JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Besætningen i Deventer har erklæret sig for det Bourbonske Huus. Maynz skal ligeledes have overgivet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra Brissel meldes den 12te Apr. at Fiendtlighederne mellem Hertugen af Sachsen=Veimar og GeneralMaisons Armeer ere ophørte. De franske Tropper ere brudte og til de gamle franske Grændser, og Blocaden af Maubauge er ophævet. Gen. Maison har endnu ei offentlig erklæret sig, men man tvivler ei paa at det jo snart skeer. Ved Venlo og Ryssel ere Fiendtlighederne ligeledes ophørte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Divisionsgeneral Grev Durette, Gouverneur i Mel har sluttet en Convention med Gen. v. Pousseforvich, ifølge hvilken denne Fæstning, efter at have erkiendt den provisoriske Regiering, aabner Portene for de Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fæstningen Pfald berig har den 11te Apr. capiuleret. Endeel af Blocade=Corpset er rykket ind, og Forretter Tienesten i Forening med den forrige Garnison.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra Magdeborg og Hamborg have Commandanterne faaet Tilladelse at afsende Officerer til Paris, for at faae tilforladelige Efterretninger og Tingenes Stilling. - Til Lybek er kommen Beretning fra Antwerpen at Communicationen med denne Stad er ganske frie, og at de Franskes Afmarsch snart ventes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra Jtalien, meldes den 6te April at en Coureer. var ankommen til Hovedqvarteret i Verona med den Efterretning, at Englænderne havde slaget de Franske ved Sargang, og taget det med 4000 Mand besatte Fort Spettia. Den russiske General Balaschef kom den 28de Marts til Bologna for at slutte Alliance tractat med Kongen af Reapel. Den hellige Fader be landt sig i Slutningen af Marts i Modena. Jtalien siger man skal have en constitutionel Konge, hvortil man mener en østerrigsk Prins er bestemt. Østerrigs Grændse skulle gaae til Etsch. Storhertugdømmer, Toskana mener man skal, ifølge de i den franske Regieringsfor foretagne Forandringer, bestemmes for en ophøiet Fyrstinde og sammes Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra Lion han meldes under 12 Apr. at 2 Kongelige Jagter, holdes beredt i Deptford for at føre Ludvig VII og Følge over til Frankrig. Hans Majestæt, Har for Nærværende et Anfald af Podagra; men man Kaaber saarlig Forbedring. - Den nye franske Constitution blev igaar sendt herover fra Frankrig, og den blev antaget af Kongen. Dunkirken, Boulogne, Calais o. s. v. ere aabne. Vi høre intet uden Glædeskud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
De regulaire Paketbaade mellem Dover og Calais begynde, nu at gaae. Mange Emigranter betiene sig strax af denne Leilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Ogsaa i England skal efter Keiser Alleranders Exempel, alle franske Fanger snart løsgives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Jgaar var hele London paa det prægtigste illumineret; det samme skal ogsaa skee idag og imorgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Ifølge Aviserne fra Paris, der gaae til den 17de si Senatet have overdraget til Greven af Artois Ri provisoriske Regiering, under Titel af Rigets Genera Lieutnant, indtil Kongen har antaget Constitution Keiseren af Østerrig var den 16de kommen til ParriKeiseren af Rusland og Kongen af Preussen kom he imøde, og Monsieur modtog bisse høie Personer, Boulevard ved Temple. Kronprindsen, af Sverrig, hos. - Erkehertuginde Marie Louise skal have en Samenkomst med sin Fader. Hun er den 12te reist Orleans til Rambouillet. De engelske Tropper ere rykkede ind i Bayonne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Madrid, den 25de Marts. Den 19de Marts Regentskabet bekiendtgjort den nye Statsforfatninder af Cortes i Kong Ferdinand VI Ravn er forfa under den Titel Constitution politica de la Monarque Espanna. Den bestaaer af 384 Artikler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra Schweitz meldes, at Tvistigheder melde forskillige Kantoner ere billagte, og at