JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Fra Lissabon meldes under 5te f. M. at den Brittiske Escadre paa Tagofloden i disse Dage er bleven formeret til et Linieskib og fire Fregatter. Nogle befrygte at her, hvis disse Skibe seilede bort, vilde udbryde Uroligheder.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Da der den 23de f. M. i Anledning af Hs. Majestæts Beklædning med Hosebaandsordenen var stort Diner i det Kongelige Palais tillige med flere Festeviteter og Hs. Majestæts Sundhed blev udbragt, saae man de Brittiske Krigskibe pludseligt illuminerede fra øverst til nederst. Baller og Skuespil endte Højtideligheden. Den 2den Dennes afseilede Fregatten Husar pludselig og uventet med Depescher fra Sir Eduard til England.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Hoftidenden indeholder Følgende: De Slettænkendes Jnsolenz har nu endelig naaet den høieste Grad. Disse Ondskabsfulde drive deres Formastelse saavidt, at de ved deres Opdigtelser søge at kaste Mistanke paa det attende Regiment som stedse har viist sig Rigets Sag hengivent og ved et exemplarisk Forhold erhvervet sig Jnfanten Don Miguels offentlige Berømmelse. Vi haabe at disse den offentlige Rolighed saa skadelige Forbrydere ville vorde fremtrukne af Mørket Preussen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Det Møde af Tydske Naturforskere, som førstegang fandt Sted ifjor, er iaar ifølge Kongelig Samtykke bleven holdt i Halle. Af det her Foredragne, fortjener vel den ved Professor Døberenor gjorte Opdagelse ved Berørelsen af de tvende tungeste og letteste hidtil bekjendte Legemer, Platinastøv og Vandstofgas med hverandre (hvorved umiddelbart fremkommer baade Jld og Vand) den første Plads Næste Aar bliver Mødet i Würtberg.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Sachsen. Den 19de October højtideligholdtes ved Hoffet i Dresden Deres Spanske Majestæters og øvrige Medlemmer af det Kongelige Huses Betrielse. Om Formiddagen blev den ambrosianske Lovsang under Kanonernes Torden afsjunget i samtlige Stadens Kirker og om Aftenen var Festeviteter ved Hoffet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Jtalien. Den 5te October blev den nye Paves Kroningsfest højtideligholdt. Om Aftenen var hele Rom illumineret. Hs Hellighed nyder en fuldkommen Sundhed og har i de sidste Dage givet Cardinal Consalve en lang Audienz.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Græker og Tyrker. Constantin Bozaris er valgt til Anfører i sin Broders Sted. Den Sidste havde for hiin Træfning anet sin Død og desaarsag taget Afsked fra sine Venner. Til det Bovestykke han paatog sig havde han opfordret Frivillige, hvorpaa 400, meest Suliote: meldte sig, der som et Tegn paa deres faste Beslutning enten at seire eller døe efter gammelgræsk Sædvane sønderbrød deres Sabelskeder. Af disse udvete Bozaris 250 hvormed han fuldførte denne He baad der kostede Grækerne kun 27 Døde og 69 S. rede foruden deres General.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Fædrelandet. Ved allerhøieste Resolution af 7de Juni 1822. Cancelliet bemyndiget til, naar det enten efter Be vexling med det Kongelige Rentekammer eller i vedkommende Overøvrigheder paa Jsland, Fær ne og de Danske Vestindiske Øer, maatte an utvivlsomt, at en for Danmark udgiven almind Anordning sammesteds er anvendelig, da at forstalte samme paa lovlig Maade bekjendtgjort til terlevelse, hvorimod Cancelliet blev forbeholdt indgaae med allerunderdanigst Forestilling i Hense de til de Anordninger, som ikkun med visse nærn Nodificationer burde gjøres gjeldende. J Oeensstemmelse hermed er det, efter foregaaende 6 respondence med Amtmanden over Færøerne ved S. velse til samme af 4de f. M. bestemt, at Placaten 12te Januar angaaende offentlige PolitieforseelPaatale, samt Dommes Execution i slige Sager, kundgjøres til Efterlevelse paa Færøerne.