JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-04-28
fra Rødslets Gods i Aalborghuus Amt, Kier Herred, er Laursd) Sørensen Hvorup, som i seneste Session blev enroulleret som Landsoldat under det Falsterske Regiment, sidstleden 9. April. ulovlig undvigt af sin Tieneste hos Bonden Anders Bertelsen i Hvorups Sogn og Bye. Han var omtrent 35 Aar gammel, 64 Tommer høi, bleegt brunslet Haar og Øine, lang laden af Ansigt, og en noget tyk neder Underlip, ventelig iklædt en bruun Klædes Vest, og en Skind dito, eller og lysgraa Klædes Klædning, begge Deele havde han med sig, og som han sluttelig har taget Farten Søeverts til Kiøbenhavn, saa unmodes tienstærbødigst og skyldigst alle Forekommende, i sær de Hr. Officerer og Kongelige Civil=Betientere, at lade fornævnte Meeneder paagribe og anholde, samt med Posten pr. Aalborg mig derom underrette, da jeg villig betaler alle paagaaende Omkostden 17. April. 1780. ninger, og en Douceur af 10 Rdlr. for Umagen. Rødsleth J. Gleerup. H. (J. S. Postens Udeblivelse, har man troet at være Aar i allene det slette Føere og Veierligt, men endog sagen, at ingen Liebhabere enten til Hvolgaards Kiøb, eller dens Ønske og Øiemeed, at kunde henleve sin øvrige Tid i Rolighed, som det er Eierens, Velbyrdig Frue Commerceraadinde Kruses, Bortforpagtning, den 8, hujus i Tørring Kroe indfandt sig, og er hun resolveret, den 9 Maji næst udi Hr. Winges Huus i Weile at lade bemældte sin Hovedgaard Hvolgaard med alt sit underliggende Gods, Tiender og Kirker ved Auction bortsælge. der oplyser om bemældte Gaard, kan Jordebogerne endnu, som Foruden hvad, de skeedte Avertissements i de Berlingske Tiden tilforn, faaes til Eftersyn paa forhen benævnte Steder, og kan Liebhaberne vist vente de billigste Conditioner, hvoriblandt ere: at Gaarden kan tiltrædes strax baade med og uden Besætning af 100 Køer, og Pengenes Betaling beroer til Termen 1781. en ganske liden Capital undtagen, der alt kan dependere af Kiøberen. Hvolgaard den 13 April. 1780. H. L. A. Wensyssel, har Forpagteren Hans Jum udsøgt 170 stkr. Stude, som staae paa Hammelmose i 54 Stkr. at de beste, som ere opsatte og foeres paa, hvilke ere tienlige til en Staldgaard; de 24 Stkr. har staaet der paa For der i Vinter, som tilkiendegives Liebhabere, der skal finde Rigighed herudi, ved at tage samme i Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1780-04-28
En Guldsmedsvend, som er en god Arbeider, kan faa ConditiTon hos L. Møller i Aalborg. Ved Eskier i Wensyssel staae usolgte et Partie gode og vedfoerede store Stude. Ja man har bragt i Erfaring, at adskillige af Vildfarelse have taget Feil af de 2de Binavne: Hauschou og Hausig, til Præjudice for deres Næring; saa bekiendtgiøres, at den eene af os, nemlig Laurs Hauschou, boer i Bispensgade, og den anden, nemlig Niels Hausig, boer i Jomfr. Annegade, begge her i Aalborg, til hvilke enhvers Velyndere, saavel inden, som uden Byen, der maatte ville handle enten med den ene eller den anden af os, ville behage at vende sig. Aalborg den 12 April. 1780.
