JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
At Falsters Landboforening afholder sit ordinair Møde paa Nykjøbings Raadstue, Tirsdagen den 27de dennes, tillader jeg mig herved, i Overeensstemmelse med Lovene, at bringe i Erindring. Skovby den 10de August 1844. Sidenius p. t. Foreningens Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Faxøe Steenkalk kan faaes fra vort Brænderi Torsdagen den 15. ds. Nykjøbing den 12te August 1844. R. Sidenis. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Godt kjøbenhavnsk Øl erholdes til 4 og 6 s. Flasken hos G. C. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Auctioner. Ifølge Dom og Udlæg, samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den forrige Møller Rheinlænder tilhørende 24 Skillings Jordlod No. 38 paa denne Kjøbstad, Mark, af Hartkorn ny Matrikul 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. med Areal af 5 a 6 Tdr. Land, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 9de og 23de September, samt 7de October førstkommende om Formiddagen Kl. 11 sl., paa denne Byes Raadstue. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen, Dage førend første Auction. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for saavel vedkommende Panthavere, som de Lysthavende, Nykjøbings Auctionscontoir den 9de August 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Tirsdagen den 3die September d. A. Formiddag Kl. 11, bliver efter Begjæring af Directionen for Spare= og Laanekassen her i Byen, afholdt Auction paa Byens Raadhuus over følgende til bemeldte Kasse pantsatte og uindløste Documenter, nemlig: 1. En cederet Bankhæftelsesobligation paa Nysted østre Mølle No 8573, stor 246 Rbd., der er pantsat af J. L. Eibye 2. En Dito paa en bemeldte Mølle tilhørende Jordlod, No8572, stor 7 Rbd. 19 ½ s., der er pantsat af samme Debitor. 3. En Dito paa Bygningen No 12 i Nysted Kjøbstad, No7836, stor 47 Rbd. 38 s., der er pantsat af H. Christensen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 10de August 1844. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Da en under Stiftet efter afgangne Kjøbmand Harder heri Byen afsagt Decision, hvorved en anmeldt Fordring er sat i Klasse med Regningskrav, er bleven indanket for Overretten, saa indbydes Boets Creditorer at møde ved den ordinaire Skiftesession i dette Bo, Løverdagen den 31te d. M. om Eftermiddagen Kl. 3, for at erklære, om der fra Boets Side skal tages til Gjenmæle i Sagen. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 11te August, Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vi blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Tjenestekarl Niels Christensen Fugl a Sæbyeholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Distriets Skifteret, Sæbyholm pr. Nakskov den 3die August 1844 Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-12
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vi blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Hans Christian Johan sen og Hustrue Christiane Rasmusdatter af Krukholm, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committe rede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm pr. Nakskov den 3die August 1844. Thierry. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 13. August. No 97.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Jndenlandske Efterretninger. D. Maj. Kongens og Dronningens Reise angaaende, hedder det i Flensb. Zeit. af 8de Aug. D. Maj. Kongen og Dronningen kom i Forgaars Formiddag paa Reisen fra Gravensteen til Fohr over vort Stadebeet. Ved Schaferhuset havde et stort Antal af Flensborgs Jndvaanere af alle Stænder indfundet sig, navnlig hele den kongelige Frederiksgarde, Officererne af Christiansgarden og dettes Musikcorps. Af Byens Magistrat var kun Politimesteren, Justitsraad Niemann, der tilstede Ved Ankomsten til Schaferhuset modtoges Deres Majestæter først af Chefen for Frederiksgarden, Ritmester Hansen, med nogle vel valgte Ord hvorpaa Kongen