JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-26
Auctioner. Fredagen den 13de næste Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver, i Søndertranders Kro, ved Auction, solgt nogle uvisse Fordringer, deels i Obligationer og deels i andre Gjeldsbeviser, til Beløb circa 870 Rbd. Sedler, tilhørende Dødsboet efter afgangne Ane Pedersdatter, Enke efter Huusmand Niels Andersen Westergaard, ogsaa kaldet Engeland, af Søndertranders By. Conditionerne til Auctionen ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir i Nibe, tilligemed en Fortegnelse paa de Fordringer, som skulle sælges. Nibe, den 23de Februar 1835. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Underhuset forsamlede sig den 19de Februar, om Middadagen Kl. 12, og Kl. 6 var Hr. Abercromby valgt til Taler i Underhuset med 316 Stemmer mod 306. Den 1ste Kamp mellem Ministeriet og Oppositionen er altsaa afgjort og Ministeriet maatte bukke under. Re formerne triumphere, men ved Postens Afgang vidste man endnu intet om hvad Parti Robert Peel vil tage, om han nemlig vil resignere eller ikke. Rimeligviis vil Adressen, hvormed Underhuset kommer til at besvare Trontalen, som er bleven holdt den 24de, men som vi endnu ikke kjende, afgjøre hans Skjebne i saa Henseende. At det vil lykkes Oppositionen, i denne Adresse at faae indflettet en udtrykkelige Erklæring af Utilfredshed med en Torvad ministration, synes, efter den Stemmegivning, som afgjorde, ovenomtalte Kamp, ikke mere at være nogen Tvivl underkaskeet, da det Spørgsmaal, om Sir Sutton eller Sir Abertromby skulde beklæde Præsidentposten i Underhuset, var bleven til en reen Parti=Qvæstion, ved hvilken det tillige skulde afgjøres, om det reformerede Parlament vilde taale et tilbageskridende Ministerium eller ikke. Reformpartiets Anstrængelser igjennem de liberale Blade, for at faae et til strækkeligt Antal Medlemmer til at møde strax den første Dag, bleve kronede med Held. Et saa stort Antal Parlamentslemmer har endnu aldrig tilforn og ved ingen somhelst Leilighed været samlede paa eengang i Underhuset; endog da Reformbillen den 6te Juli 1831 skulde læses anden Gang, talte det nogle Medlemmer færre end denne Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
De antiliberale Blade ville ikke tillægge denne Begivenhed nogen betydelig Vigtighed; de kalde den en ubetydelige Forpostfægtning, og støtte især deres Haab paa den Omstændighed, at Majoriteten kun talte 10 Stemmer; men denne Majoritet er langt fra ikke saa ubetydelig, som den synes ved første Øiekast. Et engelsk Ministerium behøver, som al Fortidens Erfaring har lært, naar det vil holde sig, stedse en meget betydelig og anseelig Majoritet i Underhuset; har dette altsaa ikke en saadan af 50 til 100 Stemmer, for sig, men endog 10 bestemt imod sig, saa synes et saadant Cabinets Skjebne ikke at være nogen Tvivl underkastet. Lægger man endnu Mærke til, at ved Debatterne, som gik forud for Stemmegivningen, de 2 Valgandidaters Personlighed aldeles blev ladet ude af Spillet, saa viser det sig endnu tydeligere, at man blot havde til Hensigt at prøve de respective Partiers Kræfter. Saaledes stemmede de samtlige Herrer, som hylde den Grundsætning, at man skal see paa Systemmet, ei paa Personerne, for Cabinettet; endog den Deel af Whiggerne, f. Ex. Stanley med sit Partii, stemmede for Tornerne, og dog beholdt Ministeriet endnu 316 Modstandere i Parlamentet. Det vilde være at byde det parlamentariske Erfaringer Trods, naar man, efter dette Udfald, endnu vilde spaae Ministeriet Peel=Wellington, nogen lang Varighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Preussen. Der er en ualmindelig levende Coureervexling mellem det preussiske Udenrigsministerium og London. Man lægger nemlig i Preussen megen Vægt paa, om Toryministeriet kan holde sig i England, og glæder sig over den Eftergivenhed, det lader til at ville vise i Reformisternes Aand, fordi Englands Jndflydelse paa den udenlandske Politik derved kan