JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-10-31
Af Umyndiges Penge under Alsted Herreds geistlige Overformynderie, er en liden Capital af 69 Rdlr. 2 Mk. mod lovbefalet Sikkerhed til førstkommende 11te December Termin til Laans at bekomme hos C. M. Holst, Sorøe, den 13de October 1794. Provst i Alsted Herred. 3 Eftresse Reie for de til Dato af det Danske Asiatiske complomenkarper Interessentere indleverede 4655 gamle Actitaniere udfærdigede, saa behage vestkommende Eyere at Drnærke Actier, imod at udlevere de Dem af Compagniets Logholder Hielte for de gamle Actier meddeelte Interims bevier, alle Sögnedage fra 10 til 2 Slet (Löverdagene allene undtagne, hos ham at afhentede dem i Folge samme tilkommende ma Actie Breve. - Eillige anmodes Eierne af de 145 guule her, som en endnu ere indleverede, om til Compagniets og holder jo for heller, er indlevere deres Actie Breve imod hans Eterims Favns paa det at de nye Actier for samme kan blive udfærdigede, og den fornødne Orden derved snarest muelig blive tilveyebragt. - Endelig bringes ved denne Leylighed i Trindring, at uagtet vores, i Folge General-Forsamlingens ReBlution af 10de April 1793, gjorte peremtorisk Indkaldelse. findes Eyeren af Action No. 1419 der lyder paa Ihændehaveren. anhuusaa have tegnet sig som lateressent i Compagniet, efter den nu octroy af 21de Siatte 1792, des Aarsag han herved, endnu engang anmodes om, saaden at melde sig inden 14tar, Dage fra Dato, da den Kongelige Resolution af 14de October, 2791 andet Fald vil blive til Folge.
Berlingske Tidende, 1794-10-31
Directionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie. Christianshavn, den 25de Junii 1794. Alder Biørn, forrige Forvalter ved Røragergaard i Møl Fora Stut, har sidstafvigte 17de Junispludselig forladt denne sin Tieneste, og ikke siden indfundet sig eller hans Opholdsted, været at opspørge. Hans Boe er derpaa taget under lovlig Behandling, og hos Hans Kongelige Møjestæt allerunderdanigst ansøgt om allernaadigst Tilladelse, at giøre Jndvarsling udi Aviserne, i Steden for Proclama efter Loven, hvilket og ved allernaadigst Bevilling d. D. 26de Sept. d. A., som er læst ved NørreJyllands Landsting og Rinds og Gislum Herreders Ret, er bevilget. I Kraft era bliver bemelte Peder Biørn, med lovlig Varsel, trende Gange efter hinanden indkaldet udi de Kiøbenhavnske Berlinske Tidender, den Wiborger Samter og den Altonaiske Mereur, at møde paa Nøragergaard, for at aflægge tilbørlig Regnskab og Rigtighed for derørte sin havte Administration over Nøragergaard, Testrupgaard og Gunderupgaard; Sonser, og øvrige ham betroede Oppebørseler, og at staae til Ansvar for Manglerne, om nogen skulle blive. Ligesaa indkaldes sub pæna præclusi &p petui silentii, med Aar og DagVarsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre udiskeder Biørns Boe, saavelsom og de, som ere noget skyldige til samme, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mi Underskrevne, som er Committeret til bemeldte Boes Behandling, og de sidste at betalt det, de maatte skylde, og derved undgaae Sogsmaal. End ligen bestemmes for det første tvende Samlinger i Boet paa Nøragergaard, nemlig den 12te Januarii og 12te Maji 1795. Restrup, den 17de October 1794. N. Petersen.
