JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Som Aarsag til Kong Ludvig den 18des pludselige Afreise fra Lille den 23de d. angives Følgende: Om Middagen havde en forklædt Mand indfundet sig i Kongens Bolig. Han forlangte at tale med Hs. Majestæt. Da dette blev ham nægtet, overgav han til Marskalk Mortier, som kom ud, er forseglet Brev, hvorpaa Kongens Afreise strax blev besluttet. Man forsikkrer, at Kongen skulde have været anholdt. Lille, den 24de Marts. Den Paastand, at Hertugen af Berry befandt sig i Kongens Følge, var falsk. Da Hs. Majestæt forlod vor Stad, var han meget bekymret for ham. Jnat ankom Hs. Kongel. Høihed til Stadens Port, og forlangte at blive indladt med 300 Mand af de Kongelige Hus tropper. Da man svarede ham at han kunde blive indladt for sin Person, men ikke med sit Følge, tog han Veien til Tournay. Ved Bethune blev Hertugen saa levende forfulgt af 200 Landsedragere, at han kun med stor Vanskelighed kunde redde sig til Ypern. Ludvig den 18de ventes fra Ostende paa Slottet. Lacken ved Brüssel, som er ham tilbudt til Opholdssted. Hans Afreise til Engelland er endnu opsat og torde blive forandret. Nogle sige, han vil reise til Haag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Foruden Ludvig den 15de er ogsaa Monsieur ankommen til Ostende. Ludvig den 18de ventes fra Belgien i Frankfurt. Jtalien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Man har nu med overordentlig Leilighed faaet den bestemte Efterretning fra Wien af 27de Marts at Kongen af Neapel har erklæret Østerrig Krig, og er med sine Tropper trængt frem i Kirkestaten. Hans Hovedqvarteer skulde være i Macerata (Hovedstaden i Mark Ancona), og Paven skal have besluttet at blive i Rom, hvis det tillades ham. Endnu sex Dage før havde en Koureer overbragt Depescher til Wien fra Kong Joachim, hvori han atter forsikkrede de Allierede om sin Hengivenhed, og tilbød at lade sine Tropper marschere imod Bonaparte, hvor ugjerne han vilde optræde for Bourbonnerne, da disse havde undslaaet sig for at erkjende ham. Formodentlig er han bleven omstemt ved den sidste østerrigske Kourers Ankomst, som ingen behagelig Erklæring medbragte. Saavidt vides, har man nemlig tilbudt Kong Joachim Øen Sardinien. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Fra Kong Murat er ankommen en Coureer til Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Jtalien, den 25de Marts. De neapolitanske Tropper ere i stor Bevægelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Genua. Kongen af Sardinien er reist tilbage til Turin, og Lord Bentink har igjen overtaget Commanden overde engelske Tropper i Genua.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Constantinopel. J Constaotinopel har været et skrækkeligt Oprør af Janitscharerne. (Hamb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Oversigt over Dagens vigtigste Nyheder. Midler, anvendte af Napoleon for at vinde Folket. - Ugunstig Stemning mod ham i flere Stæder i Frankerige. Mærkelig Note i dette Øieblik af de forenede Fyrster og frie Stæder i Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Bevægelser i Jtalien. Foruden Rusland skulle andre nordiske Magter stille Troppecorps mod Napoleon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Anekdoter og Synderligheder. Sagnet om Diævelen og Dr. Faust har sin Oprindelse fra den besynderlige Omstændighed, under hvilken den Bibel af Faust, der var den første Bogtrykker, fremtraadte i Verden. Da han havde trykt et anseeligt Antal deraf, begyndte han at sælge den i Paris. Exemplarerne bleve trykte saaledes, at de saae ud som Haandskrifter, og han fandt sin Fordeel ved at lade dem gielde for saadanne. Men da han saae sig istand til at sælge sine Bibler for 16 Kroner, medens Afskriverne forlangte 500, saa opvakte dette almindelig Forundring, især naar han skaffede Aftrykkene ligesaa hurtigen færdige som de behøvedes, og endog nedsatte Prisen. Ogsaa Aftrykkenes Ensformighed forøgede Forundringen. Det blev paa Grund heraf Øvrigheden paalagt, at behandle ham som Heremester; hans Huus blev gjennemsøgt, og et stort Antal Aftryk fundet og tagne under Beslag. Faust's røde Farve, som var saa udmærket skjøn, sagdes at være hans Blod, og der blev højtideligen declareret, at han stod i Forbund med Diævelen. – For at redde sig selv fra at blive brændt, aabenbarede Faust sin Konst for Parlamentet i Paris, der øieblikkeligen frifandt ham for al Forfølgelse, i Betragtning af Opfindelsens Gavnlighed. (Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Jndenlandske Efterreninger. Priser. Torvepriserne i Kjøbenhavn vare den 7 April følgende: Rug, Tdn. 15 Rbdlr. 