Berlingske Tidende, 1832-05-17
Paris, den 8de Mai. Allerede siden i Forgaars gik det Rygte overalt, at Hertug, inden af Berry var bleven tagen til Fange paa Dampskibe, Carlo Alberto; de nærmere Omstændigheder angaves forskjelligenMoniteuren, hvis Taushed bittert dadledes af de øvrige Blade, indeholder i Dag følgende Meddelelser desangaaende: J vor Fortælling om Begivenhederne i Marseille den 30te f.M. demærkede ti, at man der ventede et Fartøis Ankomst. som imidlertid ikke paafulgte. Virkelig vidste man ogsaa, at Dampskibet Carlo Alberto havde forladt Livorno den 24de eller 25de April med omtrent 14 Personer ombord, som ansaaes for at høre til Hertuginden af Berrys Sulte og hvoriblandt Hertuginden selv skulde befinde sig. Da det ikke løb ind i Marseille til den bestemte Tid, saa kunde man antage, at det var blevet afholdt fra at gjøre Landgang, ved at bemærke den trefarvede Fane vaje fra St. Laurents Taarnet, som atter havde afløst den hvide, der skulle tjene til Signal. Man havde derfor føjet alle muelige Foranstaltninger til at forhindre, at bemeldte Fartøi hemmeligen gjorde Landgang paa hine Kyster, og bemægtiget sig ethvert mistænkeligt Skib, der lod sig sees i disse Farvande. Paa Grund af disse Foranstaltninger faldt Dampskibet Carlo Alberto ogsaa i Autoriteternes Hænder. Den 3die Ma Kl. 1 om Eftermiddagen lagde et Fartøi an ved Cotat (nogle Lieues østen for Marseille) for at indtage Levnetsmidler og Steenkul, og foretage nogle Reparationer ved sin Dampmaskine. Da de fornødne Jnstruxer for slige Tilfælde vare udstedte i Marseille og Toulon, saa afsendtes, saasnart der var skeet Melding om denne Begivenhed, Regjeringens Dampfartøi Sphiux derhen, som ogsaa den samme Aften bemægtigede sig hiint Dampskib. Efter dets Capitains Udsagn havde det forladt Livorno den 27de April, for at gaae til Barcellona, og i Rosas i Spanien landsat 7 at de 14 Passagerer, som fra Begyndelsen havde været ombord. Den 3die Mai vare to Mænd hemmeligen blevne satte i Land i Ciotat; man forfulgte dem og bemægtigede sig ude paa Landet Hr. Kergorlays Person. Sphinres Capitain begav sig om bord paa Carlo Alberto og talede der med 3 andre Jndividuer, en Mand paa 50, en anden paa 28, og en Dame paa omtrent 35 Aar; den sidste havde en Natkappe paa Hovedet, en Boe om Halsen og undgik omhyggeligen at blotte sine Haar; hun behandledes i Øvrigt med den største Ærbødighed af Passage rerne. - Det Jndvendige af Skibet var overalt prydet med den ældre Bourbonske Linies Vaaben; hiin Dames Kahyt var decoreret med Luxus og Alt gjorde det sandsynligt, at hun var Hertuginden af Berry. Hendes Jdentitet vil snart vorde constateret, og Regjeringen vil da lade det sig være magtpaaliggende, at give Publicum bestemte Oplysninger herom, thi langt fra, som nogle Blade give at forstaae, at ville gjøre en Hemmelighed af det Passerede, vil den her som overalt ansee Offentlighed og Sandhed for sine kraftigste Vaaben. Blandt de andre Passagerer befandt sig Hertugen af Almazan og Hr. de Bourmont, Marskalkens Søn. Fartøjet toges paa Slæbetoug af Sphin- og ankom med denne paa Toulons Rhed den 4de d. M. Kl. 3. om Morgenen. Jfølge de modtagne Jnstruxer iværksatte de derværende Autoriteter det Fornødne, for at lade Fartøjet bringes til Ajaccio paa Corfica, hvor Passagererne skulle overgives i Retfærdighedens Hænder, medens Hertuginden af Berry, saasnart hendes Jdentitet er constateret, skal bringes ombord paa en Fregat til Holyrood, for der i sin Families Skjød at betænke sit Parties Afmagt og til den Ende give dette en ny, og uden Tvivl den sidste, Advarsel. Endnu den 4de afgik Sphin- og le Nageur, som skulde convoyere Carlo Alberto, med dette Fartøi til Ajaccio, hvor Autoriteterne ligeledes have modtaget de fornødne befalinger. - Dette er Enden paa dette Foretagende. Udfaldet af Forsøget den 30te, som hurtigen blev bekjendt i Avignon og paa andre Steder, overalt har foraarsaget Modløshed blandt det afsatte Dynasties Tilhængere. Marseille og Toulon have paa en energisk Maade lagt deres Sindelag for Dagen. Den 1ste Mai fandt en pragtfuld Revne Sted i Marseille, hvor den største Hjertelighed yttrede sig imellem Nationalgarden og Linietropperne. Man seer, at Regjeringen, som forud havde sørget for Alt, allevegne paa det Bedste er bleven understyttet af Jndvaanerne, Autoriteterne, Nationalgarden og Linietropperne. Dette er en Lærdom for det Partie, hvis Svaghed lykkeligviis ligner dets uforskammede Fordringer.