JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Efterat der i Conventssamlingen den 5te var aflagt en nye Rapport fra Sikkerhedsudskuddet, over Uroelighederne den 1ste og 2den April, hvori Cambon blev beskyldt for, i Skatkammeret at have raabt: Bierget leve! vi ere 265 Medlemmer stærke paa Bierget. Enten skal vore Modstandere dræbe os eller vi dem. Alle Guillotinerede have fortient at henrettes. Nu maa og alle guillotineres som beklage sig derover." Endvidere, at man hos adskillige af de Sammenrottede havde funden Kort, med de Ord. Bierget leve, at de havde Forstaaelse med Fangerne, at Thuriot, Lesage-Senault og Tallisser, have paa Caffehusene talt oprørisk imod Conventen, og efter at der var gjort haarde beskyldninger imod Levasseur, Crasseur, Maignet, Grauet og Hentz, saa decretterede Conventen paa Bourdon de Oises Forslag. "At Moses Bayle, Thuriot, Cambon, Grauet, Hentz, Maignet Levasseur, Craussau og Lecontre fra Versailles skulle arresteres. Af de strænge Jacobinere, sidder nu kun Tailliser og LesagSenault i Conventen, da der og er decreteret Arrest imod Duhem, som var Hovedanfører for Oprøret, og i alle Drikkerhuse blev kaldet Sansculotis mens Paladium. Alle formedelst Revolutionen arresterede eller som formedelst Arrestdecreter ere flygte de, kan, naar de inden 3 Maaneder ved Apellationer, Cassationsansøgninger og Nødsigelse, indfinde sig, hindre Dom. (Dog ere Emigranterne ikke heri indbegrebne.) For de udenlandske Ministre er anbragt en Loge i Conventssalen paa den venstre Side af Præsidentens. Carletti, Reibatz og Americaneren Monroe sad i disse Dage deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Engeland. Den 5te April ankom den nuværrende Prindsesse af Wallis til Engeland, og steeg i Land ved Greenvich Hospital. Tilløbet af Mennesker til Greenvich var ubeskrivelig. Alle Mennesker løb at Kirken, skiønt Prædiken ikke var halv endt, og selv Præsten forlod endelig Prækestolen. Kl. 2 kjørte hun derfra og Kl. 3 steeg hun af i Palladset i St. Ja nes, hvor Prindsen og strax efter ankom. Om Aftenen kiørte han med hende til Buchinghamhouse, hvor hun paa det kierligste blev modtagen af Kongen, Dronningen og den Kongelige Familie og imod Kl. 12 bragte han hende til St. James igien, hvor Folket under Prindsessens Vinduer drev deres Fryderaab saa vidt, at det næsten lignede et Oprør. Prindsessen sagde, udaf Vinduet til de nærmeststaaende, Troe mig, jeg føler mig glad og lykkelig ved at see det gode og brave engelske Folk, den beste Nation i Verden. Den 8de skeede Formælingen. Dronningen spiste om Morgenen Frokost hos Bruden og Brudgommen i St. James, de kiørte derefter til Bukkinghamhouse, hvor den Kongelige og Statholderske Familie spiste til Middag, og om Aftenen Kl. 8 kiørte den Kongelige Familie til St. James. Kl. 9 gik Processionen for sig til Hof kapellet. Erkebiskoppen af Canterbury forrettede Vielsen, og under Ringenes Vexling bleve Canonerne af fyrede i Park og Tover. Kl. 11 kiørte Herskaberne til Bukkinghamhouse, hvor de tillige med den Arve statholderske Familie spiste til Aften og Kl. 2 kiørte Brud og Brudgom til Prindsens Palais Carlton. house. Den Acte, hvorved Prindsessen skal naturaliseres, vil blive Parlamentet forelagt. Man forfik krer nu igien, at Prindsens Gields Afbetaling ikke vil blive fordret af Parlamentet; men at Kongen vil selv betale den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Da Efterretningen om den Hothamske Seir ankom samme Dag til Engeland som Prindsessen, saa har samme givet Anledning til følgende: (Velkommen, vor brittiske Øes skiønne Prindsesse, alt følger Seiren dine Skridt, maatte Freden og vente paa dit behagelige Smiil, Seir og Fred skulle begge være Skiønhedens Venner.) J Dublin har den den 31te Martii været en skammelig Tumult, nogle Timer efter den nye Vicekonges Grev Cambdens Ankomst. En deel Skielmer med grønne Kokarder, raabte: Friehed, Lighed, ingen Vicekonge, og slog med Steenne Vinduerne ind i Karethen, hvori Biskoppen, Storkantzleren og Vicekongen kiørte, hvorved Storkantzleren blev saaret i Hovedet. nogle bleve arresterede