JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Hos undertegnede er arriveret Citroner, Mallaga Figener, nye franske Svedsker, extra gammel Rum, Soelberrum a 4 Mk. Flasken, god St. Croix Rum til 40 a 48 s. Potten, oprigtig Chin. Soya, Citronsaft, fiin Congo 7 a 8 Mk. Pundet, samt fiin Melis i Toppe viis for 32 s. Pundet, Caffebønner til 46 a 48 s. Pundet alle Sorter Porselain, Speserier m. m. er daglig at bekomme til nøieste Priser paa Tangen No. 193. L. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
J Nærheden af det store Torv, er et meubleret Værelse til Leye for en Handlende, i forestaaende Olufs Marked. Addresse=Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Nyelig hiemkommen Østersøisk Rug, reen og tørret, er at bekomme til billigste Priis hos Peder Jensen Schmidt. At Hans Majestæt under 1ste f. M. allernaadigst har extenderet de ved Bevilling af 3die Febr. 1750, for Edeltoft Kiøbstæd paabudne Havnepenge, til heele Ebeltoft Tolddistrikt, saaledes, at Afgiften erlægges lige, baade af Jnden- og Udenbyes, som og af Fremmede, og altsaa hvad enten Lossen eller Laden skeer ved Told stædet selv, eller i dets Tolddistrikt, bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Randers Amtscontoir den 19de Julii 1803. Jens Benzon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En ganske nye messing Skydegrime af brunt Læder, med en hvid Snor, er i disse Dage bortstiaalen af en Stue her i Byen. Hvem der kan give nogen Oplysning om samme loves en Douceur, naar man melder sig paa Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
J Gaarden No. 279 paa Broeberg, er til førstkommende Michaeli Fløttetid, paa 2den Etage 2 Stuer, Spisekammer og Kiøkken for en honet Familie et faae til Leie, man behager at melde sig til Eieren Christen Rasmusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Sidstafvigte Løverdag Eftermiddag, er af Marselsborg Mark, uden Tøir, bortgaaet, en rød Hoppe fur Couleur, med Stiern og kort spids Blæs, en hvis Streg bag paa venstre og en hvid Prik paa høire Øre, graae Hale og Mann, 6 Aar gl. og 4 skoet. Hveder og samme kan give nogen Oplysning, vilde behage at melde det for Undertegnede, som om forlanges, betaler en passende Douceur. Marselisborg, den 20de Julii 1803. Techau, Skovrider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Mandagen den 8de Augustii førstkommende og følgende Dage om Formiddagen Kl. 9, lader Madame Lauritzen i hendes paaboende Gaard ved Schanderborg, bortsælge ved Auction endeel Jndboe, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Mæssing og Jernfang, Linnet og Dækketøi, Sænge= og Sængeklæder, Spise- og Skriver borde, Stole, Skabe, Kister, Reoler, samt endeel en og toretage Kakkelovne. Jtem af Udboe og Besætning: Hæ ster, Køer, Vogne og Vogneredskaber, Ploug og Harve samt Drættetøi og Gjorderedskaber, m.v. Alt efter de Conditioner som ved Auctionen vorder bekiendtgjort. Schanderborg den 14de Julii 1803. Bagger, Auctions=Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Afgangne Trøkker Carl Halds Sted og tilliggende Eiendomme i Schanderborg, hans Trykke Redskaber, Stedets Høe og Kornavl, Ind- og Udboe m.v. stilles til Auction paa Stedet den 1ste August d. A. Kl. 10 Formiddag og Fortsælges uden flere Auctioners Holdelse, separat eller samlet. Bagger, Auctions Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
For en ugift Tiener, som forstaaer at frisere, er formedelst Udtagelse til Kongens Tieneste en god Condition at erholde til 1ste Nov. d. A. paa Julianelyst ved Horsens, hvor og de nærmere Conditioner erfares: men uden det bedste Skudsmaal saavel om hans Duelighed, som om hans ovrige Forhold hos Herskaber, hvor han før har tjent, nytter det ikke at melde sig. Sammested er og for en ugift ædruelig, troe og habil Skytte, formedelst den forriges erholdte bedre Levebrød, en god Kondition at erholde, naar man forsynet med got Skudsmaal og Forsikring om hans Duelighed som Skytte hvor han før har tient, med første henvender sig til Stedets Eier Juel Ryssensteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En blaaegraae Koe, med hvide Striber over Ryggen, et broged Hoved, 