Københavns Adresseavis, 1773-07-28
J Begyndelsen foreenede Jupiter Dyden, Viisdom og Driftighed; og Lasten, Daarligheden og Mistroe, og i dette Sælskab satte han dem paa Jorden. Men omendskiønt han formeente at have forenet dem med beste Overlæg, og sagde: Dristighed er Dydens naturlige Følgerinde, og Lasten fortiener at blive geleydet af Mistroel, saa vare de dog ikke gaaet langt, førend der opkom Uenighed imellem dem. Viisdommen som Anførerske for det ene Selskab, var altid vandt, førend hun vovede sig paa en Vey, først røge, at undersøge den, og efterspørge hvorhen den førte, hvad Fare, Møne og Hindringer, der rimelig viis vilde møde derpaa. Til disse Overleg brugte hun gemeenlig nogen Tild. Dette Ophold mishagede Driftighed meget, der altid uden megen Forsigtighed og Overlæg gierne vil de strax gaae fort paa den første Vey, den traf. Visdommen, og Dyden vare uradskillige. Men Driftigheden fulgte en Dag sin ugie lige Natur, og gik et anseeligt Stykke Vey forud for sin Anførerske og hendes Reysekammerat. Den savnede ikke sit Selskab, spurate siden aldrig meere efter dem, og mødte dem heller aldrig siden. Ligeledes blev det andet Selskab ueens og skildtes af, endskiønt det af Jupiter var forenet. Eftersom Daarligheden saae kun lidt for sig, saa bekymrede den sig ikke om Veyen var god eller ey, og kunde ikke give nogen Fortrinet for den anden, og denne Mangel af Beslutning blev forøget af Mistroe, som med sin Uvished og Tvivl altid opholdt Reysen. Dette var en stor Fortræd for Lasten, som ingen Møye eller Ophold kunde lide, og aldrig var fornøyet, uden naar den med et frit Løb kunde gaae, hvor dens Tilbøyelighed førte den. Den vidste at Daarligheden, omendskiøndt den hørte Mistroe, skulde ene være let at lede, og derover drev hiin Reysekammerat, som ved alle dens Fornøyelser gjordte den Bebreydelser, med Magt hørt, som en løbsk Hest kaster sin Rytter af, og fortsatte sin Reyse, med Daarligheden, fra hvilken den er undskillelig. Dristighed og Mistroe vare paa denne Maade skildte fra deres Selskab, de gik nogen Tiid fort, indtil de tilsidst af en Hændelse ankom paa een og samme Tild i en Landsbye. Dristigheden gik lige til det store Huus, som tilhørte Rigdommen, Herren af Byen, og uden at blive staaende uden for Dørren, gik den ind i det inderste Væ reise, hvor den fandt Lasten og Darligheden vel modtagne. Den begav sig i dette Følgeskab, satte sig i en Hast udi Yndest hos Herremanden, og blev med Lasten saa fortroelig, at den blev antagen i Selskabet med Daarligheden. De vare ofte Rigdoms Giester, og fra dette Øyeblik uradskillelige. Eftersom Mistroe samme Tiid ikke torde nærme sig til dette store Huus, saa imodtog den Armod, en af Herremandens Vornedes Jndbydelse, og i det den gik ind i Hytten, fandt den Visdommen og Dyden, som af Herremanden vare stødte tilbage og flygtet derhen. Deden havde Medlidenhed med den, og Visdommen befaade, at dens Gemyts Art lod sig let forbedre, de toge den an i de et Selskab. Ved deres Hielp forbdrede den i en kort Tild sine Sæder, blev meget elskværdigere og angenemmere, og fik Navn af Beskedenhed. Eftersom et ondt Selskab har større Virkning end et godt, saa vanstægtede Dristigheden, skiønt den ikke lettelig antager Raad og Exempler, ved Lastens og Daarlighedens Selskab saaledes, at den blev bekiendt ønder Navn af Uforskammenhed. Menneskene, som vidste, hvorledes disse Selskaber af Jupiter først vare forbundne, men havde ikke fornummet til denne paa begge Sider stedte Skilemisse og Ombytning, bleve derved forledte til store Vildfarelser; Thi hvor de se Uforskammenhed, gjøre de sig Regning paa Dyd og Visdom, og hvor de blive Beskedenhed vaer, holde de dens Medfølgere for Lasten og Daarligheden. Middel mod Regn=Orme. Man kaaler Valnød Blade, eller bedre den grønne Skal af Nødderne, som endnu ere meget kraftigere, i en Slump Vand, lader det blive koldt, og begyder dermed Berdet, hvoraf man vil fordrive Regnormene. En Minut efter at man har begydet Beeder med ommeldte Vand, kryber alle Ormene frem, saa man kan opsamle og dræbe dem. Dette Vand kan man og i andre Tilfælde benytte sig af forat fordrive disse Reqvorme f. E.: Naar man bygger en nye, Lade paa eet Sted hvor deslige Utøy opholder sig, har man megen Fortræd af dem, i sær paa det nye anlagde Loe=Gulv, hvor de i lang Tid opholde sig, og giøre Huller om Natten igien udi Gulvet og fordervelsamme, hvor flittig man end om Dagen lade det slampe. Men med dette Vand kan man paa et par Dages Tid fordrive dem alle, man ander en Skeefuld deraf ved en liden Tragt udi hvert Hul, saa komme de alle herfrem.