Københavns Adresseavis, 1776-02-13
Fortsættelse af Efterretningen og Batavia. (See Nr. 24.) Egnen paa Landsiden er en meget stor Slette af engelske Mile, som er fuld af Sommerhuse og Haver. Reysende dadler det, at Jndvaanerne har sat Frugttre saa meget tæt sammen, og næsten slet ingen frie Luft blive der imellem, samt at de, foruden de mange FloVandgravene i Landet, har endda trakt adskillige andre om deres Haver og Landgodser, ret ligesom de ellers ikke havde Vand nok. Det første synes dog ikke at hindre Frugtbarheden, men at passe sig vel med den fugtige Jordbund. Det sidste vil Jordbunden formodentlig udfordre. Paa denne Slette omkring Batavia ere ikkun to gandske ubetydelige Høye, Stad holderens Sommerhuus staaer paa den ene, som ligeledes er omgivet med en Grav, paa den anden, som ligger længer borte, holdes ugentlig et stort Marked. Denne Slette strækker sig rund omkring henved 40 engelske Mile, derpaa findes nogle temmelig høye Bierge, hvor Luften skal være fundere og klig. Jndvaanerne sammesteds ere friske og stærke Folk, og nogle Fornemme i Batavia har sammesteds deres Sommerhuse. Lægerne pleyer ofte at raade deres Patienter til, at reyse fra Staden herhid, og opbie deres Helbredelse. J Batavia og nær ved denne Stad er den aller usundeste Luft. Jndvaanerne bruger altid Præservativmidler, indtager hver Dag Medicamenter ligge saa rigtig som Maaltiderne, og venter visse Sygdommes Tilbagekomst lige saa tilforladelig, som vi Aarstidernes Forandring. I hele Batavia saae Engellænderne ikke et eneste Menneske, som saae ret frisk og sund ud; og Fruentimmerne i sær ere gandske blege og hvide. Man taler ogsaa her næsten lige saa ligegyldigt om Døden, som Soldaten i Feldten, og naar en siger til den anden, at den eller den af hans Bekiendtere er død, saa er det sædvanlige Svar derpaa Got, han var mig intet skyldig; eller: saa maa jeg fordre mine Penge af hans Arvinger. Folkene begiver og undertiden for den bedre Lufts Skyld længere ind i Landet paa deres Lystgaarde, og kommer sig der inden kort Tid; men neppe kommer de tilbage igien til Staden, saa indfinder sig altid de gamle Tilfælde paa nye igien. Saa skadelig denne Beliggenhed imidlertid er for Sundheden, saa fordeelagtig er den derimod for Planternes Vext, og saa frugthar giør den Jordbunden. Jorden frembringer her alt det i Mængde, som behøves til at leve beqvemmelig og vel. Riis avles i Overflødighed; et Slags af samme voxer i den fugtige Jordbund, og maa staae under Vand de totredie Deele af dens Vextes Tid. Et Slags Riis bliver avlet i Bierg=Egnen ved Jang, og kaldes Biergriis. Man spiser her Riis i Stedet for Brød. Næst dette har man herdet indianske Korn eller Maiz, mange Slags valske Bønner og Lindser, som den gemeene Mand ofte spiser. Videre findes her Herse, Potatos og europæiske Kartofler, Kaal, Lactuk, Agurker, Radiser, Rødder og Roer, Petersillie, Sellerie, Løg, Spinat og alle Slags andre Urter, som voxer, i Europa. Jndvaanerne avle ogsaa meget Sukker, thi deres Rør ere rigere paa Sukker, end i Vestindien. Jblant Frugterne, som her ere i Mængde, og ypperlige, regnes følgende Arter: Ananas, Appelsiner, Pumpelmusse, Le moder, Citroner, Mangos en Frugt ligesom Pferskener, Bananas, Viindruer, Tamarinder, Vandmeloner, smaa Græskar, Papaws, Guavn, annona squamosa Lin, an none, reticulata L. Caschinæble, Cocusnødder, Mangostan, eller Garcinia Mangost. L. Jambro og Jambueyer, Engenia L. Grannatæble, Durion, Rancaae. Den meste Frugt avler Chineserne, som ere allesammen Frugthandlere, og der bliver deraf en overmaade stor Mængde fortæret allene i Staden Batavia. Deraf kommer det, at Tilførselen deraf og sammes Avl er saa stor, thi hele vidtløftige Marker ere ey beplantede med andet, end med Frugttræer. Øen frembragte i forrige Tider intet andet Specerie, end Peber, nu omstunder bliver ikkun avlet lidet deraf, det øvrige, saavel som andet Kryderie, saasom Nelliker, Muskat nødder a. føres andensteds fra. J vellugtende Blomster forøde Jndvaanerne meget, deels fordi de bestandig har nogle i deres Værelser, i deres Klæder, Haar og Senge; deels fordi de brænder en skrækkelig stor Qvantitet af aromatiske Blade og Blomster af vellugtende Træer og Harpix, for allevegne at udbrede en god Lugt og sig; formodentlig til Modgift imod de skadelige Uddunstninger af deres Grøfter og Kanaler.