JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Bekjendtgjørelser. Ved allerhøieste Resolution af 18de f. M. er, for Provindsial=Kjøbstæderne, Amtmændene allernaadigst bemyndiget til at bevilge dem af de nuværende Kjøbmænd, som inden 1ste Mai 1833, derom ansøge, og som bemeldte Øvrigheder dertil maatte finde trængende, Udlevering af det Stempletpapiir, som de i Overeensstemmelse med Fr. 1ste Juni d. A. behøve til de Handels bøger, de i Henhold hertil have at anskaffe, imod halv Betaling, efter den ved Fr. 3die Decbr. 1828 ; 5 derpaa satte Taxt. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de af denne Byes Handlende, der efter deres occonomiske Stilling maatte troe sig qvalificerede til at nyde Godt, af denne allerhøieste Resolution, idet de derhos tillige erindres, betimeligen herom at indkomme med deres Andragende, der kan affattes paa slet Papiir. Aarhuus, den 2den Januar 1833. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Selskabet Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Mandagen den 14de Januar afholdes et stort Bal i Selskabet Polyhymnias Lokale i Anledning af Stiftelsesdagen, hvori at deeltage indbydes Selskabets Medlemmer, saavelsom dertil efter Lovene berettigede Fremmede. Disse ville behage at henvende dem om Billet, der betales med 1 Rbd. til en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 9de Januar 1833. Hasselbalch. Hoskjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Fjerde Klasse, F til Documenter efter Stempelapirs-Forordningens 86. litt. be 10 Rigsbankskilling Sølv. Henrich Bering Lanng, Deres Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Hads og Ring Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjering af Gaardmand Simon Nielsen af Aalstrup Bye i Falling Sogn under Aarhuus Amt, og i Kraft af dertil erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te October d. A., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte være i Besiddelse af og formene sig berettiget til, at gjøre noget Krav efter en Obligation, udstædt den 8de Marts f. A., af Rasmus Pedersen Paaske for 1000 Rbd. Sølv, som skulle hæfte paa Dennes da eiende, nu af Søren Nielsen (med Forpligtelse at tilsvare Gielden forsaavidt denne virkelig existerer) kjøbte Gaard – til afdøde Grev von Dernaths Boe eller Arvinger, hvilken Obligation ifølge sit Jndhold skulle træde istedet for en af Jørgen Christensen eller senere Hans Jørgensen i Aalstrup, som forhen Eiere af den af Simon Nielsen tilkjøbte Gaard, udstædt Obligation for den nævnte Sum, hvorved var givet Pant i bemeldte Eiendom, staaende for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 1 1/2 Alb. - at møde paa Hads og Ring Herreders Ting paa Raadhuset i Aarhuus den første ordinaire Retsdag i April Maaned 1834, om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag efter sin Orden foretages, med berørte Obligation in original at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den ellers ifølge den paaberaabte Kongelige allernaadigste Bevilling, ved Dom vil blive mortificeret, og af Pantebogen udslettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Jfølge meerberørte allernaadigste Bevilling bliver denne Stævning specielt at forkynde for den Kongelige Kammeradvocat Hr. Justitsraad Schack i Kjøbenhavn paa den Kongelige Kasses Vegne som Hovedcreditor i afgangne Grev v. Dernaths Boe, og for Rasmus Pedersen Paaske i Aalstrup som forhenværende Eier af forommeldte Gaard. Jfølge Forordningen af 3die Juni 1796 kan Laugdag eller yderligere Varsel ikke ventes. Dette til Bekræftelse under Haand og Segl. Hads Ring Herredscontoir, den 27de Decbr. 1832. Lanng. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Fredagen den 22de Januar næstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, foretages offentlig Auction i Kjøbmand A. Schjødt til Skifterettens Behandling opgivne Boe her i Byen, over dets Eiendele, bestaaende især af Handelsvare, saasom: Bomuldstøier, Sirts, Kattun, større og mindre Silke= og andre Tørklæder, Silke= og andre Baand, Kniplinger, Olmerdug, Lærreder, Speile, Øxer, Hamre, Tænger, Knive, Saxer, Karder, Jerntraad, Syringe, Knapper, Porcelain, Urtekramvare af mange Slags, Slibestene, Jern, Kul, Tobak, Vine, Brændeviin, med mere, som her er for vidtløftigt at opregne. Liebhaverne ville behage at møde ovennævnte Tid og Sted, hvor Conditionerne kundgjøres. Ebeltoft, den 2den Januar 1833. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afg. Maren Marie Nielsdatter, Hustrue af Huusmand Hans Knudsen i Asmildgaarde, bliver det Stervboet tilhørende Huus i Asmildgaarde, Svostrup Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 2 1/4 Alb. med Konge- ogKirketienderne deraf, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 2den Febr. 1833. Løverdagen den 16de f. M., og Onsdagen den 6te Marts 1833. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die i Stervboestedet i Asmildgaarde, hvor da tillige bortsælges Boets Besætning, Ud- og Jndboe. Denne Publication skeer, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes. Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard d. 28de Decbr. 1832. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Jfølge Begjæring af vedkommende Skifteret, bliver det Stervboet efter afgangne Boelsmand Lars Christensen Smed i Udbyeneder og Hustrue, tilhørende Boelsted i bemeldte Udbyeneder Bye og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, staaende for Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr., samt en Smedie, bestaaende af 6 Fag, stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Fredagen den 8de Februar) den 22de Februar) 1833. den 8de Marts hver Dags Formiddag Kl. 10. Naar tredie Auction er tilende, bortsælges tillige de Stervboet tilhørende Løsøre, bestaaende af endeel Jndboe, Heste og Fæecreaturer samt Smederedskaber m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 31te Decbr. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Mandagen den 21de Januar næst, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Horsens Raadhuus afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et nyt Udhuus af Bindingsværk paa 10 Fag ved Hanstedgaard, og over nogle Forandringer ved en Deel af de andre Bygninger paa Gaarden, som med de dertil udfordrende Materialier, efter det derover forfattede Overslag, er anslaaet til 1431 Rbd. 3 Mk. 13 s. S. og T. Tillige bliver samme Tid og Sted ogsaa afholdt Licitation igjen over Opførelsen af et nyt grundmuret Udhuus paa 27 Fag ved bemeldte Gaard, som efter det ved forrige Licitation den 14de Novbr. d. A. fremlagte Overslag, er anslaaet til 4241 Rbd. 5 Mk. 2 s. S. og T. Det bemærkes, at begge Licitationer afholdes, for at der kan vælges imellem dem, om nogen af den kan antages. Conditionerne, saavelsom Overslag ninger ere forinden Licitationen til Eftersyn her paa Contoiret. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, d. 22de Decbr. 1832. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Alle og Enhver som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Jndsidderske Johanne Christensdatter af Seerup, Hids Herred, Viborg Amt, indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, d. 28de Decbr. 1832. H. H. Holm. Dorff Mølle, beliggende i Vensyssel, Dronning, lunds Herred og Sogn, kan faaes tilkjøbs og strax tiltrædes formedelst Fæsterens Død. Den har Overfalds Vand og ikke ubetydelig Avling. Man behager desangaaende i portofrie Breve at henvende sig til Eieren Halling. paa Friisholt pr. Biborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Handels-Ophævelse. Da jeg har besluttet at ophæve min hidtilførste Manufacturhandel og bortreise her fra Byen til førstkommende April Maaned, har jeg atter, for at realisere det Hele, betydelig nedsat Priserne paa mit øvrige Varelager, saasom: moderne ægte Kjøbenhavnske Bomuldstøier, fra 2 Mk. til 2 Mk. 10 s. a 2 Mk. 12 s. Al.; Merinos fra 28 s. til 2 Mk. Al.; Tartans fra 2 Mk. 4 s. til 2 Mk. 8 s. Al.; moderne smukke Bareges Kjøletøier som tilforn kostede 4 Mk. 8 s. Al., 2 Mk. 4 s. Al., fine Thibets Merinos 3 Mk. Al.; Moirin i alle Couleurer 2 Mk. 14 s. Al.; hvide Schertings fra 