JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-23
Ifølge kongelig Bevilling af 4de d. M., som er læst ved Nakskov Kjøbstads Bytingsret og snarest muligt vil blive læst ved den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Kjøbmand Henrich Conrad Führers Fallitbo, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 18de October 1845. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-23
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Jørgen Madsen Kappels Enke, Ane Pedersdatter, i Gunsløv og forhen afdøde Mand indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 16de October 1845. Pontoppidan. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Lollands Falsters Sast. Tidense. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 131. Løverdagen den 25. October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Jndenlandske Efterretninger. Samtlige Huusmænd under Mørkegaards Hovedgaard have, omtrent 40 i Tallet, opfordret Godseieren, Hr. Dall, til at see deres hidtilværende Forhold afløst og forandret til Selveiendom. Den formeentlig overdrevne Forhøielse af Afgifterne og Leiecontracters hyppige Opsigelse skal have foranlediget disse Huusmænds Appel til Godseieren; men det synes ikke, at man tør vente noget gunstigt Resultat af dette Skridt, i det Mindste for Øieblikket, da Godseieren exempelviis skal have anslaaet et Boelsted paa omtrent 20 Tdr. Land til 3000 Rbd. og et Huus paa 3 a 4 Tdr. Land til 800 Rbd. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Ogsaa fra Etatsraad Estrups Gods Kongs dal høre vi, at samtlige Gaard- og Huusfæstere have gjort lignende Skridt til at see Fæste- og Leiesystemet afløst og forandret til Selveiendom. Etatsraad Estrup har i denne Anledning udtalt sine Anskuelser i en Declaration, hvori det hedder: "Jeg skulde ikke være utilbøielig til at underhandle med Jordbrugerne under Kongs dals Gods om Overdragelse af Arvefæste med Ret til at sælge og pantsætte, dog med den Jndskrænkning, at der til Udparcelleringer og Udstykninger af Jorden og til Opførelsen af nye Beboelsesleiligheder paa Grunden, udfordres Samtykke ikke blot af Kongsdals Eier, men ogsaa af vedkommende Sogneforstanderskab, eftersom Udstykningssystemet i dets Misbrug berører den hele Commune og navnlig dens Fattigvæsen. Hvad der hindrer mig i at gjøre noget Forslag til saadan Forandring fra Fæste til Arvefæste-Eiendom er for det første den Omstændighed, at jeg ikke anseer Godsets Bønder for at have Formue nok til at udbetale den første Jndkjøbssum uden at gjøre Gield paa ufordeelagtige Vilkaar, eller uden at svække eller berøve sig selv en nødvendig Driftscapital. Dernæst er det uvist, om jeg maatte være i Stand til at forskaffe mig til saadan Transaction Samtykke af mine Creditorer, som have Pant i Godset. Jeg vilde heller ikke kunne fritage Arvefæsterne for de Pligtarbeider, der contractmæssig komme Forpagteren af Kongsdals Hovedgaard til Gode. Hertil kommer, at det uindskrænkede Arvefæste med Ret tilat sælge og pantsætte i Fremtiden meget let fører til Arvefæsterens og Eiendommens Fordærvelse: Eiendommen behæftes med Børnepenge og anden Gield, idet den gaaer igjennem flere Hænder ifølge Arv og Skifte, Kjøb og Salg, Laan og Pantsætninger. Foruden Grundcapitalen, hvis Renter tilkomme Herlighedseieren, bliver at forrente en Kjøbesum. En Arvefæster har ikke en Selveiers Credit, thi hans Eiendom er ufuldstændig, og han har ingen første Prioritet at byde nogen, fordi de herskabelige Afgifter have Fortrinet for anden uprivilegeret Gield. - Overdragelsen af simpelt arveligt Flæste, uden Ret til at sælge og pantsætte, moder ikke lige Vanskeligheder. Skulde Fæsterne i Ondløse, Ulkestrup, Søndersted, Brendholt og Tjørntved under Kongsdals Gods foretrække denne meere