2 hvide Bagfødder, noget hvid paa den ene Forfod, med krumme Horne, ungefær 10 Aar gammel, og paa høire Horn mærket med Bogstavarne R. B., er bleven borte fra Aakiers Eier. Enhver som maatte antreffe eller vide noget om bemeldte Koes Opholdsted, ville behageligst melde det til Avlsforvalter Schubarth paa Aakier, hvor enhver anvendt Bekostning desangaaende, skal blive betalt; og desuden en Belønning af 5 Rdr. Aakier, den 12te Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En rødblisset Hoppe, 6 Aar gammel, er kommen her ind paa Marken, Søndagen den 17de d. M. Den blev strax taget i Huus. Eiermanden af samme kan mod Erstatning af Foderløn og dette Avertissements Betaling afhente samme. Kiærbyegaard, den 19de Julii, 803. R. A. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Paa Veien imellem Clausholm og Worrup Bye, ved Randers, er sidstafvigte 3de Julii, tabt et lidet kort halset, men nye og smuk beslagen Mehrskums Pibehoved, med elastisk Rør og lyseblaae filke Lisse. Naar Finderen behager at aflevere samme enten til Vertshuus man den i Ølstvad, eller paa Adresse-Contoiret i Aarhuus, betales derfor en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En Person navnlig Casper Johansen fra Jylland, som i en deel Aar, af og til, har opholdt sig som Qvægdriver og Dagleier her i Byen, er den 5te Junii sidst her ved Døden afgaaet, og hans ringe Efterladenskaber, som neppe ere tilstrækkelige til hans Begravelses Bekostning, taget under lovlig Skiftebehandling. Om hans Arvinger haves ingen anden Oplysning, end at han for endeel Aar siden skal have været gift og boesiddende Huusmand i Nærheden af Aarhuus, hvor hans Kone, hvis Navn ikke vides, skal være undvigt fra ham. Thi bliver dette Dødsfald herved 3de Gange bekiendtgjort, i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, og Aarhuus Stifts Addresse=Contoirs Tidender, og derved indkaldet ei allene forbemeldte afdødes Arvinger, men endog Credi- og Debitorer, ifølge Placaten af 26de October 1792, til at melde sig hos mig, som SkifteForvalter, inden 12 Uger fra undertegnede Dato, da Enhver efter Stervboets Tilstand kan vente den Ret ham tilkommer. Callundborg den 9de Juli 1803. J. P. Rommedahl, Borgemester og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
For ongefær 3 Aar siden lod sal. Hr. General Baron Gersdorff den her ved Gaarden liggende, og saa kaldede Ladegaards Skov med nye opførte Diger indhegne, med Hensyn til, at skaffe sig Fred i samme, men desuagtet, er det dog befunden, at ildefindede Folk, saavel af Aarhuus Kiøbstæd Jndvaanere, som andre fra Landet her i Omegnen, har anlagt og banet sig uberettigede Gangstier over bemeldte Hegn, for enten at komme i Skoven, eller den ved samme liggende Synderlykke, der og er indhegnet, hvor de ingen lovlig Ærende kan have havt, eller og her til Gaarden, og derved ganske og aldeles paa adskillige Steder, nedtraadt og ruineret de opførte Diger, hvorved, uden Hensigten har været at opnaae, de gjorte betydelige Bekostninger aldeles ere spildte. Og da den nu værende Høie Besidder, ligeledes attraaer at have disse sine Enemærker og Eiendomme i Hænd og Fred, har Høisamme derfor igien ladet saavel dette Hegn, som Hegnet omkring Synderlykke, i dette Foraar og Somme forsvarlig opkaste og istandsætte; saa advares herved alle Uvedkommende, baade i og uden Aarhuus Kiøbstæd, at afholde sig fra, saavel disse uberettigede Overgange paa Hegnet, som alle øvrige Gangstier i bemeldte Skov og Mark, til hvis Bevogtning og Standsning er føiet de alvorligste Anstalter ved Skov=Betienterne, og i Tilfælde nogen bliver antruffen, kan de vente uden Undseelse, ei allene at vorde anseete med den strængeste Straf ifølge Anordningerne, men endog for tilføiet Ulempe ved Gierningens Udøvelse, at tilskrive sig selv Skaden. For øvrigt tilføies denne Bekiendtgiørelse følgende: da det er bemærket: at uberettigede udøve Jagt paa Baroniets Eiendomme, ligesom og at løse Jagthunde løbe omkring paa Baroniets Grund og bortjager Vildtet, saa er herimod føiet de fornødne Foranstaltninger, og til den Ende advares ligeledes herved alle og enhver, baade at afholde sig selv fra at gaae