JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Frankrig. At man fra Departementerne kan af Jndberetning i den samme Romantiske Tone, som Ba rere kan fortælle, det viser følgende Beretning fra En an i Savoyen den 13 Germinal til forrige Krigsminisk Bouchotte i Paris fra Nat. Garde-Bataillonen i Mayenne og Loire. Borger Minister, den første Aftaillon af Majenne og Loire, stolt af at have Helte i kiød, tiller at bekjendtgiøre ved dig sine Helte Gieringer for alle Fædrenelandets Forsvarere. Ludvig Guerin, Grenadeer=Corporal, født i Conde har med i Slaget ved Neewinden den 18 Martii gammel Still. Grenadererne friede med utroeligt Mod omkring mellem de Ungarske Grenaderer, der vare langt talrigere. Den brave Guerin, efterat han havde dræbt vende af disse Slaver, angreeb den tredie og opfordre se som at give sig til Fange, hvilket den frige Colos paa Stedet gjorde - Rene Raband, Greenadeer af Chemire, blev ved Valenciennes i Redouten St. Sauveur Natten mellem den 25de og 26de Julii, ligesom det ganske Mandskab omringet af Engelænder og Østerriger, 2 a 3000 Tallet ( det kommer ei an paa et Par Nuller ). Den grave Lieutenant Leelere, som commanderede dem, vilde eller omkomme med hans 30 Greenaderer end vige, og de 13 som allene vare tilovers og ei kunde udholde et saa skrækkeligt Anfald, kastedes ned i Graven, men de værgede sig tappert i Rettraden. Raband var iblant de saarede, blev liggende som død i 3 Timer paa Plad gen, han blev ganske asklædt og fremstødt af disse Uhyrer med Bajonetten. De troede nu han var steendød, og droge sig tilbage til Pallisaderne. Den ulykkelige Raband, som ved et Republicansk Mirakel kom igien til Live sted op, overløbet af Blod og uden Vaaben. Synet af hans Kammeraders Liig gav ham nye Kræfter. Han gi igiennem Breschen og opsøgte i saadan Tilstand Battail, lonen i Citadellet. Commandant! sagde han, her er hjeg, giv mig Klæder og Vaaben, at jeg kan hævn mine Kammeraders Død. Blodet dryppede endnu at denne brave Sansculottes Legeme. Jeg omarmede hans og var kuns betænkt paa at skaffe ham den Hielp, som man skylder saadant Menneske, eller rettere saadan Helt. Dyonis Tallourd, fød i Conde, Corporal ved det andet Compagnie var den 19de Sept. ved Jndtagelsen af Slottet Du Chere den første, som stormede. Tre Mustadins fyrede paa ham. En Kugle giennemborede hans Hat lige over Hierne-Skallen, en anden streifede mellem Skuldrene og tog et Stykke af Kiolen med sig, den tredie foer imellem hans Been og saarede ham let Dette hindrede ikke Helten at springe løs paa disse Mustadins. De tvende toge Flugten men Helten kastede sig paa den tredie en Oberst=Lieutenant, og i det han raabte til ham: Kom, du forbandede Muscadin, enten maa jeg have din Børs eller du mit Liv. J samme Øieblik spidsede han Oberstlieutenanten paa Bajonetten. og, i det Corpora en tiente sit Fædreneland, sørgede han for sine egne Fornøenheder og bemægtigede sig den Dødes Gulduhr med meere Bytte. Underskrevet Guillot, Chef for Bataillonen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Den 5te franske Post over Lüttich er udeblevet. Efter Beretning fra Ham i Westphalen har Rovalisterne i Vendee totaliter slaaet Convents=Tropperne og indtaget Nantes og Caen. Denne Beretning er sendt med Erpresse til Holland. Pichegri har maattet afgive 5 Mand pr. Compagnie til Armeen i Vender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Fra Strasburg er meldet den 24de Mai. Alle Levnetsmidler ere her overmaade dyre og meget ei at faae for Penge. Brødet uddeeles til billig Priis. Smør