Berlingske Tidende, 1794-10-31
J Følge det udi Stervboen efter afgangne Hans Christo uden Pind og Hustrue udstædte Proclama, haver Studiosus Senerin Bierregaard fra Kiøbenhavn anmeldt sig og 3 Brødre som Arvinger og som føde af Hans Pinnes Halvsøster Mette Helene Pind, i Ægteskab med Kokken Bierregaard; men da Boets øvrige Arvinger ei vil erkiende Studiosus Bierregaard og Sødskende som rette Medarvinger, da fuldkommen Legitimation for dennem mangler, og da ingen for dennem til Møde under Skiftet er befuldmægtiget, og da Studiosus Bierregaard er har besvaret hvad hannem herom af Skifte=Retten er tilskreven; saa indkaldes atter fornævnte Studiosus Bierregaard og Brødre, Al under Skiftet ved en Befuldmægtiget at møde, og at erhverve og fremlægge fuldkommen Beviin for deres Arve=Ret, og ande virkelig ere fødde af den her afdøde Hans Christopher Pinds Halvføster, da dennememenalend Foldingen Arn kan tildeeles. Horsens, den 24de October 1794. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1794-10-31
Udi Galtrup Præstegaard her paa Morsøe, er den 18de September d. A. ved Døden afgaaet Hr. Provst Jens Panum, forrige Sognepræst for Galtrup og Øster Soldne Menigheder; hans efterladte Stervboe er at mig Underskrevne strax efter Dødsfaldet leven forseglet og registeret, samt 30te Dagen derefter aabnet. Thi indkaldes herned bemeldte den salige Afdødes Creditorer og Debitorer, at møde paa Stervbørstedet 12te Ugersdagen den 11t December; de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betal hvar de til Stervboen befindes at være skyldig, da enhver skal vederfares al den Ret Lovene tilholder. Todsøe Præstegaard, den 21de October 1794. Provst i Nørre Herred. J. Morell,
Berlingske Tidende, 1794-10-31
Den 21de d. M. er paa den gier Side af Langeland her under Gaardens Enemærker funden og i Landbierget af Søen 2de Mastetræer, det ene af Længde 32 og det andet 35 Alen, begge stinget i Ottekant, og 3 Qvarteer tyk iden store Ende; i en lille Ende var de begge samlet med et Jern med en Ring udi hvori formodentlig har været et Toug fastgjordt til at slæde en ved, og i den store Ende var de surret sammen med Reb. Hvor disse Træer tilhører og beviser lovlig Eiendoms=Ret dertil, kan erholde samme imod en billig Findeløn og Omkostningers Erstatning, naar de derom inden lovbetalet Tid melder dem her paa Gaarden hos Eieren Hr. Michelsen selv, eller hos Undertegnede i Rudkiøbing. Schousgaard, den 25de October 1794. R. Møller, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1794-10-31
Subscriptions-Plan. Da jeg haver opfundet et Middel til at conservere alle Tømmer Materialier, saavel ved Skibsbyggerier som og bygte Skibe, med en ringe Bekostning at conservere dem, saa de næsten blive uforgængelige, samt Bolværker at forfærdige saaledes: at de kan conserveres for Forraadnelse, hvortil at oplyse 3 forskjellige Kobbere bliver tilføyet Værket, med det samme Middel kan Spampen fordrives, som eller fortærer, Tømmer Materialier i 2 a 3 Aar, paa forskjellige Maader vi seer jeg og, hvorledes Kiøkkener kan befries for Røg, tillige beskriver lig, hvorledes med en ringe Bekostning, Slotte, Pa leer og store Pakhuse kan conserveres saa at de ikke kan afbrænde. Denne Beskrivelse haver jeg for nogle Aar siden indgivet til Bygnings=Directionen med Anmodning, at det maatte giøres ved Christansborg Slot, men det blev et gjort, og Slottet afbrændte; saa er og af mig oplunden en Sugværks=Machine, som ei før havdes, som optager Vand af Canalerne, og i en Minut paa eengang kylder sine Anbringertønder, samme Maschine kan og bruges om