JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-08-27
Af 28 April fra det Kongel. Rentekammer til Stiftbefalingsmand Hr. Friderich Hauch. Wed Kammerets Skrivelse af 16de April 1785 blev Hr. Stiftbefalingsmand Hauch, i Anledning af een fra Stempletpapiirs Forhandleren i Viborg, Christian Gjørup, indkommen Ansøgning, om, at tilstaaes Friehed for borgerlig militaire Tjeneste og alle andre personelle borgerlige Tyng der og Bestillinger, i Følge Forordningen af 9de Junii 1665, tilstillet en Gjenvart af Rentekammerets Skrivelse under 4de Augusti 1739 til da værende Stempletpapiirs Forvalter, afgangne Oluf Lygaard, angaaende de Stemplede Papiirs Forhandlerne tilstaaede Frieheder, som var grundet paa forbemeldte Forordning af Aaret 1665, og hvorefos ter maatte foreholdes i Hensigt til Stempletpapiirs Forhandleren i Viborg. Men da bemt. Gjørup i afvigte Aar ved en nye Ansøgning haver andraget, at Vedkommende desuagtet troe sig berettigede til at reqvirere ham til borgerlig militaire Tjenneste; Og det Kongelige Danske Cancellie, som i Anledning af denne nye Klage er bleven anmodet om, at meddele Kammeret dets Betænkning, hvorvidt under den Fritagelse for borgerlig Besværing, som Stempletpapiirs Forhandlerne ved meer bemelte Forordning af 1665 er bevilget, tillige bør forstaaes borgerlig militair Tjenneste, eller ikke, nu under 21de i denne Maaned har tilmeldt Kammeret, at Stempletpapiirs Forhandlerne bør være fritagne for borgerlig militaire Tjeneste, da dertil udfordres persenlig Opvartning og Stempletpapiirs Forhandlerne ved oftbemeldte Forordning ere befriede for personelle borgerlige Tyngder, hvorunder borgerlig militaire Tjenneste upaatvivleligen henhører, saa bliver dette Hr. Stiftbefalingsmanden herved tjenst lig tilmeldt, til videre behagelig Bekjendtgjørelse for vedkommende. Rentekammeret den 28de April 1787.
Viborger Samler, 1787-08-27
Landstinger. den 15 Augustii. Jndstevnte Sager. Nr. 4. Postmester Gleerup i Hobroe, og Jnspekteur Bierum paa Aarupgaard, som Exekutores Testamentii og Skiftekommissairer udi afg. Poul Møller paa Skausgaard hans Stervboe, indstevner til Forandring og Hjemviisning een paa Halsladegaard den 29de Junii sidst passerede Seqvestrations og Udværderings Forretning, hvilket i Følge een af Citanterne ergangne Reqvisition, til Birkedommer Huulegaard, skal være foretaget for de af Kammerraad Duus til bemt. Stervboe skyldig 8450 Rdlr. med første Prioritets Panterettighed i Hals Ladegaard og Gods, som Kammerand Duus, uagtet lovlig passeret Opsigelse til Forsalds Tiden ej har kundet præstere.
