JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Budenlandsk. Ved første Livregiment er i disse Dage foregaaet Folgende, der, som et Bidrag til de Subordinations-Fordringer, der stundom gjøres af de Overordnede, vel turde fortjene Offentliggjørelse: Løverdagen den 7de dennes, da Officererne samledes i Excerceerhuset til Parolen, blev nogle af disse, der stode og talte med hinanden, af Regimentschefen, Hr. Kammerherre Oberst Rømeling, befalet, at de ikke maatte tale høit, da saadant ikke passede sig. Ved denne befaling vendte en af de saaledes tiltalte Officerer, Lieutenant Mathiesen, der netop vendte Ryggen til det Sted, hvor Hr. Kammerherren stod, sig om, og faae paa ham, en naturlig Følge af, at han tilligemed de andre Officerer blev tiltalt, men Kammerherren udbrød nu. De seer paa mig, Lieutenant Mathiesen, Saadan et Blik skal jeg frabede mig, eller jeg sender Dem strax paa Hovedvagten, Saadanne Anstalter vil jeg ikke vide af!" Lieutenanten modtog stiltiende, denne Tiltale, men traadte, efter Parolens Oplæsning i Officeersclassen, frem for Regimentschefen, og yttrede aldeles roligt og beskedent: at han følte sig fornærmet over den Maade, hvorpaa han af Kammerherren var bleven tiltalt, hvortil Obersten svarede: "Godt, Kommed Klage!" Jfølge denne Ordre indleverede Lieutenant Mathiesen en allernaadigst Ansøgning om at faae set Forhold i denne Sag undersøgt; hvorefter Stabsforhør senere har været nedsat. Efter sammes Tilendebringelse erholdt Lieutenant Mathiesen ved Parolen, Onsdagen d. 10de dennes, Hr. Kammerherre Remelings Ordre inden 6 Timer at indlevere en formelig Klage. (Kbvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Af en Beretning fra Committeen for det Thorvaldsenske Museum af 23de Januar d. A. i Dansk Kunst blad No. 29 sees, at foruden de under 18de Juli anmeldte ved Subscription indkomne 61,660 Rbd., ere senere følgende Bidrag indkomne, nemlig fra Kiøbenhavn 468 Rbdr., fra Sjælland (uden for Kjøbenhavn) 108, Fyen 21, Lolland og Falster 20, Jylland 282, Slesvig, og Holsteen 154 og fra Altona særskildt 916 Rbdr., saa at den hidtil subscriberede Sum i det Hele beløber sig til 63,500 Rbdr. I et Brev fra Etatsraad Thorvaldsen af f. A. Slutning, har han yttret det Ønske, at et Skib maatte afsendes til Livorno, for at indtage en Deel Sager og Malerier han er i Færd med at pakke ind; det kongl. Academie for de skjønne Kunster har derfor, efter Hs. M. Kongens befaling, i f. M. tilskrevet Thorvaldsen, at en Fregat, der muligens skal udgaae til Kryds og Øvelses=Toure vil kunne anløbe Livorno, for at modtage de Sager, han ønsker at hidsende. Thorvaldsen erklærer ogsaa formeldte Brev, at en af Architeet Bindesbøll i Rom efter Thorvaldsens Opfordring udkastet Tegning til et Museum, efter hvilket Bygningen vilde blive 120 Alen lang, 27 Alen dyb og 23 Alen høi til Taget behager ham, og ønsker han overhovedet, at Jndretningen maae være saa simpel som muelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
