Norske Intelligenssedler, 1788-12-17
Jntelligen; Sedler. Norsk. No 51. Onsdagen den 17. Detember 1788. St. O. - 12225. R. & P. tate i Anledning af Hans Kongelige Høyhed vor naadigste Kro Friderichs Tilbagekomst fra det Svenske Krigstog Opført udi Christiania i November 1788. For Bierge, Slette, Dal skal vendes op og ned, før Biørnen blive from, før vore Klipper smelte, før Helten savne Mod og Norden savne Helte, før jeg undfalder dig - det var en Normands Eed Einer Tambesk: Chor. Den Helt, som Folkets Ret haandhæver, som drager Sverd naar Forbund kræver, den Helt fortiener Verdens Agt men den, som blot for Guld at vinde forvolder skyldfrit Blod at rinde, han bryder Folkerettens Pagt. Den Helt, som mandig overveyer, det visse Tab ved blodig Seyer, han Martis Zepter tvungen bær, men den, som kun for Rov at hente letsindig Krigens Lue tendte, han Folkeslægtens Bøddel er. Vor Fridrich! Du et Præg skal være paa Helten, som bær Sverd med Ære; Dig følger Normand glad i Krig: med Fryd han under Ærens Fane udtordner Skræk paa Krigens Bane og seyrer eller døer for Dig. Ved Qvistrum gav Din Norske Løve med Hellebarden kraftig Prøve paa vredgjort Heltes sande Værd; Du Fienden først at vige byder; men da han Budet ey adlyder, da slog Du til og vandt med Sverd. Accompagnement. Med Glæde see vi Dig igien; Ja Rigets Stytte. Himlens Ven! med Jubel-Lyd vor Siæle-Fryd, fra Slægt til Slægt skal klinge, og dette Minde bringe: Duett. Dar Du endog, og Kongeson, af Skjebnen ey bestemt at bære en Krone, burde den dog være Din Heltedyds fortiente Løn. Chor. Hør Himmel! Dovreslægtens Raab: velsign vor Helt, vor Lyst, vort Haab, mangfoldiggiør Hans Levedage, din Viisdom Helten saa ledsage at snedig Hykklen aldrig maae Hans høye Siæl til Hinder staae, D: C: Hør Himmel, Dovreslægtens Raab: velsign vor Helt, vor Lyst, vort Haab!!J: A: F. Ovenstaaes. Med Glæde see vi Dig igien; Ja Rigets Stytte. Himlens Ven! med Jubel-Lyd vor Siæle-Fryd, fra Slægt til Slægt skal klinge, og dette Minde bringe: Det aft. Dar Du endog, og Kongeson, Christiania. Sidstleden Fredag Eftermiddag ankom en Estafette fra Helsignøer, som Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen og Hans Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen havde naadigst afsendt strax Orlog-Skibet Oldenborg, som førdte Dem, havde astet Anker paa Reden, og bragte den højstglædelige Tidende: at Høistsamme den 7de December der lykkelig vare ankomne. Lier af Budskeruds Amt i Norge den 11te December. Denne Dag var udmærket ønskelig af Aarets Dage da Hans Kongelige Høyhed vor naadigste og dyrebareste Kronprinds tilligemed de Højfyrstelige Prindser af Hessen tredie Gang i Aar reiste her igiennem Lier Sogn: Paa Reisen fra Christiania ankom Høist- og Høj, samme til Giellebech i Lier, som første Skyds Station i Budskeruds Amt, modtaget af Amtmanden Hr. Justits-Raad Lange der tilligemed Fogden og conditionerte Mænd af Naboelauget, foruden en stoer Skare af Egnens Almues Folk, bevidnede al den Fryd og Lykønskning, som kunde føles og udlades ved en saa højtidsfuld Leilighed, at see Rigets uskatteerlige Kronprinds, tilligemed de Højfyrstelige Prindser, udi høieste og høi Velgaaende lykkelig tilbage fra det fuldendte Krigs-Tog Strax needen for Giellebech var posteret et Anseeligt