Viborger Samler, 1787-08-27
Bekjendtgjørelser. Christian Friderich Hansen Kongelig Majestes Statsraad og Amtmand over Lundenes og Beuflinge Amter. Gjør vitterligt, at Lars Sørensen og Christen Henningsen af Sønder Borch Sogn, under Nørre Herred i Lundenes Amt, have i en Sag, som Anno 1772 reiste sig imellem dem, paa den ene, og Statsraad Lucas Klippe, paa den anden Side, erhvervet en Dom, som paa Nørre Jyllands Landsting blev afsagt den 18 October 1780, ved hvilken dem er tilkjendt Eiendoms Ret til deres paaboende Stæder, og Statsraad Klippe tilpligtet, at give dem lovlige Skjøder paa bemeldte Stæder, hvorimod de skulde betale Kjøbesummen 329 Rd. m.v.; Da Statsraad Klippe siden ikke anmeldte sig, at opfylde Dommen, og Bønderne, med igjenkaldelig Ret desuagtet eje Stæderne, have disse, med allernaadigst Tilladelse, deponeret benevnte Kjøbesumma 329 Rd. i den Kongelige Finants Kasse Direktion, hvor Pengene den 21 April d. A. ere modtagne, og derefter har jeg allerunderdanigst begjært Authorisation til, at indkalde dem, som i, den imidlertid ved Døden i Lybek afg. Statsraad Lucas Klippes Sted, maatte formeene sig berettigede til disse 329 Rd. Den allernaadigste Bevilling lyder Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende af Gud Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: At eftersom Amtmanden over Lundenes og Beuflinge Amter, Os elskelig Etatsraad Christian Friderich Hansen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en Kapital stor 329 Rd., af Bonden Lars Sørensen og afg. Christen Henningsens Efterleverske af Sønder Borch i Ribe Stift, imod Kongelig Obligation, er deponeret i Vores Finants Kasse Direktion, som er Kjøbesummen af deres, af afg. Etatsraad Klippe, paa Auction sig tilkjøbte Stæder; Saa, ville Vi i Anledning af hans derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler, og Riber Stifts Avis, samt Altonaiske Merkur 3de Gange efter hinanden maa med Aar og Dags Varsel ub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde dem, som til fornævnte Kjøbesumma maatte ansee sig berettigede, at melde sig inden forskrevne Tidsforløb, hos ham, og beviisliggjøre deres formeentlige Ret til samme.; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare; Givet paa vort Slot, Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 6 Julii 1787. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Bevilling at Etatsraad og Amtmand Hansen maa i Aviserne indkalde dem som maatte formeene sig berettigede til den af Bonden Lars Sørensen og afg. Christen Henningsens Efterleverske betalte Kjøbe Summa 329 Rdlr. for deres af afgangne Etatsraad Klippe tilkjøbte Steder.
Viborger Samler, 1787-08-27
J Kraft af allerhøistsamme, indkalder jeg herved alle dem, som maatte formeene sig berettigede til disse 329 Rd. at de, inden Aar og Dags Forløb, fra dettes Bekjendtgjørelse anmelde sig hos mig her i Ringkjøbing, at beviisliggjøre deres formeente Ret, da de som ikke anmelde sig, inden Aar og Dags Forløb efter dette Proklamatis Bekjendtgjørelses sidste Dag, kan tilskrive sig selv det Tab, deres tagne Forsømmelse maatte kunde tilveiebringe. J øvrigt er min tienstl. Anmodning, at dette Proklama maa vorde læst og protokolleret ved Øster Nørre Herreds Ting og ved Nørre Jyllands Landsting, samt mig med respective Retters Paategning, remitteret. Ringkjøbing den 16de Julii 1787. Hansen. Læst paa Øster Nør-Herreders Ret den 18de Julii 1787, og derefter Pantebogen indlemmet paa Fol. 171. bevidner: Paa Herredsfogdens ( S. T. ) og egen Vegne. L. Fogtmann. Fremlagt og Læst for Retten udi Nørre Jyllands Landsting for Augustii Maaned 1787 under No. 12. Gjerulff. Tetens. Føns. Protocolleret af Hauch.
Viborger Samler, 1787-08-27
Af Stamhuuset Restrups bekjendte gode Stutterie, bliver stillet til offentlig Auction paa Torstedlunds Hovedgaard i Aalborghuus Amt Mandagen den 17 September førstkommende Kl. 9 Formiddag, følgende: dingster Alder Høiden. 1 brun Aar.
Viborger Samler, 1787-08-27
Ovteer Tome. 1 dito 1 guul 1 sortbruun. 1 dito 1 dito - 1 guul. 1 graa Hopper. 1 sort med en hvid Bagfod. 1 sort stjerned. 1 sortebruun. 1 brun 1 dito - 1 mørkebrun 1 dito 1 lysebrun 1 dito 1 dito 1 dito - 1 sortbrun - 1 guul Følhopper. 1 sort med et sort Hestføl1 guul med et fortguul dito 1 brun med et bruun dito Vallakker, 1 sort Hvilke for største Deelen ere Ramskoppede og smukke, desuden bliver samme Dag og Sted bortsolgt, eendeel Arbejds Heste og Hopper, af adskillige Aldere og Farver som herved til Liebhabernes behagelige Efterretning bekjendtgjøtes. Torstedlund den 24 August 1787.
