JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-12-31
Formedelst Forandring af Opholdsted, agter jeg Underskrevne til næste Foraar at fløtte herfra Egnen; hvilket jeg ikke har villet undlade hermed at bekiendtgiøre. Tobberg, den 22de Decbr. 1800. Mads Pallesen, Snedker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-12-31
En sort Hest 11 a 12 Aar gl., med nogle faa hvide Haar under Fortoppen og 4 Skoe under Fødderne, er først i Dec. bortkommen fra Søren Lauritzen i Kandrup, hvem som kan give Oplysning om samme bedes at henvende sig dermed til Eieren som derfor betaler en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-12-31
En fortskiden Hest i 3die Aar uden Aftegning med fuldkommen Hale og Mank, er for en 4 Uger siden bleven borte for Rasmus Sørensen Østermand i Weggerslev under Grevskabet Scheel. Skulde samme af nogen være funden eller indtaget paa Forder, er de saa god at anmelde det for mig, som strax skal besørge den afhentet og alle lovlige Omkostninger erlagt. Ørbechgaard ved Greenaae, den 16de Decbr. 1800. Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-12-31
Et a tvende Par Stude, kan tages paa Foder Vinter i Nimtoft Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Udenlandsk. Skibscapitain Hans Falkenberg som med sit Fregatskib, den norske Løve, forliiste i Londons Rivier, har for sin Redelighed faaet af Asseurandeurerne en Præmie af 200 Rdr. tilligemed en meget forbindtlig Skrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Søecadet Underofficeer J. D. Clemens har ved sidste Examen faaet den Gernerske Præmiemedaille, som den, der præsterede meest i de Videnskaber som læres i Land, hvilke Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen selv overleverede ham den 27de Decbr., som var Gerners Dødsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Holbergs Comoedier beholde uagtet deres forskiellige Smag fra de nærværende Tiders, endnu deres Yndest hos Hovedstadens Publicum, thi forleden blev givet Comoedien Jeppe paa Bierget, og Comoediehuset var ganske fuldt, saavel i Logerne som paa Parterret, paa hvilket sidste skal have været megen Trængsel, og hvortil man siger, at alle Billetterne vare udsolgte. Da endeel fremmede Landstrygere have indfundet sig i nogle af de Amter i Holsteen, som ligge nærmest ved Grændserne, saa er en Kommando lette Dragoner beordret derhen, for at holde Landet ryddeligt fra dette Slags Folk. Adskillige Gange har man havt det Projekt, at giøre Aaen Pinnau i Herskabet Pinneberg seilbar, for derved, at befordre Landets indenlandske Handel. Nu er det befalet, at denne Gienstand nøie skal undersøges af saakpudige Mænd, og man troer med Vished, at Forslager vil kunne udføres uden at Bekostningerne ville staae i Forhold til den Nytte, som derved opnaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
J Hamborg taler Rygtet om, at en høi Prinds sidst i denne Maaned ventes til Berlin, og derfra tilligemed Kongen af Preussen reiser til Grodne i Pohlen, hvor ogsaa Ruslands Keiser og Sverrigs Konge vilde intreffe samme Tid. Nogle Supplicantere er bleven bevilget at udføre en Qvantitæt Mærsk Havre, dog med den Betingelse at de først bevise at have indført en Td. god Rug for hver 3 Tønder Havre udenlandsk fra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
J Kiel have Studenterne nu en Æresret, som bestaaer af en Snees Studentere som Deputerte, der vælge 3 Professorer til Directører, begge Deele vælges paa nye hvert Halvaar. Hensigten deraf er, at forebygge Dueller, hvorved disse afskyelige Narrestreger nu venteligen forebygges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Jfølge Efterretninger fra Friderikstad har der, og i Egnen der omkring, Natten til den 3die December raset et saa haardt Uveir med Torden og Lynild, at ikke de ældste Folk kunne erindre sig dets Lige. Den norske Almue skal deraf svaae sig en mild Vinter, hvilket ogsaa hidtil har indtruffet, da man i den Egn kun 2de Dage hidtil har havt 4 Graders Kulde efter Reaumur: derimod afvexlende mildt Veir, endog med 3 a 4 Graders Varme. Reisende fra Norge i disse Dage, bekræfte ogsaa dette, da