JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
J det Hele taget, bærer jeg ikke synderlig Agtelse for Pasqvini saa ofte misbrugte Støtte i Rom, Men, i Sandhed! Jeg kunde kysse denne Støtte for hver Gang dens Anmeldelser bidrage til at revse den frække eller den listige Lovenes, Sædelighedens, ja Menneskehedens Foragter, og standse ham paa hans vanhellige Bane. Vi har vel ingen Pasqvini hos os, og han vilde vel heller ikke taales her; Men mon det ikke var godt, om Man nu og da kunde læse i vore offentlige Blade: "En vis Mand i den eller den Egn advares om at afholde sig fra Dette eller Hiint, da Man ellers gjør de Vedkommende opmærksom paa hans Handlemaade." Vel indseer jeg, at slig Advarsel ogsaa undertiden kunde kaste Mistanke paa den Uskyldige; Men hvilken brav Mand vilde vel være synderlig bange for en ugrundet Mistanke, der dog snart maatte falde bort af sig selv og ramme den Skyldige, Et andet Spørgsmaal er, hvorledes hiin offentlige Trudsel, hvis den blev frugtesløs, skulde bringes i Udøvelse? Hvorledes uden ved Angivelse? Men Angiveren maatte betrygges mod al Forfølgelse, naar det befandtes, at han foer med Sandhed. Og det forekommer mig, at den, der ved sin Angivelse maaskee kunde bidrage til at standse meget Ondt og fremme meget Godt, snarere fortjente Hæder, end Haan, naar det nemlig ikke var Formalitetssynder han angav, eller andre Skrøbeligheder, som selv den Bedste ikke kan sige sig frie for, men saadanne Forbrydelser, hvorved Lovene trodses, Sædeligheden krænkes og Menneskerettigheder trædes under Fødder. Den, som da følte Kald til at angive Sligt for Øvrigheden, burde gjøre det skrivtligen og under sin Haand, ja saa omstændelig, som mueligt. Maaskee burde han endog selv fremstille sig for Ovtigheden, for at afgive desto nøiere Forklaring, og opgive de Vidner, han mueligen kunde beraabe sig paa. Øvrigheden maatte da og paa en Maade som dens Viisdom nok vilde udfinde – anstille Undersøgelser over det Angivne, og dersom det befandtes er at være ugrundet, skjøndt det just ikke paa en saakaldet lovlig Maade kunde bevises, maatte den være forpligtet til den ubrødeligste Taushed, i Henseende til Angiverens Navn. Kuns i det Tilfælde, at Angiveren tydeligen befandtes, at have frembragt aabenbar Usandhed, eller at have handlet af Skadelyst, burde han stilles til Skue, som Bagvasker. Dog selv den, der af Andre, formedelst sin Lettroenhed, var forledt til at blive falsk Angiver, burde skaanes saameget, som mueligt. Jeg vover at troe, at den Sikkerhed, som den redelige Angiver torde love sig, i Henseende til sit Navns Fortielse, vilde bevæge een og anden til at gjøre et for Menneskeheden velgjørende Skridt, som han nu, af Frygt for Følgerne ikke tør, – og at den Tanke: "Du veed ikke hvem det kan give Dig an ogsaa kunde afskrække mangen Udaadsmand fra de Uretfærdigheder, som han – stolende, Gud veed, hvorpaa – undertiden kan tillade sig. Ønslew Præstegaard, den 3die September 1816. (Af Kjøbenhavns Skilderie.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
J Carise Bye, Faxe Herred, fandt i August Maaned d. A. følgende sørgelige Tildragelse Sted: Medens et Barns Forældre og deres Tjenestefolk vare i Marken ved Arbeide, var en aldrende Mand allene hjemme for at have Tilsyn med Huset og et 3/4 Aars gammelt Barn, som laae i Vuggen. Nogle Sviin brøde ud af deres Jndelukke og søgte Stuen, hvor Barnet laae. Den gamle Mand var gaaen ud. Et Sviin angreb Barnet, søndersled det og fortærede det paa en Arm og et Been nær. Man tænke sig hvilket Jndtryk det gjorde paa Barnets Forældre, da den Gamle søgte Marken med disse Levninger, og viste dem samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Viborg, den 2den Septbr. Det gode og fortreffelige Hostveir varede kun kort. – Dog blev end- og her indkjørt Korn. J Fredags begyndte det igjen at regne stærkt, men i Gaar (Søndag) saa stærkt, som det var Tordenskyl. Straaet lider i det mindste meget derved. Havren er endnu ikke moden. Byg kun enkelte Steder her.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
