JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
J den intellectuelle Verden gives der neppe nogen Gienstand, der kan inddeles i flere Over= og Underafdelinger end Benævnelsen Skribent. Jntet Kald kan være herligere end det, at fremstaae som hele Nationers Organ og hele Menneskehedens Talsmand, at forplante nye og gavnlige Jdeer fra den ene Verdensdeel, fra den ene Slægt til den anden, liig gavnlige Planter, der endnu efter Aarhundreders, ja Aartusinders Forløb blomstre og bære modne Frugter. Saaledes ere Jdeernes Opvækkelse og Udbredelse næsten uberegnelige i deres Folger. Er Frøet eengang nedlagt i den menneskelige Aand, saa formerer og saaer det sig siden selv, og stundom seer man i den moralske Verden, ligesom i den physiske, en stor Egeskov paa et Jordsmon hvor ingen mindes at have saaet nogen Eeg. A. Homer er intet uden den sidste Gienklang af Navnet tilbage, selv hans Fødested er en Gaade, men hans Aand lever og virker endnu efter Aartusinders Forløb blandt Folkeslag, der tale ganske andre Tungemaal end han. Saaledes have Oldtidens Mesterværker overlevet mange Aartusinder, og ville uden Tvivl overleve end flere. Alexanders Sværd havde neppe foreviget hans Minde saa herlig, som Curtius Rufus's Pen. Maaskee han nu allerede havde været glemt ligesom en Sesostris, som, hvis det er sandt, at han har ladet bygge de uforgængelige Pyramider, selv ved disse ikke har kunnet. bevare sit Minde. Men ligesaa høie Begreber man forbinder med den store Skribent, der maa betragtes som hele Nationers Organ og hele Slægters Velgjører, ligesaa lave Begreber forbinder man, og tvinges man der mod til at forbinde med den Skribent, der misbruger, var det end nok saa ubetydeligt, et Pund, til blot af ussel Egennytte eller foragtelige Liden skabet, at forvilde den mindre kyndige Hobs Jdeer, at berøve ham Religionens første Støtte, at opægge Menneske mod Menneske, at udsprede Utugtens Sæd blandt Ungdommen og søndergave som en giftig Orm Uskyldighedens spæde Blomst. Saadanne Forfattere kunne med Føie kaldes alt Godts og alt Ædels Mordere. Det Land, som Gud vil straffe, sender han saadan en Landeplage, der er værre end Pest, Hunger og Sværd. J fordums Dage syntes Statstyrerne ikke synderlig at have ændset denne Sandhed. Uforhindret kunde Voltaire lade trykke fine Ugudeligheder og Lafontaine sine Obsceniteter, og naar de kun vogtede dem for at røre ved Statens ømme Side, saa behøvede de aldrig at frygte for Bastillan. Følgerne heraf staae skrevne med blodige Bogstaver i Europas AnAaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Siden Skrivefrihedsperioden har der altid været visse Skribenter, der stedse var rede til at skriv om alle og alskens Gjenstande, naar ved opkommende Feider en Bogtrykker eller Boghandler trængte til ogsaa at faae en Pjece, som kunde gaae af Ved saadanne Leiligheder kommer det kun an paa at faae noget skrevet; om det er for eller imod, det er lige meget. Saaledes var det egentlig kun Forlæggerne, ved hvilke de fleste litteraire Feider ved deres Udartelse fortes. Den forblindede Hob, som enten er indtaget for eller imod det ene Partie, kjøber, uden videre Eftertanke, med største Begjerlighed saadanne Piecer, i den Tanke, at det er lutter sandhedselskende Mænd, de skrives af. Naar de eve otte Dage gamle, og man har betænkt sig lidt, bruger man dem til Fidibusser, liig Børn, der først græde for at