved Siden af en Nationalgjeld af omtrent 1600 Mill. Rbd., foruden de overordentlige store Summer, som Hollænderne have placeret i udenlandske Laan, Jngensteds lader det til, at man mangler Capitaler til at udføre den ene kostbare og omfattende Entreprise efter den anden, og, skjøndt man kan anlægge sine Penge i Statspirer til 4 a 5 pCt. Renter, er der dog saa mange disponible Penge tilovers til Handel og Omsætning, at selv paa et af Pengenes Hoved markeder - Hamborg - har Discontoen i lang Tid ikke staaet høiere end 2 1/2 a 3 pCt. Det forekommer mig altsaa, at der er ingen tilstrækkelig Grund til at antage, at Capitaler ere blevne unddragne Agerdyrkningen, Handelen og Jndustrien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Da Administrationen for Petri Menighed i Kbhvn, og de derunder hørende Stiftelser ikke findes anførste paa de af Magistraten fremlagte Valglister, hvortil den formeentligen er fuldkommen berettiget, med Hensyn til de flere, Menigheden tilhørende Grundeiendomme og Stiftelser, saa opfordres, den i Kbhvnspst. til, snarest muligt at varetage det Jisaahenseende Fornødne, paa Menighedens Vegne og til det Offentliges Tarv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-04
Det nye Blad Fædrelandet opfordrer de Handelscompagnier, der besidde Grundeiendomme, at gjøre deres Valg ret gieldende, ved at overdrage samme til en af deres Jnterlessenter. Derved vilde Flere vorde valgbare, hvis Udelukkelse vilde være meget at beklage. Nogle Korporationer skulle halt have gjort Krav paa denne i Forordningen af 15de Mai sanctionerede Deelegation. Saaledes skulle Actiehaverne i et herværende stort Bryggeri have ifinde at aftræde deres Valgret til den ved Talent og Frisind lige udmærkede Grosserer Suhr, da denne, uagtet hans store Formue, ellers ikke ler valgbar. J saa Fald vil Hr. Suhr uden al Tvivvorde en af Kjøbenhavns 12 Deputerede.