JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Om det Viborgske Væddemaal. har Hr. Bogtrykker Dons havt den Godhed under 2de October at underrette mig, veed, efter Begjæring, at tilstille mig Viborger Samler af 22de f. M. Men saa behagelig det end er mig at erfare, at Nogen vil vove Noget for at faae opløst den nævnte Opgave, saameget maa jeg beklage at jeg ikke kan ansee mit gjorte Forslag antaget, og føren dette er skeet, bør jeg ikke meddele min Mandant den givne Underretning. 1. Jntet Væddemaal er af mig foreslaaet paa en Hest, thi Fald af Hest, Feiltagelse, Udbrækning af Banen, kan give Væddemaalet tabt eller vundet uden at noget Resultat kan uddrages. To eller tre Heste bør det tillades at kunne lade løbe, thi da er mindre at befrygte af Hændelsen. 2. Væddemaalets Deponent fordrer, at jeg deels skal stille en Halvblodshest, uagtet jeg har nævnet Halvblod og Heelblod, fordi jeg derefter ikke vilde møde den Jndvending: at det ved indenlandsk Hoppe frembragte Halvblod havden forædlet Heelblodet. - At forædle jydsk Hesteavl ved Halvblod har jeg offentlig flere Gange paastaaet ugjørligt. 3. Der er endvidere begjært, at jeg skal stille denne Hest, hvilket jeg ikke kan paatage mig, da min Forfatning ikke i adskillige Aar har tilladt mig selv at holde en Hest, end sige have Hestetillæg. Man maa følgelig tage til takke med min Mandant. 4. Samme bemærkning maa jeg tilføje om Væddemaalsbeløbet, som jeg ikke heller formaaer at udsætte, men som neppe vil blive undladt at deponeres, var det endog en Sum af 5000 Rbd. 5. Væddemaalsdeponenten forlanger en Halvblodshest, beviislig tillagt i Landet. Derved udfordres nøiagtig Bestemmelse: i Danmark, Schlesvig eller Holsteen. Thi det er ikke mig bekjendt, at nogen Halvblodshest er tillagt her i Landet, næmlig Jylland, eller i det Ringeste har den Alder, at den kan løbe. 6. Vægten bestemmes til 160 Pund d. V. Saasnart ovenstaaende Punkter nøiagtigen blive bestemte, skal jeg ufortøvet indhente min Mandants Befaling, der om Besvarelsen heraf ikke længe udebliver, vel kan blive bekjendtgjort i saa betimelig Tid, at Væddemaalet kan antages eller forkastes. Hr. Bogtrykker Dons ombedes at lade aftrykke dette min Svar, samt tillige give Underretning om at jeg for nærværende Tid har Bopæl i Aalborg. Den 29de Octbr. 1833. P. D. Faber.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Ledigt Skolelærer-Embede. Skolelærer-Embedet i Grysted, Hornum Herred. Jnteremistisk Lonning indtil Degnens Afgang: 4 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg in natura, 14 Tdr. Byg efter Viborg Capitelstaxt, hvoraf 2 Tdr. bortfalder til 1837. Fourage, Brænde sel og Skolelod. Læreren holder, for samme Løn, 3 Dage om Ugen Skole i Simmested Skole, 1/2 Miil fra Grysted, Directionen kalder. Ansøgninger indgives snarest mulig til Provst Fogh i Romdrup.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Bekjendtgjørelser. Det behagede den algode Gud, efter 14 Dages smertelige Lidelser, at bortkalde min kjære Kone, Ane Kirstine, Lange, den 29de Dennes, om Morgenen Kl. 4, efter 26 Aars kjerligt Ægteskab, i hendes Alders 45de Aar, fra mig og duforsørgede Børn; 2de Børn modtage hende i Evigheden; dette smertelige Tab bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 30te October 1833. Frantz Hermansen, Skipper.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Hos Skipper Chr. Nielsen, hvis Jagt er beliggende ved Vrangelsbro, er for billig Priis tilkjøbs: Gravenstesiner, Nonnetitter, Flaskeæbler, Pigeoner, Løgæbler, og god saakaldt Krigsfrugt, alt indladet paa Øen Als, tilligemed hvide fortrinlige Kogeærter. Leopold Schneider. har den Ære at anbefale sig til at vaske alle Slags Silke Shawls, Tørklæder, Kjoler, Petinet, Crep, Flor, og fortøvrigt alle Slags Silketøier af alle Couleurer, samt at aftage saavel Fugtigheds som alle andre Slags Pletter af Silketøi, Klæde, Cassimir m. v., ligesom ikke alene at rense alle uldne Klædningsstykker for Pletter, men ogsaa give dem den naturlige Glands som Nyt, ligesaa Guld og Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Paa samme Sted kan bekommes Pariser-Toiletten Geist, Fan de Cologne og blaa Vasketinctur, Alt for billig Priis. Min Bopæl er hos Hr. Gjæstgiver I. Assels i Slotsgaden Nr. 524.