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Cancelliet havde gjennem Kjøbenhavns Magisk modtaget et Forslag fra Repræsentanterne for mosaiske Troessamfund om, at Underfogden i 8 benhavn maatte for Fremtiden bemyndiges til at regne sig 4 pr. C. Jndcassations Sallarium af som han herefter inddriver hos Medlemmerne af meldte Troessamfund, ifølge de aarlige Taxation ster over det Bidrag, der af Communens Med mer bliver at udrede til Bestridelsen af sammes gifter, dog saaledes, at dette Jndcassations=Serium tilsvares af de Vedkommende, der have paa get sig Restancer. Det blev af Repræsentant, bemærket, at det oftest kun er en følge af Vre villighed, naar de contribuerende Medlemmer af nigheden undlade at udrede deres Bidrag, og at altsaa er billigt, at de til vedkommende Embedsmesom de foraarsage Uleilighed ved Jnddrivelsen, for svare en Godtgjørelse, hvilken, med Hensyn hvad der er bestemt i Henseende til Jndcassation Brandpræmien i Kjøbenhavn, formeentes passende kunne bestemmes til 4 pr. C. af det Jndcasseredes øb. Da Cancelliet med Magistraten maatte at Forslaget for billigt, saa blev det allerunderdanindstillet: "At Underfogden for Jndcassationen af Restancer, som Medlemmerne af det mosaiske Til samfund, ifølge de aarlige Taxationslister over Bidrag, der bliver at udrede til Bestridelserne af meldte Samfunds, Udgifter, have paadraget, satte beregne sig 4 pr. C. i Sallarium af det Be b, han indcasserer. Hvilket Hs. Majestæt ved sesolution af 1ste f. M. allernaadigst bifaldt, hvor ster den fornødne Communication herom er afgaaet Kjøbenhavns Magistrat under 18de sidstleden.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Fra det Kongelige Rentekammer er under 14de tr. udgaaet følgende Placat: "Da Hans Konklige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 24de M. har befalet, at i Anledning af de i Over bestemmelse med allerhøieste Placat af 29de Ja ner 1800, til den almindelige Digecasse af samt ge Marsklande i Hertugdommene Slesvig og Hol En ydende Bidrag, endvidere skal foretages en Udkrivning af 2 Rbs. a Demath eller 5 Rbs. a Mor sin Land i Sølv Mynt, saa bekjendtgjøres saadant ved af Rentekammeret, efter allerhøieste Befaling, til have Forstanderne for enhver Marsk-Commune Jnspecteurerne over de octroyerede Korge inden, ger at indkræve af Jnteressenterne disse Bidrag resp. 2 Rbs. a Demath eller 5 Rbs. a Morgen ind i Sølv Mynt, og dernæst, ligesom Ejerne af belige Marskgodser uopholdeligen at indsende sam ne til den Kongelige Hovedaffe i Rendsborg. Tilge bekjendtgjøres, ifølge den 8de §. i den aller veste Placat af 29de Januar 1800, at, efter de af hovercassen indsendte Extracter, de siden den sidste strivning af 30te Juli 1821 for den almindelige ligecasse oppebaarne Penge, efter Fradrag af de afhovedkassen forstrakte 1113 Rbd. 93 s., have ud jort 7861 Rbd. 7 s. Deraf er blevet udbetalt: 1) ligebetjentenes Lønninger for Aaret 1821, 463. sit 38 s. 2) Til Diæter og Udgiftsregninger, samt andre Udgifter i almindelige Digeanliggender, 80, Uld, 23 s. 3) Lønninger pro 1822, 4880 Rbd. Diæter o. s. v. 550 Rbd. 80 sk., ialt 10 873 Rbd. 5 s. Hovedeassen i Rendsborg staaer altsaa i For sul med 3012 Rbd. 38 s., hvilke blive at refundere omme af hvad der indkommer ved denne Udskrivning.