JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-10-05
Uagtet jeg ikke formoder, at min sal. Mand Stampemester Johan Frederich Corfitzen Dreyer, som den 6te Mai næstleden døde paa Stubbel=Mølle i Jægersborg Dyrehauge, skulle have efterladt sig nogen Gield, vil jeg dog ikke undlade hermed, at anmode den eller de, som i saa Maade tiltroe sig nogen retmæssig Fordring at have, derom, det snareste skee kan, at melde sig hos mig undertegnede, for at modtage vedbørlig Betaling. Stubbe Mølle, den 11te Septbr. 1781. Kirstine Hans Datter sal. Dreyers.
Berlingske Tidende, 1781-10-05
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Baadsmanden Andreas Haag, som har fahret med Skibs=Capitain Jørgen Larsen Smith, og paa Skib=Briggen Neptunus kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Seylmager=Svenden Peter Bihl, som har fahret med Skibs=Capitain Niels Schiold, og paa Fregat=Skibet Hertug Ferdinan kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre: saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ja jeg nu er allene, er jeg findet under Haanden at sælge min Gaard i Vimmelskaftet Nr. 162, om Kiøbet behage de Lysthavende at adressere sig til mig, som boer i Stuen til Gaden, og findes hjemme alle Formiddage til Kl. 10 Slet, og om Eftermiddagen til Kl. 5, da om Kiøbet og Conditionerne paa det billigste skal blive handlet. A. Flindorph. Sal. Rasmus Munkes Bryggergaard paa Nørregade No. 43 er under Haanden strax at faae til Kiøbs, og hvorom Lysthavende ville behageligen melde sig hos Hr. Cancellie=Raad og Postmester Munk i Kokkegaden No. 138. andagen den 8de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 8. Øl bliver det 28de Kongel privilegerede Kiøbenhavnske ClasseLotteries 5te Classes Trækning foretaget paa det Kongelige Slot Charlottenborg, som sædvanlig, og dermed indtil samme er ud trokket alle paafølgende Sogne=Dage, Tirsdag og Løverdag undtagen, fortfaret, udi Overværelse af enhver som det maatte behage derved at være tilstæde. Kiøbenhavn, den 1ste Octobr. I. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1781-10-05
Her i Nestved er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Borger og Værtshuusmand Just Jørgensen; han har, som Arvinger, efterladt sig, i Følge den ved Registerings=Forretninger. erholdte Oplysning, Enken Karen Jacobs Datter, samt Børn af 2de Ægteskaber, nemlig: 1) af første, en Datter Maria Cachrine, gift med Chinafarer Christian Randrup, ellers boende paa Christianshavn, en Søn Friderich, Christian Jørgensen, Musikantsvend i Roeskilde; Jørgen Peter Jørgensen, Student, og opholdende. Datter. hristian. Jørgens Datter, tiener Sr. Bygov i Lille Nestved; 2) af 2det en Son Jacob Martin Jørgensen; Mathias Christian Jørgensen; en Datter Marthe Jørgens Datter, og Maren Jørgens Datter, alle opholdende sig i Stervboet; og da man har bestemt Skifte=Samling for denne Stervboe Tirsdagen den 16de Octobr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, saa indkaldes herved saa vel Arvingerne, som Credi= og Debitorerne, paa anordnet Maade at indfinde dem bemelte Tid paa Nestved Raadstue, da enhver kan vente at vederfares den Ret, som Loven og Boens Omstændigheder medforer. Nestved, den 24de Septbr. 1781. J. Wallund. C. Wuli. Efter et imellem Bendix Michelsen, Planteur, og Hustrue, Jnger Rasmus Datter, her af Nestved, oprettet Testamente af 13de Julii 1764., confirmeret den 26de Octobr. næst efter, som nu begge ved Døden er afgangen, er Jnger Rasmus Datter, Broders Søn Rasmus Bendixsen og Datter Maren BendixDatter, indsatte til eeneste Arvinger efter bemelte Bendix Michelsen og Hustrue, til alt hvad de efterlader sig efter begge deres Død; og da Sønnen Rasmus Bendersen, førend Testatorer, ved Døden er afgaaet, er Datteren Maren Bendix Datter, nu gift med Borger og Kandestøber Christen Holm her i Byen, bleven eneste Arving; 1 Følge deraf har da bemelte Maren Bendix Datter og Mand Christen Holm taget berørte Afdødes Efterladenskab i Besiddelse, efter den længstlevende Jnger Rasmus Datters Død den 18de Mai 1780.; men efter berørte Testamente skal betales 10 Rdlr. til Bendix Michelsens og Hustrue Jnger Rasmus Datters øvrige Arvinger; hvilket dem samtlig hermed bekiendtgiøres, at disse 10 Rdlr. staaer parate til Udtælling paa Nestved Raadstue, naar Vedkommende legitimerer sig paa lovlig Maade, og henholder dem derom til Christen Holm i Nestved, den 3die Octobr. 1781.
