JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Man forsikkrer – hedder det fra Paris -at Kong Carl den Fierde vil paa det høitideligste atter blive indsat til Konge; men til hans Sikkerhed skal et Fransk Troppecorps blive i og ved Madrid, og, som man troer, i Spansk Sold, medens andre Franske Corps fra Spanien af skulle foretage andre Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J Madrid er udkommet et Brev fra en Spansk Officier til hans gamle Vaabenbrødre, som gjør megen Opsigt. Ved Begivenhederne i Martii Maaned, siges deri, er al Agtelse for Tronen forsvunden i Spanien, og selv dens Grundstøtter blevne undergravede. – Sørgeligt var det vel, at see Kongen være saa svag, at lade sig regiere af sine Ministere; men Prindsen af Asturien er ikke stærkere. Hvem skal man nu lyde, Kongen eller Kronprindsen, Begge have anklaget hinanden, begge igjen tilgivet hinanden, begge nedlagt Kronen &c. - Den gode Officier lader til at være en Hykler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Kongeriget Bayerns ny Organisation skal ogsaa strække sig til Kirkens Anliggender. Det synes afgjort, at der kun skal være en Erkebisp for alle Catholikerne i Bayern, og en Overpræsident i Spidsen for et almindelig Consistorium til Bestyrelsen af Protestanternes Kirke-Anliggender. Man forsikkrer, at Erkebispestolen er bestemt for den forrige Churførste af Trier, som faaer Titel af Kongeriget Bayerns Primat. Man maa smigre sig med i Augsburg, at han vil vedblive at residere i denne Stad. (Af Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Da Keiser Napoleon har erfaret, at Eleverne i Genieskolen i Metz have tilladt sig i Skuespilhuset og paa offentlige Steder, Fornærmelser mod Jndbyggerne, og at de have vægret sig ved at lyde deres Foresattes Befalinger, saa har han befalet Krigsministeren, at paalægge alle disse Elever to Maaneders Arrest, at forbyde dem, at komme i en Tid af et Aar paa Comoedien, og at føie den Foranstaltning, at den første Eleve, der ikke underkaster sig Skole Commandantens Befalinger, bliver straffet efter Krigs-Lovenes Strænghed. Keiseren har tilkjendegivet Armeens Commandant sin Mishag, fordi han ikke har viist Fasthed nok; Eleverne ere Officierer og fra samme Øieblik af underkastede Armeens Love.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Storhertugen af Berg har befalet, at de tre Soldaters Navne, som omtales i Proclamationen af 6 Maji, skulle oplæses ved Armeen, og at de en heel Maaned igjennem skulle defilere ved Paraden med en Stok istedet for Gevær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J. Bayonne er udkommet et Keiserl. Decret af 17 Maji 1808, som befaler, at der i Marseille skal oprettes en theoretisk practisk Undervisningsanstalt i Medicin, Chirurgie og Pharmacie, som især skal være bestemt for Sundheds-Betienters Undervisning. Ved samme skulle der ansættes 6 Professorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Fra Wien skrives under d. 30 April: De seneste Efterretninger fra de Tyrkiske Grændser bekræfte, at Prinds Posorowsky, som anfører den Russiske Armee i Moldau og Valachiet, er tilbagekaldt. Hans Eftermand er ikke General Milloradowitsch, men, som det hedder, General Kutusow. Prinds Posorowskys Søn præsiderer i Divanet i Bucharest, i Prinds Yvsilantis Navn, som er i Petersborg. Gener. Ysayew er rykket ind i Orsowa, og begiver sig med sine Tropper til Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Det Gods, som de Kgl. Spanske