og Kiød koster Pundet 30 a 40 Sous. Sukker, Kaffe, Olie, Edike og Specerier ere enten ikke at faae, eller dog i saare liden Portion. En Ohm ung Viin, koster 60 Livres. Alle andre Kiøbmandsvahre ere overdreven dyre. Talg, Hvedebrød og Bagværk er slet ikke at faae. Handværksfolks og Arbeideres Betaling stiger forholdsmæssig. Et Par Fruentimmer Skoe koster 3 a 4 men Mands Skoe a 6 Rdr. En Vadskerkone faaer daglig 3 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Polen. Den af Preussernes Konge indlagte Sei over Polakkerne d. 6te Junii bekræftes. Den 5te meldte Cosakkerne, at Fienden 600 Mand anrykkede og havde tilbagetrængt Forposterne. Hvorvel man nu ansaae det blot som en Recognoscering, lod Kongen dog sammenkalde Generalerne og giorde de fornødne Dispositioner til Slag. Den 6te om Morgenen Kl. 4 meldtes, at Fienden drog sig tilbage, men atter Kl. 6, at han havde taget en nye Stilling og havde sat sig i 3 Træfninger. Efterat Kongen selv havde recognosceret Fienden, gav han Ordre til Attaqve efter de gjorte Dispositioner. Med Preusserne havde forenet sig et Russisk Corps under General Denisow, der altsaa ei er indsluttet, og Klokken halv 12 præcise skeede de første Canonskud med Sprotowa, som dækkede Fiendens Fronte og venstre Fløi. En Masse opstillede Bønder trængdes frem indtil 15 Skridt for de preussiske Batterier, og faldt som Fluer. Attaqven havde den bedste Fremgang i og Kl. 3 var Fienden paa alle Sider drevet paa Flugt. Den combinerede Russisk Preusiske Armee ovancerede til Seelze, hvor Kongen lod giøre Halt og beordrede Cosakkerne og nogle Escadrons Husarer at forfølge de flygtende paa en liden Miils Distance. Kongen bevidnede samtlige Tropper sin Fornøielse over deres udviiste Tapperhed og Nøiagtighed i at udføre de foreskrevne Mandeuvres. Prinds Ludvig, som havde anført Cavalleriet, blev paa Stedet gjort til General=Major, og flere Officerer avancerede, hvoriblant General Denisov fik Ordenen af den røde Ørn. Det fiendtlige Forliis regnedes til 12 a 1300 som bleve paa Valpladsen og ligesaa mange dræbtes i Flugten. Man erobrede 17 Canoner, nogle Faner og en Mængde Munitionsvogne, Preusserne havde døde 2 Officerer, 1 Underofficeer, 83 Gemene og 22 Heste, blesserede, 19 Officerer og 461 Underofficerer og Gemeene. Tabet paa Russernes Side vedstes endnu ei. Polakkerne har mistet General Grokowski og en anden ubenævnt General. De trak sig tilbage over Malagnisch til Kilie og meentes at gaae over Weichselen til Pulawi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Jtalien. Alle franske Søefolk i Genua ere indkaldede at tiene paa den store Flode i Toulon. Den franske Gesant Semonville som sad i Arrest i Mantua, er bragt i Lænker til en Tyroler Fæstning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Adskilligt. Prinds Ferdinand af Würtemberg, som commanderer i det Lüttichske, skal ved hans kloge Dispositioner have skilt de Franske ved 600 Læs Rov, og en stor Mængde Qvæg, Faar og Provisioner, som igjen er kommet til dem, det var frarøvet. I Dinanhar de Franske udskrevet Contribution af 600,000 Livres. Bønderne i nogle Lüttichske Byer have været uroelige. Man har sendt Militair mod dem, de har forlangt at capitulere, som er tilstaaet med Vilkaar, at de udlevere deres Anførere og Vaaben. Den Mand, som beholder samme, trues med at ophænges ved sin Dør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Mellem Sverrig og Algier er sluttet Forening, at Sverrig betaler aarlig 20,000 Rdr., hvorimod den svenske Handel bliver sikker for Algierernes