Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-10-19
Jeg har i en Række af Aar indkjøbt mine Qvier i Angeln om Efteraaret, men uagtet jeg ikke sparede Penge for at komme i Besiddelse af udmærket Qvæg, har jeg sjelden faaet mit Ønske, ikkun at faae udmærket Qvæg, opfyldt. Grunden dertil laae deri, at om jeg end kom i September, havde Opkjøberne allerede pillet de bedste Exemplarer ud af Bøndernes Flokke, saa at der som oftest kun fandtes Levninger tilbage. Min Hollænder, der besørgede Jndkjøbet, foreslog mig derfor at prøve paa at indkjøbe Qvierne om Foraaret sidst i April og først i Mai Maaned, paa hvilken Tid man kunde være sikker paa at finde et udmærket Udvalg, og tillige paa at kjøbe dem forholdsviis billigere, saa at man vilde kunne faae Sommergræsningen betalt. Da jeg efter det jeg selv kjendte til Anglen maatte erklære mig enig med ham, raadede jeg Comiteen for Dyrskuet, at gjøre det Forslag, der foranledigede Jndkjøbet. Denne vor Anskuelses Rigtighed har stadfæstet sig fuldkommen; de i Førstningen af Mai Maaned indkjøbte 119 Stykker Anglerqvier, have kostet i Gjennemsnit paa Stedet 29 Rbd. 5 Mk., medens de i September Maaned kostede 40 Rbd. paa Stedet. Over Qviernes Beskaffenhed skal jeg ikke videre udtale mig, men blot tilføie den Forsikkring, at jeg aldrig nogensinde om Efteraaret har kunne indkjøbe en saadan Flok Qvier, som de jeg kjøbte paa Auctionen. Efter mine tidligere Gjennemsnitsudgivter ved Transporten burde disse ikke have beløbet sig høiere end til 5 høist 6 Rbd. Stykket, medens Transport og Salgsudgivter beløbe sig til 10 Rbd. pr. Stykket, hvilket er omtrent det Dobbelte af det de burde være. Disse store Udgivter foranledigedes af at Udeblivelsen, af de jydske Qvier forsinkede Auctionen, hvorfor vi maatte betale betydelige Græsningspenge i Angeln, og give Skipperne Erstatning for den længere Liggetid, Udgivter, der omtrent var 8 Mk. pr. Stykket; men allermeest ved de store Auctionsomkostninger, der beløb sig til over 2 Rbd. pr. Stykket. Renterne af Capitalen og Jndcassionsproeent beløbe sig til henved 1 Rbd. 3 Mk. pr. Stykket. Der er to fremtrædende Erfaringer vi kunne drage ud af det Forsøg, vi i Aar have gjort med Anskaffelsen af Anglerqvier. Den første: at Tidspunctet, vi valgte, til at besørge Jndkjøbet, er det rigtige, og den Anden: at Maaden, hvorpaa Qvierne bortsolgtes, erfor kostbar og maa forkastes. Skulde derfor til næste Aar et nyt Actieselskab ville danne sig, skal jeg være meget villig til atter at paatage mig at foranledige Creaturerne indkjøbte, forudsat at vi kunne enes om en anden Maade at sælge dem paa, og denne forekommer mig burde bestaae i, at Actionairerne solgte Qvierne indbyrdes mellem sig; vi undgaae derved det høie Auctionssalarium, uden derved at afskjære Nogen, der ønsker at komme i Vesiddelse af Anglerqvier, Leilighed til dette, da Enhver, der ønsker det, i Forveien kan lade sig tegne for een eller flere Actier. Uafgjort vil jeg lade det blive, hvorvidt man burde gjøre contant Betaling til Betingelse eller ikke. Jndcassationen medtager 2 pCt.; og er en Følge af Creditten. Jeg troer ikke, at vi finde en paalidelig Jndcassator, der vil nøies med mindre; men jeg maa bede at huske, at den sammenlagte Rente for Laanet af Capitalen, tilligemed Jndcassationsgebyhret, udgjør 9 pCt. pro Anno hvilket er en lovlig høi Rente for at faae Credit paa 5 Maaneder. Jeg vilde stemme for at sælge pr. Contant. Dette er de bemærkninger, jeg har at gjøre med Hensyn til Anglerqvierne. Vanskeligere falder det mig at angive Grunden til det sørgelige Udfald Bortsalget af de jydske Qvier medførte. Det laae vel for største Deelen deri, at Tidspunctet for Jndkjøbet af Qvierne, der med Hensyn til Angeln var rigtigt valgt, med Hensyn til Jylland var uheldigt. Den jydske Opdrætter gjør mindre Regning paa Sommer græsningen, og har derfor ikke Lyst til at lade Prisen, falde; dertil kommer, at især i Vensyssel-Herred Creaturerne blive mindre godt holdte om Vinteren, saa at deres Udseende om Foraaret neppe kan lokke Liebhavere til at at give høie Priser. Skulde et Actieselskab derfor finde sig foranlediget til at vedblive med Jndkjøbet af jydske Qvier, vil det sikkert være rigtigt at vælge et Tidspunct, til deres Jndkjøb, der maa ansees for mere passende end det, der valgtes i Aar. Jeg har behandlet Spørgsmaalet om Qviernes Jndkjøb med større Vidtløftighed end mange maaskee ansee for passende; alligevel har jeg gjort det, gjennemtrængt af Sagens overordentlige Vigtighed, og overbeviist om den almindelige Jnteresse en forbedret Qvægavl har vundet i vort Stift. Jeg tillader mig tillige at udtale det inderlige Ønske, at ret mange af mine Collegaer vilde finde dem foranledigede til offentlig at udtale dem om denne Gjenstand, hvis omhyggelige Drøftelse maaskee vil lede til at oplyse det Spørgsmaal, om dette Stifts Jordbrugere bedre ville finde deres Regning ved jydske end ved angelske Qvier, hvilket Spørgsmaal mit lidet Bekjendtskab til de jydske Køer ikke tillader mig at besvare. Den Priis, Landmandens Producter befinde sig i, indeholde sikkert den kraftigste Opfordring til ham om at see hans Fodringsbeholdninger forvandlede til Penge gjennem de meest fuldkomne, og de dertil bedst skikkede Canaler. Erkjendelsen af denne Sætnings Rigtighed, vil da sikkert overbevise os om, at det vil være en daarlig Oeconomi, at spare ved Jndkjøb af Qvier, der skulle tjene os som Malkekoer i en Række af 8-10 Aar. 10 Rbd. mere anvendt paa en Qvie maa let kunne betale sig i et saadant Tidsrum. Tabet, der falder paa de jydske Qvier, nemlig 6 Rbd. 5 Mk. 5 Sk. pr. Stykket, anmodes vedkommende Actionairer om at indbetale mig inden denne Maaneds Udgang, medens jeg skal drage Omsorg for at Udbyttet paa Angler qvierne, 2 Rbd. 1 Mk. 10 Sk. pr. Stk., til samme Tid skal blive Vedkommende tilstillet. Ourupgaard, den 12. Octbr. 1846. E. Tesdorpf.