JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Post-Tidender. Jutilstilentiiser. nu Fredagen, den 24 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Paris. Siden Doulet de Pontecoulant for fem Dage siden meddeelte Conventen den ubehagelige Efterretning om det Nederlag, den brestiske Flode den 23 Junii havde liidt, samt tillige gav Vink om, at man vel kunde vente sig den længe truede Landgang af de paa Jersey samlede Emigranter, udspredes daglig det Rygte, at Landgangen virkelig skal være skeet. J Begyndelsen fortalte man, de landede 1200 Emigranter havde bemestret sig Pladserne St. Malo og Cancale, siden paa stod man, de alt vare i Besiddelse af Orient, ja man gik endnu videre, og foregav, de vare trængte frem indtil Egnen ved Rennes og Brest. Men officielt var den 6te endnu intet derom bekiendtgjort, ja selv den ottende vil man ved Nederelven have Breve fra Paris, der endnu intet nærmere eller officiellere derom indeholde. Da imidlertid den 5te adskillige Courerer fra Bretagne kom til Almeenvelscommitteen, blev den Efterretning almindelig, at Emigranterne virkelig vare landede paa Kysten af Bretagne i Bugten Qviberon, 10, 12, 13 til 20000 Mand stærke. En parisisk Tidende, (Porteseuille politiqve & litteraire) siger i denne Anledning, vi vove sielden at fortælle Nyt; man kan troe os, naar vi bekræfte noget. For nogle Dage siden have vi bebudet, at de Engelske truede med en Landgang fra Jersey. Den er iværksat; de havde sat 9 til 10000 Emigranter i Land paa vor Kyster. Vi haabe, at de Forholdsregler, Regieringen har taget, ikke vil længe lade dem have Magt, enten at slaae os, eller at gaae tilbage. Men denne Beretning stemme de engelske Tidender – Datum ene undtaget - overeens, da et engelsk Aftenblad melder: at Regieringen den 27de Junii har faaet Underretning, at Emigrantregimenterne lykkelig vare landede i Frankerig, og saa vel modtagne der, at man kunde vente sig største Held af deres Tog. En anden Tidende tilføyer, at Emigranterne lykkelig vare satte i Land i Qviberon=Bugten, beskiærmede af Sir John Boorlare Warrens Division, at Royalisterne i denne Egn vare stærke, og nu blevne overflødigen forsynede med Vaaben og Provisioner, og at Lord Bridports Jnstrux var, at understøtte Warren paa enhver muelig Maade. Midlertid anmeldte Doulet, der nu i Louvets Sted er valgt til Conventpræsident, at Tallien og Blad, som den 30te Junii vare sendte til den vestlige Armee, den 3die Julii havde skrevet fra Alencon, at General Dubayet havde givet dem meget beroeligende Rede for den vestlige Armee, og de omliggende Departements, og lovet, at, hvis Engelskmændene vilde foretage en Landing paa Frankerigs Kyster, vilde de forefinde talrige Batailloner til deres Hiemviisning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
General Dubayet har selv i et eget Brev af tredie (som altsaa giør det temmelig usandsynligt, at Julii Emigranterne første, eller anden Julii, end sige 27 Junii skulde være landede) berettet forskiellige nye lykkelige Fægtninger mod Chouannerne. Den sidste den 29de Junii ved Chateauneuf var saameget lykkeligere, da Coqvereau, en af Chouannernes Hovedanførere, var med sin Adjutant bleven nedhugget der af en Husar, ved Navn Francois - hvem Conventen for hans Tapperhed forfremmede til Compagniechef - og at nu formodentlig hele Districtet Chateauneuf, som Coqvereau havde op egget, torde blive roeligt. General Dubois har desuden jaget en Trop Royalister fra hinanden ved la Fleche, General Gaillard nedhugger 200 i Districtet Satte, og at Chouannerne i Districterne Laval, Demfront, og Guillaume gandske vare adspredte. Ogsaa har et Brev fra General Hoche til Repræsentanterne Fermont og Lanjuinais bekræftet, at Boishard, i det han var i Begreb med at giøres til Fange af Republikanerne, havde afliver sig selv, og at derpaa Grenadererne, der havde forfulgt ham, havde afhugget hans Hoved, og baaret det om til Skue i Moncontour og Lamballe. At General Hoche har