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Bekjendtgjørelse. Da den ved Politi=Placater af 25de Dennes paabudne Foreviisning af Skudsmaale og Vaccinations=Attester, medfører en storre Vidtløftighed end der kunne forudsees, saa udsættes, efter i saa Henseende indkommet Begjæring, den Tid inden hvilken Foreviisningen bør at skee, til næstkommende November Maaneds Udgang, ligesom Vedkommende, desangaaende ville melde sig hos Byens Sognepræster, hver Sognedags Eftermiddag fra Kl. 3 til 4, hvilken Tid af dem udelukkende hertil er bestemt. Aalborg Politikammer, den 30te October 1833. Wolfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-31
Auctioner. Hovedgaarden Korsøgaard i Rinds Herred, Viborg. Amt, hvortil hører 13 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn fra Hovedgaardstaxt, og contribuabelt Hartkorn, som drives under Gaarden, 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., og hvilket alt har et Areal af circa 610 Tdr. Land Ager og Eng, Hede og Kiær, bliver, efter Begjæring af Procurator Holm i Hobro, paa Eierinden, Madame Kruuses. Vegne, ved offentlig Auction paa Gaarden selv, den 3die December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, stillet til Bortforpagtning i 10 Aar, fra næstkommende 1ste Mai 1834. Det anmærkes til Liebhaberes Efterretning, at den aarlige Udsæd har været 42 a 14 Tdr. Rug, 18 Tdr. Byg og 80 Tdr. Havre, og at Høavlet har udgjort 70 Læs. samt at saavel dette som Udsæden, under et forbedret Avlsbrug, meget kan udvides. Foraarsæden lader Eierinden nedlægge ved Hoveriet, men i Fremtiden bliver Gaarden at drive uden dette, uden hvad ubetydeligt kan være af Huusmændsarbeide og af 2 a 3 hoverigjørende Bønder, indtil Salg af disse maatte finde Sted. Eiendommen paavises af Forvalteren ved Gaarden, og Conditionerne kan 14 Dage for Auctionen erfares saave hos ham, som hos Procurator Holm i Hobro. Hobro, den 28de October 1833. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Spanien. Om det egentlige Omfang og Betydenheden af Urolighederne i det nordlige Spanien erfares endnu intet Vist, at de ikke ere ganske dæmpede, sees allerede deraf, at den forventede Post fra Madrid ogsaa dennegang er udebleven Moniteuren anmelder imidlertid, at en Coureer, der forlodsk den spanske Hovedstad den 14de, beretter, at i samme herskede en fuldkommen Rolighed og at Dronningens Autoritets anerkjendtes i hele Castilien. I Catalonien skal det samme være Tilfældet; ingenlunde derimod i Navarra, hvor San tos Ladrons Henrettelse der nu udgives for vis) ikke har forskrækket, men snarere ophidset Jnsurgenterne. Jkke blot hedder det, at Skarer af unge Mennesker daglig forlade Pamplona, for at forene sig med de Apostoliske, at Garnisonen i denne Hovedstad kun beløb sig til 2000 Mand og at Man befrygtede snart at blive blokeret af Jnsurgenterne der spillede Mester rundt omkring i Omegnen; mere bevisende endnu er den Beslutning, som Vicekongen har taget at erklære hele Kongeriget Navarra i Beleiringsstand. Denne Beslutning er publiceret den 14de October ved en Proclamation, hvori det hedder, at han er fast besluttet at haandthæve de nu gieldende Successionsrettigheder, men da hans desuagtet har erfaret, at hverken de bestaaende Love, ellers den for nogle Maaneder siden aflagte Hyldingseed, eller Factionisten Santos Ladrons Død, eller Frankrigs imponerende Stilling, eller Hensynet paa de med en fremmed Jnvasion forenede Lidelser, kort: at Jntet formaaer at kvæle den Oprørsaand, der har yttret sig paa adskillige Punkter i Kongeriget Navarra) og i Hovedstaden selv, saa har han besluttet at erklære Kongeriget i