Kantoner Bern, Fredburg og Soluthuen ligeledes sende Depurede til Landdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra Køln har man den Efterretning den 11te Marschal Augereau ved Efterretningen og BonapanAfsættelse er gaaet over til de Allierede med sin Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Halsingøer den 22de April. Endnu til i Dag Sundet ikke været frit for Driviis, dog ere adskillige Sal. passeret Sundet baade Syd og nord efter. Jdag indkomne fra en dansk og en engelsk Kutterbrig, saa og nogle K. mandskibe, som tilligemed den danske Kutterbrig strax, syd efter. Den engelske med 4 andre Fartøier ligge paa den. 3 af vore Baade ere fra Jsefiorden ankomne til Have med Byg til 11 Rbdlr. Tønden. Blandt flere fra Sver hidkomne Reisende ere Kammerherre Degen, Frue Wedsted, Frøken Løwenschold og Koureer Guldborg. Her did ere afreiste Lieutn. Baron v. Blixen fra Hovedqvarte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Capt. og Ridder Priant, begge til Stokholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Jfølge General=Postdirectionens Bekiendtgiørelse at d. M. skal den udenrigske Porto fra i Mai næstkommende, regnes efter et Forhold af 500 Rbdlr. mod 100 Rdlr. Han Bo., saaledes, at for 4 Ls. Forskudsporto betales enten rede Sølv 3 Rbd. eller i Sedler 8 Rbd. for 2 Ls 6, for 10, for 4 Ls. 13, for 5 Ls. 16, for 6 Ls. 19, for 7 Ls. 22, 3 Ls. 26. for 9 Ls. 29, og for 10 Ls. 32 Rbd. i rede Sølv 2 en halv Gang saa meget i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Proprietær Barfred til Gjeddersdahl har ved at ere den for Aaret 1813 satte høie Kapitelstart, omtrent 74, d. K. pr. Tønde Byg, viist den sjeldne Ædelmodighed, ud videre Krav at eftergive sin Forpagter i Forpagtningsaft. ten, som er 1500 Td. Byg, 24 Rd. d. K. pr. Tde, som saa udgjør 36,000 Rd. d. K. Jstederfor den anmeldte Samling af Artstykker og i tegninger til den danske Krigshistorie 181314 har Or Krigskommissair N. C. Øst begyndt at udgive: "Antsninger af blandet Jndholde. Sammes første Numme levere et interessant Udtog af nogle Breve fra et behierFruentimmer, som i December paa og sig en farefuld Re fra Altona, for at overbringe Efterretninger fra PrindSmuhl. Det er ikke lysteligt her at læse, hvad des om et Par af de holsteenske Stæders Lethed til at sage det danske Væsen. Fra Kiel udgik de lumpus lamskrifter, som visse Personer gjorte sig en Ære af at udde, de svenske Proklamationer, under General Tamastes nu sendte samme Personer omkring i alle Stæder; Shavmed Karrikaturer over os Danske kjøbtes og bares i Alan, Kielto. s. v. Men paa den anden Sidesmaarmann de sig over at " Russerne ikke toge ringeste Hensyn paa at se Troeløse vilde smigre dem; de fik desuagtet stærk JndArtering, stundom Prygl, og de talte om dem med den beste Foragt ; ligesom og at mansom Schlesvig, Flensg. Apenrade, Christiansfeldt ikke hører Sligt. øvrigt staaer det sig selv, hvad Kortfabrikanten Krøymann i Ihesvarede en fientlig Officeer, som spottede over, at han ville sælge ustemplede Kort i hele Gros, hvorved han kunde de vundet Betydeligt, men paa de Kongelige Indtægters kostning: at ingen brav Holstener kan for om der gives kurke iblandt Holstenerne. Om Prinds Eckan uhlesiges at han havde befalet, at Enhver i Hamborg skulde ina 43 Timer proviantere sig for 9 Maaneder, og de Ulykke see, som en kunde og dog tøvereen Time over den fastsatte le, skulde have 24 a 50 Stokkeprygl, og føres ud med Miærvagt. Med Dannoras Udgiver kan Man neppe bifalfølgende Hr. Over=Krigskommissairens Anmærkning til ste Sted. "Den berømmelige Marskal, Prindsen af EckLühl, kan af en ret færdig Samtid og Fremtid ei blive dadfordi han strængelig opfylder sine Pligter, om endog de ved Lidendes bittre Taarer falde paa hans Laurbærkrands. menneskelighed kan aldrig blive Pligt, ogsaa Strænghed na have sine Grændser, og Jntet kan ophæve den hellige nye Man bør adlyde Gud mere end Mennesker Aarhuus, den 22de April. I Gaar afgik den første makke for i Aar herfra til Callundborg. J Morges fulgte anden efter. Ogsaa adskillige Smaalagter ere gaaede erfra at forskellige Kanter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Den store Gjæstgivergaard er her i denne Tid solgt, Hr. Juncker i Horsens for noget over 170,000 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