Sprøyte, herover bliver fuldstændig Beskrivelse med tilhørende Kobber, og jeg indseer, at dette vilde være og live for Landet og det Almindelige en sand Nytte og Fordeel, haver jeg, bevæget deraf, besluttet at lade denne Beskrivelse med benævnte hosføy de Kobbere ved Trykken, udgaae, dersom jeg nogenlunde seer mig skadesløs ved tilstrækkelig Antal af Subskribentere; Prisen bliver 1 Rdlr., og hvo som tager 10 Exemplarer faaer det 11te frit; de der vilde sub skrivere eller indsamle Su skribentere, behager at indsende deres Navne og Boepæl fri til Hr. Agent Gyldendahl, Bonhandler i Klareboderne No. 9 inden dette Aars Udgang, da Værket loves færdig i Martii Maaned. Kiøbenhavn, den 22de October 1774. Brand Major og Hoftømmermester. G. Volmester,
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Af en Skrivelse fra Paris, den 17de October. Endelig begynder man ogsaa her at tale om Fred. Man troer at Regieringen her beskjæftiger sig dermed. J denne Vinter, sige vore offentlige Blade, kan man vel ikke haabe nogen almindelig Fred, som kunde være uden Fare, saasom da 14 Armeer eller 1 Million og 200000 Mennesker vendte tilbage til det Indre af Republiken, hvis Hænder maaskee ikke strax vilde finde Beskieftigelse, og hvis Liddiggang vilde være at frygte for. Derimod kan en partiel Fred med adskillige Magter paa det faste Land haabes, neml. med Spanien, Preussen, Sardinien og selv med Holland. - Diese ere de Jdeer som nu her udbrede sig. "Vel ville vi ikke, heder det videre i bemeldte offentlige Blade, foreslaae Magterne Freden, de maae selv søge den ; imidlertid ville vi ikke rise os som andre Folks Tyranner, vi ville ikke efterligne Rommernes Stolthed; vi ville vel benytte og af Seirens Rettigheder, men ikke misbruge dem. Den giver os Re til at fordre alt, men vi ville allene fordre det, som er billigt. De, som ville træde i Underhandling med os, maae begynde dermed, at de erkiende den franske Nations Souverainitet og Uafhængenhed. Conventen maa høytidelig erkiære, at disse ere Præliminarierne til alle Freds-Underhandlinger. Den maae videre erklære, at, da en Krig er ført af Fransk mandene, for at hindre, at vore Rettigheder og vor Regiering, saaledes som vi have fundet for got at indrette dem, ikke i mindste Maade skulde fornærmes, ville vi ogsaa hos de andre Folk respectere en Ret, som man stedse vil sette i Respect hos os; at vi ikke ville blande os i deres indvortes Administration, og erkiende enhver Regiering, som har Folkets formelle eller stiltiende Stemme. Det tilkommer os nu ikke, at paabyrde dem Friheden som et Aag, naar de ikke vilde have den &c.". Nimmegen, den 20de October.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Alting er her siden i Gaar i største Bevægelse. Natten imellem Løverdag og Søndag ere Engelænderne blevne angrebne af de Franske imellem Maas og Waal, og efter en blodig Fegtning, hvorved et Regiment har mistet alt sit Mandskab paa 13 Gemene og 2 Officerer nær, bleven nødt til at trække sig tilbage. Hele Leiren er nu brækket op, og Giennemmarden fortsættes Dag og Nat. De Franske nærme sig med en stor Krigsmagt, og ere nu saavel fra Siden af Cleve og Kranenburg, som fra Siden af Bommelvart kun 12 Miil borte fra vor Stad. Vor Skjæbne vil altsaa hastig blive afgjort.