JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-21
Hos Kiøbmand Koppel i Fredericia er at bekomme fiint Bomuld, a 2 Rbdlr. 3 Mk. Pundet; samt adskillige Sorter ægte rødt Bomuldsgarn til billig Priis. Tirsdagen, den 5te December næstkommende Formiddag Kl. 9, vorder ved Orden paa Fang, efter Hr. Kiøbmand Jacobsens Begiering ved offentlig Auction bortsolgt: a) Skroget af den snelseillende Kaperlogert L. Renard med Roer og videre. b) Adskillige gode Skibsmaster, Pompe med Tilbehør, og endeel Rundholter. c) Endeel gode Seile og Tougværker med Blykke: d) Dito større og mindre Skibsankere og Ankertouger. e) Dito Kakkelovnsplader og Ballast=Jern, samt ledige Foustagier. ) Særdeles godt Kobberkokstøi og en Kobberkamin med Rør. 8) Endeel meget gode Skydegeværer, Dønnerbøsser, Pistoler, Sabler med mere, saa og, om Lysthavere gives, endeel større og mindre Kanoner med Raperter 2, saavelsom et Partie Kugler og Krudt, Bøssestene m. m.b) En Skibsbaad og endeel Skibstømmertøi med meget mere. Alt sælges mod Betaling rede Sølv i S. H. C. og med 4 Ugers Credit. Til Alt indbydes herved Lysthavere. A Norup. Fano, den 8de November 1815. Auctionstorvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-21
Formedelst anden Bestemmelse age undertegnede underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard her i Ribe beliggende paa Søndreportsgade under No. 145, bestaaende af 8te Fag Huus til Gaden og 7 Fag Baghuus samt 2 Fag Halvtag. Med Gaarden følger dens tilhørende Eiendomme, paa Sondreports Mærsk, bestaaende af en Fenne i de store Lodder og en dito i de smaae, samt en god Frugthauge med en betydelig Deel Frugttræer. Endeel Havre i Straaet og flere Læs Mærsk Høe kan ogsaa faaes naar man henvender sig til Ribe, den 14de Novbr. 1815. Johansen Krammelsein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-21
Ved Kongelig Bevilling af 6 Novbr. 18 5, som b horig bliver læst, saavel ved det herværende Byting, som ved den Kalle, Lands Overret, er det tilladt mig ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii at indkalde afdøde Strandings ommissionair, Lotteri Collecteur og Kjøbmand Thomas Jensen Thomsen i Ringkiøbing hans samtlige Creditorer. Saadan Jndkaldelse skeer herved med Aar og Dags Varsel i alle ved Bevillingen bestemte Tidender, 3de Gan gr efter hinanden til Alles Efterretning. Sponneck. Ringkiøbing, den 6 Novbr. 1815. Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-21
J Anledning af at jeg fratræder min her i Byen hidtil førte Handel, indkaldes herved ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2 Octbr. 1815, læst ved Ribe Byting den 3die og ved den Kongelige Landsoverret i Viborg den 16de s. Maaned, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som hos mig maatte have noget at fordre, inden foreskrevne Tids Forløb for mig med deres Paastand at fremkomme, og deres havende Krav at anmelde og beviisliggjøre, da enhver retmæssig Fordring skal blive afgjort. Peder Hobolt. No. 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-21
Et lidet Guld=Uhr med Kiede og 2de Signeter er i Søndags Aftes tabt i min Gaard; den retsindige Finder vilde behagelig mod en passende Douceur aflevere det til. P. Ramsing, i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-21
Godt Rakitsker og Firhands hør med flere Sorter Vare, bekommes til billige Priser hos Daniel Hjort. Boendes i Raadstuegade Nr. 187.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Udenlandske Efterretninger. Af Hamb. og Altona Aviser.) Almindelig Tractat med Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
