Berlingske Tidende, 1836-02-04
Slutningen af Committeens Jndstilling, at man maaskee kunde indrette de overflødige lærde Skoler til Realskoler, havde nærmest foranlediget Taleren til at udhæve nysnævnte betingelse. Det kunde nemlig let blive Tilfældet, at man nedlagde de mindst bemidlede og mindst besøgte lærde Skoler, som i Almindelighed fandtes i de mindre Byer, men her vilde det ikke være passende, eller i alt Fald mindre passende, at oprette Realskoler, hvilken Formening han begrundede ved at anføre flere Exempler, hvorhos han angave Grunde for, at det desuden i flere Henseender netop vilde være ønskeligt, at Realskolen og den lærde Skole vare i samme By, navnligen med Hensyn til det større literære Samqvem, som og med Hensyn til at nogle af Lærerne, ligesom ogsaa Bibliotheker og Samlinger kunde benyttes ved begge Jnstituter. Som de Kilder, der nærmest frembøde sig til at tilveiebringe de til Realskolernes Oprettelse og Vedligeholdelse nødvendige og ikke ubetydelige Pengemidler, nævnte han: 1) Skolelønnen, der maatte være temmelig høi, naar den skulde give nogen klækkelig Jndtægt, men med Hensyn til hvilken det maatte bemærkes, at man, naar den sattes for høi, vilde formindske Tilgangen, og det især da Forældre i Kjøbstæderne ved det, som finder Sted ved de lærde Skoler, ere komne til den Formening, at de enten skulle betale en saare ringe Skoleløn for deres Børn eller vel endog have Penge til. 2) Bidrag fra Communerne, hvilke imidlertid alt vare besværede med Udgifter til Borger skolerne, og da Realskolerne i Almindelighed vilde blive besøgte af de meere formuende Borgeres Børn, syntes det ubilligt, at hele Communen skulde yde Bidrag til dem. 3) Statens Fonds. Hvorvidt der heri kunde søges Jndtægtskilder for Realskolerne, erklærede Taleren ikke at vide, men han yttrede dog, at de Fonds, man i denne Henseende nærmest maatte tænke paa, vare Fondet ad usus publicos og Seminarifondet. 4) De Midler, de lærde Skoler eie. At man ved at søge efter Jndtægtskilder for Realskolerne, henvendte sin Opmærksomhed herpaa, fandt han naturligt; men han gjorde derhos opmærksom paa, at man maatte være varsom med at tage fra de lærde Skoler, da disse selv trængte til Forbedring, og at man, efter disses nærværende Antal, ikke kunde vente noget Tilskud fra dem. Han bemærkede endvidere, at der ved de lærde Skoler, foruden Skolefondet ogsaa havdes et Stipendiefond, der var bestemt til at give Disciplene Stipendier, men uagtet han antog, at Stipendievæsenet havde meget imod sig, maatte han dog ansee det betænkeligt at anvende dets Fond, der ganske hidrørte fra private Donationer, til andet Brug. Derimod formeente Taleren, at Antallet af de lærde Skoler, for Tiden 18, Kjøbenhavns og lands fraregnede, var for stort, og at en Reduction, hvorved Skolefondet kunde vinde betydeligt, og sættes i Stand til at afgive Sum til Realskolerne, kunde en klækkelige finde Sted, forsaavidt imidlertid testamentariske Dispositioner bandt et Legat til en By maatte man give slip paa det, der da kunde benyttes til Byens egen Borger- eller Realskole. Han bemærkede forøvrigt ved denne Leilighed, at Nedlæggelsen af de lærde Skoler rimeligviis vilde medføre Misnøie i de Byer, hvor den iværksattes, men han antog derhos, at ved Skolerne var Underviisningens Fremme Hovedsagen og Byens Tarv en underordnet Bisag. Hvad angik den betydelige Hindring for Realskolernes tilstrækkelige Freqvents, som Concurrencen med de lærde Skoler vilde frembyde, da