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Kornpriserne vedblive at være særdeles lave. J benhavn kjøbes saaledes Hvede for 4 Rbd., Rug at 2 Rbd. 5 Mk., tørret Dito 3 Rbd. 4 Mk., to bret Byg 13 Mk., foxradet Dito 11 Mk. 4 s., Malt Mk. og Havre for 2 Rbd Tønden.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn læses følgende: sønne Digt, helliget Danmarks Fest, den 28de Oc der, af Frøken J. M. Jessen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Hvad Lys omstraaler mig hist fra det Høje, Og tryller mig i Edens Sallighed? Hvo rørte ved mit Syn, at dette Øie Saae Engle stige ned? Hil Eder, elskte Tre, hvis Navne tindre J danske Saga, som en Stjernekrands! En fryd fuld Væven hæver høit mit Indre Ved Eders Straaleglands. Det gamle Danmark, som stolt mindes Eder, Velsigne J fra Eders Ætherskye. Mod Danas Dronningstol I Hænder breder; Der throne J paa nye. Knuds Emma hilser venlig vor Marie; Og hendes Ord er bifalds sikre Tolk; "Til Thronens bedste Held jeg Dig vil vie! "Vær elsket af Dans Folk. "Den hersker bedst, som Alles Hjerter ejer. Margrethe mæler, med alvorlig Majestæt. "Hil Dig, Marie, Evig er Din Seier, "Du Hjerternes Magnet."Med Cherubsalighedens hele Fylde, Ved Himmelsangen: Lov skee Guders Gudi Fremtræder Hun som alle Hjerter hylde, Den femte Fredriks Brud. En Haand Lovise rækker mod Guds Throne; Mod Danien den anden er udrakt. Henrykt ved Moderhjertets føde Tone Hun glemmer Himlens Pragt. Saa siger Hun, med Fredens Englemine: "Som Rosen zirer Edens bedste Dal, "Saa være Du, min elskte Caroline! "En Pryd i Kongens Hal. Naar Cherub=Læben født i Dag, med Stammen, Marie, Caroline, aander frem; Margrethe, Emma, Danmark, svarer: Amen Vor Gud velsigne Dem. October-Heftet af vort interessante Maanedsskrift: Læsefrugter, leverer følgende nydelige Sang, helliget den 28de October, af Samleren Herr Elmquist: Høje Dronning, Danmarks Skytsgudinde, For Dig klinger Harpens Harmonie: Lyt til Glædens rene Melodie, Lad den tone evigt i Dit Minde, udi Herthals stolte Bøgelunde Sidder Du paa Leires Kongestol, Ved Din Skjoldung: Danmarks blanke Sal, Dig lovsjunge alle Danmarks Munde. Vinteren er nær og Løvet falder, Sol staaer lavt paa viden Firmament: J vort Bryst Du har en Lue tændt, Som ej blusser ud, før Graven kalder. Denne Dag Din Alders Morgenrøde, Glødende af Østens Skjød fremsteg, Og hvert Bryst, som Dannished ei sveeg, Banker stedse frydfuldt den imøde. Denne Dag og skienkte Caroline, Danmark høje, kongelige Møe, Som, den første Blomst paa Sjølunds Øe, Smiler af Enhver med Engle=Mine. Dronning, Danmarks Sol, Du længe lue, Straalende fra Nordens Himmel ned, Brændende, som Dana's Kjærlighed, Geent Du synke paa den hvalte Bue! Caroline, blide Morgenstjerne, Ægte Billed af Kong Fredegod, Lys i Natten, Hulde, for vor Fod, Glimtende udi det høje Fjerne! Danmark hele Kjærlighed omfatter, Eder Begge, aldrig kjørnes den, Højt den blusser imod Himmelen For Dig, Dronning, og Din prude Datter,
