Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-01-27
Krigs-Efterretninger. Om Tingenes nærværende Stilling i Spanien gives følgende videre Underretning i 24 og 25 Bulletin, dateret Astorgaden 1 Jan. og Benavente den 6 Jan. J den første meldes Keiserens Ankomst til Astorgaden 1 Jan Veien did fra Benavente af var skjult med dø Engelske Heste, med Reisevogne, Artillerie og Munianskarrer. Paa Veien fra Astorga til Villa franca har general Colbert, som kommanderede Hertugen af Dalmaens Kavallerie=Avantaarde, gjort 2000 Fanger, og ved samme Leilighed befriet omtrent 40 omirrende Franskmænd, som vare faldne i Engellændernes Hænder. Hertugen af Dalmatien har af Keiseren faaet det ærefulde Hverv, at forfølge Engellænderne indtil deres Skibe, og med Kaarden i Haanden at styrte dem i Havet. Romanas Armee er saa godt som tilintetgjort. Denne lille Hob nøgne, ubetalte og forsultede, Soldater kan ikke mere komme i Betragtning. Franskmændene have passe. ret Tago paa 2 Steder, ved Broen Arzo under Sebastiani, som, blot ved at lade det 28de Linie-Jnfanterie-Regiment, rykke frem, adspredte Levningerne af Estremadura-Armeen; og General Valences Division ved Almeraz. Frugten af disse Anstrængelser ere 4 Kanoner, 12 Karrer, og 4 til 500 Fanger, ogsaa flere Magaziner, hvoriblant et stort Magazin med Telte. Herpaa følger 25 Bulletin af 6 Jan. i hvilken Engellændernes Rettrade, som maaskee vil ende sig med deres fuldkomne Tilintetgjørelse, sættes uden for al Tvivl. Divisionen Merle, som udgjør en Deel af Hertugen af Dalmatiens Korps, indhentede Engellændernes Arriergaarde den 3 Jan, i Nærheden af Villafranca. Denne bestod af 5000 Mand Infanterie og 600 Heste. Det Franske Jnfanterie adspredte dem strax; kun det for Rytteriet ugunstige Tertain var Skyld i, at der ikke gjortes uden 200 Fanger. Franskmændene havde kun 50 Døde og Saarede. Skade, at denne Seir skulde kjøbes med Tabet af den fortjente General Colbert. Han fik en Kugle i Panden, da han vilde udsøge en Plads til Rytteriets Manøvrer. For et Øieblik vendte hans Bevidsthed tilbage, og, da man løftede ham op, og han saae Fjendens fuldkomne Nederlag, sagde han: "Vel sandt, jeg er meget ung til at døe, men min Død er i det mindste en Soldat af den store Armee værdig, da jeg seer mit Fædrelands sidste Fjende at flygtet. Af de 2 Veie, som føre fra Astorga til Villafranca, havde Engellænderne taget den paa høire Haand, Spanierne den paa venstre. Disse, som marscheerte uden Orden, bleve afskaarne af de Hannoveranske Jægere. Brigadegeneral, og en heel Division Officerer og Soldater, maatte strække Gevær. 6 Kanoner og 10 Faner bleve erobrede. Fjenden har nu siden den 27 Decbr. mistet 10000 Mand Fanger, hvoriblant 1500 Engellænder. Disse trække sig i største Uorden tilbage, og efterlade deres Magaziner, deres Syge og Saarede. Jnden de blive indskibede, vil rimeligviis deres halve Armee være tabt. Da Keiseren har erfaret, at den fjendtlige Armee, er smeltet ind til mindre end 20000 Md., saa har han paa nogen Tid lagt sit Hovedqvarteer tilbage fra Astorgatil Benavente. Han vil nu tage en Centralposition i Valladolid, og overlade Hertugen af Dalmatien, at gjøre det af med Engellænderne. Forresten har Keiseren aldeles misbilliget de Grusomheder, Spaniernes Hævn har tilladt sig mod Engellænderne. Mange Engelskmænd fandtes ophængte i Laderne. Disse Lader har Keiseren ladet afbrænde, da Bønderne, hvor forbittrede de end have Grund til at være, dog ingen Ret have til at myrde Soldater af den ene eller anden Armee. Ogsaa har han befalet at behandle de Engelske Fanger med den Agtelse, som tilkommer Soldater, der altid have hyldet liberale Jdeer og fulgt Ærens Grundsætninger, samt herefter at afsondre de Engelske Fanger fra de Spanske, for hvis Mishandlinger hine, som særre i Tallet, ere udsatte. J øvrigt vore Fangernes Antal daglig; i alle Kieldere finder man Engelske Soldater, som have drukket sig ihiel.