forbudet denne unyttige Blodscene, giør den nærværende Tænkemaade Ære, men at han vil have Ophavsmændene straffede, er maaskee at gaae vel vidt i Moderatisme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Aviser bebude, at der i Henseende til Lyon foregaaer noget meget besynderligt, som de endnu ikke kunne hvad bliver. De bedre Jndvaanere skulde vel sige der udgiøre Majoriteten, men dog ikke være de stærkeste, fordi de ikke, som Jesusmorderne, udgiøre et Corps, have Mod, eller ere frygtede, og fordi overalt – tilføye Tidenderne - Majoriteten er at ansee for intet, saalænge den ikke har offentlig erklæret sig. I Paris gaae Tingene deres jævne Gang, og det moderate Parties Overhaand viser sig saavel i Præstdentstolens som Regieringscommitteernes Besættelse. Saaledes ere Bossy d'Anglas, Louvret, Lesage, og Jean de Bry komne i Almeenvelscommitteen, da Sieyes, Reubel, Gillet, og Roux traadde ud deraf. J Sikkerhedscommitteen ere Mariette, Boilly, Bailleul, Delaunay og Perrin komne. Den 4de Julii begyndte Debatterne over den ny Constitutionsplan, og fortsættes hver anden Dag; første Dag, de to første Artikler af Constitutionsacten: Den franske Republikereen og udelelig og Almeenheden af Borgere er Enevoldsherren, samt Menneskerettighederne, nogle Artikler undtagne, der hiem viistes til bedre Udarbeidelse. J øvrigt begynder nu ikke blot en Repræsentant, Anbrin - Deputeret fra Departementet Morbihan, og een af dem, der stemte for Ludvigs Død – at forlange, at Ludvigs Datter og de øvrige Lemmer af den bourbonske Familie, efter Conventens nærværende Tænkemaade, nødvendig maae faae deres Godser tilbage; men Skrifter storme ind fra alle Sider, for at faae Decretet om Emigrantgodsernes Confiskation tilbagekaldet. Jntet Under er det, om under saadanne Omstændigheder Assignaterne, hvis fornemste Hypothek de confiskerte Godser ere, vedblive at have slet Cours; imidlertid skulle de dog nu være i Bedring, og Coursen paa Hamborg ligeledes komme sig anseelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Den anklagede Guillotineregent Joseph Lebon har den anden Julii forsvart sig i Conventen, og fik han end ikke derved sig retfærdiggjort, drog han dog een af sine Anklagere, den efter 27de Julii ikke gandske ubekiendte Repræsentant Guffroy, i Ulykke med sig, da han frembragde saa stærk Facta mod denne, at hans Forhold ligeledes blev decreteret at undersøges. Meget er det at formode, at Tid efter anden alt flere og flere af de nu med Moderantisterne coaliserte Dantonnister vil have samme Skjæbne. Et Partie - sige Aviserne – giør sig Umage for at hindre, at den halve Deel af Conventen skulde blive indlemmet i den nye Legislatur, naae disse deres Maal, vil – om ikke Republikens - dog adskillige Deputertes personlige Sikkerhed være i særdeles Fare. Brugnot klagede den 1 Julii over Forsinkelsen af Elementarbøgers Foranstaltning for Ungdommen, og foreslog til dette Brug at anvende, hvad Conventens daglige Bulletin aarlig kostede at trykke. Lanjuinais kaldte denne Bulletins store og gratiale Uddeling en Robespierrisk Jndretning, og paastod, den aarlig kostede 2300000 Livres; men Maille talte til Forsvar for denne virkelig priisværdige Publicitet, der især var saa nyttig til at meddele Communerne paa Landet den offentlige Aand; dog troede han, at meget Unyttigt deraf kunde udgaae, og herom skulde da Salcommissarierne indgive Betænkning. De forskiellige executive Commissioner har Conventen paa ny anviist 1710 Millioner, hvoraf 1500 ere bestemte til Proviantindkiøb og 100 til Marinen og Colonierne, der istedet for d'Albarade have faaet en ny Minister, navnlig Redon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Jtalien. Efter de til Conventen indkomne Beretninger, som fra Genua bekræftes, har Republikens Hær begyndt Feldttoget med Fordeel, da 10000 Østerrigere, som den 24de angreb de franske Forposter ved Va do og Tressand med et Forliis af 300 døde og 500 saarede, ere drevne tilbage, og