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Bekjendtgjørelser. Tvende forlangte Jndrykkelser, hvoraf den ene fra Herr Danselærer Bagge i Randers, stillet til Per Ditløf Faber og Albert Borch, skal vedet særegen Tillæg til næste Nummer blive offentlig gjort.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Redactionen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Foranlediget ved at Pastor emeritus Faber har havt den Frækhed i hans Mercur=Smørerie at fremsætte mit Navn, nødes jeg til at svare Følgende: Herr Bogtrykker Wandall anmodede mig engang ved Lejlighed om at skaffe. sig en vis Protog. Paa Grund heraf bad jeg bemeldte udtjente Præst som ogsaa Bogtrykker Borch at bevise mig, denne Tjeneste, og Begge lovede det. Da jeg imidlertid blev kjed af at vente paa noget der sandsynlig ikke var en suur Sild værd, skrev jeg til Borch, "bryd Dem ikke om Prologen, jeg har faaet den fra anden Haand, det vil sige: jeg har fundet den, bleven den overladt, eller - jeg vil slet ikke have den. Jeg havde virkelig Aftenen i Forveien hændelsesviis paa Gaden fundet et Stykke løs Papiir, hvorpaa der var skrevet noget Tøjerie der skulde ligne en Prolog, som f. Ex.: Orchestret bedes paa en naragtig Maade om Forladelse fordi det afbrydes, &c. - kort, jeg fandt Productet saa original comisk dumt, at jeg leverede Herr Wan da til det som en Curiosa, sagde ham forresten at jeg ej kunde skaffe ham hiin Forønskede; og Wandall lod derefter (saavidt jeg veed) denne saakaldede Prolog indrykke i sine jydske Efterretninger. Strax skrydede Faber i Aosserne; erklærede at den indrykkede Prolog var hans, og indstævnte mig til Forligs prøve. J Commissionen er Sagen henviist til Rettergang : dens Udfald skal jeg sikkerligen i sin Tid ikke undlade at fentliggjøre. Jeg troede nu, at eftersom Herr Faber, de voldt mig megen Tidspilde, samt endelig tvumig til at føre Proces med sig, at jeg maatte være i 8 men dette var ikke Tilfældet. Det Underligste er imidler at Faber vil vove at gaae Rettergangsveien fordi man offentliggjort en funden Prolog; da han dog selv gjørt sig skyldig i noget Lignende. Jeg har nemlig et fra Faber hvori han skriver: "J Gaar i Regnvejr fandt jeg Jndlagte paa Aalborg Gade." te Jndlagte bestod i noget Sliddersladder betitlet: Indtget.) Siden her i Brevet ønsker han dette optaget i curen, men Borch, der nok havde faaet Brevet aabnet, det kom i mine Hænder, havde tilføjet nedenunder: "at ikke var værd at afbenytte." Bemeldte Brev er jeg vi til at vise Enhver der maatte tvivle om Sandheden. tør imidlertid haabe at Publicum har ligesaamegen Ti til min Sandruhed som til Herr Fabers, og naar det derfor siger at jeg offentlig har løiet, skal han selv vær Løgner indtil han beviser det. Aalborg, den 3die November 1823. J. Schjern, Contoirbetjent. Daglønnen for Huustømmer= og Muurarbeide her i 4 borg, i de 6 Vintermaaneder fra 1ste October d. A. 1ste April næste Aar, er med Hs. Excellences Herr Stalbefalingsmandens Approbation bestemt saaledes: Daglønnen for en Svend af forbemeldte Profession .. . . . 3 Mk. og Mesterlønnen for en Svend til. 12 s. tilsammen 3 Mk. 12 s. T. hvilket herved til Efterretning for Byens Jndvaanere kun gjøres. Aalborg Raadstue, den 25de October 1823. Hornsyld. Gleerup. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
En hvid, bornet Væder som er kommet til mine Faar og Aalborg sidste Markedsdags Aften, er indsat hos Andet Christensen udenfor Østerport, hvor den af Eieren i modtages imod Omkostningernes Betaling. Clarup, den 24de October 1823 Jens Jensen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-03
