JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1792-01-16
Efter Caspar Schultzes Beretning har heele Østersøen undertiden været tilfrossen. (Hist. rerum prussicar. Lips. 899 P. 114. 281.) J Aaret 860 var den Middellandske Søe saa stærk tilfrossen, at man kom med Heste og Vogne over det Joniske Hav til Venedig. (Herm. Contract, op-Pistor. Script. Tom. II. P. 236.) J Aaret 1234 indtraf det samme, saa at de Venetianske Kiøbmænd kunde bringe deres Vahre over det frosne Middellandske Hav, hvorhen de vilde. (Matth. Paris P. 78.) Aar 1426 indfaldt saa kold en Vinter, at man reiste fra Danzig til Lybech, og fra Dannemark til Meklenborg paa Jis. Aar 1459 var heele Østersøen saa tilfrossen, at man reiste til Fods og til Hest fra Dannemark til de Vendiske Hanseestæder: Lybech, Wismar, Rostor og Stralsund, som tilforn endnu ikke var skeet. Ja man gik endog uden mindste Fare tvertover heele Østersøen fra Reval i Esthland til Dannemark og Sverrig og tilbage, igien; men efter Sæmned Frodes Beretning var 1408 selv den store Nordsøe mellem Dannemark og Norge frossen, saa at Ulvene løbe over Jisen fra det ene Rige til det andet, (Sæmned Frode opud Thormod. Torfæum, Serie Dynast, Regum Daniæ Hafn. 705. P. 41.)
Viborger Samler, 1792-01-16
Endvidere har man fundet, at Aar 1269 var Østersøen frossen fra Gothland til Sverrig. (Incerti auctorie annales Danor, in Westphal, monum. Chimbr. T. 1. p. 1392.) Aar 1306 laae Jis i 14 Uger paa Østersøen, imellem alle Danske og Svenske Øer. ( Ludvig reliqv. Mesor. T. IX p.) 120. Aar 1323 var i 6 Uger Vei over Østersøen for Ribende og Gaaende. (4d, ibid.) Aar 1349 gik man over Jisen fra Stralsund til Danmark. (Incerti auct, cit apud Ludvig . IX. 171.) Aar 1408 var heele Søen frossen mellem Gulland, og Øeland og imellem Rostok og Gozør (id ibid.) Aar 1423 kunde man komme til Hest over Søen fra Preussen til Lybeck, ( Craat, Wordal. L. X. C. 40.) fra Meklenborg til Dannemark var heele Søen belagt med Jis. (Incerti auctoris apud Ludwig T. IX p. 125.) 1461. siger Nicol. Mareschallus in Annal. Herul. apud Westphal. Tom. 1. p. 261.) Tanta erat hyems, ut concreto gelu occano plaustris millia passuum supra Cmerces ad ultimam Thylen (Island) & Orcades veherentur e Germania, tota pene bruma. 1545 var Søen saa frossen imellem Rostok og Dannemark, og imellem Fyen og Sielland, at deels Fodgiængere, deels Slæder med Oxer og Heste forgik over Jisen. (Aron apud Ludwig T. IX. p. 176.) 1294 var Kattegat frossen mellem Norge og Dannemark, og man reiste derpaa fra Opfloe i Norge til Jylland (Strelow. Chleord-Jutland. p. 148.) Under Dato Christiansborg Slot den 23 December 1791. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved den under 24de Junii dette Aar bekiendtgjorte Jndbydelse til Foreninger og bestemt Hoverie igientages, og adskilligt, saadanne Foreninger vedkommende, nærmere fastsættes. Af følgende Jndhold: Je ligesom Vi ved den i Placaten af 24de Junii sidst bekiendtgjorte Jndbydelse til frievillige Forreninger om Hoveriets Bestemmelse, have havt Jorddrotternes og Bøndernes fælleds Beste for Øine, da Vi ville, at Bøndernes Ægter og Arbeide skulle være bestemte, men derhos ønske, at saadan Bestemmelse maatte skee ved mindelig Overeenskommelse, som det bedste Middel til at vedligeholde Enighed og god Forstaaelse imellem Hosbonde og Bonde, hvorpaa begges Vel saa meget beroet, saa have Vi og erfaret, at denne Vor Landsfaderlige Hensigt paa mange Steder er opnaaet, og at et ikke ubetydeligt Antal af Jordegodseiere allerede have truffet Accorder med de Hoveriegiørende Bønder; men derimod er os ogsaa indberettet, at saadanne Foreninger paa andre Steder ikke have havt Fremgang, og det tildeels af den Aarsag: at Bønderne paa adskillige Jordegodser gjøre sig den urigtige Forestilling, at deres Hoverie skulde, ved de i Placaten omtalte Commissariers Bestemmelse for Eftertiden blive saare ringe og ubetydeligt, og i saadan Forventning ikke have villet antage de dem af deres Hosbonder gjorte Forslag til mindelig Forening. Saa er Os ogsaa foredraget, at paa de af Os bortsolgte Godser have Foreningerne om Hoveriet især fundet Vanskelighed ved den af Bønderne yttrede Formeening, at deres Hoverie skulde af Vore Commissarier vorde bestemt, efter hvad der blev forrettet i den Tid, Vi Selv var Eier af samme Godser.
