JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Som et Curiosum anfører Kjøbenhavnsposten, at Collegialtidenden" nu er undertegnet: "Redigeret, udgivet og forlagt af Geheime-Statsminister og Generalprocureur Ørsted." – "Naar Nogen, hedder det, har villet opholde sig over, at et vist Blad hos os redigeres af altfor simple Folk, kan man nu som en Modsætning anføre, at der ogsaa hos os (hvad der ikke er Tilfældet noget andet Sted i Verden) findes et Blad, der redigeres af en Geheime-Statsminister, saa at Extremerne i saa Henseende hos os berøre hinanden, og det Ene kan ansees at bøde paa det Andet. Forresten kan man ogsaa sige: at vi nu dog virkelig have et ministerielt Blad.""Dagen" meddeler i den mod Proc. Balth. Christensen anlagte Sag for Artikken: "Enighed i det Væsentlige", følgende interessante Oplysninger: "Medens Sagen stod under Behandling for Lands-Over- samt Hof- og StadsRetten, nedlagde Tiltalte den tidligere omtalte Protest mod paa en inqvisitorisk Maade at afæskes Forklaring, hvilken af Criminaldommeren toges tilfølge, men derimod forkastedes af Høiesteret. Under 14de Juli 1841 blev der afsagt Dom af Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten, ved hvilken Tiltalte tilfandtes at bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være Censur undergiven i 1 Aar, hvilket Udfald motiveredes ved det af Tiltalte brugte Udtryk: "at to Aarhundreders Absolutisme ikke sporløst kan have vandret hen over et Folks Nakke." Under Sagen var deraf den befalede Actor nedlagt Paastand om, at Tiltalte skulde have sit Embede som Sagfører forbrudt, fordi han skal have opfordret til at virke til en Constitutions Jndførelse. Men da Hof= og Stadsretten ikke antog, at Tiltalte ved det ham imputerede Forhold havde gjort sig skyldig i Overtrædelse af Presselovgivningen, saa fandt den, at der, ifølge Jndholdet af det danske Cancellies Skrivelse, hvorved Actionen er beordret imod Tiltalte i Egenskab af Bladredacteur, uden at hans Stilling som Embedsmand omtales, ikke kunde blive Spørgsmaal om, i Medfør af den nysnævnte Lovgivning, at dømme ham til Embeds=Fortabelse. Efterat Sagen var paakiendt, lod Cancelliet den indanke for Høiesteret, hvor Justitsraad Blechingberg beskikkedes til Actor og Justitsraad Hørgh Guldberg til Defensor for Tiltalte. Medens Sagen stod for Høiesteret, søgte og erholdt Actor Bevilling til, at Høiesteret maatte tage under Paakjendelse i Realiteten den af Actor ved Lands-Over- samt Hof- og Stads=Retten gjorte Sigtelse, at Tiltalte havde ved den under Sagen omhandlede Artikel handlet imod sin Embedsen og Pligt, dersom det befindes, at det burde være skeet i forrige Jnstants. - Grunden til, at Procurator Christensen ikke er idømt nogen Censur ved denne Dom, maa antages at være den, at han allerede ved tidligere Domme er anseet med maximum af denne Straf for første Gang begaaet Overtrædelse af Plac. af 1ste Novbr. 1837."