da Dagen derpaa 30000 Østerriger, der i Begyndelsen med Fordeel angreb den høyre franske Fløy, med Bajonetten dreves tilbage, og mistede over 3000 Mand; derimod sagdes de at true med et nyt Angreb, og han meldte Efterretninger fra Wien, at General de Vins siden har slaaet de Franske ved Savona, erobret 12 Kanoner, deels taget, deels ødelagt to Magaziner, og gjort 600 Fanger; tillige sagdes, at et betydeligt fransk Corps skulde være indsluttet, og nødsaget at give sig, eller slaae sig igennem. Hvis ikke dette er den ubetydelige ved Sapona forefaldne Fægtning, hvorom Efterretninger fra Genua melde, torde dette da vel overveye de Franskes første Vindinger. Ødermere fortælles der, men ligeledes endnu uden Autoritet, at den engelske Admiral Hotham i Middelhavet skal have slaaet den franske Flode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Vi vide ikke, om det interesserer vore Læsere at erfare, at Cidevant Monsieur i Verona, saasnart Efterretningen om den unge Capets Død ankom, af det derværende lidet Antal Franske blev erkiendt for Konge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Rhinstrømmen. Den franske Overgang over Rhinen paa flere Stæder synes daglig mere og meere at nærme sig. General Jourdan har givet befaling, at samle saa mange flade Fartøyer som mueligt, og giøre et Slags Træebrystværn derpaa, for at betrygge Mandskabet mod den fiendtlige Musketild. Tre franske Corps ere samlede ved Bonn, Andernach, og Coblenz, og det sidste er 50000 Mand stærkt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Man siger, at Generalmajor Bellegarde, der for ikke længe siden fra Rhiinarmeen kom til Wien, har medbragt den Efterretning, at den keiserlige og Rigs-Generalcommando havde forlangt bestemt Svar af Prindsen, af Hohenlohe, der commanderer det preussiske Observationscorps ved Frankfurt, hvorledes han vilde forholde sig, hvis hiin Armee gik over Rhinen, hvorpaa han svarede, han havde ingen anden befaling, end at besætte den i den baselske Fred fastsatte Neutralitetslinie, og paasee, at denne ikke af nogen, hvo det end maatte være, overskredes. – Man tilføyer, at den russiske Gesandt i Berlin i bestemte Udtryk skal have erklæret det preussiske Ministerium, at hans Monarkinde ikke kunde være ligegyldig ved nogen Hindring, man lagde de østerrigske Krigsoperationer i Veyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Haag, den 14de Julii. J Gaar har man giort Begyndelsen med vor Armees Organisation, til den Ende lader man Regiment for Regiment marchere hid. J denne Uge er alt det skiønne Regiment Hessenphilipsthalindrykket her. I Gaar Morges maatte det samle sig paa den saa kaldede Koekamp, hvorpaa Mand for Mand bleve tilspurgte, om de vare eenige med Organisationen, eller vilde have deres Afskeed. For dette sidste erklærede sig saa mange, at et Compagnie, der beholdt de fleste, kun bestod af ti Mand, og nogle beholdt kun atter Cavallerieregimentet 4 Mand igien. J Dag indrykkeBentingk, for ligeledes at organiseres. Derimod yttrer den ægte Patriotisme sig paa det umiskiendeligste mod Pomerantsen, Melonen, gule Rødder, og alle Blomster af Orangefarve, hvilke man ikke vil tilstæde at sælges paa Torvene. Ligesaa have Patriotforsamlingerne nødsaget Regieringen at afsætte en stor Deel Provincial= og Bye-Betiente, som man udskreeg for prindseligsindede, og med videre forlange bemeldte Club ber, Pensionair Spiegels, Grev Rhons, og flere Oranisksindedes Død. Ogsaa har den franske Repræsentant Richard, der af bedste Ævne holder igjen med Hollands Jacobiner, erklæret, at de franske Tropper skulle faae Ordre, at virke med til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse, ja at endog i fornødent Tilfælde ny Tropper skulde indrykke. Jkke desmindre bortdrage idelig flere og flere Franske, og i mange Stæder have de ingen Besætning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Admiraler og Contreadmiraler har Holland nu til sin Flode, og fattes blot