JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Efter Finantsministerens Rapport er den første Consuls aarlige Udgivter ansadt til 6 Millioner Franker og den anden og tredie, hver til 120,000 Franker. Fabre, som i Tribunatet aflagde Rapport over Finantserne, anmærkede herved hvor ubetydelig denne fastsatte Summa var imod den forrige Regierings Civillister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Efter den Etat som Statsraad Portalis har forelagt den første Consul over de 17 Reformeerte Consistorial kirkers Organisering i Departementet du Gaard (Nismes) beløb de Reformeertes Antal sig der, til 111000 Siele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Engeland. Matrospræsningen vedvarer endnu og Batterierne og Forterne i alle vore Havne forsynes med flere Kanoner. Der er og givet Ordre endnu til 16 Linieskibes Udrustning. En nye Forholdsregel ved vore Rustninger er denne, at der udlægges Blokskibe ved Mundingen af Themsen og Medweyfloden. Lord Nelson bestemmer man nu til Commanden i det Middellandske Hav, og til hans Flagskib, Linieskibet Victor. Man vil her have Efterretning med en Paketbaad fra Lissabon, at den første Consul har anholdt i Madrit, om at sende 7000 Mand Tropper til Minorca.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Den 23de Martii kom General Stuart fra Alexandrian i Egypten til London. Han har gjort Tilbagereisen igiennem Frankrig, men ikke funden saa gunstig en Modtagelse i Paris som han ventede. Paa Efterretning om at Stridighederne vare bielagte mellem Porten og Beyerne, har han ladet de engelske Tropper rømme Egypten, som omtrent er skeet i Midten af Febr. Maaned. Tropperne ere bragte til Malta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Krigschaloupen Jmogene og Paketbaaden Prindsesse Af malia, som i Octbr. M. afseilede fra Engeland til det gode Haabs Forbierg, den første med Original befaling, at det ikke skulle rømmes af de engelske Tropper, og den sidste med lige Duplicater, ere begge komne tilbage og bragt den officielle Efterretning: At Jmogene har været saa lykkelig at komme dertil den 30te December nogle faa Timer for den bestemte Termin, da alle Tropperne skulle have rømmet Cap, og de alt vare indskibede paa 500 Mand nær, og Nøglerne til Arsenalet endog overleveret til den hollandske Gouverneur, men at man paa en fiin Maade fik den igien fra ham; at de indskibede Tropper derpaa ved Signaler bleve kaldte til Land, og alle rømmede Poster igien besadte, og at endelig bemeldte 31te Decbr. en Convention blev sluttet mellem de engelske og bataviske Commanderende over de engelske Troppers videre Forblivende paa Kap, der bestod af 11 Puucter, og i Korthed indeholder: At den engelske Befalingsmand udøver Authoritetem efter hans erholdte Ordres. De bataviske Tropper cantoneret i Nærheden af Wynberg og maae ikke have flere end 8 sexpundige Kanoner i Leiren. De er tilstaaet frie Communication med alle nu i Bugten liggende bataviske Krigs- og Transportskibe, saavelsom med de der endnu maatte ankomme. Alle bataviske Krigs- og Koffardieskibe har Tilladelse at fortsætte deres Reise til Europa. Hvis den engelske General faaer Befaling til at begynde FiendtNo. 31. ligheder, da forbinder han sig til 8 Dage for han begyn om, paa det han kan tage sine Forholdsregler, enten at der dem, at give den bataviske General Efterretning der forblive i Colonien eller og forlade den. Den engelske de bataviske Troppers Underhold. Da disse Skibe som General vil ikke forhindre Tilførsel som er nødvendig til bierg, laae der 7 engelske Skibe. De 4 bataviske Linie bragte denne Efterretning afgik fra det gode Haabs Forat reise hiem til Europa. skibe som bragte Tropperne til Cap, vare i Begreb med 2den Febr. med 64 mod 26 Stemmer nedsadt en Com Adskilligt. Den Americanske Congres har den dringer til den franske Regiering i Henseende til uretmision, for at