troede han, at den for en stor Deel laae deri, at der ved de lærde Skoler ere saa mange Stipendier, og Gratistpladse. Saaledes var der i Skole aaret fra 1832 til 1833 i de offentlige lærde Skoler 1015 Disciple, af hvilke 198 nød Stivendier fra 10 til 50 Rbd. foruden fri Skolegang betalte ingen Skoleløn og 60 halv Skoleløn, saa at i Alt 480 eller omtrent Halvdelen af de Skolesøgende vare Gratister. Han kunde ikke ansee dette for nogen Jndretning, og han antog, at heri god maatte skee en Jndskrænkning, saa at ikkun et mindre Antal Gratistpladse bleve tilbage for ubemidlede Forældres Børn af fortrinlige Anlæg. hvorved da ogsaa Skolerne vilde vinde en høiere Skoleløn. Nogle Gratistpladse maatte imidlertid ogsaa findes i Realskolerne, men med samme Jndskrænkning og i samme Øiemed som i de lærde Skoler. En anden betydelig Hindring for Realskolerne i deres Concurrence med de lærde Skoler, angav han at ligge i den Omstændighed, at disse sidste saa godt som udelukkende give Adgang til de civile Embeder, og han maatte derfor ansee det for saare ønskeligt til hines Fremme, om der ogsaa igjennem det videnskabelige som her maatte gives, og det Cur Cursus, sus, som man havde Leilighed til at gjennemgaae ved Real-Høiskolen, det er ved den polytechniske Læreanstalt, kunde aabnes en, om end mere indskrænket, Udsigt til Embedsveien, saasom til Embedstillinger i og under Rentekammeret og Toldkammeret. Et andet Middel til at skaffe den høiere Realskole Tilgang af Elever vilde være det, at sætte den i nogen Forbindelse med Forberedelsen til den militære Uddannelse, saaledes at maaskee et fuldstændigt Cursus ved Realskolen, i Forbindelse med en Examen i det, der hører til den militære Videnskabelighed, kunde give Adgang til Officierposter, og at nogle afde Gratistpladse, som militære Embedsmænd, erholde for deres Børn ved Landcadetacademiet, gaves ved Realskolerne. Ligesom han imidlertid blot henstillede de to sidste Punkter, saaledes indskrænkede han sig ogsaa til en Henstilling om en offentlig Realskoles Oprettelse i Hovedstaden, og efter at have anført de Grunde, som talte for 5 g imod, gjorde han opmærksom paa, at man, om man besluttede sig dertil, maaskee kunde faae et ikke ubetydeligt Pengebidrag i et af Niels Brocks Legater, idet nemlig et af disse er bestemt til Oprettelsen af en Skole for Børn af Grosserere og Andre, og det formeentligen vilde være en Anvendelse, der laae Testators Villie nærmere, end den, som nu skeer af dette Legat, naar det blev anvendt til en Normal-Realskoles Oprettelse i Hovedstaden. Taleren fremsatte i Henhold til sit Anførte følgende Amendements: 1) At de høiere Realskoler, som her ere bragte i Forslag, maatte, i Henseende til Classernes Antal, Lærerpersonalet og videnskabelige Apparater, anlægges efter en saadan Maalestok, at de for Realunderviisningen kunde præstere, hvad de bedste lærde Skoler præstere for den classiske Underviisning. 2) At disse Skoler maatte oprettes i Byer, i hvilke, i Følge Beliggenhed, Beskaffenhed, Folkemængde og Næringsveienes Boen naturlig og stadig Tilgang af Elever var at vente. 3) At en Deel af de, nuværende lærde Skoler maatte nedlægges, og deres Eiendomme og Fonds, forsaavidt Privates testamentariske Dispositioner ikke vare til Hinder derfor, inddrages under det almindelige Skolefond, der dog efter Omstændighederne kunde afgive noget til Byens Borgerskole, og at dette Fond derefter maatte bidrage til Realskolers Oprettelse og Vedligeholdelse. 4)