Penge og Mandskab; det vil nu give sig, om de kunne tilveyebringe disse to Ting, inden den mod dem bestemte russiske Flode, der endnu ligger paa Kiøbenhavns Reed, faaer sig foreenet med den engelske, og behersker Nordsøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Midlertid meldes, at daglig hele Skarer hollandske Deserteurer komme til Osnabrüg, og for det meeste søge fremmed Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Wesel. J Magdeborg er ved en kongelig Cabinetsordre alle Eier af Haver, Plantager og Blegepadser i Fæstningsværkerne tilkiendegivet, at Kongen kun forvisser dem disse, indtil ved Krig eller andre Omstændigheder, deres Forstyrring gjordes nødvendig; hvilken de da uden Modsigelse maatte lade skee til Fæstningens Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Warschau. General Buxhoewden bliver ved at tee sig her og i Litthauen, som om alt dette virkelig hørte Russerne til, og nylig have atter nogle Personer faaet befaling at begive sig bort. Forresten samle sig foruden de 30000 Russer, der ere bestemte til at besætte Polen og Litthauen, ogsaa ved Moldaus Grændser 60000, og i Finland 52000 Mand. Man taler - hedder det – med temmelig Vished om en Declaration fra Keiserinden, i Anledning af Polens Anliggender; men man er endnu uvis om dens Jndhold. Dog forsikkres med Vished, at et Ultimatum alt er sendt til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
J Sydpreussen skal, som der forsikkres, blive holdt inde med de i adskillige Stæder begyndte Bygninger; derimod arbeider man destærkere paa Fæstningsværkerne ved Lenezin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Constantinopel. Efter nyere Efterretninger herfra ruster Porten sig; ogsaa skulle to fornemme Polakker opholde sig der, og have megen Omgang med den nu erklærede franske Gesandt Verninge. En svensk Ritmester, der kom til Constantinopel som Coureer, bliver antaget til at exercere og dressere det ny oprettede Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Kiøbenhavn, den 24 Julii. Under Dato Frederichsberg Slot den 10de Julii er udgaaet en Forordning, om Forligelses=Commissioners Stiftelse overalt i Danmark, samt i Kiøbstæderne, i Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Under Dato Frederichsberg Slot den 15de Julii er udgaaet en Placat, angaaende nogle mindre SpeciesSorters Udmyntning for Kongerigerne Danmark og Norge, og hvorved tillige den ved Placaten af 2 December 1782 givne Tilladelse, at erholde Dansk grov Courant og courante Ducater uden Bekostning udmyntede paa Mynterne i Kiøbenhavn og paa Kongsberg, ophæves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
Under Dato Friderichsberg Slot den 17de Julii er udgaaet en Kongelig Bekiendtgiørelse og Anordning, angaaende Brandforsikringen for Staden Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
J Tallotteriets 543 Trækning i Wandsbeck, den 21de Julii, udkom følgende Nummere: Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyn NB. delse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Asaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-24
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 10de August, førstkommende og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Glas, Meubler og Trævahre, Linned og Dækketøy, Sengeklæder, Malerier og Kobberstykker, Bøger, en Kareth, en Porteschalse, og adskilligt mere, afg. Grevinde Danneschiold Laurwigs Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i Stervboets tilleiehavende Værelser i Gaarden No. 71 Littr. O paa Hiørnet af Amaliegaden og St. Anne Plads. Betalingen erlægges contant, eller naar paafordres, til Boets Curator, Høyeste Rets Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Catalogi ere at bekomme otte Dage førend Auctionen. Det som sælges, bliver til Eftersyn de tvende næste Sognedage for Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Kiøbenhavns Aar No. nuar. JamunMittau. Post-Tidender. Pun. nu hu Mandagen, den 