JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Det har sikkert ikke undgaaet Nogen, som har betragtet de mere letflyvende Fugles Flugt, f. Ex. Glenter og Svaler, at de meget sparsomt og næsten umærkeligt bevæge Vingerne, naar de ere komne i Flugt, og da ligesom uden Anstrængelse glide frem gjennem Luften. Det er kun naar de skulle begynde at flyve eller ville stige fra en lavere Luftregion til en høiere at de kaste med Vingerne. Tungt flyvende Fugle kaste derimod uophørligt og kunne ikke længe vedblive dermed, som man seer hos Høns. Forskjellen mellem Hr. Hensons Flyvemaskine og hans Forgængeres er nu den, at disse i deres Flugt ligne Hønsenes, hans derimod Glentens. Hans saakaldte Vinger ere fuldkommen ubevægelige og tjene kun til, aldeles som Svalens, naar den med stive Vinger strøifer tæt hen over Jorden, til at bære den Flyvendes Vægt. Uden Forsøg kan man knap forestille sig, hvor ringe den Kraft er, som udfordres hos en saaledes glidende Flade til at modvirke Vægtens Stræben i lodret Retning eller til et umiddelbart Fald; men Forsøget kan let anstilles. Man behøver blot at kaste et Kortblad i denne Retning, og man vil da see, at saalænge det kan holde den og vende den ene Side opad og den anden nedad, kan det overfare en lang Luftbane inden det naaer Gulvet eller Jorden, men at det naar man derimod lader det stryge med den en Kant nedad og den anden opad, falder lodret ned som en Steen. Forskjellen mellem Veiens Længde i første og sidste Tilfælde, opstaaer øiensynligen ved Luftens betydeligere eller ubetydeligere Modstand, mod det directe Fald. Man kan gjøre samme Forsøg med en Blikplade som med et Kort og faae samme Resultat, hvilket beviser, at det mindre en den bevingede Gjenstand specifike Vægt end dets Form og Stilling, som bestemmer dens Hensigts mæssighed. For ligeledes i Henseende til Vægten at rette sig efter Naturens Anviisning, har Hr. Henson gjort sine Vinger saa lette som det muligviis kunde forenes med Betingelsen for tilstrækkelig Styrke. De bestaae af et tyndt horizontalt Skinneværk, forstærket ved adskillige verticale Master samt ved Vanter og Baliner af Staaltraad, der ere spændte fra Masterne til Skivernes Ende punkter, hvilket Alt er overtrukket med Silke eller Lærred. Længden er ikke mindre end 150 Fod og Bredden en femte Deel deraf eller 30 Fod. Denne store Flades ene Længdekant er bestemt til under Flyvningen at præsentere sig forrest og horizontalt: til Midten af den anden Længdekant – som følger efter i samme horizontale Stilling – er føiet et Slags Stjert, sammensat af lignende Materialier som Vingerne, men trekantet, hver Side 50 Fod, fæstet ved det ene Hjørne og indrettet til at hæves eller sænkes efter Godtbefindende. Under Vingefladens Midte findes et Slags Vognkurv for Passagerer og Varer, i Forbindelse med den Dampmaskine, som skal drive hele Flyveapparatet fremad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Hvor mange slige Indretninger maatte ikke falde eller forandres, dersom Flyveevnen bliver eiendommelig for vor Slægt. En ubegrændset Frihed i Omgang, Tankendvexling og Vareomsætning maatte snart tilveiebringes ved denne overordentlige Evne, og engang vunden vil den beholdes for stedse. Hvis Regjeringerne bevilge Tilladelse til at flyve, saa ville de utallige private Forholde og Venskabs forbindelser, som derved vilde knyttes mellem Jndbyggerne i alle Lande, inden kort Tid modarbeide Kabinetternes mulige Erobringslyst og danne en eneste stor Familie af alle Nationer. Negte derimod Regjeringerne deres Samtykke til Nydelsen af denne Frihed, saa vil Enhvers Berettigelse til at gjøre *) 67 svenske Skaalpund er lig 57 Pd. dansk. denne Vægring blive Gjenstand for Qvæstion paa eengang hos samtlige Nationer; men de Fordringer, som derved ville træde for Lyset, ville vist ikke indskrænke sig til Flyverettigheden og til hvad derkan følge af den. (Kbhpst.) Hensons Flyvemaskine. Af denne af Bladene i den senere Tid oftere omtalte Maskine, meddeler Polytechniker Siemesen i sidste Fredags numer af Dansk Ugeskrivt en interessant Beskrivelse, ledsaget af en Tegning. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Dansk Folkeblad er fra 5te d. M. udkommen i en ydre og indre ny Skikkelse, sat med nye Typer, og første Gang redigeret af Mag. D. G. Monrad. Foruden en Annonce og den til Fredag den 26de dennes berammede Repræsentantforsamling og en Liste over de senest anlagte Trykkefrihedssager, indeholder det en Artikel af Redacteuren, hvori han besvarer Spørgmaalet, om hvad og for hvem Folkebladet skrives, dermed at det for Folket skal beskjæftige sig med Folkets Anliggender, og udvikler, at der ved Folket ligesaalidt forstaaes den hele alle Livstillinger og alle Dannelsestrin indbefattende Masse, som nogen enkelt Stand eller Stilling i Samfundet, men kun de Enkelte, der føl sig umiddelbart knyttede til hele Samfundet, som i deres Siæl have optaget hele Folket, som medvirke til at danne den offentlige Mening. Den hele Artikel udmærket sig i lige Grad ved Klarhed i Tanken og i Fremstillingen; ikkun et Punct troe vi er fremstillet saaledes, at det let kan misforstaaes. Det er den Erklæring af Redacteuren, at han er tilbøielig til at lade modsatte Anskuelser komme til Orde i Folkebladet; thi denne synes naar den forstaaes ligefrem, at staae i Modsigelse baade med den i Artiklens Begyndelse opstillede almindelige Betingelse for et Blads Jndflydelse, Enhed og Sammenhæng, og endnu mere med de umiddelbart forangaaende Yttringer, hvori Hr. Monrad udtaler det Forsæt, at ville hævde sin og Bladets Jndividualitet endog ligeoverfor den offentlige Mening. Naar han altsaa yttrer Tilbøielighed til at aabne Bladets Spalter for Anskuelser, der ere hans egne modsatte, da kan efter det Foranstaaende hans Mening umulig være den, at opgive sin eller Bladets Jndividualitet, at gjøre det til en Adresseavis for Folkeanliggender, men den kan kun være, at han vil lade de afvigende Meninger komme til Orde i Folkebladet, for sammesteds at gjendrive dem. (Fædrel.) Hval fangen, Barkskibet Concordia, Capt. Sødring, er igjen kommen tilbage fra Sydhavet. Den medbringer en Ladning af 2100 Tdr. Tran, 90 Tdr. Spermacet og et betydeligt Qvantum Barder. Man skulde formode, at denne saaledes anden Gang med et meget godt Udfald tilendebragte Syd havs-Expedition maatte anspore til større Foreta(Kbhpst.) gender i samme Retning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Den 22de f. M. er i Peblingesøen fundet et nøgent mandligt Foster, hvilket ifølge den foretagne Obductionsforretning maa antages at have være fuld baaret, eller i det mindste meget nær derved. Kjøbenhavns Politi har udlovet en Douceur for Tilveiebringelsen af nærmere Oplysninger. (Da.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Jgaar Formiddags, skrives der fra Helsingør i dens Avis af 3die dennes, observeredes der af mangfoldige Mennesker et Fata Morgang, idet den svenske Kyst, især den Deel af samme, som ligger norden for Hveen, saaes hævet høit over den sædvanlige Horizont, og alle, især høie Gjenstande, saasom Møller og Taarne, præsenterede sig afspeilede i Luften, men paa Hovedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Den Tugthuusfange, som fornylig vilde myrde Fængselslægen Prof. Otto, har hensiddet