lønnende og sikkre Besiddelse, saa vil jeg kunne opfylde deres Ønske. Hr. Etatsraaden anfører herpaa de Vilkaar, paa hvilke han vil opfylde dette Ønske. Denne Godseiers Humanitet og Jndsigt lod vistnok vente, at han med stor Beredvillighed vilde anerkjende det paa begge Sider Ønskelige og billige i, at Fæste- og Leieforholdet efter Bøndernes Forlangende afløstes og overgik til noget mere Naturligt og for disse meere Betrygget. Hans Tilbud vil imidlertid neppe kunne lede til det forønskede Resultat for Bønderne, og vi beklage dette oprigtigt baade for disses Skyld og for Sagens Skyld i Almindelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Dersom Etatsraad Estrup, hvis menneskekjærlige Tænkemaade heller ikke i hans Declaration ganske har kunne fornegte sig, og hvis fuldkomne Anerkjendelse af Gods væsenets Forkastelighed forhen saa uforbeholdent offentlig er udtalt, havde kunnet foregaae med Exemplet af Fæste- og Leievæsenets Reform eller Forandring til Selveiendom, vilde dette uden al Tvivl have gjort et dybt Jndtryk baade opad og nedad og fundet Efterlignelse hos mange Andre, der maaskee nu endog for den modsatte Handlemaade ville paaberaabe sig KongsdalsEiers Autoritet. Men for den, der staaer udenfor Forholdene, falder det virkelig ikke let at forklare sig, at Estrup kan foreslaae en Fortsættelse af Formynderskabet. over myndig Mand og antage det for at være i Fæsternes Jnteresse, kun at tilstaae dem et indskrænket Arvefæste med Forbud mod Salg, Pantsætning og Udparcellering og med Bibeholdelse af personligt Hoveri til Klapjagter osv., som det Declarationen byder. Jmidlertid vil Spørgsmaalet, da det nu engang bestemt foreligger, vistnok blive Gjenstand for Etatsraad Estrups fortsatte Overveielse, og vi ville da hengive os til det Haab, at det vil lykkes hans samvittighedsfulde og skarpsindige Prøvelse af Forholdene, at udfinde en anden og bedre Løsning, end den her tilbudte, der forøvrigt, navnlig ogsaa med Hensyn til Spørgsmaalet om, hvorfra Fæsteren skal erholde den fornødne contante Capital til Udløsningen, afgiver et yderligere Vidnesbyrd og Rigtigheden af, hvad vi saa ofte have udhævet, at Staten, i hvis høieste Jnteresse Udløsnigen aabenbart er, maa optræde mæglende og understøttende gjennem Laanefond og deslige. - Med Huusmændene paa sit Gods har Etatsraad Estrup ført en mundtlig Forhandling. Huusmændene begjærede, ligesom Gaardmændene, Selveiendom eller Arvefæste; men de kunde ikke opnaae nogen af Delene. Etatsraad Estrup skal endog have negtet at afløse deres Ugedage, fordi han meente, at de ikke kunde skaffe de dertil fornødne Penge tilveie, og fordi han desuden havde bortforpagtet sin Hovedgaard saaledes, at Huusmændene skulle forrette Ugedagene for Forpagteren. Da Huusmændene med Hensyn hertil spurgte, om de da ikke kunde accordere med Forpagteren, skal han have svaret, at det kunde de nok, men ikke uden hans Approbation, og dog ikke paa længere Tid end Forpagtningen varede. Etatsraaden skal ved denne Leilighed have vurderet usle Hytter ligesaa høit som de af ham selv i de sidste Aar opbyggede Huse, og ansat Leien, for Beboelsesleiligheden i et Huus, uden Hensyn til omdet er med eller uden Jord, ligesaa høit som af en Gaard, nemlig 12 til 13 Rbd. aarlig; ligeledes skal han aldeles have afslaaet det Tilbud af nogle Huusmænd, at de vilde bygge sig nye Huse paa deres Lodder, naar de maatte blive frie for den ene Ugedag, eller faae Jorden paa samme betingelser, som Gaardmændene have deres. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