ancosedler. Kiøbenhavns Børs den 26de April. Cours. Altona vista 450, London 15 entolvtedeel Rbdlr., Amsterdam 16 totrediedeel, Spec. 460. – Specier solgtes til 27 treerdedeel a 28 Rbmk., for Committesedler blev givet 66, uderretning om Spergelens Dyrkning og Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
I afvigte Aar blev paa Edelgave ved Roeskilde, i sand uldet uddreven Jord, saaet 2 Lpd. 6 Pd. Spergelfrøe fra lipzig paa en Tønde Land. Jorden var bleven pløiet let. i Efteraaret tilforn, og dybere pløiet, og fiin harvet sidste April. Frøet blev saaer først i Mai, mellem Havre og ogsædtiden, og med en let Harve modharvet. Efter den dsæd høstedes 6 Læs Høe a 50 Lpd.; deraf bleve 4 Læs udfrske, som gave 2 Tdr. 2 Skpr. reent Frø. Høet fortære Es med Begierlighed af Qvæget, men i Særdeleshed af saarene, men det var seent at afslaae og seent at veire. En i at det var bleven høstet, var Overfladen af Jorden saa stor og reen som efter stærk tilgroet Efte= eller Boghvedesæd. deraf erfares, at den Foderurt passende dyrkes i andig Jord tienlig til Kløver, eller i en uddreven Ager, som man en en giødske, men alligevel vil benytte til Halmsæd; thi efter spærgel avles ligesaa god Rug som efter Boghvede. Til høiring eller Græsning er den fortrinlig, da Qvæget giver gade mere og federe Melk end efter naturlig Græs. Frøe, ligesaa tienligt til Brændeviin som Boghvede. Disse føringer ere bekræftede ved Exempler saavel fra Siælland, m fra Ringkiøbings Amt, hvor den længe har været dyrs. Meget godt Spergelfrøe er at bekomme for 1 Rdlr. d.E. hos Madsen, Hjørnet af Badstuestræde og Vimmelskaftet ; paa samme Sted bekommes meget got Hør= og Ham Begtrup, Professor. peste til Sæd. Kibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Prædikanterne. I Domkirken 3die Søndag efter Paaske: H. H. Hr. Dr. Roefoed. J Catrinekirke Hr. Pastor Satterny, Copulerede: Skrædermester Andreas Grumsen og Pigen Magrethe Clausen. Døber: Vognmand Niels Jørgensens Søn, Mogens Jørgensen, Fadderne: Fedder Bagers Kone Maria Jørgensdatter, Frederik Ebbert og Hattemager Christian Peter Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
En T T. sen et Døden den 11te d. M. borttog min høielskede Mand Hans Thorning Wellejus, Amtsprovst i Weile Amt, og Sognepræst for Omme= og Houen=Menighed, efterladende mig med 6 umyndige Børn og et Syvende snart i Vente, bliver for Slægt og Venner tilkiendegivet sørgeligst af Sønder=Omme Præstegaard den 26de April 1814. Christian Wellejus. for Beck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Løverdagen den 7de Man førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver udi Sønderfarup ved offentlig Auction bortsolgt, den der afdøde Hiuler Christen Clansens Stervboested med tilliggende Jord til een Koks Græsning; samt en Deel Hjulmager Værktøi, nogle Fyr og Bøgeplanker, en Mængde ophugget og tørt Vognkommer, Borde, Stole, Sengekræder med videre, alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte. De Lysthavende indbydes herved til bemeldte Tid og Sted at indflade sig. Ribe den mann, Det bliver herved til Enhvers Efterretning bekiendtgjort at den Stie over Sognefogdens Ager Lod i Lustrup, herefter bliver aflagt og at enhver skal afholde sig fra at gaae Den, dersom de vil undgaae de Ubebageligheder som deraf vil flyde. Lustrup den 29de April 1814. Hans Andersen, Sognefoged