svarede i de huldrigste Udtryk og udtalte sin Glæde over at see Flensborgs troe Jndvaanere saa talrigt forsamlede for sig. Herpaa blev Hr. Senator Nielsen kaldt til Kongens Vogn og modtog af Allerhøistsamme de meest opmuntrende Løfter med Hensyn til Flensborg-Husum-Tønningerbanen. Chefen for Christiansgarden og Oldermændene for St. Knuds-Gildet blev tiltalt af Hs. Maj., ligesom Allerhøistsamme ogsaa spurgte til det store Skyttelaug, hvoraf han er Medlem fra hvilket dog ingen Deputation var tilstede. Mange Dannebrogsfaner vare festligt opplantede og en almindelig Jubel ledsagede det kgl. Par, da det kort efter fortsatte Reisen, med venligt Afskedshilsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
J de slesvigske Stænders 7de Møde anmeldtes blandt andre Petitioner en fra 124 Jndvaanere i Haderslev, at der maatte sættes en kraftig Dæmning imod de Danskes Jndblanding i Hertugdømmet Slesvigs indre Anliggender og Forhold: en fra 131 Borgere og Jndvaanere sammesteds om Foreningen af begge Hertugdommenes Stænderforsamlinger; en fra 117 Borgere og Jndvaanere sammesteds og Schleswigholsteins Finantsers fuldkomne Adskillelse fra Kongerigets og en fra 128 Borgere og Jndvaanere sammesteds om Tilbagegivelsen af den Schleswigholstein retlig tilkommende Skattebevillingsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Fra Aarhuus hedder det i Byens Avis af 9de d. Vi have havt den Glæde at see den haardnakkede Dansktaler, den gjæve Peter Hjort Lorenzen, for et kort Øieblik i vor Midte, idet han passerede herigjennem paa en Tilbagereise fra Viborg, hvor han havde opholdt sig i flere Dage. Saasnart hans Ankomst hertil rygtedes, foranstaltedes der i Hast af endeel af Byens Borgere, et Aftensmaaltid hos Hr. Gjæstgiver Larsen, hvortil Hr. Lorenzen blev indbuden. Ved denne lille Fest herskede den meest oprømte Stemning, som fornemmelig gav sig tilkjende ved en Mængde Skaaler og Taler, der alle vidnede om den meest levende Deeltagelse for Nordslesvigernes Kamp og Trængsler. Utallige Hilsener paalagdes det den høistærede Gjæst at bringe til de mange hjerve slesvigske Bønder, der med ufortrøden Kraft havde stillet sig i Spidsen for den nationale Sag. Ogsaa de jydske Stænder bleve erindrede, og det besluttedes at tilsende dem en Tilkjendegivelse af Ønsket om en bestemt og uforbeholden Fraraaden af det forelagte Udkast til en ny Trykkelov. Man havde, ifølge Kbhpst.", til Himmelbjergfesten ventet Laurids Skau, men forgiæves thi han og Hans Nissen ere belagte med lokal Arrest, saa at de ikke maa forlade deres Jurisdiction. - Politimesteren fra Bræstrup, Cancelliraad Wittusen, var tilstede, men han havde paa Fest comiteens Remonstrationer opgivet Fordringen om at censurere Talerne for deres Holdelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Odense den 9de August. Publicums Forventning, skjøndt taget efter en ualmindelig Maalestok, skuffedes ei ved Forestillingen i Theatret iaftes, og endnu aldrig synes Enthusiasmen at have været større ved nogen seenisk Præstation her i Byen. Jfr. Augusta Nielsens fuldendte Dands, hendes Ynde og Tækkelighed, forenet med den ædle Hensigt, ved sit sjeldne Talent i lige Grad at gavne og glæde, fremkaldte hos Publicum levende og varme Yttringer af Beundring og Høiagtelse. Hver af hendes Præstationer forlangtes da capo, og ved hendes visselig velfortjente Fremkaldelse modtoges hun med en Blomsterregn. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Jernværkseier, Ridder Jacob Aall er den 4de ds. død paa Næs i sit 72de Aar efter langvarige Lidelser. Han var født i Porsgrund 1773, blev demitteret fra Nyborg Skole, tog theologisk Examen 1795, og tilkjøbte sig i 1799 Næs Jernværk, hvor han udfoldede en mangesidig, gavnlig industriel Virksomhed, indtil han overlod det til sin Søn. Han har taget megen Andeel i patriotiske Foretagender, og var fra 181430 et af Storthingets ypperste Medlemmer. Desuden har han udgivet flere Skrifter, meest af oeconomisk og historisk Jndhold; de mærkeligste af dem ere hans Oversættelse af Snorro og hans Erindringer, af hvilken 2den Deel nylig er udkommet, og 3die skal ligge færdig i Manuscript. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Herapaths Journal for 13de Juli meddeler Følgende som Exempel paa hurtig expederet Dampskibsbygning. For 5 Uger siden paatog Jerndampskibsfabrikanterne Dischburn & Mare i Black wall sig i Løbet af 5 Uger at levere et Jerndampskib, der kunde rumme 350 Passagerer, for Farten paa Themsen, forsynet med 2 oscillerende Dampmaskiner af 16 Hestes Kraft, complet med Kjedler og Maskinerier; og 4 Uger og 4 Dage efter Ordrens Dato, og efter at man havde begyndt Plan tegningen til Skibet, løb det af Stabelen fra Establissementet i Blackwall, blev derefter ført til Deptford for at indtage Maskineriet, som Fabrikanterne Penn & Søn i Greenwich i samme Tidsrum havde fuldført, og 24 Timer inden Udløbet af Contractens 5 Uger var Dampen oppe ombord og Skibet afsted ned af Floden. (Fædrel.) Hvis vi ikke huske feil, har Prof. Sibbern. engang erklæret, at han aldrig vilde skrive uden under Navn. Man maa saaledes antage, at den i No 215 af Berl. Tid indrykkede Artikel ikke er af ham, og der viser sig da den Mærkelighed, at samme Forfatter til den meest skuffende Lighed har forstaaet at tilegne sig ikke blot hans Tanker og Anskuelser, men ogsaa hans Udtryksmaade og Maneer. Vi have troet af denne Grund at burde omtale Artiklen som en literair Curiositet; for dens Jndholds Skyld kunde det naturligviis ikke falde (Fædrel.) os ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Antallet af de fra 1ste Januar til 1ste August ved Helsingør clarerede Skibe udgjorde 9,040, hvilket Antal Skibe er det største som nogensinde har passeret Øresund; det overstiger endog Skibsfarten, i samme Tidsrum i Aaret 1840 med 60 og i Aaret (Berl. Tid.) 1843 med 1,213 Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
J Løverdags Eftermiddag er der i en mod Cand. Ploug anlagt Pressesag ved Hof= og Stadsretten, afsagt Frifindelsesdom og det Offentlige paalagt Sagens Omkostninger. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
J Løverdags sprang et Krudt-Tørringshuuspaa Frederiksværk, hvori over 1500 Pd. Krudt, Saavidt vi foreløbigen vide, er et Menneske kommet til Skade. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Der er nu bleven meddeelt fra Kjøbenhavn allerhøieste Concession til Actietegning paa den Rendsborgske Neumünsterske Jernbane. (Berl. Tid, Redacteuren af Hemp. Av. har af en agtet Reisende hørt, at Hs. Maj. Kongen i Haderslev har havt en Samtale med Laurids Skau, men hvad denne Samtale angik vides naturtigviis ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Kjøbmand Peter Carstensen, som er rømt fra Flensborg, uden at tilfredsstille sine Creditorer, er efter Börsenhalle ankommen til Newyork, forsynet med mange Penge. Det er imidlertid lykkedes en af hans Creditorers Befuldmægtigede at faae endeel af disse Penge og som det hedder ere der indløbne flere Fuldmagter. Man haaber saaledes at flere Creditorer ville blive dækkede for deres Fordringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
For et Par Aftener siden, henad Natten, traf det sig i Gothersgaden ved Slippen i Kjøbenhavn, at et ungt Menneske, enten i Vildelse eller Søvngjængeri, vilde springe ud af Vinduet, men blev siddende klemt med Benene i Ruderne, ynkelig skrigende. Vægteren turde ikke forlade sin Post, men omsider kom en Almuesmand til Stedet, ilede op og hialp den Ulykkelige ud af sin farlige Stilling. Men hermed var ikke Nøden forbi; det unge Menneske var i en jammerlig Tilstand, frygtelig forskaaret af Glasset, og hans Moder, en fattig Kone med flere smaae Børn, vidste ikke, hvad hun skulde gribe til Den omtalte Almuesmand forbandt da den Tilskadekomne, saa godt han formaaede det, med et Par Tørklæder, og foranstaltede, da imidlertid Politi var af Vægteren bleven reqvireret fra Bopælen", den Syge og Saarede bragt til