de den hele Vei derfra igiennem Sperrig have kunde kiørt i Vogn. Vil Vinteren vedblive saaledes, bliver det norske Vildt af Ryber m. fl. Slags vanskeligen at erholde, da det kun ved megen Snee, som driver det fra Fieldene ned i Bølgdene er mueligt, for Bonden at skyde eller fange det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Vacance. Sognekaldet til Grundfor og Spørring, Meenigheder i Sabroe og Westerliisberg Herred, som er anslaaet for 280 Rdr., og hvortil Hs. Majestæt allernaadigst beskikker Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Udenlandsk. Tydskland. Den østerrigske Armee har nu ganske trukken sig bag Ennsfloden, og havde den 19de Decbr. sit Hovedqvarteer i Staden Steyer. Endnu kan man lægge følgende til det foregaaende om Salzburgs Jbesiddelsestagelse af Franskmændene. Den 13de fægtede Erkehertug Johan imod Franskmændene fra om Morgenen, tidlig til om Aftenen sildig under Murene af Salzburg, og vovede sig derved personlig i den stærkeste Jld. Om Aftenen bragte en Coureer ham den Efterretning: at Franskmændenes venstre Fløy var ved Lauffen gaaet overSalzafloden, og truede at komme ham i Ryggen. Dette tvang ham til at trække sig tilbage, da Franskmændene derpaa om Morgenen rykkede ind i Salburg. Saaledes er nu og Passet Lueg og Festningen Wersen i det Salz. burgske saavelsom Passet Mandling paa den Steyrmarkske Grændse befadt af Franskmændene. De skal og have indsluttet Brannan og deres Forposter være fremtrængt 14 Miil over Braunau. Efter en fransk Skrivelse skal alle Broerne over Salzafloden være i Franskmændenes Magt og den østerrigske Hovedarmee være afskaaren fra det Keiserlige Korps i Tyrol. Siden den 16de skal ingen Fegtning have havt Sted. Breve fra Salzburg, taler om en meget vovelig Maneuvre, som General Lecourde haver fore, nemlig, giennem Steyrmark og Karnthen, at komme den Keiserlig Jtalienske Arme i Ryggen, da samme under General Bellegarde har taget en saadan Stilling, at ingen fransk General vover at angribe den i Fronten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Mellem Nürnberg og Laus er den 18de Decbr. fra om Morgenen Kl. 9 til om Aftenen, forefaldet et meget blodig Slag mellem Franskmændene og de Keiserlige, der efter Privatberetninger har været til Tab for Franskmændene. General Angerenu skal og derpaa have trukken sig tilbage over Erlangen og strax derpaa er kommen Ordre til alle i Egnen og Frankfurt værende Tropper, at de hastigst skulle bryde op til Wirzburg. Fra Maynz skriver man derhos, at der hverves stærk i Frankrig, og at det Angereanske Korps, skal til Januarii Maaneds Udgang, bringes til 50,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Da Krigsuroelighederne i Franken alt stærkere udbreder sig, saa ere 2 Chursaxiske Regimenter Jnfanterie rykkede i Nærheden af Langensalte, og vil derfra marscherere videre frem mod Demarcationslinien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Fra Wien skrives: At Erkehertug Carl ei endnu den 17de Decbr. havde paataget sig Commandoen overden tydske Armee. Jmidlertid var han dog ankommen dertil. Man siger at han ikke har funden samme i den bedste Tilstand, og har sendt Fyrst Johan v. Lichtensteen, til Wien for at give Keiseren mundtlig Beretning derom. Han havde en fransk Officeer med sig, som han ved Linien angav for sin Adjutant. Den 19de Decbr. ere begge igien reiste fra Wien til Armeen. Der tales nu igien om at Keiseren selv vil begive sig til Armeen. Man frygter for Jnspruch, mod hvilken Stad Franskmændene rykker frem fra Salzburg. Saa hedder det og, at det engelske Ministerium har overladt til Keiseren, i Nødsfald at slutte en Separatfred. Fra Overøsterrig hvorhen nu Krigsskuepladsen er forflyttet, kommer mange Flygtninger med deres beste Effecter til Wien. Efter Keiserlig befaling er flere Skibe tagne i Beslag, for i Nødstilfælde, at kunde transportere Magasinerne, Munition og Artillerie fra Linz til Wien. Franskmædenne skal og over Biergene, have fremtrængt sig til Kufstein i Tyrol. Det der posterede Condeiske Korps, gjorde vel Modstand, men maatte vige for Overmagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Jtalien. Den 