Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
alle Frankrigs Ridderskikke optoges i Tyskland, som tildeels i det øvrige Europa. Maaskee at derfor Moltkernes Vaaben allerede er fra ældre Tider end hine Broderskaber, optagne som flere tyske Familiers Vaaben efter de Franske Ridderes Skik og Brug; ja, jeg lægger til, maaskee at end- og Navnet Moltke eller Molcke er optagen efter en Fugl. Men at komme til vore danske, eller, om man vil, nordiske Moltker; thi i vort Nordens alle tre Riger har denne Familie levet og virket for Stat og for Kirke, saa er denne Families Jndflydelse i Danerrigets Anliggender nu 550 Aar gammel. Først virkede de som Pladsmænd hos Pommernes og Meklenborgs Fyrster paa Danmark, ved at bidrage deres til venskabelige Forbindelser mellem de tyske Fyrster og de tyske Stæder og vore Konger. Disse fattede herved Godhed for een og anden af Familien, som derfor indbødes til at nedsætte sig her i Landet. Nedsatte her fik de snart Sæde ved Statens Roer, og kom nu, særdeles under Kongerne Valdemar Afterdag og den unge Oluf, samt Dronning Margarethe og hendes to nærmeste Eftermænd paa Tronen, til at beklæde de høieste Rigets Poster. Nu som danske Riddere, nu som Danmarks Rigens Raad, nu og som deels Lehnsmænd, deels Prælater, forrekomme derfor i den Tids Historie, Hr. Evert Moltke Ridder og Rigets Marsk, Johan og Henrik Moltke, Conrad Moltke, og ung Carl Moltke, Albert, Evert og Bernhard Moltke, Jakob, Biskop i Viborg, og Svend Moltke, Biskop i Børglum eller Vendsyssel. Men jeg bor kortelig opgive nogle af disse danske Moltkers Fortjenester af Danmark og Dannerkongerne. Det var saaledes en Frits Moltke, der med sin Broder Johan benyttede sig af deres Jndflydelse paa Rostokerne til at skaffe Kong Erik Menved det Overherskab, han fik over den da vigtige Hansestad Rostok. Samme F. Moltke med en Conrad Moltke var i Aaret 1302 samme danske Konge Forlovere for en Gield. En Erhard Moltke var en af Forloverne for det i Aaret 1316 mellem Danerkongen og den Slesvigske Hertug Erik sluttede Forlig. En Henrik Moltke forekommer i Diplomerne fra Kong Christopher den 2den, og sees endnu hans Monument i Kielbye Kirke paa Møen, et Land, for hvilket overalt denne Familie har virket meget. En yngre Frits Moltke underhandlede den mellem Meklenborgs Hertug, Albert og Kong Valdemar Atterdags Prindsesse Jngeborg sluttede Formæling. En Conrad Moltke forekommer og mellem dem, der have underskrevet samme Kong Valdemars Haandfæstning. Siden er denne Moltke til Hørbyegaard mellem de Rigsraader, der sluttede i Aaret 1869 den ved Tidernes Trang i Kongens Fraværelse aftvungne Forening med Hansestæderne. En anden Conrad, Moltke til Farebekholm skal have været i megen Anseelse under Dronning Margrethe. Ander hendes Regjering nævnes og Evert Moltke som Rigets Marsk, der afkjøbte Dronningen Torbenfeld nu Frydendal i Sjælland. Jeg veed ikke, om det var den samme Moltke, der dansk Rigsraad opgives at have eiet Lykkesholm i Fyen eller maaskee Lykkesholm paa Langeland; thi Eierne fra de Tider til disse to Gaarde forvexles ofte af vore Heraldiker. En Biskop Jacob Moltke i Viborg, tilkjøbte Bispestolen det endnu i sit Forfald nydelige Hald Slot. Bispen var nu vel uhældig i dette Kjøb, da han, for at skaffe Kjøbesummen til Kongen, der var Sælgeren, maatte pantsætte fire Herreder, som indtil denne Dag ikke længer høre under Viborg Stift. Men i øvrigt synes han at have været en i sit Embede virksom Biskop. Dette sidste tør gielde endnu mere om Børglums eller Vendsyssels Biskop Svend Moltke, om end tikke de Efterretninger, Langebek i sit Magazin har samlet om denne Prælat, alle skulle angaae ham, men nogle maaskee vedkomme en hans Eftermand med samme Fornavn. Begge disse Biskoper af den Moltkeske Familie levede og virkede under Kong Oluf og Dronning Margrethe. Til Sverrig om den Moltkeske Familie med den Hertug Albert fra Meklenborg, som blev Svensk Konge. En Søn eller Descendent af den med Kong Albert indkomne Henrik Moltke, ved Navn Nikolaus, blev Svensk Rigsraad. Det er en af disse Svenske Moltker man tæller blant den store Kong Gustav Vasas Forfædre. Men ogsaa i Norge have været Moltker. Saaledes nævnes under Kong Christopher af Bay eren en Johan Moltke som norsk Rigsraad. Denne Moltke var dog tillige dansk Undersaat, da han er en af dem, som har underskreven de bekiendte Lollandske Vilkaar, thi i Lolland eiede han Gammelgaard, et Gods, der henved 400 Aar efter igjen var i den Moltkeske Families Eie.