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Ved den af os igaar omtalte i Roeskilde afholdte Forsamling af Formændene for gamle Roeskilde Amts Sogneforstanderskaber blev, efter hvad vi have bragt i Erfaring, ogsaa omhandlet at publicere Sognforstanderskabernes Forhandlinger i en bestemt Tidende. Man besluttede at lade Publicationen skee i den af Pastor Børresen redigerede, hæderligen bekjendte Tidende: "Bondevennen, eller i fornødent Fald i særegne Tillæg til dette Blad. J Rødeveirmøllekro ved Kjøbenhavn har der været en Forsamling af Kjøbenhavns Amts Sogneforstanderskaber, blandt Andet angaaende Offentliggjørelsen af Forstanderskabernes Forhandlinger. "Dagen" havde tilbudt at optage dem, men det blev eenstemmig besluttet at frabede sig dette Tilbud; det blev vedtaget at overdrage denne Offentliggjørelse til Bladet "Almuesvennen", der i Kjøbenhavn udgives af Skolelærer Sørensen, og forhenværende Borger i Frede(Fædel.) ricia Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Den bekjendte smukke herskabelige Gaard, det saakaldt Mac Evoys Palais, i Bredgaden, er solgt underbaanden til Apotheker L. Schmidt fra Nakskov for 21500 (Berl. Td.) Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Under 5te Marts er emaneret en Placat angaaende Udstædelsen af en ny Stempeltaxt for Slesvig og Hol(Berl. Td.) steen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
J "Dagen" læses følgende Opfordring: En Sommerdag i Aaret 1823 eller 1824 gik nogle Soldater og Bønderkarle ud i en Baad for at bade sig; de roede et godt Stykke udenfor Estacaderne og begyndte der at klæde sig af. Allerede paa Udfarten var det øiensynligt, at de kun vare lidet erfarne i at styre en Baad, muligt vare de ogsaa for mange i, vist er det, at Baaden kantrede paa et Sted, hvor der var omtrent to Favnes Dyb og da de deri værende Personer ikke kunde svømme, vilde de rimeligviis være omkomne, hvis der ikke var ydet dem betimelig Hjælp. Fire Herrer paa en anden Baad havde været opmærksomme paa Karlenes Færd og kunde derfor komme tidligt nok for at redde dem, af hvilke nogle havde klynget sig til den kantrede Baad, medens andre bleve trukne op af Vandet. Saafremt nu nogen af ovenmeldte reddede Personer endnu ere ilive, (hvilket antages at være rimeligt, saa ønsker man at vide deres Navne, Opholdsteder og saameget af deres paafølgende Skjæbne, som de maatte finde passende at meddeele. En slig Meddelelse kunde skee enten igjennem de offentlige Blade eller ved en forseglet Bille mærket "Kallebodstrand, som kan indleveres paa "Dagens Contoir. Man behage at lægge Mærke til at disse Oplysninger søges af de Reddede, ikke at de Reddende. Saavidt Jndsenderen kan erindre vare de Reddede 8 a 10; een eller to af dem havde allerede slugt en Mængde Søvand. Muligt er det, at det ovenangivne Aarstal er noget feilagtigt men de paagjældende ville nok kunne gjenkiende Begivenheden af forestaaende Beskrivelse. Da de paagjældende Soldater, hvoraf enkelte erindres at være Jyder, rimelig viis opholde sig paa Landet, anmodes Dhrr. Redacteurer af Provindsialaviserne at forunde nærværende Opfordring en Plads i deres Journaler."¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