Viborger Samler, 1787-09-03
- Den Kongelige privilegerede ORC. SAMLER. 1 Mand DE AARGANB.
Viborger Samler, 1787-09-03
Mangaden den 3 Sept. Randers. nsdagen den 29 Aug, lod Magistraten paa Byens Raadhuus opkalde Sadelmager Christian Schudstrup, samt endeel af denne Byes bedste Kunstnere og Haandværkere, som en Følge af det Kongel. General Land=Oekonomie og Commerce Collegii Skrivelse til dem af denne Jndhold: et er anmeldt for Collegium, at Sadelmager Christian Schudstrup i Randers har erhvervet sig Kund de Kundskab i en forbedret Tilberednings Maade af adskillige Sorter Læder, som han nu tilveiebringer i Liighed med det Engelske, hvilket er beviisliggjort ved en af ham til Forhandling ved det Kongl. Meuble Magtin indsendt Ridesaddel, som er befundet af en fortrinlig god Beskafenhed, saavel i Henseende til Læderets Qvalitet, som Sadelens Indretning, i hvilken Anledning, forommelte Sadelmager, er bleven anbefalet til en Belønning. Da den indsendte Prøve, ved en af Collegio nærmere anstillet Undersøgelse er befundet af den anmeldte Beskaffenhed, saa er Opfinderen til Belønning for hans udviiste borgerlige Flid og Duelighed bevilget den herhos følgende Guld Medaille, hvilken Magistraten anmodes behageligen at overlevere ham paa en Maade, hvorved han kan opmuntres til Vedblivelse i deslige nyttige Bestræbelser.
Viborger Samler, 1787-09-03
General Land Ockonomie og Commerce Collegium den 25 Julii 1787. Schimmelmann. Schested. Reinhardt. Westermann Lawætz; Windelboe. til Magistraten i Randers, Hvor bemelte Schustrup da blev overleveret. den med Devise Merentii Magistraten tilstillede Guld Medaile af 50 Rdlr. Værdie og han opmuntreet til Vedblivelse og Bestræbelse i sit Fag, saameget meere, da baade han og de øvrige tilstædeværende, samt andre heraf saa overbevisende erfare at borgerlig Fliid og Duelighed, ikke undgaaer Regieringens Opmærksomme Øjne, men at den med Kongl. Mildhed belønner de Fortjente.
Viborger Samler, 1787-09-03
Viborg. Viborg. Til Stiftamtmand Hr. Friderich Hauch af 10 Marts Ender 27 Febr. sidstafvigte, har det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegium hertil sendt en fra Cheffen over det Viborgske Infanterie Regiment Oberste Blücher dertil indkomne Forestilling, hvorudi han besværer sig over, at Byfogden, udi Skive haver vegret sig ved, efter Forlangende, at anvise ham og medhavende Officerer af Regimentet, der skal overvære Sessionen i Skive, fri Qvarterer sammesteds. Thi skulle man i Anledning heraf og efter bemelte Collegii derhos gjorte Forlangende, tjenstl. anmode Hr. Stiftbefalingsmand at tilkjendegive Byfogden i fornævnte Skive at han, efter Krigs og LandCommissairens Anviisning, haver uvægerlig at anvise fri Qvarterer, saavel for ham, som for de Officerer og Medhavende, som til Sessionen og i andre Embeds Forretninger maa reise. Det Kongelige Danske Cancellie den 10 Marts 1787. Luxdorph. P. Aagaard. Til Stiftamtmand Hr. F. Hauch og Biskop Hr. P. Tetens i Viborg. Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmær 3 Oldenborg. Vor Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Da Vi allernaadigst have fundet for got, at der, til Bedste for Vore gevorbne Regimenters Soldater=Børn engang hvert Aar maa udsættes Bækkener for Kirkedørrene i de af Vore Kjøbstæder i Vort Rige Danmark, hvor og saa lenge der ligger Garnison; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at foranstalte, at der er saaledes en Gang om Aaret paa en Søndag, som J dertil ansee beqvemmest, udsættes Bækkener for Kirkedøren i de Kjøbstæder, udi det Eder anbetroede Stift, hvor der ligger Garnison, for derved at indsamle hvad enhver af et kristeligt og medlidende Hjerte dertil ville give; Og have J, naar Collecten er indsamlet, sammes Beløb strax til Vores Danske Cancellie at indsende; Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette og Os ellers at indberette, at J denne Vores Befaling haver bekommet, befalende Eder Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 22 Junii 1787. Under Vor Kongel. Haand og Zignet. Christian R. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard.