Berlingske Tidende, 1781-10-05
At Skiftet efter den forhen værende Skoleholder i Næsby ved Stranden, Spiellerups afg. Hustrue Bodil Rasmus Datter, bliver sluttet i Finderup Præstegaard den 6te Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bekiendtgiøres 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender til Credi= og Debitorers Efterretning. C. G. Brorsou.
Berlingske Tidende, 1781-10-05
Efter afgangne Borger og Gallanterie=Handler Johannes Wentzel Zinche i Holbech, vorder Skifte og Deeling foretaget paa Holbechs Raadstue den 24de Octobr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, som, foruden anden lovlig bekiendtgjort Proclama, hermed bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1781-10-05
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 5te Septbr. sidstleden og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 24de næst efter, ere Creditorer og Arvinger efter afg. Henrich, Bonsach indkaldte med Aar og Dags Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning ydermeere bekiendtgiøres. Paa Lystrup Gods i Tryggevelde Amt i Eschildstrup Bye, er død Inderste Anders Larsens Hustrue, navnlig Maren Christens Datter, der foruden de nærværende Arvinger, har endnu efterladt sig 3de Børn, nemlig en Søn Peder Pedersen og 2de Døttre Grethe Peders Datter og Bodeel Peders Datter, alle opholdende, sig i Kiøbenhavn, hvilke tilligemed Stervboets Debi= og Creditorer, herved indkaldes, at mode i bemelte Eschildstrup, den 31te Octobr. førstkommende, for at erfare dette fattige Stervboes Omstændigheder, og derefter vederfares den Ret Loven medfører. Lystrup, den 18de Septbr. 1781. R. Rasmussen. De som fra Provincerne haver Byg af indeværende Aars Afgrøde at sælge for gangbar Priis og at levere inden dette Aars Udgang, vilde derom adressere sig til Brøgger=Laugets Oldermand Raadmand Lan
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Constantinopel, den 28de Augusti. Den sidste Audients, som den Romerske Keiserlige Internuntius har havt hos Storsultanen, var særdeles meget udmattende for denne Herre og hans Følge. Førend Solens Opgang, Klokken 3 om Morgenen, begav han sig allerede paa Veyen, og om Eftermiddagen Klokken 2 var Ceremonien, først til Ende, fordi Hr. Jnternuntiusen for Andientsen først maatte bievaane Raadet, ogsee paa, at Janitskarernes Løn blev udbetalt, hvilket medtog en lang Tid, i det en 6006 gullæders Punge, hver med 500 Piaster bleve fordeelte under Tropperne. - Den nye Russiske Gesandt, Hr. von Bulgakous, blev ved sin Ankomst hilset med 21 Skud fra Slottene ved det sorte Hav, efter det samme Ceremoniel, som de fremmede Magters Ministere modtages med ved Dardanellerne. Han befandt sig paa en deylig Paketbaad, der blev geleydet af en anden Paketbaad og en Korvette. -
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Den 15de huj. skeete et Oprør paa den Armeniske Kirkegaard, hvortil Anledningen var følgende: En, som tillige med andre stod under den Franske Ministers Beskyttelse, skulde begraves; den Armeniske Patriark vilde ikke paa anden Maade tillade det, end med en slet glat Bærebør, som han først kort forhen tillige havde ladet behænge med Bielder til en beskiæmmende Forskiel, og i Stedet for en Præst, skulde allene en Kirke Betient følge efter.