(Af Jversens Avis.) Odense, den 3die September. Kornpriserne begynde nu at stige noget. – Det eneste der kan hjelpe Landmændene lidet paa Benene igjen, som er saa følelig paa Knæerne, at Skatter og den høie Folke løn neppe kan tilveiebringes, hvorfor ogsaa allerede adskillige Forpagtere, og de, der forrente deres Eiendomme, gaae bag af Dandsen. Folkelønnen maae imidlertid dog snart slaae af, da allerede mange gaae ledige, som en Følge af Tidsomstændighederne, skjønt de heller, saalænge de endnu have noget at tære af, lægge Hænderne i Skjødet, end de arbeide for ringere Priis – Ved alle de indtrædende Perioder, under hvilke man, efter gammel Erfaring, skulde have ventet Forandring i Veirliget er i Aar Forventningen feilslaget. Det ustadige Veirligt vedvarer endnu, som gjør Høsten vanskelig. Skeer nu ingen Forandring ved Fuldmaane, saa er meget at befrygte, at ingen kan ventes førend ved Jerndognet, og bliver endeligen Luften engang renset af den megen Fugtinhed og Tordenmulm, der nu har opfyldt den lige siden hiin store Comet 1811 forlod vor Horizont, saa vil Kulden blive følelig. Vi have allerede havt en liden Forsmag derpaa, da i næst forrige Uge indfandt sig nordlige Vinde med saa stærk Nattefrost, at Tøier ne vare frosne i Dagningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Bekjendtgjørelser. En Eiendoms=Bondegaard, 5 Tønder 6 Skjepper Hartkorn, med et Areal af omtrent 50 Tønder god Jord, Besætning, og den i Aar indavlede Afgrøde af Sæd og Høe, er underhaanden tilkjøbs eller Forpagtning paa meget billige Vilkaar. Conditionerne, hvoriblandt at Eiendommen strax kan tiltrædes, kan erfares hos Hr. Cancellieraad Broch i Nyekjøbing og Overkrigscommissair Christensen paa Skovbyegaarden pr. Stubbekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
En god Stubmølle, med Vaaningshuus og en særdeles indbringende Hauge, beliggende ved Nyekjøbings Kjøbsted, er underhaanden at faae tilkjøbs eller Forpagtning og Tiltrædelse til 1ste November dette Aar. De nærmere Conditioner i begge Tilfælde erfares hos Hr. Cancellieraad Broch i Nyekjøbing og Overkrigscommissair Christensen paa Skovbye gaarden pr. Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Guult Vox og Mannagryn kjøbes af Thun i Mariboe, som til en billig Priis anviser 2 Stkr. MeubelSirtz af et Mynster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Forpagtning. Hovedgaarden Nielstrup, under Baroniet Lehn, ved Svendborg, bliver, omtrent sidst i September Maaned, ved offentlig Auction bortforpagtet. Dag, Tid og Sted, samt hvor Conditionerne ere til Eftersyn, skal nærmere i disse Tidender blive bekjendt. Det bemærkes foreløbig, at Gaarden drives ved fuldt Hoverie, samt at med Forpagtningen følger Qvægbesætning og Sædekorn, med andet Jnventarium. Liebhaberne, som maatte ønske forinden at besee Gaarden, behager at melde sig her. Hvidkilde, den 24de August 1816. S. A. Rantzou Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Efterlysning. Da Lars Torkildsen Ærøe, af Mariboe Amts 93de Lægd No. 68, uden befalet Rigtighed har forladt Lægdet, og hans Opholdsted hidtil ikke har været at opdage, bliver han, i Følge Stiftamtets Ordre, efterlyst, og anmodes enhver, som maatte have Kundskab om hans Opholdsted, derom at meddele mig Efterretning. Til Oplysning anmærkes: at han er 27 a 28 Aar, 62 Tommer høi, er fød paa Ærøe og i Aare 1809 udskreven som Soldat ved Hans Høihed Prinds Christian Frederiks Regiment, men 1814 derfra hjemkommen som casseret. Nakskov, den 20de August 1816. Schwensen, Lægdsforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Capital, som anbydes. 43 Rbdlr. 76 3/4 s. N. V. er i Mariboe Oberformynderie at faae tillaans, enten strax eller til førstkommende 11te December, imod lovbefalet Sikkerhed. Mariboe, d. 2den Sept. 1816. P. Holm. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Et for faae Aar Aar siden opført, vel vedligeholdt og til Beboelse for en honet Familie beqvemt indrettet, paa denne Byes Torv beliggende Huus, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar. Man behager at henvende sig til Undertegnede, der har i Commission at anvise og sælge Huset. Saxkjøbing, den 3die September 1816. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Middelfiint Klæde, i flere mørke Couleurer, fra et af Danmarks bedste Manufacturer, sælges til Fabrikpriserne, med Tillæg af Omkostninger og en billig Provision, hos Thun i Mariboe. Af Mangel paa Plads etc. falbydes en beqvem Wiener Reisevogn til 2 Personer i Vognen og beovemt Kudskesæde til 2 Personer. Paaviisning og den nøieste Priis opgives paa Post-Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg, underhaanden at sælge min Gaard, Norden for Kirken; den er indrettet til 3de Familier, med et stort Gaardsrum og en skjøn Hauge. – Liebhabere kan daglig tage den i Øiesyn. Nakskov, den 31te August 1816. Patr Römeling, Oberst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-10
Bortkommen. Først i denne Uge er bortkommet af Grænge Marker. Thorebye Sogn, en mørkebruun Hest, i 6te Aar, brændt paa det venstre Baglaar og den høire Forbov N. J. S. For Hestens Tilveiebringelse betales en passende Belønning m.v. Grænge, den 6te September 1816. Claus Nielsen, Gaardmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
10de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 71. Kongelig privilegerede. Fryd, Efterretninger, Addresse-Contoirs Nr. som forsendes. med Ride-Posten, Aar Fredagen. den 13de September 1816. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, reside Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Storbrittannien. Ved den sidste Borgerforsamling i Gildesahlen i London, der holdtes under Lordmayorens Forsæde, trængte Hr. Flower sig først frem til at tale, og uagtet han ei førte noget beskedent Sprog, vare hans Yttringer og Nationens Tilstand dog temmelig overeensstemmende med flere anseete Mænds Meninger om denne Gienstand. Han sagde nemlig: "at i Jo land er den almindelige Nød stegen til en saadan Heide, at i Staden Cork allene opholde 8000 Familier Livet med oeconomisk Suppe. J Staffordshirkan et stort Antal Mennesker ikke meere gaae i Kirken af Mangel paa Klæder, at bedække deres Nøgenhed med. Til alt dette er det uretfærdige System, som i 20 Aar har være fulgt, den eneste Aarsag." – Endvidere sagde han: "at Krigen, for at hielpe Bourbonnerne paa Thronen, havde kostet Landet over 1000 Millioner i Skatter og forøget Nationalgield, og det var endnu for lidt at antage, at 60 Millionet af Folkets sure Sveed og Jndustrie vare udvandrede til Subsidier, hvorhos han, til almindelig Latter, beraabte sig paa den store Jurist Hill, de ofte havde ønsket at paa Bordet i Underhuset maatte ligge et Par ladte Pistoler, og Taleren gives Ret til strax at skyde den for Panden, der foreslog Subsidier, til fremmede Magter. Efterat have talet vidt og bredt om de meest forskjellige Gienstande, iblandt andet om de ørkesløse Herrer der oppebære en stor Pension, blev han saa hæs, at Forsamlingen ei kunde forstaae ham. Derpaa traadte Kroemanden (Hr. Thompson) frem, og talede om Handel. Agerdyrkning og Manufacturer, hvorpaa han foreslog en Supplik directe til Prindsregenten, thi heller ville han miste sin høire Haand, end underskrive nogen Ansøgning til Underhuset, som nu ikke længer kunde tilkomme Titel af "agtbart Huus "Tilsidst yttrede han at han i næste Forsamling vilde andrage paa at kaste Piets Mindemærke ud af Salen, da han maatte ansees som Ophavsmanden til det nærværende System,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Onsdagen den 24de August holdtes i London et Cabinetsraad, der varede næsten tre Timer. Da det var endt spiste Ministrene hos Hr. Canning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Fra London skrives under 26de August. Da man i franske Blade havde sagt, at vi have 10,000 Md. paa de joniske Øer, som maaskee kunde vorde brugt mod Røverstaterne, erklæres nu i vore Minister, Blade, at vi aldrig have havt over 6000 Mand, og have nu, siden endeel Tropper ere afsendte til Maltha, i det Høieste 3 til 4000 Mand paa denne Station.