JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-02-07
(1 3/2 1810 & 11 De som maatte have noget at fordre udi afg. Corporal Jacob Litzenstorffs Stervbreindkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret. 18 O & 1) J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 7de dennes, som under Dags Dato er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret her i Staden, indkaldes herved sub poena pruclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, Addresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Skibscapitain Søren Buschs Fallitboe, hvorfra samme end maatte hidrøre, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at fremkomme, og saa dant deres formeentlig havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for nedennævnte Skiftecommission, som behandler bemeldte Fallitboe, at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 13de Januari 1812. Aagelen. Stendrup.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
J Følge den mig under 17de d. M. meddette allernaadigste Bevilling, - saa lydende: Hi Friderich den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter Enken efter afgangne Kiøbmand Christian Bendixen, Karen Sophie Bendixen, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dag sands Stifts Addresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i Boet efter fornævnte hen Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Christians des afdøde Mand, med deres Paastand at frekomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for hende at anmelde og bevinliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allernaadigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de December 1811. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cod. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Schwarten. Bevilling til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde afg. Kiøbmand Christian Bendixens Creditorer. Læst inden Christiansands Byeting den 17de December 1811 i Justits Protocollen, extraheret og udi Brevbogen paa Folio 38 ordlydende indført. Testeren. Van Kroel. Læst og publiceret inden Christiansands Stifts Overret den 18de Decbr. 1811, i Justits=Protocollen extraberet og i Brevbogen Folio 1 9 ordlydende indført. M. Langberg. Jndkaldes herved end poena præclusi & perpetui siknu alle de som formene at have noget at fordre, være sig af Navn nævnes kan, efter min her i Staden i Marts Maaned d. A. ved Døden afgangne Mand, Kiøbmand Christian Bendixen, med saadant deres Fordring inden Aar og Dag for mig at fremkomme og beviisliggiøre. Chistiansand, den 23de December 1811. Karen Sophie, Enke efter afgangne Kiøbmand Christian, Bendixen. 122 1810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige LandsOver samt Hof= og Stadsret den 27de dennes, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre udi Kongel. Hof=Tapermager afg. Johan Martin Zøllners og hans tilsidst afdøde Enke Anne Cathrine Zøllers fælleds Stervboe, indkaldede med tolv Ugers Varsel, til udi benævnte Rets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved videre veriendtgiøres. Den Kongel. Lands Ober= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 30te Januar 1812. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de f. M., læst i den a) Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 3die d. M., saaledes lydende: i Frederich den Siette af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Schlesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Etatsraad og Assessor i Vor Høiesteret Peter Møller og Procurator ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret Niels Schiellerup, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilger og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de som Essenteres Testaamenti i afdøde Grosserer og Brygger Jacob Tostrups Boe, ved Proclama sub poena præcinsi S perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Addresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i dette Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemelte Executores at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal den ne Vor allernaadigste Bevilling, læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de Januar 1812. Under Vort Kongelige Segl. cl. Kaas. Efter Hs. Majestæts allernaadigste Befaling. Kundsen. Bülow. Monrad. kassen. Berner. Hansen, Bevilling for Executoret Testamenti i