J allg. Zeitung findes atter en lang Correspondents Artikel fra Kjøbenhavn, dat. 16de Decbr. Om Sundtolden, hedder det blandt Andet er i den nyeste Tid forekommen i flere udenlandske Blade ligesaa upassende som urigtige Yttringer, og Man har endog tilladt sig at fremstille denne Jndtægt som en Gave fra de fremmede Magter til den danske Regjering, fordi denne behover Samme til sin Subsistence. Rettigheden til at hæve Sandtolden beroer paa Kongen af Danmarks landsherrelige Magt, og er ikke begrundet ved de med udenlandske Magter afsluttede Tractater; men kun anerkjendt og garanteret. Sundtolden er saaledes en Gjenstand for Lovgivning, ikke for Underhandling, og uagtet hine udenlandske Avisskriveres badefulde Fremstilling, kunne vi forsikkre, at de europæiske Magter - hvad Man ei heller kan vente Andet af deres loyale Sindelag - ikke ere komne paa Tanke om, at gjøre den danske Krone Rettigheden til at hæve denne Told stridig og derom at lædlede Underhandlinger. Derved udelukkes naturligviis, ligesaalidet enkelte Undersaatteres Reclamationer over Fremgangsmaaden ved at hæve Sundtolden, som slige Reclamanteres, forsaavidt de ere Udlændinger, Repræsentation ved deres Regjeringers Organer, og herfra vil sikkert skee alt Muligt for at forebygge grundede Reclamationer eller at bilægge disse. (Rd. Av.) Pontoppidans Atlas var vist, da det blev udgivet, et af de gavnrigeste Skrifter, vor Literatur har at opvise. Men dette Værk er ikke meer nyt, vigtige Opdagelse have fundet Sted siden det fandt Tilværelse; vore Gravhøie have ydet os et kostelige Museum af Oldsager; Sagabistorien critisk behandlet af en Molbech og Petersen, og tilmed er Pontorpidans Atlas, som udsolgt, ikke længere en Gjenstand for Boghandelen, og meget dyr at overkomme. J den Formening, at et "Atlas," der svarede til Nutidens Fordringer, vilde være det danske Folk kjært, have nogle Danske forenet sig om, at udgive et saadant historiskestatistisk Værk. Det vil komme til at indeholde naturtro Afbildninger af vore fortrinligste Oldsager, Portraiter saavel af Kongerne af den oldenborgske Stamme, som de foregaaende danske Regen ster, hvoraf Afbildninger haves, samt af andre berømte Danske; Geographien vil blive ledsaget med Prospecter, efter correcte Tegninger af Danmarks Stæder, Slotte, vigtigste Kirker og Palladser, Borge, Morumenter &c., og Naturhistorien efter de nyeste og meest agtede naturhistoriske Skrifter. Texten vil blive kortfattet; men udarbeidet efter de bedste Kilder. Værket vil udkomme hæfsteviis, med fortløbende Text, og Hæftet koster 12 sk. Første Hæfte, der alt er færdigt, indeholder Beskrivelse, hver og Afbildning af Guldhornene. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Under 9 f. M. er der meddeelt Cand juris T. C. Dahl Tilladelse til at procedere paa Prove ved den Kongelige Lands=Over=Ret i Viborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Under 9 d. M. er hidtilværende Verbitter for det adelige Kloster i Itzehoe, Kammerherre, Geev C. A. F. Ranzau, Ridder af Dannebrogen, der er udnævnt til Landdrost med Titel af Gouverneur i Hertugdommet Lauenborg, entlediget fra sine Functioner som Valgdifrecteur for Prælaternes og Godseiernes Valgdistrict i Hertugdommet Holsteen samt som Medlem af bemeldte Hertugdommes Stænderforsamling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Hr. Schaldemose har i Kjøbenhavn begyndt at udgive et nyt Ugeblad, betitlet: "Søndagsgjæsten, i hvis forste Nummer han siger til sine Læsere: "maaskee ønsker Du, at vide hvad Farve mit Blad vil have, det følsom se Røde, det serville Brandgule, det liberale Himmel laa, gunstige Læser, ingen af Deelene. Det Røde har seg aldrig ret kunet lide, det Brandgule er for guult, og det Himmelblaa - ja, smukt er det, det er en Sand led, men det falmer gjerne i Vædsken og afbleges næsten altid i Solskin. Nei, Bladet vil blive broget, Vaarviolen er jo broget, Frihdens hellige Barner er broget, Publikum er broget, den hele vide Verden er broget, – Søndagsgjæsten vil ogsaa blive broget." Som Middel til at gjøre Straatage brandfrie er i Handelstidenden anpriist at mætte Straataget med Kalk, opløst i Vand: Hvidtekalk. Tilfættes 1 Pd. Allun til hver 20de Pd. Hvidtekalk, bliver det saa meget bedre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Capitelstaxten paa Kornafgrøden for Aalborg, Stift i Aaret 1837, er sat saaledes: For Vensyssel og Hanherrederne: Rug 3 Rbd. 5 Mk. 5 3/4 sk.; Byg 2 Rbd. 4 Mk. 14 s.