Prindser først komme til, Valency, tilhører Prindsen af Benevent. Prindsens Gemalinde og siden han selv ere reiste did, for at føre de fornødne Anstalter til de høie Gjæsters Modtagelse. Nogle mene, at han vil reise dem i Møde paa Veien til Bordeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Allerede d. 18 Maji ventede man i Paris det Franske Hof tilbage til St. Cloud om 8 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Til Hovedstaden er ankommen: Prinds Ludvig af Wigenstein, Capitain ved det Holst. Jnf. Reg., Capit. Gotlieb, af 1ste jydske Jnfant Reg., Capit. Bauditz, af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 66. Løverdagen, den 28 Maji 1808. Farfver erfare erfares Nogle ny Betænkninger i Anledning af et Stykke af Hr. Molbech i Skilderiet No. 63 og 64. Sed non replenda est curia verbis. Virg. En. Ilb. 3800. Dette indbefatter i Korthed alt hvad jeg har at erindre om Stykket af Hr. Molbech, just ikke om det omtvistede tydske Ord, thi han synes at flytte Krigens Skueplads fra Etymologi og Sprog til Historiens til Veltalenhedens og Vittighedens Rige. De fleste af hans Jndfald vilde derfor vist nok være paa deres rette Sted i et Skuespil om dette Ord – sed nune non erat his locus. Dog det er jo vel man finder noget, thi var ogsaa dette borte, da vilde der intet andet være tilbage end en usel Magerhed; og sandelig det lader til at Hr. Molbech selv maa have følt alt dette, og derfor erklærer til Slutning: at han ikke agtede at befatte sig mere med det end høist nødvendig. Men jeg kan dog, uagtet han synes saaledes at ville, ikke undlade et Forsøg paa at afmaske det, saameget troer jeg at skylde Sproget, Etymologien og mig selv. For da først at drøfte det lidet om den egentlige Materie, der svømmer i et uudtømmeligt Hav af Vittigheder, maa jeg erindre, at Hr. Molbech selv, skjønt en, der kjender den forskjellige Værdi, som ligger i Partiklen ur, dog forklarer Ursprung som om det betydede et oprindeligt Spring (see Lærde Tid. No. 15, 237 S. 6-7 Lin.), hvilket ikke er stort klogere, end om nogen sagde det betydede et stærke Spring, saa det var dog ikke saa ganske af Vejen ved Exempler at oplyse, hvorledes det ei maatte forklares. At Partiklens Bemærkelse i uralt og angels, oreald skulde være intensiv, maatte man heller have tiet stille med, thi det allene vilde jo vise den ikke var det samme som ar der aldrig har slig bemærkelse, med mindre man ogsaa vil sige, at Old i Oldfædre, Oldtid, o. s. v. er en intensiv Partikel. Er det heller Herregaards sagt, at et Sprogs Ord altid skal være af samme Oprindelse, som de i et andet Sprog, hvormed man udtrykker samme Tanke. Beredt heder paa Latin paratut, men er derfor de og da det samme? Et lignende Exempel med ydmyg, angels. eadmodug, kan sees hos Gram, i hans Prøve af danske Ord og Talemaader af det Engels. forklarede. Bliver Forskjellen imellem at og or ikke fremdeles endnu mere indlysende, naar man sammenholder begge Formerne Arild og Æreld med Grams ovennævnte Prøve under Ordet Aarle, hvor han siger: " Engel-Saxisk er det vocab Aar, mane; Jtem Ærtide og Æring diluculum, o. s. v. Her har man jo altsaa endog i Angelsaxisk, ja det efter Grams udtrykkelige Ord, de selv samme to Former af at, og hvo skulde da vel endnu tro at ar ogsaa var det samme som ord eller er, hvoraf det tyske ur. Disse 4 Former bevise altsaa endnu intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