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Breve fra Nottingham melde, at Luditerne igjen have sønderbrudt Maskiner &c. Stabbeford, men uden at tillade sig andre Excesser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Med det første afgaaer Skibet Lord Melville til Ny syd Wallis og har iblandt andet ombord 120 til Deportation dømte Fruentimmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Jfølge Breve fra Buenos=Ayres af 1ste Junii var der ikke een Matros mere paa 20 Fartøier, som laae for Anker paa la Platofloden. De havde alle taget Tjeneste paa Jnsurgentskibene. For at seile tilbagetil Engelland forlangte de 22 Dollars maanedlig, da de dog have gjort Reisen til Buenos Ayres for 35 Shillings om Maaneden Americanerne have tilvendt sig al Handelen, og man søger der ikke andet end Vaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
En ung Pige paa 11 Aar, af god borgerlig Familie i Birmingham, skal have druknet sig i en Park fordi hun var den eneste i sin Skole der maatte læse af en gammel Bog, da de andre Skolebørn havde faaet nye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Den Hr. Simonet, som for nogen Tid siden myrdede sin Cousine, fordi hun ikke vilde lave hom, er nu dømt til Brændemærke, og Tvangsarbeide for Livstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Visse Folk have i Paris udspredt det Rygte, at Republikanerne i Sydamerica skal have udbedet sig Joseph Buonaparte til Konge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
J Strasborg og Zebern har man heftet tvende Jøder, som reiste omkring og drev Kornpriserne op, medens Landmanden, formedelst den travle Høsttid, ikke kunde komme til Torv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Jfølge Privatefterretninger har Hans Majestæt Kongen af Holland befalet, at de Personer som i Kraft, af Forordningen af 24de Julii ere forviste fra Frankrige, skulle forlade Holland, hvor Pommerenil, Gaa ran, Arnault, Merlin de Douai, Hullain, Melinet, Lamarqve, Courtin, General Loban, General Vandamme, Barrere, Lepelletier, Despres, Sarrazin, Boe, St. Vincent og adskillige Andre opholde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Spanien. Fra Cadix afgaaer nu en nye stor Expedition paa 24000 Mand til Sydamerica. Deriblandt ere mange Militaire, som tilforn have tjent ord Guerillas hærene. Desuden sendes et heelt Batterie congreviske Raketter med derover. Portugal vil understøtte denne Expedition med 8000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
J utænkelige Tider er Kornhøsten i Spanien aldrig falden saa velsignet ud som iaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Tydskland. En istaelitisk Folkelærer i Kongeriget Bayern, navnlig Mark, godtgjor i en til Forbundsamlingen i Frankfurt stilet Note Nødvendigheden af at give samt lige den mosaiske Troes Bekjendtere i Europa et almindeligt Religionsoverhoved, Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
J Aix i Savoien havde Oberstlieutenant Abdalla Audients hos Kongen, da denne nylig opholdt sig der i Landet. Bemeldte Abdalla er født i Bethlehem i Syrien, og er en Søn af en Scheck. Han studerede i Rom, da Napoleon tvang ham til at gaae med som Tolk til Ægypten og Syrien. Derved tabte han sine Godser, og tre af hans Slægtninger bleve, efter de Franskes Tilbagetog, halshuggede. Ved sin Tilbagekomst til Europa betraadte han den militaire Løbebane, og svingede sig op til Oberstlieutenant. J Felttoget 1814 blev han haardt saaret i Egenen af Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Barbareskerne. Jfølge Yttringer i de engelske Blade indeholder Admiral Lord Exmouths Jnstruction: "at han skal tvinge Røverstaterne til en høitidelig Tractat, hvori de skal selv forkaste deres hidtil udviste Forhold og forpligte sig til ikke at erklære nogen christelig eller mahomedansk Stat Krig uden gyldig Aarsag, og naar de komme i Krig, gandske rette sig efter europæiske