J den Frisindede hedder det om Mordet i Eiby5 Personer ere implicerede i Mordsagen, nemlig en Bødker og en Skrædder, samt tvende Karle og en Person ved Navn Worm. Skrædderen er den, som har dræbt dem alle tre, og Worm den, som egentlig skal have forledet de Andre til Udaaden. Planen, som de havde lagt forinden, skal i det Væsentlige have været følgende: Worm og de tvende Karle skulde af og til udspeide Localiteterne, og vare af den Aarsag ogsaa flere Gange inde i selve Huset, for at Fol skulde blive opmærksomme paa dem og troe, at det var dem der havde udført Misgierningen. Bødkeren og Skrædderen skulde da en Nat overfalde Folkene, dræbe dem og røve, hvad de kunde faae; samme Nat skulde Worm og Karlene overnatte hos en Mand en Miil derfra. Naar Gjerningen om Morgenen rygtedes, vilde Mistanken naturligviis falde paa sidstnævnte Tre, der virkelig ogsaa arresteredes; men ved at bevise deres alibi, da Rovmordet skete, atter maatte løslades. – Planen var altsaa ret snildt anlagt; men god er det, at den dog opdagedes.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Eckernforder Ugeblad vil vide, at der nu i Slesvig forberedes Oprettelsen af en almindelig Livsassurance-Forening, der vil blive baseret paa de gangbareste Forsikkringsmaader. Den i Kjøbenhavn paatænkte nye Forsikkringsanstalt, der ogsaa skulde udstrække sin Virksomhed til Hertugdømmerne, skjøtter man ikke om.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Efter i denne Anledning ifjor at have foretaget en Reis til Ludvigslyst i Storhertugdømmet Mecklenborg-Schwerin for at lære Jndretningen af en Vildsvine-Park at kjende har Førster Eck, paa Hs. Majestæts Befaling, nu i sit Revier i Sachenwalde indrettet en saadan Park eller Have af 400 Morgen Lands Størrelse. Det er just ikke mange Aar siden at der endnu gaves Vildsviin i Sachsenwald; men de bleve da aldeles udryddede. De første nye Beboere af denne "Sau-Park ville indtræffe til Efteraaret, hidsendte af Storhertugen af Mecklenborg-Schwerin. (Jtzeh. Ugbl.)J Hemp. Av. hedder det: Bestaaer en Communes sande Rigdom i gode og virksomme Borgere, desmere maa Odense beklage et saadant Savn, ved den retsindige og dristige Grosserer, Hr. Consul Gruts Bortflyttelse. J Mandags afreiste denne humane og agtværdige Mand med Familie herfra, ledsaget af vore hjerteligste Ønsker og de Manges Velsignelser, som aldrig ville glemme hans beviste Velgierninger.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
J en i Loll. Falst. Stiftst, meddeelt Artikel om Capitelstaxten yttres iblandt Andet: "Uagtet der kunde siges Meget om Maaden, paa hvilken Capitelstaxten ansættes, bliver dette jo vel sagtens ved det Gamle, som saameget Andet, endskjøndt vi burde gaae frem med Tiderne, og ikke blive ved den gamle Slendrian; thi saafremt Kornhandelen fremdeles skal vedblive under samme Vilkaar for Kjøbmændene som hidtil (især i de to sidste Aar, da maae de alle gaae tilgrunde, og bedre bliver det aldrig, førend Kjøbmanden engang faaer Dinene op, og ikke kjøber en Tønde Korn af nogen Bonde eller Landmand, uden efter Vægt. Efter Vægt maa Kjøbmanden levere, om han vil sælge, og hvad var da rimeligere, end at han kjøbte efter samme Maalestok; dette vilde være til Bondens, saavelsom til Kjøbmandens absolutte Fordeel og vække Sands hos den Første (bedre end at Præmiepløining) til ved en bedre Behandling af sin Jord og ved Anskaffelsen af reent Sædekorn at bringe et ganske andet Udbytte ud af sin Ager, end efter det Snavs Størstedelen nu nedlægge i den. Vort Korn vilde da lidt efter lidt hævde sit Renommee paa de fremmede Markeder, og Fordelene, blive uberegnelige. – – Kjøbmanden kan ikke formaae Bonden til at levere ham sit Korn efter Vægt, (dertil er Concurrencen for stor, her maa altsaa Regjeringen komme ham og Landmanden, ja det Hele til Hjælp, og befale ved et Lovbud, at for alt Korn, der af Bonden eller Andre leveres i Landgilde, Tiende a., bliver hvert Aar mellem Mikkelsdag og Mortensdag af en dertil udvalgt Committee bestemt en Vægt, hvorefter enhver Yder har at levere sit Korn. Vi vilde da have en reen Maalestok at bestemme Capitelstaxten efter, og en god Begyndelse var gjort, der vilde bære velsignede Frugter i vort fattige Land. Bonden vilde vel øieblikkelig knurre ved at blive paalagt et saadant Baand, men han vilde siden ved modent Overlæg takke Regjeringen for en saadan Foranstaltning, hvortil – som han vilde indsee – hans egen Fordeel var knyttet.