Viborger Samler, 1787-09-03
Landstinger. den 15 Augustii. Jndstevnte Sager. No. 1. Kjøbmand Bomholdt i Aalborg og Niels Kusk af Ramsinggaard kontra Controlleur Torstensen i Schive. Den passerede Anholdelse og Beslag, saavelsom den derefter ved Reesen Birk den 25de Julii 1785 afsagde Dom, bør som ulovlig og ugrundet aldeles uefterrettelig ansees. Hen ansees og ei komme Appellanterne Kjøbmand Bomholdt og Niels Kusk til Fornærmelse eller Udgivt i nogen Maade: Men Controlleur Torstensen og Birkedommer Henrich Møller bør i følge Lovens 3die Bogs 13de Capitel 27de Ar tik, og 6te B. 14 C. 1 Art. en for begge og begge foreen bøde Volds Bøder 3de 40 Lod Sølv, saa bør de og ligeledes erstatte Appellanterne de anholdte 16 Fjerdinger Smør tilligemed den dem ved Anholdelsen tilføiede Skade efter uvillige Mænds Taxation, ligesaa bør de og en for begge erstatte Appellanterne denne Processes Omkostninger for begge Retter med 24 Rd. hvilket alt udreedes og efterkommes inden 4 Uger efter Dommen lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Videre bør de een for begge betale til den Kongelige Justitskasse for unødig Trette 6 Rd. 4 Mk. saa og Birkedommer Møller for sin uretvise Behandling til samme Casse 2 Rd. Endelig bør de strax en for begge betale til Landstings Domhuset 2 Rd. 4 Mk. og derforuden Birkedommer Møller for sig allene 20 s.
Viborger Samler, 1787-09-03
No. 2 Poul Nor med fleere Bønder af RysensteensGods kontra afg Lars Rübergs Stervboe og Arvinger i Lemvig, Da det befindes ganske overeensstemmende med Lovens 5te Bogs 144 Cap. 53 Arte, samt Rescriptet af 24 Octobr. 1735 og 22 Febr. 1759, at de under Birket boende Bønder ved et Stevnemaal er bleven Saggivne, ligesom og det ved Lemvig Byetings Ret førte Tingsvidne beviser at Appellanterne have vedkjendt sig at være Sterbboens Debitorer, men ikke paa mindste Maade afdeviist at have afbetalt noget af deres forstevne og med Sal. Rübergs Kjøbmands Bog overeenstemmende Gjæld, men derimod endogsaa ved den Jndstevnte Doms Forkyndelse lovet at ville betale. Saa kjendes for Ret at den indstevnte Dom af 15 Julii 1785 bør saavidt Appellanterne angaar ved Magt at stande dog saaledes at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Viborger Samler, 1787-09-03
Anmældelse. a jeg i nogle Aar har smaaligen samlet paa adskillige authentiqve, curieuse og hidindtil for største Deelen ubekjendte Efterretninger om den Aalborgske Geistligheds Hestorie fra Reformationen indtil nærværende Tid, saa har jeg nu (om Gud svarer mig Liv og Helbred) endeligen besluttet, at ville see disse samlede Efterretninger bestyrede til Trykken, at de ikke skulde vorde adspredte og tabte for det almindelige. - Jeg indseer ganske vel, at dette Skrivt, i Henseende til de ældre Tider, ikke i saa høj en Grad kan tildrage sig Læsernes Opmærksomhed, som siden hen i de nyere Tider, da man har fleere, trykte og utrykte, Hielpemidler af hvilke jeg og har søgt at benytte mig. Men da adskillige have opmuntret mig til at udgive dette originale Verk, saa vover jeg herved at anmelde samme, og for at undgaae et befrygtende Tab, vil modtage Subscription paa dette