JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
Efter en Bekjendtgjørelse i engelske Tidender af 2 Oct. har den Kgl. preuss. Charge d'Affaires ved det Londoner Hof og Bankier N. M. Rothschild d. 1ste f. M., ledsaget af den offentlige Notarius Bonet, nedlagt i den engelske Bank 81 indløste Partialobligationer (af det under 1 Marts 1818 hos Brødrene Rothschild gjorte preuss. Laan, til Beløb 60,500 Pd. St., der, overenstemmende med Contracten, ere blevne casserede. J det Hele ere nu 409,200 Pd. St. saadanne Obligationer blevne indløste. Jndtil d. 24 Septbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
d. A. vare af preussiske Statspapirer ialt brændte 180777,677 Rd. 12 Sr. Ogsaa i Frankrig har man sporet de skade lige Virkninger af Blaakorn, Blaahat, Rugblomst (Secale cornutum. Hr. Tessier, Medlem af Academiet, har gjort Forsøg dermed paa 23 forskjellige Dyrearter, hvoraf ingen vilde nyde samme, og da han tvang dem til at nedsluge Korn deraf, døde de alle; Symptommerne hos dem vare de samme som hos Mennesker, der ere blevne syge af denne Plantes Nydelse. Alle Lemmerne, især Fødderne, blive stive, og Sygdommen yttrer sig først i de Dele, der ere længst borte fra Hjertet og Maven, nemlig i Fingerspidserne og Neglene paa Tæerne, og æder derpaa videre om sig Tessier raader til at lade Kornet kaste af stærke Arme, saa langt bort som mueligt, fordi det meget lettere Blaakorn snarere falder til Jorden end den sværere Rug, og paa denne Maade kan skilles fra samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
Statistikerne ere, som bekjendt, i stor Forlegenhed med at bestemme Chinas Folkemængde. Macartney anslaaer den til 333 Millioner, som man har fundet for høit, Andre antage 140 til 150 Mill.; og atter Andre henved 120 Mill. At bestemme Antallet af de Skatteydende i dette Rige er ikke vanskeligt, thi derover have Chineserne paalidelige Fortegnelser, men da i disse savnes Qvinder, Børn, Slaver, Tyende, saa er det ikke let at udfinde Hovedsummen. Vanskeligheden forøges endnu derved, at alle Regjeringens Embedsmænd, af hvilken Rang de end ere, Lærde, Studerende, Militaire, Geistlige, Klosterqvinder, smaae Kræmmere, der ikke have nogen bestemt Bopæl, og opholde sig paa deres Skibe i Canalerne og de store Floder, og endeligen alskøns Landstrygere, hvortil den hele Nation Mandschous hører, ere skattefrie. Efter al Sandsynlighed kan Chinas Befolkning omtrentligen anslaaes til 200 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
Da den franske Consul Pouqueville, af hvis Reise i Grækenland nu 1ste Bind er udkommet, havde første Gang Audients hos Aly Pascha i Seraillet i Didza, blev han ført igjennem Gaardene af denne Hule; derpaa kom han ned ad en mørk Trappe, hvor en Lem blev lukket op og et Forhæng trukket tilside. Nu befandt han sig forden frygtelige Alv. Ved Siden af ham stod et sortklædt Gjenfærd, med et langt hvidt Skjæg, der hilsede Consulen med et Nik. Dernæst laae en tyrkisk Secretair udstrakt paa Gulvet, og et paa samme staaende Voxlys oplyste det Hele. Nogle Dage derefter saae Consulen ham igjen i hans Slot i Janina, omgiven af sine af Angest blege Hofmænd og hans Albanesere, der stedse ere beredte til at besudle deres Hænder med Blodet af Tyrannens Slagtoffere. De paa Stager i Gaarden siddende nyligen afhugne Hoveder, vare et saa sædvanligt Syn, at ingen lagde Mærke dertil. En Hob Mennesker trængte sig hen til Trappen, for at kaste sig for Barbarens Fødder; nogle vilde for medbragte Foræringer tilbede sig Naade; Andre ved nederdrægtige Angivelser vinde Paschaens Bevaagenhed. Aly er omtrent 5 Fod og nogle Tommer høi, men overordentlig tyk. Hans rynkede Ansigt, hans Muskelspil, hans smaa blaa Øines Glands give ham Udtrykket af en med Lumskhed forenet Vildhed. Hans Hevn er uforsonlig, men en Dag saae Pouqueville ham dog lade sig formilde. Han sad ved Taffelet lige over for