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Da den over 3 Miil lange Lammefjord adskiller Odsherred fra den sønden for beliggende Deel af Sjælland, maae bemeldte Herreds Beboere næsten udelukkende søge Nykjøbing med deres Producter, hvorved naturligviis savnes den Concurrence, der ene kan sikkre en fordeelagtig Afsætning. Beboerne have derfor længe ønsket, at en Færgefart over Fjorden maatte komme istand, og paa Rentekammerets herom nedlagte allerunderdanigste Forestilling har Hs. Maj. Kongen nu under 6te April resolveret: at en Færgefart maa indrettes imellem Gundestrup i Odsherred og Audebo paa Tudsenæs; 4,500 Rbd. dertil udredes af Finantserne, og naar Establissementet er færdigt, Færgefart, Postbefordring og Gjæstgiveri derefter ved offentlig Auction opbydes til Bortforpagtning paa et Tidsrum af idetmindste 12 Aar. (Berl. Td.)J Børneasylet i Nykjøbing p. F. er begaaet et dristigt Jndbrudstyveri, hvorved en Bøsse, bestemt til at optage Gaver af Besøgende, er bortstiaalet. Tyven havde banet sig Vei ind i Huset ved fra en lille Blomsterhave, som adskiller det fra Gaden, at ituslaae en Rude og saaledes aabne et Vindue ind til det Værelse, hvor Bøssen var hensat. Det fundne Udbytte formenes at have været ubetydeligt. (L. F. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Snøde og Stoense Sogneforstanderskaber i Fyen have i Januar Maaned til fattige Familier i Sognet uddeelt 42 Tdr. Rug og Byg til den modererede Betalig 18 Mk. for en Td. Rug og 10 Mk. for en Td. Byg, desuden 5 Tdr. (Hemp. Av.) Kartofler uden Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Efter Sigende ere i Søndags 3 Bøndergaarde afbrændte i Landsbyen Perup, 1 Miil fra Faaborg. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Handels- og Skibsefterretninger. De sidste Beretninger fra England ere atter mere gunstige for vor Kornhandel. Mangelen føles nu alt mere og mere, Vintersæden staaer heller ikke godt, Priserne paa Hvede ere i de sidste Postdage stegne 4 Shill. pr. Qvarter og denne Stigen virker ogsaa paa de øvrige Kornsorter. Kornloven er nu bleven antaget i Underhuset, og, saasnart den er passeret Overhuset, træder den i Kraft. J Hamborg er og faa Hvede allerede stegen 4 Bcomk. og Byg 2 Bcomk. pr. Tde., ligesom alle øvrige Kornsorter ere mere søgte. J Kjøbenhavn er bleven solgt Leradet Byg, til at modtage frit ombord i Provindserne, til 20 Rbmk. pr. Tde, bedste dansk Rug (12 Lpd.) til 5 3/4 Rbd. og østersøisk dito til 8 Mk. 12 s. a 9 Mk. hamb. Banco, ufortoldet. (Hals. Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Hals, den 14de April. K. Johansen ligger ved Hurup. Han har endnu ikke kunne komme ind formedelst det bestandige Lavande, hvorved det er mærkeligt, at Strømmen næsten altid gaaer ind; hvoraf man maa slutte, at Vandet oppe i Fjorden og paa Vestkysten er endnu lavere end her. Paquetten "Delphinen, er sigte ved Bloden.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Kbhvns Børscours, den 12te April. Hamb. k. S. 200 1/2. Sp. 200. N. Spdlr. - 4 - Rd. Sv. Sedl. - - Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 100 100 1 Rd. Nationb. Obl. af 1820, 100 1/2 a 101 Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818, 104 1/2 a 10 Rbd. r. S. Bankactier 105. a 105 1/2 Rbd. r. S. A. Act. Rbd. – a