2 Mk. a 17 Rbdlr. 2 Mk. Hvede, Tdn. 24 Rbdlr. 3 Mk. a 26 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Tdn. 8 Rbdlr. 2 Mk. a 8 Rbdlr. 5 Mk. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 1 Mk. a 5 Rbdlr. 3 Mk. Ærter, Tdn. 12 Rbdlr. a 13 Abdlr. 1 Mk. get Flesk, Lydt 8 Rbdlr. a 8 Rbdlr. 5 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 4 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Slagelse dramatiske Selskab. Tirsdagen den 18de April opføres: Heckingborn, Komedie i 5 Akter af Heiberg. Billetterne afhentes hos Kjøbmand Kjerulf. De, som ønske Reisebilletter, maa derom melde sig betimeligen, da ingen meere kan udstedes. naar det bestemte Antal er uddeelt. Indgangen aabnes Klokken 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Natten imellem den 4de og 5te denne Maaned er fra Gaardmand Niels Hansen i Haugerup, bortstiaalet en sort Hest 9 Qvarteer høi, 11 til 12 Aar gammel, med en liden hvid Stierne, en hvid Plet paa Ryggen, og 4 næsten nye Skoe, med Staal i Hagerne. Den er temmelig godt i Stand og lidet spattet paa det venstre Bagbeen. Hvor, som skulle kunde give nogen Oplysning herom loves en god Douceur. Sorøe den 8de April 1815. Møller, Kammerraad og Byfoged i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Formedelst Forpagtnings Afstaaelse lader Forpagter Bang paa Hallenslevgaard ved Auction der, Mandagen den 24de April d. A., om Formiddagen Klokken 9. bortsælge: adskilligt Jndboe, Avls- og Meierie-Redskaber, omtrent 20 Stkr. Køer og endeel Ungqvæg, Faar med Lam, Arbeidsheste, samt 7 a 8 Stkr. gode Plage 2 a 4 Aar gammel, en Qvantitet Korn-Vahre af Hvede, Rug og Byg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Licitation. Tirsdagen den 18de April 1817, Middag Klokken 12 slet, bliver i Løve Tinghuus foret get og afholdt Licitation over Opførelsen af en nye Stolebygning i Gierslev, paa hvilken Tid og Sted de Lysthavende ville give Møde Tegning og Overslag samt Conditionerne som fremlægges ved Licitationen, er forinden til Eftersyn paa Love gaards Skriverstue hos Undertegnede. Løvegaard pr. Slagelse den 8de April 1815. Gier, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
En Mand som skulde bringe til Slagelse en Pakke hvori var 26 Leer Mkt. C. G., 4 Dosin Saxe, 1 Dosin Brødknive og 33 Stkr. Foldeknive, har, efter foregivende, den 29de Marts leveret bemeldte Vahre til en Bonde, som han traf kjørende paa Landeveien mellem Bromolle og Reerslev, og som lovede at aflevere samme i et af Port-Contoirerne i Slagelse; hvilket ikke er skeet. Hvor som kan give nogen Oplysning om, hvor bemeldte Vahrer ere afblevne, erholder en anstændig Douceur hos Hr. Kjøbmand Jørgensen i Slagelse, eller og i FaurboeKroe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Løverdagen den 22de April næstkommende, om Formiddagen Klokken 9, lader Selveiergaardmand Niels Jensen af Bollerup, ved offentlig Auction opbyde til Bortsælgelse hans i bemeldte Vollerup Bye i Gimlinge Sogn, beliggende Bondegaard, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. og har et Tillæg af circa 48 Tdr. Land, for største Deelen gode Jorder med Besætning og Jnventarium samt Sædekorn. – Eiendommen opraabes og til Bortsælgelse i større og mindre Parceller. – Conditionerne, der ville blive saa fordeelagtige som muligt for Kjøberne, ihenseende til Kjøbesummens Udbetaling, ville være til Eftersyn 8 Dage forinden Auctionen, saavel hos Eieren, der nu boer i Sæbye paa Holbeks Amt, som paa Undertegnedes Contoir i Slagelse; ligesom Eiendommen vil vorde foreviist, naar det forlanges. – Auctionen afholdes paa Gaarden i Vollerup. Slagelse den 3die April 1815. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Førstkommende Fredag den 14de d. M., om Formiddagen Klokken 10, lader Hr. Major v. Jensen, udi sin eiende Skov ved Antvorskou, ved offentlig Auction bortsælge, omtrent 100 Favne, for største Deelen klovet Bøgebrænde og nogle Favne Fagotter, samt endeel Bøgetræer paa Roden. - Lysthavende ville møde ved Antvorskou Teglværk. Slagelse den 3de April 1815. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Onsdagen den 19de d. M., om Formiddagen Klokken, 10, lader Hr. Major v. Jensen ved offentlig Auction paa Antvorskou bortsælge en stor Deel Bygningsmaterialier, saasom: Muursteen, Bjelker, Sparrer, Egetømmer af Stolper, Løsholter og andre Sorter Tommer, samt Dørre og Vinduer m. m. Slagelse, den 5te April 1815. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Til anstundende Majdag kan en Meierske, der forstaaer hvad der hører til, og om Troskab og Duelighed kan skaffe Beviis, faae Tjeneste paa Bonderup ved Corsøer, naar hun desangaaende det snareste muligt henvender sig til Eieren af Gaarden, Publ. Paa Lønnen og andre Agrements ansees ikke, naar hun for det øvrige forstaaer hvad hun bør og er troe Torsdagen den 20de April, Klokken 9 Formiddag, bliver ved Auction paa Fugleberggaard bortsolgt: 20 Stkr. Køer, 3 Stude, samt Rug, Byg (to og seeradet), Havre, og Erter, saa og et Qvantum Kartofler, tjenlig til Saasæd. Købye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-11
Paa Nørager pr. Slagelse kan bekommes reent Saa Himmelbyg og gode Sættekartøfler. Sammesteds kan en ugift Muursvend faae Arbeide hele Sommeren. Torsdagen den 6te denne Maaned, bortkom hos Bødkermester Søren Sørensen boende paa Løvegaden en Sølv=Spiseskee, rundagtig og en liden Spids paa Skaftet, Kjøbenhavns Prøve. For sammes Tilveiebringelse leves en raisonabel Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
1. Aarg. A vi 8 No. 30. t i for Kjøbtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 15de April 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Foretagender af Napoleon. Bonaparte har givet den eneste Gardist, der i Lyon var bleven Monsieur tro og havde tjent ham til Bedækkelse, Æreslegionens Orden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Bonaparte har afskaffet Negerhandelen. Man drikker i Paris Skaaler for den liberale Constitution, som han har lovet. Jacobinismus er i fuld Gang i Frankrige. Flere Steder har man opreist Træer med det trefarvede Flag, som i Revolutionen med den røde Hue. Ogsaa Politie-Ministeren Fouchs i Paris istemmer en liberal Tone.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Bonaparte skal omgive sig meget forsigtig med Tropperne i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
(Børsen Halle)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
J Paris har man været i Bekymring for Banken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Man forsikkrer, siger Journal de Paris, at Keiserindens Eqvipager ere den 27de Marts afgaaede fra Versailles. (Hamb. Corr.) Foretagender mod Napoleon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Wien, den 3die April. Her indløb nys den officielle Efterretning, at Kongen af Neapel har erklæret sig for de Allierede og ufortøvet vil forene med dem en neapolitansk Armee paa 45000 Mand. Spanien og Portugal have forbundet sig til at stille 80,000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Enhver af de fire forenede Magter, Rusland, Østerrige, Preussen og Engelland, har forpligtet sig til at stille 150,000 Mand i Marken. Uophørlig udskibes engelske Tropper i Ostende. Joachims Overgang til de Allierede er en Følge af, at de have erkjendt ham som Konge af Neapel og garanteret ham hans Stater. (Børsen Halle)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Efter en Overeenskomst mellem de forbundne Souverainer er givet den befaling til samtlige commanderende Generaler, hverken at modtage Parlementairer eller Skrivelser fra Bonaparte, men at tilbagevise ethvert derfra kommende