og paa de andres Opdagelser er sadt Belønninger af 500 Pund. J Plymouth har og været et Opløb formedelst Levnetsmidlernes Dyrhed. Admiral Elphinstone afgik den 1ste Martii med 3 Linieskibe til Ostindien og Admiral Walgrave den 6te med 5 Linieskibe til Kanalen. Det Hollandske Ostindiske Retourskib Zuderburg, meget rigt ladt, er den 5te opbragt til Portsmouth, ligeledes er den Franske Corvette Jean Bast paa 18 Kanoner opbragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Adskilligt. Den 16de April afgik Major Meyerink fra Berlin til Basel, med den af Kongen af Preussen ratificerede Fredstractat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Fra Lingen skrives: Som en Følge af den mellem Frankrig og Preussen sluttede Fred, har Møllendorff alt givet befaling til Forposterne, at lade alle passere frie, og beordret det svære Artillerie tilbage, som igien bliver erstattet med lette Tropper, hvorfor i Dag alt 2 Karasseerregimenter har antraadt Tilbagemarschen til Magdeborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Man siger, at der i de russiske Havne i Østersøen udrustes 36 Linieskibe og adskillige Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Bekiendtgiørelser. Da Subskriptionsplanerne paa Bogen: Den retskafne og Gudfrygtige Bonde, som i Fior Maii Maaned bleve udsendte, kun fra 2de Stifter ere indkomne, saa er min ærbødige og venlige Begiering til De Herrer, som have viist mig den Godhed at modtage disse, at de i seeneste inden medio Maji behageligst ville indsende Listerne paa de samlede Subskribentere, da Trykningen ikke længere kan opsættes, og bliver da ei hellere flere Exemplarer trykkede, end for de til den Tid indkomne Subskribentere. Aarhuus Bogtrykkerie, den 8de April 1795. Niels Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
J Følge det Kongl. Danske Cancellies høie Resolution bliver Annergaarden i Yding Sogn og Bye, Woer Herred, Schanderborg Amt, efter de af Stiftets høie Øvrighed approberte og paa Auctions=Stedet i Hr. Søren Jespersens Gaard i Schanderborg bekiendtgiørende Conditioner, stillet til offentlig Auction Fredagen den 8de Maji førstkommende, hvilket hermed i Stiftets Avis til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Wæhr Præstegaard den 22de April 1795. Schmidt, Herreds=Provst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Enken efter forrige Degn i Hasle, afgangne Christen Johansen Lund, sal. Anna Margretha Arentsen, døde i Vibye Præstegaard hos Sognepræsten Hr. Wormslev om Morgenen den 4de April, hendes efterladte Boe blev strax taget under Forseigling. Arvingerne efter bemelte Christen Johansen Lunds Enke som hidtil ere ubekiente, indkaldes herved at møde 30de Dagen den 4de Mai førstkommende i Vibye Præstegaard, hvor der bliver foretaget Registering og Vurdering til Skiftets videre Fremme. Aarhuus den 22de April 1795. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Efter Begiæring fra Velærværdige Hr. Jacob Friis, Møller, bliver Mandagen førstkommende den 4de Maii om Formiddagen Kl. 9 Sl. i Vormslev Præstegaard stillet til offentlig Auction, saavel endeel gode Bøger som endeel Løsøre, bestaaende af Kaaber, Messing, Tin, Senge Under, Sengesteder, Linnet, Chatol, Skabe, Kakkellovne, Dragkiste, Køer, Faar, Chaise, Postvogne og Arbeidsvogne, Hestetøi, Plouge og Plougsredskaber m.v. efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet bliver bekiendtgjorde. Aarhuus, den 22de April 1795. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Huusfæsteren Rasmus Rasmusen Svarre i Fausing Bye, paa Stamhuuset Estrups Gods i Randers Amt, hans Hustrue, Anne Maria Johansdatter, er i dette Foraar ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livs=Arvinger, og efter Angivelse, er hendes Arvinger allerne, een Halvbroder Peder Johansen i Troulstrup, paa Mastrup Gods, der saavel mundtlig, som skriftlig er underrettet, om Dødsfaldet, og Skiftets Foretagelse; mens ei endnu derved indfunden sig, og endskiønt Stervboet, ikke lader for moede nogen Arv, saa bliver dog benævnte Arving, Peder Johansen i Troulstrup, herved indkaldet, til 6te Ugers