undersøge Americanske Undersaatters Formæsige Skibspriser. kommen fra det spanske America til Cadix for 46 MilliFredsslutningen til Amiens til den 22de Febr. i Aar, an Efter et speciel Opgivende i Moniteuren, er siden oner 842980 haarde Piastre i Guld og Sølv. tænksomme nok ved Biletter at indbyde til et Diner, for Adskillige Engelændere i Paris, som har været ube at høitideligholde Aarsdagen da Engelænderne seirede o ling at forlade Staden. ver de Franske i Egypten, har af Politiet faaet BefaDen nye Stormæster paa Malta, Tomast, har sendt mandeur paa Malta, for at forhøre hvad Jnstructioner sin Bailli, Commandeur Buzzi til den engelske Com ning, da Stormæsteren med det første agrede at tage sin han har fra sin Regiering i Henseende til Maltas RømResidentse paa Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Bekiendtgiørelser. gyndelse førstkommende Mandag den 11te April. Da Sommer=Touren med Brevposten tager sin Belende og andre der have Breve at sende med den Nor Saa er jeg herved ærbødigst bedende de Herrer Hand indlevere hver Mandag Formiddag, inden Klokken 11 dre Ridende Post, det de behagelig vilde lade samme veringen. Aarhuus Postcontoir den 2den April 1803. slet. Om Torsdagen er ingen Forandring med JndleHolm. troner tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Hos Lauriz Jørgensen faaes gode Ci Nyelig hiemkommen tørret Østersøisk Rug, udsælges i større og mindre Partier af mine Lofter, for 7 Rdr. 32 s. Tønden og 5 Mk. 8 s. Skieppen. Aarhuus den 6te April 1803. H. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Til een af de Herrer Skippere som i forrige Aarfarte herfra til Kiøbenhavn, lod jeg den 24de Nov. levere en Sæk mærket M. Madame Møller adreseretden bliver mig nu affordret, men til Uheld finder jeg at jeg har forglemt at antegne Skipperens Navn, der gode Mænd anmodes altsaa herved at eftertænke hvor af dem der efter den Dag afseilede, og denne om Sækken endnu er hos ham eller om den maaske kunde være oplagt nogensteds i Kiøbenhavn, paa det den snarest mueligt maatte komme Eierinden tilhænde. Wolf Frid. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Uagtet det ikke formodes, at min sal. Mand Hans Peter Christensen, fordum Naglesmed og Borger heri Aarhuus, skulle være nogen noget skyldig, saa troer jeg det dog tienlig for mig og mine Børn, herved med 4 Ugers Varsel fra Dato, at indkalde i Aarhuus Adresse=Contoirs Tidender alle og enhver, som formene sig at have noget tilgode hos bemeldte min salig Mand, at de ville behage at melde sig hos mig med deres Fordringer, da al lovlig og beviislig Krav skal vorde betalt. Aarhuus den 2den April 1803. Som Laugværge, Magrette Cramer, C. Westergaard. sal. Hans Peter Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Alle som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter Tømmersvend Ole Nielsen her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Aarhuus den 5te April 1803. N. Hvid. C. A. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Credi- og Debitorerne udi Stervboet efter afgangne Sognepræst i Marie Majenne sal. Hr. Ricolay Friderich Riise, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, altsaa til 18de Mai og 29de Junii, at møde her i Wirring Præstegaard om Formiddagen Kl. 10 slet, for at beviisliggiøre deres Fordringer, og betale, hvad de maatte skylde. Samme Tiider og Sted ville de respective Arvinger behagentligen give Møde, og meldes tillige at Skiftet formodes ved sidst anmeldte Samling at kunde vorde sluttet. Wirring Præstegaard den 6te April 1803. F. B. Berg, Provst i Sønderhald Herred. De som endnu, ikke allene for sidste Sommer, men og for forrige Sommer, ei haver betalt Græspenge at deres herhavende Creaturer paa Græsning, vilde behage inden medio denne Maaned at indfinde dem med Betalingen. Marselisborg den 6te April 1803. M. Wad. For omtrent 3 Uger siden, er her fra Gaarden