Viborger Samler, 1792-01-16
J Betragtning heraf, foranlediges Vi herved allernaadigst at tilkiendegive, at ved Hoveriets Bestemmelse, for saavidt samme i Mangel af Forening vil skee ved Vore Commissarier, skal saavel paa de af Os bortsolgte, som alle andre Jordegodser i Danmark haves Hensyn til, hvad der indtil Aaret 1790 er forrettet, under de Betingelser, som indeholdes i fornævnte Placat af 24de Junii sidst, hvis Forskrivt i denne Henseende Vi herved allernaadigst ville have igientaget. Og da for Os ligeledes er andraget: at paa endeel Steder skal Bønderne have den Tanke, at Hoveriet for Fremtiden skulde bestemmes efter Hartkornet, hvor det hidindtil har været forrettet efter Jnddeeling af heele, halve og fieroedeel Gaarde, hvilken Jnddeeling ogsaa Forordningen af 12 Aug. 1773 har fulgt, finde Vi for godt, herom at forklare Vor allernaadigste Villie derhen, at hvor Hoveriet hidindtil har været forrettet, ikke efter Hartkorn, men efter heele, halve og fierdedeel Gaarde, skal og, for saavidt det af Vore Commissarier vorder bestemt, samme Jndeeling lægges til Grund. Dog skal det ikke være Jorddrotter og Bønder formeent, ved mindelig Forening at bestemme enten Hoveriet selv, eller Hoveriepenge efter Hartkorn, endog paa de Godser, hvor det hidindtil har været forrettet efter Jnddeeling af heele, halve og fierdedeel Gaarde. Og skal i øvrigt Forordningen af 12te August 1773 ikke være til Hinder, at jo Accorder maae indgaaes om at forrette, som Hoverie, hvad Slags Arbeide, Vedkommende kunde forenes om. Og for saavidt mueligt, endnu at fremme en saa god Sag, som Vi ansee frievillige Foreninger og Hoveriet at være, ville Vi, at Vore Amtmænd skulle ved deres Mellemhandling, hver i sit Amt, søge at mægle disse Foreninger paa de Godser, hvor samme ikke allerede ere trufne.
Viborger Samler, 1792-01-16
Til den Ende befale Vi herved allernaadigst, at de paa beleilige Tider for sig kalde ethvert vedkommende Jordegodses Eier, eller dennes Fuldmægtig, tilligemed de Hoveriegiørende Bønder, da Jorddrotten haver at opgive sit Forslag til Hoveriets Bestemmelse, efter tilbenævnte Placats Forskrivt, hvorpaa Bøndernes Svar og Erklæring af Amtm. æskes og modtages, og paatvivle Vi ikke, at jo enhver af Vore befalingsmænd vil giøre sig en Ære og Glæde af, ved fornuftige og passende Forestillinger til Parterne, at befordre deres Forening. Dersom denne da opnaaes, skal den vedtagne Accord, som skrivtlig maae forfattes, paa Stedet underskrives af Parterne, og ved Amtmændenes Paaskrivt stadfæstes, hvorefter den, uden videre Formalitet, skal være gyldig, og paa begge Sider forbindende.