Jyske Efterretninger, 1780-04-28
(J. Baggesvogns opsatte Stude ere endnu usolgte. E ster om sin Opførsel, ønskede sig en Condition paa Lande En Person, der regner og skriver vel, og kan producere gode Athos en Forvalter eller Foged, til Michaelis; Anviisningen gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1780-04-28
de fraværende Arvinger efter afgangne Jens Jensen Smed der boede og døde i Østerhassing Sogn og Bye udi Wensyssel, nemlig: En Søn, Jens Jensen, som efter Beretning er boende i Kiøbenhavn, og en Dotter, Else Jensdotter, tienende sammesteds, tilligemed andre Stervboets Vedkommende, indkaldes herved at møde ved Skiftets Foretagelse i Stervboestedet i Østerhassing den 3 Julii førstkommende, for deres Ret at paaagte. Wraae den 10. April. 1780. Hos Wraae Bonde, Hans Andersen, boende paa Fælledet ved Wadum Bye i Wensyssel, er kort siden ved Døden afgaaen Inderste Pigen, Anne Pedersdotter, hvis ringe Efterladenskaber. strax efter Dødsfaldets Anmældelse ere tagne under lovlig Skiftebehandling; men da ingen Efterretning hidtil har været at er holde, anlangende hvo eller hvor hendes Arvinger ere, undtagen, at bemældte Hans Andersens Hustrue skal være Sødskende. børn til den Bortdøde, og at nogle (S. T.) Hr. Krigsraad Gleerups Bønder i Wadum Sogn skal være beslægted med hende; saa indkaldes herved samtlige Arvinger efter ommældte Anne Pedersdotter, Enker med Lauværge og Umyndige med Formyndere, at mælde sig ved Skiftets Foretagelse her paa Wraae 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, som bliver den 24. Maji og 5. Julii førstkommende, for at anmælde og lovlig bevise deres Arveret; til hvilke Tider Stervboets Credi= og Debitorer og ville møde, for at afgiøre, hvad dem vedkommer, og Kravet derhos paa saadan Maade, som skee bør, beviisliggiøre. Wraae den 12. April. 1780.
Jyske Efterretninger, 1780-04-28
J Henseende til Forandring af Boepæl agter jeg underskrevne at sælge mit iboende Huus i Kattesund, der for kort Tid siden fra Grunden er nyt opbygt, hvilket strax kan tiltrædes. Liebhabere dertil ville adressere sig til min Broder, Peder Weile, som paa convenable Conditioner samme paa mine Vegne haver i Commission at bortsælge. Aalborg den 12. April. 1780. Anne Cathrine Weile, sal. Willum Pedersen, Bødkers. er paa Leerbech i Wensyssel er i sidstafvigte Januarii Maaned ved Døden afgaaen Ungkarl Jørgen Christensen, hans Efterladenskaber ere strax tagne under lovlig Registering og Forsealing, og paa 30te Dagen aabnet og vurderet, samt derefter ved Auction gjort i Penge. Saa bliver dette Dødsfald herved trende Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger bekiendtgion for hans Arvinger, som skal opholde sig i Calloc. Amt paa Vognesgaards Gods, at de ville tage Møde eller møde lade her paa Leerbech den 8 Maji næstkommende, for at observere deres Tar ved Skiftets Slutning bemældte Datum. Til Vedkommendes Efterretning mældes ellers : At den, under Stervboets lovlige Behangling, angivne Gield langt overstiger Boets Jndtægt saa intet kan ventes til Arv, da Boet ikke engang kan bekostdenne Bekiendtgiørelse og andre nødvendige Udgifter ; men maae gaae paa andres Regning. Leerbech den 11. April. 1780. J. Bragaard. Stykker gode Stude, 5 i 6te Aar, staaer usolgte ved 30 Schaarupgaard i Wensyssel, som til Efterretning for Liebhabere herved bekiendtgiøres.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Peterwarden den 31. Mart.