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Regensburg, den 23de October. Churfyrsten af Maynz har den 20de som Erkecansler ladet giøre Rigsdagen følgende høistvigtige Forslag, der i det Væsentlige lyder saaledes: "At Churfyrsten vel saa hastigt, som mueligt, vilde søge at tilveiebringe sit Quintuplum, og ventede af sine Rigsmedstænder heri samme Jver; men at det Ønske, som det churphalsiske Hof havde yttret til Rigsprotocollen, at gjøre en Ende paa denne fordervelige Krig ved en antagelig Fred, syntes at fortiene al Opmærksomhed. Det tydske Rige havde maattet antage sig sine fornærmede Stænder i Elsatz og Lotthringen, og have hidtil blot derfor, men ikke for at blande sig i Frankrigs indvortes Handlinger, ført Krig. J Stedet for nu at opnaae denne Hensigt, havde Riget mistet et Land efter det andet. Det syntes ham altsaa raadeligt og nødvendigt, at der paa samme Tid, da man rustede sig til et nyt og forhaabent ig lykkeligere Felttog, blev viist de fredelige tydske Børgere: at man alvorlig var til Sinds at skaffe det ty ske Rige Fred. Riget kunde uden Betænkning erklære det franske Folk: At dets egen Vedligeholdelse og ikke Forstørrelse laae det paa Hierte, og at det ikke bekymrede sig om, hvad der skede i Frankrig. Den franske Nation erfarer herved, at det kun kommer an paa den sølv, at have Fred med det tydske Rige, og dersom den da mod at Formodning ikke skulde ville byde Hænderne til Freden, saa bleve Tydsklands Jndbyggere derved overbeviste om, at intet andet var tilbage for dem, end fremdeles med Taalmodig hed at bære Krigsuleilighederne. En Rigsbetankning maatte derfor det snareste mueligt med de Spørsmaal bringes i hvorledes samme skulde skee. Kronen Sverrig, som i nær Stand; Om dette Fredsforslag virkelig var at giøre, og værende Krig er neutral, og har garanderes Rige fundamenta freden af 1648, vilde vist ikke unddtage sig fra denne ærefuld Mediation saasnart Riget erklærede, ikke at forlange andet end hvad der er overeensstemmende med den westphalske Fred. Denne sidste Forestilling finder ogsaa Sted i Henseende til Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, da Høistsamme som Konge ogsaa har været neutral i denne Krig. Begge Hoffer, Dannemark og Sverrig, vare altsaa at ansøge at de gjorde sig at Umage hos den franske Nation for en antagelig Fred. Medens denne Vinter varede, kunde der holdes Fredsunderhandlinger, naar kun høibenævnte Hoffer strax af alle Kræfter arbeidede paa en Vaabenstilstand." - Trier, Colln, Pfalz, Brandenborg, og de fleste fyrstelige Hoffen have allerede gandske samtykket dette Forslag. Amsterdam, den 25de October.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Med Breve fra Nymmegen have vi faaet den Efterretning, at der i Søndags den 19de er forefaldet imellem de Engelske og Franske, ikke langt fra Nymmegen, imellem Maas og Waal ved Dronten en Action, som har været med ge blodig. Den allierte Armees høire Kløi er ved denne Leilighed bleven slaget tilbage af de Franske, og adskillige engelske Regimenter have lidt meget. Derimod have de hannoverske Dragoner afskaaret et Corps franske Husarer, og nedhugget mange af samme. Den allierte Armee har herpaa trukket sig nærmere tilbage til Nymmegen, og de Franske have allerede i Mandags paa den vichenske Hede og i Tirsdags ved den teerske Sluse ladet sig see. Paa denne Dag var allerede en Deel af Kanonerne bragt fra Værkerne i Nymmegen over Waal, over hvilken Flod den største Deel af de engelske Tropper, nogle hannoverske Regimenter og den hele hollandske Garnison og saa vare trukne. De sidste marcherte til Rheenen, for at besætte Linien af Grep. J Onsdags skulde Hertugen af Yorks Hovedqvarteer forflyttes til Arnheim.