(Herpaa følge nogle Artikler angaaende de Grundsætninger, efter hvilke der skal gaaes frem med de ei fuldbyrdede Artikler i Tractaten 1814, og som endnu ei ere redigerede.) Sidste Art. Pariser=Tractaten af 30te Mai 1814, som og Slutnings=Acten af Wiener Congressen, af 9de Juni 1815 blive i alle Puncter, som ei ved denne Tractat ere modificerede, stadfæstede og opretholdte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Foruden denne almindelige Tractat ere ogsaa 2 BiConventioner sluttede, hvoraf den Første angaaer Besættelsen af en militair Linie i Frankrig, den anden omhandler den Godtgiørelses=Sum, som Frankrig skal udrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Paris, den 11te Novbr. Allerede tidlig den 9de vare betydelige Troppeafdelinger samlede ved Justits Palladset da Marschal Neyls Proces skulde begynde. En utrolig Mængde Menneskeer strømmede til. Blandt de talrige Vidners Udsigender ere der mange til hans Fordeel, men de fleste ere imod ham. Da Ney tredie Gang kom for Krigsretten erklærede han den for ucompetent til at dømme ham. Da nu Krigsretten efterat have overlagt Sagen erkiendte sig for ucompetent, fordi Ney er Pair, saa udkom en kongelig Ordonnance, hvori Pair=Kamret befales at træde sammen for at undersøge, og dømme i denne Sag. Idag kom Ministerne i Pairernes Kammer, og Hertugen af Richelieu yttrede blandt Andet Følgende: Vi ville ei undersøge Grundene, hvorfor den overordentlige Krigsret erklærer sig for incompetent til at dømme Marschal Ney. Det er nok at anføre, at een af Grundene er den, at Marschallen er anklaget for Landsforræderie. J Frankrigs Navn besværger jeg dem at dømme Marschal Ney. Pairerne ere Verden en paafaldende Reparation skyldige. De ville ei tillade, at befrielse for Straf avler nye Forbrydelser, maaskee større, end de, vi ere undgaaede. Ministerne maae erklære Dem, at Krigsrettens Erklæring, er bleven en Triumph for Factionerne. De ere Demselv skyldige ei at give noget Udtryk Gehør, som kan tilkiendegive Følelser for eller imod den Anklagede a. Kamret har erklæret, at ville undersøge og domme i denne Sag, og har adjourneret sig til den 13de, for nærmere at lære at kjende Documenterne. Denne Sagens Vending har gjort overordentlig Opsigt. Man seer, at Marschallerne ei ville dømme hinanden og synes at tage Hensyn til deres mange fordum Vaaden brødre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Som det hedder har Marschal Soult bedet Kongen i en Memoire, at lade hans Opførsel offentligen undersøge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
London, den 10 Nov. J nogle Dage ere flere franske Militaire, der i de sidste 1520 Aar have gjort sig meere eller mindre bekjendte, ankomne hid Blandt Andre Gen. Sebastiani. Man troer, at han vil drage til America.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Vi have faaet americanske Tidender, der melde Omstændigheder, hvilke synes at antyde, at Americanerne, og især Beboerne ved Canada ei yttre fredelig Tænkemaade. - Commandanten for den americanske Marine i Charlestown har reclammeret americanske Matroser, der, som man siger, vare pressede og bragte ombord paa en spansk Corvette i denne Havn. Ogsaa meldes, at et americansk Skib er taget af en tripolitansk Fregat, og at en americansk Eskadre er gaaet ud paa Krydstog, Vore Tidender melde udtrykkeligen, at den franske Gesandt, Grev de la Chatre ei var med ved den Fest, som Lord Mayrer nys gav.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
En Paketbaad er gaaet til Calais for at hente Lord Castlereagh og Følge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Paa St. Domingo er opdaget et Complot, som vilde myrde Pethion. Formændene bleve strax skudte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Adskilligt. J Forlysningshuset i Paris har man gjort det Forsøg, at bestemme, saa nøie som muligt, Vægten af nyfødte Børn, og derved erholdt følgende mærkelige Resultat, af 770, strax efter Fødslen, med største Ombyggelighed 4 veiede Børn, fandt man 34, der kun veiede halvandet Pund; 69 veiede 2 Pd.; 459 (altsaa den største Deel, veiede 6 til 7 Pd.; og 3 endog 10 Pd. Legemets Længde var 8 til 22 Tommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
I Theatret i Barcellona have, som i alle spanske Skuespilhuse, Inqvisitorerne deres Loge. Een af disse Herrer fandt en af Danserinderne for let klædt. Han angav hende, og hun maatte vandre i Inqvisitions fængslet. I Jnquisitionsannaler, udgivne af Don Plorente, berettes, at denne Troesret i de første 28 Aar har ladet brænde 130,400 Personer levende, 70, 980 i Billede, og dømt 1,405,071 til at gjøre Bod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
