JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-12-05
London, den 22de November. Med Skonnerten Susan & Mary ere de Spanske Deputerede Ruiz de la Vega og Oliver samt Hr. Zulueta, Greverne af Palma og af Castion, Hr. Fischer og flere Spanske Patrioter ankomne hertil. Greven af Castion er den eneste af dem, som ikke er ganske fattig. Undertegningerne til Bidrag for de ulykkelige Spanske Flygtninger modtages hos Dhrr. Hvare Barnett & Hvare og Harries Farghar & Comp, og have god Fremgang. Den hidtilværende Spanske Commission har ikke holdt det for passende, at lade sig optage i den nærværende, der ikke har noget politisk, men kuns menneskekjerligt Øiemed.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Vi erfare, at der foruden de Skibsudrustninger, som vi have foretaget i den sidste Tid, endnu er beordret at istandgjøre to Linieskibe. Foruden de Tropper, som allerede vare commanderede til Vestindien, skal nu ogsaa det 77de Regiment og - som man troer - tre ubenævnte Regimenter, udskibes dertil.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Efter en Skrivelse fra Brest i et Fransk Blad, træffer den Franske Regjering Forholdsregler til at formindske Antallet af dens Skibe og disses Besætning. Dette vil vor Avis Jun ikke troe, men mener, at snarere det Modsatte er Tilfældet. Den anfører, at 4000 Mand Franske Tropper ved Nattetider vare indskibede fra Cadix paa Krigs- og Transportskibe til en ubekjendt Bestemmelse; men heri ligger vel ikke just det, som denne Avis vil paapege; thi om hine Tropper end ei vare bestemte til Ceuta, saa veed man dog, at Gardetropper ere komne tilbage til Brest En Calcutta=Tidende bestræber sig for at henvende Opmærksomheden paa Handelen med Landet Camboja (Cambodsia) i Jndien, Østen for Ganges, imellem Siam og Cochinchina (Kotschinssina). En Deel af Landet skal være afhængigt, den anden skatskyldig til hiin. Der avles Gummi (Gutt) og Peder.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den 25de November. J Løverdags var der Cabinetsraad i det udenlandske Departement, hvorved alle Cabinetsministerne vare forsamlede.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
General Mina er den 22de dennes ankommen til Plymouth i et Fransk Skib, ifølge Capitulationen.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Breve fra Caracas melde, at næsten alle indfødte Spaniere vare forviste fra Columbien efter Folkets Forlangende. Jkke allene Congressen i Buenos=Aires men ogsaa Provindsen, Tucuman har allerede tiltraadt Overeenskomsten med den Spanske Commission.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
General Riegos ulykkelige Enke skal være nærved at bukke under for sine Lidelser.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Paris, den 22de November. Man skriver fra Bayonne: "Alle Franske Officerer, som i Mængde ankomme hertil fra Spanien, hilse deres Fædreneland 3 med usigelig Glæde. Staden Bayonne lader hver tilbagevendende Underofficer og Soldat give en Litre Viin. Courererne og reise i Spanien under Bedækning, og de Reisende i Caravaner, et fordi Veiene atter ere meget usikre".¬
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Man venter i Bayonne Curasser-Regimentet Conde, som de har 148 krigsfangne Spanske Officerer at escortere.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Der skrives fra Spanien, at General-Capitainen af Estramadura, Gen. Laguna, havde afsendt det hidtil constitutionelle de Rytterregiment Alcantara til Caceres, for at indtage denne Stad. El Empecinado vedbliver endnu sin Vægring for at e underkaste sig eller frafalde Forfatningen. Hr. Oubrard skal i have forbunden sig til at levere den Kgl. Spanske Regjering, i 40,000 Uniformer, som skulle syes her. Gen. Mina har den 7de dennes indskibet sig i Barcelona. Han ventede efter sin Secretair, Alde, som havde været Krigsfange, og som skulde ledsage ham til Gibraltar og England. Trappisterne, til hvilke den bekjendte Antonio Marannon e hører, vare under den Spanske Revolution flygtede til Toulouse, men ere nu, 17 i Tallet, reiste tilbage til deres Kloster, den hellige Susanne af Macilla, i Sognet Saragossa.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