bortløden en liden sort og hvid broget Hansstøver af Grav hunde Art, som lyder Navnet Grammann. Jkke saa meget for Hundens Værdie, som fordi det er en laant Hund, udloves herved en Belønning af 4 Rdr., til den som bringer bemeldte Hund hertil Gaarden, da derimod enhver som fortier samme kan vente sig lovlig tiltalt. Julianelyst, den 1ste April 1803. Juel Ryssenster,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Løverdagen den 9de April førstkommende, lader Hr. Laurs Møller i Falling Sogn og Bye bortsælge ved Auction, sin sammesteds eiende og iboende, for en hos net Familie indrettede Gaard, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 syvogtredive halvstersenstyvendedeel Album. Eiendommene beliggende i den beste Deel af Hadsherred i Aarhuus Amt, behøver ingen Beskrivelse da samme ved Øiesyn kan befindes at være af beste Slags. Auctionen foretages paa benævnt: Sted forbemeldte Dags Formiddag Kl. 10 slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Et ungt Menneske 16 Aar gammel, som kan got regne og skrive, og temmelig vel Fransk og Tydsk, ønskede at faae en god Condition ved Handelen til førstkommende Mai. Han seer allerede confirmeret sidste Mikkelsdag, og af en honet Familie, som nærmere kan erfares paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
J Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Aalborg, samt Aarhuus Stifts Tidender, alle de Creditorer der maatte formeene sig at have nogen Fordring udi Stervboet efter den her afdøde Rasmus Udbye, forhen Eier af Aars Hovedgaard i Vensyssel, til at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, inden 12 Uger, fra denne Bekiendtgiørelses Dato, for undertegnede Skifteforvaltere. J øvrigt tilkiendegives det hermed, at Skiftet efter benævnte Afdøde bliver foretaget her paa Byens Raadstue, den 25de Mai, og 29de Junii førstkommende, begge Gange om Eftermiddagen, Kl. 2 slet. Randers, den 25de Marti 1803. Carøe. Staffeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
42 Rdr. 2 s. Umyndiges Penge kan mod lovbefalet Sikkerhed og gangbar Rente strax erholdes til Laans, hos Eieren af Sødringholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
En Jomfrue som kan fremvise solide Recommendationer, ønskede sig Condition til næstkommende Mai eller St. Hansdag, paa Lønnen ansees ei saa meget som paa en god Omgangsmaade, nærmere Efterretning giver Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
En Mage til den i Aarhuus Avis No. 23 forlangte Hoppe med lys Hale og Mann, staaer paa Marselisborg ved Aarhuus, hvor Spørgeren kan tage den i Øiesyn naar han derom henvender sig til Forvalter, Saabye paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-06
Den 22de Martii om Aftenen er i Svensdahl imellem Løvenholm og Randers, tabt er Sølv Lommeuhr med Porcetains Skive og Tombaks Kiede; Uhret er ikke at stor Værdie, dog loves Finderen en passelig Belønning naar det afleveres til Forvalter Nørager paa Løvenholm. Grundtegning over hele Jordkloden, og kort Beskrivelse over alle Verdensdelene, af Just i Wiborg, kan bekommes paa Bispe Contoiret i Aarhuus for 6 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Indenlandsk. Den af sine Almueskrivter berømte Præst Blicher i Randlev har i Politievennen indført en allerunderdanigst Ansøgning til Kongen for Landsbyeskolelærernes Kaars Forbedring, hvoraf mange med nogle og tyve Rigsdalers Jndkomst maae skaffe Livets Ophold for dem selv, Kone, en Pige og 4 til 8 Børn. En Skolelærer, hvis hele Lon er 22 Rdr., udgav paa engang samme for 2 Tdr. Rug og 3 Tdr. Byg. Den paa Skibskirkegaarden uden for Kiøbenhavns og stre Port sidste 2den April opreiste Støtte ved Siden af de Faldnes Gravhøi, hviler paa en Fod af sammenlagte Kampesteen, hvori er anbragt en Fordybning paa den Side som vender ind imod Byen. Af denne Fordybning fremskinner et hvid Marmorstykke hvorpaa findes