Beleiringsstand, og paatager sig selv Ansvaret for dette Skridt. Paa Grund deraf ophører de ordentlige Retters Competence og en permanent og fuldbyrdende Militair=Commission træder i sammes Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Til de mærkeligste Phænomener ved de nuværende Uroligheder i Spanien hører den Omstændighed, at man alde les ikke med nogen Vished veed, hvor D. Carlos er. J de Paris fortæller vel, at han skal ligge syg i en lille Bei Estremadura, men tilføier selv, at den ikke vil udgive dette Rygte for tilforladeligt. Der circulerer en af ham udstædt Proclamation, dat. Abrantes, den 1ste October, ik hvilken han bestemt haandhæver sine Fordringer paa Tronen; men ogsaa denne ansees for temmelig apocryfisk. Vissere er det derimod (thi dette meldes ogsaa fra Portugal), tat den nye Regjering i Lissabon ikke vil have noget at skaffe med D. Carlos, og at ogsaa den spanske Gesandt sammesteds har trukken sig tilbage fra alt Samkvem med ham. Jøvrigt er Opmærksomheden nu fornemmeligen henvendt paa Sammenstødet mellem de fra Madrid udrykkede Tropper og Jnsurgenterne fra Norden, der siges at drage, dem imøde. Memorial Bourdelais vil vide, at de først skal være stødt paa hverandre ved Quinta la Falga i Provindsen, Burgos, men dette, saavelsom hvad der fortælles om Udfaldet af Træfningen, der ikke var afgjorende for nogen af Parterne, maa udentvivl henføres til Rygternes Gebeet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Portugal. D. Pedro har den 10de Octbr. gjort et Udfald fra Lissabon, som foranledigede en Række af Fægtninger til den 12te. Beretningerne om disse ere maaskee noget eensidige, da de alle skrive sig fra Lissabon, imidlertid kan der neppe tvivles om, at D. Miguel er bleven trængt tilbage og altsaa D. Marias Herredømme end mere befæstet. I de engelske Blade læses følgende Udtog af disse, Da man i nogle Dage havde bemærket betydelige og usædvanlige Bevægelser i den miguelistiske Leir, af hvilke man sluttede sig til et Angreb, besluttede D. Pedro at forekomme sin Modstander, og brød derfor, efterat have efter lad en tilstrækkelig Besætning i Hovedstaden, op med sin i 14 Colonner inddeelte Hær, af hvilke de tvende stode under Villaflors, de tvende andre under Saldanhas Commando. Den første Afdeling stødte paa et fjendtligt Corps af 1500 Mand ved Portilla, som imidlertid strax trak sig tilbage; den anden, som havde fulgt en anden Vei, traf paa et stærkere miguelistisk Corps (7000 Md.), og med disse kom det til en alvorlig Fægtning. Miguelisterne nødtes imidler. tid til at trække sig tilbage til Areizo, hvor begge Hærenebivouaquerede; men om Morgenen, da D. Pedro vilde fornye Angrebet, fandt de Pladsen tom for Fjender, som paa deres Tilbagetog eller Flugt havde efterladt en Mængde Syge og Saarede, en betydelig Deel Bagage samt noget svært Artilleri og Ammunition. De constitutionelle Tropper rykkede nu videre frem og stødte længere op paa Dagenske paa et fjendtligt Corps, der, understøttet af Artilleri, havde taget Posto paa Høiene ved Loiros. Neppe bemærkede imidlertid dette, at de Constitutionelle lavede sig til Angreb, for det atter trak sig tilbage, men denne Dag naaede Pedrinerne dog ikke længere end til det ovennævnte Loiros, hvis Afstand fra Lissabon er 8 engelske Mile, og kun ubetydelige Fægtninger synes at have funden Sted, foranledigede af, at Miguelisterne nogle Gange, men forgiæves, forsøgte at omgaae Pedrinernes Fløie. Hvad der egentlig har tildraget sig den følgende Dag (12te Octbr.), vides, endnu ikke med Vished, men dog udgives det for temmelig sikkert, at D. Miguel er vedbleven at trække sig tilbage over Tojal til Santarem. Miguelisternes Tab i disse Dages angives til 2 a 3000 Mand, Pedrinernes til 5 a 600; men ogsaa i engelske Blade ansees dette Tab forholdsmæssigt for ringe, især da det inddrømmes, at Miguelisterne i Hovedtræfningen den 10de fægtede bedre end man havdes ventet" og at den irlandske Brigade i D. Pedros