Bonde-Corps til Hest med Trommer og Fahne, den sidste, med Lier Sogns Skilt og Jndskrift, mærkværdig deraf, at Sognets Bønder i Krigs-Tider har selv ladet den forfærdige, da de som et frievilligt Landværn-Corps har imodstaaet og tilbagedrevet Svensk fiendtlige Jnvasioner. Da Hans Kongelige Høyheds Ankomst til Giellebech skeede i Skumringen og Aften Mørket paakom, havde Amtmanden foranstaltet, at bemelte Bonde-Corps escorterede Hans Kongelige Høyhed med de Højfyrstelige Prindser med blussende Fakler ned over Paradis-Bakkene og fremdeles lige indtil Ende-mærkerne mellem Landet og Bragnæs Bye. Foruden at dette Tog til Hest udbredede meget Lys over den alfare Vei og en Collonne ned over Paradiis-Bakkene gav et funklende Syn i Mørket, blev der underveis ved Marmor-Værket saaluteret af Konge-Hullerne i Berget med 27 Skud og var Marmor Monumentet, der opreist til et Minde om Højsalig Kong Friderich der Femtes Reise her i sin Tid, og nu tillige inscriberet til Erindring og Hans Kongelige Høyheds Nærværelse der afvigte Sommer, behængt med Fakler, hvis Blus i Tusmørket gav dette Monument en forhøjet Anseelse. Paa Pladsen Hæg i Lier mødte det anseelige grønne Ride Corps fra Bragnæs, der udgjorde Hans Kongelige Høyheds Arriere-Garde og Bonde-Corpset Avant-Garden indtil samme gjorde Halt og saluterede ved Ene-Mærkerne mellem Landet og Byen, herforuden var Amtmands-Gaarden Frydenlund, der er situeret lige ved Konge-Veien 1/2 Miil fra Drammen en Fronteganske illumineret og inden fra et stort Vindue over Hoved Indgangen Hans Kongelige Høyheds Cifte anbragt ved blussende Lamper og paa den søndre Side af Kongeveien ved Aabredden af DramsFiorden anbragt 3de Canon-Batterier, hver med et hosplantet Flag, hvorfra Hans Kongelige Høyhed, reisende forbie, blev saluteret med 27 Skud, hvilke Anstalter havde tillokket en Mængde Tilskuere fra Landet og Byen der istemmede Fryde-Raab. Endelig blev Hans Kongelige Høyhed af Amtmanden Hr. Justits-Raad Lange paa Amtets Vegne følgende underdanigst tilegnet. For Hans Kongelige Høihed KRONFRINTS FRIDERI den 1 December 1788. Kom Konge-Sön! velkommen hid! Paa Rigets Odels-Grund igien: DII Aasyns Soel og al DIN lid, Vort Held og Hegn fra Himmelen. Neptun og Wolus DIG gunstig følge ved Roer og Forstavn, Medbørs Bölge hjemföre DIG i Hast til Cimbrers Land fra Thules Kyst, som staaer for DIG i Brand Saa tænker önsker Folk i Lier og ingen Mund DIN Lov fortier; Tys! heele Norges Chor gaaer an i Afskeeds-Toner: I Codans Ocean Lad sidste Syn av elskte Thule, Sit Minde i DIN Hyldest skiule Tronhiem den 5te December 1788. Hatten til den 3de d. M: imellem 1 og 2 udbrød af Madame Stenbloks Huus her i Byen en Jld, hvilken greeb saa hastig om sig, at et heelt Qvartal af Byen bestaaende af 62 Huuse og 16 Pak- og Søe-boeder blev et Offer for Luen. Skaden paa Huuse Bygningerne er efter BrandTaxationen imellem 30 til 40000 Rd., foruden Tabet ved de opbrændte Meubler, Korn og andre Vahre, som ikke kan bestemmes; Vinden var fra Synden, havde den derimod blæst fra en anden Kant, havde den heele Bye befrygtelig bleven lagt i Aske. Den 28de November opkom Jldebrand paa Kongsberg hos Madame Borup, som ved Guds Hielp og gode Anstalter blev slukket, uden synderlig Skade, undtagen nogle Udhuuse blev brændt og nogle nedrevet.