følgende Jndskrivt med gyldne Bogstaver: Den Krands, som Fædrelandet gav, Den visner ei paa faldne Heltes Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Som et Symbol paa samme er anbragt oven over Jnd skrivten en flettet Laurbærkrands. Paa Støtten selv findes følgende Jndskrivter: De faldt i Slaget den 2den April 1801. Medborgeres Erkiendtlighed reiste dette Minde. Støtten har i øvrigt en skiøn Beliggenhed, saa at den endog kan sees af de Forbiseilende, og vil efter Sigende en af Dagene blive taget i allernaadigst Øiesyn af Hs. Majestæt med Hs. K. H. Kronprindsen og den øvrige Kongel. Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Aarhuus. Smakkelarten imellem Aarhuus og Fat lundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Jndpasserede. Fra den 5te til den 8de April: Madam Løgstrup Rasmus Faarschov, Johan Marsetta, Willads Knudsen, Husar Rasmus Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
J sin skiønneste Alder, som lykkelig Kone og Moder, henslumrede den 27de Martii 1803. Lucie Christine Jansen fød Baumann. 10 Aar af hendes blide Ungdoms Dage henrandt for hende i det fierne Grøndlands Vinter=Egne. Det var da hendes eneste Ønske, eengang igien at see sit elskte Fædreland, og samles med sine Venner. Ved Synet af de kiære Fædrene Kyster aabnede: englad Fremtid sig for hendes Øie, men ach! den stille Grav dækkede uformodet alle hendes Ønsker og Forhaabninger. En dybt sørgende Ægtefælle, og 4 uskyldige Smaa staae endnu tilbage, og see med stille Sorg hen til den Gravhøy, der i sit Skiød giemte Jordens Lykke for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Udenlandsk. Frankrig. De opkomne Tvistigheder med Algier ere nu hastigst bielagte. Moniteuren leverer følgende officielle Efterretning derom: Efterat Deyen havde erholdt 80,000 Piaster af Spanien, og betydelige Foræringer fra Danmark, lod han den franske Generalcommissair Tainville kalde for sig, og sagde: Hele Verden sender mig Penge, kun den første Consul har endnu ikke sendt mig noget, uagtet Frankrig forhen har været vandt til at sende mig Foræringer. Borger Thainville viste ham en Artikel i hans Brev til den første Consul, hvori han havde afstaaet sin Fordring paa alle Foræringer. Dette opbragte ham saaledes til Vrede, at han udlod sig endog med Trudsler. Da Efterretning herom kom til Paris, sendte Sødministeren Fregatterne Corneille og Rhin til Algier, som havde Ordre at bringe Borger Thainville tilbage til Frankrig, og bekiendtgiøre Deyen: At hvis der engang blev erklæret Krig, var det ikke saa lige at faae Fred igien. Naar og hvordan Krigen begynder, veed man, men naar og hvordan den bliver endt, veed man ikke altid. Saasnart disse Skibe kom til Algier, løb baade Deyens høie og ringe Betientere til hans Palais, for at forestille ham den Ulykke der truede Landet. Deyen lod Borger Thainville hente, og spurgte ham hvad Fregatterne ville, Han svarede: At Commanden, ren havde Ordre at føre ham tilbage til Frankrig. "Du vil altsaa have Krig med mig?" sagde Deyen. Nei svarede Thainville, men den første Consul er for mægtig til at han skuller betale dig Tribut. Efter nogen Ordvexling, sagde Deyen: Han betaler altsaa intet; jeg vil blive i Fred med ham. Skrive ham til at jeg afstaaer fra min Fordring. Saaledes er nu alt i Rigtig tighed; Thainville bliver paa sin Post, og Fregatterne ere vendte tilbage til Toulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Regieringen har besluttet at der skal oprettes Agerdyrkningsselskaber paa Øerne St. Domingo, Guadeloupe, Cayenne, Jølle de France og La Reunion. Jngen kan blive Medlem af samme paa St. Domingo, uden han eier 40 Slaver, og paa de andre Øer maae hver i det mindste eie 200 Slaver. Hvert af disse Collegier sender en Deputeret til Paris, hvilke skal forene sig i et Conseil hos Marine- og Colonie Ministeren. Disse Deputerede faaer en aarlig Gehalt af 14000 