formodes at ville kunne medvirke til en saadan Tingenes Stilling, der stemmer overeens med det conservative Parties Anskuelser. Preussen skal derfor ivrig understøtte den Plan, at jevne Spaniens Anliggender ved et Ægteskab, hvorved man tillige haaber at kunne gjøre nogle betingelser for den indre Forvaltning, der paa den ene Side kunne ordne det spanske Cabinets Finantsvæsen og paa den anden Side indskrænke Liberalismens Aand indenfor snævrere Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Hvad Don Miguel angaaer, vil han vel nu, efter Donna Marias Formæling, blive overladt til sin egen Skjebne. J det mindste tales der om, at Preussen paa ny vil knytte dets tidligere diplomatiske Forbindelser med Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Blandede Efterretninger. Den preussiske Finantsminister gjør sig populair; han skal interessere sig meget for at begunstige Jndustrien og forlat faae anlagt Jernbaner i den preussiske Stat. En Commission af Sagkyndige beskjæftiger sig allerede med, at undersøge Terrainet mellem Potsdam, Leipzig, Hamborg og Stettin, og tillige med at overveie, om saadanne Baners Anlæg vil kunne forrente sig. En anden Commission afsendes til Paris, for at undersøge de nye Dampvogne og forberede Forsøg med dem paa de preussiske Chausseer. J Lyon skedte først i denne Maaned følgende ondskabs fulde Gjerning. Om Aftenen imellem Kl. 10 og 11 nærmede sig flere Personer en ved Raadhuushjørnet staaende Skildvagt, under det Foregivende, at spørge ham, hvad Klokken var. Strax efter at Skildvagten havde svaret, og Personerne havde bortfjernet sig, følte han paa flere Steder af Brystet og Underlivet en Smerte som af Brandsaar. Efter hans Tilbagekomst i Vagtstuen saae Soldaten, at hans Uniform var fugtig overalt, hvor han følte Smerten. Ved tvende Apothekeres Undersøgelse fandt man, at den Vædske, som man havde kastet paa Skildvagten i det Øieblik hans svarede, var Skedevand eller Salpetersyre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
J Løbet af forrige Sommer fandtes i Frankfurt en jødisk Tjenestepige paa en græsselig Maade myrdet, uden at man kunde, til Trods for alle Autoriteternes Bestræbelser, udfinde Ophavsmanden til denne Forbrydelse. Et Tilfælde skal endeligen have foranlediget Opdagelsen. En nylig til Frankfurts Liniebataillon hvervet Soldat skal nemlig havel udsagt, at Morderen befinder sig i den franske Fremmedlegion, ved hvilken han har taget Tjeneste, og i en Ruus selv har rost sig af sin Misgierning, i flere Cammeraders Overværelse, blandt hvilke ogsaa Fortælleren befandt sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Der er allerede fra den frankfurtske Øvrigheds Side gjort de fornødne Skridt, for at bevirke hans Udlevering eller Afstraffelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Nylig tildrog sig et høist anstødeligt Optin ved det kal Tribunal i Paris. En Tyv, ved Navn Duhem, blev dømt til 3 Aars Fængsel. Neppe havde hiin hørt sin Dom, førend han bukkede sig, tog sine Træsko, for at kaste dem i Hovedet paa Præsidenten i Retten og Generaladvocaten, men feilede heldigviis dem begge; dog blev et Vindue slaaet itu og en af Assessorerne i Retten blev truffen. Han ledsage de denne Voldshandling med de værste Skjeldsord, og truede med at qvæle Dommeren, hvis han kunde faae fat paa ham, ja Ludvig Philip selv. Retten har herpaa dømt Delinqventen til endnu 5 Aars Fængsel, til Tab af alle borgerlige Rettigheder, til bestandig Opsigt under det høie Politi og efter Straffetidens Udløb til 5 Aars Bortfjernelse fra Paris og dens Omegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Den 8de Febr. døde i Paris den berømte SaarlægDupuytren, i sit 56de Aar. Han efterlader sin eneste Dat. ter, Fru v. Beaumont, en Formue af henved 7 Millioner Fr. Desforuden har han skjænket 200,000 Fr. til Oprettelsen af en Lærestoel for den medicinsk-chirurgiske Pathologi og 300000 Fr. til en Forsørgelsesanstalt for 12 gamle, Læger. Dupuytren