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Den nye Janitskar=Aga, der for kort Tid siden er an lommen til Belgrad, viser sig, i Henseende til hans Naboeskab, saa opmærksom, at han strax ogsaa loed mælde sin Ankomst til den Keiserl. Kongel. Commandant i Semlin, Hr. Baron v. Sturm, med den Forsikkring, at han altid vilde være betænkt paa at vedligeholde et naboskabeligt Venskab, paa det skarpeste at straffe sine Undergivnes Mishandlinger, og at forskaffe tilbørlig Fyldestgiørelse; ligesom han og forlader sig paa et indbyrdes Venskab, i det han har faaet af sin glandsende Port en alvorlig Befaling til at befæste dette Venskab. Der skal med det første henved 20000 Tyrker, mestendeels Spahis, trække sammen i en Lyst=Leier i Egnen ved Belgrad, hvor de, maaskee ligesom andre Nationers Tropper, skal øve sig i Vaaben. De, der ikke ville møde, vide allerede, at de kan kiøbe sig frie, og derfor maae betale noget til Bassen i Belgrad.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Fra Tyrkiet den 1 April. Breve fra Persien mælde, at Staden Tauris af et meget hæftigt Jordskælv er saaledes bleven ødelagt, at af hvert hundrede Personer og Huuse ere knap to blevne tilovers. Denne var en riig Handelstad i Provintsen Adirbeizar, ved Floden Spingiga. Den var den største og vigtigste efter Jspahan, da der skal befinde sig henved 15000 Huuse med ligesaa mange Kramboder, 300 Giestgiverhuse, 250 Moscheer, og nogle hundrede tusende Indvaanere. Dens Handel strækker sig igiennem heele Persien, Rusland og Tyrkiet indtil imod det sorte Hav, og Gouverneuren der er den Fornemste i Persien, og tillige Generallissimus over Armeen. Der blive sammeNaji. steds fabrikerede mange Silketøier med Guld og Sølv og der bliver gjort det beste Schagrin. Denne Stad var allerede 1721. næsten ganske ødelagt af et forfærdeligt Jordskælv. Den bliver holdt for det gamle Ecbatana, de Mediske Kongers Residents.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Dynkirken den 11. April Den 9 er det lidet Skib, Maurepas, under en Jrlænders Commando, hvilket ikkun fører 4 Kanoner, hertil, ankommet. Det har medbragt en Ranzion af 350 Louisdorer, og en Prise af 20000 Livrers Værdie. Dette er den 4de Ranzion og den 6te Prise, som dette lidet Skib i en Tid af 6 Uger har gjort. I Gaar er den tappre Capitain Royer med en nye Fregatte paa 22 Kanoner, 400 Matroser og 40 Soldater udløben herfra.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Portsmouth den 13. April. Der bliver med største Jver arbeidet paa vor store Flodes Udrustning, efterdi Regieringen vil lade den gaae tidligere i Søen end i forrige Aar, for at forhindre den Franske og Spanske Flodes Forening. Der ere nu til den 5, hujus virkelig 14000 Franske Fanger blevne udleverede.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Den 16. April. Fra Gibraltar mældes, at 8 Spanske Linieskibe befinde sig i Strædet, af hvilke 5 tilligemed 4 Fregatter havde nærmet sig til Havnen, hvorpaa de sig der befindende Engelske Skibe have trakt sig tilbage.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Til Lissabon befinde sig nu 5 Spanske og 3 Franske Priser, af en temmelig Værdie, hvilke af Engelske Kapere ere blevne bragte der ind.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Paris den 17 April. Det er vist, at det Spanske Krigskib, den hellige Joseph paa 74 Kanoner er ganske blevet forliist, imidlertid ere Kanonerne og Egnipagen blevne biergede. Dette er nu allerede det 10 Linieskib, som Spanierne siden Fiendtlighedernes Begyndelse have mistet, nemlig: 5 har Admiral Rodney taget; St. Domingo er sprunget i Luften; 2 ere slagne i Stykker i Bayen ved Cadix, og Poderosogik under i Søen. Der er ogsaa, foruden den hellige Joseph, endnu en Spansk Fregatte bleven, af hvilken Besætningen ogsaa er bleven bierget.