Aalborg Stiftstidende, 1838-12-11
Udlandet. Frankrig. Med Hensyn til Marschal Lobaus Begravelse er endnu Jntet fastsat. Seinepræfecten havde andraget paa, at Staden Paris skulde bære Begravelsesomkostningerne, der anslaaes til 40000 Franker, men den af Municipalraadet nedsatte Commission inddrømmede kun det Halve og det som Bidrag til Omkostningerne. At tilstaae hele den forlangte Sum til Begravelsen, frygtede man ved Brødets dagligt stigende Dyrhed set Pund Brød af første Qvalitet koster allerede nu 80 Centimmer scirca 29 Rigsbankskilling) let kunde blive ugunstigt optaget, tilmed da Lobau der som Commandant for Nationalgaden havde i aarlig Gag50000 Franker og som Marschal 30,000, efterlader over 80,000 Franker Rente. Om nu hele Bekostningen vil blive reduceret til de af Staden voterede 29,000 Franker, vides endnu ikke. Det heed sig ogsaa, at Kongen agtede i egen høie Person at bivaane Begravelseshøitiden, skulde dette virkelig blive Tilfældet, som ikke er usandsynligt, da vil Begravelsen, formeentlig neppe finde Sted i Pdre Lachaise, men i Jnvalidernes Hotel og ved lukkede Dørre. National beklaget medrette, at enhver Æresbeviisning i Frankrig altid teducerer, sig paa Penge og foreslaaer, istedetfor denne Anerkjendelse i klingende Mynt, at ære Marschallens Minde ved at lade hele Nationalgarden bivaane Begravelsen; en størte Ærer der ikke engang viist Nationalgadens Skaber, den store Lafayette. - En anden militair Notabilitet, Hertugen af Choiseul, Commandant i Luxembourg, er i disse Dag ved Døden afgaaet. Hertugen af Choiseul, en Nevenaf Ludvig den 15des bekjendte Minister, var Pair af Frankrig, Generallieutenant, Adjutant hos Kongen og Gouverneur i Louvre. Han efterlader en eneste Datter, Marquise de Marmier, men Arvingen til hans efterladte Formue er Hertuginden af Caraman, der i de sidste 20 Aar bar forestaaet hans Huus. Marquisen af Marmier modtog en Condolencevisit af Dronningen og Prindsesserne. Og saa skal Kongen selv have besøgt Hertugen under hans Sygdom, som det hedder, foranlediget af Marquisen, for ved saa høi Jndflydelse at bevæge Faderen til at forandre sin sidste Villie, men den Syges Tilstand tillod ikke, at bringe Gjenstanden paa Bane. - Den sande Grund til Oplysningen af Nationalgaden i Metz - siger Commerce - ligge aabenbart kun i det bifald og den Deeltagelse, som Petitionen om Valgreformen har fundet hos nævnte Nationalgarde, af hvis 2400 Mand næsten 1500 have undertegnet Petitionen. Samme Blad dolerer i en vidtløftig Artil kel over den vilkaarlige og uconstitutionelle Maade, hvorpaa Loven om Nationalgaden bliver tolket, og som altid kun Tier i de kongelige Prærogativers Jnteresse og aldrig til selvstændig Opretholdelse af dette Jnstitut, der desuden er endnu ældte end det nærværende Dynastie og kan betragtes som de fleste store Stæder, som Marseille, Lyon, Strasburg opv. - J Paris taltes d. 7de om nogle Demonstrationer, som paa Grund af Brødets Dyrhed den paafølgende Søndag skulde finde Sted i Forstæderne St. Antoine og St. Marceau. Vist er det, at de af Haandværkerne beboede Qvarterer af Byen omhyggeligt controlleres og at der ere sendte forstærkende Politibrigader til alle Barrierer, hvor Folket om Søndagen pleier at forsamle sig.