Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-06-28
Krigskuepladsen. Jtalien. Da Mantuas og Citadellernes Beleiring Tortona, Alessandria og Turin, saavelsom Toget mod Macdonald, finke de Keiserlige betydeligen i deres Operationer, saa er det ikke at undre over, at man endnu den 15de d. ganske fattedes nye officielle Efterretninger i Vien. Man kan desaarsag kuns bygge lidet paa en foregiven officiel Skrivelse fra Turin, hvorefter den Russiske Fyrst Pankrazion skal have indtaget de vigtige Poster ved SugaBrunetta a., og Jnsurgenterne næsten reent have oprykket General Grouchys Kolonne, som selv med 24 Husarer har reddet sig ved Flugten. Dersom det første er sandt, komme Franzoserne til at fortryde, at de i Fredstraktaten af 1796 paalagte Kongen af Sardinien at fløifSusa og Brunetta, disse Porte for Alperne. Det lille Bernhard Bierget Cenis og andre Passer, som endnu ere i deres Hænder, skal kuns være besat med Savoniske og andre mobille Nationalgarder. Grev Bellegaarde, som virkelig selv ankom til Majland den 5te, skal med sine Tropper være bestemt til det Genuesiske medens Sumarow hvis Hovedqvarteer alt siges at være i Cherasco(6 Mile paa hiin Side af Turin) trænger frem imod Coni. Hans egentlige Plan synes at være, at bane sig en Vei over Alperne, og igiennem det franske Gebeet og Savoyen komme bag paa Schweitz. At Franzoserne i Citadellet i Turin den 6te skulle have begyndt at beskyde Staden meget hæftig, behøver nærmere Bekræftelse. Efter Breve fra Ferrara har General Ott ved Pontrenoli Slaget Macdonalds Avantgarde tilbage, dræbt 400 Md. og tage 900 til Fange; i det mindste er der ikke nogen Sandsyn, lighed for, at Morean og Macdonald - som den Pariser Moniteur melder - allerede ere forenede. GeneralKray skal have detascheret 8000 Md. til Ancona, for ligesom den Russisk Tyrkiske Eskadre giør fra Havsiden, at blokere denne Stad fra Landsiden. Bombardementet paa Mant ua mener man er alt begyndt, siden General Krav, er kommen der tilbage. Under ham kommandere Hohenzollern og Lattermann. Man igier at kaste 400 Bomber mod Staden i hver Time, Suwarow har i en Proklamation til nogle Bønder i det Vestlige Piemont, som fægte for Franzoserne, opfordret dem til, ikke meere at understøtte Franzoserne som Jesu Kristi erklærte Fiender, og Melas i en anden takket Insurgenterne ved Mondovfor udviist Standhaftighed. - Fra Helvetien ere Efterretningerne lige saa ufuldstændige. Vel melder Massena om et frugtesløst Angreb, som Fienden den 8de gjorte paa Albisrieden, da General Soule, slog ham tilbage med et Tab af 400 Dræbte og Saarede og 150 Fanger, ligesom det ogsaa hedder, at der Dagen for ankom en Forstærkning af 5000 Md. til Hovedqvarteret i Arau, og at Massena den 10de Slog de Keiserlige 5 Gange tilbage ved Bremgarten; men da senere Beretninger stemme overeens i, at Franzoserne have trukket sig tilbage over Reusfloden og forladt Bremgarten, saa har dette neppe været andet, end en Fægtning mellem Avant og Arriergarden. Tungt maae det være for Jndbyggerne, at see de mange prægtige Broer over Rhinen, Limmat, Aar og Reus, som tildeels ere ganske nye og forsynede med Tag, efterhaanden afbrydes, da Handel og Vandel derved især lider meget. E. H. Karl skal have tilstaaet sin Armee nogle Hviledage efter hine afbrudte Fægtninger fra den 25de Mai til den 4de Junii, for siden at kunne fortsætte Krigen med des større Eftertryk. Midlertid have Franzoserne alt en stor Artilleriepark paa den anden Side af Aar, og synes at opbyde alt, for at forsvare denne Position. Mislykkes dette dem, troer man at Karl vil dele sin Armee, og lade den høire Fløi rykke frem imod det Baselske og den venstre imod Genf. For at understøtte hans Armee skal et Korps Østerrigere virkelig den 7de d. være gaaet over Rhinen mellem Kaysersstuhl og ZursachJ øvrigt har den franske General Zaintrailles den 1ste d. tredie Gang slaget de Walliser Jnsurgentere, og iblant dem gjort 226 Østerrigere til Fanger; men da de Keiserlige alt rykke frem imod ham over Gotthardsbierget, vil hans Lykke neppe blive af stor Varighed. Disse tilstaae nu ellers selv, at de den 3die d. atter bleve fordrevne fra Diævelsbroen (S. 313) og at St. Julien derpaa har seet sig nødt tilat opbyde Landstormen i det øverste Bunden. Siden skulle de, efter en Frankfurter Skrivelse, igien væretrængte frem til Engelsberg og Stant, ja endog have besat Lucern (2)