eller ride paa Krybeskytterie i Baroniet Da selisborg, Skove, Marker og Eiendomme, som og at hiemholde deres uberettigede Jagt- og andre Hunde, da enhver Hund som herefter maatte antræffes paa bemeldte Eiendomme bliver skudt jeller optagen, og Eiermanden, saavelsom enhver Krybeskytte, efterat Bøssen er ham fratagen og han anholdt, kan vente alvorlig at blive tiltalte efter Loven og de Kongl. Skov=Anordninger. Marselisborg den 9de Julii 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Efter høie Ordre,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Bekiendtgiørelser. Brand=Assurance paa Meubler, Effecter og Vare med mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Assurancen ved dette Compagnie skeer for Jlsvaade, reisende sig af hvad det maatte være, inden i Huset eller udenfra, fiendlig Anfald undtagen, til billig Erstatning for det, som enten af Jlden er ødelagt, eller deraf saavelsom ved Redning beskadiget. For notal Skade indeholdes 2 Procent Rabat; derimod godtgiøaf alle Omkostninger ved de forsikkrede Vares og Effecters Bortflytning og Redning fra Jlden. Erstatningen udbetales uvægerligen, 3 Maaneder efterat Skaden for Compagniet er beviist, imod Policens Extradering, med behørig Qvittering. Enhver, som begiærer noget assureret, maae derom melde sig skrivtlig med en classificeret Angivelse paa de Ting, det begiæres forsikkrede, med deres hossatte Værdie under een Summa; f. Ex. en Fabrikant: Raae Materialier og halvfærdige, saavelsom heel færdige Vare, Redskaber, Jnstrumenter og Maskiner i alt for N. Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En Kiøbmand: Uldne, Silke, Bomulds saavelsom Jssen- og Urtekramvare for i alt N. Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En Landmand, Qvæg, Creature og Kornvare for i alt N. Rdr. Under Meubler og Effecter benævnes Linned, Gangklæder, Sengeklæder, Sølv og Gulv, Porcelain og Glas, Meubler og Træevare, Kiøkkentøi og Bøger under een Sum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
J disse Angivelser maae nøie iagttages, at de Bygninger, hvori det, som forlanges assureret, befindes, nøiagtigen beskrives, efter deres i foregaaende 3de Post fastsadte Inddeeling, med Hensyn til den forskellige Fare, og enhver Angivelse kan ikke indbefatte andre Ting; end de, som i Henseende til Faren henhøre under een Classe; men naar Ting af forskiellig Fare forlanges forsikrede, maae der giøres en Angivelse for hver Classe især. Og paa det der ved indfaldende Jldsvaade, kan haves Rigtighed for hvad Jlden har fortæret eller beskadiget, og hvad dets Værdie er, skal den Assurerede være pligtig til, saadant med fine Bøger og Regnskaber at bevise, eller om dette ikke kan skee, med fine Folks Vidnesbyrd, ved et lovligt Tingsvidne at bekræfte. Skulde dette ei heller være mueligt at erholde, som det staaer Compagniet frit for at lade undersøge, skal den Assurerede, om forlanges, giøre sin erdelige Angivelse. Erfares det, i Tilfælde af Jldebrand, at nogen, som haver ladet forsikre ved Compagniet, haver brugt svigagtig Omgang, og enten tilsneget sig Assurance paa mere, end virkelig befandtes, eller, i Henseende til Bygningernes Beskaffenhed, gjort urigtig Angivelse, eller selv forsætlig foranlediget den foraarsagede Skade, da skal han, foruden den i Lovene for saadan Omgang fastsatte Straf, have al Erstatning fra Compagniet forbrudt; dog at Panthavere, i Tilfælde at det Assurerede er pantsat, førend Skaden skeer, forbeholdes deres Betaling, saaledes, som i foregaaende 10, er meldet. Betalingen for Policerne bestemmes til 1 Rdr. for hver Police, naar den forsikkrede Sum er 3000 Rdr. og derover; 4 Mk. for 1000 til 3000 Rdr., og 2 Mk. for 500 til 1000 Rdr.; men naar derimod de forsikrede Tings Værdie beløber sig til mindre end 500 Rdr., skal der ikkun betales i Mk. for Policen, og 8 s., naar Summen ikkun er 100 Rdr. eller derunder. Og anmeldes endvidere til behagelig Efterretning at trykte Blanketter til Angivelserne faaes hos mig uden Betaling. Aarhuus, den 18de Julii 1803. Warberg. Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling under 4de dennes, bliver alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter her i Aarhuus afdøde Kiøbmand Jens Anthonsen og Hustrue Maria Christina Sundberg. herved sup poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden indkaldede, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os som Executores Testamenti at anmelde og beviisliggiøre. Mygindgaard og Aarhuus, den 5te Julii 1803. R. Müller, Peder Herschind, Landvæsens Commissair Kiøbmand. og Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Bekiendtgiørelse. Fra denne Tid af og bestandig, er i Winterslev Skov, ved Hadsteen Mølle af bekomme: i Favn opsadt Klyve Bøgetræe, og alle Sorter ege Bygningstømmer, 6 a 8 Tom i Kandt, saa og til Mølleværk og Planker. At denne Skovs Træe er ualmindelig stærk og got, er bekiendt og ellers vil erfares. Liebhabere kan erholde hvad Qvantum de forlanger, og billigste Priser ligesom Betalingen ikke forlanges førend i Maiimaaned 1804, naar de behagelig herom melder sig hos Terkildsen i Hadsteen Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Paa en Herregaard er til førstkommende November en god Tieneste ledig for en Huusholderske, som kan fremvise paalidelige Attester om sin Duelighed. Den som maatte attraae samme Tieneste, ville desangaaende henvende sig til Kiøbmand Hr. Poul Klidtgaard i Aarhuus, der har Commission at fæste hende og accordere om Lønnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
En liden Dreng 9 et halv Aar gammel, ved Navn Johan Ludvig Fluigen, som Kleinsmedmæster Peder Jelling paa Fiskergade, havde taget til sig, er bleven borte. Drengens bekymrede Fader, som nu logerer hos Hr. Wennemoes paa Broberg ber i Aarhuus, beder indstændigst enhver som denne Dreng maatte forekomme, at de vil give ham Underretning om hvor hans Fader er at finde. Fluigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Paa Frysendahls Hovedgaards Mark staaer til Salg 70 Stkr. svære og feede Stude, hvorom kan handles med Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-20
Paa den Auction, som den 21de hujus holdes efter afdøde Jens Anthonisen, bliver ligeledes bortsolgt forrige Procurator Peter Schiønnings Efterladenskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Indenlandsk. Den 16de Julii gik 76 Kadetter ombord paa Seieren, for at giøre det andet Kadettogt under vor Snedorffs Command i Kattegat. Seieren skal gaae ind i Christiansand, og man meener blive der, da Kadetterne skulle komme hiem med det Krigskib som ligger der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Rygtet taler om at vor elskede Kronprinds ventes paa en kort Tid til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Ved Breve haves den behagelige Efterretning, at Arveprindsen befinder sig ved Svovelbadets Brug meget bedre, og at man ikke troer at han gaaer til Pyrmont. To Facer af Trekroners Batterie ere nu med Reveteringen komne saavidt, at den af store hugne Graniiblokke forfærdigende Muur kan begynde at opmures. Paa et Par andre Facer er man ogsaa med Steengrunden kommen temmelig vidt. De store Granitblokke, som bruges til at belægge Grunden imellem Bolværket og den inderste Rad, Pæle ere hidtil med stor Bekostning komne fra Kristiansøe. Ved Lægningen af disse bruges en meget sindrig Opfindelse. Man hugger et Hul af nogle Tommers Dyvde ned i den øverste Side af Blokken, som giøres videre neden end oven deri nedsættes to Træestykker, som ligeledes ere bredere neden end oven, og holdes med en Kile til at slutte i Hullet. Omkring deropstaaende af disse Træestykkerslaaes en Strop, og saaledes kan Blokken ved de bevægelige Kranvinder lægges akkurat paa det Sted man vil have den. Jstedet for at dette ikke gik an, hvis man som ellers slog Stropper om Stenene, foruden at Stropperne vilde gaae forlorne. Sildigere er nu ogsaa den Besparelse antagen, at bruge Bøgestammer istedet for de dyrere Fyrrebjelker til Pæleradderne. Denne Revetering bliver, naar den om 4 Aarer færdig, et Nationalarbeid, som man kan være stolt afDen russiske store Flaade ventes med det allerførste til Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Den svenske Legation i Kbhvn. har i Aviserne bekiendtgiort, at i Anledning af en i Sverrig fornyet ældre Jndretning, skal alle herfra til Sverrig reisende Personer være forsynede med Pas fra Legationen, for at undgaae de Hindringer, som ellers vilde møde dem ved Grændsestæderne i Sverrig og Pommern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