Dagen, Løverdagen den 23de Mai, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, at møde paa Estrup Skriverstue, hvor Skiftet vorder foretaget til videre Fremme, og, om mueligt, endelig Slutning. Estrup den 11de April 1795. Mønster, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Udi Permelille Bye paa Grevskabet Samsøe er den 27de hujus ved Døden afgaaet Hr. Birkedommer Jens Andersen Astrup, hans efterladte Boe er strax efter forseglet, og bliver 30te Dagen den 27de April aabnet til paafølgende lovlig Behandling, ligesom og at en Skiftesamling derudi bliver foretaget 6te og 12te Ugers Dagen den 8de Maji og 19de Junii førstkommende, hvilket i Conformitet med Placaten af 26de October 1792, 3de Gange i de offentlige Tidender bekiendtgiøres Vedkommende, som udi dette Boe maatte have noget at fordre eller til samme at gielde. Ørnslund paa Samsøe, den 31te Martii 1795. Paa det Høigrevelige Herskabs Vegne. som Skifteforvalter. J. Friis. Randers. Formedelst forestaaende Reise lader Cancellie=Raad Lillienschiold i Randers den 7de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet og følgende Dage ved Auction bortselge, Een stor Deel Jndboe, bestaaende, af: Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Blik, Porcellain, Steentøy og Glas, Mahonie Commoder, dito Spilleborde og Speile tillige med andre Meubler, Sængeklæder og endeel juridiske og andre Bøger, item een 4re sædig Careth med sleben Speilglas og en Chaise m.m. Løverdagen den 30te Man førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Horsens Raadstue, ved en eeneste Auction absolut bortsolgt, følgende Sal. Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Stervboes Eiendomme i Horsens. No. 105. En Gaard paa Søndregade og Graven, fra samme tages Porten til Søndregade med de 2 Fag Huus over samme og Grunden i lige Linie dermed i men det øvrige sælges og er: 20 Fag Huus, 2 Loft høi, samt 3 Fag Huus 1 Loft høi, med Gaardsrum Jndkiørsel. No. 106 og 107. 2de Vaaninget 7 Fag Huus underet, med Haugeplads efter disse Huuses Bredde. No. 108 og 109. 2de dito 7 Fag Huus under et, med Haugeplads efter disse Huuses Bredde. Nr. 110 En Vaaning 3 Fag Huus med Haugerlads efter Huusets Bredde. No. 111 og 112. 2de Vaaninger 7 Fag Huus, med det Gaardsrum disse Norden og Vesten for samme, nu haver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
No. 259. En Gaard paa Grønnegade, 8 Fag Huus, 2 Loft høi og 15 Fag et Loft høi og 4re Fag Halvtag, med Gaardsrum og Jndkiørsel. No. 270 og 271. En Gaard paa Grønnegade, 35 Fag, Huus og 7 Fag Halvtag. Nr. 272. En Gaard paa Grønnegade, 9 Fag Huus og 3 Fag Halvtag samt Jndkiørselsret. No. 273. En Gaard paa Grønnegade, 12 et halv Fag Huus med Jndkiørsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
No. 274. En Vaaning paa Grønnegade, 4 et halv Fag Huus og 1 Fag Halvtag. Nr. 280. En Vaaning paa Grønnegade, 5 Fag Huus med Haugeplads efter Huusets Bredde. No. 281. En Vaaning paa Grønnegade, 5 Fag Huus, med Haugeplads efter Huusets Bredde. No. 282 og 283. 2de Vaaninger paa Grønnegade, under et, 6 Fag Huus, og 3 Fag Halvtag, med Haugeplads efter Gadehuusets Bredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
No. 293 og 294. 2de Vaaninger paa Grønnegade, under et, 8 Fag Huus, med Haugeplads, hvilken sidste tillægges et stykke af Haugen Østen for efter Huusenes Bredde, og et stykke af Hestedams Toft i samme Bredde, men i Nord til den i Toften værende gamle Grøft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
En indplanket Hauge paa Grønnegade, som tillægges et stykke i Nord af Hestedams Toft, efter Pladsens Bredde til Gaden og indtil den gl. Grøft i Toften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
No. 349. En Gaard paa Smeddegade, 23 Fag Huus med Gaardsrum og Haugeplads samt Jndkiørselsret. fra Smeddegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