faae Legetøi, og siden slænge det bort eller brække det i Stykker. Jmidlertid er vor nærværende Tidspunct intet mindre end skikket til en saadan Jndustrie; thi Papiret og Trykkerlønnen er alt for kostbar. Der kan vel gives enkelte Leiligheder, hvor Lidenskaberne af forskjellige Aarsager kunne være bragte i saadant Opkog, at mange Menneskeer kunne beqvemme sig til at betale en Rigsbaler for den usleste Visk, paa en Tid, da de fortræffeligste Bøger ikke finde mindste Afsætning og de herligste litteraire Foretagender qvæles i Fødselen af Mangel paa understøttende Opmuntring. Men saadanne Leiligheder forsvinde som glimrende Meteorer ligesaa hastig som Blodet kjølnes og den kolde dømmende Fornuft vender tilbage i Lidenskabernes Sted. J Nysafeden var Begjerligheden efter at kjøbe de derved foranledigede Piecer saa stor, at en Bogtrykkersvend, for at spare at skrive, sammensatte Bogtrykkerstokke og gav dem ud under Navn af Hieroglypher. Jstedet for at vredes kjøbte den skuffede Hof Aftrykket af Bogtrykker stokkene, og morede sig dermed i sin Enfoldighed, som Barnet med sin Rangle. Saadan en Smaahedsaand kan rigtig nok ikke geraade nogen Litteratur til Ære, men Fleerheden af Menneskene ere nu eengang tilbøielige til Smaahedsaand. Det korte Liv bortfjases, og medens det voxne Barn morer sig med sine brogede Sædebobler, og stirrer paa dem i Luften, synker Stadet under dets Fødder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
En Mand i Kjøbenhavn har for Cancelliet andraget, at en Mand i Jtzehoe i Maji Maaned f. A. ved Speditionen af nogle Vare for ham indbetalte 1086 Rd. 25 s. Sl. Holst. Cour. i den Kongelige Kasse sammesteds, hvorfor han under 2den Junii næstefter tilstillede ham Regning. Da denne Mand i Jtzehoe nu paastaaer denne Sum erlagt i Schl. Holst. Sølvmynt, men Spørgeren, anseer ham dertil uberettiget, da, som han andrager, Regningen udviser, at Udlægget er skeet i Schl. Holst. Courant, saa har han forespurgt, om han var pligtig til at præstere Betaling med rede Sølv eller i Følge Fon, 6te Jan, sidstleden i Rbpenge med 2 Rbdlr. pr. Species. Collegiet har derpaa svaret, at da Gjelden in casu maa ansees forfalden for den 1ste Jan. d. A., saa skjønnes ikke rettere, end at Samme, i Følge Frdn. 5te Jan. sidstl. F. 45, maa være at afgjøre efter de forhen for Hertugdømmenes Pengevæsen gieldende Anordninger, ved hvilke det ikke var paabudet, at private Personer, istedet for Schl. Holst. Sølvmynt, skulde modtage noget Slags Repræsentativ som Betaling, hvorimod Creditor, naar anden Forening ei var indgaaet, altid var berettiget. til at fordre virkeligt Sølv. Hvorvidt for Resten den Omstændighed, at maaskee nogle af de Udlæg, som Spørgeren er debitoret for, maatte være gjorte i Skatkammerbeviser, kan have nogen Jndflydelse paa Parternes Mellemværende, kan Collegiet saameget mindre indlade sig paa at bedømme, som det ikke er oplyst, om paa den Tid Udlægget skede deslige Repræsentativers Værdie ved Coursen var nedsat under rede Sølv, men dette maa overlades til Domstolenes Afgjørelse, ligesom det og i det Hele vil beroe paa Vedkommende at lade Sagen paakiende ved Domstolene. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Hs. Majestæt Kongen har, under 18de d. M., allernaadigst rescriberet mig saaledes: "Vor Gunst! en Os af Vort Danske Cancellie allerunderdanigst foredragen Forestilling har Duyttret, at Fredags tjenesten i Kirkerne udi Vor Kjøbstæd Odense ikkun bivaanes af den Dags Communicanter, hvis Antal er meget ringe, da der desuden holdes Communion om Søndagen, og at Perdikanten derfor ingen Opmuntring har til at forberede sig paa sit Foredrag, og den offentlige Gudstjeneste udarter til en privat og taber sin Værd for Menigheden; ligeledes bemærker Du, at de samme Hindringer møde med Hensyn til de fleste Onsdagsprædikener, som holdes i Fasten, og i Betragtning heraf foreslaaer Du, som overeensstemmende med Præsternes Ønsker, og Menighedernes Tarv, at disse bestemte Kirkedages Antal maatte blive formindskede, hvorved den offentlige Gudstjeneste vilde vinde Værdighed og Almeeninteresse. Efterat Vi have overvelet dette Forslag tilligemed de af Vort danske Cancellie i denne Anledning gjorte bemærkninger, give Vi Dig herved tilkiende, at Vi hermed allernaadigst wille have anordnet, at Gudstjenesten om Fredagen skal for Eftertiden bortfalde i Kirkerne udi Bor Kjøbstæd Odense, hvorimod der den første Onsdag i hver Maaned, eller, naar denne er en Helligdag, den følgende Onsdag, skal holdes Gudstjeneste sammesteds, hvilken Gudstjeneste maa holdes, vexelviis af Sognepræsten og Kapellanen, hvor Menigheden. har 2 Præster, samt at de anordnede Fasteprædikener skal indskrænkes derhen, at der ikkuns holdes en Fasteprædiken om Onsdagen hver Uge i Fasten, nemlig i St. Knuds Kirke, at samtlige Byens Præster vexelviis skulle holde denne Prædiken, samt at Præsterne ved Byens øvrige Kirker skulle være pligtige til, om Søndagen i Fasten at prædike over Lidelseshistorien istæden for over de sædvanlige Søndagsterter. Derefter Du Dig allerunderdanigst ha er at rette, og Vedkommende saadant til Efterretning at tilkjendegive. befalende Dig Gud!" Hvilket allerhøieste Rescript herved bringes til almindelig Kundskab. - Odense Bispegaard d. 24de Junii 1813. - Plum. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Et skjønnere Beviis paa den Videnskabsmanden især agnende, men desværre ofte savnede Agt for Aandsfrihed og Fordragelighed, Man i en Række af Aar har seet Dagens nærværende Udgiver, Hr. Prof. Rahbek, selv standhaftig hylde og afgive et lysende Exempel paa, kan mok ikke tænkes, end at Hr. Professoren, uagtet Alt det, hvori han ikke blot maae være uenig med Hr. Grundtvig og hans Verdenskrønike, men endog har fundet sig forulempet i sidstmeldte Skrivt, dog tilbørlig har revset en tydsk Sværmer, som i politisk Journal har tituleret Krøniken, for en Paskil paa alt Ædelt og Skjønt. Ved at tilkjendegive sin Jndignation over denne Misdom, erklærer Hr. Prof. denne selv for en Paaskil paa Mennesand og sund Kritik, som blot viser, hvorhen Forgabelse i en Modetone kan forlede den, der giver sig af med at omspænde hvad han ikke kan oversee eller omfatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
(Hempels Av.) Kalbyegaard, beliggende mellem Aarhuus og Skanderborg, er i disse Dage solgt af Hr. Kammerherre Oberstlieutenant v. Rosenorn, til Hr. Jnspecteur Hepke fra Apenrade. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Viborg, den 30te Junii. Domkirkens store Klokke forkyndte da og dette Aar Terminens Begyndelse og Ende, men for den 24de kom saare faa og Forretningerne varede derfor Maaneden ud. Værst vare Pengeomsætterne forne, og betydelige Summer bleve frugtesløse. Handelen var ikke stor, og de faa Handlende solgte ubetydeligt, eftersom deres Vare vare saa opskruede i Prisen. Det er ellers mærkeligt, at der var en Boutik her af Byen med nyt Sølvtøi, der m er i saa betydelig Priis - Beviis for, at dette sjeldne Metal dog haves og kjøbes. En Christiansfeldter Skomager forlangte for et Par Støvler 120 Rdlr. og for et Par Skoe 40 Rdlr. D. C. - Sidste Tirsdag Eftermiddag havde man her, efter nogle Dages foregaaende stærk Varme, et meget stærk Tordenveir i Sye- og Nord Vest, der strax efter drev Nord paa, og kort herfra og til Fjorden frembragte en usædvanlig Styrteregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
(Efter Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Efter sidste Opgave af 22de Maji til Over providerings-Commissionen vare Kornpriserne i Christiania; Byg a 20 Rbd. Tdn.; Skien: Byg a 13 og Havre a 9 Rbd.; Christiansand: Rug af 21 Rbd. 64 s., og Riiser: Rug a 23 Rbd. 32. s., Byg a 13 Rbd. 32 s. og Havre a 8 Rbd. 32 s. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
(Af Hamb. Corresp.) London, d. 10 Junii. Kongen var i disse Dage rolig, og, efter den sidste af 5 Læger undertegnede Beretning, temmelig vel. - Lord Whitworth har i Følge sin Udnævnelse til Len. af Jrland nedlagt sin Post som Parlaments-Lord. Marquis Wellington havde d. 22 Maji sit Hovedqvarteer i Cindad Rodrigo. H. Herl. vilde uopholdelig sætte sig i Marsch, Fienden føiede Anstalter, der tilkjendegav den Beslutning, at han vilde levere et Slag. Hans Armee var concentreret imellem Villanprando og Valladolid. Det synes, at de Fran se have besluttet at forsvare sig ved Duero. Reservearmeen skulle henimod Midten af Maji Mag ned ankomme ved Tajus, saasnart den har passeret derne Flod, vil Gener. Hill følge efter det store Hovedqvarteer. - Det hedder at Lord Wellington har antaget følgende Plan for næste Feldttog. Den conbinerede Armee skal deles i 3 Colonner, hvis høire Fløi (da man forudsætter, at Fronten strax i Begyndelsen vil strække sig fra Norden til Sønden langs med Grændserne af Portugal) skal rykke frem, langs med Linien af Tajus til Toledo, hvor man vil forsøge, at iværksætte en Forening med Alicante Armeen, under Sir Joh. Murray's, Anførsel. Denne Colonne vil bestaae af Storørmeens anden Division under Sir Rowland Hills Anførsel. Den anden eller Centrums Colonnen af 4, 5, 6, 7 og den lette Division, skal staae under Lord Wellingtons umiddelbare Befaling, der vil rykke frem i Egnen af Salamanka. Den umiddelbare Hensigt af dette Corps, der indbefatter Armeens Hovedstyrke, var da at tilbagedrive Fienden, til den høire Bred af Duero. - Den tredie Colonne, der danner den venstre Fløi og bestaaer af 1, 3, 5te Divis. under S. Thomas Grahams Anførsel skal i Begyndelsen begive sig directe nordlig i det Jndre af den portugisiske Grændse igjennem Provindsen Tre los Montes til Braganza, derfra rykke ind i Spanien og manøvrere saaledes, for at omgaae det Franske Corps ved Dueoro, hvis Tilbagetog den skal fremskynde, naar samme bliver nødt til denne Bevægelse; Sir Thom. Graham skal da indtage Linien fra Benqvento til Burgos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Denne Fæstnings Beleiring hører til denne Plans videre Udførsel, og foret, ges naar L. Wellington med den Deel af Armeen, der agtes fornøden, at sendes til Norden er ankommen til Chro. Man holder sig beredt mod den stærkeste Modstand fra Fiendens Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Paris, d. 