J Charlottenlunds Skov er nu deels gravet en Kanal, deels anlagt i den nordlige Deel en Hob engelske Gange. Derved er denne vakre Lund, der er aaben til Publikums Fornøielse, meget forskiønnet. Men een Ting fattes ganske, er Landingsted, en Broe eller Baadehavn for dem, som ville seile derhen. J Frederik den 4des Tid blev der anlagt en prægtig Steendæmming af betydelig Længde, men denne er ved Stenenes Bortstiælelse nu bleven aldeles ubrugelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
J Kbhvn har man atter livløs opdragen en af Vandet, som ved Styrmand Holms Hielp, og ved Justitsraad Groves Omsorg er fuldkommen bragt til Live, uagtet han havde ligget en heel Time i Vandet. Han var falden overBorde fra et Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Franske Blade sige: At det danske Hof har i London protesteret imod den skeete Opbringelse af danske Skibe til engelske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Det asiatiske Compagnies Skib Christianshavn som fores af Capt. P. Christensen er lagt ud igiennem Bommen, og er distineret til Ostindien og China med Cargaison. Vor fortienstfulde Capt. Hohlenberg, har nu fuldent et Krigskibs Bygning paa en Maade som ikke har været brugt her før. Det er en Todækker paa 90 Kanoner med 18 til 19 Kanoner i hvert Batterie. Det skal hedde Christian den Syvende og løbe af Stabelen den 25de Julii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Som fyenske Videværdigheder anmeldes, at næstafvigte Søndag Morgen fandtes i en Ager Rug paa Turup Mark, en Stie som førte ind til en Deel der henlagte Tyvekoster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
En Gaardmand i Søe=Søebye og en Huusmand, som vare beskiaalne Torsdag Nat forud, fandt der igien det fratagne uden videre Omstændigheder, da Gierningsmændene vare borte. Ventelig have de maattet rettrere for de til Middelfart Marked reisende Prangere. Et endnu sørgeligere Rygte fortæller, at en Gaard og 4 Huse i Skydebiergere afbrændte af Tiggere afvigte Tirsdag. En af Betterne som vare utilfreds med Gaven, skulde noget før have sagt i Gaarden: "Jeg skal nok vise eder at tænke meere paa mig end paa Gud i Aften. Det begyndte først at brænde i en lade 3 Alen fra Porten. Beklagelige Tilstand for Landmanden, som dog ikke vil blive bedre, saalænge Betler vrimmelen, der tilmed er meget yngelsom, taales, og Tienestefolkenes selvraadige Bissen om Natten holder Porte og Lukker aabne for Skarnsfolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Aarhuus. Siden Tordenveiret den 9de d. M. har man overalt her i Egnen havt en stærk vedvarende Tørke, som i de sidste Dage har været ledsaget af Blæst fra N. W., hvil den Vind næsten i 14 Dage har staaet som en Passat. Den Regn, som fulgte med Tordenen, faldt endda kun i visse Egne, saa at Landmanden klager jammerlig over, deels at Græsningen gaaer reent bort, og deels at Kornet alt for tidlig modnes, bliver svang og synes intet at give i Straae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Fra den 16de Julii til i Dag ere her til Havnen an somne følgende Skippere: Søren Buchtrup fra Kiøbenhavn, Rasmus Alrøe fra Danzig, Jens Rasmusen, fra Tronhiem, Thomas Schibye fra Drammen, Math. Mathiasen fra Bergen, Rasmus Schiellerup fra Corsøer, Michel Jensen fra Bergen. Afseilede: Niels Holst, Stie Madsen, Rasmus Alrøe og Willum Thomsen alle til Norge, Rasmus Skiel leerup til Flensborg og Madsen til Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Den 22de Julii, N. C. Lund, A. Rasmusen og Karl R. Bripsen, Saltmaaler S. Nielsen, Capit. v. Gregers, Capit. Grev v. Wædel Jarlsberg, Christopher Meisner, Consumtionsbetient F. Winchier, Kiøbmand O. Claussen, Med Skipper Jessens Smakke blev afsendt Heste og Stude tilhørende Anders Rasmusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Udenlandsk. Frankrig. Medde patriotiske Bidrage til Skibs udrustningen mod