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Vi have Efterretning fra Spanien, at Pensacola virkelig befinder sig i Spanske Hænder, og at de deri befundne Engellænder have overgivet sig til Krigsfanger. Vi vente Efterretning om disse Tildragelser i Gazette de France. Bautzen den 18 April.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Den 15, hujus er den liden Stad Wittigenau i Over lausitz, henhørende til C. E. Klosteret Marienstern, største deelen lagt i Aske, og, foruden Raadhuuset, en Kirke og andre offentlige Bygninger, ere henimod 280 Huuse blevne et Rov for Luen, og derved er næsten den heele Menighed bleven sat i yderste Armod. Man kan endnu til Datum ikke mælde Aarsagen til denne store Ulykke.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Af en Skrivelse fra London den 18 April. Ved den i vor Dags Hoftidende befindende Declaration fra Hoffet til Generalstaterne af de foreenede Nederlande ere nu alle imellem Storbritannien og Republiken Holland hidtil værende Tractater ophævede, og de Hollandske Undersaatter tabe derved, i Henseende til deres Handling og Skibsfart til de Storbritanniske Besiddelser, i alle Verdens Deele, store Fordeele. Man er begierlig efter at see, hvorledes Generalstaterne ville optage denne Declaration, som den Kongel. Statssekretær, Lord Stor mont, tilsendte den her residerende Hollandske Gesandt, Greven af Weldern, med følgende Brev Min Herre! Kongen har immer haabet, at den gode Troe og Love af Tractaterne og Forbindelserne af en over et Aarhundrede vedvarende Alliance, ligesom og det indbyrdes Venskab og den fælles Jnteresse, saa og den øiensynlige Fare, der truer Republiken selv, dersom Frankrig og Spanien udførte deres æresyge Hensigter, skulle bevæge deres Høimægtigheder til at staae Hs. Majestæt bi i at qvæle disse Hensigter ved at bevilge den i de høitidelige Tractater, stipulerede Undsætning; men da Deres Høimægtigheder have taget et andet Systema, der er ganske tvertimod saavel Republikens, som Storbritanniens Jnteresse, da samme ikke haver givet noget Svar paa den igientagne Reclamation om denne Undsætning, eller ladet see mindste Tilbøielighed til at opfylde denne saa klare og formelige Forbindelse; saa har Hs. Majestæt befundet sig i den Nødvendighed, at opfylde de Hensigter, som i Ridder Yorkes Memoire og i en mundtlig Declaration, som jeg, min Herre, efter Kongens udtrykkelige Befaling har havt den Ære at giøre Dem.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Da De, min Herre, fuldkommen er underrettet om Hs. Majestæts Sindelav, saa har jeg blot ministerial at meddeele Dem den Ordre, som Kongen i sit geheinRaad har udfærdiget, og at bede Dem, at give Dere Høimægtigheder Efterretning derom. Naar De læse denne Ordre, saa skal De, min Herre, der mærke en særdeles Opmærksomhed paa Deres Hofmægtigheders handlende Undersaatters Jnteresse. De ved Kongens Ambassadeur overleverede Memoire, ligeson og den mundtlige Declaration, vilde uden Tvivl fritag mig fra al Efterretning herefter, men Kongen ønsker, at de enkelte Hollandske Undersaatter saa lidet som muelig maatte lide ved Følgerne af det Systema, som Deres Heimægtigheder have taget, og det synes at være den Hollandske Nation ligesaavel imod, som det er Republikens Jnteresse imod. Jeg har den Ære o. s. v. Stormont.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Wien den 19 April. Fra Peterwarden berettes, at der ankomme mang Emigranter fra Tyrkiet, hvilke ville nedsætte sig i de Keiserl. Kongelige Lande. Første Paaskedag ere 23 Familier. paa eengang ankomne.