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. 10 1/2 sk. Sølv pr. Tønde. - For Thy og Morsøe Rug 4 Rbd. Mk. 8 3/4 sk.; Byg 2 Rbd. 3 M. - sk.; Havre 1 Rbd. 3 Mk. 3 s. Sølv pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
J det haarde Veir sidste Tirsdag Aften har en aldrende Mand fra Viborg, Skræder C. Høiberg, der i mange Aar har været Avisbærer, efter endt Sneekastning, forvildet sig paa Hjemtouren og tilsat Livet. Han fandtes næste Dags Morgen, omtrent en Fjerdingvei fra Byen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Ogsaa i Hammerum Herred skal et Menneske være frossen ihiel i denne Tid. (Vib. Smlr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Under-Jndsendt, læses i Rand. Av. No. 18 følgende: Der existerer, som bekjendt, en saakaldet hellig Menighed paa Den Mors, stundum under Præsidium af en Seminarist Kold, forhen Huuslærer hos Hr. Provst Sorensen, der for nogen Tid siden fik ham anbragt som Skolelærer i Landsbyen Jolbye. Men da Hr. Amtmand Faye i Thisted imidlertid protesterede imod denne Ansættelse af gode, gyldige Grunde, blev Sagen indanket for Cancelliet, og vor ny Prophet aldeles afsat fra sin Function, vemelig til stor Sora for alle hans sjæle syge Companer. Ved en overfladisk Betragtning heraf, kunde Man næsten fristes til med disse at beklage denne strækkelige Begivenhed; dette Uveir, der saa pludseligen og imod al Forventning trak sammen over Propbetens Jsse; thi hvad kunde ikke en oplyst og inspireret Person udrette til Oplysningens Fremme i en Landsbyskole? Men lad os dvæle et Øieblik ved denne Sag, og vi ville snart udfinde et saare gunstigt Resultat. Da Hr. Kold nu fortiden befinder sig fri som Fuglen paa Taget, falder det ham naturligviis beleiligere at gaae visse Geistlige, der muligen kunde ønske hans Bistand, tilhaande som et Slags Diaconus; han kan nu som et Fredens Sendebud vandre omkring, for at opføre andægtige Co meder og opbygge de fande Christne ved at udstrøe sin herlige Sæd iblandt dem; hans store Siæl vil nu upaatvivleligen glæde sig over, at Skoletimerne ikke hindre ham i med Ro og Magelighed at kjøre de Hellige i Solberg og paa andre Steder i Troens Tømme, at trøste og husvale dem, og i Følelsen af dette sit høie og vigtige Kald, vil han sikkerligen heller ikke undlade at aflægge de gode Nykjøbingensere endnu adskillige Besøg, for ved sine gudelige Taler at drive i det mindste nogle af af Kiætterne ind i den for Sjælen saa gavnlige og lyk saliggjørende Faarestald. Skade, at disse Mennesker ikke vide at vurdere hans sjeldne Talent og christelige Opofrelser, Ja Man vil endog vide, at Hr. Kold (tilligemed Apostelen Peder fra Viisdommens Sæde i Thy) skal incognito have været tilstede ved Sallingsund paa den Dag, da Man der fiskede den store Mængde Sild, og at Fiskerne saaledes maa tilskrive ham deres særdeles lykkelige Fangst, da Man efter Forlydende paa hans Ord udkastede Garnet, uagtet Man tilforn havde arbeidet den ganske Dag og Jntet faaet. Hvo forbauses ikke ved i det 19de Aarhundrede at læse denne Beretning, og Hvo tør vel nu vove at paastaae, at Hr. Kold samler i et tykt Mørke, og at han er bleven indviklet i et barnagtigt Væv af umyndige Tiders Drømmebilleder og Phantasier,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Vinkel og Rind Sognekald i Viborg Stift, 200 Rbd. - Nørrenissum Sognekald i Ribe Stift, 171 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