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Frankfurt, den 25de October. J Forgaars den 23de ere de Franske rykte ind i Coblenz. Staden har overgivet sig ved Capitulation. Fra Fæstningen blev der skadt paa de Franske; men Jlden hørte saaet op, da de Franske truede, at skyde Staden sammen. Den kliser lige Armee under General Melas har trukket sig over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Den keiserlige General Nauendorff har ogsaa passeret denne Fied. De keiserlige Tropper besætte nu den høire Strandbred af Rhinen fra Nruwted af indtil Caub &c. Den hele preussiske Armee som er gaaet over Rhinen, cantoneret nu fra Seran indtil over Biberich ned ad. En Deel af samme skal trække sig allerede hen til Biergene over Homburg, General Clairfait staaer i det Weilburgske. – J Mayn, ligge nu allerede 15000 Mand, og 5000 ere endnu bestemte dertil, i Fald Staden bliver angrebet. De keiserlige Forposter staae 1 Miil fra Maynz, i hvilken Afstand ogsaa de Franske der i Egnen staae. - En Mængde Breve fra Bas og Bern melde, at der er bleven sluttet Fred imellem Frankrig og Preussen; men da de indløbne Efterretninger fra Berlin slet intet melde derom, saa maa man oppebie Bekræftelsen derpaa, førend det kan troet.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Haag, den 25de October. Vor Tilstand ved de gelderske Grændser er ved en nye blodig Fegtning, som den 19de d. M. forefaldt ved Nimmegenmellem Engelænderne og Franskmændene, bleven meget forværret. Den i engelsk Sold staaende Rohanske Legion og det 14de engelske Regiment, have især lidt meget derved, og af det 14de Regiment skulle kun 13 Soldater og 2 Officerer være komne tilbage til den engelske Leir. Man har saa forskjellige Beretninger om denne Fegtning, at nogle angive det engelske Forliis for 500, andre for 4 til 5000 Mand. Der er vist, at en Deel af den engelske Armee er efter denne Fegtning gaaet over Waal og Hertugen af York har forflyttet sit Hovedqvarteer fra Nimmegen til Arnheim. General Wallmøden skal han have ladet blive tilbage med Hannoveranerne i Nimwegen, og denne skal siden være bleven bombardert af Franskmændene, som den 20de have ladet sig see paa den wichemske Hede og den 21de ved Teersker Slusen. Ved Fegtningen den 19de skal den høyre engelske Fløyefter en tapper Modstand være bleven tvunget til Rettrade, men de hannoverske Dragoner have afskaaret et Corps franske Husarer, og af de sidste ere mange blevne. Jmidlertid har denne nye Tildragelse formeret Skrækken blant Jndbyggerne i Geldern, og alt, som kan slygte, begiver sig dybt ind i Landet. En Deel af Kanonerne fra Verkerne i Nimmegen er ligeledes alle rede bragt over Waal. Et nyere Rygte siger endog, at Nim megen virkelig er rømt og besat af Franskmændene, i hvilket Te fælde Grave og Venlod vilde være endnu mere blottet. Arvestatholderen er afreist til Arnheim, for at føye de nødvendige Anstalter mod Franskmændenes videre Jndbrud.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Nederelben, den 30te October. Uagtet alle modsatte Efterretninger, indeholder en troværdig Privatskrivelse dog den sikre Efterretning, at Oversvømmelsen ved Naard i Nøglen til Amsterdam, Muyden, i Graveland og Angumine paa det Urrechiske Gebeet er sat Gang. Man anseer denne Foranstaltning, som man endnu Dagen forud holdte for langt borte, for et forbud paa den Efterretning, at Nimmegen og Venlo vare i de Franskes Hænder, og man ventede, at det engelske Hovedqvarteer skulde blive forflyttet fra Arnheim til Amersford og de øvrige Egne i Provindsen Ulricht.