var af ringe Herkomst, og født i en lille By i Departementet Over=Vienne. Da et Regiments engang marscherede derigjennem, saae een af Oficererne ham lege med nogle andre Drenge paa Torvet, blev opmærksom paa hans aandrige Physiognomi og tog ham med til Paris, hvor han, som Chirurg, erhvervede sin uhyre Formue. Dagen før sin Død lod han sig endnu forelæse af en Avis, for, som han sagde, at kunne medbringe de nyeste Efterretninger til hiin Verden. Den 10de Ds. blev han begravet, under et uhyre Tilløb af Læger, Studenter og Andre. For Prest i Sørgeskaren bemærkede man Hr. von Rothschild, hvem den Afdøde havde udnævnt til sit Testamentes Fuldbyrder. 4 - Lævevidenskaben har lidt nok et betydeligt Tab i denne Tid, idet Døden ogsaa har bortrykket Professor Foders i 4 Strasborg, en Mand, der fornemmelig har udmærket sig ved det ypperligt Værk om medicina forensis. Allerede i længere Tid skal Talleyrand have arbeidet paa sat ordne sine Memoirer, nu beskjæftiger han sig meere dermed end nogensinde. Allerede skal han have contraheret med en Forlægger om deres Offentliggjørelse. Først agter han at udgive sine samtlige politiske Taler, for ved Sammenstillingen af sine Ord og Handlinger, til forskjellige Tider, at vise, at han aldrig har modsagt sig selv, et Beviis, som liman dog i Almindelighed troer ville falde ham noget vanskeligt at føre. Iøvrigt skal han ikke skaane de nærværende Magthavere i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Til Ære for den afdøde Lafayette havde den forhenværende Præsident for de forenede nordamerikanske Stater, Adams, foreslaaet at ville holde en Tale i Congresforsamlingen, hvortil han lod Englands og Frankrigs Gesandte indbyde. Gesandtene skreve til Adams, for at forhøre sig, om der ikke i Talen vilde forekomme Noget, der kunde være upassende for dem at høre. Adams lod dem svare, at dersom de ikke vilde høre Andet, end Hvad der var dem behageligt, da gjorde de bedst i at blive hjemme; hvilket Raad de da ogsaa fulgte. I Aiguesmortes, i Provence, omtrent 1/2 Miil fra Havet, ller man, ved at anlægge en Chaussee, stødt paa en temmelig vel conserveret Krigs=Galei, 72 Fod lang og 9 Fod. bred. Man antager for afgjort, at den har hørt til den Expedition, hvormed Ludvig den Hellige drog til Palæstina. Korsfarernes Flaade laa nemlig dengang for Anker ved Alguesmortes. Siden er Havet vegen saa langt tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Af det under Revolutionen afbrændte Slot i Brunsvig er nu Hovedfløien allerede saavidt gjenopbygget, at Hertugen, til næstkommende Efteraar vil kunne flytte ind i det. Naar ogsaa begge Fløiene først ere fuldente, vil dette Pallads blive eet af de største og skiønneste fyrstelige Residentsslotte i Tyskland. Hertug Wilhelm, der er en stor Jagtelsker, har fra Kongen af England nylig modtaget en Foræring af 45, Jagthunde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Postvognen imellem Hoya og Asendorf er den 4de Ds. dom Aftenen bleven angreben af 6 til 8 Røvere, som udplyndrede den. Jmellem Osnabrück og Hamborg er en Tønde med 5000 hollandske Gl. bleven ombyttet med en anden, som Jntet indeholdt af Værdi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Den 15de Novbr. f. A. aabnedes formeligen det nye Unihversitet i Bern, forud allerede bekjendt ved de tyske Staters Forbud imod at besøge det. De holdte Taler vare, som man kunde forudsee, fulde af kraftige Declamationer imod Fyrste=Despotisme, Frihedsfjender o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