Hær havden lidt betydeligt. Af det engelske Skib, som overbragte Eftsterretningen, erfares desuden, at 700 Saarede vare indbragtes til Lissabon. J denne Stad var iøvrigt under Kampen Alt roligt og Jngen frygtede for dens Udfald, som, hvad Hovedsagen angaaer, upaatvivlelig ogsaa har været heldigt for den unge Dronnings Sag, skjønt nogle engelske Torryblade, f. Ex. Morning=Post, ere af en anden Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Grækenland. Stemningen skal her ikke længer være saa ønskelig. Vels er Fleerheden af Jndbyggerne stemt for Tingenes nye Orden; men skuffet Ærgierrighed forøger daglig Tallet af de Misfornøiede, og man taler i Paris om opdagede Complotteri imod Regentskabet, eller Kong Otto, i hvis Følge Kolokotroni, Koliopulo og Grivas, med Flere ere hæftede. Det i Nauplion udkommende Regjeringsblad af 14de Septembern, indeholder flere Udnævnelser, deriblandt Fyrst Michael Suzos til Ambassadeur hos de Franskes Konge og Constantin Zographos til Minister ved den ottomanniske Port. Endeels Consuler og Agenter er ligeledes ansatte ved de udenlandske Magter. Et Kongeligt Decret af 4de August erklærer dens græske Kirkes Uafhængighed. Den skal føre Navn af denne orthodoxe, østerlandske apostoliske Kirke i Kongeriget Grækenland og Kongen være dens Overhoved. Der tales ogsaa om flere Skolers Oprettelse, hvortil søges unge og duelige Lærere fra Tydskland.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Norge. Vor nylig tabte Treschows mangeaarige trofaste Medararbeider ved Christianias Cathedralskole, Jacob Rosted, 88 sk. Aar gammel, har endt sin hæderlige Livsbane. Han vari født 1750 i Holland, hvor hans Fader var Præst. Han blev Student 1766 og i Aaret 1777 ansat ved Christianias lærde Skole, hvor han tjente sig op til Rector, i hvilken Post han succederede Treschow i Aaret 1803. J Aaret 1780 var han bleven Magister, og i Aaret 1805 erholdtilhan Titel af Professor, blev 1811 Ridder af Dorg.; 1825. ste. 1827 bleve ved hans 50de Aars Embedsaar af hans forrige og nærværende Disciple foranstaltede høitidelige Festligheder. Oldingen blev af et talrigt Følge ledsaget til Gra hven, og i Kirken blev en Sang afsjungen, samt Tale holdt fra Prædikestolen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Blandede Efterretninger. Præsten Hochörser, som var indviklet i de demagogiske Optrin i Rhinkredsen, blev vel, som allerede tidligere er anmeldt, frikjendt for Statsforrædder, men er nu derimod dømt formedelst trykte Fornærmelser mod enkelte Autoriteter. Formedelst den lange Arrest, han har udholdt, tilkjendtes ham imidlertid Minimum af Straffen, nemlig 1 Maaneds Fængsel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Ministeren v. Hassenpslug i Hessen-Cassel er ikke endnu afgaaet fra sin Post. En Correspondent i Nürnberger=Veit. udtrykker sig saaledes derom: "Man vil vide, at KurprindsRegenten ei skal have været uvillig til at indvillige i denne Ministers Entledigelse og saaledes forekomme den forventede Overappellationsdom, men at de nye Besværinger, som Stænderne have fremført mod bemeldte Minister, skal have foranlediget Samme til at forandre sin Mening og soutenere Ministeren paa sin Post.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Fra Constantinopel skrives, at den nye Tractat med Rusland foruroliger Sømagterne meget, og at de især ved deres Gesandter skal have drevet paa, at den Clausul kunde blive Fudslettet af Tractaten, som bestemmer en ubetinget Bistand, fra Ruslands Side i Tilfælde af nye Uroligheder. De skulle have tilføiet, at en fortsat Vægring fra Sultanens Side vilde gjøre en formelig Protest fra Frankrigs og Englands nødvendig, og at Porten da selv maatte tilskrive sig halle de ubehagelige Følger, som deraf kunde flyde i Fremtiden. Dermed havde de dog Jntet udrettet; Reis Effendi skal have svaret, at saa gjerne endog Sultanen vilde lempe sig efter de tvende Magters Ønske, var det dog umuligt nærværende Tilfælde, og