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Hamborg Børscours, den 12te April. Bordeaur189 1/2. Petersborg 33 2. London k. S. 13 Mk. 10 1/2. Madrid 45. Lissabon 47 1/2. Amsterdam k. S. 35, 75. Spec. 1/2 Agio. Louis-& Frederiksorer 11 Mk. 3/5 s. i Bco. Hals Skibsliste. Jndk. D. 11te April: H. Klemensen, f. Tvedestr., P. Johansson f. Halmst., P. Olsson og N. Evensen f. Østerr., N. Paus f. Dramm.; d. 12te: S. P. Sørensen, f. Østerr., d. 13de: C. Nielsen f. Holmestr., R. Olsen og J. Juul f. Tønsb.; Alle m. Træl. L. Petersen f. Kbh. m. Stykg. L. Hansen f. Stege m. Tagsteen. D. 14de: J. Jensen f. Altona m. Stykg. A. Ginuldsen f. Østerr. m. Træl. – Udg. D. 11te: J. H. Bech t. Hors. m. Kalk. P. C. Petersen t. Helsingør m. Kornv. og Smør. M. Futterup m. Kartofler og Steensalt, og J. Christensen m. Kartofl.; Begge t. Kbh. D. 12te: S. Aamundsen og J. Jacobsen t. Grimst. m. Kornv. - Vinden d. 14de: No., let Kulling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Reisende. Ank. m. Dagvognen igaar. Fra Randers: Kbid. Svendsen; Mad. Pagh; Jfr. Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Bekjendtgjørelser. Til Kiøbenhavn. afseiler Capt. N. Anthonisen sidst i denne Uge og medtager Fragtgods og Passagerer. Det nærmere erfares af P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Jmod legal Sikkerhed kunne 250 Rbd. Repræs., Nibe Kjøbstads Fattigvæsen tilhørende, til førstkommende Juni Termin erholdes tillaans. Man behager derom at henvende sig til Fattigcommissionen i Nibe. Til Flyttetid kan hos mig faaes Logis og Vespiisning efter nærmere Aftale og Overeenskomst. Aalborg, den 15de April 1832. Jørgen M. Kruuse. Kartofler.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Jrlandsk (rish Apple Potatos) ny fortrinlig Sort, overordentlig fuldbærende og meelrig, pr. Tde. 2 Rbd. 4 Mk. Folske Arakatscha, guul, meelrig, god, stor Sort pr. Tde. 1 Rbd. 3 Mk., faaes hos Gartner H. Boss paa Aalborg Østerbro. 130 Stkr. Beder og Faar, tildeels med Lam, af forædet jydsk Race, kunne faaes tilkjøbs. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Gode Ærter til Sæd faaes hos Palludan, Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i dobbelte tillukkede Maskiner, i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Deherrer: C. Hassing, C. Valeur. N. Warberg, Jens Wadum og Th. v. Spreckelsen i Aalborg, H. S. Karup i Frederikshavn, A. Lund i Thisted, Consul F. Schade i Nykjøbing paa Morsö, A. W. Andrup i Lemrig, F. C. Bruun i Holstebro, F. Berthelsen i Lögstör, L. K. Damgaard og P. E. Dige i Skive, N. Deichmann i Sæbe, D. C. Lohmann i Hobro, Agent Galster i Nørre-Sundby, S. C. Svendsen i Hals og M. C. Höyrup i Hjørring. Bolster til Sække faaes hos Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Muursteen, hele og halvbrændte faaes hos Lassen. At den, til den 27de dennes berammede, Auction over afgangne Enkeprovstinde Deichmanns Huus og Løsøre, udsættes, formedelst indtruffen Forhindring, til Fredagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Hjørring, den 8de April 1842. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Auction. Mandagen den 25de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 9, afholdes i Stervboet efter Gaardmand, Kield Baggesens afdøde Hustru Johanne Pedersdatter i Jngstrup, efter Skifterettens Foranstaltning Auction over den bemeldte Johannne Pedersdatters og efterlevende Mand Kield Baggesens Fælledsbo tilhørende Gaard i Jngstrup By og Sogn, Hvetbo Herred med tilliggende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdk.; hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Conditionerne forinden Auctionen, kunne erfares paa mit Contoir. Kier og Hvetbo Herreders=Contoir i Nørre-Sundby, den 26de Marts 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-15
