Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-05-12
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Det Finlandske Senat havde anholdet hos den Russiske Keiser og Tilladelse til at lade en Medaille præge i Anledning af Jubelfesten og til hans Hæder. Hs. Majestæt svarede: at han ikke søgte Belønningen for Opfyldelsen af sine Pligter i Mindemærker; men i sine Undersaatters Hierter, hine tilkommer det blot Efterverdenen at opføre; dog vilde han tillade at en saadan Medaille blev præget; men paa den Maade, at istedet for hans Brystbillede, skulde paa Forsiden anbringes en allegorisk Tegning, eller en passende Jndskrift. Kongen af Frankerig betiener sig af enhver Leilighed, for at vise Hertugen af Wellington, hvor megen Priis. han sætter paa hans Fortienester. Hertugen havde saaledes for nyelig udeladt sig med, at han fandt det ældre Porcellain af Sevres Fabriken at være smukkere end det nyere, Kongen erfarede dette, og sendte ham derpaa strax et overordentlig prægtigt Spisestil af Fabrikens ældre Arbeide. Hertugen har ogsaa gjort sig meget fortient af Frankerig, ved at bringe den fortredelige Liqvidations Sag tilende; Conventionen desangaaende blev underskrevet den 23de April, der meldes nu bestemt fra Paris, at det hele hvad Frankerig faaer at betale, beløber sig til 16 Millioner Renter aarlig, og det uden at de blive beregnede fra en ældre Tidspunkt, af disse 16 Millioner faaer England 3, Spanien 1, og de øvrige 12 Millioner blive deelle imellem Resten af Fastlands Staterne. De Franske Fonds stige bestandigen. J Paris døde i 1817 21,381 Mennesker og deraf 486 af Kopperne. – Morgenkrøniken leverer en Skrivelse fra den Pavelige Statssecretair Consalvi til Erkebiskoppen af Paris, Cardinalen. af Perigord, hvori det hedder: at Paven ikke kan indlade sig paa de nye Forslag, Kongen har gjort ham, at han blot har indladt sig paa at afslutte Concordatet, for at efterkomme Hs. Allerchristelige Majestæts Ønsker. Hs. Hellighed havde troet at Concordatet blot skulde stadfæstes af Kongen, for at sættes iværk, men da han nu erfarer, at det skal blive en Gienstand for en offentlig Forhandling, saa maae han aldeles trække sig tilbage. Vi leve, siger Cardinalen, i kummerfulde Tider, hvori Religionen ikke maae være en Gienstand for Klammerier og Angreb, Religionen og Statens Jnteresse, udkræver, at de Conventioner, som det Romerske Hof afslutter, maae antages uden Jndskrænkninger og Discussioner. Concordatet maae derfore erklæres for ugyldigt. Men disse Omstændigheder forandre intet i Hs. Helligheds Sindelag mod Hs. Allerchristelige Majestæt (man kan mærke heraf, at Hs. Hellighed har forglemt den democratiske Præken, som han lod trykke i Aaret 1797, da han var Biskop af Jmolad. – Vi leve desuden i Tider, hvori heele Papisteriets Uvæsen begynder meget godt at trives, saaledes læser man fra Achen under 26de April, at den Helligdoms Fest, som indtræffer hvert 7de Aar, denne glade og interessente Tidspunkt for Staden nærmer sig nu, da nemlig følgende store Reliqvier skulle stilles til Skue: GudsModers Underklædning, som hun har da hun fødte Verdens Frelser, de Svøb, hvori han blev lagt; det Klæde, som blev lagt om den hellige Johannes den Døberes Legeme, efterat han var halshugget; og det Klæde, hvormed man bedækkede Frelserens Underlig paa Korset. Hvilke Reliqvier Fablen fortæller, at Keiser Carl den Store havde faaet til Present fra Østerlandene (hvor vi dog maae glæde os over Protestantismins Gode, som har ført og tilbage til at tilbede Gud i Aand og Sandhed). En af Papisteriets dierveste Forsvarere, den Nederlandske Biskop, Prindsen af Broglio, lever nu som en Flygtning i Frankerig; han har to Brødre, hvoraf hver giør Opsigt paa sin Maade; den eene Prindsen af Broglio, er for nærværende Tid Præsident i de Deputeredes Kammer, i Hr. de SerresSted, som er syg, han er en Mand af Moderation og oprigtig Patriotisme, og er Kongen og Constitutionen lige hengiven. En anden Broder af ham, Abben af Broglio, staaer i Paris i Spidsen for den saakaldte petite glice, og er en Hovedagent ved den Correspondence, som føres imod Concordatet imellem de disenterende Biskopper i London, og Gregoire, den forrige Biskop af Blois. En Fætter af disse tre Brødre, Hertugen af Broglio, Pair af Frankerig, staaer i Spidsen for de ivrigste Jndependentere.