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Den Franske Gesandt vilde ikke hertil, som billigt give sit Samtykke: der gik 3 Dage bort med frugtesløse Underhandlinger, indtil han endeligen besluttede sig til, at lade Liget, som alt begyndte at gaae over til Forraadnelse, af sine egne Tschonadars bære til Kirkegaarden med sine Huus Janitskarer, forved, og en Deel af den Franske Nation til følge. Skismatikerne, som ansaae dette som et Jndgreb i deres Rettigheder, bragte de Vagthavende paa Kirkegaarden ved Stikpenge paa deres Side, og ophidsede dem imod de Folk, som opkastede Graven, hvorved en Bostandschi sik et let Saar af en Grav skuffe, og herpaa gaves Signal til Oprør. - Da Liig=Proces sionen ankom til Kirkegaarden, overfaldt Bostandschi Fransoserne, mishandlede og saarede alt, ja skaanede ey engang Gesandtens Tschonadars og Janitskarer; 2 Franske Kiøbmænd bleve pryglede halv døde. - Da en af disse Ulykkelige, som var gandske blodig og næsten uden Livstegn, skulde bringes paa en Bærebør til Galata, stod en ædelmodig Engelænder, navnlig Willi, uden for sit Huus ved Indgangen af Tern, som tog den Saarede ind til sig, gav ham at drikke, forbandt ham, og reddede ham ved hastige Hielpemidler, der allerede, saa at sige, stod paa Bredden af Graven. Dette farlige Oprør blev endeligen stillet ved det at Tobschi=Baschi og Bostandschi=Baschi kom tilende til Hielp, og den følgende Nat begaren Fransk Bager sig, tilligemed en af sine Betientere til Kirkegaarden, og begrov Liiget, som de flygtige Tschohaders havde ladet ligge ubegravet. - Man er meget begierlig efter at vide, hvad for en Satisfaction den Franske Gesandt vil erholde. Bostandschi=Baschi har allerede personligen gjort Undskyldning hos ham, og lovet at straffe de Skyldige; men man troer, at de fremmede Herrer Ministre snart ville foreene sig samtligen, for at giøre en Ende paa den Armeniske Patriarks Forfølgelser og Bryderier.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Fra Øen Minorka, den 11te September. Adskillige Omstændigheder bevise, hvor vigtig Erobringen, af denne Øe er for vores Handels Sikkerhed i det Middellandske Hav. Vi ere Mestere af Havnen; men imidlertid aflader Fienden ikke at fore fra sine Batterier, uden dog at tilføie os nogen Skade. Vi frygte og ikke, at han skal foruroelige os. - Endnu tales der intet om at angribe Fortet St. Philip; men man troer, at Blokaden vil blive forvandlet til en formelig Beløyring, saasnart den Forstærkning af Tropper, som Hr. von Crillon har forlangt, og som han forventer, er ankommen. Der tales og om, at der med det første skal ankomme en Train af Artillerie. For Resten bestaaer fornævnte Forts Besætning kun af 2700 Mand, nemlig af en Engelsk og 2 to Hanoverske Batailloner, og af 400 Matroser.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Paris, den 21de September. Siden Græv Guichens Flode igien er indløbet til Brest, lide vi Mangel paa Nyeheder; dog trøster man sig nu dermed, at samme skal i Begyndelsen af October løbe ud igien. Den skal blive 20 til 24 Linieskibe stærk, og tage ind 10 til 12000 Mand Tropper, som man vil give 100 Kanoner af 24 til 36 Pund, meget Krudt, Kugler og Bomber, ja endog mange rede Penge med. Tropperne, Kanonerne og Pengene gaae formodenlig til Nord=America. - Siden i Gaar heder det at Græv Grasse er