Tirsdagen den 26de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag og følgende Dage, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, afholdt offentlig Auction hos Handelsmand T. C. Hoffmann i Lokken, over en betydelig Deel Løsøre, bestaaende blandt andet af circa 200 saltede Oxehuder, Skind, Fyrre-Tommer af forskjellige Dimensioner, et stort Parti Fiel, Planker, Egetræer, Stang., Bolt- og Baandjern, Jerngryder, Kakkelovne, Salt, Steenkul, Humle, Hor, Hamp, saltet Flæsk og Kjød, Smør, circa 220 Skpd. Kreaturbeen, Slibesteen, 1 Pille steen, 10,000 Muursteen, Heste, Køer, en Vogn med Kalesche og andre Vogne, Foustager, Tønder, Ankere, endeel Jndbo med meget mere, saa og 3 Fartøier, nemlig: en ny Skonnert, drægtig 19 Clæster, en ditto Slup, ligeledes 14 1/2 Clæster, og en mindre Ditto, alle med Tilbehør, og deriblandt Jernkjetting til hvert af de 2de førstnævnte Fartøier, hvilke iøvrigt ere særdeles velskikkede til Farten igjennem Agger-Canal, og endelig 6 Baade af forskjellig Størrelse. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 2den April 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Aalby. re. Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 184 No 73. Løverdagen den 16de April.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Gudstjeneste. Tredie Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stifts provst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. – Nørretranders Kirke Kl. 9 1/2 Hs. H. Hr. Provst Hertel. J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Udlandet. Prindsesse Adelgunde af Baiern er i München bleven formælet med Arveprindsen af Modena.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
J de Forenede Staters Congres er nu andengang den Jdee bleven yttret, at Unionen burde opløses. Søn Læserne erindre blev der for kort Tid siden saa heftig ivret mod Expræsidenten Adams, der i samme Hensigt havde overrakt et Bønskrivt fra Massachussets. Dennegang kom Petitionen fra Staden Ohio. Andragendet blev forkastet med 116 Stemmer mod 24.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Det har gjort megen Opsigt i Cassel, at der sammesteds er foretaget sjette Gang et Overborgermestervalg, og at den Sidstudvalgte har fulgt de Foregaaendes Exempel og ikke modtaget Valget.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Fra de preussiske Udvandrere til Syd-Australien har man i Berlin modtaget gunstige Efterretninger af 2den Aug. f. A. De have anlagt to Landsbyer i Egnen af Adelaide, og kaldet dem Klempzig og Hausdorff. Colonisterne i Klempzig have i forrige Aar dyrket Hvede og By og ere i Begreb med at afbetale den Gjæld, de have contraheret i Tydskland for at kunne vandre ud. Hansdorf, som ligger længere fra Adelaide, er ligesaa lykkelig. En Hyrde faaer der fri Bolig og Kost samt 270 Thaler aarlig De tydske Missionairer have allerede beseiret Vanskelighederne ved de Jndfødtes Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Et fransk Tidsskrift fortæller, at en Mand, som var bleven bidt af en gal Hund og havde faaet Vandskræk, blev helbredet derved, at han ved en Forseelse fik en stor Qvantitet Viinedike at drikke. Grev Leosina, en paduansk