dette Svar have Gesandterne seet sig nødte til at indberette til deres resp. Hoffer. At det ikke vil være velkomment, er begribeligt; dog befrygtes ikke halvorlige Følger for Øieblikket, skjønt der tillige bemærkes at Antallet paa de engelske og franske Krigskibe, der for Tiden deels ligge paa Rheden ved Smyrna, deels krydse i Archipelaget, er paafaldende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Borgerskabet i Berlin er sat i stor Forlegenhed ved sin Borgermesters Opførsel. Hr. v. Barensprung havde nem Ulig som Medlem af Jndkvarteringscommissionen, egenmægtigt og kun med eet enkelt Medlems Samtykke bestemt, at enhver Soldat skulde, naar han indkvarteredes hos Borgerne, have en Seng for sig selv. Over denne Forholdsregel klagede Stadens Tilforordnede til Ministeriet, som befalede Borgermesterens og det omtalte Medlems Bortfjernelse af benævnte Commission. Derimod protesterede disse, og nu er der udkommet en Cabinetsordre, der befaler begge Herrers Gjenindsættelse, samt Bibeholdelsen af den dem fra udgangne Forordning og tilkjendegiver Borgerskabet det allerhøieste Mishag med dets Opsætsighed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Om den nye ægyptiske Moniteur yttrer sig Lit. Blatter, d. Børsenhalle: "En Moniteur i Ægypten, paa fransk og efter fransk Snit, hvo havde for faa Aar siden villet drømt herom, og det under muselmansk Herredømme. Det er et Phænomen, som hører til det Vidunderligste vor Tid, skjønt riig paa Vidundere, har frembragt; en officiel Journal fra en Mand, der er forgudet af et Parti og udraabt som Despot af et andet, der, fremstegen ved egen Kraft, nylig har tilkjæmpet sig et Rige i Africa og Asien, fra ham udgaaer en Journal, der lover Sandhed, den pure Sandhed, medens man i det civiliserede Europa, ja selv i constitutionelle Stater sværter Pressefriheden, og anseer den som det farligste Onde." Der tilføies tillige, at det første Nummen af Journalen paa en værdig Maade stadfæster, at Sandheds- og Offentlighed er dets Øiemeed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
En Uhrmager Stenevard i Boulogne sur mer har forfærdiget et høist mærkværdigt Automat, der forestiller en Taskenspiller, som escamoterer til største Fuldkommenheds med Bægere og Kugler. Figuren er kun 6 Tommer lang og Bordet han har for sig, saavelsom Apparaterne, efter samme Maalestok. Den lille Taskenspiller forvandler ogsaa sine Kugler til en Dandserinde, som fremkommer under Bægrene og udfører en Dands paa Bordet. Damen bliver igjen til et Sølvæg, hvoraf der fremkommer en nydelig lille bitte Fugl, som slaaer med Vingerne og synger et Stykke. Under hele Forestillingen spiller et i Maskinen anbragt Værk forskjellige Ouverturer og ander Stykker. Kunstneren har arbeidet i 5 Aar paa dette Automat, og i denne Tid solgt det for 30000 Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Cholera-Tilfældene i Drammen ere efter de sidste Beret, ninger stegne til 157. De Dødes Antal er 81, og de, der ere opgivne som helbredede, ere 35. Jøvrigt er Sygdommen i ønskeligt Aftagende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Hertugen af Wellington er den 16de October reist overtil Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Ex Kongen af Sverrig, Oberst Gustafson, har nylig udgivet et Skrift: Ueber die unbeschrankte Pressefreiheit. Tendentsen deraf kan man slutte af følgende Steder: "Med hvilken Ret kan en Journalist, yttre sin Mening eller sin Følelse over Statens eller sine Medborgeres Jnteresser og de offentlige Anliggender, Med hvilken Ret kan han lægge sin Synsmaade for Dagen, Og hvad vil Resultatet deraf blive Ufornuft. Politiske Journaler skulde kun meddele Stats Nyheder, Anmeldelser, Ordonnantser o. s. v., uden at tillade sig nogen Reflection. Deres Nullitet vilde herved være erkjendt med Hensyn til politisk Raisonnement men ikke med Hensyn til Efterretningernes Rigtighed, for hvilken Redacteurerne altid maae forblive ansvarlige."