J Rusland bære Ulvejægerne sig saaledes af: 8 eller 10 Jægere forene sig, vel bevæbnede, til Jagten. J Slæden medtage de en Griis, i en Pose med en lang Strikke ved. Naar Selskabet er ankommen i Skoven, kastes Sækken ud og slæber bag efter Slæden. Ulvene, som høre Grisens Skrig, lade ikke længe vente paa sig. De komme hyppigt i flokkeviis, for at bortsnappe deres Bytte, og Jægerne, som imidlertid have udsøgt sig gode Skydestader, nedlægge dem let. Det skal ikke være saa sjeldent, at et Jagtselskab i 4 til 5 Timer nedlægger 50 til 60 Ulve.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Anledningen til det interessante Rygte om Dronningen af Englands befindende skal ikkun grunde sig paa en blaaBaandsløife, som Hs. Majestæt nylig har paa den venstre, Skulder i en Assemblee i Brighton. Georg den 3dies Gemalinde pleiede nemlig at bære et lignende Tegn paa Skulderen, naar hun befandt sig i velsignede Omstændigheder; men den egentlige Betydning deraf er, at, da der existerers en kvindelig Hosebaands-Orden for den kongl. Familie, og Damerne ikke godt kunne bære denne en sautoir, saa har man substitueret denne Orden som en ziirlig Sløife paa den venstre Skulder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Hr. Lasitte har i de franske Journaler ladet indrykke et Brev, hvori han søger at bevise, at hans financielle Forfatning ingenlunde er saa slet, at den franske Bank, hans næsten eneste Creditor, skulde have nødig, strax at tage de strængeste Forholdsregler imod ham. Hans hele Gjæld medsRenter beløber sig til 6, 420,000 Fr., som han paa 1041,000 Fr. nær, strax kan betale, enten contant eller med gode Vexler, og for Resten tilbyder han sig at stille antagelig Sikkerhed, som inden Aars Frist kan realiseres. Hr. Lafitte søger fornemmelig at gjendrive det om ham udspredte falske Rygte, at han allerede skulde været ruineret inden Juli=Revolutionen udbrød, thil, siger han, fremfor Alt er det mig, der efter 55 Aars Arbeide maa begynde forfra, om at giøre, at bevare mit gode Navn." Man seer altsaa, at det er hansse Alvor at grunde et nyt Establissement. sk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Rigsdagen i Presborg har den 29de Jan. fattet den i Beslutning, at der imellem Pesth og Osen skal opføres ene fast Bro over Donauen af den paatænkte Tunnel bliver en der vel altsaa Intet) og at Alle, uden Stands Forskjel, s. her skulle svare Bropenge, saa længe indtil Omkostningerne ved Broens Opførselse ere dækkede. Denne Beslutning er for saavidt mærkelig, da det er første Gang at den ungarsket Adel bekvemmer sig til nogen Afgift, der sigter til Opnaael, sen af en for det Almindelige nyttig Indretning. Fleret ungerske Magnater satte sig vel ogsaa kraftig nok derimod, og blandt Andre erklærede En: at han aldrig vilde bekvemme sig til at betale en Skilling i Bropenge, og skulde man vove, med Magt at spærre ham Passagen imellem Pestyl- og Osen, vilde han hellere leie sig en Baad og lade sig sætte over Floden. sk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
J og omkring Dresden ere i de sidste 2 Aar ikke færre end 9 Personer blevne myrdede. Jfølge de fængslede Morderes Udsagen, have de Alle udført Gierningen i den sikkre, Forudsætning, at de ikke vilde blive straffede derfor med Døden. Der blev netop i samme Tid debatteret i Kamrene om Dødsstraffens aldeles Afskaffelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
En bayersk Godseier i Nærheden af Augsborg, har efter flere Aars Forsøg bragt det til, af Kartofler at forfærdigen 3 forskjellige Sorter behagelig Biin og Ædike, godt Øl, som sel kan holde sig; reensmagende Brændeviin, hvoraf igjen kan n tilberedes Rom, Cognac og Liqueurer; Sukker, baade i fast n og flydende Form. Manden hedder Krieg. Han driver nu i disse Fabricationer i det Store og med god Fordeel, da han tillige ypperlig kan benytte Affaldet til sin Qvægbesætning. Den landoeconomiske Forening i Over=Donaukredsen at har i Aaret 1833 tilkjendt ham en Medaille. Den 7de f. M. har en Landmand i Nærheden af Toulon, nedlagt en Schakal, som i faa Dage havde revet en Geed, 2 Sviin, 4 Faar, 300 Særkreaturer og alle Katte i Omlegnen ihiel. Sandsynligviis er dette Rovdyr bragt til Tourillion med et Skib fra den afrikanske Kyst, og undsluppen; maaskee ogsaa har det hørt til et Menageri.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Algier har allerede en europæisk Befolkning af 10,000 Siæle. Garnisonen formodentlig uberegnet. Jfjor løb 17000 Skibe ind i Algiers Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Den brittiske Handelsmarine bestaaer fortiden af 24500 1 Skibe, bemandede med 160,000 Søfolk. Dens Totalværdi anslaaes til 26500000 Pd. Sterl. Trods de store Fremskridt, Skibsfarten har gjort, bemærker man dog, at Skibbruddene i en frygtelig Grad tiltage. Siden 1793 ler der i Gjennemsnit aarlig forliist 557 Skibe, 1833 gik 1800 nedenom og hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