Lægebørte denne Tildragelse og forsøgte det samme paa en Syg som havde Vandskræk i meget høi Grad, og det lykkedes ham fuldkommen at helbrede den Syge. Et fransk Blad fortæller Følgende: For nogle Dage sider har Baron Dupotet forestillet det medienske Academi Paris en 10-aarig Døvstum, som han har helbredet ved en magnetisk Behandling. Academiet har strax nedsat en Con mission, for at prøve Sagen, og man seer dets Beretning med Spændthed imode. Seenere har Baronen helbredet en Haarig Oovstum, om hvem et Medlem af Academiet vidner, at Barnet var født døvstumt. Resultatet af hans Fremgangsmaaden grændser til det Utrolige; thi ved det tredie Forlog kunde Barnet ikke alene høre hvert Ord, men fremsagde endog ethvert meget tydeligt, naar det foresagdes.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Blandt de nyeste fra China til England bragte Trophæer findes ogsaa et literairt Værk, et 350 Bind stort Udtog af en 6000 Bind stor Encyelopædie. Hvad forslaae vore Conversationslerica mod denne af det himmelske Riges Lærde benyttede "Bog til at efterslaaer – thi dette er dens Titel Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Christoph Ernst Friedrich Weyse er født den 5te Marts 1774 i Altona, hvor han erholdt sin første musicalske Underviisning af sin Bedstefader, dengang Cantor og Rector ved det derværende Christianeum. Uagtet sin lidenskabelige Lyst til Musiken maatte han indtræde som Lærling paa et Handelscontoir, hvilket dog ikke forhindrede ham fra paa det ivrigste at fortsætte sine Musikovelser. Prof. Cramer fra Kiel, der i et Aftenselskab blev henrykt over hans Spil, skaffede endelig Ynglingen Leilighed til at følge sit lande Kald; og med en varm Anbefaling til den daværende Capelmester Schulz reiste han til Kbhvn. Schulz modtog ham venligt og ledede hans videre musikalske Uddannelse. Paa hans og Reichardts Anbefaling blev Weyse 1796 bekjendt ved sine første Compositioner, og det varede ikke længe forend han indtog en betydelig Plads blandt sin Tids Kunstnere. Operaen "Ludloms Hule" bragte ham Professortitelen, og "Sovedrikken" 1809 en Ansættelse i Capellet. Disse saavelsom hans følgende Værker fandt det største bifald. Senere hengav han sig med afgjort Kald næsten udelukkende til Kirkemusiken og lagde her, som i alle sine Præstationer, grundig gedigen Dannelse, skarp Dømmekraft og stor Routine i Behandlingen af musicalske Udtryksmidler for Dagen. Paa hans eminente Evne til fri Fantaseren og contrapunctistisk Bearbeiden af opgivne Motiver fortæller man mærkværdige Exemplet, saavelsom paa hans overordentlige Hukommelse og udbredte Bekjendtskab i alle Grene af den menneskelige Viden. Den 4de April 1792 erholdt han sin første Embedsansættelse som Organist ved den fransk reformeerte Kirke i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Collegialtidenden indeholder en Beretning om det under Cancelliet henliggende Revisionsvæsen og en Extract af de til Revision og Decision under Contoirerne for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler henlagte Stiftelsers Regnskaber, til Oplysning om deres Capitalers Status ved Udgangen af Aaret 1840. De nævnte offentlige Midlers Capitalbeløb var ved Udgangen af 1820. 2,783,627 Rbd. 65 s., nemlig: Rede Sølv og Sølv 2,376,185 Rbd. 90 s.; Repr. 407,441 Rbd. 71 s. J bemeldte Regnskabs aar viste sig en Capitaltilvært af 82,032 Rbd. 27 s. fra foregaaende Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1842-04-16
Snurrige Avertissementer af Adresseavisen: En Videnskab er til Salg, som er et Fabricata, der ikke er i Danmark eller Jylland &c.