11 s. Al. til høiere Priser, couleurte dito 3/4 brede 12 s. Al.; Gardin=Musliner i smukkeste Mønstre 22 s. Al.; Fryndser fra 4 s. Al. til høiere Priser; meget fine Kjolesirtzer fra 16 s. Al. til 28 sk. Al. de bedste meget fine Gazer, næsten 2 Al. brede, som tilforn kostede 2 Mk. 8 s., 24 s. Al.; Bobinet 2 Al. bred til 2 Mk. 12 s. Al.; Cambrigs; glatte og tærnede Jaconetter, en Deel Herre- og Dame=Silketørklæder, samt en Deel fiirkantede og lange Shawler, ligeledes et Partie glatteAtlaskesbaand til meget lave Priser, med mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som alt udsælges som ovenanført formedelst Handels Ophævelse til gandske ualmindelige lave Priser hos A. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Meget gode Skøiter kan faaes billige hos P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Dandseinformation i Aarhuus. At Undertegnedes Jnformationer i Dands begynde om faa Dage, bekjendtgjøres herved. Man behager at henvende sig i mit Logis hos Skrædermester Bang, hvor Conditionerne erfares. ærbødigst Jørgen Gad Lund, Dandseinformator og Elev af Hr. Bournonville senior, Færsk Flest kjøbes som sædvanlig, og betales med de høieste Priser af Jens Peter Schmidt, paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Hæglet Hør og Hørblaar faaes billig hos Jens Peter Schmidt. Ambolter af forskjellige Størrelser, fra 5 til 10 Lpd. pr. Stk., med og uden Horn, faaes billig hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
God Brød Rug samt bedste Brygmalt faaes billigt P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Blaae Cichorie. faaes hos A. Lewis. L. M. Mayestud, der, Mar, Bras, Odder- samt flere Sorter Vildskind, kjøbes af Undertegnede, og betales med de høieste Priser. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Maa trykkes. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Formedelst et voldsomt Overfald, Proprietair Conradsen den 15de Decbr. f. A. har midt paa Gaden ved høi lys Dag begaaet paa mig, har jeg været nødsaget til at anlægge privat Søgsmaal ved Aalborg Politieret. Paa det man selv kan sættes istand til at dømme om, hvorvidt jeg i en Alder af henved 65 Aar, og hørende til en Stand, ikke ringeagtet i Staten, end ikke ved Overilelse har foraarsaget denne Handling eller deeltaget i Slagsmaal e. dl., ønsker jeg at lade trykke hele Sagens Akt, der med mine særskilte bemærkninger derover, samt over didhørende Lovgivning og Politiendøvelse, ikke skal komme Subskribenterne dyrere end 1 Rbd. Saasnart et Antal af 100 har meldt sig og min svækkede Helbred tillader det, skal Trykningen begynde, og til de Herrer, der maatte behage at tilstille mig Beløbet prænumerande, skal Arkene særskilt vorde sendte, saasnart de blive færdige i Trykkeriet. Aalborg, den 7de Januar 1833. P. D. Faber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
No. 7. den 11te Januar. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Nyheder fra Udlandet. Om Krig og Fred. For Øieblikket tier Kanontordenen; men endnu er der saameget Tønder tilbage, endnu saamange Spørgsmaale at besvare, endnu saa mange stridige Jnteresser og Principer at forene, at Menneskevennen ængstelig sporger, hvor og naar den maaskee igjen vil udbryde, Høist vigtig er saaledes en i den tydske Forbundsforsamlings Møde de 6te Decbr. sidstleden vedtagen Protokol angaaende Preussens bekiendte Erklæring om Opstillingen af et Troppekorps til at dække den høire Maasbredde. Med Taknemmelighed modtages samme af Østerrig, hvis Betænkning de øvrige tydske Stater, hvorimellem og saa Hannover og Danmark (for Holsteen og Lauen, burg) tiltraadte, hvor besluttedes: at det tydske Forbund antager Kongen af Preussens vise og kraftig Forholdsregler i nærværende Farens Stund "som ægte fødereativ, og næst dets eenstemmige Tak anbefaler fremdeles Allerhøistsamme Jagttagelsen af dets Jnteresse paa den truede nordvestlige Grændse m.m. Man tvivler ikke om, at det tydske Forbund jo vi blive nødsaget til at tage virksom Deel i de hollandske belgiske Anliggender, da de Franskes Marsch over Arlon ved Jndrykningen