Viborger Samler, 1792-01-16
Af Foreningen skal forfattes tvende ligegyldende Originaler, hvoraf den ene forbliver i Jorddrottens, men den anden i Bøndernes, Værge. En af Amtmanden bekræftet Afskrivt skal indsendes i Vort Rentekammer og der forblive til Efterretning, og en anden henlægges i Amts Archivet. Dersom Parterne i nogle Poster blive enige, men i andre ikke, saa og, om nogle af Bønderne, men ikke alle, vedtage Foreningen, skal den dog gielde, for saavidt den er indgaaet, og skal, i det sidst berørte Tilfælde, Amtmanden ved Forretningen antegne, baade de Bønders Navne, der have vedtaget Foreningen, og deres, som dertil have været uvillige. Hvor aldeles ingen Forening er kommen i Stand, skal og Amtmanden derom indgive Beretning til Vort Rentekammer, og derhos indsende saavel Jorddrottens Forslag til Forening, som Bøndernes derpaa afgivne Svar, paa det Vi deraf kunne skiønne, hvad enten ubillige Fordringer fra Jorddrottens Side, eller Uvillighed hos Bønderne, har været Aarsag til, at Forening ikke er truffen, da Vi ville, at den, eller de, hos hvem Skylden findes, skulle betale de Omkostninger, der ville medgaae til Hoverie-Commissionernes Afholdelse. Derimod skal de Godser, hvor Foreninger og Hoveriet enten allerede ere trufne, eller herefter, inden Commissionerne paa ethvert Sted holdes, komme i Stand, være aldeles fri for saadan Udgivet; ligesom og paa de Godser, hvor endeel af Bønderne, men ikke alle, have indgaaet Forrening, skal saa mange, som ere blevne enige, derfor være befriede. Hvad Forslag eller Tilbud, Parterne giøre hinanden, for at komme til Forening om Hoveriet, skal, saafremt sam mee ikke opnaaes, paa ingen Maade forbinde dem, men det i saa Tilfælde være enhver forbeholdet, naar Commissionen til Hoveriets Bestemmelse nedsættes, da at giøre Paastand om alt, hvad han formeener sig med Rette at tilkomme. Fæstere paa Strøe-Gods, der ere Arbeidspligtige, saavelsom og de Selveiere, der forrette Hoverie, skal Amtmanden ligeledes for sig kalde, og ved at frersee de førstes Fæstebreve og de sidstes Skiøder eller Huusbondsholds Breve, undersøge, om og hvorvidt deres Hoverie eller Arbeide er bestemt. J Mangel deraf, skal Amtmanden søge at forene dem med Jorddrotten eller Herligheds Eieren paa lige Maade, som i Henseende til Fæsterne paa de samlede Godser her er foreskrevet, og om Udfaldet giøre Jndberetning til Vort Rentekammer. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Og skal denne Placat saavel ved Retterne, som af Prædikestolene paa Landet, i Vort Rige Danmark læses og forkyndes, og et Exemplar henlegges hos Oldermanden i Byerne paa vedkommende Steder, &c.
Viborger Samler, 1792-01-16
Høieste Rets afsagde Domme. Løverdagen den 10 December.
Viborger Samler, 1792-01-16
Jngen. No. 29. Justitsraad Astrup med flere, cont.
Viborger Samler, 1792-01-16
Kammerjunker Baron v. Knuht, Uldall. med fleere. Birketings Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Justitsraad Jens Astrup til Contra Citanterne skadesløs. Saa betaler han og til Justitz kassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Kaffa 5 Rdlr. Jngen. No. 173. Friderich Christian Holm, contra Wivet. Waagen Lauritzens Opbudsboe. Birketings Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Friderich Christian Holm til Contra Citanten skadesløs. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og endvidere til samme Kassa 5 Rd.
Viborger Samler, 1792-01-16
S. T. Hr. Biskop Janson i Aarhuus har den 22 Dec. f. A. kaldet Studiosus Jens Lund til Degn og Skoleholder for Fruering Meenighed i Hielmslev Herred.