Skrivt, indtil September Maaned Udgang d. A. da jeg uden for Stiftet ikke venter mig nogen synderlig Afsætning. For altsaa at kunne bestemme dets Oplag ønsker jeg, at blive forinden underrettet om De Herrer Subscribenters Navne og Antal, da Prisen, skal derefter blive saa let og ringe, som muligt. Det er bekiendt, at salig Hr. Albert Thura, forhen Sognepræst til Leirskov og Jordrup Meenigheder i RiberStift, havde engang i Sinde at ville have udgivet saadan en Beretning om dette heele Stiftets Geistlighed, som den han i Aaret 1732 udgav om Jerslef Herreds Kirker; han samlede ogsaa Prænumerantere paa dette sit Skrivt, men Antallet blev ikkuns 55, og Pengene 18 Rdlr. 2 Mk. og da disse langt fra ikke vare tilstrækkelige til at bekoste Skrivtets Udgave saa maatte han afstaae fra sit Forsæt, skjønt det var til Aarets Udgang 1739, ganske færdig til Trykken. Dette Manuscript er jeg Eier af saavelsom og af den Sal. Mands første Manuscript, som er forfattet paa Latin; af begge disse samlede Efterretninger har jeg fornemligen benyttet mig, forøget samme med en Mængde andre adspredte Efterretninger og Fragmenter, søgt at bringe disse i en nogenledes fuldstændig Orden, og tillige har jeg samlet og samler endnu alt hvad der enten i et, eller andet, kunde giøre Skrivtet nyttigt og uundværligt for Eftermændene, i sær i Henseende til Præstegaardens Eiendomme, Herligheder, og andre locale Omstængigheder og Mærkværdigheder, som alt bliver i Korthed sammen drager; for at gjøre Skrivter desmeere brugbart og almeen nyttigt.
Viborger Samler, 1787-09-03
Skrivtet skal begynde med de første evangeliske Biskopper, og de øvrige; derefter Aalborg Byes Geistlige, Rectores, Conrectores Doctores, Medicinæ, og Hospitals Forstandere; siden følger ethvert Herreds Geistligheds Historie efter Alphabetisk Orden. Jmidlertid lover jeg mig endnu fra ethvert Sted her i Stiftet al muelig Oplysning og fornøden Underretning til denne Samlings Forbedring og Fuldstændighed, og det saa meget destomeere, som Hans Højædle Høiærværdighed Hr. Biskop Studgaard, har gunstigst behaget at anbefale den udgivne SubscriptionsPlan som nu circulerer til de Herrer Geistlige i heele Stiftet; og paa Grund af samme, indbydes nu ogsaa herved alle andre baade i og uden for Stiftet, at subscribere paa Samlingen af den Aalborgske Geistligheds Historie. med adskillige Tillæg fra Reformationen og indtil nærværende Tid, som jeg, om Subscribenternes Antal vil tillade, det, agter at udgive Aalborg d. 11. Augustii 1787. Johan Wandall. residerende Capellan til Budolphi Kirke.
Viborger Samler, 1787-09-03
Herved bekjendtgjøres, at Mandagen den 17 Sept. førstkommende Eftermiddag Kl. 2 slet og følgende Dage, lader Kjøbmand Søren Terkelsen her i Randers ved offentlig Auction bortsælge hans tilhørende anseelige Jndboe, bestaaende af nye og gode Sengeklæder, Linnet, Jernfang, Kobber, Messing, Tin, alle Slags Trævare, Chatoller, Dragkiste, Borde, Stole, Skriine, Skabe, Vogne, Plauge=Redskaber, et par gode sorte Hopper, 7 Aar, Kjør, m. m. som paa Auctions Stædet erfares, og Conditionerne de Lysthavende bekjendt giordt, Randers den 2 Sept. 1787.
