Berlingske Tidende, 1792-02-13
Paris, den 27de Januarii. J Forgaard, efterat de Herrer Condoreet, Averbould og Herault de Sechelles havde holdt Taler om den Erklæring, som skulde giøres Keiseren, og den Termin som skulde bestemmes, blev til Slutning Hr. Heraults Frigerske Forslag decreteret af Nationalforsamlingen med følgende Ord: J Betragtning af, at Keiseren ved sin Circulaire af 25de November 1791, ved at slutte en nye Tractat med Kongen af Preussen under 23de Julii 1791, hvilken den 6te December er bleven bekiendtgjort Rigsdagen, ved det Svar, som han har givet Kongen af Frankrig paa sammes ham gjorte Bekiendtgiørelse. om Constitutionens Antagelse, og ved sin Hof= og Statskanzlers Note af 21de December 1791, har brudt Tractaten af 1ste Martii 1756, og søgt at opvække en imod Souperainitetens og Nationens Sikkerhed stridende Forstaaelse imellem adskillige Magter ; og da Nationen efter sin Beslutnings Bekiendtgiørelse, ikke at blande sig i nogen fremmed Magts Regiering, har Ret til at vente sig en billig Giengieldelse, hvis mindste Fornærmelse den heller ikke vil taale, og da den bifalder den Standhaftighed, hvormed Kongen af strankrig har besvaret Keiserens Nore, deereterer Nationalforsamlingen. - 1) Kongen skal ved en Deputation blive indbuden til: at erklære Keiseren, at han for stremtiden ikke kan underholde politiske Forbindelser med nogen Magt, undtagen i den franske Nations Navn, og i Kraft af den ham ved Constitutionen overdragne Magt. 2) At forespørge hos Keiseren, som det Østerrigske Huses Chef, om han har i Sinde at leve i stred og god Forstaaelse med den franske Nation, og om han vil afstaae fra enhver Tractat og Convention, som har til Hensigt at stride imod Nationens Souverainitet Uafhængig bed og Sikkerhed. 3) At erklære Keiseren, at i Fald han ikke inden næstkommende 1ste Martii giver Nationen fuldkomment og tilfred stillende Svar paa ovenanførte Puncter, skal hans Stiltienhed, ligesom og ethvert ubestemt og opsættende Svar blive anseet som en Krig erklæring. 4) Kongen skal føie de hastigste Anstalter til at de franske Tropper paa første Befaling kan rykke i Marken. Med dette strænge Decret maatte strax en Deputation af 24 Personer gaae til Kongen. Han modtog dem i et lidet Kammer, paa hvilket kun den ene Fløidør var aabnet. Den hele Deputation kunde ikke komme indi Kammeret, en Deel blev uden for samme, og de som komme ind bleve meget trykkede. Kongen svarede: Han vilde tage denne Ansøgning i nøie Overveielse. - Marskal Rochambeau aflagde i Forgaars en Visite i Nationalforsamlingen. - Snee og Oversvømmelser, saade han, havde gjort Veiene paa Grændserne for nærværende Tid ganske ubrugbare, ikkun paa de broelagde Veie kunde man komme frem, og herved vinder man den nødvendige Tid til Udrustningerne. Han kaldte sig Linietroppernes og Nationalgardernes Fader, fordi han er for gammel til at være deres Broder. Der blev klappet meget ved hans Tale. Krigsministeren foreslog Nationalforsamlingen, at oprette 8 Legioner til Avantgarde, og et Corps ridende Artillerie, hvilket blev henviist til den militaire Commission. - Opløbene formedelst den dyre Priis paa Sukkeret ere af Maire Petion selv blevet angivne i Nationalforsamlingen. Det skal være Constitutionens Fiender, og Adelsmænd, som nu igien ankomme her i Mængde, og søge at ophidse Folket til Uroeligheder. Da Klagen over Sukkeret læt igien kan stilles, saa ophidser man nu Folket til at forlange Brød for bedre Kiøb, uagtet at 4 Pund deraf bo ster her nu kun 11 Sous, da de i andre Vintre vel have kostet 14 til 16 Sous, og det er dog i de fleste franske Stæder nu meget dyrere end i Paris.