(Forlangt Jndrykkelse.) Da det er Jndsenderen bekjendt, at Byens Repræsentantere i det afvigte Aar have taget et Havne=Anlæg i Thisted under Overveielse og han tillige er overbeviist om, at den nye Communal=Bestyrelse heller ikke vil lade dette for Byen saa nyttige Anlæg af Øie, saa tager han sig herved den Frihed at foreslaae, da Steens Anskaffelse vist vil blive noget af det bekosteligste at erholde til en Havns Anlæggelse, om ikke Communal=Bestyrelsen eller Entrepreneurerne i sin Tid kunne træffe en Overeenskomst med Kirke=I spectionen, her om at den store Masse Steen der udgiør samtlige Kirkediger og Gjerder, dertil maatte afbenyttes, mod at der erlagdes en Gratification og stædet for hine af Vedkommende opførtes en Brandmuur, og til Gaden et smukt Stakit; Kirkegaardens Indhegning ville derved vinde meget i Ziirlighed, Byen forskjønnes, og til et intenderet Havne-Anlæg ville derved en uhyre Masse Steen erholdes, som eller maaskee vil være vanskelig nok at bekomme. Thisted i Januar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Kjøbenhavns Børs den 19de Januar 1838. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 201 1/2; Species 202, (Specier solgtes til 12 1 1/5 sk.;) B.-Disconto 4 Ct., norske Speciessedler pr. 100 Speier 177 a 177 1/2 i Sedler; sv. Sdl. pr. 2 Rigsgjæld - a 46 Rbs Tegn; 4 pCto kongl. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2 - Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Døde. Lykkesholm; Enkefru Justitsraadinde Lindegaard, 76 Aar. - Odense, Kirkeværge og Brygger Johan Andreas Poulsen, 64 1/2 Aar. - Ribe, Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Hans Peter Hansen, 4 Aar. - Varde: Eligeret Borger R. P. Blinkenberg, 68 Aar. - Veile, Jfr. Anne Margrethe Winding, 70 Aar. - Klitgaard: Propritair Casper Lorenz Buchholtz, 64 Aar. - Taustrux Mølle: Cathrine Sophie Schalstrup, f. Pedersen, 73 Aar. - Aarhuus Christine Sophie Schou, f. Saabye, 61 Aar. Ved Tallotteriets 1463 J. Trætn. i Kbhvn. udkom: 38, 88, 35, 5, 42.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Forpagtning. I Henhold til den foreløbige Bekjendtgjørelse af 31te f. M. stilles Lundgaard og PadkjerHovedgaarde, der drives ved Hoveri, til offentlig Auction, til Bortforpagtning fra 1ste Mai d. A. i en Sædeomgang, Tirsdagen den 27de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, her paa Bjørnsholm, efter fremlæggende Conditioner, som forinden Auctionen ere at erholde til Eftersyn paa Postcontoirerne i Aalborg, Thisted, Viborg, Randers, Aarhuus, Horsens og Odense, hos den Kongelige Godsinspecteur paa Edelsborg, i det jydske og lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, samt her paa Bjørnsholm hos Undertegnede, der paaviser Eiendommene og paa Anledning meddeler nærmere skriftlig eller mundtlig Oplysning om hvad Liebhavere maatte ønske at vide, Eiendommene betræffende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-07
