Aalborg Stiftstidende, 1844-07-03
J Løverdags afholdtes paa Aarhuus Raadstue af Committerede fra Aalborg, Hobro, Randers, Viborg, Aarhuus, Skanderborg, Horsens, Veile og Colding et tidligerberammet Møde til Discutering af Forberedelserne til et eventuelt Jernbaneanlæg i Jylland. Skjøndt man erkjendte, at Udsigterne til et saadant Foretagendes Udførelse fortiden vare stillede i det Fjerne, fandt man, efter den herfor vakte Jnteresse, dog ikke at burde undlade den fælleds Drøftelse af de Skridt, som vilde blive at foretage og Udfoldelsen af de Anskuelser, der turde ansees som fremherskende, for at kunne tjene som Norm, naar i Tiden en gunstigere Periode maatte nærme sig. Da der endnu ikke heller var erhvervet nogen Vished for, hvorvidt Jernbanelinien til Haderslev vilde komme definitivt istand, vedtog man ogsaa i den til Hs. Maj. Kongen indgivende Ansøgning om den principale Tilladelse til Jernbaneanlæg igjennem Jylland at fremsætte saadant Andragende under Forudsætning af at den sydlige Continentallinie kom til at naae Haderslev og tillige udtale sig ved samme Leilighed petitionerende for at Tilladelsen til en eventuel Jernbanelinie fra Hertugdømmerne til Fyen kun maatte blive given for Veien over Colding, Snoghøi og Middelfart, istedetfor over Beltet til Assens. Under Discussionen om den Vei, som en Jernbane i Jylland burde følge, blev af de fra Viborg Committerede, paa egne og flervestjydske Stæders Vegne, fremsat og inhæreret den Anskuelse, at en saadan Bane fra Veile burde fortsættes midt igjennem Jylland af den kortere og for Expropriation og Anlæg betydeligt billigere Vei over Viborg til Aalborg, Den øvrige Forsamling antog imidlertid, at en Jernbane, naar en saadan nogensinde kom istand, fornemmelig, som ethvert Communications-Fremskridt, først burde søge det stærkere befolkede og ved flere og større Stæder som Mellemstationer oplivede Strøg, og at det vestlige Jylland, naar en Jernbane af den østlige Hovedroute i Tiden anlagdes, deels ved Dampfart paa Liimfjorden og deels ved en Sidebane til Viborg vilde kunne bringes Jernbanen nærmere. – J et den paafølgende Dag afholdt Møde af de fra de forskjellige Byer ved denne Leilighed forsamlede Handlende bleve flere, Jyllands Handels- og industrielle Jnteresser vedkommende, Gjenstande bragte under Overveielse og Drøftning og eenstemmig antaget at fremsætte Forslag om, i Forening at petitionere Hs. M. Kongen, om muligt endnu gjennem den snart sammentrædende Stænderforsamling, om Adskillelsen af Handels- og Fabrikanliggendernes Overbestyrelse fra Generaltoldkammeret og Oprettelsen af et særegent Departement eller Collegium for Handelens og Jndustriens Anliggender, hvori en med Handelsfaget praktisk kyndig Mand maatte erholde Sæde, samt endvidere Oprettelsen af Handels kamre, der ved frivilligt Valg iblandt de Handlende skulde dannes i de forskjellige Kjøbstæder og høres naar Forandringer i Handels- eller Toldlovgivningen attraaedes, og som tillige selvstændigen kunde gjøre Forslag til Handelens og Jndustriens Fremme gjennem det overordnede selvstændige Handels-Collegium. Handelen og Jndustrien vilde da erholde en Repræsentantion og et Organ franeden af sin egen Midte og en beskyttende Talsmand fraoven, hvilket Første den nu aldeles savner og hvilket Sidste, ved de fiscale Jnteressers overveiende Fremtræden i Generaltoldkammeret og det kun svagt annecterede Commercecollegium, ikke mindre mangler sin selvstændige og fuldkomne Repræsentation i den høiere Administration, til Forebyggelse og Udlævning af de idelige Collisioner imellem Handelen og dens Rapporter til Toldvæsenet, som nu fortiden høre til det næsten Uundgaaelige og danne en Hæmske for Handelslivets større Udvikling. Endvidere besluttede man, at gjøre motiverende Jndstilling til Stænderne mod den Placat, der vil blive Samme forelagt om næsten ubegrændset Opkjøb og Handel med Landets Producter, der vilde blive til stor Præjudice for Kjøbstædernes Handelsberettigelse og kun tjene til almindelig Forkluddring, af Handelen og de Producter, der for Samme blive Gjenstand. - Jnat Kl. 1 3/4 vaktes Byens Jndvaanere ved Brandraab og Stormklokken. I Hr. Viceconsul Wibroes iboende Gaard ved Stranden var udbrudt Jld i en i Nærheden af Dampbrænderiet værende Bygning, hvori en Maltkølle befandtes, men ved tidlig tilkaldt Hjælp og Brandcorpsets Raskhed lykkedes det itide at omspænde Jlden og forhindre dens videre Udbrud, hvorved en større Ulykke blev fravendt, da Lagre af Sprit og andre brændbare Artikler befandt sig tæt ved den brændende Bygning. Kl. 3 1/2 blev atter afkimet. At det vel i sig selv ikke er i sin Orden at Børn lege saavel paa de saakaldte Kirkegaardspladse som andre offentlige Gader i Byerne, kan vel ikke nægtes, men dette hører dog neppe til de Uskikke eller Uordener, der kunne behøve en saa exemplarisk Afstraffelse, som den Politiet i en Bekjendtgjørelse af 30te forr. M. paa forundrende Maade stiller i Udsigt, og turde Gadenordener af anden Natur, der ikke sjeldent forefalde, saasom farlig og overdreven hurtig Kjørsel og Opfyldning med Gruusdynger etc. paa Gaderne saaledes som den der nu i en meget lang Tid, skjøndt paaanket, har befundet sig udenfor den nye Hjørnegaard paa Allgaden og Graven, snarere fortjene Politiets Opmærksomhed og Strænghed end Smaabørns - som det forekommer os – temmelig uskyldige Legen paa Gader og offentlige Pladse.