Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-03
Vi komme nu først til det saa mærkværdige Mexico; man maae tilstaae, at de Efterretninger, man har derfra, ere saare utilstrækkelige og upaalidelige; Spanierne tie om hvad der passerer; fra Jnderendenternes Side har man kun løse Rygter; men saameget giver sig tydeligt tilkiende, at Spaniernes Stilling derover er overmaade mislig og bliver bestandigt slettere. Man har blot nødig at holde sig til en Efterretning, som et Handelshuus i Cadix har nyelig faaet fra en af dets Correspondentere i Mexico, som naaer til August i f. A.; det hedder deri, at Jndependenternes Forvovenhed tager bestandigt, at de vove dem ned af Biergene, og levere de kongelige Tropper blodige Træfninger; den 9de August borttoge de en vigtig Post, som var besat med 300 Mand Jnfanterie, 100 Dragoner og 4 Kanoner. Vicekongen Calleyas havde udstedet en Proclamation, hvori han opbyder alle Kongeligsindede at gribe til Vaaben, opmuntrer dem med, at en Armee ventes snart fra Spanien (men som endnu ikke i Februar d. A. var afseilet);men at han i den Tid vilde indskrænke sig til at forsvare Tilgangen til den vidløftige Hovedstad, mod Rebellernes fortvivlede Angreb. Denne ProUlamation havde forøget Frygten; man seer, at Jndependenterne nu lægge an paa at bemægtige sig Mexico. Den spanske Regiering har blot bekiendtgjort Efterretninger fra Vicekongen, som naae til 3die Julii, og hvori han melder smaae Fordeele, som hans Tropper have havt over enkelte Corps af Jndependenterne. Men han tilstaaer selv, at Jndependenterne giøre Omegnene omkring Hovedstaden usikkre, og at Oberste Menezo var afsendt med et Troppecorps for at fordrive dem. Vel har man en Mængde af Efterretninger og enkelte Fægtninger imellem Roialisterne og Jndependenterne, og hvori snart det ene og snart det andet Partie tilskriver sig Fordelene; men det kan ikke nytte at opregne dem; thi deels ere de usikkre og deels ubetydelige. Kampen fortsættes paa Liv og Død, og man seer i det Hele, at Jndependenternes Magt tiltager, og at de stedse meere udbrede sig over Provinserne. Veracruz er for det meeste indsluttet og Communicationen imellem denne Stad og Hovedstaden afskaaret. Vicekongen paa Cuba, Apodaca, har derfore ogsaa erklæret denne Bye for en Friehavn, hvorfra alle Nationer have Tilladelse at bringe Levnetsmidler, da den ikke kan faae nogen fra Landsiden og ingen fra Spanien. Om hvad den franske General Humbert tager sig for i Mexico veed man ikke noget ret, heller ikke om Oberste M. er lykkelig ankommen dertil; men General Toledo har forladt Jndependenternes Partie og er ankommen til Bourdeaux. Det er meget mueligt, at Hovedstaden Mexico er falden i Jndependenternes Hænder inden den spanske Regiering formaaer at sende Vicekongen Understøttelse; thi Sagerne staae vist paa en meget slet Fod. – Det hedder nu, at General Toledo vil fra Bourdeaux begive sig til Spanien for at underhandle om en Fredslutning imellem dette Rige og sine Colonier. Vicekongen Apadoca skal ogsaa i Veracruz have afsluttet et Slags Vaabenstilstand med nogle af de anseeligste Jnsurgentcorps. Saaledes som den Proclamation, som Vicekongen Calleyas i Mexico har udstædet, mere end noget andet viser hans farlige Stilling, saaledes meldes i Republiken Buenos=Ayres Aviser, at en Jnsurgent-Caper har i Farvandene ved Cadix opfanget en Mængde Depescher, som den spanske General Morillo, havde i November i Fior tilsendt, sin Regiering fra Chartagena og Santa Fe; disse meddeeles, og man seer deraf at Generalen indstændig anholder og Forstærkninger fra Spanien, da han bekiender at han er ikke stærk nok til med de Tropper han har, at holde sig mod den Revolutions Aand, som stedse meere udbreder sig blandt Folket. Han raader den spanske Regiering til, at sende saa mange Geistlige og Jurister til Colonierne som