i Citadellets Fangetaarn som kagstrøgen Rasphuusfange. Paa Grund af, at han har angivet nogle af sine Kammerater i Taarnene og derved ledet til Opdagelsen af en falsk Seddelfabrication sammesteds, erhan bleven overflyttet til Tugthuusbygningen paa Christianshavn, hvilket iblandt Fangerne ansees som det første Skridt til fuldstændig Benaadning. Under Forhørerne har Forbryderen erklæret, at han har begaaet det nævnte Attentat af Kjede til Livet, og at han vil gjentage det paa Enhversomhelst indtil han opnaaer sin Hensigt: at blive dømt fra Livet. Prof. Otto blev reddet derved, at en Fange, der laae paa Sygestuen, hvor Attentatet forøvedes, medens Lægen, der var beskjæftiget med en anden Fange, vendte Ryggen til Misdæderen, observerede dennes Forehavende, og ved hurtigen at springe op af Sengen, var saa heldig at afvæbne Morderen. Det er at haabe, at denne resolute Daad vil komme Redningmanden tilgode ved en Afkortning af hans Straffetid, saavidt vides, er han idømt 2 Aars Forbedringshuusstraf for at have udfyldt nogle Blanqvetter til Lotterisedler og gjøre sig en Fordeel af nogle Mark ved at sælge disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Under 7de f. M. er afgivet følgende allerhøieste Resolution: Vi ville allernaadigst tillade, at Vort Landhuusholdningsselskab eengang for alle af Recruteringsmassen for den staaende Hær maa udtage indtil 10 Bønderkarle af forskjellige Amter, i en Alder af under 21 Aars Lægdsrullealder, til Oplærelse i den kunstige Engvanding, med Tilsagn om Fritagelse for Udskrivning, naar de i 3 Aar have gjort Tjeneste ved Engvandingsanlæget i Ringkjøbing Amt og derefter med godt Skudsmaal dimitteres som udlærte, saaledes at de, efterat have udlært, blive, saafremt de findes tjenstdygtige, at ansætte ved Forstærkningen, men dersom de forinden forlade deres Stilling, forlods underkastes Udskrivning til Linien, samt at Landhuusholdningsselskabet inden Juli Maaned i det Aar, hvori Udtagelsen skeer, skriftligen opgiver for Generalkrigscommssaren i Danmark, hvilke Værnepligtige, der ere optagne til Udlærelse, og ligeledes til ham indberetter, naar Nogen af disse maatte forlade sin Stilling. (Coll. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
De unge Prindser havde som bekjendt for endnu ikke længe siden til Selskab under deres Opdragelse en jevnaldrende Dreng af simpel Herkomst, som, naar de vare ulærvillige eller havde begaaet en eller anden Forseelse, erholdt de Prygl, som de høie Rygstykker havde fortjent, medens Prindserne maatte bivaane Afstraffelsen. Denne Skik er nu afskaffet; men om det er fordi, at de unge Prindser nu ere blevne flittigere eller artigere, skulle vi ikke kunne sige. Men hvad vi derimod vide, er, at der gives visse Regjeringshandlinger, som hvergang de forekomme, indgiver Oppositionspressen en vis tung Anelse om, at det nu igjen vil gaae ud over den, og at den til Slutning vil komme til at bøde i den Anledning. (Forpost.) Som bekjendt voxe Begjærlighederne stedse, jo mere man tilfredsstiller dem, hvorimod man sjeldent savner den Nydelse, man i længere Tid har maattet undvære. Maaskee kan man heraf forklare sig de mange Beslaglæggelser i den senere Tid, som overhovedet det Factum, at en Beslaglæggelse altid efterfølges af flere andre. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Ved den pludselige Varme, der er kommen i Veiret i de sidste Dage, ere Bladene sprungne saa stærkt ud, at Medhjelpen og Cancelliet ere blevne enige om – at indskrænke deres frodige Væxt. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Maribo. Jubeloldingen Hs. Høiærværdighed Hr. Consistorialraad Boeck, Sognepræst til Maribo og Hillested Menigheder, afgik den 4de de om Aftenen omtrent Kl. 9 ved en pludselig Død i sit 80 Aar. Samme Dag havde han, i tilsyneladende sund Tilstand, overværet Skoleexammen, spiste i den Anledning til Middag hos Hr. Catechet Bergenhammer, og deeltog derefter i et Aftenselskab. Som han sad ved Bordet, sank hans Hoved ned mod Brystet, han drog et Suk, bragtes øieblikkelig af flere tilstedeværende Herrer hen paa en Sopha, og var død. Den saaledes salig hensovede Olding havde været Præst her i Maribo i 13 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
(Loll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Ledige Embeder. Faareveile og Drorholm Sognekald i Sjælland 396 Rbd. (Opslaaet vacant den 3die Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Schrydstrup Sognekald i Ribe Stift 210 Rbd. (Opslaaet vacant den 4de Mai.) Told- og Consumtionsforvalter-Embedet i Viborg. Gage 1100 Rbd., Caution 2400 Rbd. anordningsmæssige Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Befordringer. Overkrigscommissair og Fuldmægtig ved Gouvernementsbureauet i Odense S. C. Klaumann er allernaadigst udnævnt til Amtsforvalter for Assens Amtstue district, mod at han stiller den befalede Sikkerhed for Oppebørslerne; Dr. med. C. F. Fenger til Lector i det lægevidenskabelige Fakultet ved Kjøbenhavns Universitet; constitueret Lærer ved Ribe Cathedralskole Cand. theol. C. F. Thorup til Adjunct ved bemeldte Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Kjøbenhavns Børscours den 5te Mai 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. Nationalbank Actier 112 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Kjøbenhavns Torvepriser den 6te Mai 1843. - Rug 5 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 64 s.; Hvede, 5 Rbd. 40 s.; 6 Rbd. 32 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 84 s. a 4 Rbd. 16 s. dito 6-radet, 3 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 72 s.; Havre, 2 Rbd. 76 s. a 3 Rbd. 24 s.; Erter, 4 Rbd. 40 s. a 4 Rbd. 72 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 48 s. a 1 Rbd. 68 s.; Smør, Pd., 23 s. a 28 s.; Æg, Snesen, 19 s. a 21 s.; Gjær, Pd., 6 s. a 10 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen 12 Rbd. 72 s.a 15 Rbd. 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen. Femtende Hefte. Dette Hefte faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret, hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Lithographier, til Thiers Den franske Revolutions Historie, udførte af Em. Bærentzens lithogr. Jnst, i Kjøbenhavn. De, der ønske at subskribere paa disse smukke og priisbillige Lithographier, ville behage snarest muligt at tegne sig i nærmeste Boghandling eller paa Adressecontoiret i Nykjøbing, hvor de udkomne Prøver ere til Eftersyn. Subskriptionsprisen er 8 s. for hvert Portrait og 20 s. for et Portrait og et Genrebillede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
De Herrer Medlemmer af det Lolland-Falsterske Brandforsikkringsselskab, som maatte have Noget at bemærke ved Selskabets nu gjældende Love, anmodes herved om inden 1ste Juni d. A. at indsende Deres Forslag til Hr. Proprietair Tesdorpf paa Ourupgaard, Hr. Secretair Bagger paa Raahaugegaard eller Hr. Forvalter Petersen paa Knuthenborg. Binitze, den 1ste Mai 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Paa den til at omarbeide Brandforsikkringsselskabets ældre Love udvalgte Comitees Vegne. G. Aagaard. Paa Grund af en paatænkt Forandring ved mit Leiebibliothek, anmodes Leierne om, snarest muligt at tilbagesende de af Bibliothekets Bøger, de maatte være i Besiddelse af. – Naar Udlaanet igjen tager sin Begyndelse, skal nærmere blive offentliggjort. Nykjøbing den 8de Mai 1843. H. Berggreen. Smede=Lærling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