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Kiøbenhavn, den 3die November. Under 31te f. M. har det behaget Hs. Kongelige Majestæt, at beskikke hidtil værende Justitiarius i Høieste Ret, Ridder, og Kammerherre Hr. Christian Urne til Over=President i Kiøbenhavn, i Stedet for Geheime Conferentsraad Hr. Adolph Siegfried Greve von der Osten, som derfra i Naade er entlediget, samt ligeledes igien til Justiciarius i HøiesteRet hidtil værende Vice Justitiarius, Ridder og Eenserentsraad Hr. Stephan Hoffgaard Cordsen.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Af Dato Frederichsberg Slot er den 22de October 1794 udkommet en Forordning angaaende en almindelig Frih dattilvirke og forarbeide Leer og Skiereknive med Maskiner og ved Haandarbeide, og at drive Handel med disse Redskaber, samt de mod fremmede Leers og Skiereknives Jndførsel i Danmark ergangne Forbuddes Ophavelse.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Fra Stadens Raadstue er den 1ste November 1794 bekiendtgjort: At, saasom Priserne paa alle til Ølbrygning fornødne Species ere stegne langt over de, hvorefter Øl=Taxten i Aaret 1755 er bleven sat, saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt efter Brygger=Laugets derom giorte Ansøgning, ved Rescript til Magistraten af 31te i forrige Maaned at bevilge at bemeldte Brygger Laug maae til April Maaneds Udgang næstkommende Aar lade sig betale 14 Marks Østet med 16 Mark Tønden, og 8 Marks Øllet med 9 Mark Tønden, hvorimod ingen Forhøielse paa 6 Marks Øllet skal finde Sted, og samme, paa det at det virkelig kan blive de Fattige forbeholdt hiller ikke, af Brandeviinsbrænderne maae bruges til Paasæt, under den i lige Tilfælde forhen fastsatte Mulct af 4 Rigsdaler til PolitieKassen, hvilket til alle vedkommendes Efterretning herved bekiendtgøres; lig som og samtlige Vertshuusholdere og Øltappere her i Staden derhos advares, at de, saalænge denne Forhøielse vedvarer, i Henseende til Øslets Udsalg i smaae Maal, rette sig efter Placaten af 6te Becember 1771, og i Følge deraf ei tage meere for en Kande af der beste, eller saa kaldte 4 Dalers Øl, end 4 1/2 Skill.; og for en Pot 2 1/2 Skill.; til hvilken Ende enhver Vertshuusholder og Østapper skal have et Exemplar af denne Placat i sin Skienkestue, opslaget.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Fra den 28de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. C. Dau fra Nantes med Sukker; Capit. J. Munrofra Brest med Viin og Brændeviin; Capit. T. Holte fra Grønland med Spæk, Skind og Barder; Capit. J. H. Schau og P. J. Munk fra Jsland med Kiød, Fisk, Talg, Tran, Uldengods og Skind; Capit. J. C. Jepsen og H. J. Korsholm til Bourdeaux med Hvede; Capit. P. H. Dag, fra St. Thomas med Sukker, Kaffe og Tobak; Capit. E.H. Lund fra Jsland med Kiød, Talg, Tran, Fisk, Skind og Uldengods; Capit. Egaleston til Ostindien med Cargaison Vare for particulair Regning; Capit. P. P. Koford til St. Croix med Cargaison og Provisioner; Capit. H. J. Hansen, til Corunna med Talg. Barom. Therm. 1 Vinden. 27 Octobr. 127 9. 4. 9, Varme. S. V. 1 Novbr. 28 o. 4 i 7 1/2 - - Uvis.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Vexel=Cours, den 31te October. kondon 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 11 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan, Dato 111 1 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 112. Hamburg - 2 Maan Dato 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2 Species Coursen den 3die November. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 26 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
AVERTI33 EMENT. Fra den 27de October til 1ste Novbr. 1794 have Asseurance, I Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyered Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa PaaCasque. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