mueligt, da man formedelst deres revolutionaire Grundsætninger, slet ikke kan stole paa de Personer af disse Stænder, som man har i Landet. Det er paa denne Maade, at man skal faae paalidelige Efterretninger om, hvorledes det seer ud i de spanske Colonier, da de spanske Tidender, ligesom ogsaa Jnsurgenternes Beretninger ere ofte sletikke at lide paa. Saaledes beskriver hiine, efter Bolivars uheldige Landgangs=Forsøg og Nederlag i Julii i Fior, Jnsurgenternes Tilstand, som aldeles haabløs og fortvivlet; den Madridter Tidende af 19de December f. A., skildrede omstændeligt det rigelige Bytte, som var gjort ved Bolivares Nederlag, forsikkrede at Major Qvero havde oprevet Resten af hans Krigsfolk, i en Fægtning den 2den August, hvor iblandt ogsaa den bekiendte Jnsurgent General Mac-Gregor, en Skotter af Fødsel, skulde være faldet. Jmidlertid var saavel det første, som det sidste usandt; thi kort efter viste Jnsurgenterne sig farligere end tilforn, og Mac Gregor var i deres Spidse; han samlede et Corps Cavallerie, slog Roialisterne under Lopes den 10de September, erobrede Staden Barcellona, Roialisterne flygtede, men myrdede først i Staden alle de Personer, som de holdt for at være Republikanere; General Morales brød strax op imod ham; men Mac-Gregor forenede sig med de to andre Jnsurgent-Chefer Piaz Bermodez og Marino, (en tapper Mand), og leverede Morales et Slag i Nærheden af Barcellona den 20de September, begge Armeer vare omtrent hver 7000 Mand stærk, Rota listerne bleve aldeeles slagne, 8 til 900 Mand bleve dræbte, 2500 Mand tagne til Fange, og Morales tog Flugten med Resten, efter først at have mistet al sin Bagage og Artillerie. Derpaa forenede Jnsurgentchefen Sarrazos sig med Mace-Gregor, og der blev marscheret mod Carraces og Cumana. Hele Øen St. Magaretha, er desuden i Jnsurgenternes Magt, da Castellet Pampates har maattet overgive sig til deres General Arismendi. Deres Søemagt behersker Kysterne, og har opbrændt den eneste spanske Fregat, som der var i disse Farvande. Marino og Mac-Gregor hædrede sig ved at udstæde Proclamationer, hvori de formanede til Skaansel mod de fangne Spanier. (Mac Gregor er af en gammel og agtværdig Familie i Skotland; han tiente i Spanien som Captain under Wellington, gik derpaa som Oberst i spansk Tieneste, fægtede tappert for Spaniens Friehed, og fik en Orden. Men da Konge Ferdinand ved sin Tilbagekomst til Spanien erklærede sig imod de Cortes, saa besluttede han at gaae i Amerikanernes Tieneste og at hielpe dem til deres Befrielse fra Moderlandets Herredømme; han kom først til London for at forberede sig til Feldtoget, besidder meget Mod, militairiske Talenter og mange Kundskaber; han tog endog et udsøgt Bibliothek med sig fra England.) Saasnart General Morillo erfarede Morales Nederlag, brød han strax og fra Ny-Granada med 5000 Mand for at komme den slagne kongelige Armee til Hielp; den halve og vestlige Deel af Terra Firma var imidlertid falden i Republikanernes Hænder, derimod er det uvist, om de endnu have erobret Hovedstaden Carracas. Rygterne derom ere forskiellige; det synes, at en Uenighed, som opkom imellem deres Anførere, har forhindret deres Fremgang. Mac Gregor, som følte sig overstemt, forlod Armeen, og begav sig til den vestindiske Øe St. Thomas, eller som andre sige til Staden, St. Thomas i Guiana, for derfra at begive sig til Jndepenterne i Mexico. Jnsurgenterne have indbudt Bolivar paa nye at vende tilbage, og siden de igien have faaet Overmagten have de begyndt at lade trykke Krigs-Bulletins. Under alle disse Krigscener, holdes dog Roligheden vedlige i det spanske Guiana, hvor Don Lorenzo Fitzgarald, med megen Klogskab har Bestyrelsen; men i Kongeriget Nye Granada, skulle Jnsurgenterne paa nye have viist sig, efterat General Morillo maatte afmarschere til Hielp for de nordlige Provinser.