Viborger Samler, 1844-09-16
Under 8de Septbr. omtales fra Dublin den høitidelige Gudstjeneste, der er afholdt til Ære for Dan. O'Connells Befrielse. Fra Provindstæderne i Jrlang indløbe endnu stedse enthousiastiske Beretninger om det Jndtryk Overhusets Kiendelse har gjort, lignende Efterretninger indløbe fra de større Stæder i England og Skotland; Staden Glasgow feirede ved en Jllumination Efterretningen om O'Connells Befrielse, Med den Rolighed, der ingensinde har forladt den navnfundige irske Agitator, modtog han Efterretningen om Dommens Cassation, og erklærede: "Dette er da den første sande Seier, som Jrland har tilkæmpet sig i sine Forfatningskampe med England!" – Den liberale irske Presse fordrer med Energie, at man maa benytte den, rigtignok uventede Seier til at anstrenge sig af alle Kræfter for at realisere det høieste storbritanniske Tribunals Kiendelse, der hjemler Jrland Ret til at deeltage i Rigets forfatningsmæssige Rettigheder og Friheder. Som det eneste Middel anbefaler Pressen Unionens Repeal, og den opfordrer Communen til med fornyet Kraft at fremme Organisationen af Repealforeninger; et liberalt Blad - the Nation – anseer endog O'Connells Frifindelse som en Jndledning til Omstyrtelsen af det engelske Herredømme og den engelske Forfatning i Jrland Ogsaa O'Connell har i sine 2 efter Løsladelsen holdte Taler yttret, at han endnu, saaledes som tidligere, anseer Repeal som Midlet til at sikkre Jrland den Stilling, det bør indtage som selvstændig Nation, og at han desaarsag vil opbyde Alt for, under de bestaaende Loves Beskyttelse, at erholde Repeal. Han har endog hentydet paa Mulig heden af en Fornyelse af de bekiendte "Monster-Mee tings," hvis bestridte Lovlighed i det mindste indirecte er anerkjendt ved Overhusets Kiendelse, men har derhos forbeholdt sig at ville i den første Repealassociation, der efter hans Frifindelse skal afholdes den 9de i Dublin, udtale sig nærmere om sine Operationsplaner. Paafaldende er det iøvrigt, at den i Forbindelse med Anførerne for Wiigpartiet staaende Leeds Mercurry netop i dette skjebnesvangre Moment fremtræder med den Annonce, at de flere Fractioner af det liberale Parti have besluttet sig til i næste Parlementssession at foretage et forenet Angreb paa Ministeriet, og gjøre Andragendet om et saakaldet foederalt Parlement (omtrent efter Mønstere af det norske Storthing i dettes Forhold til Sverrig) til et af Grundlagene for Angrebet. Herved vilde O'Connells Repealbestræbelser tabe Noget af det Visionaire eller Taagefulde, hvori de hidtil have været indhyllede. – Antallet af de til Ære for O'Connell bebudede Demonstrationer, festlige Maaltider m. m. er meget stort. Den 7de afhentedes O'Connell fra sit Fængsel. Haandværkerne, Medlemmerne af Repealassociationen forsamledes Kl. 10 om Formiddagen i Merrion-Square foran O'Connells Bopæl, og droge Kl. 12 til Fængslet, hvor de først ankom Kl. 2 om Eftermiddagen; de samlede Massers Antal anslaaes, sikkert ikke uden Overdrivelse, til 200,000. Den med en Oliegreen i Haanden smykkede Steele leddede Toget. Municipalcorporationen i Dublin med Stadens Lordmajor i Spidsen, viste sig i 29 Gallavogne for Fængslet og førte med sig en aaben Stadsvogn, forsynet med to, med Fløiel betrukne Lænestole, paa hvilke Daniel O'Connell og hans Søn John indtoge deres Plads. Foran i Vognen, der blev trukken af 8 Graaskimler, stod en Harpespiller, ved hans Side to Pager, klædte i grønt Fløiel; ved O'Connells Fødder sad hans Søn Daniel, Steele og en Geistlig. Med Triumphvognen i Spidsen vendte hele Toget tilbage til O'Connells Bolig, hvor han fra Balconen holdt en kort, Folket til Rolighed formanende Tale. Saaledes "Børsenhalle;" derimod hedder det i "Altonaer Mercur, at O'Connells Tale ikke passede til Øieblikkets Høitidelighed.