Almindeligt Hospital. - Ved denne Leilighed lagde Politiet en sjelden Jver og Opmærksomhed for Dagen i Hospitalets Jnteresse; thi skjøndt Vindueskarmen flød i Blod, der dryppede ned paa Gulvet, og Sengen var overblødt, forlangte dog Betjenten selv at see Vunden, og trods al Protest og Paaberaaben af de Smerter, derved vilde forvoldes den af en uovet Haand Forbundne, maatte dog den barmhiertige Samaritan, afrive Forbindingen og vise den formodentlig lægekyndige Betjent de gabende Saar. - Jdet vi meddele denne lille sørgelige Begivenhed, kunne vi ikke tilbageholde Ønsket om, at en Sagkyndig offentlig vilde underrette Publicum om, hvorledes man har at forholde sig med Tilskadekomne, og hvorvidt Hospitalerne ere forpligtet til at modtage saadanne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Det er os berettet, at en stakkels Droschkekudsk forleden maatte kjøre 3 a 4 Timer omkring med en død Muursvend fra Herodes til Pilatus, idet han overalt vistes bort, og hverken Hospital eller Politi vilde tage mod den Qvæstede eller Jhielslagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
En anden Murer, der for længere Tid siden faldt ned, kjørtes til – Druknehuset. (Den Fris.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Stubbekjøbing den 12te August. Den 1ste d. M. døde Stubbekjøbing Borgerskoles første Lærer, Stud, theol. Klokker og Chordegn L. N. Clausen. J henved 38 Aar havde denne værdige Mand, med samvittighedsfuld Troskab, Flid og sjelden Duelighed underviist denne Skoles Ungdom, og ved sin venlige, forstandige og sindige Adfærd vidst at vinde saavel Forældrenes, som Børnenes Høiagtelse og inderlige Hengivenhed. Almindelig var derfor Sorgen over hans Død, ligesom den umiskjendeligste Deeltagelse viiste sig hos det talrige Følge af Ældre og Yngre, der ledsagede ham til Graven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Nakskov den 13de August. Postgaarden her i Byen, med tilliggende Jordlod, m. m., er i disse Dage solgt af Capitain Postmester Lind til Cand. theol. D. Holm for 5000 Rbd., hvori skal anlægges Gjestgiveri, hvortil Hr. Holm har faaet kongelig Bevilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Reisende fra den 7de til den 14de August 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; 2de Jomfruer Sørensen; Jomfruerne Dahlstrøm og Larsen; Hr. Madsen; Discipel Bruel. Med Personposten: Hr. Stampe; Discipel Gallschiødt; Fruerne Schwartzen og Stolpe; Jfr. Worsøe; Skuespiller Schwartzen. Udenfor Posterne: Cand. jur. Trap; Jfr. Bagger; Forpagter Friis med Søn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Handskemager Møller. Med Personposten, Jomfr. Böcker og Købke. Udenfor Posterne: Mad. Thomsen med Pige; Proprietair Riepper; Pastor Biering; Stadshauptmand Clausen; Forvalter Schrøder; Justitsraad Tavsen med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Med Dampskibet Harlequind afgik den 9de August til Kjøbenhavn: Madame Randlef; Madame Fog med Søn; Jacobine Tellemann, Kjøbmand Chr. Loye, Fuldmægtig Lindholm med Famile; Hr. Rau; Jfr. Kappel og Grum; Handelscommis Druckes; Jfr. Helsin og Poulsen; Organist Friis; Jfr. Rosen, Huns, Schiødt, Ørsted og West. - Den 13de August ankom til Guldborg: Forvalter Jahnsen; Madame Hansen; Cand. Trop; Apotheker Hartmann, Frue Avier. – Samme, Dag ankom til Nykjøbing: Lieutenant Duntzfeldt; Inspecteur Kornerup; Jomfruerne Møller og Lublin; Exam. jur. Høst, Jfr. Holders og Gjerding; Madame Katzius; Jomfru Rosen; Majorinde Deichmann; Lieutenant v. Ros; Justitsraad Birch og Datter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Med Dampskibet Caroline Amalier ankom fra Kjøbenhavn den 9de August, Proprietair Stampe; Cand. theol. Fog; Forvalter Møller, Kjøbmand Koch; Doctor Aarestrup; Discipel Rosen; Cand. theol. Winter; Jfr. Møller og Ernst; Handelsbetjent Wieth; Kjøbmand Birch og Kone; Cand. theol. Høegh; Frøken Steinmann, Fuldmægtig Møller; Commis Molhon; Enkemadame Andersen; Gjortlersvend Wieth; 8 Dækspassagerer. - Samme Dag afgik til Svendborg og Flensborg: Cand. theol. Hansen; Jomfruerne Stylsvig og Petersen; Fru Krog, og 3 Børn; Landvæsenselev Clausen; Exam. jur. Krogh; Madame Steenberg med Barn og Pige. - Den 12te August ankom fra Flensborg og Svendborg: Mademoiselle Müller; Frøkenerne Riis og Glahn, Madame Sidenius og Søn; Stud. art. Sidenius; Stud. theol. Sidenius; 3 Dækspassagerer. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Samme Dag afgik til Kjøbenhavn: Major v. Ringsted med Søster og 4 Børn; Hr. Feilberg; Kammerjunker og Postmester v. Jessen med Familie og Tjener, Kammerskriver Nannestad med Frue og Barn; Discipel Wilhielm; Cand. Holten; Student Clausen; Student Petersen og Broder; Seminarisk Tordensen; Vævermester Schrøder; Madame Sønderup med Barn; Cand. chir. Rager; Værtshuusholder Jørgensen med Barn; Cand. Glahn; Handskemager Møller, Kjøbmand Frisenette og Kone, Madame Rønnow; Studenterne Clausen og Theil; Cand. theol Smith; Jomfru Josiasen; 3 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Med Dampskibet Christian der Achter afgik til Kjøbenhavn den 10de August, Studenterne Wilhielm og Klein; Madame Borello; Jomfruerne Poulsen, Benzon og Paulsen; Frøkenerne Kjerulff og Thune; Jomfru Paulsen; Naalefabrikeur Goldschmidt; 4 Dækspassagerer. - Den 12te August ankom fra Kjøbenhavn: Proprietair Bagger, Jomfru Madsen; Mad. Buch og Koch; Hr. Schlesner; 4 Dækspassagerer. - Samme, Dag afgik til Svendborg: Jomfruerne Lorenzen og Baagøe, 2de Herrer Clement; Madame Winther og 2 Børn; Jomfru Kroyer; Tobakspindersvend Jversen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Med Dampskibet "Løven afgik til Kjøbenhavn den 10de August, Frøkenerne Bregendahl og Christensen; Pastor Boysen med Søn; Cand. Boysen; Cand. theol. Boysen; Skræddermester Petersen; Skomagermester Vallentin og Søn; Bagermester Nygreen; Landcadet v. Petersen; Elev Bentzen, Tjener Larsen; 2 Dækspassagerer. – Den 11te August ankom fra Kjøbenhavn: Copiist Schlictkrull med Kone og Barn, Handelscommis Poulsen; Styrmand Gram; Discipel Sørensen; 4 Soldater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Kjøbenhavns Børscours den 13de August 1844. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 3/4. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank=Actier 132 a 132 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 10de August 1844. - Rug, 3 Rbd. 40 s. a 4 Rbd.; Hvede, 4 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 24 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 92 s.; dito 6: radet, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 52 s.; Havre, 2 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 12 s. røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 40 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 68 s. a 2 Rbd. Smør, Pd., 21 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 21 s. a 23 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Udenlandske Efterretninger. Det franske ministerielle Blad "Globe, indeholder følgende vigtige Meddelelse: Den 1ste August er den Keiseren af Marocco tilstaaede Termin tilende og da det ikke er sandsynligt, at han opfylder eller kan opfylde de af Frankrig fremsatte Betingelser, saa har vor Flaades Kanoner nu i 3 Dage tordnet ved Africas Kyster. Prindsen af Joinvilles Jnstructioner gaae ud paa at begynde at bombardere Tanger den 1ste August, hvis Ultimatet ikke forinden ubetinget er antaget, at bore alle maroccanske Skibe i Sænk og at bombardere alle Kyststæderne saavel ved Middelhavet, som ved Oceanet, den ene efter den anden. - Alle de europæiske Consuler have forladt Marocco inden den 1ste August med Undtagelse af den engelske, Drummond-Hay, som længe har gjennemreist Landet, for at træffe Keiseren, men uden at kunne opnaae sit Øiemed. Nu skal det endelig være lykkedes ham. Om Hensigten af denne Sammenkomst siges intet Nærmere, men man maa vel antage samme for mæglende, skjønt Efterretningerne og Englændernes