J Beeck i Crefelder Kreds slog Lynilden d. 11 Jan. 1815 Kl. 11 ned i Kirken og borttog Ziffet 11 af Taarnuhrets Zifferblad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Mod den berygtede Røvercapitain Grosel, som hidtil har drevet sit Uvæsen i Mühren, er bleven beordret et stærkt Mititairdetaschement til Grændsen af Bohmen, og Mühren. Han er en Søn af Skarpretteren i Hollabrunn. Som fordum Schinderhannes skaaner han Bønder og fattige Folk, og udplyndrer i Almindelighed kun de adelige Godseieres Slotte, eller rige Forvaltere, og Justitsembedsmænd. - J Mayland kjøbte en Borger for ikke længe siden et gammelt Malerie for 12 Lirer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Da det var afpudset, fandt man en skjøn Corregio, der i det mindste er 20,000 Gylden værd. Det forestillet den hellige Peder som Martyr, omsvævet af Engle af himmelsk Skjønhed. - Efterretninger, som den 6 d. ere ankomne til London fra de romerske Stater, melde, at der i Palermo igjen har viist sig Spoer af Pesten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Adskillige fra Messina til Livorno ankomne Skibe vare blevne lagte under stræng Quarantaine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Østerriges Keiser reiser for Tiden, som vi veed, omkring blandt sine Tyrolere. Mange herlige Træk at hans naturlige Hjertensgodhed fortælle Aviserne ved denne Leilighed om ham, hvoraf her nogle. Keiserer der fra den tidlige Morgen til den frembrydende Nat giver sine Undersaattere Audience, ligesaavel Bonden, som Adelsmanden, havde Dagen efter sin Ankomst til Jnspruk udmattet af den megen Talen, om Aftenen Kl. 10 trukket sig tilbage til sit indre Gemak for at indtage sit Aftensmaaltid, da man meldte ham, at endnu tre Bønder sad i Forsalen og bad om at høres. Strax reiste sig den menneskekjerlige Monark fra Stolen og sagde: "Sidde disse derude saa maae jeg jo vel staae op, og gik ud og talte med Bønderne. - Keiseren foer ind i et Biergværk ved Hall. Da han var kommet ned, skulde en Dreng holde ham en Tiltale paa Vers, men allerede ved den anden Strofe begyndte han at storre, kunde ikke recitere videre og græd bitterlig Keiseren traadte hen til ham, klappede ham paa Skulderen og sagde ret med Hiertelighed: "Græd ikke lille Dreng, Du behover ikke at skamme Dig. Der er ved mangengang en Borgemester bleven staaende i sin Tale. - En gammel Mand trængte sig med Magt frem til Keiseren. "Hvad vil Du da, sagde den gode Fyrste. See Dig, kjere Konsal var Svaret. "Nu saa see ret paa mig gjentog Franz, og lod den gamle Mand Tid til ret at tilfredsstille sit Ønske. - Ved en Leilighed, da Tyrolerne gave Keiseren Beviser paa deres Kjerlighed, yttrede Monarken sig. "Det glæder mig, at jeg ikke før har været i Tyrol, thi havde jeg vidste hvorledes jeg her vorder elsket, jeg vilde aldrig have kunnet glemme dette Lands Tab." - Da Keiseren var i Begreb med at bestige et Bjerg ved Jnspruk, vilde nogen af hans Følge hielpe ham. Keiseren raabte fine Tyrolere hid og sagde: "Jeg forlader mig paa Eder! J have aldrig ladet mig sidde!"¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
J endeel Aar have Parykmagerne beklaget sig, at deres Kost ikke mere agtedes som den burde; Parykken, denne vore Forfædres ædle Hovedpynt, er nu ikke at tænke paa; Allongeparykken, Konstens Nonplusultra, kunder man nu blot af Malerier; med Veemod gienkaldes de Tider, da en Allongeparyk gav baade Hofmanden og Dommeren et gravitetisk Udseende. Jeg veed ikke at nævne Parykmagerne nogen Bye, hvor deres Konst saaledes har vedligeholdt sig i sin Hæder som i Augsburg. Her opsvinger Parykmageren sig til sin Hæders høieste Spidse; her friserer han blot - Guder og Helgene. Hele den catolske Christenheds Olymp bærer i Augsburg Allongeparykker. Det er et hierte qvægende Syn naar man der træder ind i den første den bedste catolske Kirke og seer Jomfrue Marie med deel lille Barn Jesus, begge med Allongeparykker paa. Ja end- og Gud Fader selv har en Allongeparyk paa, hvis Lokker naae lige ned til den Verdenskugle hvorpaa han