J Anledning af den Efterretning, at Jnquisitionens Fuctioner skulle overdrages Capitelet i Toledo, bemærker Avisen Mem. Bordeelais: "Opfyldt af Ærbødighed mod alle Hs. Spanske Majestæts befalinger, og overtydet om, at Navnet intet gjør til Sagen", maae man bekjende, at den Usædelighed, den Jrreligiøsttet og de ødelæggende Principer, som ere udbredte i de sidste tre Aar, kræve kraftige Love og strenge Tribunaler tilligemed et aarvaagent Politie og en vel ordnet Plan for den offentlige Underviisning, for at gjenoprette Orden og Rolighed og forekomme alle Modvirkninger.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
En til Marseille ankommen Østerrigsk Skibscapitain fortæller, at en K. K. Brig i Vandene ved Samos havde taget tvende Græske Sørøvere, og en Fransk Krigsbrig en tredie. Den nye Helleniske Øvrighed paa Syra (som først ikke vilde adlyde den Helleniske Regjering, men nu anerkjender den) havde paabudet en Lastafgift af en Spansk Daler paa hver Tønde af et Skibs Drægtighed, hvilket hidtil ikke havde været brugelig paa denne catholske Ø, der ligger saa fordeelagtig for den Østerrigske, Franske og andre Europæiske Landes Handel. J denne Anledning havde den K. K. Jnternuntius i Constantinopel anbefalet sin Nations Consul paa Syra, ikke at taale, at Østerrigske Skibe betale denne Lastafgift, da Keiseren ikke anerkjender den Regjering, som havde paabudet den.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den 25de November. J Forgaars overrakte Hertugen af S. Carlos Hs. Majestæt i en privat Audients sin Souverains Skrivelse, hvorved han stadfæstes som Gesandt. J Forgaars er Pair og forhenværende Krigsminister G. St. Cyr ved Døden afgaaet.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Majorca og Minorka have ogsaa anerkjendt Kongen af Spaniens Authoritet.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Avisen Echo du midi tilkjendegiver sin Misfornøielse med Barcelonas Capitulation, fordi Kongen af Spaniens Navn deri kuns nævnes een Gang, og det gandske tilfældig, og fordi man derved har indrømmet de Constitutionelle for meget. Avisen Etoile meddeler Cartagenas Capitulation, afsluttet i Pozo Esticho, den 3die November. Generalerne Tortijos og Sancho have ifølge den første Artikel underkastet sig, efterat have overbeviist sig om, at den constitutionelle Regjering ikke meere existerede i Spanien, hvorved tillige de tidligere Rygter, at disse Chefer skulde have proclammeret en Republik, noksom gjendrives. Milizerne gaae hver til sit, efterat have afleveret deres Vaaben, og de regulaire Tropper gaae i Cantoneringer. Alle Militaire og Jndvaanerne erholde ubetinget Garantie for ikke at blive dragne til Ansvar for deres politiske Handlinger og Meninger, hvorover enhver, som forlanger det, kan erholde et Beviis fra det Franske Commandantskab. Hvo der vil forlade Spanien, kan faae Pas hvorhen han vil, men hvilket dog kuns gielder til Afreise inden den 31te Januar. De, som ville gaae til Frankrig, nyde der Beskyttelse hvor de selv ville, og de Militaire en til deres Post svarende Sold.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den 26de November. Gen. Lieut. Greven af Bourmont har den 15de i Madrid overtaget Commandoen over de i Spanien blivende Tropper.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Der har imellem Asturiens Bjerge dannet sig en temlig talrig Bande Landstrygere, som kalde sig: "Frihedens Forsvarere". Provindsial=Øvrigheden vil gjøre sig Umage for at faae dem adsplittede, og dersom de Spanske Tropper i Nærheden ikke skulde være tilstrækkelige dertil, saa ville de Franske Tropper i Santona drage ud imod Rebellerne.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Moniteuren indeholder følgende Beretning fra Major Generalen til Krigsministeren:
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Madrid, den 19de November. Monseigneur, Jeg har den Ære at melde Deres Excellence, at Tropperne ved det andet Corps under Marstalk Grev Molitor den 11te dennes have taget Fortet ved Alicante og den 12te hele Pladsen i Besiddelse. De, som holde Peniscola besat, skulle der afløses af de Spanske Tropper under Gen. CamboAlt er gaaet af med Orden og Rolighed. Marskalken har den 15de erfaret Balearernes Underkastelse. Bayonne, den 15de November.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Man taler om, at den kostbare Stafet Indretning, som koster omtrent 60000 Franker maanedlig, skal ophæves saasnart Hertugen af Angouleme kommer tilbage. Jmidlertid mener man dog, at der skal vedblive at gaae tre Courerer om Ugen til Harens Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Vi erfare fra de Spanske Naboeprovindser, at de Personer, som allerede for saa mange Uger siden bleve arresterede efter Restitutionen, endnu ikke synes at skimte nogen Straale af Haab de blive paa nogle Steder nu behandlede haardere end i Begyndelsen, og deres Slægt kan sletikke faae dem at see.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Vittoria, den 10de November. En stor Deel af den 7de Division bliver i Spanien. Gen. Lieut. Baron Jamin vil provisorisk commandere den ifølge Hertugen af Angoulemes befaling under Benævnelse af "OverChros Division. Den skal holde Santonna, S. Sebastian, Guipuzcon og en Deel af Navarra besat. Hovedqvarteret skal være her eller i Tolosa.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Det andet Armeecorps gaaer tilbage til Frankrig med Undtagelse af det 13de Linieregiment, som bliver i Garnison i Cartagena.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Santander, den 11te November. Den Franske Brig Amelie, der var bestemt fra Havre til Sennegal, men den 6te Juni blev opbragt til Corunna af Kaperen el Herolque Mina, og derpaa condemmeret og solgt, er nu her lagt under Beslag af den Franske Consul paa hans Regjerings befaling. Samme Skjæbne have ogsaa de andre Franske Priser i alle de andre Spanske Havne, som ere besatte af de Franske eller af Troens Tropper.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Madrid, den 16de November. Jgaar, Kl. 11 om Morgenen, har Kongen stædt en stor Mængde Personer af den høieste Distiuction til Haandkys. Man bemærke deriblandt den Franske Hærs Stab, som Hs. Majestæt modtog med gandske besynderlig Velvillie. Om Eftermiddagen kjørte deres Majestæter i Prado, og modtoge paa Veien de utvetydigste Beviser paa Folkets Hengivenhed. Man siger, at Morillo skal være kastet i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den af den constitutionelle Regjering paabudne Patentskat bliver inddreven nu som førDen Franske Livgarde skal blive her Vinteren over. Man siger, at General Bourmont skal have sendt alle Munke bort fra Cadix og Øen Leon. Den 18de November. Hele den constitutionelle Magistrat, i hvis Spidse Marg, af St. Cruz stod, er bleven arresteret strax for Kongens Indtog. Hovedbeskyldningerne mod den ere: 1) de skamlige Optrin den 19de Februar d. A., da Kongen blev tvungen til igjen at antage de af ham afsatte Ministre, og da der paa een af Hovedstadens Pladser var aabnet Registre, for at forlange et Regentskab, hvilket denne Magistrat formeenes at burde have forebygget, og 2) fordi den ikke forhindrede Kongens Forflyttelse til Sevilla den 20de Mart.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den 19de November. Kongens Ministerium er stadfæstet. D. Vict. Sac; beholder Portefeullen for de udenlandske Anliggender. Man taler om en nær forestaaende Proclamation fra Kongen til den Spanske Nation. Det Cast lianske Raad, siger man, bliver igjen indsat i alle sine gamle Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den 20de November. Hoftidenden for i Dag meddeler følgende af Kongen selv undertegnede Decret til D. Victor, Sacz, dateret den 19de November 1823. "J Betragtning af, hvor vigtigt det er for mit Kongeriges Vel, at der ved alle Regjerings-Foranstaltninger omhyggelig overholdes den Eenhed, som udfordres til deres hurtige Fuldbyrdelse, og da jeg derhos er overbeviist om, at alle de Forholdsregler, som besluttes eller tages af mine Stats= eller Depesche Secretairer, ville virke mere til min Tjenestes Fremme og mit Folks Fordeel, naar de skee i fælleds Overeensstemmelse og derfor erholde gjensidig Understøttelse ved deres Udførelse; da jeg tillige veed, at det saaledes vil blive mig lettere, grundigen at forvisse mig om mine Undersaatters