Tyrannen. Man fatte som sædvanligen et heelt Lam paa 12 Pund for ham, som han fortærede Halvdelen af, tilligemed nogle Hvideløgsknopper, haardkogte Æg, en heel Aal og andre Ting. Da Paschaen fandt i Pillaw eller Deserten nogle Fjer, der viste, at man havde kogt samme i det Vand, hvori Fjerkræet var blevet skaalet, raabte han rasende: hvad er det, men holdt strax inde, kastede et venligt Blik paa Consulen, og udbrød derpaa i høi Latter: " seer, min Søn, sagde han, hvorledes jeg bliver betjent; men jeg Saa ville de alligevil lade dem alle hæng Ak, J. vel ikke koge bedre, svarede Consulen. veed ikke, hvor nødvendigt det er." Men for denne Gang vil J benaade dem?"Ja, men de skulle drikke mig Skyllevandet med den kogte Riis, og Fjerene med." Dette blev paa Stedet efterkommet. "Havde J ikke været, sagde Tyrannen, saa havde deres Hoveder allerede siddet paa Stagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
J Landsbyen Yanhuiten i det mexicanske Gebet haves et stort Stykke Metal, hvilket de derværende Grovsmedde bruge som Ambolt. Det findes paa Toppen af en Høi i Nærheden af Landsbyen, og har en overordentlig Vægt i Forhold til sin Omfang. Adskillige Forsøg at smelte det, mislykkedes, selv ved Anvendelse af en saa stærk Hede som mueligt. Men i haandskrevne bemærkninger over Jntendanten Oaraca, af Teran og Bustamenta, to Lærde, der have været ansatte ved Bjergværksskolen i Mexico, skal denne Metalmasse, være Platina.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
J Aaret 1745 blev der overleveret Vicekongen i Mexico en Ansøgning, undertegnet af adskillige af de meest anseete Creoler, hvori de anmodede ham om, at forestille det spanske Hof de overordentlige Fordele, Kongeriget kunde høste at, at gjøre, istedet for Vera Cruz's Havn og Stad Guasenalo til Jndløbshavn, og især til Handelsoplagsted, hvori disse Fordele skildres med en sjelden Sagkundskab. Men aldrig saasnart havde Kjøbmændene i Vera Cruz faaet Underretning om dette Memorial, førend de anvendte alle muelige Midler, for at forhindre, at det skulde komme til Madrid. Jkke destomindre naaede det Hoffet. Monopolisterne i Cadix og det Philippinske Compagnie betragtede med stor Urolighed et Project, der truede at aflede Handelen fra sine sædvanlige Canaler, da de Handelsetablissementer, de allerede havde anlagt i Acapulco og Vera Cruz og de paa disse Steder med stor Bekostning opførte Bygninger, i Tilfælde af hiin Plan blev udført, vilde være uden Nytte. Alle disse Partier og deres Tilhængere intrigerede derfor, for at gjøre de Ansøgendes Ønsker frugtesløse, og det lykkedes dem ogsaa Memorialet blev nedlagt i det Kgl. Geheime Archiv, og Supplicanterne fra Hoffets Side forbudet, under Straf af Kgl. Unaade, at fremkomme oftere med Forslag, der strede mod den eengang indførte Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
Om den nuværende Konge af Engelland Georg IV. fortælles følgende skjønne Træk. For 40 Aar siden forlangte han, som Prinds af Wales, til en bestemt Time, 800 Pd. St. Saasnart han havde faaet samme, tog han en Frakke uden Stjerne paa, puttede sit Haar under en langt nedhængende Hat, og gik allene ud. Man erfarede siden, at en Officier i Armeen var nyligen ankommen fra America med Kone og sex Børn, og befandt sig i saa fattige Omstændigheder, at han, for at tilfredsstille en stræng Creditor, var i Begreb med at sælge sin Officierpost, hvorved hans Familie uundgaaeligen maatte styrtes i Fordærvelse. Tilfældigviis havde Prindsen erfaret det, og bragte nu ikke allene Officieren denne Sum, men anmodede ham ogsaa at melde sig hos Oberst Lake, og gjøre ham bekjendt med sine Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-01