staaer. Sandelig, ingen Parykmager vil betræde Augsburgs Kirker, uden at fælde Glædestaarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske samt jydske Av, og Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Delinqventerne, Tienestekarl Lars Nielsen af Østersyv under Kiøbenhavns Amt og Jens Christophersen af Uth Bye under Aarhuus Amt, der begge for attenteret Voldtægt, Hiin med et fjortenaarig og denne med et 11 Aars Pigebarn, ved Domstolene vare tilfundne at miste deres Liv, ere af Hs. Majestæt benaadede, imod at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning paa Livstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Jblandt flere Afhandlinger i det saa almeennyttige Til skrivt: "Landsekonomiske Tidender" fortiener især at læses og tages til nærmere Eftertanke en Besvarelse af det Spørgsmaal, hvorledes kunne de Aarsager, som hindre Agerdyrkningens Fremme hos Os, hæves eller dog for en Deel formindskes: Forfatteren som er Hr. Pastor Rønne, henregner til disse Hindringer: 1) Religiøsitetens og Moralitetens Forfald 2) den skrækkelige Mark-Ufred; 3) den af Udstykning og Ombytning af Eiere flydende Ustadighed; 4) Mangel paa Kiendskab til en bedre Drivt; 5) Brændeviinsbrændings Jndskrænkning til Stæderne; 6) Mangel paa DrivtsKapital, 7) Forbud imod fri Udførsel, og 8) Naturalpræstationer. Ved at giennemgaae, hvor byrdefulde disse sidste ere for Landmanden, da et Amts Vogne nu ikke sielden kiøre 2 til 4 Mile efter Tilsigelse hen til det Sted, hvor de skulle tage deres Fragt, og lige saa langt tilbage, og der saaledes f. Ex. ved 4000 offentlige Reiser aarlig kiøres til Unytte i det ringeste 16,000 Mile, kommer Forfatteren ogsaa til at tale nogle sande Ord om den uforholdsmæssige Fordeling af Jndqvarteringen, hvorved nogle Egne slippe reent frie for sammes Byrder, medens andre føle dem i høi Grad. Forfatteren foreslaaer i denne Henseende, at enhver Bye, som vilde bygge Baraquer, maatte erholde Kongeligt Løvte og Fritagelse, ikke allene i Freds men og i Krigstider for Huus Jndqvartering. saalænge Baraquerne kunde rumme det Tal Militære, der kunde tilfalde samme. Fordelen heraf vilde blandt flere være, at Staten da kunde ligne Byrderne efter et nøiagtigt, rigtigt Forhold over hele Landet, hvilket under hine Omstændigheder er umuligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Hr. Mekanikus Marstrand, som har faaet Patent paa Hestehiuls Bygning af en ny Opfindelse, opgiver følgende simple Begivenhed som Anledning til denne: "Ved at sættes over Vandet engang imellem Frederikssand og Jægersyriis betragtede jeg hvorledes Færgefolkene gik fra Færgens ene Ende til den anden og saaledes trak den over Vandet ved et Toug, som er befæstet paa begge Sider af Sundt. Dette Syn frembragte den ganske naturlige Tanke: at naar Færgen var en Cirkel ville Folkene saaledes uophørlig kune dreie. den rundt, uden at komme af Stedet; og dette satte igien den Jder hos mig: at anvende en lignende Gang paa Hjul til Maskiners Drivt af Heste, ved at spænde dem fast til et Punkt udenfor Hiulet, og saaledes lade dem trække i horizontal Retning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Udtog af en Dansk Reisendes Brev efter hans kotte Ophold i London. - Jblandt det meget der er at ses af Maskiner i London og der omkring, fortiener at anføres et Par Papiir møller uden for London, af hvilke den ene var meget konstig: Man blegede Papiirstoffen ved eryderet Saltspreaas. Jndretningen ved Fabrikken er saaledes, at alt gaaer uden Menneskehielp; der giøres Papiir af flere hundrede Alens Længde, som skeer paa bevægelige Messingsigter og viller sig omkring store Cylinder, alt uden Menneskehielp, og naar en Cylinder er fuld omviklet med Papiir, hæves den op ved en simpel Mekanisme, og en nye lægges igien strax i dens forrige Sted, uden at Maskineriet standser; der giøres ved 3 Menneskers Hielp ligesaameget Papiir som ved 18 Mennesker 2de andre Papiirmøller. - Jblandt andre Jndretninger faae jeg et Farverie, hvor alle de meget store Farvekiedler bragtes i Kog fra en fælleds lukt Kiedel, der var bestandig i Kog, hvis Dampe ledtes