i Belgien ansees som en Brud paa Forbundets Neutralitet. J Provindsen Overhessen ventes betydelige Gjennemmarscher af preussiske Tropper, Pariserbladet Messager paastaaer, at det belgiske Spørgsmaal nu skal afgjøres i Frankfurt. Hvad Troppemarschen gjennem Arlon angaaer, skal det franske Kabinet have beraabt sig paa, at denne Stad ifølge Tractaten af 15 Novbr. tilhører Belgierne og var besat af dem, men Forbundsdagen har derpaa igjen svaret, at Belgierne befandt sig hersom Storhertugens Undersaatter; hverken Konferentsen eller engang Kong Wilhelm havde Raadighed over det Luxemburgske. Temps og flere franske Journaler omtale ogsaa en fortrolig Note fra det østerrige ske Kabinet til de tydske Stater af anden Rang, hvori, med Hensyn til nærværende Krisis, anbefales dem "Tillid til den vedvarende Enighed mellem de tre store Hoffer, stræng Opmærksomhed paa deres egen Bestyrelse, Kontingenternes Udrustning m.m. (p. Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Til Haag var der kommet nye Fredsbetingelser, fra Engelland og Frankrig, men Rygterne melde, at de vare forkastede. En Londonneravis anfører nogle af dem, nemlig: at Forterne Lillo og Lieftensboeck, skulde udleveres til de belgiske Tropper 10 Dage efter Antagelsen, og Skibsfarten paa Scheldefloden aldeles frigives indtil der bliver sluttet en definitiv Tractat imellem Holland og Belgien. Venloo og den hollandske Andeel af det Luxemburgske rømmes af Belgierne, og alt opbragt hollandsk Gods tilbageleveres deres retmæssige Eiere. Forslaget – tilføier den Haa ger=Efterretning: ligger nu til det hollandske Kabinets Besvarelse, og Svaret er let at forudsee, thi ingenlunde kan man vente, at han nu skulde indgaae noget, som hverken Protocoller eller Tvangsmidler have kunnet bevæge ham til. Hele Striden angaaer nu næsten ikke andet end Scheldeflodens frie Seilads, og den indrømmer vor Konge aldrig med sin gode Villie." Paa Søndag, siger Londonneravisen Times: kunne vi vente Kongen af Hollands Svar paa vor Regjerings høflige Anmodning om at opgive hvad han hidtil saa alvorligt har forsvaret mod en Flaade af 30 Krigskibe og en Armee paa 100,000 Md."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Belgien. Mellem Hollænderne og de belgiske, Forposter er der allerede forefaldet nogle Smaaskjermydsler. Jfølge belgiske Efterretninger er hele den franske Armee i Begreb med at rømme Belgien og overlade de belgiske Tropper at erobre Lillo og Liefkenshork. Franske Aviser mene derimod, at General Sebastianis Corps vil forblive der endnu indtil hineForters Erobring. Marskal Gerard var med sin Generalstab indtruffen til Brussel, hvorfra han ufortøvet vilde afgaae til Valenciennes. Hele Staden var illumineret ved hans Ankomst. Kongen vil møde ham i Lille, for at mønstre Armeen, og deele Ordener ud Sex Skibe under hvidt Flag vare afseilede fra Citadellet med syge og saarede Hollændere, for at overleveres til deres Landsmænd. Da de laae an ved den flanderske Spidse modtoges de af Officerer og Soldater med høie Hurraraab, og Kommandeuren. lod derpaa istemme den hollandske Nationalsang, hvorved ikke allene Hollænderne, men selv de franske Officerer som fulgte med Transporten, blottede deres Hoveder. Det til Citadellets Garnison hørende Mandskab skal have medgivet den Hilsen til Kong Wilhelm, at Hs. M. ved sin Beslutning angaaende Kapitulationsforslagene ingenlunde maatte tage Hensyn til dem, thi de ønskede ingen Opoffrelse til deres Fordeel, naar den stred mod Fædrelandets Jnteresse. Efter en fransk Armeebulletin har den hele Beleiring kun kostet den franske Hær 793 Mand Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Frankrige. Den russiske Ambassadeurs Afreise fra Paris er nu den Gjenstand som for Øieblikket volder meest Opmærksomhed. "Mellem Hofferne i Paris og Petersborg – læser man i Avisen Temps er det nu kommet saavidt, at et diplomatisk Brud ikke meere synes at være fjernt. Det hedder, at Grev Pozzo di Borgo har faaet Ordre til at forlade Frankrig i Tilfælde af at Ministeriet ikke vil give Satisfaction for visse Besværinger som en Tidlang har givet Anledning til Underhandlinger. Blandt andet forlanges alle de polske Flygtningers Forviisning fra Frankrige. Hertugen af Broglie har ikke villet give efter i alle Punkter, derfor havde Gesandten ikke villet paatage sig Ansvaret af et længere Ophold i Paris, men vil oppebie sit Hofs Beslutninger i London."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