Franker. Ved nuværende Rustninger er Regieringens Opmærksomhed især stillet paa Jtalien, hvor der ei alene skal formeres 2 Armeekorpser, men Generalerne Klein, Pul ly, Chabot, Verdier, med flere ere beordrede dertil for at ansættes ved samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Efter den Danske Minister Hr. von Dreyers Ansøgning, er Jndførsels=Tolden paa den fra Norge kommende Stockfisk nedsadt fra 20 til 8 Franker for hver 5 Myriagrammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Engeland. De store Udrustninger til Lands og Vands er forbunden med store Omkostninger, og foruden en Summa af 1 Million Pund Sterling, som af Underhuset er bevilget til de nye engagerede 10000 Matrosers Lønning, og andre Fornødenheder, blev den 23de Martii endnu bevilget 920,000 Pund Sterling, til forskiellige andre Udgivter. Der er givet befaling til, at alle 3 Dækkere i den Kongelige Søemagt, det er, alle Linieskibe fra 98 til 112 Kanoner skal udrustes. De 8 Blokskibe som skal lægges i Mundingen af Themsen, bestaaer af 3 paa 64, 2 paa 54 og 3 paa 36 Kanoner. Den Franske og Hollandske Ambassadeur har endnu den 24de Martii bivaanet Couren hos Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Da Coureren Hunter den 28de Martii ankom fra Paris til London, gik Rygtet at de vigtigste Stridspuncter vare bielagte i det gode, og at Lord, Whitworti og Ministeren Talleyrand, ved hans Afreise fra Paris, havde sadt venskabelig sammen til Taffels. Men den 29de Martii blev Tonen forandret, og alt var krigerske igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Batavisk Republik. De ubehagelige Efterretninger som man den 22de Martii havde her fra det gode Haabs Forbierg, er lykkeligviis forandret sig til Glæde, de Statsbevindet siden den Tid har havt en Coureer fra Gesandten Schimmelpennink i London, med den behagelige Tidende: At der vel den 31te October forrige Aar siddelse ikke endnu maatte overleveres Hollænderne, men at en nye Cabinetsordre af 16de Nov. var afsendt den 20de Novbr. fra Engeland, med Definitivbefaling til at rømme Cap, saa at samme ifølge heraf, i Febr. Maaned maae være overleveret den bataviske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Adskilligt. Den 22de Martii døde den regierende Fyrste Carl, af Solm, Ridder af Seraphin=Ordenen, i sit 78de Aar. Hans Søn, Prinds Carl Ludvig August, Oberstlieutenant i Kongl. Dansk Tieneste og Ridder af Dannebrogordenen, følger ham i Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
J de Pfalibayerske Lande bliver Reformationen og Sæcularisationen virksom fortsadt. De Bayerske Klostere Profeling, St. Mong og Prühl blive nu ophævede. De Klostergeistlige erholder hver aarlig 364 Gylden og Prælaterne 1095 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Den nye udnævnte Stormæster paa Malta, er nu 71 Aar gammel, fød i Cortona i det Florentinske, som en Dreng paa 12 Aar kom han til Malta, og blev Page hos den da værende Stormaster Pinto, har derpaa gaaet alle Ordenens Classer igiennem og i 40 Aar commanderet Ordenens Galeiflaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Man har for kort Tid siden gjort en skrækkelig Opdagelse. Det er bekiendt at Preuserne i sidste Krig comperede længe i Skoven ved Cusel, ikke langt fra Zweibriken, og at der forefaldt adskillige Fegtninger ved og i samme. En Følge deraf var, at Skoven blev ruineret, og der kun hist og her blev staaende nogle faae Egetræer. Disse ere nu solgt af Eierne. En Borger som havde kiøbt et Stykke deraf for 50 Fl. lod i Vinter et par Træer, omhugge. Man begyndte paa det ældste; da det var ret anhuggen spaltede det fra hinanden, og til ikke ringe Forskrækkelse, saae man i dets Hulhed en menneskelig Beenrad. Af nogle endnu tilbageblevne Lapper blaae Tøy, et Stykke af Hatten og Knapperne, samt en halv forraadnet Pung med omtrent 100 Louisdorer, sluttede man sig til at