Andragende uhørt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Allianzen mellem de 4 store Mageer er fornyet med den udtrykkelige Tilsætning, at Krigen skal fortsættes saa længe, til det er gjort umuligt for Frankrige, som Bonapartes Redskab, at forstyrre Europas Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Østerrige opstiller tre Armeer, hver paa 150000 Mand. Marie Lovise, som Bonaparte efter sit Decret formeener at have den 15de Mai i Paris, skal ganske bestemt tilbringe Sommeren ved de bøbmiske Bade Toplitz og Carlsbad. Hendes Forbindelse med Bonaparte ansees som afbrudt for bestandig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
De bayerske Anliggender ere nu afgjorte. Østerrig har derved gjort Opoffrelser og vundet Bayern for den fælleds Sag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Hertugen af Angouleme, der styrer Opstanden i det sydlige Frankrige, skal have 4 af de bedste Generaler under sig. Ligesom Bremen, saaledes har ogsaa Senatet i Lübek udstædt en Opfordring til unge Mænd om at formere et frivilligt Kontingent i nærværende Øieblik. Ny Fare - hedder det – truer Fædrenelandet, som derfor tyer til sine tappre Sønners Bistand og fordrer Alles Hengivenhed til at vedligeholde Fredens neppe gjenvundne Gode, o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Mange franske Kjøbmænd og andre Privatpersoner, bringer deres Varer og kostbareste Sager til det Jndre af Schweiz i Sikkerhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Den 27de Marts bragtes en Spion ind til Frankfurt, der næste Dag transportertes til Prag. Politiet holder et vaagent Øje med alle Fremmede, hvilke man tiltroer nogen tvelydig Kararteer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Bonapartes Expedition har ogsaa virket ufordeelagtig paa den Frankfuter Messe; mange Fremmede have afsagt deres Vaaninger, og andre ille efter at (Rand. Av.) komme tidlig hjem. Stemning i Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Schweitzerne have opført sig deres fortræffelige og trofaste Fædre værdige i Paris. De bleve alene troe, da alle de andre faldt fra og vilde ikke bryde deres Ed. De vare kun 1000 Mand stærke. Bonaparte, som i Begyndelsen vilde lade dem attakere, lod dem dog tilsidst vende tilbage i Kasernerne. Troskabs og Pligtfølelses sieldne Træk, Ak, hvor staaer du sørgelig ensom i vor Tidsalder. (B. a. Børsen Halle)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
De Geistliges Had mod Bonaparte skal være saa stærkt, at ikke en eneste Geistlig vilde læse Messe, for ham efter hans Tilbagekomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Efter Breve fra Paris skal man der haabe Fred, og Bonaparte gjøre sig Umage for at vedligeholde dette Haab. Han gjør sig ligeledes megen Umage for at vinde Engelland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Borgerkrigen er virkeligt udbrudt i det sydlige Frankrige. Jfølge Efterretningerne fra Lyon ere Rebellerne slagne og Marseillerne flygtede i alleRetninger; de Fleste ere kun bevæbnede med Jagt flinter. Kun Faa have Sabler. Adelige fra Egnen af Nismes kommandere dem. Hertuginden af Angouleme fældte Taarer af Smerte, da hun saae, at Soldaterne af et Par Regimenter, som hun lod passere Revne, ikke vilde raabe leve Kon(Børsen Halle) gen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Da al Meddelelse fra Frankerige er tilintetgjort, indeholde de franske Tidender intet synderligt Nyt fra dette Land, hvortil Alles Øine fornemmelig ere henvendte. Og fra de andre Europas Lande indløbe næsten kun Efterretninger og Rustninger og Troppers Sammentrækning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Man skriver, at Royalisternes Mod-Revolution i det sydlige Frankerige skal have Fremme. Man Læser følgende Betragtninger over Bonapartes Landing, hvilke vel for en Deel bære Præg af Sandhed: Jstedet for at undre sig over den Hurtighed, hvormed Bonaparte ankom til Paris, og som syntes overnaturlig, kunde man snarere undre sig over, at han ikke kom tidligere. Thi Tropperne vare forlang Tid siden opstillede til hans Modtagelse, og