25 Junii. Moniteuren indeholde fortsatte Efterretninger om Nordarmeen i Spanien. Mina vandrer nu med et Følge, der indskrænker sig til 10 a 12 Mand, omkring i Landes. Han, som først nylig under Dødsstraf for bod den ringeste Communication med nogen af de Franske besat Plads, har indbudet Stederne til, at optage vore Tropper, at lade dem faae Levnetsmidler, og erlægge Afgivterne. Efterretningerne om Keiserens Seire i Tydskland har i Landet opvakt stor Sensation; Jnsurgentanførerne selv have da de fornam, at Keiseren havde slaaet Russerne og Preusserne, svaret dem, der meddeelte denne Efterretning: "Desto bedre, maatte H. M. slaae endnu engang, og det kunde blive rolig hos os."- Gener. Clausel har føiet alle Foranstaltninger, for at forhindre Banderne i Navarra, at formere sig igjen, for at indhente deres endnu paa adskillige Puncter adspredte Levninger, og ved et nyt og endeligt Resultat at fulende en Operation, der hidtil er bleven ledet med saa megen Eftertryk og Duelighed. – Gazette de France melder under d. 6te Junii fra Wien Keiserens Ankomst til Gitschin, hvor 2 Afdelinger af den Keiserl. Nobel garde have faaet befaling at begive sig hen. Den føies Anstalter, som lade formode, at Keiserinden snart vil ankomme til Prag. - J Følge sikkre Efterretninger er Bayern i Færd med at opstille en mobil Armee af 40,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Hamborg d. 1 Julii. Paa vor Stads Befæstning arbeides med uafbrudt Jver, Værket rykker rask fremad, og det er utroligt, hvor meget derer skeet i de faa Uger, siden de Franske igjen have taget Staden i Besiddelse. Foruden Jndvaanerne og Soldaterne, der erbeide paa Forskandsningerne, ere endnu nogle 1000 Bønder fra hiin Side Elben, blevne requirerede i samme Øiemed. – Efter Forlydende skal der nu slaaes en Bro herfra indtil Harburg over Wilhelmsburg, som, formedelst sin Marschbund, ikke kan passeres til enhver Aarstid. Alle Tømmersvende ere blevne opfordrede til, imod en anseelig Dagløn, at tage Deel i dette store Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Osnabrück d. 10de Junii. Dr. Juris Karl Kampo er bleven dømt fra Livet, fordi han har insulteret det i Function staaende Gendarmerie og Secretair v. Damme samt vægret sig ved at lystre den til ham i Lovenes Navn skeedte Opfordring af Gendarmeriet. Dommen fuldførtes 24 Timer derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Dresden, d. 18 Junii. Alt, hvad der omgiver os, vidner om Keiserens kraftige Villie, med væbnet Haand at erobre Freden, hvis den ikke i Mindelighed skulde kunne tilveiebringes ved Vaabenstilstanden. Dagligen see vi forstærkende og completterende Tropper ankomme fra alle Dele af det Franske Rige og Rhinforbundsstaterne. Talrige Forstærkninger, især af Cavallerie, ere endvidere tilsagte. Forskandsningerne ved Broskandsen, og Linierne ved Neustadt blive dagligen fastere og frygteligere. Enmed Skyts stærkt besat Redoute findes der, hvor de to Hovedveie fra Nederlausitz og Overlausiz forene sig uden for den sorte Part, og Linierne ere besatte med en dobbelt Række af Barakker, hvori adskillige Regimenter campere. J andre Leire paa forskjellige Sider af Altstadt com pere nu Tropper, og for endnu flere afstikkes Leir. Regner man hertil den talrige Garde i Staden, selv, som daglig faaer Tilvext, saa vil man finde det troligt, at vor Residents allene