No. 370. En Gaard paa Smeddegade, 9 Fag Huus, og et Fag Halvtag, med Gaardsrum og Jndkiørsel. Af Hestedams Toft den der værende saa kaldede Holm, samt i Bredde med samme, et stykke i Vester indtil Landeveien. Thi ville Liebhavere til den Tid ved Auctionen behagelig indfinde sig. Horsens d. 16de April 1795. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Tirsdagen den 28de April nestkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet og efterfølgende Dage, bliver paa Aarhuus Raadstue holdet offentlig Auction over et betydelig Partie Kiøbmands=Vahre bestaaende af Galanterie, Jssen- og Nyrnberger=Kram. Conditionerne bliver om sædvanlig, og Vahrene ere alle brugelige og gode. Aarhuus den 22de April 1795. Jngers¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Grev Potocky, der ankom hertil først i April, blev den 13de April forestilt Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Der siges, at Garnisonen paa Øen Helgoland skal forstærkes. Man siger og, at en Fregat, en Brig ge og 2 Kanoneerbaade skulle ved April Maaneds Udgang allerede afgaae til Elven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Glückstad den 19 April. Det er nu vist at en Cordon skal formeres til at dække de Kongelige Holsteenske Lande. Til den Ende er alt et stærk Corps lætte Tropper med behørigt Artillerie, under Oberste von Ewalds Commando indrykket i Elmshorn og Egnen deromkring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Aarhuus. Den 26de ankom Skipperne Søren Michelsen. Jes Jessen. C. Soede, som alle 3 gjorde Vende Reise. Til Dato, er altsaa ikke uden 7 Smakker arriveret fra Aarhuus til Kallundborg i Aar. Den 28de afseglede Skipperne Rasmus Kiellerup og Beent Michelsen med Kornlast til Norge, Samme dato ankom fra Kallundborg Smakskipper Thurøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Skipper Rasmus Allerøe agter sig om nogle Dage til Aalborg, hvorhen han medtager Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Onsdagen den 22de April behagede det Gud, efter nogle Dages Sygdom, at bortkalde vor kiære Moder og Svigermoder, Madame Lene Hofgaard, fød Hiort, Enke efter forhen afdøde Hr. Jesper Hofgaard, Handelsmand i Horsens, i hendes Alders 61 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres for den sal. Afdødes og vores fraværende Slægt og Venner. Eric Hofgaard Niels Hiernøe Prædikanterne paa Almindelig Bededag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Prædikanterne paa 4de Søndag efter Paaske. Froprædiken i Domkirken. Hr. Muller. Høimesse Aftensang. Domkirken-Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. J Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jansen. Hospitalskirken= Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Udenlandsk. Frankrig. Siden den 10de April præsideren Boissy d'Anglas i Conventen. Den 11te blev Conventen overrækket 3de Kornax, fra Tarn-Departementet, af dette Aars Vext, som en Forbetydning paa et frugtbar Aar. Paa Lovgivningsudskuddets Forslag har Conventen igien udgivet et mildt Decret, efter hvilket. 1) Alle Decreter tilbagekaldes, imod de formedelst Begivenhederne af 31te Mai og 2den Junii i Acten erklærede Borgere. 2) Alle der fældte Domme o. s. v. erklæres for intet. 3) Alle desaarsag bortflygtede Borgere, tilbagekaldes, og 4) indsættes igien i deres Rettigheder og Eiendomme. Paa første Paaskedag var alle Boutiqver i Paris tillukkede, og der blev læst Messe paa adskillige Steder. Den 11te blev den store Seir over Jacobinerne høitideligholdt i alle Skuespilhuuse, under Sangens afsyngelse: Folkets Opvækkelse. Conventen vil decrettere Belønninger for dem, der den 1ste og 2den har udmærket sig imod Oprørerne. Daglig bliver her mange Jacobinere arresterede. J Avignon ere 7 Personer henrettede som vilde myrde Conventsdeputeret Deley. Alle kiendte Folk, som har været Deeltagende i Tyranniet før den 27de Julii, bliver af Sikkerhedsudskuddet, i alle Pariser Sectioner afvæbnede. Det samme skeer i Departementerne af de der værende Conventsdeputerede. Roligheden tiltager med hver Dag i Paris. Hvem som hidtil havde Mangel paa Brød, holdt sig til de andre her i Mængde havende Spisevare, men nu haves igien paa eengang Overflødighed af Brød. Af Bagværk kan man her have saa meget man vil. Man seer Handværkskarle, her, der spiser til deres Middagsmad, en Art