Berlingske Tidende, 1832-12-22
Paris, den 12te December. Et af Moniteurens sidste No. indeholdt en meget udførlig udberetning fra Handelsministeren til Kongen om Handelens og Jndustriens nuværende Tilstand i Frankrige. Af dette interes finte og i siatistisk Henseende vigtige Actstykke uddrage vi følgende Data. - Efter et klart Refume af de Vanskeligheder, hvormed Handelstanden har havt at kæmpe, hvis Aarsag han, efter den afdøde, med denne Gjenstand saa fortroelige Sagkyndige, Casimir Periers, Udsagn angives at være de uheldige Speculationer i Aaret 1825, da det System, der grundede sig paa en fingeret Capital, blev udvidet til et Omfang, der var ødelæggende, - gaaer han over til de Forholdsregler, som Regieringen har taget til at opmuntre Handel og Jndustrie siden Julirevolutionen 1830, og omtaler i Særdeleshed de gavnlige Reformer i Lovgivningen herom. Hertil regner han de extraordinaire Fonds, der bleve sikkrede Handel og Manufakturer, til et Beløb af 93 Mill., 603,000 Fr., som anviistes deels af Skatkammeret, deels fra forskjellige locale Ressourceer; Oprettelsen af Entrepots i Provindserne; Tilladelsen til at indføre fremmede Kornsorter; Nedsættelsen af Jndførselsafgifterne paa Bomuld og af Udførselstolden paa Viine og paa Maskiner; Ophævelsen, af Forbudet mod at indføre fiint Meel fra Martinique og Guar deloupe; Handelstractater med Mexico, Guatemala og de forenede nordamerikanske Fristater; Algiers Colonisation. Ved at nævne Overeenskomsten imellem Frankrige og England, angaaende de saakaldte Lastepenge, bemærket han, at Værdien af den Silke, som aarligen udføres til England, udgjør 67 Mill. Fr., medens Jndførselsartiklernes aldrig overstiger 12 Mill. Fr. Resultatet af Oprøret i Lyon - siger han - vil have lært Arbeiderne at ingen Fortjeneste vindes ved Tumult. Den udvidede Virksomhed i Manufakturvæsenet i Elsass, Picardiet og Normander, tilskriver han den Jmpuls, som Regjeringen har givet Handelen. Efter denne Jndledning detaillerer han hver Handelsgreens Beskaffenhed. Uldmanufakturerne ere i en blomstrende Tilstand, Arbeidernes Løn er i Seinedepartementet høiere end før, i de øvrige Departementer er den stegen til sit forrige Beløb. - Tepper fabrikeres i Aubusson paa en Maade, der kræver færre Hænder og altsaa kunne sælges for ringere Priis. - Klæde handelen har varieret i Frankriges forskjellige Egne, i Departementet Herault hersker den største Virksomhed i de sex første Maaneder af Aaret 1832 ere der 881,000 Kilogrammer Uld blevne anvendte til Klædefabrikation, de forskjellige Arbeider herved have beskjeftiget 12,750 Personer; Arbeidslønnen for Mænd, Koner og Børn, har i Gjennemsnit for Enhver, været Tredive Sous, om Dagen. Værdien af Manufakturarbeiderne i hiin Tidsrum udgjør 6 Mill., 651,000 Fr. Krigsdepartementet og den Levantiske Handel fremme Fabrikaternes Afsætning. - Ogsaa i Aude= og i Vardepartementerne er stor Virksomhed i Uldens Forarbeidelse til Klæde; de faa Manufakturer i Departementerne Indre og Loire, der have lidt under Uroelighederne i Vesten, ere atter komne paa Fode. J Meurthe Departementet ere alle Væverstolene ikke i Gang, hvilket tilskrives Uldprisernes Stigen; i Departementet Overrhin, hvor der skee store Bestillinger fra Schweiz og Jtalien, er Arbeidernes Tal utilstrækkeligt. Caloddos-Dise- og Nedre Seine=Departementet fremvise lignende Resitater, i Paris drives en betydelig Klædehandel. - Efterspørge selen om uldne Shavler er større end i det foregaaende Aar, men mindre end i Aaret 1831, Arbeiderne have nu fundet Enploi i Musselins= og Bombassins Manufakturerne. Daglønner for dem, der arbeide i Flanen, og Merino Manufakturerne i Rheins, er slegen, omtrent 300 Arbeidere ere beskjettigede med disse Vareartiklers Forarbeidelse i Byen og i dens nærmeste Omegn. Den største Deel af disse Fabricater ere til indenlandsk Forbrug; dog sendes en betydelig Qvantitet Merinos til England, - Silkehandelen blomstrer; omtrent 24, Væverstole ere i Gang, blot i Lyon; ikke en eneste duelig Arbeider er brødløs Ogsaa Bomuldshandelen er fordeelagtig; det store Marked i Beaucaire giver Anledning til god Afsætning. - J trykkede Tøi ers Fabrication har aldrig for været saa meget Liv, som nu Garverierne drives med Held i Departementerne, men hvile i Paris. Karet= og Sadelmagere have kun Lidet at fortjene dog faae de sidste stundom store Bestillinger fra Spanien. - Handelen med Læderhandsker ser i betydeligt Aftagende; de fortrænges af Bomuldshandsker. - Alle de, der handle med Luxus varer, klage. - Med Papirhandelen i Charente gaaer det re godt, dog udvider den sig ikke. Boghandlere og Bogtrykker klage: de Skrifter, som nu meest sælges, ere Skolebøger. Den hyppige Anvendelse af mechaniske Presser har gjort dem, der arbeide i Trykkerierne, stor Skade; deres Dagløn er nedsat fra otte til fire Fr. - Bronce- og Pletmanufacturerne blomstre og rivalisere med Engelske Vare=Artikler af dette Slags. - Sukkerraffinaden rierne i Marseille ere i fuld Virksomhed; de i Bordeaux have lidt ved den mislykkede Host i vore Colonier. Præmierne for raffineret Sukkers Udførsel ere stegne saa høit, at de maae tildrage sig Regjeringens Opmærksomhed. J Aaret 1826 beløb de sig til fem Mill. Fr., i Aaret 1831 til tolv og ved dette Aars Slutning vilde de være stegne til Otte og Tyve Mill. Fr. J Frankrige ere nu omtrent 120 Establissementer til Sukkers Tilberedning af Rødebeder; de have alle heldig Fremgang; man regner, at den sidste Høst har ydet Tolv Millioner Kilogrammer raat Sukker. - Porcellain-, Fajance, og Glashandelen ere i god Drift. Ligesaa chemiske Manufacturer, især de, der levere Chior, som Cholera har gjort til en gangbar Artikel. - Sned kere og Dreiere klage. - J Paris staae nu To og Tredive Tu finde Boutiker ledige; Atten Tusinde Konstarbeidere boe til Leie, ikkun Et Tusinde af disse ere beskjeftigede og selv deres Ta aftager daglig. - De skjønne Konsters Dyrkere beklage sig, endskjøndt H. M. Kongen har bestemt 600,000 Fr. til at kjøbes Malerier og Billedstøtter. - Theatrene ere i en sørgelig Forfatning, og der er intet Haab om, at denne skulde forbedres.