Kjøbenhavns Børs, d. 30 November. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 73. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4 Febr. f. A.) 91 a 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 115 Rbdlr. Sedler pr. 1000 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 123 a 12 3/4. Svenske Sedler 69 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn 70000000 Ra Attende Aargang. No. 97. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 December 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Førend Jndsenderen af disse Linier læste Brevet fra den ulykkelige Clods Broder, indført i Skilderiet No. 91 dette Aar, havde hele denne uværdige Handling givet ham Anledning til adskillige Betragtninger. Underligt maa det dog synes, at der, i en Tid, da Enhver, som kan føre en Pen ellers griber Leiligheden til at meddele sine Tanker for og imod de ubetydeligste Tildragelser, ikke har været en eneste, der har yttret enten Forundring eller Misfornøielse over en Spøg, der dreves med en vigtig Sag og en Medborgers timelige Vel *). Alt hvad der læstes var enten kjendeligt Bifald, eller kold udeeltagende Beretning, endog om Clods, udentvivl for flere end ham selv, haanlige Behandling, endog paa dansk Territorium, indtil han, efter de offentlige Tidender, endte den første Act af sit overilede Foretagende i Tugthuset i Brunsvig. Jngen skrivtlig Reflerion læstes enten over Handlingen selv, eller de Per Dette var skrevet for Jndsenderen havde læst i Skilderiet, at der paa en passende Maade var talt i Tilskueren herom, hvilket Stykke man ikke kjender, og derfor overlader Redacteuren af Skilderiet at bestemme, hvorvidt det kan være passende eller overflødigt at optage dette til almindelig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Bekjendtgjørelse. soner, som traadte frem deri, eller de Følger, dette letsindige Forhold medførte, Jntet, eller i det mindste sjeldent, hørtes noget, hvorved Sagen toges fra en alvorligere, og for de lidende Personer deeltagende, Side, før Brevet fra Broderen begyndte at vække nogle til Medlidenhed; og sandelig, dersom den Mand, der ikke allene har fundet det fornødent at skiule sig under et opdigtet Navn, men har endog havt den Uforskammenhed at misbruge en agtet og æret frempled Mands Navn, for at give sin lumpne Adfærd Troværdighed, sandelig, dersom han kan læse dette Brev uden at blues, saa kunde man vel opkaste det Spørgsmaal, hvo der fortjente at sidde blandt Misdædere, enten en af Enthusiasme for en god Sag henreven Yngling, eller den, der med Ligegyldighed kan tænke sig at være Aarsag til et Menneskes timelige Ulykke, og til en vedvarende Sorg for en heel Familie. Alt hvad der af Vigtighed og med Føie kan siges mod Clod selv er, saavidt Jndsenderen skjønner, dette, at han af Enthusiasme for en Sag, som Enhver, enten han veed noget med Nøiagtighed om Grækernes og Tyrkernes Forhold til hinanden, eller ikke, gjør sig i disse Tider en Ære af at interessere sig for, ganske har tilsidesat al fornuftig Eftertanke, ikke har undersøgt hvad Tiltro det til ham addresserte Brev kunde fortjene; om han kjendte nogen af det Navn, der var skrevet under Brevet, og hvorvidt da en saadan Bekjendt fortjente at troes, endelig, hvad der endnu synes os en utilgiveligere Feil, at han ikke har undersøgt Anvisningens Gyldighed, da dog Jntet havde været lettere at komme efter i en saa betydelig handlende By, som Aalborg, end om der gaves noget Firma i Hadersleben af det angivne Navn. Men endog dette antaget, kan dog vel siges noget til Clods Forsvar. Thi i det Tilfælde, at Clod har kjendt Nogen af det Navn, som Brevskriveren har betjent sig af, og især hvis han har kjendt Nogen af et saadant Navn, til hvem han havde nogen Fidem, hvor skulde han da vel falde paa, at en saadan Mand vilde spille Gjæk enten med ham, eller med Sagen selv, som han jo maatte formode at være Brevskriveren ligesaa vigtig som ham selv; Dog, lad os endog antage, at Clod ikke kan undskyldes for sin overilede Troskyldighed, skulde da dette kunde undskylde den eller dem (thi det er af det Slags Løier, som sjelden udruges uden i lystig Geniselskab under den behørige Tobaks puls og Dampen af Punschebollen), skulde Clods ubesindige Troskyldighed da kunne undskylde dem, der paa den letsindigste Maade, ikke blot for Øjeblikket, har forspildt en Medborgers Agtelse og Vel, men styrtet ham i en, efter Sandsynlighed uoprettelig Elendighed, og forvoldt hans Familie en stedsevarende Græmmelse?