meget fortreffelige skiøre Kager, der koster Stykket 25 til 40 Sous, og befinder sig ret got derved, da de til Deels daglig fortiener fra 12 til 30 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Skoemager- og Kleinsmedsvende haver her den beste Fortieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Man beskylder nu Stifterne af Tumulten den 1ste for, at i Fald de havde seiret, de da alt havde en nye Henriot til General-Commandant i Paris, og et nyt Blodtribunal, der skulle kaldes Nationaldomhuset, i Beredskab, for hvilket 60 Conventdeputerede, (hvoriblant 22 vare udnævnede) strax skulle overleveres for at dømmes. Reveillette og Andre Dumont forestillede Conventen at Uroelighedsstisterne søgte nu i Nærheden af Paris at ophidse Folket, Bourdon d'Oise var overfalden, da han paa sin Reise kiørte igiennem Bariererne ved Vilette, af 60 oprørske Qvinder, som truede ham med Lygtepælen. Bourdons Kudsk har egentlig ophidset dem, thi imedens man eftersaae hans Pas, havde denne sagt til Qvinderne: Bourdon gaaer bort med Penge, og derpaa havde de raabt: Bourdon er en Skurk, han tager vore Penge med sig, og os lader man døe af Hunger, saaledes vil vel alle Skurkerne gaae bort. Og da den rasthavende Officeer ikke virksom understøttede ham, men sendte ham endog tilbage til Paris, undskyldende sig med at han ikke endnu havde efterseet sin Dagbog, og vedste alsaa ikke, om Bourdon virkelig var decreteret til Arrest, saa beordrede Conventen baade at sætte ham og Kudsken i Fængsel. Natten til den 7de blev Lecontre, Crasseaux, og Granet afsendt til det forhenværende Provence. De Jacobinere som endnu sidder i Conventen, begynder at blive smidige. Audvin puddrer sig, Armonville har byttet sin røde Hue bort imod en rund Hat og Fayau fører sig med et op som en Studser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Det hedder nu, at saa snart der bliver sluttet Aliance, med Holland, skal vore Tropper forlade deres Gebect, og Velfærdudskuddet har alt tilsendt vore Folkerepræsentantere der, den Erklæring, at vi ikke beholder den angivne naturlige Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Holland. Den inden og udenlandske Skibsfart paa alle Havne og Strømme i de 7 Provindser er nu ved en Forordning af 3die April frigiven, kun til Engeland og de Engelske Besiddelser er al Udførsel forbuden. Munition, Geværer, Krud og Salpeter er overhovedet forbuden at udføres til noget Land, uden til Frankrig, dog maa derfor stilles Caution af Ladningens tredobbelte Værd. Den 11te April blev under Klokkernes og Trompeters Lyd Folket sammenkaldet til et nyt Municipalitæts Valg. Det skeer paa følgende Maade: 1) Enhver stemmedygtig Borger kan udnævne 2 Vælgere. 2) Af disse bliver 60, som har de fleste Stemmer, udnævnede, der ved Lod imellem sig, vælge 20 til virkelige Vælgere. 3) Disse 20 Vælgere foreslaaer 120 Candidater til Municipalitetets Besættelse! hvorved i Særdeleshed sees paa Talent og Patriotismus. 4) Af disse 120 bliver at Borgerne ved Stemmeflerhed valgt 60 til virkelige Municipalitetsherrer, de øvrige 60 bliver Suppleans. 5) Hvert Aar den 30de Januarii afgaaer 30 som først efter 2 Aars Forløb igien kan vælges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Engeland. Den Keiserlige Grev von Pergen, har alt 2 gange været i Conference med Ministeren Pitt og Banqver Loyd, saa at Laanet af 6 Milioner Pund Sterling for det Keiserlige Hof er saa got som afgjort. Fra Dublin er indløben beroligende Efterretninger til Regieringen fra den nye Vicekonge Grev Cambden. Den militaire og civile Øvrigheds Aarvaagenhed har hidtil forhindret nye Uroeligheder. Der siges at Grev Cambden har kun eengang offentlig viist sig i Dublin, og da blev han udpeben af Folket. Til de overordentlige Krigsomkostninger hvorom Kongen har anholdt i begge Husene, har Ministeren Pitt i Underhuset foreslaaet halvtredie Million Pund Sterling, som og er bevilget. J Portsmouth og Porchester har været Uroeligheder formedelst den høie Brødpriis. Paa sidste Sted hvor 5000 franske Fanger sidder, truede end- og de Militaire med at sætte Franskmændene i