afdøde Grosserer og Brygger Tostrups Boe til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Boets CreOg Proclama, læst i fornævnte Ret samme Dag, blive alle de, som forditorer. mene sig at have noget at fordre efter afdøde Grosserer og Brygger Jacob Tostrup, sub poena præclusi & perpetui Hentii med Aar og Dags Varsel herved indkaldede, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for os underskrevne som Executores Testamenti, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 5te Februari 1812. Schiellerup, P. Møller, Etatsraad og Assessor i Høiesteret. Lands Overrets samt Hof= og boende i Raadhuusstræde No. 43. Stadsrets Procurator, boende i Gothersgade No. 117.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Auctioner. Torsdagen den 20de Februar, bliver ved een eneste Auction i I Callundborg bortsolgt : Gallease Skibet, Commerce kaldet, drægtig 40 CommerceLæster med dets Inventarium, forhen fört af Skipper Gottlieb Fischer, saaledes som samme af Rostetiller ved Callundborg dertil er indbragt og i Over Admiralitettretten priisdömt. Conditionerne og Inventariilisten ere forinden til Eftersyn hos Hans J. Herlöw.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Mægler Kiöbenhavn, den 11te Januar 1812. i Cidst i Februarii Maaned bliver ved Auction i Kiøbenhavn bortsolgt : 6 Skke og 20 Foustager Cacao, hvorom nærmere Efterretning faaes hos Mæglerne Hyllested Saane.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Landhuusholdnings=Selskabet. Fortegnelse paa de Foretagender, for hvis Udførelse, og opgaver for hvis Besvarelse det Kongelige Danske Landhuusholdnings Selskab i Aaret 1812 udsætter Præmier og Opmuntringer Forerindringer.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Theoretiske. Kongelis Pranie. Under 14de Septbr. 1811 har det Kongelige General=Land Occonomis- og Commerce=Collegium behaget at tilmelde Selskabet : "At da Aarsagen hvorfor Brugen af forskjellige Sorter Frugter, især Ribs, til Surrogat for Viin, skiøndt den længe har været kiendt, ikke er saa udbredt, som den, især i Tider som nærværende, kunde antages at maatte være bleven foruden den lette Priis, hvorfor Druevinen tilforn har været at erholde; og aa for en stor Deel maatte søges i den maaskee mindre gode Tillavnings maade der anvendtes og hvorved Behageligheden af den udbragte Viin forringedes, saa har Collegiet anseet det passende, for at komme til Kundskab om den bedst muelige Fremgangsmaade til saadan Tillavning, allerunderdanigst at foreslaae om der maatte udloves en Præmie af 500 Rd. for den som opgivet den bedste Fremgangsmaade til Tilberedelse af inden, landsk Frugtviin af de almindeligste dertil anvendte Frugter, saasom Ribs Soelbær, Stikkelsbær, samt at denne Præmie maatte, som efter Collegiets Formening, udsættes fra, ligesom og de indkomne Besvarelser bedømmes af det Kongelige Landhuusholdningsselskab. Hvilken allerunderdanigst Jndstilling ved allerhøieste Resolution af 31te October 1811 allernaadigst er bifalden. J Følge heraf udsættes bemeldte Præmie af 500 Rd. for en til delig og fuldstændig Anviisning til at lave en fund og velsmagende Viin, der kan bruges som Bord Blin, at Ribs, Stikkelsbær eller andre Frugter, som kunne haves der i Landet i Mængde og uden vanskelig Dyrkning: Æskningerne indsendes inden den 31te December 1812 tilligemed fire Flasker af Vinen til Prøve. Skulde Nogen finde den her bestemte Tid for kort til at Vinen kunde opnaae sin tilbørlige Grad af Godhed, vil Selskabet efter Omstændighederne forlænge Æstnings-Tiden naar Samme forinden 1ste October 1812 underrettes derom og oplyses om Nødvendigheden deraf. Selskabet finder fornødent at erindre at man ved denne Premier Udsættelse ikke har Hensyn til saadanne Viinsorter, der efter de sædvanlige og almindelige bekiendte Forskrifter forfærdiges af Ribs og andre inden landske Fragter. Man forlanger et Produkt, hvis forlige Bestanddele ved en lang som og fuldstændig Giæring have forenet sig til en virkelig Viin hvorimod de paa sædvanlig Maade tillavede indenlandske Vine efter en utilstrækkelig Gjæring have beholdt det meste Sukker udekomponeret tilbage, saa at det nu, i Stedet for ved Glæringen at være forvandlet til Viingeist, kun tiener til at skiule en Mængde af Syre, der giør en daglig Brug af disse Vine skadelig for Sundheden.