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Frankfurt den 22. April I Zürich skal Hr. Sognepræst We", som formedelst sine deels trykte, deels utrykte, Skrifter har hørt til det Schweitzeriske Lærde, være bleven sat i borgerlig Arrest. Hans Forbrydelse skal bestaae deri, at han til S."Brevvexels sidste Hæfter har leveret uanstændige Foregivender og visse Stats=Indretninger i denne Canton. Videre betroede Stats-Skriveren ham et vigtigt, men ulæseligt, Document af Aar 1442, for at afskrive samme, og da han forlangte det af ham, foregav han falskeligen, at han havde leveret ham det. Ved at igiennemsøge hans Huus blev det opdaget. Hr. Wet vilde flygte af Fængselet, styrtede sig ned fra en Høide af 80 Fod i den forbiflydende Limat, men han blev igien opfisket, og er nu bunden med Lænker sat i et haardt Fængsel i Forvaring, Den 12. hujus er en meget fornem Reisende med et lidet, men dog anseeligt, Følge reist igiennem Jülich, har spiist hos Postdirecteuren der, og derefter i største Jncognito fortsat Reisen til Aachen. Man formoder, at denne er en stor Monarks Broder.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Asterdam den 22. April Vi have faaet den ubehagelige Efterretning, at det paa Tilbagereisen fra Batavia sig befundne Ostindiske Skib, Mentor, er i en sterk Storm blevet forulykket ikke langt fra det gode Haabs Forbierg. Af Egnipagen ere ikkun 2 Mand blevne biergede.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Kiøbenhavn den 28 April.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Efterretning og Qvægsygen. J Sielland er der til intet formærket siden det sidste Udbrud i Decembr. Maaned f. A., som ved Nedslagningens og Spær ringens lykkelige Virkning strax blev dæmpet. Ligesaa blev ei heller paa Lolland, hvor den i Decembr. Maaned var udbrud paa Nobbellegaard, videre dertil sporet, førend ved Martii maaneds Udgang, da den igien yttrede sig i en Bye Hauerlykste kaldet, under Grævskabet Knuthenborg. Jkkun en Gaard i denne Bye er bleven angrebet, hvori Besætningen der allene bestod 16 Hoveder, den 1ste denne Maaned blev nedslaget, og Sygens Fremgang efter al Anseende derved, samt ved en nøieHværring standset. J Fyen havde Sygen efter den i No. 28. af disse Blade befindende Efterretning, da yttret sig paa 3 Stenyer; nemlig i Midten af Jan. Maaned i Aaslef Bye, i Win Ting Herred, Nyeborg Amt, og i Schrillinge Bye i HinsgaulsGunt; og ved Februarii Maaneds Begyndelse i Emmelow Bye Haa Odense Amt. Ved Martii Maaneds Begyndelse yttrede den sig end videre i Pederstrup Bye, ikke langt fra Aaslef. J Aaslef har ikkun 3 Gaarde været angrebet, i Schrillinge ligesaa 3 i Emmeløw og i Pederstrup 1. Ved Besætningernes Nedsaaning udi disse Gaarde er Sygen bleven standset, og alle 4 Øyers Spærring er tildeels forlængst ophævet. Men den 15. denne Maaned udbrød Sygen igien i denne Provinds, nemlig paa Gaarden Billesbølle, som holdes spærret, efterat Besætningen bestaaende af 80 Hoveder er bleven nedslaget. Langeland er igien frie for Sygen, og Spærringen af Claussebølle Bye, hvor den ved Februarii Maaneds Begyndelse havde yttret sig, blev ved indeværende Maaneds Begyndelse hævet. Sygen gik Hei videre end til en Gaard og to Huse. Paa Falster udbrød den, ved denne Maaneds Begyndelse imellem Besætningen paa Wennerslund, den bestod af 154 Hoveder, som næsten alle ere uddød. stort derefter har den og yttret sig i tvende i Nærheden beliggende Byer, Klodschow og Sandbye, udi hver i en Gaard. Paa Fehmern har den ophørt. Paa Alsen ere 2 Byer befængte. J Jylland udbrød Sygen i Februar. Maaned paa 4 Steder, i Libe og Coldinghuus Amter; nemlig i Raunholt Bye i en Gaard; i Wester Giester i tvende Gaarde; i Maltbeck i trende Gaarde, og paa Nebbegaard. Efter Besætningernes Nedslag ning udi de befængte Gaarde, undtagen paa Nebbegaard, hvor ikkun et Hoved blev nedslaget, har disse Steder været spærret, udi den sædvanlige Tid, og derved ere disse første Udbrud i Jylbland Norden for den paa Grændsen staaende Cordon lykkelig dempede.