Berlingske Tidende, 1774-08-08
Ved det K. Tal=Lotteries 16de Trækning i Wandsbeck den 4de Aug. udkom følgende Nummere: Ved det Kongel. privilegerede Tal=Lotteriets 64de Trækning. i Kiøbenhavn udkom i Dag følgende Nummere: Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongel. Danske Landhuusholdnings=Selskab udsetter for Hs. Kongel. Msts. Riger og Lande for Aaret 1773. For Kongen og Fædernelandet. - Forerindringer. 1) Attester, som forlanges Sælskabet tilsendte, maae alle være af den Beskaffenhed, at de Attesterende troster sig til at bredige dem, om skulde forlanges, og Personerne, som giver dem, maa enten være bekiendte, eller deres Vidnesbyrds Troeværdighed af Bekiendt paa Attesterne bevidnes. De Attester, som nogen af Sælskabets Medlemmer paa Stedet, om nogen der findes, eller og Stedets Øvrighed eller Geistlighed udstæder eller sander, ville være Sælskadet de kiæreste, og blive anseete for de meest troeværdige. 2) Af gode Aarsager erindres, at naar i Premiers Bestemmelse de Ord: ikke mindre, bruges, saa ønsker Selskabet sig vel meere, endskiønt det ikke belønner mindre end det ved Premien fastsatte. 3) Sælskabet forbeholder sig Tiden, at tildomme Premier udi, dog vil dette skee i det seneste inden tre Maaneders Forløb, efter at Premien ordentlig er æstet, Jndleverings=Maaneden uberegnet; med mindre Udsettelse, i rette Tid paa Forlangende, er bleven tilstaaet. 4) Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vind mere end een Premie for den gang. Altsaa kan den, som vinder den høyeste Premie, ikke æske nogen af de mindre, som for samme Ting maatte være udsatte. 5) Det staaer den, som Premien til dommes, frit for, af de udsatte Premier at vælge enten Medaille eller Penge. Skulde derfor Medaille Stempler mangle noget ved en Premies Tildømmelse, forbeholdes Vedkommende deres Ret til Medaille ved første Leylighed. 6) Naar Premie er tildømt, i hvad Tid det end maatte være, efter den for Priis Materierne bestemte Tid i Premie=Fortegnelsen, kan ingen anden for den gang erholde den, om endog en værdigere til Premien derefter maatte melde sig. 7) Naar en Model eller Tegning af Sælskabet belønnes, bliver samme derved Sælskabets Eiendom. 8) Af andre Arbeyder forlanger Sælskabet kun Prøver, hvor de ere muelige og tilstrækkelige 9) Enhver beholder saaledes sit eget Arbeyde, endskiønt Premivindes. 10) Skriftlige Afhandlinger forbeholdes deres Forfattere, naar de ere over trende Ark af Sælskabets sædvanlige Tryk, skiønt Premie derfor kan være vunden, med mindre anderledes udtrykkeligen meldes i Listen, eller Forfatteren selv maatte finde for got at forære sin Afhandling til Sælskabet, hvorom ingen af Sælskabet vil giøre Forslag eller Anmodning. 11) Enhver Afhandling indleveres med en Devise skreven uden paa en forseglet Seddel, hvori maa findes Forfatterens Navn og Opholds=Sted, undtagen de Afhandlinger, der indsendes for den een og tyvende Artikel af de theoretiske Priismaterier, hvis Forfattere kan give sig tilkiende, om de det for got finder. Bemeldte Devise svarer til den anfort paa Afhandlingen, og bliver ingen saadan aabnet, med mindre Forfatteren af Afhandlingen er tildømt en Premie, men bliver Vedkommende naabnet tilbageleveret imod Forviisning af Sedde. lens Mærke 12) En Devise kan af samme Forfatter ikke bruges mere end een gang. 13) Skulde nogen, hvilket i sær ønskes af de Herrer corresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ey alt for vidtløftig Afhandling til Sælskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige i dets Møder blive oplæste og bedømte, hvor vidt nyttige eller ikke, og efter Omstændigheden til Trykken, befordrede. Forfatteren af saadan en Afhandling bliver et Exemplar tilstillet af det Hefte, af Sælskabets saaledes bekiendtgjorte Skrifter, i hvilket samme findes, med eller uden Sælskabets Omdømme. 14) De til Sælskabet indkommende Skrifter burde egentlig være skrevne paa Dansk, dog imodtages ogsaa de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte Europæiske Sprog, og vil alle Priisskrifterne være tydeligen og læseligen skrevne. 15) Alle Premier og Materier, som ere udsatte denne Liste, bedømmer Sælskabet som fineenne. 16) Alle Forfog og Besvaringer, med videre, leveres til Secretairen, som derfor paa Forlangende giver sit Beviis. 17) De med en Stierne betegnede Priismaterier ere til en fast Termin fra forrige Aar udsatte, hvilket er Aarsag til deres forte Forfalds Tid. 18) J øvrigt underretter Planen om hvad vide re, Sælskabets Premier angaaende, maatte være at mærke. - Premierne. For Theoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Jordlods fordeelagtigste Dyrkning. Sælskabets Premier. 