Viborger Samler, 1792-01-16
Odense, den 9de December. Politiemesteren i Kiøbenhavn Hr. Etatsraad Flindt, har den 6te Jan. d. A. opdaget en vigtig Tildragelse, samme bestaaer derudi, at, uagtet al Opsigt, afvigte Sommer, da en stor Mængde casserede Bancosedler, paa Amager blev opbrændt, har en Tiener, begge Banqvens Vægtere og 2de Arbeidskarle sneget sig til at tage endeel Bancosedler af Jlden, af hvilke endnu nogle vare i Behold. De Skyldige sidde nu arresterede. Maaden paa hvilken Opdagelsen er skeet, er ubekiendt. Randers den 13 Januarii.
Viborger Samler, 1792-01-16
J afvigte Aar er i St. Mortens Meenighed i Randers copulerede 23 Par, fødde 118 Børn, og døde 120 af begge Kiøn, altsaa ere 2de flere døde end fødde.
Viborger Samler, 1792-01-16
Bekiendtgiørelse. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til 9 Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Jomfrue Baronesse Sophia Dorothea Holck af Trudsholm, under Dronningborg Amt, udi Vort Land Nørre-Jylland, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun, som i Følge den af hendes afdøde Moder Enkefrue Kammerherinde Baronesse af Holck fød Raben, den 17de Octobris gjorte Disposition, er bleven Eier af Trudsholm Gaard og Gods, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler, og de Aalborgske Jydske Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre i bemeldte hendes afgangne Moders Kammerherinde Baronesse Holcks Stervboe, være sig Værger paa de Umyndiges Vegne, for de paa Godset, faldne Børne Penge, eller andre med hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 9de December 1791. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Viborger Samler, 1792-01-16
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongelig allernaadigste Bevilling, bliver herved af mig Sophie Dorotha Baronesse af Holck til Trudsholin, med Curator Hr. Etatsraad Arenstorff til Overgaard, alle de, som maatte formeen sig med Rette at have noget at fordre udi min sal. Moders Frue Baronesse Holcks Stervboe, det være sig enten af Umyndiges Midler eller nogen anden Slags Fordring eller Krav, af hvad Navn og nævnes kan, indkaldede og det sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, fra denne Publications Dato af, at melde sig hos mig paa Trudsholm, og saadan deres formeentlige Ret af Krav iller Fordringer at beviisliggiøre, da jeg skal afgiøre og betale samme. Trudsholm i Aarhuus Stift, den 17 Decbr. 1791. S. D. Holck. som Curator, Arenstorff.
Viborger Samler, 1792-01-16
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Procurator Hans Peter Jngerslew af Vor Kiøbstæd Aarhuus udi vort Land Nørre-Jylland, som Curator bonorum i Stervboet efter afgangne Jomfrue Charlotte Amalia de Schouboe sammesteds, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Skifteretten i bemeldte Aarhuus, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varse udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i Stervboet efter bemte afg. Jomf. Charlotte Amalia de Schouboe og hendes forhen afdøde Moder Frue Ulrica Antonette Albertin, forrige Stiftbefalingsmand over Aarhuus Stift afgangne Ole Borch Schouboes Enkefrue (efter hvilken den første i Følge allernaadigst Bevilling har hensindet i uskiftet Boe) dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. O skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz stad Kiøbenhavn de 9de December 1791. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæte allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Bliver alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Sterbboet efter afgangne Frøken Charlotte Amalia de Schouboe og forhen afdøde Moder Frue Stiftamtmandinde Ulrica Antonette de Schouboe, fød Albertin, herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede at melde sig hos underskrevne Skifte-Forvaltere i bemeldte Stervboe, for at anmelde og med lovlige Beviiser at legitimere deres Fordringer. Aarhuus den 23 Decbr. 1791. Rohde. Risom. Hviid. et Skiftet efter afgangne Kirsten Pedersdatter af Øster De Møybek i Skivehuus Amt, som døde hos sin Broder Poul Pedersen sammestæds, bliver foretaget paa Stifts- og Amts-Contoiret i Viborg den 7de Februartii næstkommende om Formiddagen, det bliver herved til Arvingernes og andre Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Og ville Arvingerne til den Dag tage Møde, da Skiftet, om det ei skulle kunne blive sluttet, dog kunne blive optaget til Slutning, en nærmere bestemmende Dag. Viborg Stifts Halds og Skivehuus Amts-Contoir, den 9de Jan. 1792.