det har været en preusisk Officeer, som uden at troe Træet var huul, er stegen op i samme, muelig ved Nattetider, og saaledes falden ned i Huulheden, hvori den skrækkeligste Hungersdød er bleven hans Lod. I Paris taler man om en Duel i Skoven ved Boulogne, mellem Exhertugen af Fitiances og den Gennestske Grev Balbi. Prinds Joseph af Monco og Hr. Montmorency med hans Frue skal have været tilstæde. ved Duellen, foruden flere forhen adelige Familier. Exhertugen nedlagde Greven ved det første Skud. Man vilde have skiult denne Begivenhed, og bragte Liget, hiem i e Kareth til hans Hotel i Montblanegaden, men det rygtedes, og Politiet har bragt Liget til Politiepræsetten. Erhertugen tillige med alle som har været tilstæde ved Duellen ere sadte under særdeles Opsyn. Da Hr. von Lupnes spiste for nogen Tid siden hos Lucien Bonaparte, besaae han hans prægtige Malerie samlig, og kiendte 2 Stykker eriblandt, som han under Sqvestrens og Assignaternes Tidspunkt, høyde maattet sælge af Nør. Da han kom hiem, fandt han begge Stykkerne i sit Cabinet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
J den 677de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere : 5. 9. 76. 41. 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Bekiendtgiørelser. For mine Velyndere som har bekommet Blomkaalsfrøe af mig, bekiendtgiøres, at de ikke har faaet det rette, som min Handelsgartner er Skyld i. Jeg er derfor villig til at levere dem, som have handlet med mig, enten got Frøe eller Planter, og beder, at den imod min Ville og Vidende indløbne Feil, ikke lægges min til Last. Hamann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Den 9de April er, paa det lille Torv, udaf min Lomme bortstiaalen en mærskums Pibe med sølv BeSlag, og i det øverste Beslag er indlagt en Agatsteen, hvem som skulle forekomme denne Pibe, behager da at aflevere den hos Kiøbmand Lars Jørgensen som derfor betaler en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Gode Sæbrærter, er at bekomme for 5 Mk. 4 s. Skieppen hos J. Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de Martii 1803, som er læst ved Horsens Byetings Ret den 22de Martii og ved Nørre Jyllands Landsting for Martii Maaned 1803, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de, som formeene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Told- og Consumtions Casserer Janus Frydensberg og Hustrue, saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for mig, som Befuldmægtiget paa Arvingernes Vegne at afgiøre samme. Horsens den 5te April 1803. J. W. Heiberg. Cancellie-Secretair, Raadmand, Bye- og Raadstue Skriver i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
En sort Støver Tævehund med brune Ører, er for nogle Uger siden kommen til Serritzlevgaard. Eieren kan erholde den imod Avertissementets Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-04-09
Formedelst Salg og Stedets Fraflyttelse agter Hr. Busch i Toustrup Mølle ved offentlig Auction Mandagen 25de April førstkommende at bortsælge sin Jndboe, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Borde, Stole Speile og Skilderier, Kobber, Messing, Tin, alle Slags Trækar, som i en Huusholdning behøves, item Sængeklæder og Linklæder re, Eendeel gode tørre EgePlanker. En god stor Dunkraft og nogle Faar med deres Grøde. som tilforn skal have tilhørt Hr. Hans Seidelin Møl Da et Begravelse i Bryrup Kirke i Thyrsting Herred, ler befindes yderlig brøstfældig, hvorved Kirkens Mure er udsat før farlige Følger, saa ville Vedkommende Eier inden 4 Uger fra dettes Bekiendtgiørelse føye de fornødne Anstalter at bemeldte Begravelse forsvarlig i standsættes, i manglende Fald bliver det kastet efter og opfyldt, da Kirken til den Tid, skal have en Hoved Reparation; hvilket herved 3de Gange bekiendtgiøres paa Bryrup Kirke=Eyeres Vegne af Herredets Provst. Schade Præstegaard den 30te Martii 1803. C. Schytte.