2. Om de vigtigste Natur=Producter for Rigerne. 3 Om den beste Agerdyrtnings=Katekismus. 4 Om Kornets Rensning paa Loen. 5. Om den beste Korn TørringsMaade. 6. Om den beste Bonde Have Katekismus. 7. Om Calmus=Rodens Nytte mod Qvægsygen. 8. Om Raad mod Malkekiørs Seenhed. 9. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 10. Om de fordeelagtigste Fiske=Banker paa Kysterne. 11. Om nøiagtigste Efterretning Saltkilder angaaende. 12. OmMaltgiøren, Bryggen og Bagen paa Landet. 13. Om Dannemark og Norges, samt de tydske Provintsers uldne Manufactur Varers Sammenligning med Fremmedes. 14. Om det beqvemmeste Hospitals-Arbeyde. 15. Om Tegnekunstens Udbredelse til Smaastæderne. 16. Om de Danske Kiøbstæders Opkomst. 17. Omde beqvemmeste Leerarter til Teglbrænderier. 18. Om Norske Berg arter, Heel=Metaller undtagne. 19. Om Handels=Historier af egne Handels=Havne. 20. Om indenlandske Producters og Varers Dyrkning og Tilberedelse for Vestindien. 21. Om Kunsters Forbedring for Rigerne i Almindelighed. 22. Om den mindst bekostelige Maade at befordre Gadernes Reenhed paa i Kiøbenhavn. Private Patriotere Premier. 23. Om Afværgelse af Fornærmelser, som hindrer Rydning i Norge. 24. Om Opdagelse af Tin=Ertser, paa Bornholm eller andensteds. For Practiske Materier eller for Næring og Biering. Sælskabets Premier. 1. For Fælledskabets Ophævelse i Danmark. 2. For levende Gierders Plantning sammesteds. 3 for Korn-Avl i Norge. 4. For Steengierders Reisning sammesteds. 5. For Humles Plantning. 6. For Tobaks=Au lens Forfremmelse i og omkring Fridericia. 7. For Patete= eller Kartoffel=Dyrkning i Norge og paa Jsland. 8. For Kartoffel Dyrk nings Befordring paa Jsland. 9 For samme paa Færøerne. 10. For den talrigste gaare=Hjord med fineste Uld. 11. For Bistader med vel overfødte Bier i Danmark og Norge. 12. For Norsk Silde Saltning paa Hollandsk Maade. 13. For Norsk Silde=Saltning efter visse Regler. 14. For Norsk Silde Saltning paa udestemt Maade, dog kun for Sild fangne og virkede i lugte Fartøyer. 15. For Uld=Spinderier i Sielland og paa Møen. 16. For Spind i visse Kiøbenhavnske Hospitaler og Skoler, samt for et Spinderie i Helsingøer. 17. For Randers Handsker. 18, for Forfærdigelse af Falkensteenske Plove, 19 For Høners for Vestindien, gjorde her i Landet. 20. For Dansk og Norsk Sæbe, liig den Venetianske eller den Marseilliske. 21. For indenlandsk Handel med Pile eller andre Baand, 22 For Norske Finlappe Kar. 23 For Dansk eller Norsk sigtet Rugmeels Udførsel til Vestindien. 24. For de beste Søe PeilKompasser. 25. For Koffe=Plantning i Vestindien Private Patrioters Premier. 26. For smaae Teglværkers Oprettelse paa Landet i Danmark. - Sælskabets Priismaterier og Premier. Cheoretiske Materier. 1 Efter Kongel. Bevilling til Finantz Collegium udsettes paa sammes Anmodning følgende Sælskabet. overdragne 2de Premier: For de to beste Afhandlinger og en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jordlodsfordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For den beste Afhandling 100 Rdlr. For den næst beste 50 Rdlr. Afhandlingerne maae være passende paa Danmarks Jorders sysicalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde=Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele Omgangs=Maade med Jorden fra først til sidst uopagtigst anføres, samt geleides ved Beregninger over Udgift og Indtegt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Sælskabet inden 1ste Decbr. dette Aar. - Disse Premier udsettes altsaa igien i Aar Nogle af de i næst forrige Aar indkomne Priisskrifter, der havde deres Fortieneste, kunde med god Føye igien æske Premie, naar de res Forfattere maatte behage at forandre og saaledes bestemme Afhandlingerne, at de nøyere svarer til det udsatte Priis Spørsmaal. 2. Hvilke ere de naturlige Producter, baade af Plante= og Dyr Riget, som Danmark, Norge, Holsteen og de øvrige Tydske Provincer i sær bør beslitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge i sær opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og til lægges, Planter lignede mod Planter, Creaturer mod Creaturer. og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte, der af dette re melige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den Jndenlandske, Mellemrigske, Vestindiske og Udenlandske, ethvert Lands forskiellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. - Sælskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Danmark, cen for Norge og een for de Tydske Provincer. For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel, giver Sælskabet dets mindre Guld Medaille eller 50 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste Decbr. 