ved Rør fra denne Kiedel ned i Bunden til flere Farvekiedler. Endelig vil jeg anføre en liden Smelteovn, som bestod af en Bund Plade af Ruejern og 5 Sideplader, omtrent af 4 Alens Høide, der bleve sammen holdte med Jernringe; Ovnen var blot udforet med grovt guult Sand; Blæsebælgene til denne Ovn vare de simpleste jeg nogensinde har seet, de bestod af 2de store Oxhoveder eller Tønder, som hvilede paa Tapper, der vare anbragte i begge Ender. Tønderne vare ved et Skilderum deelte i 2de Deele efter Længden, dette Skilderum var vertikalt og gik ikke fuldt med til Bunden, hvert Mellemrum havde en Klappe som paa en Blæsebælg, der aabnede sig indlad, og paa den anden Ende af Tønden var en liden Blikkasse, som havde Communication med begge Tønders afdeelte Rum. Fra denne Kasse gik Blæserørekind i Ovnen. Tønderne vare halv fulde med Vand, og fra hver Tønde gik en Stang ud til Siden, ved hvilken Tønderne kunde væltes paa deres Tapper fra den ene til den anden Side, og naar Tønden væltede til den ene Side gialt Vandet udi det ene Rum og pressede Luften igiennem Blæserøret; der behøves megen liden Kraft til at bevæge dem, og Effekten var dog saa stor, at de smeltede 1600 Pund Ruejern ved 4re Timer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Prædikanterne. I Domkirken paa 27de Søndag efter Trint., Hr. Capellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup. TSSEn S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Markedsdag henimod Aften blev omtrent udenfor Mad. Bechs, tabt et sortheitset Træe=Pibehoved med Sølv Beslag og et gammelt Roer. Tuden af Beslaget var overst nedskaaren omtrent som et Støvleskafte, og Dække Den retsinlen eller Laaget var lidet ophøiet. dige Finder bedes at levere det her til Adresse=Contoiret imod at erholde en god Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Et stort Klæde=Skab ønskes tilkjøbs. Man behager at melde sig her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Hos undertegnede bekommes nyelig hiemkommen fiin Dro. Rakitzer og flere Sorter Hør til billige Priser. J Mallre. Warde, den 23de Novbr. 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
J. Guul Vox kjøbes i større og mindre Partier G. W. af Kiøbmand Thomsen i Fridericia, som derfor betaler en god Priis. Nyegaard i Eining Sogn frie Hovedgaardstart, 23 Tdr. 3 Skor. 2 Fdkr. nietiendedeel Alb. med paastaaende Bygninger samt Helt Fiskerie ved Giedahl og Fiskertet i Agen Rimmerminde med Garn, Baade og alt til Fiskeriet henhørende agter Eieren Christen Lundsgaandved en eneste Auction som holdes paa bemeldte Ryegaard Onsdagen den 6te December næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet om nogenlunde antagelig Bud skeer at bortsælge. Gaardens Eiendomme ere noksom bekiendte af fortrinlig Goppro, og kan aarlig græsse og foedte 30 store Stude, 15 Køer, 12 Heste og 40 Faad. Af Jldebrand haves tilstrækkelig, og Fiskeriet yder Eiten en ikke ubetydelig aarlig Jndlagt. Videre Beskrivelse ansees ufornøden, da Libhaverne som ikke kiende den, behagentlig vil tage Gaarden og Eiendommene i Øiesyn, der er beliggende ved Lumstorden 2 Mile fra Holstebroe og 2 Mile fra Skibe. Af Kiøbesummen kan en betydelig Deel blive staaende i Eiendommen som kan tiltrædes strax med sin fulde Avl eller til næste Maiddag. Holstebroe, den 6te Rovbr. 1815. v. Jessen, Cancellieraad, Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Auction. Næstkommende 11te Decbr. Kl. 10 Formiddag, bliver efter Eierens Begjering holdt Auction paa Udstrup i Sønder Nissum Sogn, Ringkiøbing Amt, og derved, om antagelig Bud skeer, uden flere Auctioner solgt bemeldte Udstrup Hovedgaard 19 Tdr. 2 Skp. 3 Fr. tre Tiendedele Album, hvortil er efter Angivelse 112 Tønder Land Ager og 89 Tønder Land Eng, af de meest frugtbringende i denne Egn, 305 Tønder Land Heede og 4 Tønder LandKlynejord uden om Gaardens Mark, alt udskiftet af Fætledskab. Der er lagt 12 Tønder Rug, og kan faaes til Foraaret 14 Tønder Bog 30 Tønder Havre, samt avles aarlig 130 Læs Mærskhøe. Besætningen til Gaarden, som kan holdes Sommer og Vinter, er 8 Heste, 60 Fæekreature og 34 