J Tirsdags er Kongens Livchirurg, Conferentsr. Christian Fenger, afgaaet ved Døden i sit 72de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Den 8de de om Morgenen fandtes Gaardmand og Sogneforstander Rasmus Larsen paa Albjerg Mark liggende med knuust Hoved i en Grøft paa Veien til Svendborg, hvor han havde været med et Læs Korn. Han var berøvet de Penge, som han havde modtaget for det solgte Korn, og det er desværre utvivlsomt, at hans Død er foranlediget ved Rovmord. Et Par berygtede og meget mistænkelige Jndivider, Birthe Marie Hansdatter og Peder Jensen Qvæk (Moder og Søn), ere blevne arresterede, men nægte endnu at have Deel i Forbrydelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Kornpriser. Ved den i Onsdags i Kjøbenhavn afholdte Licitation over 14,000 Tdr. Rug til Landetaten vare Priserne følgende: 1) At levere i December Maaned d. A.: 2500 Tdr. til 5 Rbd. 5 Mk. 10 s., 1000 Tdr. til 5 Rbd. 5 Mk. 12 s. og 3500 Tdr. til 5 Rbd. 5 Mk. 14 s.; 2) at levere i Juni Maaned 1846. 1000 Tdr. til 6 Rbd. 2 Mk. 8 s., 1000 Tdr. til 6 Rbd. 2 Mk., 1000 Tdr. til 6 Rbd. 1 Mk. og 1000 Tdr. til 6 Rbd. 6 s.; 3) at levere i October Maaned 1846. 1000 Tdr. til 6 Rbd. 14 s. og 1000 Tdr. til 6 Rbd., Alt under nærmere Approbation. - Ved den d. 20de de, i Odense afholdte Licitation over 700 Tdr. Rug til 6te Dragonregiment vare Priserne 5 Rbd. 5 Mk. og 5 Rbd. 5 Mk. 12 s. pr. Tde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Nykjøbing Skibsliste fra 20de til 25de October. Jndklarerede: Jagten De 4 Søskende, H. C. Thærøe, af Ærøeskjøbing, fra Apenrade med Muursteen; Jagten Elise Magrethe, C. Bøye, af Marstall, fra Holnis med Muursteen; Skonnerten Amitie, P. Matzen, af og fra Apenrade med Muursteen. Udklarerede: Jagten De fire Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, til Nysted med Stykgods; Jagten Karen Walborg, N. Andersen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; Jagten De 4 Søskende, H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Fare ball.; Jagten Elise Magrethe, C. J. Bøye, af Marstall, til Skjelskjør ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Nakskov Skibsliste fra den 12te til den 19de October. Jndklarerede: Skpr. O. Rasmussen af Marstall, fra Kjøbenhavn med Brædder og Lægter; M. Andersen af og fra Korsøer med Brænde; H. P. Jørgensen af Marstall, fra Rødbye med Ærter; H. C. Friis af Marstall, fra Kiel med Sæbe og Candis, H. J. Hansen af Marstall, fra Holnis med Muursteen; I. Christensen af Ommel, fra Holnis med Muursteen; J. Birdaf Leith, fra Kjøbenhavn med Ballast; J. Frederichsen af Om mel, fra Apenrade med Muursteen; J. Jørgensen af Nakskov, fra Kiel med Stykgods; C. L. Hansen af Taars, fra Stubbekjøbing med Ballast. Udklarerede: Skpr. I. H. Jochumsen af Taars, til Rudkjøbing ball.; C. Andersen af Nakskov, til Bandholm ball. R. Rasmussen af Nakskov, til Bandholm ball.; L. Andersen af Nakskov, til Holland med Ærter; J. Lundegaard af og til Bandholm ball.; J. R. Larsen af Nakskov, til Holland med Raps og Ærter; O. Rasmussen af Marstall, til Bandholm, ball. 5 H. P. Jørgensen af Marstall, til Rødbye ball.; A. Jacobsen af Nakskov, til Saxkjøbing ball.; C. H. Friis af Marstall, til Kiel med Ærter og Vikker; J. Christensen af Ommeltil Bandholm ball.; J. Bird af Leith, til London med Bygs P. C. Severin af Nakskov til Lübeck med garvet Læder og Liimlæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
(Jndsendt.) Bør en Consumtionsbetjent ikke kjende samtlige consumtionspligtige Artikler saa vel, at han øieblikkelig kan overbevise sig om, at den Gjenstand, der angives i Porten, virkelig er det, den angives at være? – Er en Mand, der angiver forskjellige Meelsorter, tjent med at holde ved Porten en halv Time eller længere, indtil Inspecteuren bliver hentet for at afgive sit Skjøn over, hvorvidt Angivelsen er rigtig? – Kan det ansees for en vanskelig Opgave, at skielne Bygmeel fra Hvedemeel, M. M. (Jndsendt.)Er Toldinspecteur Lehmann efter Helligdagssanordningen. berettiget til at instruere sine Underordnede om, ikke at lade nogen Arbeidsvogn passere ind af Porten om Søn- og Helligdagene fra Dagens Begyndelse indtil Kl. 4 Eftermiddag? Har Toldinspecteur Lehmann læst og forstaaet Forordningen saaledes, bedes han snarest muligt at studere den lidt nøiere, for at det ikke oftere skal hænde sig, som sidste Søndag Morgen, at en Mand maa lade sin Vogn holde udenfor Porten fra Kl. 7 1/2 til Kl. 9 og vente som en Naade, hvad han formeentlig kan forlange som en Ret, at den bliver indladt. H. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Da man af en Annonce fra Hr. Jmm. Barfod i Stifts tidenden No 129 erfarer, at man umulig kan være nogen god Christen uden at ynde eller understøtte Missionsforetagender, saa tillader man sig herved, besjælet med vist ligesaa megen sand Christendom som Hr. Barfod, at forespørge: Hvorfor ere ikke flere af den geistlige Stand, da det dog synes at Christendommens Udbredelse nærmest angaaer denne Stand, indtraadte i Missionsselskabet, end dHrr. Magister Lindberg, Pastor Koch og Cand. theol. Barfod, Dette ønskes besvaret af en kyndig og sand christen Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Hr. Maler L. Benzon i Mariebo har i Skrivelse af Gaarsdato anmodet mig om offentlig at erklære, at han ikke er Jndsender af den i Stiftstidenden af 18de ds. indrykkede Historie om en Handel imellem en Kjøbmand og en Bonde paa Lolland. Jdet jeg herved med Fornøielse afgiver denne Erklæring, kan jeg føie, at man ikke bør uleilige sig med at søge Jndsenderen af hiin Artikel i Mariebo, hvor han visselig ikke er at finde. At Hr. Benzon, – som jeg erfarer af hans Skrivelse, - paa Grund af at Mistanken for Jndsendelsen er falden paa ham, er bleven viist en temmelig simpel Opførsel af et Jndivid, der synes at have følt sig truffen ved Historien, kan jeg ikke Andet end beklage, skjøndt det forekommer mig, at Forfølgelser for denne Sags Skyld maae være Hr. Benzon temmelig lette at bære, da Forfatterskabet til en Artikel, der har havt til Formaal at give den almindelige Misbilligelse i Anledning af en uædel Handling Røst igjennem Pressen, vel snarere maatte tjene til at hæve end at nedsætte ham i den velfortjente Agtelse, han i en lang Aarrække har nydt i en udbredt Kreds af Medborgere. Nykjøbing, den 24de October 1845. Chr. Jørgen en.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Cand. Barfod prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
AVERTISSEMENTS. Fredagen d. 7de November d. A. Formiddag Kl. 11 afholder Mariebo Amts landoeconomiske Selskab sit ved Lovene bestemte Efteraarsmøde paa Gjestgivergaarden i Saxkjøbing, hvortil Medlemmerne herved indbydes. Nykjøbing den 23de October 1845. R. v. Jessen, Selskabets Præsident.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Fra Pressen er udkommen: "Underholdning for Menigmand" redigeret af O. Fabricius, ordineret Catechet i Horsens. 1ste Hefte. Dette Tidsskrifts væsentlige Indhold bliver underholdende Fortællinger af forskjellig Art, deels digtede, deels af det virkelige Liv, Uddrag af Reisebeskrivelser, Mærkeligheder i Naturen og Kunsten, Anecdoter o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