den 20de August lykkelig ankommen til Rodeisland, hvilket er meget troeligt, om han ikke allerede før er kommen dertil; dog veed man ikke, hvorfra denne Efterretning haves. - Om de store Fordele, som Hr. de la Fayette og Green have tilfægtet sig i Virginien over Græv Cornvallis tales der nu ogsaa igien; men Efterretningerne derom ere komne over Cadix, hvortil de allerede den 18de August vare bragt te. - Vore Regimenter Royal Suedois og Bretagne ere allerede paa Rhonefloden passerede forbi Avignon for at blive indskibede til Minorka.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Paris, den 24 September. Alle de Regimenter, som gaae til Mahon, forøges hver til 1500 Mand, og der bliver saavel i Toulon, som Brest, ikke taget noget andet Mandskab til denne Formeering, end de Frivillige af de Regimenter, som ligge i Nærheden af disse Havne. - Efterretningerne fra Hertugen af Crillon paa Minork ere ellers endnu stedse meget gunstige, dog erfarer man, at han i det han recognoserede Fortet St. Philip, ikke langt fra Signal=Taarnet, har faaet et Saar i Hovedet af et SkudI Havnen ved Brest bliver der paa nye 24 Linieskibe, 6 Fregatter og 60 Transportskibe udrustede, hvilke skulle tage 10 til 11000 Mand, 100 Kanoner paa 24 til 36 Pund og en stor Mængde Krudt, Kugler, Bomber &c., som og mange reede Penge om Bord. Denne Udrustning er, som der til lige meldes, bestemt til Nord=Amerika, og skal commanderes af Græv d'Estning. Hr. von Guichen, som i Begyndelsen af tilkommende Maaned skal gaae i Søen med nogle og 20 Skibe, skal geleyde samme indtil paa en vis Høyde.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Haag, den 29de Sept. Man læser nu her den Rapport, som de Herrer Committerede fra Provindsen Grønningen har givet, betreffende Hr. Hertug Ludvig af Brunsvig Wolfenbüttel, hans Skrivelse. Man beundrer deri den sande Kiærlighed til Fædrenelandet, og den ægte fra al Partiegeist frie og reene Patriotisme, som besielede de Herrer Stater af Grønningen, da de den 20de hujus fuldkommen samtykkede fornævnte Rapport, hvis væsentlige Jndhold lyder, som følger: Dette Skridt af de Herrer Regentere i Amsterdam syntes deres Ædelmægtigheder i nærværende Omstændigheder ey allene fremmet, men end og at have langt udseende Følger, eftersom de Herrer Regentere, have ikke anført noget i deres Memoire, som kunde tiene til Beviis for saa haarde beskyldninger, ja endog erklærede, at det var langt fra dem, at anføre denne Mistanke, med hvilken Hertugen blev belagt, som grundet. - Af disse Aarsager har de Herrer Amsterdammers Skridt været deres Ædelmægtigheder destomindre forventet, og da samme, efter al Anseende, kunde have en skadelig Jndflydelse paa det almindelige Bedste i denne Tid, da Enighed og Tillid vare de eneste Midler, hvorved det kiære Fædreneland kunde reddes fra nærværende og tilkommende Farer, saa maa billigen enhver Retskaffen og sand Regent biedrage alt, hvad mueligt er, der til, for at bevæge de Herrer Amsterdamer, Borgmestere og Regentere, at de til dette tienlige Øyemed paa det virksomste vilde være behielpelige. - Herrerne i Amsterdam skulde i Følge heraf enten gandske tilbagekalde de i deres Memoire indeholdne vaklende og ubestemte beskyldninger, friekiende Hr. Hertugen fra al Blamme og Mistanke, og paa denne Maad give Ham Satisfaction, eller ogsaa fortroeligen meddeele Beviserne derfor, tilligemed det, som de, denne Sag angaaende, lade komme til den hele Union. - Jmidlertid erklære de Herrer Stater af Grønningen, at de fremdeles vise den Agtelse for Hr. Hertugen, som de og den gandske Union paa det høytideligste har beviist ham, og det saa længe, indtil de befandt sig overtydede om det Modsatte; hvorfore de og i deres Gebet have forbudet at forfatte og sælge alle ærerøvende Skandskrivter.