Paa Aalborg Stiftsbogtrykkerie faaes Følgende, for ved satte Priser: 1) Felt og Garnisonstjenesten, til Brug i Recrutten af Jnfanteriet, indbunden 8 s.a) Vaabenlære, til Veiledning for Recrutten af 3. fanteriet, heftet 4 s. 3) Udtog af Reglementet, af 18de December, betræffende Infanteristens Bepakning i mar færdig Stand paa Krigsfod, heftet 4 s. 4) Aftegningsbøger for Kavalleriet, indbunden 12 5) Afregningsbøger for manteriet, indbunden 8 6) Blanquetter til Afskeder 3 Mk. Permissionspasser 1 Mk. Ryttige Breve til Menigmand, af Forfa teren til historisk geografisk Læsebog for Landsbyeskalne, indbunden 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Forerindring.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Krigsskuepladsen. Vi kunde endnu med Føje bruge denne Titel ved stue Begivenhederne paa den pyrenæiske Halvøe; sandelig, skjøndt Ferdinand VII nærmer sig Resitsen, skjøndt Hertugen af Angouleme kronet med burbær laver sig til Afreise, skjøndt Cortes og Constutionen er undertvunget, derfor er Krigen ikke tilde. Endnu ulmer det under den glødende Aske og sit og her stige vilde Flammer i Veiret, i hvis øde søgende Spor den dybeste Menneskeelendighed lejsig. Alt et Exempel med Postdagen. Blandt de hvas og Glædesskrig som fjern og nær lyde i Kon ans Ører, hedder det pludselig: "Ballesteros stopper have revolteret; de vilde med Magt, ente deres elskede Chef af Jnqvisitionens Fængslev Granada, hvor han er indsperret; de vilde seire ler døe paa Constitutionens Ruiner." Endnu er Llolia og Milans, to af Constitutionens derveste Høvsige, ubetvungne; endnu have mange af de største. stninger ikke vildet respectere Kongebuddet og aab deres Porte for Sejerherrerne. Nei, tilvisse, Krien er endnu ikke tilende. Der vil endnu mangen, ogling, mangen Faders Alderdoms Støtte, man in elsket Piges Fryd og Glæde, komme til at lade vet i den blodige Leeg; der ville endnu flyde man Taarer; vi skulle endnu skue brændende Stæder, ødelagte Marke, og selv da naar Freden i sin he Klarhed signende drager over Spanas før saa omstrende Egne, da vil dog Armoden i sin hele stne Nøgenhed vise sig hos Høie og Lave. Hvad fuger mere Statens Marv end ind- og udvortes, bedragt, end Spænding mellem Fork og Drot. horizonten ere ikke længere saa truende som i Begyndelsen; de have fordeelt sig i Krudtdampen; de Forholdsregler der vare trufne af hine store Fyrster der vaage over Europas Fremtids Held og Lykke, have ikke forfeilet deres Hensigt; det Onde har ikke faaet Magt til at udbrede sig Videre, thi med Kraft er det dæmpet i Fødselen. Hvilket Tordenslag ogsaa for Europas Monarkier, ja for hele Menneskeheden, da hiin ulykkelige Murren gjenlød over Jtalien, Spanien, Portugal og Frankrig; da Undersaatterne modige gjorde Regentens Magt til Intet, og selvraadige omstøbte den gamle Regjeringsform, medens de med blodbestænkte Hænder raabte paa Frihed og Fremtids Held, Ohil dem de Jordens Mægtige, som kjende deres høje Bestemmelse: at vaage over Staternes Rolighed og Fred, De have af Forsynet faaet et misundelsesværdigt skjøndt møisommeligt Lod i Livet, thi Millioner vente af dem Lykke og Fremtids Held, og de skulle engang aflægge Regnskab for alle Kongers og Staters Herre. Ja hil være Fyrsten hvis hele Virken, hvis hele Maal er Folkets Lyksalighed, Men hil være og saa Landet, som i sin rolige Lykke aldrig lader Tvedragtens rædsomme Jld gribe om sig; som tillidsfuld kaster sig i Fyrstens Faderarm, og i rolig Udøvelse af sin Dont ikke lader sig blænde af en opstigende Sæbeboble!