27 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Frankerig. Det er for nærværende Tid kommen saa vidt, at den almindelige Historie, som Oraklet i Altona udtrykker sig, egentlig kun er Frankerigs Historie; at i det mindste Frankerigs Anliggender ere den fælles Middelpunkt, hvor næsten det hele øvrige Europas forene sig. Vi begynde altsaa gemeenlig vore Tidender med Efterretningerne derfra, og indrømme disse det meeste af Rummet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Chouannerne vedblive ogsaa at være uhældige, og ere slagne i Mayenne og Loire Departementet, hvor tillige deres Anfører Cador er dræbt, ligeledes have de i Communen Sable liidt et Nederlag; saa falde og adskillige Communer til Fode, og andre forene sig med Republikens Tropper mod Royalisterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Som en Modvægt mod disse glædelige Tidender kan det med Føye ansees, at Morderenglene i det sydlige Frankerig paa en gyselig Maade fremfare at rase. Vel er Lyon igien roeligt, da Jesushæren skilte sig ad, og Emigranterne flygtede, saasnart Conventets Decret, og en Bekiendtgiørelse fra de indsendte Repræsentanter ankom did; men i Tarascon have Blodscenerne igien begyndt, og regner man Antallet paa de der myrdede Mænd, Qvinder, og Børn til 5 eller 600; i Sisteron og Digne ere lignende Scener forefaldne, og i Arles alle Revolutionens Venner fængslede, til hvad Partie de end kunde høre; ogsaa i Avignon skulle 300 Mennesker være myrdede. Ogsaa frygter Conventen for en ny Opstand i Paris selv, og har i den Anledning udstædet en Bekiendtgiørelse, ligesom den og stræber at faae alle mistænkelige Fremmede bort, og har ladet en Jrlænder, der havde under et falskt Navn opholdt sig der som en Americaner, overgive til Militair-Commissionen, at dømmes som en engelsk Spion. Ligeledes er der udstædet en Bekiendtgiørelse, der advarer om en falsk Louisdor-Fabrik, som man var paa Spor efter. For ikke længe siden var der i London en mærkværdig Proces med et Par Grever og en Kobberstikker, der ikke kunde faae Penge af dem for en Plade, han havde stukket dem til deres falske Assignater; hvilken Proces Kobberstikkeren vandt, da han beviiste, han ikke forstod Fransk, og altsaa i al Uskyldighed havde taget Deel i dette Falskerie. Heller ikke synes de franske Vaaben udenfor Riget, at have deres sædvanlige Held, om de i Jtalien forefaldne Fægtninger lyde vel de franske og de østerrigske Beretninger fuldkommen stridig, da hver af dem tilskriver sig Seyeren; men saameget synes dog afgjort, at de Franske tilsidst have maattet rømme Posten ved Vado, hvor de endog skulle have mistet adskillige Kanoner. Saa meldes og, at de i Spanien skulle have tabt et betydeligt Slag mellem Rosas og Figueras, hvor deres Tab skulde beløbe sig til 2000 Døde og Saarede, samt 23 Kanoner, hvorimod Spanierne kun ville have tabt 600. Ogsaa svækkes for nærværende Tid Hæren ved Rhinen, for at drage Tropper til Bretagne. Derimod har et for ikke længe siden taget Decret, efter hvilket Assignaterne efter en vis Tids Forløb ikke længer tages for fulde i Erlæggelsen af de skyldige Afgifter, havt den ønskeligste Virkning, og man stormer nu til Oppebørsels=Betienternes Huse, som forhen til Bagernes, saa at paa en eneste Dag Nationalskatten fik 80 Millioner Livres tilbagestaaende Afgivter ind i Paris; og siges det i Departementerne at skulde gaae ligeledes. J øvrigt vedbliver Conventen at sysselsætte sig med de Elleves vigtige Constitutions=Udkast. J Henseende til Menneskerettighedernes Erklæring vare der i Begyndelsen, adskillige Stridigheder, da nogle meente, man skulde gaae lige til Constitutionsacten selv; midlertid bleve de dog decreterede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