Tarv og de tjenligste Midler til igjen at oprette Ordenen i alle Regjeringens Grene, saaledes som de fordum have været indrettede af mine høie og dyrebare Forfædre; af Philip den Femte, ved det af ham med hans Ministre ved Beslutning af 30te November 1714 dannede Cabinetsraad, og af Carl den Tredie ved den øverste Statsjuntas Gjenoprettelse ifølge Decret af 8de Juli 1787. - saa har jeg besluttet, at J, tillige med mine øvrige Stats- og Depesche Secretairer: D. Jose Garcia de la Tørre, for Naade= og Justits=Sagerne; D. Jose S. Juan, for Krigsvæsenet; D. Lus Maria Salazar, for Marinen, og D. Juan de Erro, for Financerne, skulle udgjøre et Raad under Navn af Ministerraadet. I dette Raad skulle alle Gienstande af almeen Jnteresse overveies; enhver Minister skal aflægge Beretning deri om de til hans Departements=Secretariat henhørende Forretninger; til Raadet vil jeg meddele alle mine Beslutninger, og det skal besørge deres Fuldbyrdelse. Udfaldet af Raadets Beraadslagninger tillige med de Grunde, der have foranlediget det, skal hver Gang indføres i en Bog. Naar jeg ikke er nærværende, skal J. som min første Statsminister, præsidere, og Secretairen for Naade= og Justits=Departemente tage Plads ved Beraadslagningerne, og have de til disses Jndførelse bestemte Bøger i sin Forvaring. J vil drage Omsorg for, rigtig at forstaae dette Decret, og træffe de nødvendige Anstalter til dets Fuldbyrdelse.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Wien, den 19de November. Hoftidenden indeholder en Bekjendtgjørelse om, at Sir R. Wilsons Navn er udstrøget af Listen over Medlemmerne af den Østerrigske Militair=Orden paa Grund af hans Forbindelse med de Revolutionaire i flere Lande.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Den 22de November. Den Østerrigske Jagttager meddeler hele den imellem Persien og Porten den 19de Silkade 1238 (28de Juli 1823) afsluttede Fredstractat. Samme Blad indeholder følgende under: Constantinopel, den 25de October.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Alle fra Archipelagus indløbende Efterretninger over den i de sidste Dage af September imellem Capudan=Paschas Flaade, og en Jnsurgent=Escadre i Nærheden af Lemos forefaldne Fægtning stemme - i hvor meget de end afvige med Hensyn til enkelte Angivelser - dog overeens deri, at Jnsurgenterne have mistet 8 til 10 Skibe, som deels bleve opbrændte, deels jagne paa Grund. Jfølge senere Efterretninger skal dog Flaadens tredie Admiral, Riala Beg, som Capudan=Pascha havde beordret til at forfølge den Græske Escadre, ved et Vindstød være kastet mod den Europæiske Kyst, og hans Fregat være bleven opbrændt af Grækerne, efterat Mandskabet havde reddet sig iland.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Capudan Pascha selv er med sin Afdeling af Flaaden løbet ind i Bugten ved Thessalonich, for der at forsyne sig med Vand og Levnedsmidler; hvorefter han igjen vil seile mod Negropont, hvor Jnsurgenterne, efter de Tyrkiske Troppers Bortmarsch til den lige over for liggende Kyst af Fastlandet, atter have sat sig i Besiddelse af den nordlige Deel af Øen.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
En Afdeling af 18 Græske Skibe, som havde iverksat en Landgang paa Kysten af Chios, er slaaet tilbage af den derværende Commandant, Jussus=Pascha, efter en Fægtning, som varede i tre Timer, og hvori Grækerne mistede fem Fartøier og en Deel af deres Mandskab.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
En Græsk Goelette, som foruroligede Farvandene ved Bod run (Halikarnas) er taget af den Tunesiske Escadre, og en Jnsurgentbrig fra Katos af den Egyptiske Flaade=Afdeling. Den sidstnævnte, som den 26de August løb ud fra Altrandrien under Commando af Jsmael=Gibraltar, 50 Seilere stært, vendte sig derpaa til Øen Candien, hvor den landsatte 6000 Mand, som strax vandt betydelige Fordeele over Jnsurgenterne, sloge dem tilbage, og bemægtigede sig adskillige Stæder. Efter nogle Angivelser skulle begge de Græste Anførere, Tombazis og Kolokothron, en Slægtning af den bekjendte Høvding paa Morea, derved have sat Livet til. Den haardnakkede Modstand, som Mesolongi viser, standsen endnu bestandig alt videre Fremskridt for de Tyrkiske Vaaben, deri Egnen; og endskiønt Jussuf=Pascha af Patra og Mustapha Pascha af Scutari - ifølge de sidste Efterretninger af 12te dennes - opbyde alt, for at indeslutte denne Plads tillands og tilsøs, og begynde den formelige Beleiring, saa tvivler man dog meget paa, at Tyrkerne, nu Aarstiden er rykket saa langt frem, og ved Albanesernes Ulyst til at blive længer i Feldten, kunne vente at bemægtige sig Pladsen.