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Separat Resolution af Herren Staterne i Grønningen hvorved de autorisere og befale deres Deputerede ved Generalstaternes Forsamling: Enten i Forening med de øvrige Provindsers Herrer Deputerede, eller for sig selv allene, at anvende alle muelige, blot nødvendige og tienlige Midler, for at bevæge de Herrer Borgemestere og Regentere i Amsterdam: At de i en beleylig Tidsrum, som de Herrer Stater i Holland, skulle bestemme, enten kalde de i deres Memoire indeholdne vaklende og ubestemte Beskyldninger tilbage, eller og vilde lade samme endnu engang komme for den gandske Union tilligemed Beviiserne. At og de Herrer Stater af Holland og Vest friesland maatte gribe til de tienligste Midler, for at friekiende Hr. Hertugen, hvis høye Fødsel og langvarige Tieneste ikke tillode, at han kunde tage imod saadanne Beskyldninger, paa denne Maade give ham Satisfaction, og derved undgaae de ufordeelagtige Følger, som ellers ere at befrygte.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
London, den 21 og 25de Sept. Den 20de hujus ankom Admiral Rodney hertil, som paa sin Reyse har været nær ved at komme iblandt den fiendtlige Flode. - Efterretningerne om vor Flode fra Jamaika ere ikke aldeles gunstige. - Contreadmiral Hr. Richard Hughes, Gouverneur i Nyeskotland, er og kommen tilbage til Engeland. - Hoffet har videre bekommet Depecher fra Nye=Pork af 13de Aug., og af samme bekiendtgjort: at den Kongel. Fregatte, Jris, er ankommen i Delaware=Floden med Rebel ler Fregatten, Trumbull paa 32 Kanoner og 200 Mand. som den 9de ejusdem efter en Forfølgelses Træfning af omtrent en Time havde bemægtiget sig, og i hvilken Træfning Jrithar haft, 1 Død og 6 Saarede, men Fienden 2 Døde og 3 Lieutenanter og 7 Mand Saarede; ligeledes, at Fregatten Belisaire, en meget god Seyler, som hørde hiemme i Salem, og havde 20 Kanoner og 147 Mand, er ankommen, hvilken Meden den 7de Aug havde borttaget paa Høyden af Deelavarefloden. - Hoftidenden indeholder og en Liste paa 40 Priser, som de Kongel. Skibe have erobret i Amerika fra den 1ste Juni til den 20de August. - Det vigtigste, som man ellers veed fra Amerika, er, at de Tydske Rekrutter, som den 11te Mai afseilede fra Weser, og paa Høyden af Texel vare i Fare forat blive optagne, ere lykkeligen under Bedækning ankommen til Nye=Pork. Denne Forstærkning af 3 til 4000 Mand har været desto behageligere i Nye York, da man sammestæds bestandig frygter for et angreb af Washington og Rochambeau, og man tillige ventede Græv von Grasse paa Høyden af denne Havn. - Den Convoy, som i Begyndelsen af forrige Maa med seylede fra Torbay til Nyeyork er den 24de August bleven seet ved de Terceriske Øer. J de sydlige Provindser af Ametrika staae Sagerne ikke paa de beste Fødder. J Virginien ere Amerikanerne under