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Bekiendtgiørelse. At jeg i den indtrukne Vacance er af Overøvrigheden constitueret som Borgermester her i Staden, finder jeg fornødent herved at bekiendtgiøre til Vedkommendes Efterretning. Lanna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Auction. Mandagen den 9de Mai, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages offentlig Auction over omtrent 4000 Tylter, norske fireskaarne Fyrrebræder af 7 til 12 Fods Længde her ved Havnen, beliggende, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Lanng. Fridericia den 27de April 1817. Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Den i disse Aviser under 16de dennes efterlyste og fra Weile Arrest undvigte Tyvs=Arrestant Niels Sørensen, er den 24de næst derefter igien paagreben. Weile den 27de April 1814. A. Steentrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Fra en Udstytter Gaard paa Gadberg Mark, forrildHerred, er Eieren og Beboeren Christian Fallesen, hemmelig om Natten imellem den 23de og 24de dennes, bortrømt og har efterladt Gaarden aldeles tom og øde Saasnart Undvigelsen blev anmeldet, besørgede man Gaarden sadt under Varetægt og Overdrag til 1ste Prioritets Panthaver, der boer i Nærheden, at foranstalte Havresæden lagt. Saa blev og eet Møde i Boet bestemt at afholdes paa mit Contoir Løverdagen den 14de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 til hvilket indkaldes fornævnte Christian Fallesen, for at afgive den fornødne Oplysning om sin Boes Tilstand og om muelig at tilfredsstille sine Creditorer. Enhver, som hos ham haver noget at fordre, ville til bemeldte Tid og Sted, give Møde for derom at giøre Paakrav og fremlægge Beviser. Ligesom og de der maatte til ham være noget skyldig ville til samme Dag og Tid saadant anmelde, Særdeleshed anmodes Panthaverne at indfinde sig, for at vedtage hvad der ved den forladte Gaard vil være at foretage til samtlige Creditorers Bedste. Weile den 27de April 1814. A. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Formedelst anden Bestemmelse har Undertegnede et complet nyt Brændeviinstøi, bestaaende af Kiedel paa at enfierdedeel Tønde med Røermaskine Svaletønde og Svale maskine og Hat at sælge, der er forfærdiget i denne Vinter af en af Kiøbenhavns beste Mestere. Dette Brændeviinstøi der omtrent veier 1300 Pund, og som endnu ikke har været indmuret, kan behageligst tages i Øiesyn her hos mig. Weile den 2de om Da Undertegnede som Amtsforvalter for Weile Amt overtager Bestyrelsen af Ægt= og Befordringsvæsenet i bemeldte Amt fra 1ste Mai næstkommende; saa ville Vedkommende, som ere forsynede med Pas paa frie Befordring, forsaavidt samme maatte ønskes afgivet fra Weile eller Fridericia, behage at henvende sig til Amt. stuen i Weile, og for saavidt Befordringen skal gives fra Colding, da at reqvirere samme hos Hr. Poul Terpager sammested, som er antaget til at bestyre Befordrings= og Ægtvæsenet derfra. Amtstuen i Weile den 27de April 1814. Worfaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Løverdagen den 30te April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver udi forrige Feldbereder Frederich Jenssens Huus paa Nørregade ved offentlig Auction bortsolgt: noget gammel Tømmer, 200 Stkr. Tag steen, nogle Muursteen, Kampesteen, endeel Feldherederværktøi, Sengeklæder, Kurve med andet meere Huusgeraad. De Lysthavende anmodes, om bemeldte Tid og Sted at møde. Tillige bortsælges en Ager i Galgemarken. Ribe den 26de April 1814. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Onsdagen den 4de Mai næstkommende, Formiddag Kl. 9, vorder her paa Fanøe, efter Hr. Stranddingscommissionær N. Jacobsens Begjæring, ved offentlig Auction, bortsolgt: 150 Tylter tørre Bord af forskiellig Længde; Et Partie Huggenlast, ligeledes af forskiellig Længde og Tykkelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Nogle Hundrede Tønder Salt, tienlig til Smør og Kiødsaltning; nogle Tønder god Tiære; 2 Skibsmaster, 28 a 30 Alen lange; 1 Bugspryd og 1 Bradseil; samt endeel Rundholdter m. m. Til alt dette indbydes herved Lysthavere. A. Nørup. Fande, den 22de April 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
At Broen her ved Toldstedet, som i Anledning af Fiendtlighederne var afbrudt, nu er sadt i saa dan Stand at den sikker kan passeres, bekiende res herved til Afbenyttelse for enhver Reisende. Egnens Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
volding broe Toldkammer, d. 22de Apr. 1. Storm. bage
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