Fremgangsmaade ere meget forskjellige, da der baade fortælles, at Gouverneuren i Gibraltar har lovet den strengeste Neutralitet og paa den anden Side, at der fra Gibraltar ere afgaaede flere engelske Skibe med Vaaben og Munition til den maroccanske Kyst og at Fæstningsværkerne ved Tanger ere satte i stærk Forsvarstand ved Hjælp af Officerer fra Garnisonen i Gibraltar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Det maa imidlertid bemærkes, at disse Efterretninger ere spanske og den sidste tillige i høi Grad usandsynlig, selv om det skulde være Englands Hensigt at modsætte sig Frankrigs totale Occupation af Marocco, hvorom rigtignok den Maade, paa hvilken de engelske Ministre have taget de seneste Begivenheder paa Otaheiti, kunde opvække nogen Mistanke. Dette sidstnævnte Anliggende og især Maaden, hvorpaa Peel omtalte samme i Parlamentet, har nemlig atter sat National-Skinsygen baade i England og Frankrig i heftig Bevægelse, og medens den engelske Presse skarp dadler de franske Autoriteters Fremgangsmaade mod Pritchard, selv om han ikke længere var Consul, forsvarer den franske dem ikke mindre ivrigt og selv den ministerielle Globe, kalder Peels Yttringer: besynderlige, uoverlagte og vovelige. J begge Kamrene ere Ministrene blevne bestormede med Jnterpellationer, hvilke Guizot, saameget som muligt søgte at undvige. Han yttrede blot, at det var hans faste Villie at haandhæve den franske Marines og de franske Officerers Ære, og at han – just fordi han nu maatte gjøre dette paa et andet Sted - ikke videre kunde indlade sig herpaa i Kammeret og paa Berryers Bemærkning, at Hovedspørgsmaalet var, om Pritchard var skyldig, svarede G., at dette ogsaa var hans Mening og at hans første Opgave derfor var at faae Factum tilstrækkelig oplyst. Den engelske Regjerings Fordringer skulle iøvrigt være følgende: 1. At Capitain d'Aubigny (som arresterede Pritchard) skal afsættes. 2. At Capitain Bruat (Gouverneur paa Otaheiti) skal kaldes tilbage. 3. At de franske befæstninger paa Otaheiti skulle nedrives. 4. At der ved Otaheiti skal være en Station for engelske Krigskibe af samme Styrke som den franske. Den franske Regjering, skal foreløbig have erklæret herpaa – hvad der og stemmer med Guizots Yttring i Kammeret – at den ikke kunde give noget bestemt Svar, for den havde modtaget Rapporter fra sine egne Agenter, og at den - hvis den efter disses Modtagelse fandt deres Forhold dadelværdigt – vilde give saadan Fyldestgjørelse, som kunde forenes med Nationalæren. Som et Beviis paa Stemningen i Frankrig anføres, at de Ord af en Sang: Aldrig skal Engelskmanden regjere i Frankrig, nylig ved en Concert optoges med uhyre Enthusiasme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Man mener, at Kongens paatænkte Reise til England paa Grund af disse Begivenheder i al Fald vil blive opsat nogen Tid Dronning Victoria er den 6te August nedkommen med en Prinds og den forrige Konge af Spanien Joseph Bonaparte afgaaet ved Døden i Florenz, 77 Aar gammel. Bladene ere opfyldte med Beretninger om de Ulykker, som Oversvømmelserne have foraarsaget i Polen og Preussen. Det skal være den værste i de sidste 100 Aar, ikke blot med Hensyn paa Vandets Høide, men ogsaa paa Aarstiden, da Alt det gaaer til Grunde, hvoraf Mennesker og Creature skulle have Underholdning i næste Vinter. Ogsaa adskillige Mennesker ere omkomne og flere trues med samme Skjæbne, da Husene, hvor de have søgt Tilflugt paa Lofter og Tage, efterhaanden undermineres af Vandet. Af Creature er en stor Mængde druknet; alene ved de frische Nehrung, saaes paa 1 Dag omtrent 100 Stykker opdrevne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-15
Lignende Ulykker meldes og fra Nordamerika, foranledigede ved Missouris og Mississippis Oversvømmelser. Tabet af Bomuld i de 3 Stater Arkansas, Louisiana og Mississippi anslaaes til 250,000 Baller og hele Skaden til 10 a 12 Millioner Dollars. Ogsaa denne Oversvømmelse skal have berøvet ikke faa Mennesker Livet.