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Aalborg den 4 Maji.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Afsagte Domme i Høiesteret. Mandagen den 24 April, sidst. No. 5. Skipper Sent Sieties contra Oberste Baron Juell. Oberste Baron Christian Fride til Juel bør til Skipper Sent Siettes betale 592 Rdlr. 1 s., dog at deri afgaaer de ham efter Regningen tilgode kommende 217 Rdlr. 3 Mk. 11 s. Saa bør og Oberste Baron Juel for hans uforsvarlige Forhold imod Skipper Sieties bøde til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn 50 Rdlr., og betale ligesaameget til Justits=Cassen. Derimod bør de imod Oberste Baron Juel under Sagen brugte fornærmelige Udtryk være døde og magtesløse, og ei komme Baron Juel til Fornærmelse i nogen Maade. Processens Omkostninger ophæves; Til Justits=Cassen, betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Tisdagen den 25 April. No. 80. Skifte=Commissarierne i afgangne Etatsraad de Lichtenbergs Stervboe contra Major Fredenreich og Faderen Christian Daniel Friedenreich. Landslingsdommen bør, for saavidt Faderen afg. Christian Daniel, Friedenreich vedkommer, ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves; Til Justits=Cassen betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Efter Forlydende har Hans Majestæt allernaadigst udnævnt te tvende Kiøbmænd i Bergen, Wollert Krohn og Jan Henrich, Fasmer begge til Agenter med Cancellieraads Rang. I Gaar afseilede herfra tvende Skibe destinerede til Vestindin med Proviant og Landets egne Producter. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Den 28. April, blev Hr. Wandall leveret af en Skibsmand, som tilbeder sig af Gud Lykke paa sin forehavende Reise. Den 1. hujus indsendt Den 4 befandtes i Cassen med Hosskrift: Gud lad mit Foretagende lykkes, det gielder din Ære og min Sallighed For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Døde. Den 26. April. Hr. Møller til Vivebrogaard, omtrent 60 Aar. Den 28, her i Byen Muurmester Sr. Daniel Hop, 75 Aar. Den 29. Underofficeer ved det 9de Musqueteer=Compagnie, Kisechs Hustrue, Anna Elisabeth, 28 Aar. Den 2 Maji Gudmand Andersen, 68 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Anmældelse. Da Velærværdige Hr. Hans Berg, Sognepræst til Øster Velling, Helstrup og Grændsteen Meenigheder i Wiborg Stift, som retmæsig Eier og første Forlægger af et her i Qvart udi Aaret 1761. trykt Skrift under følgende Titel: Samling af alle de Kongelige Forordninger, Placater, og Rescripter hvori det vigtigste indeholdes, som angaaer Geistligheden i Danmark, nu frivillig har overgivet al sin Ret til at oplægge, eftertrykke og falholde samme Bog til den nu værende Eier af Bogtrykkeriet i Aalborg, at den under hans Foranstaltning og Forlag maae paa nye oplægges og forbedres.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Saa siden dette Skrift har i lang Tid været ofte omspurgt og meget rart at bekomme har man med første Forlæggers fuldkomne Tilstaaelse besluttet at ville paa nye oplægge og formeere dette Skrift med alle siden Tid efter anden udkomne Kongelige Forordninger, og Rescripter m. v. indtil dette Aar. Det skal derfor vorde udgivet i stor Octav Format og blive forsynet med et Alphabetisk Register, og vil saaledes omtrent blive halvandet Alphabet stor. Dette man herved forud bekiendtgiør, paa det at ingen imod den allernaadigste Forordning af 7. Jan. 1741. til Vedkommendes Præjudice, skulde imidlertid foretage sig at oplægge eller eftertrykke dette Skrift. Aalborg Bogtrykkerie den 3 Maji 1780. Kra Pressen er her udkommen en Oversættelse af M.I Sturm Morgen= og Aften=Andagter til hverDag i Ugen. Dette lidet og til almindelig Opbyggelse særdeles brugbare og læseværdige Skrift, hvilket man med Rette kan anprise alle Religionens Elskere, er 6 Ark stor, og sælges her i Bogtrykkeriet for 8 sk. Nogle faa Exemplarier ere paa Skrivpapiir at bekomme for 12 s.