3084de Dec. er der forefalden smaae Fegtninger ved Mintio, og Østerrigerne bleve fortrængte af Castelluccio, saa har Franskmændene og i Egnen af Goito og Mozambano vunden noget Terrain. Men et almindelig Angreb i Jtalien vil neppe skee førend Mardonalds Armee er gjennem Veltlin fremtrængt i det italienske Tyrol. Franskmændene har sendt en truende Formaning til de efterladne Contributionsbetalere i den Cisalpinske Republik, paa det de 2 Millioner, som denne Republik maanedlig skal betale til den Franske Republik, ikke skal lide Ophold. En Beretnig fra Verona, siger at den engelske General Abercrombie vil til Østerrigernes Forstærkning sætte 15000 Engelsmænd i Land i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Frankrig. Den russiske General Sprengporten, er nu kommen til Paris med sit følge og steeg af i Hotel Grange Bartelliere hvor man havde ladet indrette kostbare Værelser for ham. J Ryssel lod General Clarke de Russiske Krigsfanger fremstille for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
J alle vore Journaler afskildres de Mølsommeligheder Macdonalds Armee har udstaaet paa dens Marsch over Spligelbierget. Mardnald var i Spidsen af den 4de Colonne, i stor Fare. Sneen havde gjort alle Veie ubrugbare. Soldaterne vare ganske udmattede, da de havde tilbagelagt de torrediedeele af Veien og allerede seet flere af deres Kammerater begravede under de fra Biergene nedstyrtende Sneemasser, og det var ligesaa farlig at vende tilbage som at gaae frem, da greb Macdonald selv en Skovl, og i Snee til halv paa Livet skovlede sig igiennem, hvorved Soldaterne, bestillede af nyt Mod, fulgte hans Exempel. Denne møisommelige Marsch varede i 3 Dage, og er en af de dristigste Foretagender i hele Krigen, da Armeen under Vinters Hierte, uden at være forberedt dertil, og næsten uden Proviant trak over et med Snee bedækket Bierg, og derved forsadt sig ind i Veltlin. Dette mærkværdige Hærtog blev aabnet ved et Antal stærke Stude, som man drev for ved sig for at nedtræde Sneen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
General Vial og Brigadechef Lazonsky, som den 3die Novbr. er afseilet fra Cairo, indtraf til St. Tropez den 5te Decbr., og har medbragt meget gunstige Efterretninger til den første Consul om Armeen i Egypten, hvor Naturen i Fior ligesom har kappedes med Lykken, forat giøre Franskmændenes Herredømme og Ophold i dette skiønne Land, behagelig. Nilens Oversvømmelse var i sidste Aar særdeles frugtbar, og ingen af de sædvanlige Sygdomme har grasseret der. Handelen florerer og Overgeneral Menon har sluttet Handelstractater med Fyrsten af Lybien, Landene ved Rigerfloden og selv med den i det indre Africa herskende Keiser i Abyssinien. Den frygtelige Mameluk=Chef Murad=Bey, som har Provindserne Girge og Assuan til Lehn af den franske Republik, holder sin Tractat hellig, og betaler rigtig til den franske Krigskasse aarlig 650,000 Livres i Penge og Korn. Desuden betaler de i Egypten sig befindende Copter, Græker, Jøder m. m. aarlig i Kopskat 1 Million 270,000 Franker. Armeen bestaaer af 18 til 20,000 Franskmænd foruden et stort Antal vel eqviperede Hielpetropper, som faaer deres rigtige Sold, og i 6 Maaneder havde man ikke havt nogen Fiende at bekiempe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Storvisiren skal staae 100 Lieues paa hiin Side af Ørken, og hans hele Korps skal kun bestaae af 6000 Md. Et tyrkisk Linieskib paa 80 Kanoner og en engelsk Fregat, ere strandede paa de egyptiske Kyster, og Franskmændene har bemægtiget sig Artilleriet, som kom dem vel tilpass.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Adskilligt. J Triest er paa nogle Maaneder 3 til 4000 Børn døde af en ondartet Koppepest. Alle Doctorernes Bestræbelser der ere frugtesløse. De kan neppe redde 10 af hver 100 Syge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Den russiske General Sprengporten som nu er i Paris, er en Broder af den i Kiøbenhavn afdøde Ambalsadeur Sprengporten. Han nød forhen den afdøde Gustav den 3dies, hele Fortroelighed, men forlod derpaa Sverrig og gik i russisk Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Corespondencen mellem England og Frankrig var endnu ei afbrudt den 15de Dec. da et Cartelskib afleverede i Calais Depescher fra det engelske Ministerium, som strax med en overordentlig Coureer blev sendt til Paris. I det i denne Krig saa særdeles ødelagte Wende i Frankrig, har Ulvene tiltaget i saadan Mængde, at de vover sig midt ind i Byerne og ansalde Heste, Kaar m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
