Berlingske Tidende, 1794-09-04
Paris, den 18de August. I Gaar forkyndte Barrere under lydeligt bifald i Conventen at General Scherer havde den 15de d. M. tilbageerobret Fæstning Quesnoy med 3000 Mand Krigssanger af Garnisonen og 119 erobrede Kanoner, og tillige den vigtige Omstændighed, at denne Efterretning havde en Time efter Erobringen været i Paris, formedelst en vittig Opfindelse af Borgeren Chappe, som giør sit Aarhundrede og Conventen, som har begunstiget den Ære. - Herpaa oplæste Barrere, følgende Skrivelse fra General Scherer til Velfærdecommissionen: "Borgerrepræsentantere, Quesnoy er siden i Gaar Eftermiddag Kl. 4 i Republikens Hænder. Henved 3000 Mand have strækket Gevæhr for de trefarvede Fahner. Strax herpaa er den hele Garnison bragt tilbage til Hornverket, hvor jeg holder dem i Arrest indtil jeg har saaet Deres nærme befalinger. J 20 Dage medens Løbegravene have været aabnede have mine Troper viist stort Mod og under den frygteligste Jld fra de fiendtlige Batterier nærmet sig Pallisaderne. (Barrere anmerkede endnu i sin Beretning, at Beleringsarmeen ikke engang ved det urolige Veir og vedholdende Regn havde ladet sig forstyrre i Operationerne, og at man allerede havde arrrestert 41 Emigranter, som skulde fremstilles for Criminaltribunalet. - Den nye americanske Gesandt James Mouroe havde den 14de skrevet til Conventens Præsident: "At da han var udnævnt som de americanske Staters Minister hos den franske Republik, saa forlangte han at vide Dagen og Maaden, naar og hvorledes han skulde blive antaget som den allierte Republiks Repræsentant. Han greb tillige denne Leilighed, til at forsikre om sin personlige hengivenhed for Frihedens Sag, og bevidne hvilken stor Andeel Regieringen og Folket i America tager i den franske Republiks Friheds og Velstands Fremgang." - Dette Brev blev sendt til Velfærds-Commissionen, for at aflegge en Beretning derom. Eschasseriaux tilkiendegav Velfærds=Commissionens Mening derom, at ved denne Gesandts Modtagelse maatte kun vises Venskab og Broderskab som var en frie Nations Characteer; at man maatte derved forjage alle forrige Hofskikke og Ceremonier; at man maatte modtage den americanske Gesandt, enten paa en offentlig Folkeplads eller i Lovenes Tempel, og som en Ven, uden al Stoltheds Pragt, hvorhos Venskab maatte være hans Ledsager. Conventen decreterte herpaa: At den americanske Gesandt skylde føres i det Jnderste af Conventens Sahl, der tilkiendegive Hensigten af sin Sendelse og af Præsidenten faae Broderkysset, og at derpaa Conventens Præsident skulde skrive til Presidenten i den americanske Congressog tilsende ham Efterretning om det i Forsamlingen Foregaaede. - Den 15de lod herpaa Velfærds=Commissionen melde Gesandten i Conventen, og da han var antaget, kom han med sine Legationssecretairer ind, og begav sig under et igientaget lydeligt Frydeskrig, Republikken leve! til det Jnderste af Sahlen, hvor han og Plads lige over for Præsidenten. Saasom Gesandten var ukyndig i det franske Sprog, lod Præsidenten en Oversættelse af hans Tale, og GeneralWashingtons Creditiv til Velfærdscommissionen, hvori den franske Republik kaldes de forenede Staters store Veninde og gode Allierte, oplæse fra Conventens Talerstol. Der blev ogsaa oplæst en Erklæring fra Kongressen, hvori samme erindrer den høymodige Biestand, som America i sin Striid for Uafhængenheden havde saaet af den franske Nation, bevidner sine oprigtige Ønsker for den franske Republiks Velstand og betragter dens fuldkomne Oprettelse, saavelsom Fredens Tilveiebringelse som en Lykke for de forenede Stater, og Menneskeheden. - Efterat dette var oplæst blev atter en stor Glædestummel, og nu holdt Præsidenten Merlin sin Besvarelsestale til Gesandten, hvori han erklærte: At Franskmændene skyldede Amerikanerne det, da disse havde givet det første Friheds Exempel. Til Slutning sagde han: "Hvor meget længes jeg ikke efter, at krone denne simple og rørende Høytidelighed med Broderkysset, som jeg skal give Dig i det franske Folks Navn. Kom og modtag det i det americanske Folkes Navn og denne Scene tilintetgiøre fuld kommen de coaliserte udvortes Fienders sidste Haab." J dette Øyeblik stod den hele Convent frivillig op og raabte: Republiken leve! Under vedvarende Glædesraab blev Gesandter, ført til Præsidenten, fik Broderkysset og tog derpaa Sæde blandt Conventens øvrige Deputerte. Man besluttede efter Moses Bayles Forslag, at ophænge i Conventens Sahlet fransk og et americansk Flag forenede, til Tegn paa eet evigt Venskab mellem de to største Republiker i de to Verdensdele; at lykke de holdte Taler, saavelsom Creditivet, i alle Sprog, og Gesandte blev under Glædesraab erkiendt af Conventen i det Præsidenten erklærte: "At James Mouroe blev af Folkets Repræsentantere erkiendt for den amerikanske Republiks befuldmægtigede Minister hos den franske Republik.