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Bekiendtgiørelse. . . De nu brugelige Visit=Sedler ere at faae til. . . Kiøbs her i Bogtrykkeriet, Dosinviis for 6 Skilling. Jag=Klokke for 1780, med 65 af de Gamles bedste VeirligtsMærker, er at faae for 4 s. stkt. hos Jac. Saurbier. Je, som have tilkjøbt sig noget paa Auctio1.M. O nen efter afgangne Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Christensen i Aalborg den 20 Martii sidst og følgende Dage, og ei endnu have betalt, ville behage at møde med Betalingen Onsdagen den 17. Maji næstkommende udi Viinhandler Hr. Hasses Huus i Aalborg. da samme skal vorde modtaget, og Qviteringer for Pengenes Erlæggelse paa Stedet meddeelt. 6 Skippund for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Jos And. Aarøe er til Kiøbs en 1 Etage Vindovn, vægtig Da jeg har kjøbt den Gaard i Nibe, hvilken afgn. Guldsmed Lundsgaard sammesteds har beboet, og der nedsat mig paa Guldsmed=Professionen, saa vil jeg have mig recommenderet til alle og enhver, som maatte forlange Guldsmed=Arbeide forfærdiget, da jeg forsikkrer dem om forsvarligt Arbeide og en billig Arbeidsløn. Nibe den 25. April. 1780. Johan Møller. Ned Skiftet efter Niels Pedersen og Hustrue Karen Thom Vo mesdotter, der var til Huuse hos Bertel Pedersen i Kiers gaard udi Vesterhassing Sogn og Bye paa Langholts Gods, og sammesteds ved Døden ere afgangne, er saavidt avanceret, at det formodes, samme kan blive optaget til Slutning den 3. Juli førstkommende, paa hvilken Tid Skiftet igien foretages i bemælde te Kiersgaard; Thi indbydes samtlige Arvinger til at møde bemældte Tid, saafremt de endnu skulle have noget under Skiftet at erindre: ellers mældes dem til Efterretning, saavel at Boets ved Auction bortsolgte Effecter ere opløbne til 53 Rdlr. 3 s.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
som og, at de allerede anmældte og beviisligge Udgifter overstige denne Summa og Boets øvrige Jndtægt. Langholt den 1. Maji 1780. Paa Skifteforvalteren, Høiædle og Velbr. Hr. Justitsraad Valeurs Vegne, som Fuldmægtig J. Karmarch, W. Maa Dronninggaard kan faaes fra 40 til 70 str. gode Stude, tienlig til at stalde den første Vinter, samt me kan pr. Accord ved Kiøbet, om forlanges, blive særdeles vel græssede udi tilstundende Sommer ved bemældte Dronninggaard.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Ja Borger og Kiøbmand Peder Oxgaard i Holstebroe ved Døden er afgaaen i hans Logement i Aalborg for faa Dage siden, saa er hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under Forseigling til videre paafølgende lovlig Skifte Behandling; thi vorde herved indkaldede saavel den Afdødes Arvinger, som Credi= og Debitorer, at møde her i Skiftet, som holdes paa sædvanlige Byetingsted 30. Dagen den 13. Maji næstkommende, eller og inden de i Loven bestemte Tider, da enhver skal ved derfares Ret efter Loven. Holstebroe den 15 April. 1780. Jacobi.
Jyske Efterretninger, 1780-05-05
Vandagen den 8 Maji førstkommende om Morgenen Klok De ten 9 Slet lader jeg her paa Gaarden Kiærgaardsholms Hovedgaard, en Miil fra Skive i Salling beliggende, med en Deel Konge- og Kirketiender opraabe til Forpagtning i 3 a 6 Aar ; thi vilde Liebhaberne behage at indfinde sig bemældte Tid og Sted, hvor billige Conditioner vorde bekiendtgjorte. Kiærgaardsholm den 17. April 1780. H. C. Andersen.