Røverier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Nogle Keiserlige Officeerer vilde raade Keiseren i Slaget ved Fleurus d. 3die ei at udsætte sin Person saameget for Faren, hvilke han svarede: Tænker De da, at mine Undersaatteres Blod er mig ikke ligesaa dyrebar, som mit eget. Jeg er her, som en Fader midt iblant sine Børn. Jeg maae seire eller omkomme, Jeg maae tilbagedrive en forvoven og ubændig Fiende, der hverken kiender Religion eller LovBekientgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Da man er bleven enig om blant de Uboesatte her i Aarhuus, som har i Martii dette Aar tegnet sig for et frievilligt Bidrag til de ved Slottets Ødelæggelse forøgede Stats Udgifter, at beramme et Møde Onsdagen d. 25de næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet i S. T. Hr. Giestgiver Chr. Møllers Gaard, for der i god Oden at afbetale enhver sin Andeel af sit forskrevne Bidrag for indeværende Aar; imod det lovbefalede til enhvers Betryggelse, saa ville de Hr. samtlig vedkommende, som man ei har havt Leilighed at tale med derom, behagelig paa bemeldte Til og Sted tage Møde, eller møde lade, for at kunne under eet indlevere det heele i Aarhuus Amtstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Selveier Peder Johansen i Søebye under Caløe Amt, agter underhaanden at sælge ongefær 4 Tdr. 4 Skppr. Hartkorn enten samlet eller separat med eller uden Bygning, der strax efter Accordt kan tiltrædes og modtages: saa og med eller uden dette Aars Afgrøde; imod Sikkerhed for Pengene, kan Capitalen eller det meeste deraf blive staaende i Eiendommene, naar Liebhaverne melder dem betids enten hos Eieren Peder Johansen i Søebye eller hos Mads Bygballe i Bygballe. For 10 a 12 Dage siden, er bortkommen fra en Karl fra Skanderborg, en Dynevaars Pose, hvorudi var 5 Al. Chalong og et blaa og hvid Glaspærle Halsbaand, samt nogle Farver Species m.v. Men da Karlen er i Uvished, hvad enten han har tabt det paa Veien udaf Minde Porten, eller det er glemt her i Aarhuus, saa ville de som kunde have fundet saadan en Pose, eller kunde give Oplysning derom, behage at tilkiendegive det for Farver Jahusen i Aarhuus som lover derfor en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Her fra mit Sukker=Raffinaderie kan enhver bekomme følgende Sukkere for anførte Priser: Fiin fiin = 37 s. Candis hvid 37. fiin Raf. = 36 s. lysguul dito = 34 s. ordinaire Raf. 33 s., guul dito = 32 s. fiin Melis = 32 s. bruun dito = 30 sk. Melis = 30 sk. mørk dito = 29 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Lumpen = 29 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Pudder=Sukker: hvid = = = 28 s. guul = = = 19 s. bruun = = 17 s. Bruune Siruper 100 Pund, a Pd. . 8 s. Disse bliver solgt til ansorte Priser naar der tages 25 Pd. men i Topper viis gives 1 s. høiere, og for promte Betaling gives 3 Procento Rabat naar der tages 25 Pund, ellers ei. Randers, den 16de Junii 1794. Ammisbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
En Bondekarl, der sidste Vinter tiente Hr. Forpagtet Wad paa Marsellisborg, og lod sig kalde Rasmus Laursen, har lovligen tilfæstet sig som Avlskarl udi min Tieneste til 1ste Mai d. A. at indgaae; men hidtil udebleven uden anmeldt Aarsag. Han efterlyses herved paa lovlig Maade, og Vedkommende som kan opdage ham, og den dersom Hosbonde maatte have modtaget ham, eller paa anden Maade huuser og hæler ham, ville behage at melde slig enten for Bogtrykker Lund eller mig, portofrie. Aarhuus, den 19de Junii 1794. F. Fischer. Huusmand Christen Sørensen Kræmmer i Hornborg, Nim-Herred, Stiernholms Amt, er ved Døden afgangen. J følge Placaten af 26de October 1792, indkades herved hans Stervboes Creditorer med 12 Ugers Varsel, at anmelde og ligitimere deres Fordringer paa Boet. for underskrevne til Skiftets Holdelse af Amtmanden Hans Excellence Hr. Geheimeraad Høegh Guldberg Committeret. eller tage skade for Hiemgield. Horsens d. 19de Junii 1794. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Herredsfoged i Nin=Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-18
Konge-Korn-Tienden for indeværende Aar af True og Ydderup Byer under Brabrand Sogn, som tilhører Stamhuuset Constantinsborg, lader Eieren Hr. de Fædder Charisius næstkommende 27de Junii Klokken 10 Formiddag hos Hr. Viinhandler Christen Møller i Aarhuus ved offentlig Auction stille til Bortforpagtning, alt efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Indenlandske. Kiøbenhavn. Den 21de Junii. Nr. 43 af Tilskueren er af Politiet confisqveret og Professor Rahbech saavelsom Heiberg den 14de Junii satte under General Fiscalens Tiltale. Jngen kan ynke disse tvende gode Venner; thi da de vare sluvne godt fra den bekiendte Affaire, gjorde Heiberg samme Dag en Vise, som han lod trykke og R. var uforsigtig nok til videre at bivulgere den. Den bestaaer af 7 Vers. Han siger blandt andet om Kong Georg, at en Satan fik ham nyelig til at nedrive Folkets Klubber (Oprørs=Selskaberne i Engeland).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Den engelske Minister har ikke klaget, men Actioner, er umiddelbar foranstaltet af Stads=Raadet. Den engelske Minister Havles skal have erklæret, at han er fornøiet med Hof= og Stads=Rets Dommen i den anden Sag og forlanger den ikke appelleret. Der skal være gjort Forestilling om Stavnsbaandets Løsning til 1ste Januarii 1795, men derpaa er ikke falden Resolution. Den 11te Junii kom det ostindiske Skib Kronprindsesse Maria velbeholden til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Aarhuus. J Dag holdtes det aarlige Landemode for Aarhuus Stift. For samme prædikede Provsten i Nørre Herred, Hr. Provst Brøchner Sognepræst i Grenaae. Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen creerede Provsterne Hr. Rasmus Jansen, som Stiftsprovst og Provst i Hasle Herred, Hr. Povel Wellejus Provst i Samsøe Herred og Hr. Peder Benzon Kaalund Provst i Hads Herred. Jndpasserede. Hr. Geheimeraad Scheel Plessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Den 22de ankom Skipper Peder Skibe fra Norge, med Tømmerlast. Den 24de Skipper Ole Clausen fra Kiøbenhavn med Fragtgods og Passagerer, og Skipper Jens Hjortshøy fra Norge med Tømmerlast. Samme Dato afgik Skipper Anders Hansen til Norge. Den 25de ankom Skipper Peder Rasmussen fra Callundborg. med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
At den almægtige Gud har behaget ved en stille Død, den 5te hujus at bortkalde min kiere Ægtefælle AnMaria Wolmar, omtr. 34 Aar gl. skulle jeg ikke undlade herved at bekiendtgiøre vor fælleds Slægt og Venner; da jeg er forsikkret om, at de oprigtig beklager det Tab, jeg med 4re smaae Døttre derved har lidt. Houlberg Degneboelig, den 16de Junii 1794. H. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Natten imellem d. 17de og 18de d. M. døde i Thorup paa Samsøe Kirstine Sørens Datter, Enke af forrige afgangne Sognepræst for Vindblæse og Dalbye oves Meenigheder Hr. Jørgen Sørensen, dette Dødsfald bekiendtgiøres for hendes Paarørende og Venner Jens Christensen, gift med den Afdødes Datter, og boer i bemeldte Bye paa Samsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stifsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Froprædiken i Domkirken. Stud. J. Bech. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Frue Kirke=Stud. Selmer. Collega Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Hospitals Kirken=Stud. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Udenlandsk. Krigen. Det bekræftes at Admiral Have har staaet den Franske Fløde, udløbet fra Brest. Fra Skil bet Dronning Charlotte 140 Leagnes østverts Over sant, har Admiral Howe skrevet til London d. 14 Junii, at man var blevet den franske Fløde vaer den 28de Mai. Den 29de begyndte Attaqven paa enkelte Skibe. Den 1ste Junii kunde man komme til Slag i Nærheden, hvortil den Engelske Flode belavede sig Kl. mellem 7 og 8 Morgen. Den Franske Flode havde 26 og den Engelske 25 Linieskibe foruden Fregatter. Fægtningen varede en Time, da den franske Admiral drog sig tilbage med alle de Skibe af Avantgarden, som kunde følge ham, men maatte efterlade 10 a 12 forskudte og afmastede Skibe. Det Engelske Admiral=Skib Dronning Charlotte havde mistet sin Formast samt Hoved=Topmast. Syv Linieskibe bleve overladte Engelænderne, hvoraf det ene sank uden at Mandskabet kunde ræddes. Det Engelske Linieskib Brunswig havde mistet Misanmasten, og maatte gaae til Plymouth, og den meeste Skade har den Engelske Flode lidt paa Seil og Master, som ventes snart repareret. Man veed ei, hvor mange Mand der ere blevne paa begge Sider, men fra Haag meldes under 14de, at Engellænderne ikke har mistet noget Skib. Denne Dag erobredes de franske Skibe: Juste paa 80, Sanspareille 80, America, Achilles, Northumberland, Impetueur og Vengeur paa 74 Can. Det var dette sidste, som sank. Man meente og, at Skibet Revolutionaire var erobret, og efter de sidste Efterretninger var den engelske Flode paa Jagt efter Resten af de franske Skibe, som overalt vare slemt tilredede. Af engelske Officerer er Capitain Moutagn blevet, Admiral Graves blesseret i Armen, og Admiralerne Pasley, Bowyen, og Capt. Hütt havde mistet, hver en Fod. Man holder det for den meest glændsende Seir siden den Seide Engelske erholdt i Canalen 1759 den 20de November, og commanderede Lord Howe den Tid Linieskibet. Magnanime. En Hollandsk Fregat Allicante, som paa Reisen fra Lissabon var taget af de Franske har igien sneget sig fra dem, og er kommet til Texelen med en betydelig Summa Penge som den havde ombord. Den Engelske Fregat Levestov har taget en fransk Brigantine Annetta Sophia med Meel, Tvebak og Viin, bestemt fra Toulon til Calvi. Skibet Caryssort 28 Kanoner, har taget tilbage den Engelske Fregat Castor 32 Kance, ner, som de Franske havde erobret. Beencoolens Scotring af de Franske er befundet urigtig anmeldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
J Fandern har de Franske ved Ypern tilbagedresseClairfat, som var kommet til Undsætning, og efter de fra 6te til 12te Junii havde bombarderet Stad, skal den være overgaaet ved Storm, hvorom man venter nærmere Beretning. Nogle beregne Antallet at de Franske i Nederlanden til 400,000 Mand, der overhovedet ikke skal bekymre sig om hvad der foregaaer i det inderste af Frankrig, men kuns ere stemte til Krigen, Alle Efterretninger stemme overeens i Henseende til Royalisternes Overmagt. De skal have indtaget Nantes, St. Malo, Sables d'Olonne. Efter en Skipper beretning fra Jersey har de 3 Armeer paa Benene, hvoraf den ringeste er paa 40,000 Mand. Bønderne i Egnen af St. Malo har slaaet sig til dem. J