Jyske Efterretninger, 1767-04-24
i Fortsættelse af Beskrivelsen om Guds Legems Laug og Gilde i Aalborg. En Gilde Broder, og ingen anden, maatte byde Giester til Laugs=Drikkene, men ikke flere end een, eller i det høyeste 2 paa een Dag, med mindre saa var, at det var nogen, der vilde være Broder, og strax træde ind i Lauget. Samme Giester skulde være saadanne, som Lauget kunde have Ære af. Den, som indbød nogen til Giest, skulde for i Veyen lade Skafferne eller i det ringeste den ene af dem det vilde og betale for samme Giest, hvad Skraaen tilholdt, førend han gik i Lauget, hvis ikke han det gjorde, skulde han betale til Lauget 2 Mk. Vox. Det der skulde gives for 1 eller 2 Giester, om de være Mandspersoner, var i Skilling for en heel Dag, og 2 Engelsk en halv Dag; Men bød nogen flere end 2 paa een Dag, saa skulde han give 2 Skilling for hver om Dagen, paa hvad Tid om Dagen de saa komme. Jngen Mand eller Ungkarl der vare Brødre, maatte have meere end een gift Kone eller een Jomfrue med sig. sig om Dagen, med mindre han lod Skafferne det vilde, og betalede saa for samme halv saa meget, som for en Mandsperson, undtagen Børn, som ey vare komne til Skielsaar og Alder, og som ey sadde til Bænke. Den, der indbøde Giester, skulde være ansvarlig for deres Gierninger, og omde handlede mod Skraaen, bøde derfor, ligesom de vare hans egne Gierninger. Men derimod skeede nogen Giest nogen Overlast i Lauget af nogen Gilde=Broder, vederfores ham samme Ret, som om han kunde have været Gilde Broder. Dersom Gilde=Brødrenes Giester komme i Klammerie med hinanden, og tilføyede hinanden Skade i Gilde Huuset, da skulde de, der indbøde dem, bøde for dem, og Giesterne siden selv forliges med hinanden om deres Sag. Dersom den Giest, som nogen indbød, vilde samme Dag være Broder, og ey samme Dag betalede sin Jgang eller satte Pant, saa skulde han paa samme Dag betale sin Drik, som de andre Brødre. Vilde han ey betale sin Jgang enten med Penge eller Pant, ikke heller sin Øll Gield, førend han gik ud af Lauget, da skulde den, som indbød ham, give 1 Td. Tydsk Øll til Lauget, og desuden betale hans Jgang; Vilde ingen af dem betale, saa skulde de begge med Niddings Navn udjages af Lauget, og aldrig indtages igien uden de fleste Brødres Samtykke. Men saa fremt han samme Dag, som han blev Broder, betalte sin Jgang, saa skulde han den Dag være fri for at give noget for sin Drik. Eftersom Gilde=Brødrene og Gilde=Søstrene toge deres Drenge og Piger med sig, hvilket var til stor Besvær for Lauget, eftersom de drak frit, uden at der blev betalt for dem, saa blev 1531. vedtaget, at ingen Gilde=Broder maatte have meere end een Dreng med sig, der skulde staae og tage vare paa ham, og ingen Gilde=Søster meere end een Pige, undtagen deres Børn, toge de flere, skulde de have det i Skafferens Minde, og betale for hver som for en Giest Dette blev igientaget 1548. med det Tillæg, at der og skulde gives 4 s. i Bossen. Hvo der forbrød derimod, bøde: Td. Øll, og saa fremt Skafferen saae igiennem Fingre med nogen, skulde han bøde derfor, som sagt er. Men som det blev ikke efterlevet, saa blev 1580 paalagt, at hvo der havde de flere Drenge og Piger end een, skulde bøde for hver i Daler, og saa fremt de satte sig til Bænk, da skulde de betale for hver som for en Giest. Jligemaade blev vedtaget, at ingen Drenge maatte tilstedes at søge dette Laug for den Uskikkeligheds Skyld, som der fandtes hos dem; Men som herved skeede og Underslæb, deels at Drengene kom til deres Huusbonder, ladende som de havde noget at tale med dem, og bleve der saa med det samme, deels at de, som ingen Dreng havde, toge andres Drenge med sig, saa blev 1581. vedtaget, at ingen Mands Dreng maatte komme til nogen Laug Drik førend Klokken 8 om Aftenen, uden Borgemesters og Raads, og at alle de Drenge, der fandtes i Langs=Huuset for forbenævnte Tid, uden han indkom og talede med sin Huusbonde, og gik saa strax igien, skulde at Huusbonderne betales for, som for Giesterne; Og at ingen maatte tage anden Dreng med sig end den, der tiente ham for Kost og Løn; Hvo som handlede herimod, skulde betale for samme som for en Giest, og endda være i Olderman, dens og Gilde=Brødrenes Minde. Da herved og blev begaaet Underfundighed, at de lode, som de komme at lyse deres Huusbonder hiem, og komme da tidligen, at de bleve Lauget til Byrde, saa blev af 16 Gilde=Brødre 1597. fast sat, at ingen Mands Tieneste Dreng maatte efter den Dagi Lauget komme efter sin Huusbonde, førend Klokken slog 8 om Vinteren og 9 om Sommeren, og om nogen kom før, da skulde han blive staaende ude i Gaarden, indtil Klokken slog. Handlede nogen herimod, skulde hans Huusbonde, bøde for ham 1 Daler, og om samme satte sig ned, naar han kom ind, skulde hans Huusbonde herforuden give 8 sk. for ham, som for en Giest. Jngen Broder eller Søster, maatte have meere end een Dreng eller een Pige hos sig som skulde forholdes med, som sagter; Thi 1547. var der bleven samtykket, at Gilde=Søstre maatte have de Piger med sig, der vare i deres Kost og Løn, men ingen andre. Og om nogen ingen Pige havde, maatte hun laane en og tage med sig; Saae Skafferen igiennem Fingre dermed, og ikke opklappede og forviiste dem Dørren, skulde han betale for hver 1 Daler og 8 sk.; Og skulde Skafferen til hver Laug Drik den første Aften advare Gilde=Brødrene derom, fand R. tes tes dog nogen Gilde=Broder at have efter forbemeldte Klokkeslet meere end een Dreng hos sig, da skulde han bøde for ham 1 Daler. Jkke heller maatte nogen Broder bære Øl i Gangen til nogen Dreng under 1 Dalers Straf. Om nogen Hører eller Skolemester blev buden til Giest, maatte de ingen Degn eller Dreng have med sig: Jkke heller maatte nogen Dreng faae meere Øll end det store Stob 3 Gange fuldt, gav Skafferen eller Gilde=Broderen ham meere, da skulde han betale for ham, som for en Giest neml. 8 s. om Dagen. Dersom nogen Dreng eller Pige handlede mod Skraaen, da skulde de, som samme tilhørte, bøde for dem. (Fortsættelsen skal følge.) En Oversættelse af den Altonaiske Gelehrt. Mercur Nr. 10. hvortil ere føyede følgende.