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Skrivelse fra en Hellener paa Zante, af 15de October. Alt, hvad der er sagt dem om den imellem Grækerne paa Pelopones herskende Tvist indskrænker sig til, at den rænkefulde Theodoros Negris blev sendt til Athenen og Delianis fra Karithene til Hydra, i en Art Quarantaine, for at begge disse Herrers afmægtige Æresyges Feber kan faa Tid at lægge sig; det er den eneste Straf, som man har fundet for godt at paalægge dem. Man har ogsaa fundet fornødent at rense Provindsen for alle de Hetærister, som endnu vare der, og det er disse sidste, som - forbittrede derover - have udspredt Efterretninger om Seire paa Tyrkernes Side, hvorom disse ikke selv have drømt. Saaledes vide vi, at de have ladet Marcos Botzaris Hoved reise til Constantinopel, endskjønt denne Helt, som levede fire Dage efterat han havde faaet sit Banesaar, er død i Mesolongi, midt imellem sine Venner. Desangaaende kan jeg endnu sige dem, at Hellenerne paa Fastlandet og de Joniske Øer have istandbragt en Subscription til at faae oprettet et Mindes mærke af Carrarisk Marmor for Marcos Botzaris, og at dette ikke blot er et Project paa Papiret thi der er allerede afsendt 4000 Venetianske Zechiner til en Kjøbmand i Livorno, som skal besørge det.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Jndtil den Smyrnaiske Jagttager igjen lader Grækerne blive slagne, vil jeg endnu fortælle Dem, at disse den 1ste dennes ved Laspis i Canton Carpeniza (Carpiniss, have tilfægtet dem en afgjørende Seier over Guegnes=Skipitarerne (Aldaneserne, fra Skodra. J denne Træfning og tvende følgende den anden og tredie have Mahomedanerne mistet 2000 Mand, men Hellenerne kuns 200 Mand og 15 Qvinder; thi de maa vide, at de modige Actolerinder have dannet Compagnier, som ikke give deres Mænd og Brødre noget efter i Tapperhed. Dog have de ogsaa i denne Fægtning mistet en af deres braveste Høvdinger, Sturnaris Tavillas, en Søn af Photos, som faldt med Vaaden i Haanden. Man siger, at Guegnerne ifølge denne Fægtning have begivet sig paa Tilbagetog, og saaledes var da dette Feldttog at ansee som tilendebragt.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Breve fra Hydra af 2den dennes melde, at det var lykkedes Psarioterne ved deres Brandere i selve Havnen ved Lesbos at tilintetgjøre fire Tyrkiske Skibe og bemægtige sig en Brig og en Corvet, samt at den Hydriotiske Escadre, som blev ventet en Dag senere, efter al Sandsynlighed har givet Tyrkerne Naadesstødet. Disse Efterretninger ere paalidelige, og lige saa lidet, som det saaledes er lykkedes Tyrkerne at udrydde Grækerne ved Vaabenmagt, lige saa lidet vil det lykkes at narre dem. J det mindste har Porten ikke, ved nu igjen at have udnævnt Hr. Argyropulos til dens første Dragoman, overtydet Grækerne om, at den nu ikke ønsker at udrydde dem.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Constantinopel, den 25de October. Endskjønt de fleste Franker hidtil ikke have vildet troe det, saa er det dog ganske afgjort, at her med det første vil indtræffe en Russisk diplomatisk Agent.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
J de sidste Dage hedder det her almindelig, at Tyrkerne beleire Mesolongi tillands og tilvands; men da Capudan Pascha den 16de October er bleven seet ved Thessalonich, og det kuns med 23 Seilere og to Transportskibe, saa tvivle vi paa Ægtheden, af hiint Rygte. Man spørger tillige, hvor da de andre Skibe af den Tyrkiske Flaade ere blevne af:
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Indenlandske Efterretninger: Kiøbenhavns Børs=Cours, den 5te December. 1823. Hamborg 2 M. 244, a vista 247. - Species 250. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 3 Mk. Kongl. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 82 a 82 1/2 Rbd., Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 101 1/2 Rbdlr., dito i Sedler 126 2/3 Rbd. Norske Rigsbanksedler 145 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 10 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Kiøbenhavn, den 5te December. J det Kongelige medicinske Selskabs fem Sommermøder have følgende litteraire Meddelelser fundet Sted. Den 15de Mai oplæste Dr. Gartner nogle medicinske Jagttagelser: at om tartari stibiati udvendige Anvendelse i langvarige gigtiske Øienbetændelser; b) om Fortrinet af gode Ventiler og en rigtig anbragt Luftstrøm fremfor mineralske Røgelser. Prof. Jacobsen forelagte Selskabet sin Bedømmelse over 3de nye Jnstrumenter til Arteriernes Underbinding. Det ene med en Forbedring af Prof. Wendt blev fordeelagtigen bedømt Den 5te Juni forelæste Dr. Gartner et kort Udtog af ScarpasAfhandling om hernia perinæi. Den 3die Juni, Samme: en Afhandling og sectio recto - vesicalis efter Sansons og Bellinghieris Methode. Prof. Jacobsen. Observation om en betydelig volvulus mestinorum. Den 7de August, Dr. Gartner, om Ergot, eller secalis cornutiVirksomhed i at befordre Uteri Sammentrækninger (af udenl. Tidsskrift). Prof. Jacobsen, et kort Udtog af Dr. Zollichoffers Afhandling og Brugen af blaafurt Jern i Koldfeber. Den 4de September oplæstes en fra Cand. chirurgiæHert; Selskabet indsendt Afhandling om duo casus rariores: a) besynderlige og heftige Virkninger af fremmede levende Skabninger i det menneskelige Legeme, b) observatio de rari ori foetus deformitate. Prof. Thal foreviiste og beskrev et Laar=Træbeen, som han for en Amputeret havde ladet forfærdige ved Mecanicus Brauer. Dets Hovedfordeel bestod i at Understøttelses=Punctet hvilede paa tubberositas ischil og clunes.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Til Udsalg for Justeerkammeret her i Staden behøves endeel Træmaal af Tønder og Skiepper, som ønskes leverede færdig beslagne, Pottemaal og Alener, samt Kasser til Metallodder, Kobbermaal, Tinmaal og Blikmaal, Jernlodder og gammelt Blye. De, som maatte attraae Leverance af disse Varesorter, ville inden 8te Dage fra Dato skriftligen melde dem for Magistraten, med Opgivende af de Priser for hvilke Varene, der i alle Henseender maae være gode og hvis Beskaffenhed nærmere erfares paa Justeerkammeret, kunne leveres. Kiøbenhavns Raadstue, den 1ste December 1823. Creditkassen for Huuseierne i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
De af Creditkassen for Huuseierne i Kiøbenhavn under No. 224 til 525, begge inel., udstædte Obligationer for Jndskud i Sedler til denne Casses Hielpefond, hvoraf svares 5 Procent aarlig Rente, der ikke ere opsagte til Udbetaling i indeværende Aars 11te December og næste Aars 11te Juni Terminer, opsiges herved til Udbetaling i 11te December Termin 1824. Skulle Jhændehaveren af ovennævnte Obligationer, derimod ønske disse fremdeles henstaaende i Cassen imod 4 Procent aarlig Rente, vil derom inden Mai Maaneds Udgang 1824, være at indgive skrivtlig Anmeldelse paa Cassens Contoir.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
De, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie, i November Maaned 1823 til Udbetaling deciderede Søeskader, 1) For Skibet Lykkens Prøve, ført af Skipper Niels Bang, bestemt fra Bordeaux til Kiøbenhavn. - Dispachen er indleveret den 23de Juli d. A. - Derefter er corresponderet med Vedkommende om Sagen, som den paafølgende 20de October blev forenet, og Erstatningen anviist til Udbetaling den 5te November. 2) For Skibet Kirstine Karine, Skipper Johannes Sunde, fra Kiøbenhavns Rhed til Rotterdam. - Dispachen er indleveret den 10de September d. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 8de November. 3) For Skibet Caroline, Skprer Friderich G. Krohn, fra Aalborg til Schiedam eller Rotterdam. - Dispachen er indleveret den 18de September d. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 15de November. Kiøbenhavn, i Søe=Assurance-Compagniets Contoir, den 2den December 1823. Blad.
Berlingske Tidende, 1823-12-05
Ved Tallotteriets 1084 Trækning i Altona udkom: No. 18. V. 28. 27. 16.