Viborger Samler, 1792-01-16
Skiftet efter afgangne Peder Laursen og Hustrue af Hinnerup udi Skivehuus Amt, bliver foretaget og framet paa Stifts- og Amts-Contoiret i Viborg den 10de Februarii. næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, til hvilken Tid Arvingerne samt andre Vedkommende in kaldes at møde, da Skiftet enten agtes sluttet om muligt eller til Slutning optager. Viborg Stifts Halds- og Skivehuus Amts-Contoir, den 9de Janv. 1792.
Viborger Samler, 1792-01-16
Efter Peder Dahm, som døde paa Hald Hovedgaard den 5te Maji forrige Aar, er en Skiftesamling berammet at foretages paa Stifts- og Amts-Contoiret i Viborg den 17de Februarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Det bekiendtgiøres til Efterretning for den Afdødes efterladte Fader Jens Pedersen af Borupgaard paa Morsøe, som eeneste Arving, ifald han derved agter at møde eller møde lade, saavelsom og til Efterretning for andre Vedkommende. Viborg Stifts, Halds og Skivehuus Amts-Contoir, den 9de Janv. 1792.
Viborger Samler, 1792-01-16
Udi Linaae Bye og Sogn Silkeborg Amt, Aarhuus Stift, er den 3 Decbr. sidst ved Døden afgaaet Hr. Søren Holm, forhen Forvalter ved Tvilum Gods i Silkeborg Amt. Hans Sterbboe er taget under Skifte-Behandling, og har den Afdødes efterladte Enke Anne Magdalena Hermann under Forretningen angivet, som hendes sal. Mands Arvinger: 1) en Broder Niels Holm, har boet i Nøddenes Færgested ved Mariager Kandten, været gift, er død, og skal have efterladt en Datter Nille Maria, som skal have været gift paa Wiffertzholm Gods, men vidste ikke, om hun endnu var i Live, eller har efterladt sig Børn; 2) en Broder Jens Holm, har boer paa Ranzovsgave Gods i Ohnsted Bye, er død, og efterladt en eneste Søn Envold, som og skal være død, uden at efterlade sig Livs Arvinger; flere Arvinger eller nøiere Underretning vidste Enken ikke at angive; thi ville disse Arvinger og om flere ere, behage selv, eller ved Formyndere eller Fuldmægtiger, at møde ved Skiftet for at lagttage deres Tarv. Og meldes til Underretning, at en Skiftesamling er bestemt at foretages i Stervboestedet i bemeldte Linaae hos Selveier Søren Jørgensen, hvor den Afdøde var logerende, Fredagen den 17 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Ligeledes indkaldes og Sterbboens Credi= og Debitorer. Dette bliver saaledes 3de Gange bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og den Viborger Samler; hvorefter enhver Vedkommende behagelig ville rette sig, da Sterbboens nærværende fattige Tilstand ei formaaer anden Jndkaldelse at bekoste. Silkeborg ved Aarhuus den 9de Janv. 1792.
Viborger Samler, 1792-01-16
Paa Høie Skifteforvalterens Høivelbaarne Hr. Kammerherre og Amtmand v. Penz i Randers, hans Vegne, som Committeret til Skiftets Holdelse. Sørensen, Land-Jnspecteur og Forvalter paa Silkeborg.