Viborger Samler, 1787-09-03
Da Madame Frederice Lovise Feilberg her af Lemvig, som efter Hendes Sal. Mand Otto Christian Høstes Død, med Kongelig allernaadigst Bevilling har været hensiddende i Udskift Boe, for mig haver anmeldt, at hun ikke efter Omstændighederne fandt sig eller umyndige Datter tjent med efter forundte allernaadigst Tilladelse at Skifte med Samfrænder, og desaarsage forlanget af mig som dette Steds Skifte Forvalter, at tage Boe nunder ordentlig Skiftebehandling efter Loven, saa har jeg paa saadan Begjering straxen taget Boen under Registering og Vurdering, til Skiftets videre Fremme. Men da Boens Tilstand ei findes formuende til at bekoste ordentlig Proklama efter Loven, saa bliver, efter nu brugelig Maade, saavel Stervboets Credi og Debitorer, som den Umyndiges Fødeværge, hvorved i de offentlige Kjøbenhavns Berlingske Tidender, saavelsom Viborg Samler, trende Gange indkaldet behagentlig at møde eller møde lade paa Lemvig Raadstue, hvor Skiftets videre Fremme foretages til 30te Dagen den 24de September 6te Uggers Dagen den 6te Octobr. og 12te Ugers dagen den 17de November indeværende Aar (da Skiftet efter Muelighed sluttes) for enhver for sig at iagttage deres Ret og Pligt, da enhver skal skee Ret efter Loven og Boens Tilstand. Lemvig den 27de Augustii 1787. Andreas Bræmer.
Viborger Samler, 1787-09-03
Efter afgangne Major Bülow paa Vedøe vorder Tirsdagen førstkommende 2den Octobris Kl. 10 Formiddag foretaget Auction over Meubler, Sengeklæder og Linnet samt anden Huusgeraad med en indmuret Kieddel, it. endeel franske Bøge som er vel konditionerede, alt Stervboet tilhørende. Nyomgaard den 29de Aug. Som Constitueret Skifteservalter. Søebye.
Viborger Samler, 1787-09-03
Tirsdagen den 25 September om Formiddagen 9 Slæbliver paa Trinderup ved Hobroe holdt offentlig Auction paa Kjør, Bester, Faar, en Chrise, Rust og Postvogne, Kjøre og Ridetøier, med andre Besætnings Vare, Folke=Senge, Mejerie Redskaber samt nogle Tusende Muursteen, der saaledes bekjendtgjøres til Liebhabernes behagelig Efterretning. kiftet efter forrige Kratfoged afg. Christian Lind, bliver til Slutning foretaget paa Viborg Raadstue næstkommende 11 Sept. om Formiddagen Kl. 10, hvortil alle Vedkommende herved indkaldes at tage mede. Barmedelst Forandring af Boepæl agter jeg underskrevne, at borsælge min iboende og tilhørende Gaard her i Byen Der er indrettet som til Beboelse for et Herskab, eller anden Familie, saa og beqvem til Kjøbmands Brug og Verskab, saa bliver til de Lysthavendes Efterretning tilkjendegiver, at bemeldte Gaard, som er beliggende ved Canalen her i Byen, og have en behagelig Udsigt 1 Miil over til Bierre Hered, og næsten 2 Miil ud paa Fjorden, er bestaaende af 15 Fag 2 Loft høj Sidehuus til Gaden, med overbygged Port og Jndkjørsel, samt tvende Kieldre under, 6 Fag Vedbygt 2 Loft høi Fløihuus Østen i Gaarden med 3 Fag vedbygt Vognremisse, 7 Fag 2 Loft høi Pakhuus Norden i Gaarden med Kielder under 4, Fag, hvorved er anlagt en med Muur, Vinduer og Loft lukket Keglevane indrettet med Kakkelovn udi, og 10 Fag et Loft høi Huus Veder i Gaarden indrettet til Stald og Folkekamre, med Pompevand i Gaarden, og een derved smuk anlagt Hauge, bemeldte Gaard, der er ny og over alt i god Stand (hvilket nærmere ved Øiesyn kan erfares) er paa meget billige Vilkaar, at faae tilkjøbs, naar Liebhaberne dertil melder sig hos EiecenHorsens den 28 August 1787. N. Barfoed.