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Forfatteren til den udenlandske Artikkel i dette Blad, har nu og da, saavidt hans Evner og hans Tid tillod det, leveret en lille Oversigt over de vigtigste politiske Begivenheder. Han har, skjøndt sin Svaghed fuldkommen bekjendt, fundet sig opmuntret ved enkelte indsigtsfulde Mænds Biefald, og han tør sige: han har stedse søgt, og søger stedse at bringe sine faae Kundskaber til en solidere Høide, for derved at fortjene den ham ydede Roes. Han har stedse med Beskedenhed uden mindste Bram eller overdreven Selvtillid søgt at skride fremad til sit forønskede Maal, - men tør han fremtiden vove Saadant: Vil Criticasteren, der dypper sin Pen i Uhumskhed, Ædder og Galde, der, med luende Grandskerblik vil oppasse alle Avis udgivere, vil han vel tillade det: Velan, man vil vove den sandelig ikke farlige Dyst. Lad ham sudle og smøre; lad ham slaa omkring sig med Flauheder og Grovheder - Taushed skal ene vorde, hans Svar. Forfatteren har i Alt hvad han har skrevet, aldrig undladt at opmuntre til Troskab mod Konge, Fædreland og Øvrighed, aldrig undladt at hæve den gode Sag - og dette høje Maal skal han ingensinde tabe af Sigte. Han har endelig ved sin Virken formaaet at redde en Familie fra Undergang, og han er stolt af at kunde sige: at dette er Mere end hiin Criticaster nogensinde vilde eller kunde gjøre. Af Efterretningerne fra Spanien, og flere Steder, meddele vi denne Gang Følgende:
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Spanien. Kong Ferdinand har befalet at Livgarden skal vende tilbage til Madrit for at vorde epureret.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
En stor Mængde Liberale ere forviiste, deriblandt Hertugen af Fernando, Amarillas, Cassasarria og Flere Endnu har man ingen Efterretning om Ophævelsen af Blocaden i Cadix. Memorial Bordelais siger med Hensyn til den Optagelse af 12 a 14,000 Sveitzere i Spansk Tjeneste som Kong Fedinand har ifinde. Denne Fremgangsmaade er uundgaaelig, thi fra Philliv den 5te indtil Carl den 3die bestod Halvdelen af den Spanske Armee af Udlændinge, og disse vare det man havde af takke for Tronens Sikkerhed og Fasthed efter Successionskrigen, hvori Partierne viiste saamegen Bitterhed. Efterretningen og Kong Ferdinands Befrielse ledsaget med Hs. Majestæts Proclamation af 30te September opvakte megen Glæde i Corunna. Morillo lod synge et Tedeum, og Hs. Officerer erklærede offentligt at alle deres Ønsker nu vare opfyldte. Enhver troede sig nu viis paa Befordring, Ære, og Belønninger, da en Cabinets-Coureers Ankomst med de Kongelige Decret af 1ste October gjorde Ende paa Glæden. Generalerne Losada, Lorega, Novella og flere Overofficerer erklærede at være skuffede ved Morillos Overeenskomst, som havde tilsikkret Nationen de gamle Cortes Oplysning a. Ogsaa blandt de Subaltern yttrede Utilfredsheden sig tydeligt, idet de løbe igjennem Gaderne med det Udraab: vive la contitution. Ved Brevenes Afgang den 12te vare allerede flere hæftede og Franske Patrouiller droge igjennem Gaderne.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Hs. Majestæt har befalet at der i alle Rigets Kirker skal læses en Sjælemesse for de der siden de 7de Marts 1820 ere faldne for Guds og Kongen Jndtil den nye Kongel. Garde bliver organisere forretter Kongen af Frankrigs Garde Tjeneste hos Hs. Majestæt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