At der i de tyske Former er indkommen megen Forvirring ved Dialetternes Forblanding og s. v. har jeg jo selv sagt i mine Betænkninger, hvortil nu med alle de vist nok overflødige Exempler derpaa, og hvad vedkommer det vort Sprog; Det gjør mig inderlig ondt, at Hr. Molbech ikke ret har fattet min Mening; men jeg veed intet andet Raad, end her igjen at fremsætte den i Korthed. Jeg vilde da derhen, at jeg kunde vise, Gram havde forblandet en hel Deel Ting og at man havde fulgt ham altfor nøie, og uden at Selvtænkning, undtagen at man har forøget hans Blanding med en ny Jngredienz, nemlig Auer i Auerochs, som endnu mindre hører dertil. Skade at Hr. Molbech ikke er bleven dette vaer, Fremdeles vilde jeg vise, at Adelung, som man kaldte heldig i dette Ord, har indviklet sig i de smagløseste (for ej at tale om Grundighed og Sandhed) Latterligheder, hvilket ikke var Tilfældet med Frisch, hvem man dog ei havde værdiget et Øjekast, som et Smagens Mønster har jeg aldrig anbefalet ham. Naar slige Ordfordreielser maa drage til Felds i Etymologien, kunde man snart fristes til at ansee det som et Tegn paa stor Folkemangel. Videre, at vi ingenlunde skulde optage det tydske Urkraft, eller forsvare slige Tystheder, naar de undslippe selv den ypperlige Digter; men dog endnu meget mindre foreslaae ny ufornødne fremmede Ord. Endelig mente jeg ganske rigtig, som Hr. Molbech gjætter, at ur i Betydningen oprindelig slet ikke er af samme Oprindelse som ar, og paa ingen Maade kan kaldes nordisk i den Betydning. Her maa jeg igjen beklage, at Hr. Molbech. ikke har kunne finde Beviset som staaer paa den 980 Side især 27 Lin.) Det maa vel være Aarsagen, hvorfor han ligefrem uden Omstændigheder erklærer sig at blive ved sin Mening; skjønt jeg nu ingenlunde vil formene nogen dette, saa gad jeg dog gjerne have seet nogle Modgrunde, for maaskee selv at forandre Overbeviisning. At den første Nornes Navn Urdur er beslægtet med det angels. ord synes meget rimeligt, men viser dette ikke endnu mere, at der ingen Forbindelse er imellem ar og ord. Angels, er svarer til er og ord til Prar 5); men hvo kunde nu mene at de is. Ord at og Urdr skulde være de samme, uden den, som forsætlig lukket sine Øine? Men skal Nornen Urde endelig ind i Urblandingen, saa er det da i Guds Navn det syvende og sidste (haaber jeg!).At vi paa Grund af denne gamle Nornes Navn skulde optage ur, behøver neppe Gjendrivelse; da dette Ord aldrig i de nordiske Sprog har været brugt i Sammensætning; er saa gammelt, at det endog i den ældste Jslandsk kun findes i et eneste Ord, som endda er et Navn, og hvis Betydning ikke forstaaes af nogen Jslænder eller Dansk uden foregaaende Forklaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
af alt det Anførte bliver, at vi, paa Holberg, nær, kun have havt enkelte gode Lystspil, men ingen egentlig Lystspildigter; thi dertil udkræves, mere end at have skrevet et enkelt godt Stykke. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Indenlandske Efterretninger. Af Budstikken er nu udkommen No. 13. dateret Christiania d. 13 Maji. Dens vigtigste Jndhold er følgende. - Den commanderende General beretter fra Narvestad i Edsberg Sogn under d. 7 Maji, at der er forefaldet to til (?) tre hæderlige Fægtninger, hvorom han med det første vil indsende Efterretning; at Fienden er drevet tilbage over Ørie Bro og Skotsberg, fra Frederikshald, at en Recognesering, Prindsen har ladet anstille i Rødenæs, har givet et nyt Beviis paa vore Troppers Mod og gode Stemning; at en af Oberst Staffeldt udsendt