Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-02-15
Fransk og Jtaliensk Republik. Under Kanonernes Affyring indtraf Bonaparte atter frisk og sund den 31 Jan. om Aftenen Kl. 6 til Paris, nu et mere blot som denne store Republiks forste Konsul, men og som den Cisalpinske eller (i Lyn saaledes omdøbte: Jtalienske Republiks Præsident, saa at disse to Stater nu ere sande Sødskende hvis Skjebne eet og samme Overhoved har i sine Hænder, Til nærmere Oplysning om det Cisalpinske KonsultasForhandlinger anføres her følgende: Det var egentlig er Kommission af 30 Lemmer, som var nedsat for at forestaae de første Magistratspersoner, der i sin Beretning den 25de erklærede: at da de franske Tropper ikke kunde rømme Cisalpinien saalænge det fattedes Nationaltropper, og endnu maatte erkiendes af flere Magter, saa behøvede det en Mand, som ved sit Navns og sin Magts Jndflydelse kunde give det den Rang, der tilkom det. Da der nu ingen saadan Mand fandtes imellem Cisalvinerne, saa maatte man inderlig ønske at General Bonaparte vilde paatage sig at være Sielen i Cisalpiniens Regiering, saa længe han ansaae det fornødent. Herpaa mødte Bonaparte den følgende Dag med et talrigt Følge af Ministre Statsraader og Præfekter i Forsamlingen, og holdt en Tale i det Jtalienske Sprog, som gaaer ud paa, at da han selv ingen har fundet, som enten havde Fordring nok paa den offentlige Tillid eller var afhængig nok af LokalitetsAanden eller havde viist sit Fædreland store Tienester nok, til at kunne anbetroes Præsidentposten, saa bifaldt han deres Ønske. En samte Deel større - sagde han - end første Gang da den Cisalpinske Republik blev oprettet, er den nu mægtigere fastere og har større Forhaabninger. Samlet af 6 forskiellige Nationer, forenes De under en Konstitutions Herredømme, der meer end nogen anden svarer til Deres Sæder og Omstændighederne. - Hidtil havde De blot særdeles Love, for Fremtiden, maae de have almindelige. Deres Landsmænd have kun Lokal=Sædvaner, de maae antage National=Skikke. Endelig have De ingen Armee, de Magter, som kunde vorde deres Fiender, have dem stærke. Men De have, hvad der kan skaffe denne : en talrig Befolkning, frugthare Marker og det Exempel, som Europas første Folt har givet under alle vigtige Omstændigheder. Da Konstitutionen derpaa blev oplæst, yttredes det almindelige Ønske, at der i Overskriften maatte sættes den Jtalienske - endskiønt der dog ere flere Republiken i Jtalien. - for den Cisalpinske Republik, samtykte den første Konsul ogsaa heri. Konstitutionen selv bestaaer af 15 Kapitler og 128 Artikler, hvoraf det Væsentlige: at den Romersk Katholske Religion er herskende i Staten. Regieringen udnævnen biskopperne, den hellige Stoel installerer dem, og de udnævne igien Præsterne. Republikens Gebeet deles i Departementer Distrikter og Meenigheder. Enhver som har boet der 7 Aar, har Borgerret. Souverainetaten er hos de samtlige Borgere. Følgende 3 Valgkollegier udgiøre dens Organ : et af Possidentii eller Grund Eiere bestaaende af 300 Lemmer, hvis Forsamlingsted er Maji. land; et af Dotti eller Lærde, som bestaaer af 200 Lemmer og samles i Bologna, samt Commercantii, der bestaaer af 200 Kiøbmand og Fabrikantere, hvis Forsamlingsstæder Brescia. Paa Regieringens Jndbydelse forsamle alle 3 Kollegier sig i det mindste en Gang hver andet Aar for at udvælge Lemmerne til Statskonsultaet, det lovgivende, Korps a., hvilke dog derpaa egentlig udnævne inden 10 Dage af en Kommittee af 21 Lemmer, som dannes af alle 3 Kollegier og kaldes Censuren. Denne forsamler sig i Cremona 5 Dage efter at Kollegiernes Møde er endt. Regieringen bestaaer af Præsidenten, Vicepræsidenten et Statskonsulta, Ministrene og et lovgivende Korn Præsidenten beholder sin Post i 10 Aar og kan vælges igien. Han foreslaaer Lovene, beforger de divlomatiske Underhandlinger, udnævner og afsætter efter Behag Ministre, Agentere og Generaler, ogsaa vælger han Vicepræsidenten, som i hans Fraværelse forestiller hans Person; dog kan denne ikke afsættes saalænge hins Præsidium varer. Præsidentens Gehalt er 500000 og Vicepræsidentens 100000 Maylandske Livres. Naar Præsidentposten bliver ledig fungerer Vicepræsidenten for ham, indtil den igien er besat. Statskonsultaet bestaaer af 8 fortiente Borgere, i det mindste 40 Aar gamle, som vælges paa Livstid og have 30000 Livres aarlig Gehalt, Det besørger alle vigtige uden= og indenlandske Anliggender. Det vælger ved Stemmefleerhed Præsidentens Efterfølger inden 48 Timer, og kan ikke skilles af for Val ger er fuldført. Det lovgivende Raad bestaaer af 10 Borgere i det mindste 30 Aar gamle, som Præsidenten vælger. Deres aarlige Gehalt er 20000 Livres, og deres Forretning bestaaer i at udkaste Lovene og konferere derover med det lov givende Korps Talere. Dette sidste bestaaer af 75 Lemmer i det mindste af 30 Aars Alder, hvoraf en Trediedeel fornyes hverandet Aar. Det holdes i det Mindste 2 Maaneder igiennem om Aaret et Møde og udnævner en Kommission af 15 Talere, som efter hemmelige Konferencer med det lovgivende Raad giver Regieringens Lovforslag et bekræftende eller forkastende Votum. Det lovgivende Korps raadslaaer - ligesom i Frankerig, uden Discussioner og afgiør ved hemmelig Stemmefleer, hed. Hvert Lem har 6000 og hver Taller 9000 Livres om Aaret. Herpaa følger det siden Bonapartes Regiering opkomme nye Republikanske Princip.