Marquis de la Fayette og Generalerne Wayne, Morgan og Campbel, saa stærke, at Græv Cornvallis ikke har kundet erholde nogen afgiørende Fordeel over dem. Ligeledes er det og beskaffent i Sydcarolina. Levnetsmidlerne sammestæds ere saa dyre; General Sump ters Korps er temmelig anseeligt, og foruroelige Forposterne, og Provindsen er endnu ikke bragt til Lydighed imod Engelænderne. - J Charlestown sagde man, at Lord Rawdon vilde gaae med den første Paketbaad til Engeland. - Admiral Dar bys Flode, som den 19de hujus, om Morgenen, er gaaet under Seyl fra Torbay krydser ved Jndløbet af Kanalen, og bestaaer af 26 Linieskibe og 10 Fregatter. - Her tales nu atter som det Petersborgske og Wienske Hofs Megling imellem vor Kongerige og dets Fiender, og at der, hvis Freden ikke bliver bragt i Stand i Vinter, skal sluttes Forbindelser, som flere Magter vil tage Deel i. - Paa det Skib, som Admiral Rodney er kommen tilbage med, skal der, som man siger have været en Kiste, hvori der vare forræderske Breve fra Afmerikandsksindede Engelænder. Dersom dette er sandt, vil Forfatterne nok komme til at betale en dyr Fragt af samme.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Leiden, den 2den Octbr. En Officier ved den Engelske Armee paa Longisland har under 25de Julii skrevet følgende derfra hertil Rochambeau og Washington ere stærkt forskandsede ved Kingsbringe, og have givet deres Soldater Løvte om at plyndre Nye=Pork; Vi haabe indlertid dog, at kunne imodstaae deres Anfald. - General Clinton har faaet den Efterretning, at Græv Grasse vil giøre os et Besøg, og han ventes om 10 Dage. Vi vil altsaa faae meget at bestille. Dog haaber jeg, at Rodner vil passe paa ham, og forhindre, at han ikke giør os nogen Skade. - Fra Virginien skriver man, at Rebellerne ere og mægtige i denne Provinds. Jmidlertid ere dog vore Tropper, alle de Besværligheder uagtede, som de maae udstaae, temmelig friske.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Paris, den 28de Septbr. Det lader til, at Ministerium endnu ikke har ladet det Udkast fare, at skikke 6000 Mand under Hr. von BussisAnførsel, som kiender Landet, til Ostindien. Den Mængde af Fartøyer, som ere fragtede for Hoffets Regning, og de Udrustninger, som blive gjorte i vore Havne, forkynde en Transport af meer end 6000 Mand. Og naar man betragter det forskrækkelige Artillerietrain, som man har ladet komme fra Douay, maae man troe, at et lang vigtigere Foretagende er i Giære. - Der tales og om 5 med Kobber beslagne Skibe, som under Marquis de Vandreuil Commando skulle gaae til Øerne under Vinden, hvilke man dog helst saae seyle til Spanien for at støde til sammes Flode, paa det denne desto bedre kunde være i Stand til at forhindre den Engelske Flodes Fart igiennem Kanalen, som endnu bestandig kundgiøre et Forsøg paa, at komme Gibraltar og Mahon til Hielp.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Constantinopel, den 3die Septbr. De nærværende Uroligheder i Ægypten skaffe Porten paa denne Tid saa meget at bestille, at den nu er nødt til at sende en mægtig Armee til dette Land. Der er og gjort Opstand i Romelien besynderlig i Districtet Kirkilisk, og de Commandeurer, som man har sendt derhen, ere tilligemed deres Soldater for største Delen dræbte i Pøbelens Raserie.