Patrouille har taget 1 Husar og 17 Jægere. – Fra Kirringvigen i Tiølling Sogn, Laurvigs Grevskab berettes under d. 11 Maji at et Norsk Skib, som krydsede samme Dags Morgen uden for Havnen, søgte, da det blev forfulgt af en Engelsk Orlogsmand og Brig, at komme indi Havnen, og ankrede meget nær under Landet, hvorpaa Mandskabet flygtede i Land. Jmidlertid kom Peder Hovland og 10 andre af Kystværnet; de saae et Engelsk Krigskib nærme sig det Norske Skib, for at bemægtige sig det. Peder Hovland, som er en god Skjøtte, fældede den første Engelskmand, der besteg Skibet; de 10 andre fordrev Barcassen fra sit Bytte. De fiendtlige Skibe styrede derpaa fra Landet. Major Krohn, der har paataget sig paa Ringerige og Hadeland at opganisere adskillige til Recrutering og Egnens Forsvar. tjenlige Corps, har inddeelt Almmen i 4 Classer. J den første Classe har han antegnet alt ungt Mandskab fra 20 til 38 Aar, i anden Classe fra 38 til 50 a 60, og i tredie og fjerde alt det Manskab, der bør bruges ved Forskandsninger og anden Krigstjeneste af den Natur. De to sidste Classer har Majoren fortrinlig troet at burde bruges mod fiendtlige Streifecorps. J Hole og Nordrehouges Sogner paa Ringerige og i Jernager og Gran paa Hadeland har han samlet 738 af 1ste Classe; i samme Egn noget over 1500 af samme Classe og af 3die omtrent 1000 Mand. D. 10 Maji afgik fra Aggershuus Fæstning 500 Svenske Fanger til de for dem indtil videre bestemte Opholdsteder. J Zeitung for die elegante Welt findes en Prøveoversættelse af Øhlenschlægers Hakon Jarl nemlig Scenen mellem Hakon og Erling, og Hakon og Einer Tambeskjelver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Under d. 27 Maji er udstædt følgende Patent, Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c. Gjøre vitterligt: Da adskillige Jordbrugere lade deres Creaturer græsse paa Strandkanterne og paa udgaaende Odder, som af Strandvagterne ei kunne dækkes mod Fienden, hvilken, ved at anmæsse sig slige Creaturer, faaer Midler i Hævde til at forlænge sit Ophold ved Vore Kyster, saa befale Vi herved allernaadigst: at paa de Græsgange, der ligge langs med og vende imod Strandkanten, og ikke ere beliggende over en halv Fjerdingvei fra Strandbredden, maae aldeles ikke græsse Creaturer fra Solens Nedgang til dens Opgang, og fra den Tid Solen staaer op, og indtil den gaaer ned, skulde de, hvis Creaturer græsse paa slige Marker sørge for, at de tilstrækkeligen bevogtes. Antræffes Creaturer inden denne Distance paa andre Tider eller uden tilstrækkelig Bevogtning, kunne de anholdes af alle og enhver, og i saa Tilfælde skal Eiermanden af det optagne Creatur, forinden det tilbageleveres ham, efter foregaaende Foranstaltning af Stedets Øvrighed erlægge Halvdelen af de anholdte Creaturers Værdie til Stedets Fattigkasse. - Og have Vi paalagt samtlige Patrouiller og Strandvagter, at de skulle vaage over, at denne Vor befaling nøie efterkommes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Man vil have Efterretning fra Sverrig, at de til Gothenborg ankomne Engelske Tropper, hvis Antal anslaaes til 12,000, hidindtil ikke ere blevne udskibede, fordi det endnu skal være ubestemt, enten de skulle agere offensiv eller allene defensiv. Deres Chef, General Moore, siges at være reist til Stockholm eller Gripsholm, for at gjøre Aftale derom med Kongen af Sverrig, og skal endnu ikke være kommen tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
