Berlingske Tidende, 1779-02-08
Efter at dette Forhør var endt, blev Capitain Marshalpaa Fregatten Arethusa fremkaldet og taget i Eed. Anklageren begyndte at examinere ham angaaende begge Flodernes Situation og Maneuvre siden den 23de Julii. Nogle Medlemmer af Retten indvendte at Anklageren gjorde formange Udsvævelser, og derved unødvendigen gjorde Rettens Gang vanskelig: Men Anklageren vedblev, og Admiral Koppel ønskede, at han maatte blive føyet der. Capitain Mars hal Afhørelse blev følgende Dag fortsat, og indeholdte en vidtløftigt Udsigende over begge Floders Maneuvre. Hans Udsagn bestod deri, at Floden den 27de Julii ikke havde formeret nogen Rad eller Linie, da den avancerte mod Fienden; at den Franske Flode havde formeret samme; at Admiral Keppel ikke havde givet den Engelske Flode Signal til at begive sig i Slagtordning, og ikke givet Signal til Trefning, førend enkelte Skibe allerede havde begyndt at skyde; at den om Morgenen den 28de var bleven seet 3 fiendtlige Skibe, og at Admiral Keppel intet Signal havde givet til at giøre Jagt paa samme. Efterat man havde endt Forhøret, stod Admiral Montague op og sagde: man maatte forelægge Vidne endnu et Spørsmaal, førend man lod ham gaae, nemlig: Om han efter sit beste Vidende og Samvittighed troede, at Admiral Keppel fra den Tiid af, da Vidnet først fik Øye paa den Franske Flode, indtil han mistede samme af Sigte, havde gjort noget som Ober=Commandeur, der ikke anstod en Flag=Officier, Sir Hugh sprang over dette Spørsmaal op, og sagde, at Retten ikke maatte dømme efter Meeninger, men efter Gierninger. Admiral Montagne svarede, at Anklageren havde beskyldt Admiralen for at han havde flygtet for Fienden, og altsaa lagt ham Feyhed til Last; videre, at han ikke havde attaqveret i Slagtordning og deslige: lutter Ting, der i Fald de vare sande, lode sig betragte fra adskillige Synspunkter. Erfarne og troeværdige Officierers Omdømme, kunde bestandig gielde for en Pegefinger til den egentlige Synspunkt, Retten skulde desuden nok forbeholde sig at dømme Gierninger. Saasom Retten fandt for got, at lade ommeldte Spørsmaal skee til Capitain Marshal, skeede det og. Capitain Marshal lagde Haanden paa Brystet, og med en varm Følelse brød ud i disse Ord: Ney, saa sandt hielpe mig Gud. De Tilstædeværende gave herover deres Biefald lydelig tilkiende, hvilket dog tilbørlig blev dem bebreydet af Retten. Den 11te Januarii blev Sir William Barnabr. afhørt om Admiral Keppels Forhold den 27de og 28de Julii. Vidnet deponerte, at han den 27de Julii om Morgenen Kl. 3 havde seet den Franske Flode i Slagtordning, og at Admiralen Klokken halv 12 havde givet Signal til Trefning. Den Engelske Flode havde den Tiid været noget adspredt, og Franzoserne havde skudt paa nogle Fregatter og Brandere, førend disse havde kundet undkomme, ved denne Uorden havde umuelig alle Skibene kundet kommet til Trefning; men paa den anden Side, dersom den Engelske Flode først skulde have formeret sig, havde Franzoserne kundet undgaae at indlade sig i Trefning; thi den Engelske Flode havde det ikke i sin Magt, at tvinge dem uundgaaelig dertil; saa vidt han som en ung Officier kunde dømme, havde Trefningen, efter at den Engelske Flode havde passeret den fiendtlige Ariergarde, kundet bleven fornyet med Fordeel, dersom Admiralen havde giver Signal dertil, saasom den Franske Linie var i Forvirring men Franzoserne havde uden Hinder fra den Side igien formeret sig; videre sagde han, at Admiralen havde forladt Skibet the Vengeance, som havde lidt meget, langt bag efter Floden og i Fare for at blive afskaaret fra samme; endelig saa de han og, at han den anden Morgen havde seet 3 eller 4 fiendtlige Skibe, som man ikke havde forfulgt.