1774. J Besvaringen maatte man ei allen see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som der kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Prodneter, som Landen, kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen, eller noksom ere blevne dyrkede og iagttagne. Sælskabet indseer Vanskeligheden, af Svaret paa saa vidtløftigt et Spørsmaal, i sær i Henseende til Norge, hvis Klima, Grund og naturlige Beskaffenhed, ey at tal om mere, ere meget ulige og forskiellige. Det modtager derfor med Fornøyelse mindre Afhandlinger over Stifter eller Provincer, jo mindre Strækninger af Land, og belønner dem med Sølv=Medailler i Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vigtigere, end en anden over det større, - 3. Sælskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift her i Riget, saavel som i Norge, har paa mange Stæder, sin Grund i Land=Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til deres Jord Behandlings ønskelige Forbedring. J Følge heraf udsetter Sælskabet følgende Premier: For de beste, ordentligste tydeligste og efter Land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrknings=Katekismuser baade for Danmark og Norge. Saadanne Katekismuser maatte forfattes i Spørsmaal og Giensvar og være saaledes skrevne, at man med Vished kan haabe, at deres Jndhold blev underrettende for Bondestanden i begge Rigerne. De maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte af handle. J Henseende til Eng maatte saavel naturlige, som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Egnen beqvemmeste Dyrknings Maade, de beste Planter man haver at dyrke for Creaturene, med hvad videre Høst= og Høebiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulde udsøres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskiellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings=Maade, det vigtigste omGiødnings Tilveiebringelse og om Giødningen selv, om Pløyning Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhøstning tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning, maatte en heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jordernes Renselse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexter, nes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Tørveskiær maatte og meddeles fornøden Anviisning: men den Materie om Qvæg=Avlen kan her ikke ve udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berersamme. Efterdi der ved adskillige Leyligheder møder en betydelig Forskiel imellem Agerdyrknings Maaden i og uden for Falledskabet, og det beste Agerbrug ey kan finde Sted i Fælledskab, saa maatte tilSlutning de tienligste Raad imod Fænedskabets Ubeqvemmeligheder fremsettes, til Befordring af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Plan til Udførsel egentlig allene kan foreskrives Enemærker. Ligeledes, da Sælskabet har indseet Fornødenhed af at udsette dobbelte Premier for bemeldte Afhandlinger, nemlig baade for Danmark og Norge, saa vil Afhandlingerne og indrettes efter hvert Riges Beskaffenhed. Følgelig, da Norges Klima, Stædernes Beliggenhed og Landbrugets Indretning er meget forskiellig fra Danmark, saa maatte disse Omstændigheder ved den for Norge bestemte AgerKatekismuses Forfatning nøye paaagtes. Enhver af disse Ager=Katekismuser bør for Hensigtens skyld ey være for vidtløftig, og derfor en udgjøre meere end sex til syv Ark i det høyeste af Sælskabets sædvanlige Tryk. For enhver saadan Ager=Katekismus, som findes at være den beste og tienligste, giver Sælskabet sin mindre Guld=Medaille eller 50 Rdlr., og for den næst beste Sælskabets større Sølv Medaille eller 20 Rdlr. Sælskabet indseer, at det vil være vanskeligt, at forfatte en saadan Anviisning, der kunde passe sig til Norges heele Rige, og vil derfor endog imodtage Afhandlinger af dette Slags til Brug for bemeldte Riges enkelte Stifter, hvilke det belønner med Premier i Forhold til deres Værd og Vigtighed; og endskiønt Stadernes Forskiellighed er mindre betydelig i Danmark, saa vil do Sælskabet ligeledes imodtage Afhandlinger for enkelte Provincer for dette Rige, paa samme Vilkaar, som om Norge meldter, i Fal en Forfatter maatte finde sig at være særdeles erfaren i en saadan Deel af Rigets Agerdyrkning. Afhandlingerne maa være indleveerte i det seeneste inden 1ste Septbr. dette Aar 1774. Da Sælskabet. har i Sinde at betiene sig af disse Priisskrifter til Landmandens Underretning, saa forbeholder det sig Eiendoms=Ret til de Afhandlinger det kroner eller belønner. (Fortsettelsen følger. Ved Døden er afgaaen: Her i Staden den 7de Aug. Spekhøker Mads Hansen Ravn, 55 Aar gl.