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Selskabets Pranier. Premiesystemets Gavnlighed i Henseende til praktiske Foretagender er af mange hæderlige Statsekonomer sat i Tvivl. Ogsaa lod der sig ved flere Maader opgive hvorpaa et bekonomiskte hugleget Selskab, der ikke har store Summer til sin Raadighed, kunde virke til Fædrenelandets og Medborgeres Velstands Fremme. En grundig og alsidig Undersøgelse af dette Emme maae være af Bag tighed for de mange Selskaber, der allerede ere til eller fremstaar i Fædre nelandet. Der udsættes da en Præmie af 300 Rdlr. for en fordestgiørende Undersøgelse. Om Fordelene og Mang: de, lerne ved Præmier som Befordringsmiddel af gavnlige prattiske Foretagender, om der gives andre og bedre Ridler, hvorved Selskaber, der have landlig, huuslig og Kiøbstæd, Vindskibeligheds Forædling og Flor til Piemærke, kunne virke, med udførlig Forklaring af disse Midlers Anvendelse, med fortrinligt Hensyn til Fædrenelandet. med den forbedrede Skole=Indretning, hvorfor Regieringen landsfaderligen drager Omling, tiltager ogsaa blandt Almuen, især paa Landet, Lysten til Læsning. Denne Lys, viseligen ledet, kan og maae have megen gavnlig Jndflydelse baade paa Mennesket og Borgeren, baade ved at forædle Sæderne, og ved at oplyst opstanden til at vælge og anvende hensigtsmæssigere Midler i Livets forskiellige Stillinger. Selskabet har længe søgt at bidrage dertil ved at opmuntre til smaae Bogsamlingers Anlæg for Almuen i det har meddeelt Fortegnelse paa endeel danske Skrifter, blandt hvilke der bunde giøres Valg i dette Øiemeed, og det har ved at giennemgaae de Bog Fortegnelser, der vare indsendte til det over allerede tilværende Anlæg, udreget et og andet Skrift, som der ikke stod paa sin rette Plads. Selskabet. ønsker at gaae et Skridt videre.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Vor Litteratur eier vel adskillige gode Almueskrifter, men de fleste at dem ere oversatte af fremmede Sprog og mangle de Nationaltræk, der vidrage saameget til at skaffe dem, og de Sandheder, de forkynde, Adgang hos Læførne. Til at afhielpe dette Savn haaber man at bidrage ved at opfordre vore med Menigmands Trang og Tarv kyndige Landsmænd til at udarbeide Læsebøger for denne Borgerklasse. Selskabet ud ætter derfor Præmier fra 100 Rd. til 300 Rd. for hensigtsmærfige Læsebøger for Almuen i Danmark og Norge. Uden at indlade sig i nogen Forskrift om disse Bøgers Indretning og Plan, vil man blot anmærke, at man ønskede een Udarbeidelse med udelukkende Hensyn til Thendestanden, og i øvrigt overladet det til Forfatterne, enten de ville have blot en Gienstand for Øie, f. Ex. Underviis, ning i Moral, i Lovkyndighed, i Fædrenelandshistorie, i Naturhistorie, Landbrug, i Technologie m. m., eller ogsaa forbinde flere Øiemeed.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
Da Bornholm er særdeles rig paa forskellige gode, ildfaste Leerarter, og disse Naturproducters Anvendelse og Forædling kan vorde til største Nytte for Landet, saa ønsker Selskabet: 1) At Stedet, hvor disse Leerarter findes, bestemt angives, og deres bryktognostiske Kiendemerker nøiagtigen beskrives. a) At deres Forhold, saavel i Henseende til Jldens, som andre Legemers Jndvirkning, oplyses ved Forsøg. 3) At deres Anvendelighed til forskellig Brug, hvortil nu hidføres Lecrarter fra fremmede Steder, godtgiøres. a) At der saavidt mueligt anstilles Forsøg, for ved Hielp af disse teerarter at efterligne de fortrinligste udenlandske Fabrikater. Da Oliers Afpresning af Landets dertil passende Frø er i nærværende Tidspunkt af allerstørste Vigtighed for Fædrenelandet, men derhos tillige nødvendigt at det Slags vælges dertil, som med største Fordeel kan benyttes uden derved at foranledige Afsavn i Landets ellers fornødne Levnets midler, fremsættes følgende: At opgive den efter sikkre Forsøg bestemte Mængde Olie, som kan frembringes af et befremt Qvantum af Rapsæd, Linfrø, Olden, Frø af forskiellige Slags Roer og af Valmue, saavel som af øvrige Sorter Frugt Fra hvoraf med Fordeel kan afpresses Olie, hvad Areal udfordres til ethvert Slags Froes Udsæd, hvis Mængde maa opgives, saavel som hvor stor Mængde derefter avles af hver Sort, og ved Beregning afgiøres hvilke af deslige Slags Producter der gav den største og bedet benyttelige Olie med mindst ockonomisk Tab saavel i Henseende til Oliens Mængde og Godhed som og i Hensyn til dens overflødigere og mindst bekoftelige Ap samt den Nytte man kan have af Affaldet efter Ol presningen.