hver Maaned udkommer et Hefte paa 2 Ark i stort Octav, for en Priis af 36 s. Qvartalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Subscription modtages i alle Landets Boglader, (i Nykjøbing hos Berggreen) hvor 1ste Hefte forefindes til behage ligt Gjennemsyn. Sammenkomster af Landmænd fra Nakskov Omegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Endeel Landmænd vare den 16de October samlede i Nakskov Gjæstgivergaard Skandinavien" for at foranstalte Sammenkomster af Egnens Landboere. Man var af den Mening, at saadanne Møder, der kunde forskaffe mangehaande Behageligheder og Fordele, burde afholdes paa den Dag, der kalder de fleste Landmænd til Nakskov, nemlig Torsdagen, og fra 1ste October til 1ste April afholdes hver Ug paa denne Dag fra Kl. 2 til 4, den øvrige Deel af Aaret kun den første Torsdag i hver Maaned fra Kl. 4 til 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Da det antoges, at Forhandlinger i saadanne Møder vilde finde Sted, der udfordrede en Ledelse, udvalgtes 4 Dirigenter, som skifteviis forestaae Forretningerne. Undertegnede, paa hvem Valget som Dirigenter faldt, paatoge sig som deres første Pligt at offentliggjøre, at 27 Landmænd allerede have tegnet sig som Deeltagere, samt at indbyde alle dem, der maatte interessere sig for at bivaane saadanne Sammenkomster til ved Erlæggelsen af 1 Rbd. for eet Aar at indmelde sig hver Torsdag fra Kl. 2 til 4 i "Skandinavien", hvor Møderne fremdeles afholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
J det første Møde vil der gjøres Forslag til Anskaffelsen af en god Beskeler. Bech, Wilhelm, Jacobsen, DreierFrigholm. Øllingsøegaard. Holmegaard. Glostrup. Mærk. Breve, Regninger &c. conciperes og udfærdiges af Undertegnede, der boer i afgangne Havnefoged Hansens Gaard i Bastebrostræde. Skaarne Penne sælges. Adolph Monsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Foruden Almueskolebøger, og Psalmebøger med og uden Tillæg, er mit Udsalg stedse forsynet med forskjellige Sager mit Fag betræffende, saasom Protocoller fra 1 til 4 Bøger. (Bestillinger paa Hovedbøger, Kassebøger og Journaler med Tillæg saavel af Papir som Stempelpapir modtages og besørges hurtig, naar nøiagtig Bestilling gjøres.) De befalede Skudsmaalsbøger, Qvart Stile- og Skrive bøger fra 6 s. til 7 Mk., Lommebøger i forskjellig Format, Brevtasker og Tegnebøger, Penne Penalhuse, Brillefouteraler, Hatte-Kappe- og Pibekrave Æsker, Syæsker, Fouteraler til Herre=Hatte, alle af Pap forfærdigede, Saffians og Shirtings CigarFouteraler m.m. Paa en ny og smagfuld Jndfatningsmaade af Skilderirammer i Pap med forgyldte Forziringer, hvoraf kan forevises Prøver, modtages Bestillinger. Reel og hurtig Expedition forsikkre fremdeles Enhver, der vil unde mig deres Søgning Nykjøbing, i October 1845. Bogbinder J. Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Madame Jørgensen, der besørger Linned syning og Vask som hidtil, er flyttet fra det gamle Asyl til Muurmester Kohlblatts Sted i Frisegaden. Fedning af Qvæg og Drank-Udsalg Nogle Kreature kan modtages til Fedning ved Brænderiet paa Prindseholm. Drank kan ogsaa faaes mod billig Betaling, naar et bestemt Qvantum modtages daglig eller ugentlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
At Undertegnede fra Dato for egen Regning fortsætter den af Hr. Kjøbmand J. Lange hidtil førte Handel, paa samme Sted, tilkjendegives herved et æret Publicum, anbefalende mit velassorterede Lager af de sædvanlige af ham førte Artikler. Ved Reellitet og billighed at gjøre mig værdig til den Tiltroe, som bestandig har været ham til Deel, skal stedse være mit Formaal. Mariebo, den 23de October 1845. A. C. Wel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
En Handelsbetjent, der kan forevise gode Anbefalinger, kan strax blive antaget hos en Kjøbmand her i Stiftet, naar han henvender sig til denne Tidendes Contoir, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Hos Undertegnede kan en duelig Handskemager svend, som er bekjendt med Pelsarbeide, erholde stadigt Arbeide. F. C. Erlitz, Nykjøbing, d. 25. Octbr. 1845. Handskemagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
En Dreng af god Opdragelse, der regner og skriver godt, kan blive antagen i Handelslære. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