Engeland fortfares, saaledes har Nord departementet skienket dertil en Million Franker. Departementet Herault giver 600,000 Franker til en Fregat paa 40 Kanoner, og siger i sin Adresse: "Har Engelænderne da glemt, at blot en Hertug af Normande ver dets Erobrer, og kan den som gik over Alperne blive standset i sit Foretagende af Canalen mellem Engeland og Frankrig." Qvæghandlerne har givet 10,000 Franker, til Kanonbaades Bygning. Staden Luneville giver et stadbundet Fartøi. Staden Marseille giver 1 Million 200,000 Franker til et Linieskibs Bygning. Departementet Landes giver 129800 Franker til en med Kobber beslagen Corvette paa 22 Kanoner. Departementet Dordogne giver 1000 Kanoner og platte Fartøier. Staden Lüttick giver 300,000 Franker til at bygge 10 fladbundede Fartøier af første Rang for. I Departementet Jndre Loire ere alle Skibstømmermænd fra 18 til 60 Aar satte i Reqvisition, for ved Floderne Loire og Cher at bygge Canonbaade. Den brave General Beaufort har leveret Politiepræfecturet i Paris en Summa Penge til Skibsudrustningen, og derhos erklæret: "Jeg har i 12 forskiellige Fegtninger erholdt 12 Blessurer og ville i Tienesten mod Engelland vove at erholde dobbelt saa mange
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Den 2den Julii er den første Consul indtruffen til Dunkirken hvor han under Kanonernes Torden og Folkets Jubelskrig, blev modtagen. Den 3 og 4de Julii besig tigede han Rheden, Forterne og Arsenalet, lod derpaa Tropperne maneurere for sig, og deriblant den Halvbrigade, hvorunder den første Grenadeer Latour d'Auvergne fegtede og fandt sin Død. Medens flere engelske Skibe krydsede uden for Havnen, løb den lille engelske Kaper Lion derind med en stor engelsk Prise, ladet med Skibsmaster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Fra det Hanoverske. Den 14de Julii er 4 af de afløste Hanoverske Rigimenter indtruffen til Staden Hanover. De Gemeene uden Vaaben, Underofficererne og Officererne med Sidegevæhr. De har samtlig Tilladelse at reise til deres Hiem paa 1 Aar, men maae, naar de erholde befaling, igien indstille sig som Tienstpligtige. Officererne faae halv Sold. En Sergeant 3, en Corporal 2 og en Gemeen 1 Rdr. Maanelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Man læser nu følgende Afskrift af Conventionen: 1) Den hanoverske Armee nedlægger sine Vaaben, og afleverer samme tilligemed dens Artillerie til den franske Armee. 2) Ligeledes deres Cavallerie og Artillerieheste. 3) Den hanoverske Armee opløses, Tropperne gaae hver til deres Hiem, men forbinder sig først til, paa deres Æresord, ei at føre Vaaben imod Frankrig. og dens Allierede, inden de ere udvexlede imod ligesaamange franske Soldater af lige Rang, som under Krigen, ere blevne engelske Fanger. 4) De Hanoverske Generaler og Officerer forføier sig paa deres Æresord til det af dem selv valgte Opholdsted, dog maae de ikke forlade det faste Land. 5) Den franske General overleveres en Navnefortegnelse paa den hele Hanøverske Armee. 6)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
De Hanoverske Tropper som ere reiste til deres Hiem, maae ikke bære Uniform. 7) De Hanoverske Tropper, erholde fuld Underholdning, til de har naaet deres Bestemmelsestæder. 8) Den 16de og 17de Artikel i den Suhlinger Convention skal finde Anvendelse paa den Hanoverske Armee. 9) De franske Tropper besætte strax den Hanoverske Deel i det Lauenborgske Landdistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Den 17de Julii ere de franske Tropper som ere indrykkede i det Lauenborgske for største Deel indrykkede i Staden Lauenburg, og bliver derfra fordeelte i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Efter en Reqvisitionsudskrivning, skal der inden kort Tid leveres til den franske Armee, 30,000 Skjorter, 15000 Par Skoe, 6000 Kamascher og 6000 Vester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-23
Jtalien. Den franske Gesandt Alquier i Neapolis har erklæret: At de franske Tropper skulle besætte alle Neapolitanske Havne, og at Regieringen for det første maatte sørge for 15000 Mands Underholdning, dog skal Hovedstaden Neapolis være skaanet for fransk Garnison.