inden kort Tid vil være omgiven af en Hær, som man aldrig har seet Mage til selv i Syvaarskrigens meest stormende Perioder. Alle Saarede, hvis Saar. eller Sygdomme ikke gjør det umueligt at flytte dem, ere blevne transporterede længer tilbage. Desuden ligger der i Lazaretherne og andre til saarede Officerers Optagelse bestemte Huse henved 12000. Forsaa mange Menneskers og Hestes Ophold sørges ved al muelig Slags Tilførsel af Levnetsmidler. Fra Tydsklands fjerneste Egne, selv fra Frankrige ankommer Forraad. Keiseren holder daglig Revue over enkelte Gardecorps eller Linietropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Tobingen, den 23 Junii. Allgemeine Zeit. indeholder interessante bemærkninger over Vaabenstilstanden, hvori den kaldes et strategetisk og politisk Mesterstykke. De ved overordentlige Marscher og gjentagne blodige Fægtninger udmattede Franske Krigere have faaet beqvemme Hvilepuncter, Glogau behersker Oder og yder mange Berøringspuncter med Hertugd. Warschau. Oder selv tilhører indtil Mühlrose de Franske, Fæstningerne i Polen, Zamosk, Modlin og Danzig, Fæstningerne ved Oder, Küstrin og Stettin ere reddede. Den combinerede Armee synes under disse Omstændigheder ved denne Vaabenstilstands Afslutning at vidne om, at dens Afkræftelse maa være meget stor. De Saarede kunne faae saa meget mere Hjelp, Sachsen faaer Tilførsel af Levnetsmidler. En betydelig Deel af Sædevarer kjøbes af Sachsen i Bøhmen. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Paris, d. 27 Junii. Keiserinden har atter modtaget Efterretninger fra Armeen, som blandt andet melde følgende: Det 8de Corps, under Fyrst Poniatowski, der marscherede igjennem Bøhmen, er ankommen til Jettan i Lausnitz. Dette Cores bestaaer af 18000 M. hvoriblandt 6000 M. Cavallerie. Der er givet alle fornødne Befalinger at complettere dets Klædestykker, for at forskaffe det alt hvad det maatte mangle. - De Preuss. Fricorps ere siden Vaabenstilstanden blevne ved at paalægge Contributioner og arrettere enkelte Mennesker. Siden d. 8 har man tilkjendegivet dem Vaabenstilstanden, men da de erklærede, at de føre Krigen for deres Regning, saa har man ladet adskillige Colonner marschere imod dem. Capitain Lützow, der commanderede een af deres Afdelinger, er dræbt, og 400 Mand af hans Folk ligeledes blevne dræbte eller tagne til Fanger. Men troer ikke at 100 igien vil komme over Elden. En anden Bande, der anføres af en Capit. Colombe, er aldeles indsluttet og man venter, at at den venstre Elbbred og faa Dage vil være renset for disse Bander. (Hamb. Corr.)J Følge Studtgards Tidenden lider den Russ. Preuss. Armee meget af en epidemisk Blodgang. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Den 23de Junii holdt Hert. af Castiglione Mønstring over en Deel af de Tropper, der udgjøre den 1ste og 2den Division af Observations Armeen fra Maynz, og som allerede ere ankomne i Frankfurt. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Udtog af Kong Christian den Femtes Danske Lov. (Fortsættelse, see Nr. 52.) Sølvsbøder. Lod Sølv. Pagina. som forsætligen faarer anden Mands Qvæg, 67203. 60. Om Præsten og hans Medhielpere, noget som hemmeligt er, udføre, skal Præsten miste sit Kald, og hver ces. Medhielpere betale fornævnte Boder, 29 26. Hvor, som befindes med ulovlig Fiske redskab ved Limfjorden at bruge, Solvsbøder. Pagina. Lod Solv. 60. Den, som spilder anden Mands Mølledam, 5 11 7. 