Caen har man paasat den hvide Cocarde og fast heele Bretagne skal være i Opstand, hvilket en anden Beretning og melder om Normandlet, som dog maae bekræftes. Ved Marchienne an Port nær ved Charleron forskandsede Franske sig stærk, saa havde og General Charbonner, den 12 Junii fattet Posto ved Fontaine Eveqve. J det Pfalsiske tage Preusserne saadan Stilling, at man meener de Franske nødes til at forlade Linierne ved Qveich, og disse forskandse sig stærk paa Grændserne af Lothringen og Elsass. J Strasburg har man nogle Nætter underholdt Jld paa Taarnet ved Münster som man meener skal være Signal til almindelig Opfordring. man har og hørt Larmtrommen og Kanonskud fra Voldene. General Møllendorff har draget et meget svært Artillerie til sig. Barrere har ankyndiget Jndtagelsen af Port Vendre, Collioure og Fort St. Elme i Roussillon 7000 Spanier ere der gjorte til Fanger, der efter Capitulationen af 26de Maji skal udløse lige saa mange franske Fangen. I Jtalien har Opdagelse af Sammenrottelsen i Ti rin saavelsom falden Snee standset noget de Franske Fremgang. Man regner at de fra Basel til Landan er have over 40,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Efter et Keiserligt Patent udskrives i de Østerrigske Arvelande 130,000 Recruter, hvorved Agerdyrkeren. dog saavidt mueligt skal skaanes. Nederlandene stille frievillig 25,000 Mand og Staden Antverpen har og vet Bidrag til Krigens Fortsættelse 1,200,000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Man meener, at Bryssel og flere Steder vil efterfølge dette Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Frankrig. J Port Malo har man gjort Jagt paa en riig Kiøbmand navnlig Gran Clos. Han eserperede, men Conventen erobrede nogle Punge med Guld, 200,000 Livres i Assignatter med mere. De formuende Kiøbmænd i Smyrna har man og villet plyndre, men de har begivet sig under de coaliserede Magters Skyts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Roberspierre valgtes den 5te Junii til Præsident i Conventen. J Sletten ved Sablonts oprettes en Krigsskole, hvori opdrages bestandig 3000 unge Sanscunotter fra alle Districter. Efter Conventens Decret skal dem især indskierpes Had imod Konger. Man regner til at fra Lyon og Egnen deromkring ere udvandrede over 50,000 Mennesker meest til Schweitz. Den 13de Junii passerede 2 a 3000 franske Fanger giennem Frankfurt paa Veien til Ungarn. Jngen i Paris troer, hvad som er fortalt om det anstiftede Mord paa Robespierre, men Folket anseer det, som et med Barrere, Jastalt Konstgreb, for at styrke Collot d'herbois.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Convents=Handlinger. Den 26de Mai Conthon anmældte 15 nye Priiser og havde oplæst en Deel Breve for Armeerne, som tale ei om andet enen Seir. Conventen gav sin Velbehag tilkiende, og Efterretningerne skulde trykkes. Barrere tog nu Ordet og meldte det nye Mord=An slaa af Pigen Cecile Regnand. Saa meldte han og at i Corisy var en Sundheds Betient arresteret, fordi han paa et offentlig Caffehuus havde beklaget, at Mordanslaaet paa Collot d'Herbois skulde mislykkes, og at han dog engang fik en Ulykke. Videre meldte han foregivne Anslag af Pitt, at lade myrde Folke=Repræsentanter. ene, hvilket dog manglede al Beviis, saavelsom Fortællinger og Engelændernes Grusomheder, hvorpaa fulgte Decretet ei at skaane dem. Robespierre traade nu op- og haranquerede over Monarkiernes Feil. Hvad mig, angaaer sagde han, da skulde det være mig født at dø for mit Fædreneland, forsikkrede og at han vilde fordobble hans Jver