En Ulv arbeidede sig igiennem en Muur ind i en Faarestald og ihielbeed 40 Faar, slædede dem sammen i en Dynge for som paa en Trappe at kunne gaae op til Hullet, der var høire oppe end Gulvet, og bortslæbede saaledes 3. J Byen Bressuire har Kursmeden paa en kort Tid havt 45 Heste i Cur, som vare bidte af Ulve. En Dreng, som gik igiennem Skoven ved Fangereuse med et varm Brød, blev forfulgt af Ulvene; han holdt dem en Tid lang fra sig med truende Gebærder, men just som han ville gaae ud af Skoven sprang den dristigste Ulv frem paa ham; rev Brødet udaf hans Arm med Tænderne, og løb som en Tyv bort med det, og alle de andre efter ham, hvorved Drengen blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Paa de i de russiske Havne anholdte Skibe befandtes 59 Danske Matroser, som blive hiemsendte om muligt med de Skibe, som endnu ligge seilfærdige. Alle engelske Vare ere nu forbudne at indføres, og der bliver optaget Fortegnelser paa alle de Forraader, som ere i Landet, og veed man endnu ikke hvad der med samme skal foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
J den 818de Trækning i Kbhvn. er udtrukken følgende Nummere: 548
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 7de denne Maaned förstkommende bliver Generalforsamling i Kronprindsens Klub her i Aarhuus om Eftermiddagen Kl. 5 præsise. Directionen ønsker Forsamlingen, saa talrig som muelig, og de Herrer af Selskabet, som ikke mode, ansees at samtykke i hvad der foretages. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
J den Gaard Joh. Hend. Jordan boer, er en smuk Stue, Sovekammer, tvende andre Kamre, en tør og rummelig Kielder, et Kornloft til Leie strax eller til Paaske Fløttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Hos David Davisen og Wuft i Horsens kan faaes stukne Signeter baade i Sølv, Staal, Steen og Agat for billig Priis, samt got Sundhedschocolade. Nyelig hiemkomme friske Spegesild bekommes hos J. Kierulf. Rasmus Jensen Gaardmand i Aarrup paa Vesnesgaards Geds, har optaget en sortblakket Tyr, i 2det Aar, mærket paa begge Ører, Eieren kan faae den imod at betale alle Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Et a trende Par Stude, kan tages paa Foder i Vinter i Nimtolt Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Bekiendtgiørelse. Siden sidste Mikkelsdag, har der gaaet med mine Bester, paa Wellef Mark ved Aabroe, Haxholms Gods, en sort Haars Hest, som for nogen Tid siden paa Foder er indtagen, uagtet denne er til alle forekommende, samt ved Frysenborg og Faushon Birketing oplyst, har dog ingen Eiersmand indfunden sig; jeg ønsker bemeldte Hestes rette Eier ville indfinde sin hos mig jo før jo kiærere, da det er dyre Tider at holde en Hest, for paa lovlig Maade at vedkiende sig Hesten, imod alle anvendte Omkostningers Erstatning. Weller, den 19de December 1800. Peder Hansen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
En sort Hest 11 a 12 Aar gl., med nogle faa hvide Haar under Fortoppen og 4 Skoe under Fødderne, er først i Dec. bortkommen fra Søren Lauritzen i Kandrup, hvem som kan give Oplysning om samme bedes at henvende sig dermed til Eieren som derfor betaler en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Skiftet efter Aftægtsmand Erich Pedersens Hustrue, Karen Andersdatter af Tønning Sogn og Bye i Aarhuus Amt, bliver til endelig Slutning foretaget i min Boepæl udi Brædstrup Løverdagen den 4de April 1801. kl. 10 Formiddag, hvortil i Følge Plakaten af 26de Decbr. 1792 herved indkaldes alle og enhver, som maatte have noget at fordre, ligesom og den Afdødes Datter, Karen Sørensdatter, gift med Skoemager Anders Hauthorn i Kiøbenhavn, at møde med hvad han paa sin Hustrues Vegne agter at erindre. Brædstrup i Tørsting Herred ved Horsens, den 15de Decbr. 