Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-02
J bemeldte Stykke findes adskillige Yttringer angaaende visse Ting, som Forfatteren paastaaer, der ikke foredrages paa noget Seminarium. Besynderligt nok, at Forfatteren tør gjøre saadan Paastand; thi hvoraf kan han vide, hvad der læres eller ikke læres paa de Seminarier, hvor han aldrig har været, og om hvis Underviisningsgjenstænder, han neppe har erkyndiget sig? Hvorvidt han derfor dømmer rigtig, kan følgende vise Forfatteren paastaaer: "Paa intet Seminarium foredrages engang Agerdyrkningens almindelige og uomtvivlede Grundlinier." At denne Paastand er i Henseende til flere Seminarier ugrundet, har man Aarsag til at troe, da Hs. Majest. under 27 Martii 1810 har allernaadigst befalet en Jordlods Anskaffelse ved ethvert Skolelærer Seminarium. J Anledning heraf maa det formodes at der ved flere Seminarier gives nogen Underviisning om Agerdyrkning, saameget mere, da der ved det almindelige Reglement for Seminarierne af 10de Febr. 1818 §. 23 allernaadigst et befalet, at enhver Seminarist bør for Jordbruget kjende de vigtigste Grundsætninger, og forstaae efter disse at vælge den fordeelagtigste Drift for den ham tildeelte Jordlod. Hvad eller hvormeget, der i Almindelighelæres paa Seminarierne om Agerdyrkningen, er Jndsenderen ubekjendt, men dette veed han, at der paa Seminariet i Snedsted i Aalborg Stift gives megen Underviisning i Agerdyrkningslæren af Forstanderen, der selv er en god Landmand, Ogsaa paa Seminariet i Borris gives nogen Underviisning om den nyere Agerdyrknings Theorie efter nye oeconomiske Skrifter, og især efter den liden Bog, som Hr. Kammerherre Juul paa Taasinge har ladet trykke til Brug for de af ham oplærte Avlskarle, Ogsaa haves ved Seminariet der en Engelsk Plov, en Hyppeplov samt en Exstirpator, med hvis Brug Seminaristerne blive bekjendte. Jndsenderen er iøvrigt af samme Mening som bemeldte Forfatter, at det var godt, om der havdes i Almueskolerne en Lærebog i Landoeconomien til Brug for de større Drenge. En saadan Larebogs Udgivelse har man allerede tænkt paa i Jylland. Efter Anmodning af Forstanderen for Seminariet i Borris er af den baade theoretiske og practiske Landmand Hr. Krigsraad Fielstru. til Sindinggaard en saadan Lærebog allerede udarbeidet, og tillige gjennemseet og drøvtet af en Præst, der ogsaa er bekjendt som en kyndig Landmand, saa at man vel tør haabe, at Bogen vil blive hensigtsmæssig. Den kommer i denne Vinter under Pressen i Bogtrykkeriet i Borris. Endvidere yttrer Forfatteren, at der ved intet Seminarium foredrages Noget, der egentlig har Hensyn paa de Kundskaber, som for Haandværksmanden ere nødvendige. Hertil henregner han noget af Mathematikens, Mekanikens og Physikens Grundlinier. Forfatteren maa neppe kjende de af forrige Seminariilærer Ussing til Brug ved Seminariet i Borris forfattede Lærebøger i Mekaniken, Naturlæren og Frihaandstegning, hvilke faaes i den gyldendalske Boglade. Endnu mindre maa han vide, at der ved samme Seminarium haves et mekanisk Apparat af Kunstdreier Buchman i Kjøbenhavn, saaog mangfoldige physiske Apparater, f. Ex. Electriceermaskine, Luftpompe, Laterna magica, Mikroskoper, Modeller til Sprøiter, et lidet chemisk Apparat og mange flere, ialt, meer og mindre betydelige, henimod 160 Nummere. Havde Forfatteren været tilstede ved de aarlige Examina i Borris, vilde han have erfaret, at Seminaristerne der have faaet ikke overfladisk, men virkelig grundig, Underviisning i Physik og Mekanik, og have gjort ikke udetydelige Fremskridt i Tegning, der ogsaa for mangen Haandværker er nyttig, ligesom og, at de heller ikke med Geometrien ere ubekiendte, i det mindste for saavidt Samme for Haandværksmanden kan være nyttig, og neppe vilde da Forfatteren saa bestemt have gjort oven anførte Paastand, men tilstaaet, at i det Mindste disse Seminarister ville være istand til at undervise efter en Lærebog for Haandværkstanden, naar vi først havde en Saadan, hvilken Jndsenderen ogsaa anseer nyttig. Endelig yttrer Forfatteren, at der hverken ved vore Seminarier eller ved vore Skoler tages Hensyn paa de militaire Øvelser, der ere fornødne for den, der skal værne om Landet, han vil derfore, at Seminaristerne maae lære militaire Evolutioner. Hvor vidt han vil have disse drevne, veed Jndsenderen ikke, men dette veed han, at paa nogle Seminarier, f. Ex. i Borris, hvortil Hs. Majestæt har skienket de fornødne Gevæhrer og Patrontasker, lære Seminaristerne at marschere og excercere, hvilket vel og flere Steder skeer. Paa Seminariet i Brøndbyevester haves smaa Træegevæhrer til Brug for Skoledrengene. Af alt foranførte formenes, at oftbemeldte Forfatter, og enhver Læser, som strax troer Rigtigheden af hans bestemte Yttringer, vil indsee Ugrunden i Samme.