Faar. Gaardens Bygninger ere alle forsikkret i Brandkassen for 16000 Rbd. S. V. af Grundmuur og Værelserne særdeles begemme og vel indrettede for en honet Familie. Med Gaarden følger circa 100 Tønder tiendeydende Hartkorn og Kongetiende, som hidtil har været oppebaaren in natura. Gaarden kan tiltrædes til 1 Mai 1816 og endeel af Kjøbesummen kan blive staaende mod lovlige Renter uoplagt i nogle Aar. Lysthavende indbydes til Møde. Ringkiøbing, i Ulfborg Hind Herredsfogderier, den 1ste Grønlund. November 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Hos Jens Clausen Møller paa Ribe Veirmølle staaer en Orne af særdeles god Race, til Afbetiening for villig Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
For lang Tid siden har jeg udlaant en Ridehidsel med Stænger og Brændse, men erindrer ikke bestemt til hvem Jeg anmoder derfore Jhændehaveren at tilbagelevere det. sauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Et lidet Guld=Uhr med Klede og 2de Signeter er i Søndags Aftes tabt i min Gaard; den retsindige Finder vilde behagelig mod en passende Douceur aflevere det til P. Ramsing, i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
En Orne Traaer til Arberlem 1 RiN. D. ber Kloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-24
Hos Kiøbmand Koppel i Fredericia er at bekommes fiint Bomuld, a 2 Rbdlr. 3 Mk. Pundet; samt adskillige Sorter ægte rødt Bomuldsgarn til billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 14 Nov. J Pairernes Session igaar kom de kongelige Prindser med Hert. af Richelieu Spidsen. Denne oplæste en ny Forordning af 12te d. M., hvori Fremgangsmaaden ved Neyls Proces foreskrives. Debatterne skulle holdes offentligen. Paa den af Pairskamret bestemte Dag maa den anklagede mode med sin Advocat. Ved Vidneforhørerne skal man gaae frem efter de Former, som Code d'instruction erminelle for Specielretterne foreskriver. Hvis Pairerne ville det skal Dommen ei afsiges i den Anklagedes Nærværelse, men dog offentligen og i hans Advocats Overværelse. Ney havde erklæret, at han vilde opdage Ting, hvorover hele Frankrig vilde forhauses. Denne Opdagelse skal bestaae der, at han ene og allene er Skyld i, at Napoleon tabte Slaget ved Belle-Alliance, idet han havde arbeidet imod dennes Planer, hvilket han kan bevise ved Breve og andre Papirer. Hvilken Stemning en saadan Tilstaaelse maa frembringe, kan man let tænke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Lavalettes Proces skal tage sin Begyndelse Mandagen den 20de d. M.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Efter Forlydende vil den berømte Chemiker og forrige Indenlandsk Minister under Napoleon, Chaptal, og Naturforskeren Latepede tage deres Ophold i Nordamerica.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Det Brev, som Hert. af Orleans har ladet indrykke i engelske Tidender, for at gjendrive det Rygte at hans Gemalindes Svangerskab var ene Aarsag til hans Ophold i England, giver Anledning til meget forskjellige Formodninger. Man slutter deraf, at han har maattet bortfierne sig, og at han er meget utilfreds med at være bleven nødt dertil. Man har gjort den bemærkning, at Journal des Debats er den eneste, som har optaget denne Artikel af engelske Blade, og at de øvrige Pariser-Blade forbigaae denne Prinds med Taushed. dette beviser, at han er for Regjeringen, om er en foruroligende Gienstand, saa dog dens Opmærksomhed værdig. Man kan ei tvivle om, at Hert. af Orleans er Maalet for alle Misfornøiedes Ønsker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-11-28
Vore Tidender indeholde dagligen nye Efterretninger om Arresteringer, Oprørsskrig, Oprørsforsøg, Opdagelser af Complotter, Gjenstridighed af de gamle Søl dater, Mord, Selvmord &c., der snart ere meere snart mindre betydelige, snart forefalde i Hovedstaden snart paa Landet, og tiltage eftersom de allierede Tropper drag, bort fra det Jndre af Frankrig, Det har været meget uventet for Neys Tilhængere, at Pairs=Kamret strax har paataget sig Fortsættelsen af hans Proces. De havde tænkt, at derved endnu flere Vidtløftigheder vilde finde Sted.