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Den militaire Høiskole i Norge blev aabnet den 12te October.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Fra London skrives under 18de Octbr. Et af Consumaf 10000 Lstrl., blev igaar offentligen opbrændt Den berømte Geheime- og Overmedicinal-Raad Herm stadt, Professor i Chemie og Technologie, er den 21de October afgaaet ved Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
J München har i de sidste Dage funden en stor Mæng4de Bryllupper Sted. Det græske Troppecorps er nemlig afmarscheret til Grækenland, og hvo der blot kunde over a komme det, blandt Høie og Lave, tog sig en Hustru med til det nye Hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
J England begynder man at rage sig med vaad Kalk, hvorved Barbeer og Kniv bespares, thi, efterat man har kalket sig til, og tøvet et Par Minuter, afskraber man Skjæget med et skarpt Stykke Træ.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
En Nordamerikaner har opfunden en Maskine til at malke Køer med.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
J Constantinopel trykkes nu adskillige gode Værker, og med meer end almindelig typografisk Skjønhed; bl. A., en lanatomisk Beskrivelse over det menneskelige Legeme, paa 300 Foliesider med 56 gode Kobberstik. Desuden ere næsten alle tyrkiske Religionsbøger i den senere Tid omtrykte med harmeniske Bogstaver, som ere lettere at behandle end de tyrskiske. Endydermere har man Oversættelse af Jesu Lidelseshistorie, Josephs Levnet, Goldsmiths romerske Historie, Youngs Nattetanker, især for Armenierne, som ere Christne, og tillige mere tilbøielige til Læsning end Tyrkerne. Sultanen har ogsaa ladet anlægge en stor Papirfabrik; men der forarbeides meest Papir til Patroner. Hollandsk Kjerlighed, eller, den accepterede Vexel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
En hollandsk Kjøbmand havde nedsat sig i America, og der erhvervet megen Formue. Nu vilde han ogsaa gifte sig, men troede ikke at kunne gjøre et Partie blandt det Jndfødte efter sin Smag. Han henvendte sig nu til sin Commissionair i Amsterdam. Med ægte hollandsk Flegma, og i sand Kjøbmandsstiil slutter han et Handelsbrev: "Fremdeles : da jeg sluttelig agter at gifte mig, saa meddeles Dem herved Commission til, med første Skibs=Leilighed, at indlade til mig en Pige af følgende Bonitet. Jeg forlanger ingen Medgift, men forøvrigt maa hun være en ærlig Pige, af god Herkomst, imellem 20 og 25 Aar, af middel og vel proportioneret Figur, af sund Ansigtsfarve, gode Sæder, stærk Constitution, at hun kan taale Climatets Forandring, saa at jeg ikke behøver at søge efter en anden Hustru, hvilket strax volder ny Fragt og ny Risico. Er hun af saadan Bonitet, arriverer velconditioneret hertil og medbringer nærværende, af DVædelhed endosserede, Brev, eller en vidimeret og vel attesteret Copie af samme, saa forpligter jeg mig herved til, at acceptere dette Brev og at ægte det Fruentimmer, som foreviser det, 14 Dage efter Sigt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Den ligesaa grundesouffisante Landsmand i Amsterdam indførte strax i sin Commissionsbog den modtagen Ordre mmed alle de opgivne Mærker, og tænkte over paa Sagen inden han gik paa Børsen. J den folkerige Stad kunde der da nok findes en Dame som forlangt, og da Connossomenter og Facturer vare udstedte over hele Retourladningen, hedte det: fremdeles følger en Pige paa 24 Aar, nøiagtigen efter Forlangende, hvilket tydeligen fremgaaer af medfølgende Præste=, Læge- og Magistrats=Attester. Skibet arriverede lykkeligen til America, og Correspondence=Frieren mødte ombord. Da Pigen hørte hans Navn at nævnes, henvendte hun sig til ham paa en beskeden Maade: Min Herre, jeg har en Vexel paa Dem. De veed, at man paa en Søreise ikke tager mange rede Penge med sig, vil De accepter Vexelen, Efterat han havde læst Brevet og kastet mynstrende Blikke paa Jhændehaverinden, svarede han: Gode Jom fru, jeg har endnu aldrig ladet protestere nogen Vexel, og forsikkrer Dem for, at jeg ikke vil gjøre Begyndelsen med denne; jeg vil acceptere den naar De er fornøiet. Beha saa at lægge Deres Haand i min, og vor Herre velsigne vor Pagt. Hun indvilgede uden at svare et Ord, og efter 14 Dages Sigt holdtes Bryllup, og dette besynderlige Æg skab hører den Dag idag til de meget lykkelige.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-02
Fædrenelandet.