Berlingske Tidende, 1812-02-07
J de Tilfælder, der savnedes indenlandske Erfaringer, kunde de udenlandske reducerede til dansk Maal tages til Hielp, naar de allene vare grundede paa troeværdige og paalidelige Forsøg. 200 Rdr. vil vorde til e kiendt Forfatteren af en saadan Afhandling, naar den findes fyldestgiørende. (Fortsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Paris, den 27de Januar. officielte Efterretninger fra Armeerne i Spanien. Sydarmeen. Grev Erlon lader Merida, som en Depotplads ved Guadiana, befæste. Engellænderne ere rolige i deres Cantonnering i Portugal. Centrum Armeen. Commandanten over Enenza-Divisionen, General d'Armagnae, har gjort en Expedition til denne Provinds, for at faae Roligheden i samme fuldkommen gjenoprettet. Han satte sig i Marsch den 12te, og vendte sig til Belmønte, hvor Francis quettas Bande havde indtaget en Stilling. Avantgarden, som Escadronschef Behusse commanderede, bemægtigede sig den 13de om Morgenen alle Udgange fra Staden. Hele Banden blev overfaldet; 30 nedsabledes tilligemed deres Chef, og de øvrige bleve fangne tilligemed deres Heste. Generalen fortsatte sin Marsch til Tarrazona, hvor han fangede og adspredte et lidet Corps Murcianere, som havde indtaget en Observationspost ved Floden Jucar. Ved første Efterretning om General d'Armagnaes Marsch, blev General Bassecourt af Blakke afsendt fra Valencia, og besatte Contrerasbroen med 2 Batail, loner og adskillige Escadroner. Strax gik det 22de Dragonregiment paa et nærliggende Sted over Floden. Bassecourt afbiede ikke Angrebet, men ilede til Villa Gordo, i det man forfulgde ham og slog ham. 1 Han mistede adskillige Fanger. Den 25de bleve Tropperne samlede i Utiel og rykkede derpaa til Uquena. Bassecourt reddede sig fra Cabrillas de Valencia. Da General d'Armagnae saaledes havde renset Provindsen, kom han igien den 30te med sin Colonne til bage til Cuenza. Resultatet af hans Tog var: En Deel Korn fra de fiendtlige Magasiner, som uddeeltes imellem Armeen og Bønderne; 2000 Flinter og ligesaa mange Patrontasker ; 2 fra Bassecourt tagne Kanoner; 600 Muulesler og Heste; et Magasin Skjorter, og Skoe, som blev uddeelte imellem Tropperne; 300 Fanger.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Armeen i Arragonien. General Caffarelli ankom den 13de Decbr. med sin Division til Sarragossa, Ved hans Tilnærmelse adspredte adskillige Bander sig, som sværmede omkring paa Veien til Tudela.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
General Rey indtog den 14de Stillingen i Terruel med sin Division; Divisionen Severoli var kommen et Par Dage for ham. Da han fik at vide at Blake havde afsendt en fiendtlig Colonne for at forurolige Arragonien, afsendte han et stærkt Detaschement for at fordrive samme.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Ingenieur=Capitain Molina, som commanderede det spanske ForPeniscola, har forsøgt adskillige Streifetog, for at forurolige Veien til Valencia. Paa et af samme tog han Post i Torrenova med 80 Mand, for at kunne være ved Haanden og opfange Convoierne, Marschal Suchet lod denne Post angribe med 200 Mand Eliter og 2 Kanoner, den 7de Decbr. Den 8de om Morgenen var Batterie, opført og beskiød Taarnet med Held. 6 Kanonbaade løb ud fra Peniscola for at