Viborger Samler, 1792-01-16
J Frørup Præstegaard under Nyborg Amt, er en Pige, navnl. Chatrine Christensdatter Lund den 8 Dec. sidstl. ved Døden afgangen, og Skiftet efter hende taget under lovlig Behandling af mig underskrevne paa Amtets Øvrighed Hr. Kammerherre og Amtmand Schumachers Vegne. Hun skal være født i Mariager i Jylland, og efter Beretning havt en Søster som der var gift, men nu død, da man altsaa er uvidende, hvem dennes Mand var, og om hun har efterladt sig Børn, eller og den Afdøde har flere Arvinger i Live, saa indkaldes samtlige hendes beviislig legitime Arvinger herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og ViborgerSamler efter nu brugelig Maade, at indfinde eller anmelde sig her i Svendborg hos mig underskrevne, inden den i Loven foreskrevne Tid, for at nyde deres Ret efter Loven og efter Boets maadelige Tilstand. J Mangel af nærmere Livs Arvinger har hun og havt et Sødskendebarn, gift med Hans Jørgen, Wamsler, men nu død, da det ei heller vides, om denne har efterladt sig Børn. Enhver, som da formeener sig berettiget til hendes lidet Efterladenskab, vilde behage forderligst at melde sig herom, og meddeele den nøieste Oplysning om hendes Slægt, ligesom og den Afdødes Debi= og Creditorer, om nogen maatte være, til bemeldte Tid og Sted indkaldes. Svendborg den 2den Janv. 1792. A. Bekker, Justitsraad og Herredsfoged. a Skiftet efter afdøde Hr. Justitsraad Jens Lange og Frue paa Rødkilde, endnu ei er sluttet, og Proclamations Tiden er udløbet, saa bekiendtgiøres herved, at bemeldte Skifte bliver foretaget i Guldsmed Petersens Gaard i Odense den 24de Januarii 1792, og siden efter den sidste Tirsdag i hver Maaned, indtil den endelige Slutning skeer, som da skal blive bekiendtgjort. Slifte Commissions-Stædet i Odense d. 28 Dec. 1791. Juul. Scheel. Uldall. Jvarsen.
Viborger Samler, 1792-01-16
Efter afgangne Provstinde Sophia Hansdatter Neuchs og forhen afdøde Mand Hr. Hans Henrich Neychs, Provst og Sognepræst for Weyle og Hornstrup Meenigheder, bliver Boen aabnet og en Skifte-Samling holdt d. 1ste Februarii førstkommende, hvilket herved til de fraværende Arvingers Efterretning bekiendtgiøres. Veyle den 2 Jan. 1792. J. R. Schiøth, Provst i Nørvangs Herred.
Viborger Samler, 1792-01-16
J Sterbboet efter afgangne Provst P. Bering, indfalder 6te Ugers Dagen Mandagen den 23 Januarii førstkommende. Thi ville de som have at fordre eller giælde, benævnte Dag i Farstrup Præstegaard behageligen tage Møde. Kornum Præstegaard den 21 Dec. 1791. C. W. Claudi, Provst i Sleth Herred.
Viborger Samler, 1792-01-16
Tirsdagen den 24de Januarii førstkommende, aabnes Skiftet igien efter afgangne Provst Friis i Brøndum Præstegaard; hvilket maatte tiene alle Vedkommende til Efterretning. Hem Præstegaard den 4 Jan. 1792. Ravn.
Viborger Samler, 1792-01-16
Det bekiendtgiøres herved, at 30te Dagen P. M. efter Provstinde Finderup i Wammen, Madame Mette Nielsdatter Rafn, hendes dødelige Afgang, er Stervboet taget under lovlig Behandling, til Skifte og Deeling imellem Enkemanden S. T. Hr. Provst Finderup og hans Børn. Ligeledes, at, naar ingen uforventet Forhindring skulle indtræffe, bliver dette Skifte sluttet i min Boelig her, Tirsdagen den 31 Januarii 1792, paa hvilken Dag Kl. 10 Slet Formiddag Arvingerne og enhver, som Forretningen i nogen Maade interesserer, hos mig ville indfinde sig. Viborg den 29 December 1791. Astrup. Fiskerhuuses nærværende Forpagtfrisenvold ning udløber til næstkommende Maji Dag, og altsaa bliver det dertil liggende bekiendte gode Laxe= og andet der faldende Fiskerie i Gudens Aar og Randers Fiord paa nye bortforpagtet udi 6 Aar, fra dette Aars 1ste Maji og ved offentlig Auction opbudden i Randers udi Hr. Peder Abells Huus Onsdagen den 7 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder oplæst og ellers 8te Dage forud er at faae til Eftersyn hos mig her paa Gaarden.
Viborger Samler, 1792-01-16
En convenabel og god Boepæl findes i og med andre Herligheder til Fiskerhuuset; de Lysthavende ville behagelig indfinde sig bemeldte Tid og Sted, Frisenvold den 12te Jan. 1792. G. Friis.