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Som afgjort kan man antage, at Brevskriveren, samt om flere have været deelagtige i Handlingen, enten selv personlig har seet, eller ved Folk af lignende Tænkemaade kunne erfare, til hvilke Yderligheder hans Kløgt havde bragt den ubetænksomme Mand. Antage vi, som man med Vished kan, dette som afgjort, til hvilke alvorlige Betragtninger maa dette da give enhver fordomsfri Mand Anledning. Ret mange Folk af Skjæl Aar og Alder, som Deeltagere kan man neppe antage. Men hvad skal man da tænke om en Ungdoms, og, efter al Sandsynlighed, en cultiveret Ungdoms Moralitet, saa aldeles berøvet al Følelse, af, vi vil ikke sige broderlig og borgerlig hengivenhed, men af almindelig Menneskekjærlighed, at man, blot for at more sig, har med Rolighed kunnet see et Menneske gaae sin nundgaaelige Fordærvelse imode, og det ikke ved Liderlighed, ikke ved Udsvævelser, ikke ved Dumhed, thi manhar seet flere end een Klog, der har havt en Skrue løs, naar Talen er kommen paa et vist Æmne, og uden Kundskaber og Cultur kan man ikke tænke sig den Mand, som Regjeringen har sat i et offentlig Embede, hvad skal man tænke om dem, der med Rolighed har kunnet see et uskyldigt Menneske at blive et Offer, ikke for Vittighed, men for aabenbar Ondskab, en Ondskab, der ikke, uden fra den latterlige Side, har kunne tænke sig Enthusiasme for en Sag, om hvis Vigtighed den hele Adfærd viser, Brevskriveren ikke har havt noget Begreb. Kunde det ikke have været en tilstrækkelig, og for muntre Hoveder fyldestgjørende, Moro nok pro labore, at see Synderen paa Glid, og mon Concipisten til det i Skilderiet No. 87. omtalte Brev, da havde tabt noget i sin glimrende Vittigheds Hæder, om han, uden at misbruge Dr. Gortsches, eller hvilkensomhelst andens Navn, aldeles anonymt havde advaret sin vildledte Broder, for at standse ham paa hans overilede Vei til Afgrunden, Ja, man kan ikke vide det: Men dette kan man med Vished vide, at han ikke vilde have tabt i sindige og gode Menneskers Dom, ja maaskee ikke i sin egen, naar engang Eftertanke lader Hjerte og Fornuft komme til Orde. Thi at det skulde have været Brevets absolute Hensigt, at styrte et Menneske, Brevskriverens Dom om Clod maa nu have været som den vil, i aabenbar Fordærvelse, derimod vil vist han selv, saavelsom om Flere udgjøre et værdigt Collegium, protestere med Heftighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Om Clod, som Jndsenderen aldeles ikke kjender, har nogle udvortes Særheder, hvorom dog paa Ære forsikkres man aldrig har hørt, saa pleier sligt kun at være Object for Børn og Gadedrenge, men ikke at give Folk, der ville kaldes Cultiverte, Ret til at gjøre et saadant Menneske ulykkeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Man tilstaaer og at Clods Avertissementer i de Aalborger Aviser ikke kunne bifaldes, eller opvække nogen Jdee om Udfaldet af hans Planer, snarere røbe de noget excentrisk og forvirret. Antage vi dette, saa spørges, er det paa den Maade man bringer en feilende Broder paa rette Vei Ja, lad ham endog have været halstarrig nok til ikke at høre Nogens Raad, det giver dog aldrig nogen brav Mand Ret til at anvende en Cuur, der er af samme Beskaffenhed, som naar man sætter sindsvage Mennesker i Daarekisten, for at de der skulle komme til deres Forstands fulde Brug. Det var altsaa Formen i Clods Avertissementer, der ikke kunde behage nogen fornuftig Mand, ligesaalidet som den anvendte Cuur kan billiges af nogen