En holsteensk Vogn med 3 Sæder er underhaanden at faae tilkjøbs hos Garver Hørup. Et Loft, som rummer 4 a 500 Tdr. Korn, er at faae tilleie hos Undertegnede. C. Hørup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Auction. Mandagen den 3die November Formiddag Kl. 12, bliver, efter Skifterettens Begjæring, afholdt Auction paa mit Contoir over det Arbeidsmand Rasmus Rasmussen Møller og Hustrues Stervboe tilhørende Sted Nr. 28 a i denne Byes Østergade, bestaaende af 2 1/2 Fag med Gaardsplads, hvorved det om antageligt Bud skeer agtes bortsolgt uden flere Auctioners Afholdelse. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing, den 22de October 1845. Møller Mandagen d. 3die og Tirsdagen d. 4de Novbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Halsted Præstegaard bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Mahogni og andre Meubler, 1 6 Octavs Pianoforte, Kakkelovne, Linned og Sengeklæder, Kobbertøi hvoriblandt en stor Bryggerkjedel, Messing og Træetøi, 1 Wienervogn, nogle Arbeidsvogne og Avlsredskaber, samt Heste, Køer, fede Gjæs, Ung og Pattegrise m.v. alt mod Credit til 1ste Februar 1846, hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende at Meublerne, Pianofortoet, Wienervognen og Hestene sælges den første Auctionsdag. Nakskov, den 16de October 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Ifølge kongelig Bevilling af 4de d. M., som er læst ved Nakskov Kjøbstads Bytingsret og snarest muligt vil blive læst ved den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Kjøbmand Wilhelm Christian Klingenbergs Fallitbo, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 18de October 1845. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Ifølge kongelig Bevilling af 4de d. M., som er læst ved Nakskov Kjøbstads Bytingsret og snarest muligt vil blive læst ved den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Kjøbmand Henrich Conrad Führers Fallitbo, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Nakskov Kjøbstads Skifteret, den 18de October 1845. Fasting. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-25
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmeste v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-27
Lollands Falsters StiftsTidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 132 Klandagen den 27. October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-27
Jndenlandske Efterretninger. Fra Ribe meldes under 21de ds. i Ribe Avis: "Jgaar og især i Nat og i Formiddags havde vi her en heftig Storm, som under Vandets Stigning i Nat gi fra Vest om til Nordvest og foraarsagede en saa høi Vandflod, at alle Veiene til Byen vare oversvømmede Den Skade, som herved er anrettet, kan endnu idag ikke saa nær oversees, da Vandet hele Dagen har staaet meget høit. Jmidlertid har man det sørgelige Syn, at see mange druknede Køer og Faar hist og her opkastede af Bølgerne. Af Byens Slagtekreaturer ere en Deel fundne druknede, og flere ville desværre vistnok findes, naar man kan passere Veiene Syd for Byen. Skjøndt Floden kom meget hurtigt denne Gang, kan man dog med Grund forundre sig over, at Kreaturerne ikke itide ere blevne hjemhentede fra Engene, da man har saa mang foldige Exempler paa, hvor let en Storm paa denne Aarstid kan jage en Vandflod ind, og vi ere desuden tilstrækkeligen blevne advarede ved flere Dages forudgaaet stormende Veir, og ved Havets alvorsfulde Rost, der i Midten af forrige Uge lod sig høre saa stærkt, som man sjeldent hører den og som aldrig lader sig høre uden at Storm sikkert følger efter. De Folk, til hvem det er overdraget i Flodtilfælde at besørge Kreaturerne fra Holmen, beordredes saaledes for silde ud igaar, saa at de ikke vare istand til at komme over paa Engen med Baaden, der under flere Forsøg slog fuld af Vand."