En Reisende har medbragt Engelske Aviser, som gaae til d. 23 April. Af disse sees, at Kornpriserne i Engelland ikke ere stegne, og at Priserne paa Colonialproducter derimod ikke ere faldne, endskjønt begge Dele under nærværende Omstændigheder dog vare saa høist sandsynlige. Følgende Gaarde og Huse under denne Stads Jurisdiction ere i Retten skjødede: Brygger og Tømmerhandler H. Svanes Enkes Bryggergaard No. 106 paa Graabrødre Torv til Urtekræmmer P. Kausman for 18,000 Rdlr. Barberer L. H. Slangerups Enkes Huus No. 197 i Borgergaden. til Skomager S. Mogensen for 4200 Rdlr. Uhrmager J. Brandts Huus No. 6 i lille Kongensgade til Sporemager C. Weixel for 3000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Brændeviinsbrænder N. H. Asserups Fallitboes Huus No. 115 i Borgergaden til Ritmester E. Belwig for 4645 Rdlr. Glands=Lærreds=Fabrikant, H. Vallentins Gaard Nr. 128 paa Hjørnet af Myntergaden og Pilestrædet til det borgerlige Laane og Livrente=Selskab for begge Kjøn for 27,000 Rd. Over=Krigscommissair og Regimentsqvarteermester P. A. Valentins Gaard Nr. 66 i lille Strandstræde til Grosserer M. Cordsen for 22,800 Rdlr. Reisende, ankommen, Kammerraad Kongsleff, Fuldmægtig Nemb, Landmaaler Frandsen, Volontair og Copiist Ballge i Rentekammeret, alle fra Rendsborg; Regimentsqvarteermester Capitain Mellie af 1ste jydske Jnf. Reg., Færgemand Krabbe, Pastor Wewer, Hr. Halsøe, v. Bergen ved Øresunds Toldkammer. – Afreiste: Mad. Holsen, Procurator Schmidt, Bomforpagter Boenstoft, Consul Couriel, Fru Mensel, Lysestøber, Brygn, Capit. Petersen, Hr. Dreier, Fru Nyelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Udenlandske Efterretninger. Man venter med det første et Firman, som forbyder Engelske Varer Jndførsel i Tyrkiet under Dødsstraf. Grækerne paa de Tyrkiske Øer og Morea erklære sig offentlig med Engellænderne, siden de have erfaret, at den Russiske Regjering, som de ansee for dere Beskytter, har erklæret Engelland, Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
London d. 14 April. Et af vore Blade inbellolder følgende Bemærkninger: Antaget, at vi kunne undvære Fastlandets Producter, saa maa vil dog betale store Pengesummer: 1) til Subsidier og udenlandske Expeditioner; 2) til de Fonds, som sendes til China; 3) til vor Flaade i Middelhavet, til vore Garnisoner i Gibralter, Maltha & 4) for Restance af vor offentlige Gield udenlands, som beløber sig til 700,000 Pd. St., til de Hollandske Colonialproducter, som sælges her, men hvoraf Jndtægten tilhører Privatfolk, som boe i Holland. Følgerne kunne umuelig være andet end ulykkelige for er Land, naar det med Magt er tvunget til, at udvære 6 til 6 Million Pd. St., som det allene har høstet aarligen af sine Manufacturer, især paa en Tid, hvor det presses fra alle Sider, og Nationen befinder sig i den underlige Stilling, at den maa frasige sig Guld og Sølv, imod at faae et Papir, som kun i Landet selv har nogen Værdie. Saalænge vor Handel og vort Financevæsen er i en saa konstig Tilstand, og vi aarlig maa skaffe 70 Million Pd. St. tilveie, er der ikke mueligt, at Guld og Sølv skulle under denne sjunkne Værdie være tilstrækkelige til Papir pengenes Ciculation. – Det vilde være over fødtet at anmærke, hvilken almindelig Forvirring, Papir pengenes Fold vil drage efter sig. En Banconotes Værdie bestaaer blot i Mueligheden, at kunne forskaffe sig den virkelige Værde i Guld og Sølv. Mangler disse, saa maa man saae for, at trække da meget Guld og Sølv ved Handelen til sig, som den behøves til at hindre