hvert Regiment, lige til Hovedstadens Porte, sat i Beredskab til at tjene ham til Avantgarde. Een eneste Kiendsgierning kan bevise dette da der kom Befaling fra Kongen at sprenge Broen ved Jogny, saa modsatte sig Obersten, som var der i Garnison, med de Ord: Jeg bevogter Broen for Keiseren. Man kunde altsaa ikke stille andre, end Nationalgarderne, mod Bonaparte. Men betænker man Hurtigheden af hans Marsch, den liden Tid, der blev tilovers for Regjeringen til at sætte Nationalgarden i Bevægelse, Forræderiet af Ney, paa hvem man regnede og som havde Magt nok til dengang at opholde Fienden, og under hvem man havde forenet over 4000 Nationalgarder fra Franche Comte, og som siden bleve ladte i Stikken af Linietropperne og nødte til at adsprede sig; betænker man endelig den hurtige, vedvarende Tilvært af Bonapartes Armeecorps, hvilket ved hans Landing var 1100 Mand, i Lyon 6000, efter Foreningen med Ney 12000 og ved Ankomsten til Paris 25000 Mand. stærkt, saa indseer man let Vanskeligheden, ja Umuligheden af, i 12 Dage at stille mod denne Strøm en tilstrækkeligt Magt at bevæbnede Borgere. Armeen alene har kaldt Bonaparte, Kjed af sin Uvirksomhed vilde den have en Chef, som kunde føre den til Krigen. Vant til Plyndring og til Jnsubordination kunde den ingen Smag finde i Fred og i Disciplin. Næsten alle dens Chefer stræbte efter igjen at erholde deres Dotationer og hiin colossalske Formue, som var en Frugt af Europas Ødelæggelse. Denne Armee adskilte sin Skjæbne, fra den franske Nations Skjæbne, og en Haandfuld Franskmænds Ærgjerrighed har foranlediget Alles Ulykke. Dette er den sande Kilde til hiin udstrakte Sammensværgelse af Armeen mod Nationen, hvori denne slet ingen Deel har. Den vil bevise det ved sin Opførsel. Hvilket fornuftigt Menneske kan vel troe, at den franske Nation skulde i mindste Maade foretrække Bonaparte for en god, mild og dydig Konge, Krig for Fred, Uro for Rolighed, Sperring, af Havne og Grændser for en virksom og blomstrende Handel, Manufacturernes Ruin for deres Flor, sine Børns Mord for deres Opholdelse, Skrækkens Herredom for Lovenes Herredom, Uorde, for Orden, Slaverie for den sødeste Frihed, kort alle Trængsler og Rædsler for alle Arter af Lykke Adskillige Træk i Bonapartisternes fra Begyndelsen af lagte Plan ere dog mislykkede. Paa den Dag, da han drog ind i Lyon, skulde Tropperne, i Norden have bemægtiget sig Kongen og den Kongelige Familie. Paa samme Tid skulde man have bemægtiget sig Kongen af Rom i Vien og bragt ham til Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Forfatteren af ovenstaaende Opsats spaaer til Slutningen, at det franske Folk med Enthusiasmus vil gjenske sin Konge, og hvis Bonaparte kunde end modstaae Europas forbundne Magter, saa ville dog selv de, som have tilbagekaldt ham, styrte ham. Hvad i ovenstaaende Opsats er rigtigt, er udentvivl den forberedte Modtagelse og Armeens almindelige Hengivenhed. Hvad derimod Folkets Stemning angaaer, findes andensteds den mærkelige Yttring: Folket i Frankrige er ligegyldigt ved nærværende Revolution. Dersom dette er sandt, da viser det et Folk, som, lige misfornøiet med begge Regjeringer, ikke interesserer sig synderlig for deres Omskiftelse. Ogsaa tør selv Forfatteren af Ovenstaaende ikke yttre videre Haab, end at Nationen med Glæde vil gjensee Kongen, uden videre selv at virke. Vi lade altsaa Nationen, som passiv, af Øinene, og beregne Udfaldet af den forestaaende Kamp efter Besvarelsen af følgende Spørgsmaal: vil en fransk, krigsvant og krigslysten Armee, vel ogsaa begierlig og iversyg efter at gjenvinde den tabte Ære, under øvede Hærførere og under Over commando af Tidsalderens største og meest øvede Hærfører Genie, kunne modstaae en Overmagt ihenseende til Mængden, under Hærførere, som dog altid maa vige for hiin Forræderie kan vel Bonaparte, kke frygte, før i det Øieblik, da Lykken maatte vende sig altfor bestemt imod ham. Det kommer altsaa an paa Udfaldet af de første Hoved-Foretagender. Hvad der sidste Gang gjorde Begyndelsen til Bonapartes Ulykke, en colossalsk mislykket Plan og Frafald af undergivne