Frihed, naar ikke den høie Brødpriis blev nedsadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Warren Hastings Proces er nu nær sin Ende, Underhuuset har ikke beviist Anklagepuncterne. Den 17de skal Overhuuset formelig raadslaae derover, og man venter at Friekiendelsens Acten snart vil følge derpaa. Skibet Mory som er kommen fra Øen Grenada til Liverpool har medbragt til Kiøbmændene 400000 Pund Sterling og nye Varebestillinger til en lige Summa. En Tidende her melder at den Franske Commissair paa Guadeloupe har befalet at lade den engelske General Dundas opgrave, for at gives Fuglene til Føde. Man tæller i Engeland, Skotland og Jrland 158 forskiellige Arter af Aviser, hvoraf der i London allene udkommer 38.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Tydskland. J en kort Tid er over tusende Engel skee, Hanoverske og andre Tydske Tropper ankommen til Osnabrück, som ere udvexlede af Fransk Fangen. skab. Over Frankfurt haves den Efterretning at Freden imellem Frankrig og Landgreven af Hessen-Cassel er nær ved at blive sluttet. Hertugen af Sachsen, Teschen har nu virkelig nedlagt Commanden ved Rigsarmeen og Grev Clairfait igien paataget sig General-Commanden over samme saavel som over den Keiserlige Armee. Efter Breve fra Wien skal Keiseren have besluttet at aabne det fierde Feldtog med al Eftertryk. Den regierende Hertug af Würtemberg skal alt have erklæret det Keiserlige Hof, at han formedelst sit Lands og Undersaaters Vel har sluttet sig til den Preussiske Fredsnegotiation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Tyrkiet. Saavel i Constantinopel som Egnen deromkring er der stor Mangel paa Levnetsmidler og i den af Røverbander foruroeligede Stad Adrianopel er den endog steegen til Hungersnød. Der er udrustet en Escadre til at forhindre Skibe med Kornvare at afsegle fra Tyrkiske Havne til Europa. J Sagernes nærværende Forfatning er alle Krigsrygter forsvundne. Rustningerne til Lands og Søe ophørte og Porten har nok at bestille med at holdt de over Mangel skrigende Undersaatter i Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Jtalien. Den engelske Flode som den 24de Martii afseglede fra Golfo af Spezzia til Corsica, slæbede de 2 Franske Linieskibe Canira og Censeur i Toug efter sig. Det ved Avenza strandede engelske Linnieskib Jllustriorus, er efter at Kanoner og alt var reddet, stukken i Brand af Engelskmændene selv. Det i Livorno liggende Engelske Linieskib Courageur, ansees og som forloren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Adskilligt. Efter en Coureers Ankomst til den Franske Ambassaden Barthelem i Basel, bekiendtgjorde han Senatet den 15de April at Freden og var sluttet imellem Spanien og Frankrig. Der er gjort Beslag paa alle i Spanske Havne liggende Hollandske Skibe, der dog ikke er skeet for at bemægtige sig disse, men allene for at sikkre Spansk Eiendom i Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Den Brittiske Søemagt i Nordsøen skal komme til at bestaae af 8 Linieskibe, 12 til Krigstieneste udrustede Ostindiefarere, hver paa 56 Canoner og 8 Fregatter under Admiral Duncans Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
J Schemnitz i Ungern, er af Bergfolkene funden en stor Skat i Guldstænger, som skal have lagt nedgraven der siden at Wien var beleired af Tyrkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Efter Beretning fra Curhaven, krydser Admiral Harvey med 5 Linieskibe og 4 Fregatter imellem Øen Helgoland og Ems.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Regieringen i Holland, har besluttet sig til, at giøre alle Opofringer, som Frankrig maatte fordre, for at faae Alliance og Venskabstractaten med Frankrig det snareste mueligt i Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-29
Den engelske Minister i Wien, har i Anledning af Fredens Slutning imellem Toscana og Frankrig, indleveret en Note, hvorpaa han af Ministeren for de udenlandske Affairen, Baron Thugut, har faaet til Svar: At Storhertugen var en souverain Fyrste, og Keiseren kunde ikke i ringeste Maade blande sig i denne Fyrstes politiske Foretagender.