De franske Aviser drage af denne Spænding ikke de bedste, eller fredeligste Følgeslutninger, og henvise til den russiske Gesandts Reise i Tydskland, som ene og allene gik ud paa Afslutningen af en Militair-Convention imellem samtlige tydske Stater mod Frankrige. – "Under disse Omstændigheder tilføies der, maa man med ængstlig Forventning see det kommende Foraar imøde, thi af de mangfoldige politiske Forviklinger er endnu ikke en eneste løst, tvertimod komme der bestandig flere nye til. Tilbagemarschen af vore Tropper fra Belgien neutraliseres ved Kong Wilhelm Vægring at rømme Forterne Lillo og Lieffensboek. Kong Leopold har alvorlig beklaget sig over, at vor Hær drager bort førend en ordentlig Tractat er afsluttet, og eftertrykkelige Forklaringer skulle have fundet Sted imellem ham og den brittiske Kommissair, hvormed man ogsaa vil bringe denne Konges Reise til Paris i Forbindelse. Vi gaae langsomt, og gjøre hvert Aar eet Skridt. J 1831 har vor Armee gjort en Spadseretour i Belgien, 1832 har den taget et Citadel, og 1833 vil der maaskee blive alvorligere Ting at tage fat paa. Freden er udsat paa ubestemt Tid i denne Frist maa vi nøies med Protocoller, Themaer og Protester, men derhos uophørligt holde en halv Million Mennesker under Vaaben." – J det engelske Blad Standard berettes som tilforladeligt: at Engelland har bestemt erklæret at ville indgaae en of= og defensiv Alliants med Frankrig saasnart nogen europæisk Magt skulde forsøge at forstyrre Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Spanien. Dronningen har beklaget til sin Tante, Dronningen af Frankrig: at hendes Stilling vorder daglig meer og meere vanskelig, fornemmelig ved visse fremmede Gesandters Rænkespil. Kongens Tilstand er nu snart ligesaa farlig som sidst. Uagtet han er belagt med Trækplastre, ere hans Been saaledes opsvulmede, at man frygter for Brand deri; ogsaa lider han af en uafladelig Hunger, hvilken han uden Livsfare ikke maa tilfredsstille. Dronningen har benaadet hans Livlæge, Dr. Castillo, der for Øieblikket er en meget vigtig Mand for hende, med Storkorset af Jsabellaordenen, og hans 3 Kolleger har hun udnævnt til Kommandeurer af den s. Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Portugal. J Wien har man det Rygte, at de store Magter ville erklære sig for Donna Maria, at Don Miguel skal tvinges til at frasige sig Kronen, men beholde sine Skatte, og derpaa leve som Privatmand i Wien. – Fra Portugal selv mangle Efterretningerne dennegang gandske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Storbrittanien. J Jrland vore Urolighederne: Vestdistrictet af Grevskabet Cork er erklæret i Oprørstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Rusland. Det russiske Statslaan, som ikke vilde lykkes i London, er nu bragt istand i Holland, ved Hope & Comp. Det er paa 20 Millioner Sølv rubler til 84 PC. og 5 PC. Rente. J Frankfurt, og fl. St. ere Statspapirerne faldne paa Efterretningen herom, da man vil ansee det for et Krigstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Jtalien. Af alle Europas Souverainer er Hertugen af Modena den Eneste, der endnu ikke har anerkjendt Kong Ludvig Philip. Konfiskationer høre i Modena til Dagens Orden, og Karbonarisme er Paaskuddet for den uretfærdigste Fremfærd. Grusomhed og Undertrykkelse herske i en oprørende Grad. J dette Øieblik vandre i Landflygtighed flere hundrede Modenesere, der, blot paa Mistanke, ere kjendte fra Livet. Rædsel og Mistillid spores derfor overalt i denne lille Stat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Østerrig. Fra Wien berettes, at den østerrigske Thronarving, den unge Konge af Ungarn, er saa heftig bleven angreben af en Sygdom, hvoraf han allerede forhen har havt Anfald, som i faa Dage har forværret sig saa betydeligt at man den 24de Decbr. havde maattet give ham Dødsakramentet, dog levede han endnu den 27de. J alle Wiens Kirker ere forordnede offentlige Bedetimer for at anraabe Himlen om hans kostbare Liv, og begge Hof theatrene ere lukkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Preussen. J Allgem. Zeitung læses en Artikel fra Berlin hvori der forekommer den mærkelige Attring: "at den preussiske Armee skal vedblive at staa paa slagfærdig Fod for at afværge ubillige Fordringer, fra hvad Side de end monne gjøres."