60. Borger, som bruger fremmede Kjøbmandspenge, eller have Nederlag, med dem til deres Rytte alene, Hvor Manddrab skeer, skal hosværende, om Manddraberen bortkommer, hver bode, 6 6 13. 54. Om nogen dræber anden i Vildelse, som tilskynder nogen at gjøre Skade, saa at han derover bliver dræbt, Skjær eller afhugger nogen andens Næse, Øre, Tunge, Haand, Fod, Finger eller deslige Lommer, 671. 54, betale Verterne, som Videnskab haver om Dueller, og det ei aabenbarer for dem, som Jurisdiktion paa de Stæder haver, 687. For Nævehug, Staugshug, Kirke- og Ting Fred, 6 6 18. Kniv hvo drager og gjør Skade med, som dræber anden af Vaade, 611-1. Drukner nogen i anden Mands Brønd eller Hulle, som ei lovlig med Gierde er forvaret, 6119. Om Huus som er reist nedfalder paa nogen Mand til Døde, 611-11. Falder gammel Huus paa nogen til døde, og Ciermanden er tilforn advaret, 6. 11 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Om nogen bekommer Saar og Hug og han dræber den ham overvælder, 6. 123. bøder Præst som døber Barn, eller Nadvercus Sacramente forretter i nogens Huus uden Fornødenhed, Lod Sølv. . Sølvbøder. Pagina. 40. som undsiger nogen Dommer med noget Gevæhr, eller ubeqvems Ord for Retten, 6 4 18. 40. Naar Baadsfolket ikke vil følge Skipperen did han gjør sit Market og losser, 4122. 40. giver Selveierbonde, om han skjøder sin Jord førend han laugbyder den til næste Frender, 531. 40. Skippere, som vitterlig underhyrer den andens Folk, 42. 40. som Kram faldholder om Helligedage, 40. som Borgerlig Næring bruger for hand har givet noget for sit Borgerskab, 40. som dræber en anden, til at forsvare sit eget Liv, 6123. 36. Om Mands Lemmer vorder lydte, 36. for Leiermaal, 8 131. 30. som modtvilligen ikke vil være Sandemand, 1163. 30. Hvo, som i Kirken, paa Kirkegaard, paa Tinge, tager til Værge med vred Hu, 659. 16. 27. Om nogen vorder sydt paa Ansigtet, 27. for Benbrud og ufør, 61779. 900 27. Kongens Faldsmaal, a 244. 176. 20. Om Skibsfolk ikke vil følge til det Sted uden Kuur, hvor Skipperen, Resten af sin Ladning udlosser, 20. Om en Skipper forfragter at Stil uden Redernes Vidskab og Sam Allee. tykke, 42-1. 20. Den, som lader sine Børn ligge udobte over 8te Dage, 256.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Mes Tiende Aargang. No. 55. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 10 Julii 1813. Om de nu værende høie Kornpriser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-10
Etatsraad Bärens var født i Kjøbenhavn den 26de August 1761. Hans Fader var Kammerraad og tydsk Assignations-Bogholder Johan Georg Bärens og hans Moder Magdalen, Margrethe Schaffer, Kongelig Blomster maler og Medlem af Konsternes Akademie. 1779 blev han demitteret til Alademiet, efter at han i sit sidste Skoleaar havde havt Forfatterne af Dyveke og St. Croix Beskrivelse til sine Ledere, hvem og sin fortræffelige Moder han villig tilstod at skylde sin Følelse for Konst og Smag. Han valgte Lovkyndigheden til sit Hovedstudium, og var saa heldig heri at faae en Edvard Colbiørnsen, til Manuducteur. 1782 tog han juridisk Exammen, og Aaret derefter blev han Cancellie-Secretair. 1786 blev han Fuldmægtig hos Justitiarius i Hof og Stadsretten, og den 28de Marts 1788 Assessor i bemeldte Ret, hvor ingen særskilte Forretninger, paa Kongens Kogeds Embede nær, jo haveværet ham betroede paa kortere eller længere Tid.