Grundsætninger; desuden give alle Fanger, som de har, deres Friehed uden Losepenge, og ikke allene betale Omkostningerne for de nærværende Krigs udrustninger, men ogsaa udrede Omkostningerne til en stærk Observations-Armee paa Maltha. Vil de ikke underskrive disse Betingelser, saa skal de behandles af de Allierede efter samme Grundsætninger, som Frankrig er blevet behandlet; det vil sige Regjeringen (der bestaaaer af et tyrkisk Militair-Corps og ikke af Mohrerne, hvilke ere Landets egentlige Jndvaanere) skal ophæves, alle Medlemmer af dem forvises, hele Kysten renses fra Søerøverne og de tyrkiske Krigsfolk og Landets Jndvaanere skal faae Tilladelse til at udvælge selv en Regjeringsform." Førselskibe skal følge med efter den engelske Flaade for at tage Tropper ombord i Portugal. J Pir mont hvrives for den engelske Hær. Fra Walthabringes det bedste Skyts, som ombyttes med andet af Jern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Algiers Bombardering af Nordamericanerne bekræfter sig ikke
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Deyen i Algier siges at fordoble sin Virksomhed ved Forsvarsanstalterne. Flaaden synes han at ville opofre; der skal være anbragt Maskiner derpaa for at hindre mindre Fartøiers Nærmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Algier menes at ville erklære Spanien Krig, hvorfor paa de spanske Kyster Forterne besættes med Skyts og Batteriet anlægges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Den engelske Viceconsul i Oran skal være flygtet til Carthagena, men Consulen i Algier var sat i Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
En nordamericansk Fregat og Brig skal have angrebet 5 algierske Skibe og taget Et af dem, paa hvilket en Brodersøn af Deyen befandt sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Nordamericanerne siden mødte den neapolitanske Fregat Christine, med Løsepenge for Slaverne i Algier, vilde den americanske Fregatcapitain ikke tilstæde Neapolitanerne at fortsætte deres Reise, men sagde til denne, som var kommen ombord til ham: Foræringer gjøre dem endnu mere opblæste, som man giver dem til; Sværdet allene skaffer Frihed og Uafhængighed; det straffet nederdrægtige Fiendets Fornærmer. Vend tilbage til Neapel og slig Deres Herre, at en Americaner har befriet Middelhavet fra Søerøveres Aag! Det neapolitanske Skib heisede nu americansk Flag og modtog Deyens Brodersøn for at bruge ham som Løsepenge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Barbareskerne siges at have paa nye ufredet de fardiniske Kyster, bortført Mænd og Qvinder og opbrændt Husene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Naturbegivenheder. Den 7de August, omtrent Klokken 4 om Eftermiddagen, bebudede et heftigt Jordstød, der rystede bele Omegnen ved Befub, en nye Bulkans Udbrud. Faae Øjeblikke derefter opstege 2de uhyre Jldstøtter, af hvilke den ene vendte sig til Mauro og den anden mod Camadulencer Klosteret. Ved Nattens Komme ophørte Udbruddet, uden at have anrettet nogen Skade. For nogle Dage siden opkom Jldles i den Deel af St. Petersborg, der kaldes den St. Petersborgiske Side. Blot en Række af gamle Træboder bleve et Rov for Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Efter 4 Ugers vedholdende Regnveir i St. Petersborg har igjen indfundet sig vedholdende godt Veir. Høsten falder der meget godt ud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
J en Kirke, der ligger 1/2 Miil fra Klagenfurt, slog Lynilden ned den 17de August, i et Sidealter, just som Præsten var beskjæftiget med at læse Messen for Høialteret, og sønderslog det i mange Stykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Adskilligt. Mandagen den 2den September blev Enken Susanna Catharine Seeps, for den 18de October forrige Aar at have myrdet sin Svigerinde, halshugget med Sværdet, i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Den øverste Skoledirection i Canton Luzern lader uddeele som Flittighedsbelønning til Lærlingerne et Skrivt, kaldet "Menneskets Hjerte, et Guds Tempel, og en Satans Bolig", med 10 gruelige billeder af denne sidste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