komme til Hielp. Saasnart man saae dette, fløi Voltigeurerne af det 114de Regiment henimod Taarnets Port, som var dækket ved en Forskandsning og forsvaredes med en Regn af Kugler og Granater. Uforsagte Kanonerere bragde et Fad Krudt derhen, og vare i Begreb med at antænde det; men i det samme overgav Capitain Molina sig paa Discretion. Kanonbaaden kom for sildig : nogle Kugler tvang dem til igjen at fierne sig. Det Krudt, som fandt tes i Taarnet, blev brugt til at sprænge det i Luften. Om Midde gen var det planeret lige med Jorden.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Natten til den 10de kastede en heftig Storm 2 store engelske Transportskibe, som vare ladede med Meel og Sardeller, og bemandede med 25 Mand, ind i Tarragonas Havn. Garnisonen i denne Plads bemægtigede sig Skibene og Ladningerne.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Beretning fra Narschal Suchet til Fyrsten af Vagram og Neufschattel.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Den 26de om Aftenen er General Delort ankommen til Alciras paa Aucar. Han stødte der paa Mahis og Obispos Corpser, som ilsomst begave sig derfra, efterat de havde aftastet Broerne. Jndvaanerne istandsatte igjen Broerne, og modtoge vore Folk med megen Beredvillighed. Ei følge Anmeldeser en forestaaende Belerings=Forsøg og om Volden uden for Valencia, samt om den franske Armees Mod og Jver), Jeg skal tilstille Deres Durchl. endnu omstændeligere Beretninger, for at forelægge Keiseren samme tilligemed min Bøn om Belønning for de Tappre der have udmærket sig. Jeg holder det for en særdeles i Pligt at rose de Tienester, som de italienske Soldater have gjort, der i overalt vise sig værdige til at datere deres Formations Tidspunkt fra den første italienske Armees udødelige Feldttog. Jeg er &c. Marschal, Grev Suchet.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Den 30te Januar. Marschal Suchets Seire havde ladet Valencias Jndtagelse meget tydelig forudsee; men Sarragssas Beleirings Langvarighed og Tarragonas haardnakkede Forsvar kunde lade befrygte, at den arragoniske Armees triumpherende Marsch for et Øieblik kunde vorde opholdt, og at en med saa mange Arbeider befæstet Plads, saa mange Soldaters Opholdsted, kunde komme til at koste Offere, der svarede til Vigtigheden. Ogsaa har Efterretningen om denne Begivenhed opvakt en levende Sensation i Paris. Valencias Capitultion var tillige en Armees Fangetagelse. Det var den eneste Jnsurgenterne havde i de østlige Provindser; den bestod af de bedste Generaler og alle de regulaire Tropper Spanien endnu havde tilbage.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
General Blake, der er født i disse Egne (i Veles Mallaga), ved ligeholdt og udbredte Borgerkrigen ved den Anseelse hans Navn, Tienester og Formue gave ham. O'Donnel, Zayas, Lordizabal og Velasco disponerede, næst efter ham, over Mængdens Lidenskaber, og nu fangne forflytte de Jnsurgenteres sidste Haab til Frankrig, hvilke for Fremtiden hverken have Chefer mere, eller Tropper, eller Fæstninger, lige fra Frankrigs Grændser og indtil Kongeriget Murcia. Da Andalusien er besat af Hertugen af Dalmatien, var Valencia Jnsurrectionens rette Hovedstad. Det var Sædet for de indre Bevægelser og de engelske Jntriguer, og