Viborger Samler, 1812-08-13
Fra det Kgl. danske Concellie, er under 31te Juli udstædet følgende Placat for Danmark og Norge angaaende hvorvidt nogen maae holde Jæger eller give Tjenestetvende Liberie m.v.: Hs. Majestæt Kongen har, under 29de d. M., allernaadigst fastsat Følgende: 1) Jngen uden de, som dertii efter Løven og Forordningen af 19de April 1732 ere berettigede, maae holde Jægere eller give deres Tienere Jngerliberier, ei heller tillade dem at bære enten Hirschfænger eller andet Sidegevær. 2) De, som ere berettigede til at holde Jægere, maae dog ti giø disse Qvast i Hirschfængeren eller Sidegeværet, eller Fjedre i Hatten, hverien i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end saadanne Fjødre maatte være, ei heller nogensomhelst Besætning af Guld eller Sølv, hverken i slaaet Arbeide, Tresser eller Broderie, paa Klæder aller Hat; er Skilde paa Hirschfængerbeltet og Krudthven Bandeleret allene undtaget. 3) Jngen maae give sine Tjenere, Kudske, Rideknægte eller andre Domestiqvennogen enden Besætning paa Klæder, Knapper, Hart a.) end Uldsnorer, saa at al Besætning af Guld, Sølv, Silke eller deslige, paa hvad Maade samme land maatte andringes, er aldeles forbuden. 4) Jngen maae give sine Tjenere, Kudske, Ridekvægteller andre Domestiqver Fjedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inder i Hatten, af hvilken Farve end Kjødrene ere, et heller maae paa noget Liberie anbringes spidse Opslage eller noget, der ligner de Distructioner, som for militair: Uniformer ere befalede, ei heller Epaulet af noget Slags. 5) Ligesom det er enhver forbudet, uden særskilt allerhøieste Tilladelse, at give sine Domestiqver, Liberiekjoler af høirød, kraprød eller carmosturød Farve, saa er det og enhver forbudet at give Liberiekjole, af mørkeblaae Farve. 6) Det Herskab eller den Huusbonde, som give sine Domestiqver eller Tjeneste. tvende Liberie eller Klæder stridende mod denne Anordning, straffes første Gang med Mulct af 200 Rd., som ved hver Gjentagelse fordobles, og hvor af det halve tilfalder Angiveren, det halve Stedets Polittekasse. Den Domestiqve eller det Tjenestetvende som bærer Liberie eller Klæder, stridende mod denne Anordning, straffes første Gang med 8 Dages Fængsel, paa Vand og Brød, anden Gang dobbelt saalænge og tredie Gang med Forbedringshuus Straf i 3 Maaneder, uden at Herskabet eller Huusbondens Villie eller befaling i saa Maade kan geraade dem til Undskyldning. 7) De, som nu for Tiden have Liberier, stridende mod denne Anordning, skulle derom inden 8 Dage giøre Anmeldelse for Politiet, med Opgivende af Liberiets Beskaffenhed og dømestiqvernes Antal, og skal Politiet, efter saadan skeet Anmeldelse, meddele dem Tilladelsesbeviser paa, at Liberiet i den Tilstand det nu er, maae bruges indtil 1ste Mai 1813: men efter den Tid maae aldeles mtet anordningssteidigt Liberie taales under ovenanførte Straf, som ogsaa imidlertid anvendes paa dem, der forsømme den befalede Anmeldelse til Politiet. De Statens Torv, under de nuværende Tidsomstændigheder, fordrer den mueligste Jndskrænsning i Henseende til Forbrugen af fremmede Varer, faa har Hs. Maj. under 29 d. M. behaget allernaadigst at fastsætte Følgende, i Lighed med hvad der angaaende de militaire Uniformer er befalet. 1) Fra 1ste No. vember næstkommende af skal Brugen af Epauletter paa alle Uniformee, som ere befalede eller tilladte for civile Embedsmænd, som Stiftamtmand, Amtmænd, Politiemester, Byfogder, Consuler, Brand directeurer m.v. aldeles og uden Undtagelse ophøre. 2) Brugen af Epauletter til ovennævnte Unitormer, forsaavidt Samme hidtil have været reglementeret, er fra nu af og indtil 1ste Novbr. d. A. blev tilladt, saa at det i benævnte Tidsrum staaer i Vedkommendes eget Valg, om og hvorvidt de ville bære Epauletter eller ei. 3) De forskildte Stads eller GallaUniformet, som hidtil havt været befalede eller tilladte for visse civile Embedsmænd, saasom Deputerede i vore Collegier, Assessorer i Vor Høiesteret m. fl., skulle fra 1ste Januar 1813 af være afskaffede og forandrede derhen, at den for samme Embedsmænd, reglementerede daglige Uniform skal anlægges og bæres, istedet for den hidtil værende Stadsuniformekjole, hvorimod Underklæderne og øvrigt af Stade uniformen verbeholdes. 4 Etter 1ste Jan. 1813, maae ingen af fornævet: Embedsmand møde ved Voer Hof eller andre høitidelige Forsamlinger i den hidtil brugelige Stadsuniformkjole; men det skal dog være dem uformeent, efter den Tid at opbruge deanhavende Stadsugiformlieler til daglig Brug og udenfor Høitidelighede. 5) Brugen af Stadsuniformkjolen ved Høitideligheder fra nu af og indtil dette Aars Udgang er blot tilladt ved Møde ved VortHii og alle høitideligt forsamlinger. 6) Vore Gesandte og Legationssekretairer, som ved fremmede Hoffer ere ansatte, saa og Var: Consuler paa fremmede Steder, skulle allene vedblive fremdeles som hidtil at bære den for dem reglementerede Gallauniform, de Sidstnævnte dog uden Epauletter, 7) Ved almindelig civil Paaklædning, være sig i Gasia eller ikke, maae ingen, hvo det ender, bære Fjedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end saadanne Fjedremaatte være. Ei heller maat nogen bærn Huer, besatte med Sølv eller Guld. Den, som overtræder dette Forbud straffes med Mulct af 200 Rd."