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Holland, 29de September. Det er tilforladeligt, at det Engelske Hof med megen Politesse har antaget det Russiske Hoffes Tilbud at mægle en Vaabenstilstand imellem vor Republik og bemeldte Hof, endskiønt nogle af vore offentlige Blade melde det Modsatte. J. midlertid lade de Engelske Krigskibe sig endnu bestandig see paa vore Kyster, og nogle Skippere have truffet 13 til 17 af samme i Søen.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Helsingøer, den 8de October. Den 5te huj. indkom fra Nordsøen 85 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt Capitain Jens Østermand fra Bergen med Fisk til Stokholm, 1 Kongel. Engelsk Convoy=Fregat med 9 Engelske Koffardieskibe under sin Convoy fra Hull, 1 Kongel. Engelsk Convoy=Orlogskib, Amerika kaldet, paa 64 Kanoner, sidst fra Portsmouth, unden at bringe noget Koffardieskib under sin Convoy, 1 Dansk Bregantin fra St. Croix med Sukker, Kasse og Tobak, i dito fra Bordeaux med Viin og Brændevin, begge til Kiøbenhavn, 2 store Fløytskibe af og til Ostende fra Riga. Den 6te huj. indkom fra Nordsøen 27 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt Capitain Thomas Sørensen af Ahrendal fra Tronhiem til Kiøbenhavn og Stettin med Sild, 4 Danske af og til Kiøbenhavn fra St. Croix og St. Thomas med Sukker, Rum, Tobak, Kaffe og Bomuld, deriblandt en stor Freaat, ført at Capitain Hammer, fra Kysten Guinea, sidst fra St. Thomas og St. Croix, alle til Kiøbenhavn, 6 Danske fra Norge til Kiøbenhavn med Fisk, Jern og Bræder. Den 7de indkom fra Nordsøen, 16 Skibe af adskillige Nationer, 4 af Embden fra Østersøen til Hoolland, 2 Engelske fra Petersborg. J Sundet ligger 175 Skibe som til Nordsen ere destinerede, deriblandt i Kongel. Engelsk Orlogskib, America, paa 64 Kanoner, i dito Fregat paa 20 Kanoner, og 133 Engelske Koffardieskibe, som skal gaae under de res Convoy. Den 6te huj. indkom i Havnen i Fahrtøy af Hornbedfra Randers med Smør og Flesk. Den 8de huj. udgik af Havnen Skipper Hartvig Lauritsen af og hiem til Ærrøeskiøbing.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
Kiøbenhavn, den 8de October. Den 26de September d. A. er General=Auditeur og 4de Deputeret i Søe=Commissariets=Collegio Johan Diderich, Gorne allernaadigst bestilt til General=Krigs=Commissaire.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
J Gaar indfaldt Hs. Kongel. Høyheds Prindsesse Charlotte Amalias høye Fødselsfest, da Høystsamme indtraadde i Hendes velsignede Alders 76 Aar; og paa Torsdag indfaldet Hs. Kongel. Høyheds Arveprinds Frederichs, da Høystsammebegynde sit velsignede Alders 29de Aar.
Berlingske Tidende, 1781-10-08
I Dag lagde Fregatten Færøe, som Capitain Fontenancommanderer, ind igiennem Bommen, og ankom Skibet. Ris Walta, som føres af Capitain Hammer, fra Guinea og sidst fra Vestindien, for den Østersøiske og Guineiske Handel, samt Capitain Eben, Goschesen, Werland, Funcke og Sørensen, alle 5 fra Vestindien med Sukker, Tobak og Rum; Capitain J. Petersen af Sønderborg fra Bourdeaux og Capitain Karberg af Kiøbenhavn med Viin Brændeviin og Stykgods; Hukkerten Langen og Havkalven fra Jsland, og Hukkerten Ørnen, Rødefiord og Finmarken, alle 3 ladte med Fisk, Tran og ulden Gods; Skibet Jubel=Fæsten, som føres af Capitain J Nielsen fra Færøe med ulden Gods.