I Holland skulle Skatterne nu være stegne saa høit, at naar en Mand f. Ex. eier et Huus, der indbringer 600 Gylden i Leie, maa han betale ligesaa meget i personelle og andre Skatter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Champagneviin=Fabricationen - egentlig: Fabricationen af mousserende Rhinskviin - gjør betydelige Fremskridt i det Würtembergske. Kesler og Georgi i Eslingen anvende dertil en Driftscapital af 150 til 160000 Gylden, som neppe i de første 3 Aar bliver frugtbringende, da de mousserende Vine behøve en Behandling af 1 1/2 og 2 Aar. Kesler, har fra 1807 til 1825 opholdt sig i Champagne. 1826. anstillede han de første Forsøg med at behandle den würtembergske Most ligesom Champagne. I det første Aar præparerede han 4000 Flasker ; 1827. 30,000; 1828. 54,000; (1829 var Mosten for ringe dertil, 1830. 30,000; 1831. 472,000; 1832: 44,000, og 1833: 57,000 Flasker. J Partier sælger han Flasken for 1 Gylden 24 Kreutzer. Udenfor Tyskland har han fornemmelig Afsætning til Rusland. En lignende Fabrik er siden bleven anlagt af Zeller & Rauch i Heilborn (de aftappede 1832, 80,000 Flasker, og den anden af Chr. Müller i Berg. Tilberedningsmaaden er den samme som Champagnevinens, med Undtagelse af nogle faa Afvigelser, som Mostens Natur gjør nødvendige.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Kjøbenhavn, den 24de Februar. Det store Misforhold, der fortiden finder Sted imellem Ansøgere om Communitetsstipender og Antallet af de Stipendiepladse, som halvaarig blive disponible ved Kjøbenhavns Universitet, har foranlediget det theologiske Facultet til, i et 1 Andragende til Directionen for Universitetet og de lærde Skoler at yttre Ønske om en Foranstaltning, som kunde bien drage til at gjøre Valget mellem Ansøgerne meere sikkerte Efterat Directionen havde taget Sagen i Overveielse og allerunderdanigst foredraget den for Hs. Majestæt Kongen, har det behaget Allerhøistsamme, allernaadigst at bemyndige dens til, under 24de Jan. d. A. at udfærdige følgende Bekjendtgjørelse: "Enhver Studerende ved Kjøbenhavns Universitet, som herefter ansøger om academiske Beneficier, bør til Oplysning om sin Trang til saadan Understøttelse vedlægge sinsk Ansøgning et testimonium paupertatis, affattet efter(hosfølgende) Schema. Et saadant Testimonium, der kuns er gieldende for 1 Aar, skal, for at kunne tages i Betragtning, være forsynet med Øvrighedens Paategning: at Jntet er den bekjendt, der kan svække Paalideligheden af det Oplysninger, som deri af Vedkommende ere indførte. Denne Paategning bliver at meddele af Øvrigheden paa det Sted, hvor Testimoniets Udstæder boer, i Kjøbstæderne af Magistraten eller Byfogden, og paa Landet af Herredsfogden eller Birkedommeren.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
J Aaret 1832 udsatte det kgl. danske Videnskabernes Selskab et Priisspørgsmaal angaaende Hestevæddeløbenes og den dermed forbundne Trainerings Jndflydelse paa Danmarks Hesteavl." De Mænd, som efter Selskabets Jndbydelse have paataget sig at indgive hver sin, af den Andens uafhængige, Dom over de indkomne Priisopgaver, vare der. Kammerherre og Oberst v. Berger, R. af De- og Dom., Jnspecteur over Cavalleriet; Prof. Wiborg, R. af D., Forstander for Veterinairskolen; Major v. Flindt, R. af D. og Dom., og Capt. v. Riegels, R. af De 10 Priisafhandlinger indkom; men af disse vare de 4, ganske imod de fastsatte Bestemmelser, forsynede med Forfatter navn. De kunne derfor