1800. Holst, Landvæsens-Commissair og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Nyeaarsgave for 1801, har nyelig forladt Pressen, og faaes tilkjøbs i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen, i Greenaae hos Hr. Bogbinder Ramshardt, paa Post-Contoirerne i Ebeltoft, og Horsens og paa Adresse-Contoiret i Aarhuus, indb. for 2 Mk. Exemplaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Fra Pressen er udkommen paa mit Forlag Religionen efter Fornuft og Bibel. i deres Overeensstemmelse, især for Studerende, dernæst ogsaa for(Læsere som have nogen Ovelse i at tænke, af Dr. Georg Frid. Seiler, overfat ved Jens Stochholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-03
Titelbladet angiver Forfatterens Öiemeed med Bogen. Hans Hensigt var at skrive en Bog, som Studerende med fortrinlig Nytte kunne bruge under deres Forberedelse til Religionens Lærere, og vist nok ville ei nogen HöiskolensLærerfaae ifinde at erklære en Kandidat for ukyndig enten i den naturlige Religion eller Dogmatikens Grundsætninger, som havde studeret. denne Bog. Den naturlige Religions Lærdomme, ere först fremsatte og derpaa den aabenbaredes, Forbindelsen er viist mellem begge, begges Fornuftrigtighed naar Moralitet og Moralitet, Lyksaligheds Fremme har været Skaberens Öie meed med at ikabe Fornuftvæsener. Den strængeste Orden, og den tydeligste Korthed og Restemthed hersker igiennem hele Bogen. Heraf sees da, at Bogen ei aleene er en undværlig Bog for den theologiske Studerende, da den er den eeneste vi nu have i Modersmaalet som kunne tiene til dette Öiemeed, men tillige at den maae være af Vigtighed for enhver som enten have med Religionens Foredrag at gjöre som Kaldspligt, eller selv önsker at kiende en Religionsbog af privat Lyst til Religionen, den fremstiller fra Begyndelsen til Enden den naturlige og aabenbarede Religions Lærdomme i deres Harmonie og skiønne Samfund til Sædelig. heds Fremme. Bogens Indhold er da Fornuftreligionen og den kriftelige Dogmatik, begge fremsatte saa kortesom mueligt, men tillige saa udförligt som nødvendigt endog for den der er langt mere end Begynder i disse Videnskaber. Bogens Størrelse er 26 og et halv Ark, den koster 1 Rdr. paa Trykp. og 7 Mk. 8 Sk. paa Skrivp. og bekommes i Horsens hos Hr. Bogbinder Frydensberg, i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen, i Fridericia paa Adresse-Contoiret, i Colding hos Hr. Bogbinder Meelbye, i Wiborg hos Hr. Boghandler Just, i Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Greenaae hos Hr. Bogbinder, Ramshardt og paa Adresse=Contoiret i Aarhuus. NB. Subskribenterne kofter den kun 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. 3 Sk paa Skrivpapiir. N. Lund,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Indenlandsk. Efter de sidste, til den angaaende Qvægsygen anordnede bestandige Kommission i Kiøbenhavn, indløbne Beretninger, har Qvægsygen udbredet sig ei aleene i Ost preussen og Vestpreussen, men endogsaa paa et Gods i Kønigsberg i Neumark, ei langt fra Berlin. J Hertugdømmet Meklenborg har der og yttret sig en Syge blant Hornqvæget i Egnen af Vahren saa heftigen, at i Volrathruhe allerede 40 Øren, mange Kalve og nogle Køer ere døde. Kommissionen har derfor ved Circulærer til samtlige kongelige Toldbetiente i Hertugdømmene,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Schlesvig og Holsteen, af 30te Decbr. f. A., indskiærpet dem, indtil videre, paa det nøieste at iagttage de i Forord. af 5te Maii 1779 og især sammes 5 og 655. foreskrevne Forsigtighedsregler, saa ere og de kongelige Toldbetiente ved Grændsetoldstederne i Hertugdømmet Holsteen blevne anviiste til, ifølge den 1 §. af Forord. af 7de Martii 1776, alvorligen at paasee, at intet Horn qvag, Faar, Sviin, Hunde eller andre levende Dyr(Heste undtagne), ligeledes ingen raae, saltede og tørrede Huder, Kalver, Faare=, Lamme, Ræve= og Hareskind, usmeltet Talg, ferskt Oxekiød, Horne, Koe haar, Høe og Halm, enten til Lands eller til Vands, bliver