Viborger Samler, 1787-09-10
DEN. Kongelige privilegerede VI OGER. SAMLER. No. 37. FEMTENE AAnco. Mandagen den 10 Sept.
Viborger Samler, 1787-09-10
Om usædvanlige Selvtændelige Materier. Ht fugtig Høe, eller andre ikke ganske tørre Vexter, naar de legges i Hobe, og pakkes stærk sammen, kan antænde sig af sig selv, er en ved Erfaring og manges Skade bekjendt Sag. Mindre bekjendt er det, at man af Allun, og enhver brændbar Substant, som Kul, Meel, Honning og deslige kan tilberede et Jldpulver, som har den Egenskab, at antændes alene af Luftens Vedrørelse, Men Men endnu mere er man sadt i Forundring ved, at see saadanne Materier at tænde sig selv an, og foraarsage den største Skade, om hvilke man hidtil aldrig haver havt den mindste Mistanke. Beretning, herom, som er saa almeennyttig, lærer hvorledes de, i de naturlige Legemer værende Grund=Materier, skjønt hvilende dog i sig selv til Forundring virksomme, kan, under visse særdeles Anledninger foraarsage uventede Virkninger. Den beviser klarlig, hvormange Farer vor Velstand er udsat for, og hvor nødvendig man i alle lige Omstændigheder maa bruge den største Forsigtighed. Det første Syn af dette Slags, som i de nyere Tider haver gjort os opmærksomme paa denne store Virkning, var Antændelsen af en Russisk Krigs Fregatte, hvortil Aarsagen, efter den nøieste Undersøgelse, blev befunden at bestaae i en Blanding af Kønrøg og Oliefernis, som i Forveien var tilbereedet til Skibenes Anstrygning, og, som i temmelig Mængde, var indsvøbt i grovt Lerret. De følgende igjentagne Forsøg, og Blandinger af selvsamme Ting, for at see Virkningen deraf, have sadt det uden for al Tvivl, at en Antændelse kan af sig selv skee deri, og det i en Tid af 6, 8, 10 til 40 Timer, efter Blandingernes Forskjellighed. Ligeledes har man anmærket, at Jld er udbrudt i Hampe=Magazinet i Petersborg, som dog staaer paa en fraskilt Øe, i Neva=Floden, paa hvilke hvilken saa lidet, som paa de der liggende Skibe, nogen Jld taales. Aaret 1780, kom Jld i en Bundtmagers Hvelving i Petersborg.
Viborger Samler, 1787-09-10
J disse hvelvede Steder tillades hverken Lys eller anden Jld. Dørene derpaa ere ogsaa heele af Jern. Endelig fandt man ved Undersøgelsen, at Bundtmageren havde Aftenen for Jldebranden faaet en Rulle nye Voxtapeter, og efterladt samme i Hvelvingen, hvilke ogsaa især befandtes at være an brændte, Af en Blanding Malerfarve, Umbra med Linolie, har Dr. Schwedianer anført, at de have antændt sig selv, og brændt med en hæftig Flamme. Paa en Pande røstet Rugklid, bunder i en Linned Klud, antænder sig virkelig selv, som igjentagne Erfaringer har viist. Betænker man nu, at man bruger det Middel meget i Oekonomien til at binde Qvæget om Halsen, naar samme er svullen, og at ofte Jldebrand er opkommen i Fæehusene, saa kan man let forklare sig Aarsagen til Ulykken. Mantel anfører, at det saakaldede Kayser tøj, som forfærdiges i Sevennes havde antændt sig af sig selv; dette er og intet usædvanligt ved Uldne Tøier, naar de i heede Sommere ligge paa hinanden i lidet luftige Kamre.