i Formedelst anden Bestemmelse agter undertegnede derhaanden at sælge en mig tilhørende og i Veile, Fiskergade beliggende Brænderie Gaard. Den be af 14 Fag 2 Etage Grundmuur til Gaden, hvoraf :er indrettet til Brænderie, 2 Fag Port, og 5 Fag til relse, og paa Loftet en Kølle til 12 Tønder ; et Sid. 7 Fag Bindingsværk, 1 Etage indrettet til VærelKiøkken, et Baghuus i Gaarden 13 Fag indrettet Heste og 28 Stude eller Kiøer, samt Pakhuus, bag Bygning er desuden en aparte stor Gaardsplads grændser til den søndre Aar, hvorfra der baade kan sessog lades med de ved Weile brugende smaae Be J Gaarden er en god Pompe. Gaarden kan faaes med eller uden Brænderie R. ber. Disse sidste bestaaer af: 1 Kobber Brændeviins del med Hat og Maskine af 11 til 12 Tønders St. see, en Dito klar Kiedel med Hat og Maskine af om 8 Tønders Størrelse, en Dito Bryggerkiedel til 2. der, et Støbekar til 700 Tønder, 8 Mærske Kar, 2 P. gerkar m. fl. til Brænderiet henhørende Redskaber. den har desuden Græsningsret paa Weile sønderne efter dens Grundtaxt, og efter samme Maalestok i Udviisning af Byens Skove. Den eller De som og denne Eiendom til Kiøbs ville behage at henvende til mig selv for derom, at accorderes Skulle, Gaa med alt forbemeldte ikke underhaanden blive solgt, samme til offentlig Auction Onsdagen den 25de førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hos GieSehow i Weile, hvortil Lysthaverne ogsaa herved bydes. i Kieldkier vr. Weile, den 7de April 1814. C. Halling. bes. Brigaardeerind. Hos Undertegnede, der bestandig træffes hiemme Løverdagen, foretages til alle Tider de Operationer, forefalde hos Hesten, saasom: Aarelade, englisere, kaa. hiemme for den halve Priis og ude hvor det an blive forlangt, uagtet Reisen, for den sædvanlige Men hvorhos tillige erindres: At de som desuagtet h. vil unde den saakaldet tydske Skiærer, andre Om eller Qvaksalvere, Fortienesteen, kan i paakommende fælde, hvor de behøvs Dyrlægens Hielp, svare Uleil, at komme til mig, da jeg anseer det for høist ubillig slige Landstrygere, der ei maae kunne leve hiemme forresten hele Aaret igiennem ikke gavne Bonden for Pibe Tobak, skal tage Dyrlægen Brøbet af Munder have Fortieneste, frem for disse hver i sit District, P. Jversen, Gramm den 6te April 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Dyrlægge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-04-29
Da jeg har opgivet mit Gjæstgiverie og til ved mende indsendt mit Privilegium, som Gjæstgiver sens Kiøbstæd kan jeg, som en Følge heraf ikke la modtage eller beværte fremmede Reisende; hvilket bekiendtgiøres til Efterretning. Hørsens, den 10de April 1814. Friderich Müller. Kaffe, Sukker, Jern, Norske Bræder, Brændeviins Jørgen Schmidt i Ribe. m. faaes hos
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-03
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-03
(Af Lybekker Aviser.) Paris, den 14de April. Vore Aviser indeholde gende nærmere Omstændigheder ved Napoleons Tron sigelse hvilke opløse det hidtil endnu Gaadefulde ved ene saa høist vigtige Begivenhed. Bounaparte syntes den 5te fuldkommen bestemt til betinget at frasige sig Frankrig og Jtaliens Troner. Aarschal Ney har heller ingen Tvivl derom, hvilket kan es af hans Brev fra Fontainebleau af denne Dato, den Dagen derpaa fremførste Napoleon adskillige BeEnkeligheder, og begyndte atter at vise sig overmodig, deelte flere Ordrer, og vidste at udvirke, at en over dentlig Forsamling skeedte i Blois af de derhen flygtede Stordignitairer og andre hans Tilhængere, hvilke erklæde den provisoriske Regiering og de i Paris blevne Stats=Betiente ved en høitidelig Act for fredløse. sen da nu hans fornemmeste Officerer erklærede, at ei vilde begynde en Borgerkrig for hans Skyld, da dog Oudinot, hvem han var personlig hengiven, den de drog til Paris, saae han sig nødt til at undertegne, en bekiendte Afsigelses=Act. Nogle Dage forhen udlædte han følgende mærkværdige Dagsbefaling til Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-03