Retsindig. Men Jndholdet selv, kunde det ikke have berettiget Avertissementernes Forfatter til en skaansommere Behandling, Med hvilken Enthusiasme har man ikke læst Professor KrugsJdeer, og alle hans Opfordringer til hans Landsmænd, Grækerne betræffende, De overile Dem ikke, mine Herrer, Jeg har maaskee læst og tænkt mere over Grækernes Sag og Krugs Opfordringer end De, saa jeg vel veed qvid distent æra lupius. Men skulde et Feilgreb, om een, som det synes, svagsindet Mand, da have gjort ham fortjent til en Behandling, der er lige saa vanærende fordem, der haver udført den, som den er bleven ulykkelig i sine Følger for den, den er udøvet imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
For et Tribunal, hvori Brevskriveren var Præses, og Ligetænkende med ham, Bisiddere, indstilles ikke dette Spørgsmaal, men indstilles det for Beskedenheds, Sindigheds og Menneskekjærligheds Domstol, vil nian neppe feile ved at forudsige Kiendelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Den 27de November disputerede Hr. Dr. Philos. og Professor J. H. Larsen, Sognepræst i Holbek, for den theologiske Doctorgrad. Hans Jnauguraldissertation var: Tentamen exegeticocriticum in atter Paulli Apostoli maritimum Cæserea Puteolos, Arhusiæ Cimbrorum typis Elmquistii, 113 S. i 8. (En exegetiske kritisk Undersøgelse om Apostelen Pauli Søereise fra Cæsarea til Puteoli.) Respondenten var Candidatus theologiæ A. G. Rudelbach. Acten, der holdtes i Regentskirken, varede fra Klokken 10 til 2 Formiddag og 4 til 7 1/2 Eftermiddag. De ordentlige Opponentere vare de trende theologiske Professorer. Er auditorio opponerede Hans Høiærværdighed Biskop Münter, Dr. Ursin, Lector Clausen, Pastor P. Møller, Student Magnussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Følgende skriftlige Spørgsmaale bleve fremsatte til theologisk Attestats i Oct. 1821. I. Östendatur optimum in religione christiana esse præsidium ad mala hujus vite et averruncanda et ævo animo ferenda2. Qvænam indicia auctoris sapientissimi et benignissimi conspicua funt in ordinatione et conservatione naturæ physicæ nobis cognite. 3. Qvænam erant præcipus superstitionis genera qvæ religionem christionam per medium ævum maculabant, et unde in ecclesiam irrepserant? 4. Quinam sunt in religione christiana articula siden fundamentales, et quomode distinguntur articuli fundamentales et primi et secundi ordinis ab articulis non fundamentalibus. 5. Rom. 1, 1322. F. P. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Thorvaldsen har nu i Rom fuldendt Apostlerne Petrus og Paulus, der ere bestemte for Metropolitankirken i Kjøbenhavn. Petrus seer betydningsfuldt over Skuldren, Paulus peger paa Himlen. Hans Aasyn udtrykker en christelig Plato.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Historiemaleren Kratzenstein-Stubs meget lignende Portræt, lithographeret i Paris, faaes hos Universitetsboghandler Brummer paa Østergaden for 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Udtog af en Skrivelse fra St. Thomas, dateret den 21de Septbr. 1821. Tiderne ere slette saavel paa St. Croix, som her, men dog i Særdeleshed der, som følge af de yderst lave Sukker og Rompriser. Endnu ere de sydamericanske Patrioter ikke komne i Besiddelse af Porto Cabello, som de have beleiret i nogen Tid, men snart maa Royalisterne blive nødsagede til ogsaa at opgive denne Søehavn, eftersom der hersker megen Sygdom og stor Misfornøielse blandt Soldatesken. Overgivelsen vil uden Tvivl bringe meer Liv i Handelen paa St. Thomas. J Begyndelsen af denne Maaned havde vi her en stærk Storm, ledsaget af megen Regn, der varede i 3 Dage, og alle frygtede for, det vilde atter blevet en Orcan, som vi dog slap for. Jmidlertid drev dog en engelsk Brig iland og forliste gandske. Paa de franske Øer Guadeloupe og Martinique, rasede paa samme Tid en ordentlig Orcan, som skal have anrettet megen