indført i Hertugdømmene fra Hertugdømmet Mekienborg, indtil videre Foranstaltning m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Efter Kongelig Resolution under 12te Decbr. er paa Holmene i Kiøbenhavn, til bedre Udkomme for de stræbsomme Haandværker, bekiendtgjort: at enhver Haandværker, som ankommer ved Bommens=, Gammelholmseller Dakkens=Vagt, inden Klokkelydningen er til Ende, faaer et Tegn, hvorved han erholder 4 s. udbetalt samme Dags Formiddag, og den, som for 2 trediedeele af Maanedens Arbeidsdage, har vundet dette Tegn, faaer end videre ved Kostens Uddeeling 5 Lys. Den som kommer inden det første Qvarteer efter Klokkelydningen er til Ende, skal, i Formodning om, at han har villet møde betimeligen, gotgiøres 2 s. ved Maanedens Udgang for hver Dag han saaledes har mødt. En halv Time efter Klokkelydningen er til Ende, begynde de samme Forsildebøder, som hidtil har havt Sted. Underofficererne, som paa det alvorligste tilholdes at møde saa betimelig, at de kunde erholde dette Tegn, faaer foruden de 4 s., 1 Pd. Lys ved Kostens Uddeeling, men det tabes for den som 2 Gange i een Maaned kommer for sildig, 3die Gang skal medføre Nedsættelse af Præmieklassen eller Tab af Adgang dertil, og de som 9de Gang udebliver efter Klokkelydningen i Vinterhalvaaret, skal ikke meere bruges som Underofficeer. Den Dreng som er den første hos Underofficeren, faaer 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
J Aaret 1800 ere 9048 Skibe expederede i Sundet, nemlig 1487 Danske, 1941 Svenske, 3139 Engelske, 1763 Preussere, 152 Pappenborgere, 31 Hamborgere, 39 Oldenburgere, 80 Bremere, 278 Rostokker, 60 Lübeckske, 13 Russiske, 59 Amerikanere og 6 Portugisiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Under 24de Dec. sidstleden har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt, at det af Statsminister Geheimeraad Grev Schimmelmann kjøbte Gods, Gudumlund, med alle de dertil hørende Land- og Grund-Eiendomme, som giøre 630 Tdr. Hartkorn, maae forenes med Grevskabet Lindenborg og som Fidel=Kommis Eiendomme, inddrages under samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Aarhuus. Den sidste Nytaarsdags Høitid blev i Aarhuus Byes begge Kirker holdt med Sang og Prædiken efter den foreskrevne Maade. For Prædiken blev opført en Cantate indrettet dertil af Hr. Conrector Grosmann, ligesom og Palmerne accompagneredes med Jnstrumenter, og den Sang: O store Gud vi love Dig &c. med Pauker og Trompeter; hvilket alt blev meget ved udført. Forsamlingen i Kirkerne var meget talrig, og savnedes intet i den Orden, Rolighed og Anstændighed, som Dagens Hensigt udfordrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
I Horsens blev samme Fest høitideligholdt i Frelserens Kirke, hvor Sognepræsten Hr. Provst Brøndsted, holdt Tale til Froeprædiken over Palmerne 118 v. 24. og til Høimesse over Esai 12 Kap.; Capellanen, Hr. Mancin prædikede til Aftensang over Sal. Præd. 1. v. 2. Til Froeprædiken og Høimesse var af Hr. Secretair Kleen sat Musik til Palmerne No. 93. No. 91. Nr. 309. No. 3. No. 131 og No. 1; hvilke bleve accompagnerede med Jnstrumenter, samt Pauker og Trompeter, og alt blev vel udført, da foruden andre Musici, ogsaa nogle af de Herrer Officerer, efter eget Tilbud, assisterede ved denne Musik, som giorde en ypperlig Virkning paa Tilhørerne, der vare forsamlede i usædvanlig stort Antal, men dog alle viste den Stilhed og Anstændighed, som man kunde ønske ved saadan en Høitid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Til samme Dag havde Hr. Billedhugger Jens Hiernøe, ladet ophænge i Choret en stor og meget smuk glas Lysekrone med 8te Voxlys, hvis Antændelse ikke lidet forskiønnede dette prægtige Chor, og maatte forøge Høitideligheden. Denne Lysekrone er bestemt til bestandig Eiendom og Prydelse for Kirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. Theol. J. Z. Hyphoff. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-01-07
Prædikanterne paa første Søndag. efter Hellig 3 Kongersdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hører Kryssing. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.