Fontainebleau, den 5 April. Keiseren takker frmeen for den Hengivenhed, som den har viist ham, derfor, at den har erkiendt, at Frankrig er hos ham ei hos Hofkrybet og Hovedstadens Pøbel. Soldaten blger i Lykke og Ulykke hvorhen hans Feldtherre fører am; hans Ære er hans Religion. Hertugen af Ra usa har ei deelt disse sine Vaabenbrødres Følelser; han gaaet over til de Allierede. Keiseren kan ei billige de betingelser under hvilke han har beqvemmet sig til dette Skridt; han kan ei modtage sit Liv og sin Frihed af en Undersaats Hænder. Senatet i Paris har anmasset sig at disponere over Frankrigs Regiering. Det har forglemt, at det allene kan takke Keiseren for den Magt, om det nu misbruger; at det var ham, der deels ved dede dets Medlemmer i Revolutionens Storme og beskyttede dem fra Nationens Had, deels drog dem frem af deres Dunkelhed. Senatet beraaber sig paa Artikler i Constitutionen for at omstyrte Costitutionen. Det undseer sig ei ved at gjøre Keiseren Bebreidelser, uden at betænke, at det, som det øverste Statscollegium, selv har havt Deel i alle Forhandlinger. Det er gaaet saa vidt, at bebreide den høieste Magt Forfalskning af dets Acter, Verden veed, at slige Kunstgreb ei behøvedes, et Vink var ham en befaling, og han har altid gjort meere, end Man forlangte af ham. Keiserens Øre stod altid aabent for hans Embedsmænds Klage og i en god Hensigt anbragte Jndvendinger; men han har stedse forgieves ventet den for sin Trone. Hvad han hørte var altid den meest ubetingede billigelse af alle de Forholdsregler som han havde taget, og et Beundrings og bifalds Sprog, som havde alle Sandhedens Kiendetegn. Var Enthusiasmen i Adresserne og de offentlige Taler hyklet, da har Keiserens Troeskyldighed bedraget ham; Men de som have ført dette Sprog, have sig selv at tilskrive de fordærvelige Følger af deres Hyklerie. Saalænge Lykken viste sig deres Fyrste troe, saa bleve de hos ham, og der var ingen Klage over Misbrug af Magt. Hvis Keiseren har foragtet Menneskene, da vil Verden nu erkiende, at han har havt nogen Grund dertil. Hans Værdighed er kommen fra Gud og Folket, kun af dem kan den ham fratages. Han har stedse anseet den som en Byrde og ei som noget Ønskværdigt. Naar han alligevel paa og sig samme, da skedte det ved Følelsen af hans Kraft, og med den Bevidsthed, at han allene var samme voxen; Hans Lykke syntes ham hans Kald. Nu, da den vender sig fra ham, kan kun Nationens utrykkelige Villie formaae ham til længere at sidde paa Tronen. Naar han skal betragte sig som den eneste Hindring for Freden, da vil han gjerne bringe Frankrig dette sidste og mindste Offer. Han har derfor sendt Fyrsten af Moskva og Hertugerne af Vicenza og Tarent til Paris som Underhandlere. - Armeen kan være rolig, dens Ære vil aldrig komme i Modsigelse med Frankrigs Vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-03
Den 13de befandt Napoleon sig endnu i Fontainebleau. Ved forskiellige heftige Nervetilfælde er han saa svækket, at man maa lade ham bruge Bad. Det synes, at han lider ligesaa meget paa Sielen som Legemet. Man yder ham den omhyggeligste Pleie. Da han talte om Den Elba, sagde han egentlig er denne Øe ei stor, og kun et rummeligt Fængsel; men det er mueligt at jeg ei bliver der længe, men drager til England; thi dette er det eneste Land for store og ophøiede Følelser. Derpaa sagde han: "Man vil give mig en bedækning af 1500 Mand, for at gaae til Elba? Hvorfor det Jeg kan gjennemreise Frankrig allene. Hvad har jeg at frygte, Jeg har aldrig fornærmet Nogen. Parts, den 15de April. Denne Aften Kl. 9. modtog Hs. K. Høihed, Monsieur Senatet og det lovgivende Corps, hvilke overrakte ham Decretet, hvorden provisoriske Regiering overdrages ham. Fyrsten af Benevent forestillede Prinsen Senatet med en Tale, som af Prinsen besvaredes i de gunstigste Udtryk Hertugen af Bassano, som man sagde vilde følge Napoleon til Elba, har sendt sin Tiltrædelses=Act til Regieringsforandringen. Man siger endog at Napoleons Mammeluk er bleven ham utroe, og vil ei ledsage ham. Allerede den 11te have 30,000 Mand af de Allierede igien forladt Paris, og fra Crecy meldes at endeel af de allierede Tropper allerede forlade Frankrig, og at de ere færd med at vende tilbage over Ryinen.