Middelpunctet imellem Rebellerne i det nordlige og sydlige Spanien. Denne Stads Junta var det virkelige Regentskab, da det i Cadix indesluttede Regentskabs i Magt ikke strækker sig videre end til dets Omkreds. J Provindsen Cuenza hersker desaarsag endnu nogle Uroligheder, fordi Brigander, ne, naar de forfulgtes af vore Tropper, fandt et Fristed i Kongerie get Valencia, hvorfra de paa ny foruroligede det Land som man havde nødt dem til at forlade. For Fremtiden bliver Roligheden tilbage, bragt i de vidtløftige Egne, der strække sig lige til Madrids Porte Saa vigtig Beholdelsen af Valencia var, saa har man ikke forsvaret den med den Haardnakkenhed, hvorpaa Jndvaanerne i langt mindre faste Pladse forhen havde givet Exempel. Dette er et Beviis paa at Folkenes Fanatismus og Forblindelse til Slutning maa vige Pladsen for Lærdom, Erfaring og Fornuft. Den kiølnede Jnsurrectionsaand er i Begreb med at udslukkes. Dette Resultat skylder man ikke blot Suchets Vaaben; men ogsaa den Viisdom, der har ledsaget hans Foretagender, den Moderation, der har forskrevet ham Forholdsregler, og den Bestemthed, som har hersket ved deres Udførelse.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Neapel, den 12te Januar. Flygtninger som ere ankomne til Calabrien fra Sicilien, berette at Actna nu igien er aldeles rolig. Lavnen har ingen synderlig Skad gjort, blot nogle 100 Tdr. Land ere blevne bedækkede og et Stykke Skov afbrændt. Ligeledes er Vesuvs sidste Udbrud nu lykkelig forbiJever, den 25de Januar.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Den 22de dennes saae man paa Kysten af Wangeroog en Cutter, som syntes at ville lande paa Øen. Da Garnisonen og Toldbetienterne lede til, kunde Fienden ikke faae sin Hensigt udført. Samme Dag, henimod Aften, traf man paa Digen fra Horrummer Siel 4 Personer, som bleve bragte til Øvrigheden her i Staden, Disse Personer erklærede at være afreiste fra Helgoland den 20de paa den Cutter, som saaes den 22de; da denne ikke havde kunnet lande paa Kysten af Wangeroog, havde den sat dem i Land i nogen Frastand norden for denne Øe. En hannoversk Jnvalide=Officeer var bleven ombord, da han, for sin høie Alders Skyld, ikke kunde naae hastig no at komme i Chaluppen. Den 23de opkastede Søen et velklædt Lig, som undersøgdes i Wangeroogs Maire=Adjoints Overværelse. Af en Brevtaske, som fandtes hos den Ulykkelige, saaes at han hedte Ludwig von Horn. Adskillige Patenter og Commissioner, og disses Underskrivter vise, at denne Particulair ikke har været den ovennævnte InvaUde=Officeer. Hvad mon de engelske Journalister ville svare paa denne et hidtil ukiendt Barbaries nye Prøve?
Berlingske Tidende, 1812-02-10
London, den 23de Januar. Fra Gibraltar have vi erholdt Efterretninger med Conqueror. De sige at Fienden har opført nye Værker i Desileen ved Lapina, for at forurolige, eller om mueligt fordrive, de uden for denne Havn stationerteSkibe. Fienden har angrebet Tarifa. Dagen før Conquerors Afreise fra Gibraltar hørte man der en meget levende Kanonade. Meget heftige Vindstød nødte Stately, tilligemed det under Capitain Dicksons Commando staaende Skib, at forlade deres Station; men de have siden igien indtaget den. De Franske have i Rattau 10,000 Mand og 18 Kanoner. Tarifa var snævert indsluttet.