De med Gaars Posten indløbne Efterretninger give endnu ingen Vished om de af Engelland til Døden for Landsmænds Vaaben indviede Emigranters Skjæbne. Fra Paris meldes under 13de Julii, at der i Conventen er forelæst en Rapport af General Hoche af 5te f. M. af Jndhold: "Republikens Tropper have tre Gange slaaet de paa Kysten landede Fiender, og have fattet Posto 2 Lieues fra dem under aaben Himmel. Armeen rykker sammen, og i det Øyeblik, da Conventen faaer dette Brev, er Fædrelandet maaskee hevnet". -
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Foruden at dette maa skee noksom viser, at den tredobbelte Seyer ikke endda har været afgiørende; og foruden at man ey behøver anden og tredie Gang at slaae en Fiende, som alt een Gang er slaaet, og man da vel heller ikke fatter Posto 2 Mile fra ham, men enten forfølger ham, eller giør reent Ende paa ham (hvilket efter her udbredte og for tilforladelige anseete Efterretninger skulde være Tilfældet i Henseende til Emigranterne) saa indeholde ogsaa de i Gaar ankomne Efterretninger en Tidende fra Nantes, af 5te d. M.: "De paa 30 Transportskibe i Guiberonbayen, landede Emigranter have medbragt megen Munition og mange Vaaben, og have foreenet sig med Vendeerne og Chouans. De i de vestlige Departementer nu overordentlig talrige Royalister fatte nyt Haab. Republikanerne derimod tabe i deres Tillid, de behandles overalt som Terrorister; man skiælder, fængsler og myrder dem", Ogsaa skal der, efter de tydske Aviser, ved Republikens Tropper i Vendeen være stor Mangel paa Levnetsmidler, paa Heste og paa Foer . - Herefter maatte det altsaa være langt fra, at disse Emigranters saalænge forberedede, saalænge ventede Tog skulde let ey hurtigen være endt, uagtet der neppe behøves nogen politico prophetisk Aand til at forudsee dets endelige Udfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Den 11te decreterede Conventen en nye Armee, under Navn af den indvortes Armee (Armee de Vinterieur) der skal anføres af General Menou. Den skal bestaae af de Tropper, der ere i Departementerne Nedre-Seinen, Somme og Eure, skal dække Tilførselen til Paris, og i Nødsfald ogsaa formere en tredie Troppelinie om Paris. Fra en Leir ved Marli, der bestod af 12000 Mand, ere de fleste Tropper gangne til Bretagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Jmidlertid skal, efter Rygter, som endog de tydske Aviser kalde unzuverburgt, en Deel af de landede Emigranttropper i Forening med et Chouanscorps have sat sig i Anmarsch mod Nantes; og i Vannes, som kun ligger 5 Mile fra Auray, den største Deel af Jndvaanerne vare royalistisksindede; ligesom og den til l'Orient flygtede Flode, som var slet provianteret, forøge den forud der herskende Mangel, og dertil afgive mange Deserteurer til Emigranterne og Chouanstropperne. Den med Emigranterne landede Grev Hector var for Revolutionen Commandant for Marinen i Brest, og kan fra sin Tid vel endnu have Forbindelser i Bretagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Med denne Landingroplan skal, siger i den leidenske Avis en Beretning dat. Basel den 6te Julii, de Bevægelser staae i aftalt Harmonie, som Prindsen af Conde foresætter sig at giøre med sit Emigrantcorps mod Franche Comte og de andre Departementer der i Naboelavet, medens den med det tydske Rige foretagne Fredsunderhandling, Uvirksomheden ved Nederrhinen, og hine Egnes, ja selv maaskee Maynzes Neutralitet, sætte Marechal Clairfait og de andre østerrigske Generaler i Stand til at secondere dem i Briesgau og paa Grændserne af Elsas, holdende sig der ikke desmindre ved at gaae forsvarsviis tilværk. – Med alt dette, siger endog selvsamme Avis, kan man dog ikke nægte, at Prindsen af Condes Magt er temmelig svag for et Foretagende af denne Vigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Den leidenske Avis af 20de Julii melder en i Conventen den 14de forelæst Beretning fra General Hoche, at Emigranterne ved Guiberon, hvor de siden Landingen vare indsluttede, tilligemed Engellænderne deres Auxiliairer, havde vovet et Udfald, men vare slagne tilbage, og havde ingen Udveie, uden til Søes, hvorimod Engellænderne lode til at tænke paa endnu en Landgang.