Paperpengenes Værdig fra at falde. J det mindste han man forekomme, at disse Metaller fra gaae ud af Landet. Den Junal, som under Titel af Vesta ud som i Krigsdag, og som kalde den berømte Facteblandt sine Madanhændene, en oven forbuden at fortsættes i Bonden, under en Muset af 100 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Den Preussiske Armee bestaaer nu kun af 20,000 Mand. Blandt de mange afskednede Of Hæren, hvoriblandt den findes anden, ningefærdige, har Kongen af Preussen inden udde 30000dinJ den Jonshandskrivt, som Marquis allesey udgiven i London, nosen han ved at omtale de undta Flaske Miskominens Bestræbelsen i Østinden, na Danske Mænd, ved Navn, Schwang og Gene den have opretter Undervisningsanstalten og Caramandeel Kysten, og befordret en heel Folkestammes Cultur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Kønigsberg d. 13 Maji. J disse Dage indløb til Pillan tvende Skibe med Colonialvarer, eet fra Lissabon, og det andet fra Bremen. Begges Ladninger ere forsynede med de fornødne Franske Certificater fra Jndladningsstederne, og har desaarsag Udløsningen ikke fundet mindste Vanskelighed fra vor Regjerings Side. Tvende andre Skibe, som for nogen Tid siden vare komne til Memel, og hvoraf det ene havde klareret fra America, ere blevne afviste fra bemeldte Havn, hvorpaa de, efter Rygtet, have fortsat Reisen til Rusland. Et andet Skib fra Colberg, som for nogle Uger siden var kommet hertil, med en Ladning tomme Flasker, er igjen afladet med Hamp og Blaar, hvorpaa det i forrige Uge har tiltraadt Reisen hjemefter. Den 11te dennes ankom paa Reden af Pillau en Kgl. Svensk Orlogsfregatte, som har den forrige Preussiske Gesandt Baron Tarrach fra Stokholm ombord. Den tager den her forhen accrediterede Svenske Ogsandt med sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
St. Petersborg d. 6 Maji. Siden d. 19de f. M. har Newa-Floden været fri for Jis. Priserne saavel paa Colonial-Artikler som paa andre fremmede Varer, vedblive uafbrudt at stige. Ved Qvergivelsen af den vigtige Fæstning Spegborg, skal vi have erholdt 8 Fregatter, 30 store og henimod 100 smaae Skjærbaade, tilligemed et overordentlig Forraad af Canoner og andre Sorter Ammunition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Vexelcoursen noteres, som følger: Hamborg 17 1/2 12 Banco pr. Rubel, Amsterdam 187 a 18 3/4 Stkr. Cour. pr. Dito, og Parts 198 Sous. pr. Dito. Af Peder Paars 4de Bogs 1ste Sang. Hos mig en Baad en Baad, et Bord et Bord, skal hedde – Je om en Nyerups Dom mig hod at sige andet. Jeg skulde heller mig begive ud af Landet; Og hvide har Hul, som Mor HosharhunHr. Rasker en Podant – for at at sige meen. Chr. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as Pas Recker Femte Aargang. No. 68. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 4 Junii, 1808. Kjøbenhavn i det nittende Aarhundrede. (Fortsat.) Digtekonsten er uden Tvivl det Fag, som hos os har havt de heldigste Dyrkere. Evald – Faderen til vore nyere Digtere, Originalen, hvorefter saa mange af dem dannede sig staaer, som eet af det gamle Hellas herligste Konstværker, endnu uopnaaet, skjønt ofte rivaliseret. Hans Arbeider ligne en Diamant, som ikke Døgnets giftigste Aande kan hefte paa eller fordunkle. – Wessel er endnu stedse som Comiker, hvad Evald var i det Alvorlige, kun med Holberg kappes han om Krandsen. Vi havde, efter adskilliges Paastand, ligesaalidet eiet en Baggesen, hvis der ikke havde levet en Wessel, som en Øhlenschlager, hvis der ikke havde levet en Ewald. - Jeg forbigaaer de mange Digtere vi endnu have og have havt. Uden at være ubeskedne kunne vi paastaae, at ingen Nation har forholdsviis havt flere poetiske Genier end vi Ene Tidsomstændighederne vare Aarsag i, at de ikke alle kunde udvikle sig i vort for Digtere i en dobbelt Forstand alt for barske Clima. Mangen en herlig Sød dræbtes som Spire, mangen en frodig Pode blev qvalt eller forknyttet i Vexten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