J et nyelig udkommet Skrivt angives Jødernes Tal i Europa for 13 Millioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Fallissementer. J Hamborg: Den 24de August. Conditor Richard Ruben, med 47,719 Mk. 11 s. Banco og Coutant. Den 27de August. Johann Christian Sandberg, med 24,276 Mk. Banco og Courant. S. D.: Andreas Paul Betzel, med 10,031 Mk. 7 s. Courant. Den 31te August. Johann Heinrich Christian Hencke, med 6000 Mk. Banco og 3135 Mk. 5 s. Courant. Den 3die September: Mægler Georg Friederich Classen, med 43,292 Mk. 1 s. Banco og Courant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 12te September. Hosten er nu i fuld Gang, og er, i Henseende til Kornets Beskaffenhed og Mængde, falden langt bedre ud, end man efter Tidernes Tegn kunde formode. Hs. Durchl., Preussisk Statscantsler Fyrst v. Hardenberg, ventes med det første her til Lolland fra Dobberan, for at aflægge et Besøg hos sin Hr. Søn Hans Excell. Hr. Geheime-Conferentsraad, Greve af Hardenberg Reventlau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Den 4de September d. A. var en Familie i Lystskoven ved Antvorskou, og medens de der drak Thee, savnedes 2 smaae Børn, som strax bleve eftersøgte, og fandtes begge disse Børn paa Kanten af en dyb steensat Brønd uden nogen mindste Slags Rækværk eller Dække, meget nær ved at kunne styrte i samme Brønd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Natten imellem den 2den og 3die September er ved Jndbrud paa Camingaarden, ved Dronninggaard, bortstiaalet en stor Mængde Guld og Sølv, og mange andre kostbare Ling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Sognepræsten for Egeberg Menighed, under Holbeks Amt, Hr. Niels Walter, har skjænket sin Menighed Brugen af en ham tilhørende Bogsamling, som bestaaer i Alt af – 76 Bind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Antallet af de Kjøbenhavnske Dagblade er nu bleven forøget med et, under Titel af: "Den røde Næse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
Aarhuus Avis har atter følgende snorrige Bekjendtgjørelse: "Maae jeg spørge, er det Ret af en Herre, som skulde være honet, at sige sin Tæller og den 30te August, uden at erstatte ham og hans Huus; han har bestridet denne Ting i 16 Aar uden Strid og uden at gjøre nogen Uret. – Er der nogen i Hast som behøver en Tæller, da vil jeg paatage mig det, og udrette det som det bør være. Mads Schelbye, boende paa Broberg."J Jydske Aviser trækker det atter op til en Berberissekrig, som føres med Vaaben, baade af det lystige og alvorlige Slags. Til første hører et VersBarbaresker og Barbarisser", underskrevet S. S., Barbeer i Nibe, som heel sattrisk udbryder. Og mens Brittannia Algiererne barberer Vi Barbarisserne her hjemme maltracterer Lad Britter, see i Havets Fiende tykt indsæber imidlertid vi Andre Rugens Fiende dræber. Vad udi Tyrkeblod med vældig Heltekraft, Vi Andre vade vil i Barbarissesaft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-13
(Af Dagsposten.) Kjøbenhavn, den 10de September. Resultatet af Pengecoursen i afvigte August Maaned, med Hensyn til den danske, har været saa ufordeelagtigt, at vi denne Gang helst vil begynde med den; Mangel paa fremmede Bestillinger fra vore temmelig opfyldte Pakhuse var der ikke; nogle tusinde Specier, som vare Toldrestancer, ere ligesaa svage Grunde, som maaskee Frygten for Misvært og den deraf flydende Nødvendighed, at didhente Sæd fra andre Lande. – Vi kan blot trøste os med, at Wienercoursen ikke havde en bedre Skjæbne, den faldt lige til 430 (den staaer idag 465) – Urokkelige vare de engelske og hollandske, især den Sidste; da Krigsrygterne fra Ostindien i Begyndelsen frembragte nogen Tvelydighed paa den Londoner Børs, men som virkede kun kort paa Statspapirerne og Stocks. – Spaniens Cours har, formedelst Urolighederne i Sydamerica, havt en slem Periode og trues med en stor Væltning. – Ellers intet Mærkeligt.