Fyrster kan her ikke finde Sted. Jmidlertid bliver dog Kampens Udfald altid tvivlsom. Men vist synes det, at, hvis det kan lykkes ham at vinde Folket, kan den ikke længere blive tvivlsom. Mærkeligt er det, at der siges, at Jacobinerne have foretegnet ham den Vei, han skal gaae. J Paris raaber man, leve Friheden, (H. Corr.) Kongen af Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Ludvig den 18de er paa det engelske Ministerium Raad forbleven paa det faste Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Blandede Efterretninger. Tyrkiet. De rebelske Janitskarer have i Midten af Februar afstedkommet et nyt frygteligt Oprør i Konstantinopel. Deres Aga eller Chef havde nemlig ladet nogle af deres Officerer henrette. Opbragte over denne Strænghed, forlangte de hans Afsættelse, og da denne ikke strax paafulgte, gjorde Oprørerne kort Proces, trængte ind i hans Palais og myrdede ham. En udbrudt Udebrand forøgede Skrækken og Forvirringen; Storviziren og Kapitain Paschaen maatte krybe i Skjul, og Janitskarerne udnævnte selv en Aga, som de siden tvang Regjeringen til at bekræfte. Efterat Hans Keiserlige Høyhed saaledes havde ladet sig foreskrive Lov af sine Soldater, torde han først den 17de vise sig offentlig, og blev, da han begav sig til Moscheen, for at forrette sin Andagt, overøst af det tilstrømmende Folk med Lykønskninger og Velsignelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Tydskland. Den würtembergske Landdag aabnedes St. Christophsdag paa en mærkelig Maade Tilfældigviis sluttede 17 Artillerister de Deputeredes Tog til Forsamlingssalen, og exercerede paa Pladsen, derved med 2 Kanoner. Kongen kom siden i stor Galla og lod oplæse en ny Forfatnings=Akt. Saalænge Hs. Maj. var tilstede, herskede slig en Stilhed, at han skal have sagt, i det han gik bort: "Hvilken Rolighed iblandt disse Mennesker, jeg troer ikke, at de ere tilfredse." – Og at han havde Ret, viste sig snart efter hans Bortgang, da hele Forsamlingen (paa Grev Normann nær, som det virksomste Redskab til at omstøde den gamle Forfatning fra 1806) eenstemmig besluttede en Adresse til Kongen, hvori den erklærer, at den allene kan antage den gamle garanterede Forfatning, som Basis for de Modificationer, Tidsaanden maatte gjøre nødvendige. Da den berømte Boghandler, Dr. Cotta, foreslog alle Medlemmer, som tiltraadte denne Adresse, at staae op, var Kongens egen Neven, Fyrsten af Hohenlohe Ohringen, som Præsident, den Første, der reiste sig. Hele Dagen igjennem var en Mængde Mennesker af alle Stænder forsamlet; hvergang en Deputeret lod sig see, blev han modtaget med Bifaldsraab, og da Mødet om Aftenen hævedes, ledsagedes samtlige Deputerede med Glædeskrig til deres Hjem. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Jndenlandske Efterreninger. Priser. Torvepriserne i Kjøbenhavn vare den 7 April følgende: Rug, Tdn. 15 Rbdlr. 2 Mk. a 17 Rbdlr. 2 Mk. Hvede, Tdn. 24 Rbdlr. 3 Mk. a 26 Rbdlr. 1 Mk. Byg, Tdn. 8 Rbdlr. 2 Mk. a 8 Rbdlr. 5 Mk. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 1 Mk. a 5 Rbdlr. 3 Mk. Ærter, Tdn. 12 Rbdlr. a 13 Abdlr. 1 Mk. Røget Flesk, Lodt 8 Rbdlr. a 8 Rbdlr. 5 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 4 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Lotterie. J den 1886de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere. 41. 49. 43. 63. 53.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Blandede Efterretninger. J Randers Avis læses følgende: Teglmester Lars Jensen paa Sophiendal ved Aalborg, bringer det i Aalborg Stiftsavis til almindelig Kundskab, at han er den klogeste Teglmester udi ganske Jylland, Hertugdømmet Slesvig og Holsteen, og hele Anguls Land. (Muligt findes heller ingen i det mindste ingen med Fornuft og Delicatesse, der vil gjøre ham Rangen stridig!)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-15
Oversigt over Dagens vigtigste Nyheder. Joachim gaaer mod Napoleon. - Politiske Forestillinger mellem Sverrig og Danmark. – Bonaparte vedbliver paa alle Maader at vise og love Liberalitet. – Tiltrædelse af Danmark til Coalitionen mod Bonaparte.