ikke komme i Betragtning og ingen af dem fandtes desuden at have besvaret Spørgsmaalet tilfredsstillende. Af de 6 andre bleve de 3, der vare betegnede med Mottoerne: Erfahrung ist die beste Lehrmesterin, vorzüglich im landwirthschaftlichen Gewerbe, Alles mus seiner Zeit sich verandern, og Prøv Alt, og vælge den Bedste, erkjendte for de fortrinligste; skjøndt ingen af dem kunde ansees som nogen fyldestgiørende Besvarelse. Da de imidlertid dog fortjente den Roes, at være skrevne med med gen Sagkundskab, og indeholdt det Vigtigste af det, som kan siges fra modsatte Sider om Gienstanden, saa fandt Selskabet det passende at tilkjende hver af disse Afhandlingers Forfatter en Belønning af 100 Rbd. S. M., at lade Afhandlingerne trykke samlede paa sin Bekostning, og at skjænke hver af Forfatterne 100 Exemplarer af denne Samling. Selskabet har besluttet, at de Sedler, hvori Forfatterne til de foretrukne Afhandlinger have opgivet deres Navne, ikke skulde aabnes, førend de have tilkjendegivet, om de ere villige til at lade deres Afhandlinger komme for Lyset under de angivne betingelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
I Ugen fra den 14de til den 21de Februar ere her i Staden ægteviede 14 Par, fødte ere 78, deraf 44 Drengel- og 31 Piger; døde ere 92, deraf 26 Mænd, 22 Kvinder, 23 Drenge og 21 Piger. Under ovennævnte 92 Døde ere Lindbefattede 10, som døde i Fødsels= og Pleie stiftelsen. Saaledes ere 14 flere døde end fødte. - De angivne 9 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager; Afsindighed 1, Alderdom 11, Barselseng 2, Betændelsesfeber 5, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brok 1, Vrystkrampe 2, Brystsyge 6 Bylder 1, Drik 2, dræbt sig selv 1, Dødfød 2, Forstopvelse 1, Hoste 3, indvortes Svaghed 4, Kirtelsvaghed 1. Kopper 2, Krampe 16, Meslinger 2, Nervefeber 3, Skarlagensfeber 2, Slagflod 5, Svindset 8, Tænder 1, Vatternisot 5, venerisk Syge 1, uanmeldte Sygdomme 2.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 24de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 207 1/2. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 1 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 92 1/2 a 93 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto a 89 i Banco. Natulb. Ovl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 1 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 10 a 1011 i B. 1 pCt. Ditto Ditto af 1828 10 a 101 1/2 i r. S. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 10 a 101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Dito 10 a 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 74 Lst. Hamborg, den 24de Februar. Bordeaux 188 3/8. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 72 s.; k. S. 13 Mk. 19 1/4 s. Madrid 46. Cadix 471. Lissabon 521. Amsterdam 2 M. 36, 6, k. S. 35, 90. Kjøbenhavn 209 1/2. Species 3 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-28
Aalborg, den 27de Februar. I de faa Forrstillinger af det herværende Müllerske Skuespillerselskab, dette Blads Redacteur har havt Leilighed, at bivaane, har umiskjendelig Flid hos de Rollehavende, den sømmelig Agtelse for et Publicums billige Fordringer, fra Bestyrelsens Side og heldig Stræben efter at uddanne de fortrinlige Anlæg, som ikke Faa af Selskabets Medlemmer gere i Besiddelse af, været de bemærkninger, han har gjort, og herved tillader sig at offentliggjøre, at de ville finde Gjenklang hos den dannede Deel af Publicum, tvivler han saameget mindre om, som det meget talrige Besøg af de allerfleste Forestillinger maa antages som utvetydigt Beviis paa dets Tilfredshed. Han er derfor saa meget villigere til at optage nedenstaaende Meddelelse, som han ifølge Ovenstaaende, i det Hele, er enig med den ærede Meddeler, i hvad denne, som den saare tilfredsstillende Forestilling i Aftes, har sagt De smaa Vildttyve, vilde vist være saare velkomne, om de besøgte os engang endnu, forinden deres Afreise herfra Egnen. Meddeelt.)