Tillige bringes det herved til offentlig Kundskab, at Øen Live, under Bjørnsholms Gods, samme Dag og Sted, bliver opraabt til Forpagtning i et Sædeomløb, fra 1ste Mai d. A. at regne, dog med Forbehold af Øens Skove og 2de paa Øen etablerede Huse med Tilliggende. Øens øvrige Tilliggende udgjør omtrent 300 Tdr. Land Ager, Eng, Kiær og Hede, som bærer 14 Tdr. 3 Skpr. contribuabelt Ager og Engs Hartkorn. Besætning m.v. medfølger, og det bemærkes, at Afgiften for Tiden er 200 Rbd. Eiendommen paavises af og Conditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede fra 1ste Marts førstk. Bjørnsholm pr. Aalborg, den 27de Jan. 1838. Wulff, Forvalter ved Bjørnholms Gods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
II. Ao. 1838. Mr. 15. hen Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsaviv og 3 Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer, Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 8de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Blandinger. Fra Neapel meldes under 8de Januar, at Enkedronningen havde endnu under hendes Gemals Levetid benaadet en Baron v. Schmukker med en udmærket Gunst, hævet ham fra Subaltern i den franske Armee til sin nærværende Rang, efterhendes Gemals Død overdraget ham Bestyrelsen, af alle sine Forretninger, og aldrig ophørt at skjænke ham sin Tiltroe, men i Forregaars ved Midnat blev han i Hendes Majestæts Gemakker, meddeelt allerhøieste befaling til øieblikkelig at stige i en Vogn og strax at forlade Landet. Der paastaaes imidlertid, at Baronen selv skal have paadraget sig denne Straf ved et alt for anmassende Forhold. Andre sige, at det skal være paa Grund af hans Mægling mellem Kongen og hans Broder, der er gift med Miss Penelope, og mellem hvilke Forstaaelsen slet ikke skal være god, og endelig sige en Deel, at Grunden til Baronens Bortfjernelse skal være af en ømmere Natur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Man erfarer nu med Hensyn til den mellem den franske Consul i Bucharest og Hospodaren opstandne Tvistighed, at Sultanen har givet den Første Ret i Henseende til Udleveringen af den franske Dr. Marsille og henviist Fyrst Ghika til Tractatens Bogstav. Den franske Consul har derved erholdt en eclatant Satisfaction, og Storherren har desuden befalet, at Politiagaen skal, fordi han har misbrugt sin Magt, afsættes. Den franske Gesandt i Constantinopel har derpaa givet Consulen Ordre til igjen at begynde sine Functioner. Mellem de garnisonerende Tropper i Herman stadt, en polsk og en ungarsk Bataillon, kom det den 12te Januar til saa alvorlige Tvistigheder, at de angreb hinanden formelig, flere bleve døde paa Stedet, og et stort Antal saaret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Fra Westphalen skrives under 29de Januar, at den hæftige Kulde har der fordret mangen et Offer, og man hører fra flere Kanter, at Mennesker ere ihielfrosne. Den 17de faaes der et Luftsyn i Skikkelse af en Drage, og Dagen derpaa havdes et stærkt Tordenveir og Aftenen. Der tales om at Kirkesognene Dielingen og Wehdern skulle aftrædes til Hannover. Saavel af de Cortes Forhandlinger, som af Overfeldtherrens General Esparteros i et Blad indsendte Skrivelse for at retfærdiggjøre sit Forhold, sees, at det ikke staaer i de Christinos Magt, at undertrykke Carlisterne. Hæren veed, at han siden hans Tilbagekomst til de bastiske Provindser, har gjort Alt, hvad der stod i hans Magt, og Regjeringen er fuldkommen underrettet om Aarsagen, hvorfor ikke større Resultater har kunnet bevirkes. Naar det kun koster Fjenden faa Dage for at forsyne sig med Klæder, Fodtøi og Levnetsmidler, saa stod det ikke i hans Magt at forhindre