En confirmeret og velvoxen Dreng, som har Lyst til at lære Smedeprofessionen, kan strax blive antagen i Lære. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
En duelig Linnedvæversvend kan strax faae Arbeide hos undertegnede. Rasmus Andersen Væver, boende i Meelse By i Horbeløv Sogn, paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Fra det Classenske Fideicommisses Schaferi kunne i indeværende Foraar 10 Stkr. aarige Merinos Væddere underhaanden. erholdes tilkjøbs. Hver vædder er taxeret til en bestemt Priis, der gaaer fra 15 til 35 Rbd. Ligeledes staae 50 Stkr. Moderfaar af 2 til 5 Aars Alder til Udvalg for Liebhavere, hvorom det nærmere erfares af Forvalter Fangel paa Nessgaard, pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
800 Rbd. 48 s. S. 8 T. af Umyndiges Midler, under Baadesgaards Godses Overformynderie kan erholdes tillaans i førstkommende 11te Juni Termin, imod anordnet Sikkerhed. Gloslunde den 4de Mai 1843. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-08
Proclama. Ved Proclama af 5te d. M., som bliver læst i Over- og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Ane Marie Laudings og efterlevende Mand, Sætteskipper Hans Gottfriedsens Boe, med tolv Ugers Varsel, indkaldede, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 6te Mai 1843. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekiøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-11
Lollands Falsters Leie. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 11. Mai. No 33.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Aftenbladet giver allerede Efterretning om, at i den Forsamling, som 28de Mai-Selskabet i Kjøbenhavn afholdt i Løverdags Eftermiddag, blev det med stor Majoritet besluttet, at Selskabet ikke oftere skulde festligholde Stænderinstitutionens Stiftelsesdag. Dhrr. Overlærer Olsen, Grosserer Oven, Etatsraad Tutein og Procurator Balthasar-Christensen talte for Afholdelsen af en Maifest, Dhrr. Mag. Monrad, Cand. jur. Hage og Dr. Ballin imod Afholdelsen af en saadan. Forsaavidt det nu opløste kjøbenhavnske Ma selskab vistnok har været et Organ for den Aand, der lever og rører sig i Folket, maa dets Opløsning vel beklages, men er iøvrigt saameget mere af stor Betydning som dets bedste Øiemed allerede for længe siden er opnaaet, det nemlig at vække Impulsen og begrunde Tendentsen til en politisk Festdag i Danmark, som, om den end gaaer sporløs forbi i den travle Hovedstad, dog paa mange andre Steder i Riget allerede har faaet saa megen Hævd, at den sikkert ikke vil blive opgiven, hver ken for dermed at tilkjendegive en passiv upaaagtet Demonstration, eller af Mangel paa Jnteresse, især ikke der, hvor den har antaget en folkeligere eller, om man vil, simplere Form end det kjøbenhavnske Maiselskab enten kunde eller vilde give den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-11
J Kraft heraf har den saaledes valgte Bestyrelse fastsat, at der i Overeensstemmelse med Foranførte afholdes i indeværende Mai Maaned en offentlig Folkefest, hvortil Torsdagen d. 18de ds. er anseet som den mest passende Dag, da Søndagshøitiden d. 14de og de paafølgende Torve- og Markedsdage i Nabokjøbstæderne ellers ville forhindre Mange fra at bivaane Festen. - Den saaledes til d. 18de Mai næstkommende ansatte Sprogfest aabnes ved Solens Opgang ved Heisning af Dannebrogsflaget, en Kanonsalve og en umiddelbar paafølgende Afsyngning af en Hymne, udført af et fiirstemmigt Mandschor