for at udrydde dets Fiender. Det Franske Folk sagde han blandt andet, besidder tvende Midler til at oprette og befæste Harmonien i den moralske og politiske Verden, nemlig dens nærværende Repræsentanters Grundsætninger, og dens egne Dyder - Forordnet oversat i alle Sprog og ved Trykken bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Den 27de Mai Departementerne af Savne og Loiredencerede Sikkerheds-Udskuddets Commissarins Manigen Morillon for Vold og Uretfærighed. Da den ikke er troeligt, at der kan være Feil ved slige Folk og et Medlem yttrede den Formodning, at Angivelsen skeede af Had, saa henviistes det til Sikkerheds Udskuddet. Efterretningen læstes fra Pichegri dat. 23de Mai, at han havde holdt Bataille den hele Dag, havde drevet Fienden tilbage over Schelde, onfanget en Convoy af Høe, Havre og Kul, hvoraf var medtaget saa meget som mueligt, Resten var brændt. Paa begge Sider, vare mange Folk blevne. Han havde frataget Fienden 7 Kanoner og gjort 500 til Fange. De Franske havde udmærket sig ved deres Heltemod og Tapperhed, men nogle Soldater havde tilladt sig Nederdrægtigheder, forladt deres Corps, for at plyndre, hvorved Bataillonerne vare saaledes svækkede, at de om Aftenen maatte trække sig tilbage. Til Malimaaneds Udgang var i den heele Republik virket 308,571 Pd. Salpeter, hvilket dog lidet forslaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Polen. Litthauen, som har befriet sig fra fremmede Tropper, har nu og erkiendt Koscinsko for Nationens Hoved. Klokkerne i Warschau vandre til Karonstøberiet. Munkene har villet hidse Folket mod Dissidenterne. Deres Foregivende, at man i en Lutthersk Kirke havde et hemmeligt Magazin af Vaaben, er befunden falsk, og det provisoriske Raad har erklæret, at Dissidenterne stode under Nationens Skyts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Der arbeides stærk paa Fæstningsværkerne ved War skau, dog frygter man, at det lidet vil beskytte Staden, naar Russer og Preusser komme dertil. Et Rygte, har sagt, at disse allerede havde indtaget Cracau og gjort 4000 Polakker til Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Den preussiske Minister havde den 8de Junii endnu ikke faaet Pas at reise fra Warschau. Russerne have afbrændt 22 Byer i Woywodskabet. Sendomir. Koscinsko har erklæret sig mod Jacobinerne. Arsenalet i Danzig skal være gjort rydeligt indtil 10 svære Canoner, som skal omstøbes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Jtalien. Blant Conspiranterne i Turin var en Kiøbmand deres Cassefører. Man har fundet hos ham en Million Sechiner og nogle Millioner i Afsignater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
En Commission af 11 Medlemmer er nedsat til at undersøge Conspirationen. Alle Klubber og hemmelige Selskaber ere forbudne i det Piemontesiske. Tinesiske og Algierske Capere sværme paa Kysten af Calabrien og Apulien, deres 15 Krigskibe skal have foreenet sig med 2 Franske Linieskibe. En Escadre fra Venedig er udløbet mod dem, og ligesaa nogle Skibe, fra Neapel under Commando af Ridder Fortegnerre. Baade i Rom og Neapel er anordnet 3 Dags Andagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Adskilligt. Keiserinden er i Schønbrun forløst med en Erkehertuginde, som fik 7 Navne, hvoraf det første Caroline.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-25
Man har Efterretning, at Baron Armfeldt skal være kommet over Holland til Engeland. Hans Frue, som er kommet i Barselseng udi Reval har Regenten i Sverrig skiænket 5000 Rdr. af de confisqverede Godser.