dette; den har Venner, der foreskyde den betydelige Summer." Man hører ogsaa, at Carlistchefen Garcia gjennemdrager Provindsen Toledo overalt uden Hindring, og organiserer uforstyrret, Opstanden blandt Landfolket; dog var General Ulibarri nu kommen ham paa Halsen. J Bajonne ville man vide, at befuldmægtigede fra de nordiske Magter skulle være indtrufne, for at tilbyde Don Carlos Understøttelse, paa betingelse at han udstædte en Amnestie. Det hedder at en nye carlistisk Expedition under Taballa og Merino, skal være gaaet over Ebroen. Der meldes fra Madrid under 20de Jan., at paa Grund af Esparteros Uvirksomhed, vare Valgene i Madrid. udfaldne i Faveur af Bevægelsespartiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Ogsaa i Antverpen klages over en stor Jldebrand, da Hr. van Develens svære Sukker=Raffinaderie med tilstødedende Vaaningshuus er fornylig bleven et Rov for Flammerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
J London taltes meget stærkt om, at Portugal, ville for at betale en Deel af sin Statsgield, aftræde de 7 azoriske Øer til Engeland. De anslaaes til en Værdie af 5 a 600,000 Pd. St.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
En Cappacini var som Gesandt sendt fra Rom til Berlin for at søge at bringe Sagen om Erkebispen af Cøllns Afsættelse i Rigtighed, men skulle som Basis for Underhandlingerne forlange Erkebispens Igjen=Jndsættelse i sit Embede; dette finder den preusiske Regjering vist nok under sin Værdighed. Jmidlertid begyndte flere af de mindre Geistlige i de catholske preusiske Provindser at betjene sig af de foragteligste Midler, for at opnaae deres Hensigter. De unge Piger, opfordres under Trudsel af deres Siels Sallighed, til at underskrive Sedler, hvori de forpligte sig til at afbryde al Omgang med Protestanterne. Uagtet de i Paderhorn og Coblenz forefaldne, Uroligheder, ville Underhandlingerne gaae sin rolige Gang. At der i Provindser, hvor de tagne Forholdsregler have fundet Sted, hersker en oprørt Stemning, lader sig ikke benægte, men kun Venner af en fanatisk Forblindelse kunne der see nogen Fare. - Fra Berlin meldes, at en huuslig Tvistighed mellem et ungt Ægtepar, har der givet Anledning til et skrækkeligt Mord; thi da Manden havde bortfjernet sig, skar Konen Snoren fra et paa Væggen hængende Uhr, og hængte sig og hendes Pattebarn. Den svære Frost og Slædepartier, foraarsage ogsaa der flere Ulykkestilfælde, saaledes druknede i det nærliggende Potsdam i een Uge 11 Personer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Natten til den 19de Jan. fandt den til Givet i Frankerig med Ageposten kjørende Postillon midt paa Landeveien i en lille Skov, en Gruppe af 3 ihielfrosne Børn, der havde knuet sig tæt ind til hinanden. Hos det Yngste sporede man endnu Liv, man bragte det hurtig til nærmeste Landsby, og ved de anvendte Midler bragte man det ogsaa saa vidt, at det kunne yttre nogle utydelige Ord, men strax derpaa døde det. De stakkels smaae Børn vare fra Anvergne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Den 1ste Februar var Bygget mere begjert i Hamburg, og blev betalt 1 a 2 Rdr. C. høiere pr. Læst. Rapssæd synes ogsaa at vinde mere i Faveur og betaltes 2 a 5 Rdr. Bco. høiere. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Indenlandsk. Cancelliet har efter allerhøieste befaling afgivet Betænkning saavel over den fra Provindsialstænderne for Nørre-Jylland indkomne Petition, Skoleunderviisningen paa Landet betræffende som over begge Stænderforsamlingers forskjellige Petitioner angaaende Forbedring i Landsbyeskolelærernes Kaar. Det har derefter behaget Hans Majestæt, under 29de December f. A. blandt Andet allernaadigst at resolvere saaledes: 1) Den Bestemmelse, som Skoleanordningen for Landet af 29 Juli 1814. i dens 12te § indeholder og Foraarsferierne, forandres saaledes, at den ei skal være indskrænket til Gaardbrugeres Børn. 2) Cancelliet bemyndiges til, hvor der af vedkommende Skolebestyrelse, maatte andrages paa, at Localiteterne i et eller andet District, hvori Skolevæsenet ikke ikke lader sig organisere paa den i Anordningen om Almueskolevæsenet paa Landet af 29 Juli 1814 § 1 befalede Maade, men derimod Undtagelse, i Overeensstemmelse med sammes §2, maa gjøres, maatte tilraade en Afvigelse fra den i sidstnævnte § foreskrevne Indretning, da at tage dette under nærmere Overveielse, og efter Sagens Beskaffenhed derom nedlægge allernaadigst Jndstilling. 3) Det bifaldes, som almindelig Regel, at i de Skoledistricter, hvor Omgangsskolehold er indført, skal i Vinterhalvaaret af vedkommende Skolelærer, gives Underviisning hver Skoledag til begge Skolens Classer i Forening den bestemte Skoletid, naar Skolens hele Børnetal ikke overstiger 25.4) Det tillades, at enhver fratrædende Landsbyeskolelærer, saavelsom en Afdøds Enke og Arvinger, beholder Embedets Jndkomster indtil Efter mandens Kaldsbrevs Datum, naar Vocationen skeer inden den befalede Tid, og vedkommende Skolecommission bemyndiges til, efter Omstændighederne, at tilstaae Skolelæreres Enker og Børn Brug gen af Skolebygningen indtil 12 Ugers Dagen efter Mandens Død, imod at der indrømmes den tiltrædende Skolelærer et Værelse sammesteds for sin Person, og at han imidlertid erholder samme Ret for sin Familie i den Skolelærer-Bolig, han forlader, som den, der saaledes tillægges den afdøde Skolelæreres Enke og Børn i den, hiin tiltræder. 5) Skolelærer-Sønner fritages, naar de oplæres ved et Skolelærer=Seminarium, for at erlægge den, ved Placaten af 19 October 1824 bestemte, aarlige Kjendelse af 10 Rbd. Sølv til Seminariifondet; og ligeledes fritages de, naar de, uden at være oplærte ved noget af Skolelærer-Seminarierne, underkaste sig Dimissions=Exammen ved et af disse, for den befalede Kiendelse af 20 Rbd. Sølv. (Coll. Td.) til samme Fond.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Det kgl. danske Cancellie har, med Hensyn til en indkommen Ansøgning og paa Grund af den kgl. Landsover= samt Hof= og Stadsrets Betænkning, bevilget Hr. Cand. juris v. Worm fri Proces mod Literatus Blok Tøren, betræffende Sidstnævntes formeentlige Misligholdelse af 2de med Supplicanten oprettede Contracter, den ene om Kjøbet af Eiendommen, lille Kildevæld, og den anden om Overdragelsen af et Tøren i sin Tid allernaadigst forundt Privilegium paa Udgivelsen af Bladet Hamborgposten."(Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Da vi - hedder det i Nordisk Kirketidende No. 55 - høilig trænge til en fast og forsvarlig Grundtert, vil Magister Lindberg i Løbet af Aaret 1838. udgive den eneste forsvarlige complutensiske Text af det græske Ny=Testament, der vil blive ledsaget af mærkelige afvigende Læsemaader og udstyret med en Værdighed, som sammer sig Bogens Vigtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-08
Hr. C. v. Halling bekjendtgjør i Berlingske Tidende, at han i Forening med Hr. Clausen udgiver Jyllandsposten samt at han fra Kbhvn, har sendt Artikler til ommeldte Blad. (Hr. Av.)