Berlingske Tidende, 1792-12-21
Paris, den 3die December. J Forgaars fremkom General Dumoutters Adjutant, Oberste Devaar, i N. C., og overleverede Præsidenten følgende Seiersdepeche fra sin General, den 28de. vember. Borgervensident: I Gaar Morge Klokken 7 angreb jeg i Spidsen af braveste Tropper de Keiseruges Arviergarde, som nu General Staarray var i det mindste 12000 Mand stærk. Deel af Dagen havde jeg selv ikke saa meget Mandskab. - da min Armee udbredte sig, begyndte Fienden at retirere. terat han var fordreven fra 6 Landsbyer, og havde misten General. Dagens Korthed og Klogskaben hindrede me at rykke ind i Staden endnu Gaar. J Dag Morger : ken 9 er sig kommen derind, og fra kan umuelig beskrive de dette brave Folks læde og de behagelige Følelser, som det foraarsaget os. Den republitanske Tænkemaade der den hine stærke og kloge Caracteer, som i Frankrig. torsikre, at inden 4 Dage er Nationalaarden organge og indre 15 Dage vil det Antrichske have en Nation lene, Armen viser sig nedseværdigere den Sag, som den ført: og fortiener, at man forger for dens Fornødenhede have af Døde og Saarede atte over 15 til 20 Mand Flinde i det mindste 3 til 600, hvoriblandt hans betlage General Salatrans Tab. Deserteurer og endnu bestandig. Jeg logerer i Høistbiskoppene Deer i Gaar harlig afreist. Den her værende franske Man Borger Jollivet forsatter en nøiagtig bortegnelse over efterindre Papirer. Dumouis Efterat dette Brev var læst forslage Manuel og 8 tilsende Dumourier en Berømmelse: Stamelse. forlangte, at man skulde bie dermed til Koldt taget paa men man besluttede kan at sende en Berømmelses alle Republikans Generaler og Armeer. M. L. und herpaa meget koldsindig Ducauers Forlangende om at sørge alle Contracter og Leveranter for sin Arnopsatte sin Beslutning derom indtil de ande belaine Albensendte Commissarier komme tilbage, dog bleved ere at Nationatratkamret strax skulde hons ere de Verser. Dumourier ved Løverandeurerne lod trætte paa an Herpaa raade den arresterte Abbed Epagnae for ken, svarede frimodig og indelig paa ane ham giørte S. maale og angav, at Dumoriets Armer havde har og paa det Nødvendigste, at han ved sin Credit havde Raad, og at Dumourier haver uden hans Hielpe alle i udføre sin Expedition. Adskillige Deputte framsen. som Borgeren spagnaes Vidner, der tillige meldte .N. C. som Befuldmægtiget for Staden Dansel. angad ogsaa at han havde stat mange Læs Kornvare. ud af Frankrig til Belgien, medens man i Brand Korn til grankrig." Denne Angivelse foraarsagte og Debatter, saasom den Manstuere med Loventemagerallene foranstaltet af et Partie, for at skifte et Oprør, og opnaar et andet Øyemed. - En fran ling, som i den ge blev udraabt i Paris, førte den Titel: Ords rød Død. Man taler ogsaa igien om nye blodig Un men Santere forsikrer, at det er umueligt. J Frede mer andet en Rumlen af tomme Viinfade. - General Mi bade man endog atter høre Allarmtrommen, men det var kanen, som i da Bourdonnans Sted har erobret Tilladeller i Fundet 51 Sletal=Kanoner, 50 maa Mørsere, 3 Haubilser. Hutverpen, melder i sin Raver, at han i dette Tiltadel har, 1000 24 pundige, og 5000 3 til 6 pundige Kanontugler, met 200000 Pund Kind, 300000 Patroner, 2 Feltimedder, 3000 Flinter (foruden 1300, hvormed Garnisonen var bevæd13600 Bomber og 10000 Granater. - Den uden andske endelig havde besluttet at skaffe de barnske Tropper uden for sine Ministerne Brun meldte i Gaar N. C., at Staden Eienenferske Borgerret, som hidtil var indskrænket til et lidet Muure og derhos ved 936 Stemmer mod 92 sansat ar den Antal priviligerte Personer, skal udvidet til alle Jndragne. stet Staden og Landgadetet omkring Gen. Borgeren. ertin melder fra den ved Genua liggende franske Claafore : at Franskmandenes Nærværelse har giørt de der varende Tilhængere af en franske Resolution deistigere at Folke begynder at kunere over at Senatsforianslagene der holdes demmelige, hvorfor Senatet ogsaa har den 18de Novbr. trykke. Man galte om en Alligner sad Frantrig, som denførste Gang maattet lade sin Forsemands Protocolli offentlig inde Adel og Folken ønsker. De i Gennaboende Franskmænd havde opret er en Kind, hvilken Officererne fra Flaaden besøgte og man ventede daglig i Genua, at Nationalkekarder, neskulle blive paastukne.