Fra Kiøbenhavn til St. Croix = = =- dito til Bilbao, Bordeaux = 6 - dito til Livorno = = = 8 - dito til Bengalen = = =- dito til Stavanger og Tronhiem = 6 - dito til Hitterøe, Bergen = =- dito til Øster paa Norge = = =- dito til Port a Port = =- dito til Havre de Grace = = =- dito til Danzig & Retour = =- Amsterdam til Kiøbenhavn - Velix Mallaga til Mallaga og Kiøbenhavn = =- Bordeaux til Kiøbenhavn =- Stokholm til dito = =- Lübek, Kiel. Odense til dito =- Laurwig til dito .- St. Croix til Flensborg = 7 1/2 og 9 1/2 7 1/2 og 9 1/2 - Christianssund til Barcellona = 8 - Altona til Lissabon = = = 8 - Flensborg til Christianssund = 6 - Bergen, Christianssund til Bordeaux 6 =- Christianssand til Ostende & Retour 6 1/2 - Kragerøe til London & Retour = 6 1/2 - Leverpool til Faaborg = = 6 - St. Andes til Sonthampton =- St. Ubes til Tronhiem = = 6 - Hamborg til Livorno = =- Corsøer til Drammen = = = 2 Tirsdag Aften den 28de October behagede det Forsynet af hiemkalde til et bedre Liv den værdige Olding, min elske. lige Svigerfader Hr. Barthold Hoe, forhen Sognepræst for Taulow Menighed i Ribe Stift, en Alder af 72 Aar og 8 Maaneder; hvilket herved med inderlig Bedrøvelse over Savnet af en god Fader og oprigtig Ven bekiendtgiøres som fraværende respective Slægt og Venner. Taulow Præstegaard den 31te October 1794. Jens Bruun.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
At det har behaget Gud at bortkalde fra det Timelige minhøielskte og uforglemmelige Kone, Lovise Lassen, fød Vestengaard, den 31te October efterat hun den 27de i f. P. var nedkommet i Barselseng med en dødfødt Søn; dette saa smertelige Dødsfald for mig og 2de efterladte Børn bekiendtgiøres herved for samtlige Slægt og Venner. Lassen, Jsenkræmmer.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste meddeelt Bevilling af 24de denne Maaned, som ved Lollands og Falsters Ober Ret den 29de Ejusdem er læst og bekiendtgjort, bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldet alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Prætension og Tiltale til Undertegnede, det være sig enten af de mig hidtil anfortroede Embeder, som Borgmester og Byetoged i Nach chou Kiøbstæd, samt Herredsfoged i Lollands Sønder Herred, eller mine egne particulaire Assaire betreffende. Nachschou, den 30te October Mathias Walter, forhen værende Borgementer og Byefoged i Nachschou Kiøbstæd og Herredsfoged i Lollands Sønder Herred. Jader om Brødbagnings Entreprisen for en Deel af GarnisoDen her i Stagen, skal stattes en nye Contract fra 1ste Januarii 1795 af, saa ville de, som önske at erholde samme, melde sig inden medio November Maaned i det Kongelige Generalitets og Commissariats=Collegii 3die Depettiments-Contoir. hvor de derom nærmere fornødne Efterretninger kan erholdes. sen fastsatte Auction over Fondegaarden Nyykkegaard er Dame elst indtrufne Omstændigheder udsat til Mandagen den 24de November, om Formiddagen Kl. 6, da den foretages paa det bestemte Sted i Kiöng Saa Wordingborg.
Berlingske Tidende, 1794-11-03
At Lægtet Nr. 32. Schamstrup Sogn, Holbechs Amt under gammel Løbe No. 216., og nyt No. 174., er Natter mellem 19de og 20de October h. a., undvigt Reserven Jørgen Christophersen, efter Rullen 16 Aar gammel, men nu 18 Aar Han er blaae af Øyen, sort af Haar, klein af Skuldere og Been Hvo som maatte antræffe ham ville behage at lade ham anholde, og derom at give Efterretning til undertegnede, som strax skal besørge hans Afhentelse. Frydendahl pr. Ringsted, den 25de October 1794. Friderich Christ Grandsean, Forvalter.