Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-26
at da alle de Oplysninger fra vedkommende Authoriteter, som maatte være fornødne, igjennem ham ville blive indhentede, saa kunne de nedsatte Committeer eller enkelte Deputerede, ei umiddelbart hente Oplysninger fra Authoriteterne. Derefter foredrog Commissarius Udkast til en Tariffor Consumtionen i Danmark. Det blev vedtaget, at dette Lovudkast skulle proves af en Committee, bestaaende af 9 Medlemmer, der skulle bedømme dette og Udkastet til en nye Anordning angaaende Told- og Skibs afgifterne; og valgtes dertil Agent Voigt, Agent Bruun, Procurator Haagen, Proprietair Neergaard, Viinhandler Hansen, Etatsraad Hvidt, Etatsraad Steenfeldt, Etatsraad Treschow og Bank directeur Christensen. Agent Bruun fremkom derpaa med et Continutions Andragende til hans tidligere Forslag om Consumtions Ophævelse i Kjøbstæderne imod en fast paalignet Afgift, blev det ved Afstemning besluttet, at en Committee af 5 Medlemmer skulle nedsættes til at prøve samme, bestaaende af Properetair Neergaard, Agent Volgt Farvet Svane, Kammerraad Drewsen og Proprietair Tutein. Procurator Haagen, foredrog derpaa et Forslag om Tallotteriets successtoe Ophævelse, eensstemmig antoges at en Committee skulle nedsættes, hvortil valgtes Cancellieraad Hempel, Secretair Algteen Ussing, og Justitsraad Salicath Den 13de Novbr. underrettede Commissarius Forsamlingen om, at Suppleanten for 4de Landdistriet Proprietair Madsen, var indkaldt paa Grund af Procurator Alsings Sygelighed. Derefter foredrog Proprietair Neergaard et Andragende om Forandring i Fourage-Leverancen og en nøiagtigere Efterlevelse af Fordn. 28de Juli 1784 §2. Til at prøve dette Forslag udvalgtes Kammerherre Wegener, Grev Holstein, Proprietair Tutern Cancellieraad Haastrup og Jørgen Mathiesen Husemose. Capitain Bjerre foredrog derpaa Forsamlingen et Andragende fra Brændeviinsbrænderne i Kbhvn, som gik ud paa en Forandring i Lovgivningen angaaende Beskatningsmaaden af Brænderterne i Danmark, da Præsidenten bemærkede at han havde modtaget et Andragende angaaende Brænderierne paa Landet, besluttede Forsamlingen at begge Forslag skulle bringes under E og prøves af en Committee. Derpaa foredrog Cancollieraad Hempel en Ansøgning fra nogle Forhenv. Told- og Consumtionsbetjente i Odense, hvori de desvære sig over deres formeentligen ubeføiede og ulovlige Afskedigelse af deres Tjeneste. Efterat Commissarius havde oplyst, at formeldte Betjenres Afskedigelse ved Resolution havde tilstrækkelig Hjemmel i de gieldende Anordninger, og derfor meente Sagen ikke egnede sig til at tages under Stændernes Overveielse, blev det derpaa stillet under Afstemning, om Sagen skulle tages under Behandling, hvilket Sporssmaal med 63 Stemmer mod 2 besvaredes med Nei." Capt Bjerre foredrog derpaa en Besværing fra Linnedvæverne i Kjøbenhavn, om formeentlige Jndgreb i deres Laugs rettigheder, men dette forslag blev som ubeføiet ved Afstemning eenstemmig forkastet. Det blev ogsaa ved Afstemning benægtet at Prof. Bangs indleverede Klage fra Dugmagerlauget i Kbhvn om formeentlige Indgreb i deres Rettigheder ikke skulle tages under Overveielse af nogen Committee. Agent Voigt forelagde dernæst et Andragende fra nogle Borgere og Skibsthedere i Nyeborg og Svendborg, om Ophævelsen af Skibsjournalets og Logbøgers Autorisation eller Nedsættelse i de med disse Bøgers Førelse forbundne Udgifter, det blev ved Afstemning kastsat at en Committee til at prøve Forslaget skulle nedsættes. Den 16de Novbr. aabnede Commisaftius Mødet med at melde at Etatsraad og Toldkammer-Deputeret Bech et tillagt Ordre at indfinde sig i Forsamlingen for at meddele Oplysninger om den nye ComsumtionsTarif. Derpaa foredroges af Etatsraad Hvidt det forelagte Udkast til en Forordning angaaende hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages og den endelige Behandling udsattes til Fredagen den 20de Novbr. Grev Reventlov foredrog derpaa Forsamlingen et Forslag til en Petition angaaende en nye Lovbogs Affattelse, det blev ved Afstemning besluttet at en Committee skulle nedsættes til at prøve (Stænd Td.) dette Forslag, Kjøbenhavnsposten fortæller, at det kongelige Danske Cancellie, efter Politieretsassessor Reiersens tjenstivrige Andragende, har forbudt Udgivelsen af et Foredrag, som en af Kjøbenhavns Deputerede i et særskilt Skrift har ladet trykke, og det uagtet det kongelige Reschript af 22de Septbr.,(hvorved det forbydes at meddele andet om Stænderforhandlingerne end hvad derom er meddeelt i Stændertidenden). hvilket dog vel er Lov ligesaavel for Cancelliet som for os Andre."ene omtaler Tidsskrifter og Dagblade" Men ved denne Foranstaltning har Cancelliet formodentligen ikke henholdt sig til hunt Reseript, men til den almindelige Trykkelovgivning forsaavidt den maatte finde Anvendelse paa hiint Foredrags Jndhold. Forbudet vilde de. – som Kjøbenhavnsposten ogsaa selv bemærker. – kun have en aldeles foreløbig Virkning, hvorimod dets Lovlighed da vilde blive en Gjenstand for Domstolenes Kiendelse. Hr. Av.) Af Oberstlieutenant J. C. Baron af Adeler. Herre til Høegholm, læses i Aarb. Av. Følgende: J Anledning af Hvad i flere offentlige Blade er anført om Bataillen den 2den April 1801, foranlediget ved Beretningen om Vice-Admiral Risbriches, Død, tillader Undertegnede, der er iblandt de Fa endnu Levende, der nød den Ære – paa den nu ellers nok forglemte 2den April – at slaaes paa Vagrien som Høistcommanderende af et Detachement af 3die jydske Jnfanteri-Regiment, at bemærke: Det er en Umuelighed at angive alle de engelske Skibe hvis Jld Vagrien udholde, ig da Bagrien laae nærmest Renden, gjennem hvilken den engelske Flaade kom, saa gav næsten ethvert Skil af den engelske Flaade, naar det gik ned for at beskade den danske Ofensions-Linie, Vagrien først de glatte Lag Efter egen Fortælling til Undertegnedaf den engelske Fregat-Capitain der commanderedden forreste engelske Fregat, det var i Spidsen af Avantgarden, faldt der paa samme ved Vagriensunderste Batteries glatte Lag sexten Mand dødJeg troer at Vagtien havde flere Døde end de Avisen angivne og iblandt Soldatessken af 3die jydske Jnfanteri-Regiment vare sytten Mand studte i Kryblinger. Vi antog engang at det engelske Orlogskib Jsis strøg; men vi kunde jo et komme er samme, og Orlogskibet Bellona kom saa til Jsis's Hjælp, hvorpaa Sidste saa igjen heiste sit Flag. Ba gien derimod strøg aldrig; men vores Flag blev nedskudt. Rand. Av.)