Ødelæggelse. De veed, vi have længe her havt et Jishus. Det blev for et Par Uger siden taget ved Execution og solgt. Kjøberen indbyder nu Folk til at tage Actier deri, og lover at deres Penge i det ringeste skulle yde 15 pCt. aarlig. Mange have entreret deri, men jeg vil dog betænke mig noget; thi Afsætningen er nu ikke saa betydelig, som i Førstningen. For det meste bruger man Jisen til at afkjøle Viin og andre Drikkevare med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Blandede Efterretninger. J Kieler Beytrage, 2 B. 1821, læses Erindringer fra Prof. Paff til Mad. Stutterheim, nærmest foranledigede ved en Afhandling i Archiv for den thierischen Magnetismus, 7 B., 2 H., under den Titel: Sideromagnetismus eller sympathetisk Cuur ved Stiernerne af Prof. Grohmann i Hamburg. Prof. Pfaff siger, at han ved Læsningen af denne Afhandling neppe troede sine egne Øine, at see af authentiske Kilder en ham nøje bekiendt Qvaksalverske benyttet til en saadan Udtydning. Han saae sig saa meget mere foranlediget til disse Erindringer, som i det 8de Binds 1 og 2 Hefte at benævnte Archiv den for 40 Aar siden berygtede Exorcist Gassner, af en anden Philosoph, Prof. Eschenmeyer i Tübingen, ligesom i en Apothensis fremstilles til Læserens andægtige og troende Beskuelse. Prof. Plaff søger med Exempler at godtgjøre, at den af Hr. Grohmann, som en halv Helgeninde skildrede Mad. Stutterheim, var ikke andet end en ganske almindelig Qvaksalverske, der fremtraadte, ikke som G. siger, med blot Sympathie, men med alle Slags udvortes og indvortes Midler for Mennesker og Qvæg. 1815 blev hun første Gang tiltalt, i Anledning af en under hendes Cur, hvor Midler af tre forskjellige Arter vare blevne brugte, død Pige. Hun forflyttede derpaa Scenen til et Gods, hvor hun ligeledes blev belagt med en ringe Straf for udøvet Qvaksalverie. Hun vandrede siden til Jtzehoe, hvor hun efterhaanden alt mere og mere drev sit Uvæsen i det Store, men i sine Curer brugte hun, foruden Sympathie, baade indvortes og udvortes Lægemidler. Landboerne der i Egnen begyndte allerede offentligen at tale om hende som en Bedragerske, og mange overtydedes om at hun kun berøvede de Syge deres Tid og Penge; men uheldigviis lod vedkommende Autoritet sig, ved alt for vidt dreven Jver, forlede til at lade Qvaksalversken føre, som en Capitalforbryderske, i Lænker til Jtzehoe, og her forvandledes hendes Fængsel til en clinisk Anstalt, hvor der dannede sig om hende en Kreds af troende Beundrere. Men af de officielle Jndberetninger erfaredes, hvorledes dette astrologiske Orakel forqvaklede sine Patienter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
Mad. Catalani har i Frankrig kjøbt Landgodset les Ormes ved Chartellerault, der længe har tilhørt Familien Vogier d'Argeuson, for 1 Mill. 400,000 Fr. Lover 500,000 Rbd. Sølv). De paa Complimenter saa rige Franskmænd have ved denne Leilighed anmærket, at Nattergaler helst bygge deres Reder i Ormes (Almetræer). Mad. Catalani reiser i denne Tid omkring i de brittiske Stæder af anden Rang. Er der nogen, næst Napoleon, der har sat alle europæiske Punge i Contribution, saa er det hende. Oldtidens classiske Navne ere end ikke de enfoldigste Landsbyfolk i Jtalien ubekiendt; men de Forestillinger, de forbinde dermed, ere ofte saare latterlige. Saaledes er i Neapel Virgil i alle simple Folks Munde, men de ansee ham foren Troldmand, fra Middelalderen. J Egnen af Præneste gielder Horats Alt. Spørger man: hvo har bygt dette Tempel eller opført denne Bue, saa er Svaret: Digteren Horats. De gamle Tyranner hades som Fiender af Kirken, og Neapolitanerne tale om den lutherske Caligula.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-04
J Aaret 1819 er der givet til almeennyttige Stiftelser, saasom Bibelselskaber, Missionsanstalter. a. i Engelland, tre Hundrede og sytten Tusind Pd. Sterl. (eller over 2 Mill. 100,000 Rbd. r. S.,