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Fædrelandet. Rhvn. den 7 Januar. En agtet og fortrinlig Kunstner, den blinde Pianist Abt fra Hamborg, opholder sig for Tiden her i Staden. Den af Skuespiller Enholm i Aftes givne Aftenunderholdning var talrig besøgt. Jfr. Jørgensen fremsagde herved et af Hr. Overskou for hende forfattet Digt: "Min Svanesang, hvis Tendents var, at sætte Publikum i Kundskab om, at det denne Aften for sidste Gang vilde høre denne Kunstnerinde som Declamatrice, en Bebudelse, som neppe kunde være glæ(Khousp.) delig for Kunstens Yndere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
J Anledning af Hs. M. Kongens forestaaende høie Fødselsdag skal der paa det kgl. Theater opføres en ny original Vaudeville af Prof. Heiberg, "De Danske i Paris, hvis Handling er fra den Tid de danske Tropper laae i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Søndagen den 23de Decbr. var "Juleløier, i Studenterforeningen. Begyndelsen skete ved en Prolog; derefter opførtes "Moral Principet, Lystspil 1 Act, og "Faust original romantisk Ballet i 2 After. Ved Bordet bleve Juleviser af Øhlenschlæger, Hillerup, H. P. Holst og H. Hertz afsjungne, samt en Champagne Vise af Chr. Winther, Øhlenschlæger var selv tilstede, og efter at hans Juleaftens Vise var afsjungen, blev et "Længe leve!" udbragt for den hæderkronede Digter. - Forleden faldt Dom ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten i Sagen mellem Udgiveren af det bekjendte Forslag til at afskaffe det latinske Sprog ved Examina, Hr. Theologi-Studerende P. Lassen, og de 10 Studenter, som i denne Anledning havde angrebet ham i Kjøbenhavnsposten. Sidste ere frifundne for Hr. Lassens videre Tiltale, i denne Sag. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Den nordiske Kirketidende. Under denne Titel vil Mag. Lindberg udgive et Ugeskrivt, der skal være helliget Kirken og Skolen, og hvis Bestemmelse er, at blive et Organ for det gjenopvaagnede christelige Liv i Norden. Kiel, den 1ste Januar. Stille og øde, som maaskee neppe i Mandsminde, bortsneg sig her Aarets første Nat. Alt iforveien lød der rigtignok blandt Publikum allehaande Betænkeligheder, som skulde finde Sted ved det sædvanlige Fakkeltog, men endnu om Nytaarsnatten havde vi ikke opgivet Haabet om, ifølge gammel Skik, at tage Afsked fra det gamle Aar og hilse paa det nye. Men forgiæves ventede vi derpaa i en vis forunderlig Spænding. De akademiske Ynglinger, som ugjerne gave Slip paa denne Høitidelighed, viste et høist roesværdigt Forhold, thi at de mellem 11 og 12 opførte en noget larmende Charrivari, maa tilgives dem, da den snart og uden Excesser var forbi. Lidt førend 12 forsamlede sig atter et stort Antal Studenter paa Torvet, omgivet af en Sværm Rysgjerrige, ventende paa det sidste Klokkeslag. Det slog, forventningsfuld stod Mængden, men intet begeistrende Hoch, ingen frydelig Jubel lød rask i ordnet Række droge de sjungende igjennem nogle Gader, som om aldeles Taushed var dem altfor tung, hvorpaa de skildtes ad. Vi ville haabe, at dette maa være den eneste Nytaarsnat saaledes, og at den gamle glade Skik fremdeles maa finde Sted, thi vi Kielere kunne ikke finde os i Aarets Vexling uden Hurraraab og Fakkelskin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Jtzehoe, 5te Januar. Jkke allene i Ditmarsken grassere nu de naturlige Kopper, men ogsaa i Altona, hvor et af de forhenv. Cholerahospitaler er bleven indrettet til Lazareth for Koppesyge.