Af Sørgespildigtere have vi kun havt faa, og disse saa have sædvanlig endt deres Bane med det første eller andet Arbeide. Vor Litteratur, kan i den Henseende ikke engang forholdsviis maale sig med den Franske, og endnu langt mindre med den Engelske og Tydske. Hvor meget man end har at indvende mod de Franske Sørgespil, blive adskillige af dem, med Hensyn til den Nation, de især ere skrevne for, sande Mesterstykker, og man bør ikke glemme, at det næsten kun var tre Mænd – Corneille, Racine og Voltaire – som det Franske Theater skylder sine vigtigste Tragvedier. En Litteratur, som derimod kun har to mesterlige og tre, fire gode Sørgespil, kan ikke med Grund paastaae, at besidde nogen Rigdom i den Deel af Digtekonsten. Det er en af alle Saakyndige beklaget, men eenstemmig erkjendt Sandhed, at vi endnu ikke eie nogen sand National-Historie. "Vort Fædreneland, siger Prof. Engelstoft, miskjender ikke sin Holberg, den første, der bragte sund Sands ind i Fordommenes Urimeligheder, og tvang Fædrenelandets Muse at blive forstaaelig for Fædrenelandets Sønner; men endnu hænger Krandsen, urørt, end staaer Prisen tilbage at vinde." Dog kunne vi trøste os med, at Engelland næsten er den eneste blandt de nyere Nationer, som eier en saadan Skat; selv Tydskland, Frankrige og Jtalien mangle den ligesaa godt som vi. Det eneste Schweitz har i sin Joh. Müller truffet en Forfatter, værdig at beskrive et saadant Folks og et saadant Lands Historie. Men den, som er noget nøiere bekjendt med vor Litteratur, vil ikke finde det underligt, at vi mangle en Fædrenelandshistorie. Den sande Historiker skal fødes; med tør Lærdom maa han forene digterisk Overskuelses Ævne, med utrættelig Udholdenhed og Kulde den meest levende Phantasie og Varme. Han maa kunne opdage de fjerneste Gjenstande uden at oversee de nærmeste; han maa kunne skue det Hele i det Enkelte og det Enkelte i det Hele, opoffre sig ganske til sit Fag, være vis paa at høste Løn hos Nutiden og Udødelighed hos Eftertiden. Den, som Lykken har ladet fødes med saadanne Egenskaber og under saadanne Omstændigheder, kan skrive en Historie som en Livius, Hume eller Robertson. Men antaget, at Fædrenelandets gode Genius virkelig lod fremstaae blandt os et saadant Phænomen; antaget at en saadan Forfatter fandt Leilighed til at dyrke disse store Ævner, vilde han da vel ogsaa finde Leilighed til practisk at anvende dem, Vilde det ikke gaae ham som det er gaaet Thorvaldsen, hvis Genie maa søge paa hiin Side Tiberen den Næring, det savnede i hans Fødeland, At store Genier, der ere skabte til at gjøre en heel Nation udødelig Ære, sjelden kunne trives i vort Dannemark, er en ydmygende, men ikke destomindre imodsigelig Sandhed. At Tycho Brahe maatte døe fjern fra sit Fædreneland og Griffenfeld hensukke sine Oldinghaar i et Fængsel, er en Plet i vor Historie, som ikke Aarhundreder formaae at afvette. Jeg siger det lydelig, fordi det er en Sandhed, og fordi Sandhed aldrig kan siges for lydelig.