General-Captainen i Murcia har i en offentliBekjendtgjørelse, erklæret Staden Cartagen i Beleringstilstand fordi den nægter at følge den af 5 Ferd. under 9de Octbr. meddeelte befaling: at anerkjende H. M. souveraine Authoritet og at overgiv Pladsen til de Franske Tropper. Parlamentaire, blev haanligt modtaget, ja, man fyrede saagar paa ham. Commandanten bliver i hiin Bekjendtgjørels skildret som en Forræder af Hs. M. og en Fjende af Hs. Kongel. Rettigheder.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Adskillige af de Regimenter der befinde sig i Cadix have viist sig urolige, fordi Hs. M. ved sit Indtog i Sevilla var for størstedelen omgivet af Fransk Tropper, og fordi Rygtet gaaer at den Spanske Hær Garden indbefattet, skal opløses.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Den 11te Octbr. holdt General C. O'Donne s. Jndtog i Cindad Rodrigo. Alle derværende Millitere afvæbnede og meddeelt Passe til Hjemreisen. O'Donnel vil besætte Staden med Dronning Amalies Jnfanterie-Battaillon og trække sig med sine øvrige Tropper tilbage til Salamanca og Zamora.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Hertugen af Angouleme vil før sin Hjemreise til Frankrig besøge Armeen i Catalonien.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
J Ministrenes Conseil skal det være besluttet at gjøre Hs. M. Forestillinger i Anledning af D. Vi tor Saz's dobbelte Ansættelse, saavel som Skriftefaden som Statssecretair og formaae Rusland til lignende Forestillinger i denne og andre Henseender.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Det store Franske Hovedqvarteer var den 18d Octbr. i Aldia deel Kio.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Hs. K. H. modtager paa sin Reise til Hovedstad, overalt de tydeligste Beviser paa Jndvaanernes Hengivenhed og Taknemlighed. Kongen vil, siger me opholde sig længere i Sevilla end man havde troe Den Efterretning at de Franske Tropper skulle sam- Spørg. mentrækkes ved Madrit, synes grundet. maale af den yderste Vigtighed ville vorde opløst Spaniens Hovedstad.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Paris. J denne Tid er en Canalforbindelse imellem Par og Dynkirken kommet istand, som lover det sidste Ste megen Fordeel.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Et Tidsblad leverer følgende Hjertesuk (Kosten, 1) der fortrinlig kan anvendes som en Devise i Avisskrivere: Du store Haspe, Tid, hvad hviler i dit Skjød i Nysgierrighed kun, store Fyrste, gier mig Brød.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
London, den 21de October. J Søndags ankom Vice-Consulen i Bologne Her hamilton med Depescher fra Sir Ch Stuart til Her Canning hertil.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Rom. Adskillige af de ved Pavernes Kronning sædvanlige Belysninger have denne Gang ikke fundet Sted fordi hans Hellighed har befalet at skjænke de dertil udfordrende Summer til de Fattige. Cardinalerne Spina, arrezza og Rusconi ere udnævnte til Legater for Boligna Forli og Ravenna.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Græker og Tyrker. Capudan Pascha har med den største Deel af sin Flaade forladt Stationen ved Patra, dog har han bestemt 13 af sine Skibe til Fortsættelsen af Misolings Blocade. Paa sin Fart igjennem Archipelagus har han berørt Milos, Andros og adskillige an ste Øer, dog uden at vise Fjendtligheder og er den lode Septbr. ankommet til Metylene, hvor han har gentaget sin første Opfordring til Specioterne og ydrioterne, og man taler og at adskillige Øer have - Efter Breve fra Smyrna skal har, underkastet sig. sta Metylene være gaaet Syd paa.
Jyske Efterretninger, 1823-11-06
Efterretningerne fra Corfu lyde indtil den 20 Septb. dengang befandt sig slet ingen Tyrkiske Skibe i det sioniske Hav. - Jussuff Pascha fører atter Overcomanden i Patra, som er tilstrækkelig forsynet med stropper, Munition og Levnetsmidler, hvorimod Bloden fra Landsiden kun er meget svag, af hvilken larsag Tyrkerne ikke kan forhindre jevnlig at gjøre udfald og udplyndre det omliggende District. hele Acarnanien er befriet for Tyrkerne. Odys huus har vendt sig mod Negroponte, for om muligt bemægtige sig Stæderne der. Kolokothron er truket tilbage til Peloponnes. Paschaen af Thessalonich hr med nogle Tusinde kommet fra Macedonien til arrissa og havde overtaget befalingen over Tyrker Den forrige Anfører var kaldet til Constantivel, ifølge nogle Efterretninger skal han være ført til som Fange.