af c. 30 Medlemmer. Omtrent Kl. 11 om Formiddagen indvies Bjerget ved en Tale til sin Bestemmelse. Af andre Foredrag anføres et, som vil blive holdt i Anledning af det over Folkets Hoveder svævende National-Banner, som sluttes med Afsyngning af Vift stolt paa Codans Bølge. Den øvrige Tid vil hengaae med andre Taler, musicalske Foredrag af et velbesat Musikkorps, med Afsyngning af eenstemmige Sange af Folket og tre- og fiirstemmige af Sangchoret, samt med Skydning og Dands. Fordem nemlig, som hertil maatte have Lyst, vil være reist et Maal, hvorefter man skyder og Gjestande, af Sølv imod et passende Jndskud, og i den paa Banken placerede Grotte findes et beqvemt Sted for dem, som maatte ønske at fornøie sig med Dands. Naar Mørkningen indtræder, afbrændes en stor Fest-Jld paa Bjergets Top, omkring hvilken Folket afsynger en hertil forfattet Aftensang, under Ledsagelse af fuldt Orchester, Kl. 10 ophører Festen, og Folket forlader Bjerget. - Adgangen staaer aaben for Enhver, som føler Trang til, ved sin Nærværelse at bidrage til Festens Forherligelse. Ved Jndgangen, som kun er tilladt et Sted fra Landeveien af, forsynes enhver Gjest med et Baand, som under Festen bæres tilskue, fasthæftet paa Klæderne. - Enhver Deeltager i Festen er i Henseende til Ordens Vedligeholdelse, forpligtet til at underkaste sig Comiteens Anordninger. – De, som maatte ønske at holde Taler, henvende sig i Forveien, senest om Formiddagen Kl. 9, til Comiteen i dens Telt og opgiver her Æmnet af hvad man agter at foredrage. Actionairerne ere berettigede til at modtage hver et Antal af indtil 6 Fribilletter ved Jndgangen, naar disse affordres enten personlig eller ved skriftlig Legitimation. - De i Anledning af Festen forfattede og valgte Sange kunne under Festen faaes for en billig Priis. Deeltagerne yde intet Bidrag til Musiken. - Entreen er 4 s. Cour. for Voxne, (Dark.) og for Uconfirmerede det Halve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-11
Fredagen den 1ste April forrige Aar blev en Seddel omsendt til Corsarens Abonnenter saalydende: Til Corsarens Læsere. Corsaren skulde hilse fra Justitsraad Reiersen og sige, at Publikum kunde have synderlig godt af at blive narret April. Derfor kommer der idag hverken det ene eller det andet halve Nr.; men desto meere kan der med alle gode Aanders Bistand komme den 4de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-11
Da denne Seddel var trykt i Bogtrykker Brills Officin, uden at Trykkestedet var angivet, og uden at noget Exemplar var tilstillet Justitsraad Reiersen, beordrede det danske Cancelli Sag anlagt imod Hr. Brill for Overtrædelse af den 16de og 26de Paragraph i Forordningen af 27de September 1799. Da nu en saadan, siges der i Overrettens Dom, for det Ovennævnte Blads Læsere bestemte Kundgjørelse maa med Hensyn til dens Trykning og Fordeing være de samme Bestemmelser undergivne, der gjelde for selve Bladets Trykning og Omdeeling, uden at dens mindre Omfang eller formeentlige uskyldige Jndhold vil kunne tjene til Undskyldning for Tilsidesættelsen af de lovbefalede Formers Jagttagelse, er det heraf en Følge, at Tiltalte for de af ham begaaede Overtrædelser af de ovenciterede Paragrapher i Trykkefrihedsanordningen maa blive at ansee med de herfor bestemte Mulcter af respective 200 og 100 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse." Dette Udfald af Sagen er i Mandags blevet stadfæstet i Høiesteret, der har kjendt saaledes for Ret: Lands-Over- samt Hof og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-11
J Salarium til Advocat Rotwith for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv. (Kbhpst.)