Viborger Samler, 1793-05-13
Pro Memoria. For saavidt som Hr. Kammerherres Skrivelse af 7de Febr. sidstleden i No. 1 og 2, indeholder, at adskillige største Lodseiere have andraget, at en Deel af det Nationale Mandskab efterlader at forsyne sig med Amtmandens Pas, naar de tiene uden for Districtet, og at nogle af dem, som flytte eller forandre Opholdsted i Districtet, forsømme at levere deres Følge-Seddel, med Paategning tilbage til Lændsmanden, der har udstædt samme, da venter man, at de Forholds=Regler og passende Tvangsmidler, som nu ved Forordningen af 22de Martii sidstleden ere bestemte, skulle blive tilstrækkelige til at indføre og vedligeholde god Orden for Fremtiden; men siden De tillige har forlangt Cancelliets Bestemmelse i Henseende til følgende Punkter: a) Om de Karle, som nu tiene uden for Amterne, men dog ei ere deserterede, ikke kunne blive tienende der til Fardag, da de umuelig paa eengang kunne forskaffes Tieneste i Halds Amt. b) Da det er vanskeligt og vel for endeel umueligt at skaffe en saadan Caution, som udfordres til at faae Amtmands Pas, om de da ei uden saadan Caution maatte meddeels Pas af Amtet, nogle til 1ste Maji og andre til 1ste November, under det udtrykkelige Tilhold i Passet, at indfinde sig i Districtet til bestemt Tid eller i Mangel deraf at indbringes og straffes, som Rømningsmand c) Naar en undvigt Karl hører til et Gods og Godseierne ikke vil erstatte de til hans Paagribelse medgaaende Bekostninger med videre, om Godsejerne da skal tiltales til sammes Erstatning, endskiønt han maatte renoncere paa Karlens Hæftelse til Godset og i alFald hvorfra forskuboet skal tages. d) Om det er alt Godset i Amtet allene, eller i det hele District, eller og kuns Strøegodset allene, enten i Amtet eller Districtet, paa hvil Let bekostningerne skal fordeeles, som medgaae til en undvigt Karls Paagribelse af Strøegodset. e) Om der til at afhente deserterede Land-Karle, som andensteds ere paagrebne, maa tiqvireres militair-Commando, naar disse ere i Nærheden, og hvad derfor maae tilstaaes som daglig, eller om Godset eller Amtet selv skal besørge en saadan Deserteur afhentet ved andre leiede Folk, samt om Proprietæren, der nægter at lade en Deserteur afhente, som hører til samlet Gods, skal da tiltales og straffes for Overhørighed, omendskiønt han frasiger sig Karlens Hæftelse til Godset. Og f), naar en Karl modtvillig udebliver fra Districtet uden eller over Tiden i Amtmands Passet reclameres og indbringes til Districtet, men han paa den Tid, han kommer tilbage, ingen Tieneste haver eller strax kan faae, hvorledes da med ham skal forholdes, paa det han deels kunde ernæres til Fardag, deels ikke imidlertid vorde Løsgiænger, saa skulde man i Giensvar herpaa tienstligst tilmelde Hr. Kammerherre for saavidt angaaer : a) At der intet haves imod, at de Aarle, som nu tiene uden for Districtet, forblive i deres Tieneste til Fardag, dog at de paamindes enten at komme tilbage til den Tid, eller at forsyne sig med Amtmandens Pas. b) Den befalede Caution for det Mandskab, der vil opholde sig uden for Amternes District, har ikke egentlig til Hoved Aarsag Frygt for Desertion (thi den Borgerfriehed enhver dansk Mand nyder, under Lovenes Beskiermelse, er uden Tvivl den meest betryggende Borgen, i denne Henseende) men Cautionen sigter fornemmeligen til at afværge den Uleilighed og Besværlighed, som Lændsmanden maatte udsættes for, naar der ikke var en Mand i Lægds Districtet, til hvilken han kunde holde sig, naar en fraværende Karl skulde indkaldes; der behøves altsaa mindre at sees paa en saadan Cautionistes Vederhæftighed, end paa hans Redelighed, og at han er kiendt for at være en god Mand. J øvrigt haves intet imod, at Amtmanden endog uden Caution, giver nogle af Mandskabet, som han anseer for skikkelige Folk, Passe til at opholde sig uden Districtet, en vis, i Passet bestemt Tid. c) Naar Proprietæren renuncerer paa Stavnsbaandet, bør Omkostningerne ikke være for hans Regning. J øvrigt vil dette Spørgsmaal herefter bortfalde, da den fornævnte Anordning af 22de Martii a. c. fastsætter, at de Hosbonder, som tage Mandskab fra et fremmed District, i deres Tieneste, uden vedbørligt Pas, bør udrede Bekostningerne paa Karlens Hæftelse og Tilbagsførelse, d) dette Spørgsmaal er besvaret under Litr. c: skulle ellers hverken Hosbonden, som har imodtaget og huset den undvegne Karl, eller denne selv formaae at erstatte Udgivterne til hans Paagribelse, da bør samme reparteres paa Amtet. c) Med derlige Karles Paagribelse forholdes paa samme Maade, som andres, der anholdes for Overtrædelse imod Lovene. Det sidste Membrum af denne Post er en Jgientagelse af det Spørgsmaal, som er besvaret under Lit. c) Hvad endelig angaaes Lit f. da ville Hr. Kammerherre, dersom saadant Tilfælde skulle indtræffe, uagtet de, i den fornævnte nye Anordning bestemte Forholds Regler, behageligen hertil indberette Tildragelsen. Det Kongelige Danske Cancellie den 4 Maji 1793. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Niels Schestedt.