JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
J Mødet den 2den Novbr. aflagde Commissarius Forsamlingen Beretningen om den særdeles naadefulde Maade, paa hvilken Kongen og Dronningen havde modtaget Stændernes Lykønskning til Hendes Majestæts Fødselsdag, og optaget den som net nyt Beviis paa disse Stænders Hengivenhed. Derefter foretoges, til endelig Behandling, Udkastet til en Placat, indehollidende nærmere Bestemmelser af Grosserernes Handelsret, hvis Udfald vil blive meddeelt, naar Forsamlingens Betænkning over Sagen er afgiven. Ligeledes foretoges til endelig Afgjørelse Sagerne, angaaende Udvidelsen til Færøerne af nogle i Aarene 1832 og 33 for Danmark emanerede Anordninger, og angaaende et Sportel=Reglement for Færøerne, hvilke Sager afgjordes efter Committeens Betænkning. Proprietair Tutein foredrog Forsamlingen et Forslag til en Petition, der gik ud paa, at den maatte behage Hs. Majest. Kongen, at sammenkalde nogle oplyste Mænd fra forskjellige Dele af Riget til at tage Danmarks financielle Tilstand under nøieste Overveielse, og fornemmelig rette deres Formaal paa, hvorledes et bedre Forhold imellem Statens Jndtægt og Udgift kan tilveiebringes, uden at betynge Folket med yderligere Byrder, end dem, der allerede paahvile det og at forsaavidt de Andragender, som fra disse Mænd maatte indkomme, gik ud paa at gjøre nogen Forandring i de Folket paahvilende Byrder eller Forpligtelser, det da maatte behage Hs. Majest. Kongen, overeensstemmende med Aanden og Formaalet af Forordningen af 28de Mai 1831, forinden han tager nogen endelig Beslutning, allernaadigst først at lade indhente Stændernes Betænkning. Den kongl. Commissarius fandt sig foranlediget til at give en Fremstilling af Skatternes og Afgifternes Størrelse i Danmark nu og i Fortiden, med flere Oplysninger til en rigtig Vurdering af Landets financielle Forfatning: idet han derhos forbeholdt sig at meddele den Committee, der maatte blive nedsat i Anledning af det fremkomne Forslag, sin yderligere Oplysninger om samme Gienstand. Det blev ved taget, at en Committee skulde nedsættes til at prove det fremlagte Forslag, men da flere Andragender om samme Gienstand, vare anmeldte, besluttede man, at disse Andragender først skulde foredrages Forsamlingen, for at det derefter kunde tage under Overveielse, om ikke samtlige disse Forslag kunde blive at undersøge af een og samme Committee. Stænderforsamlingen i Ibebo.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Stændertidenden for Hertugdommet Holsten Nr. 6 beretter, hvad i 9de Møde, den 27de October, forhandledes. Den formelige Forhandling om Lovudkastet angaaende Bissekræmmere, hørte til Dagens Orden, men blev, paa Grund af foreslagne Amendementer og Gienstandens Vigtighed og Omfang, udsaindtil Videre. Nogle Petitioner vare indkomne, nemlig fra samtlige Tøimagere i Neumünster angaaende en Toldforhøielse fra Skomagerne i Heide, og Snedkerne sammesteds om deres Laugsrettigheders Opretholdelse; fremdeles 2 Propositioner af den Deputerede v. Halem, om Afgjørelse af Grunde for Underretskjendelser, og om Meddelelse af officielle Beretninger i private Anliggender. Formedelst den forandrede Dags-Orden komnu under foreløbig Raadslutning Lov=Udkastet og en lige Fuldaarighedstermin for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. J Hertugdommet Slesvig er Myndighedsterminens Begyndelse Enden af det 21de Aar, og kun Undtagelse for Stæderne Tønderne og Burg, hvor den libeckske Ret gjælder. En Forordning af 27de April 1677 er herom udstedt. Forældre og Arveladere kunne give en testamentarisk Forlængelse af Terminen til den 25de Aar, men forkortes kan den ikke. Øvrigheden kan forlænge Tiden, naar Omstændighederne byde det. Bemeldte Termin er ogsaa Reglen for Hertugdømmet Holsten, kun: a) samtlige holstenske Stæder, Altona undtagen, følge den lubeckske Ret og Myndighedsterminen begynder med 25 Aars Alder; bei Herskabet Pinneberg, indbegrebet det Laurvigske Wildniss" Grevskabet Ranzau, i Staden Altona, hvilke Undtagelser dog hos alle Personer, der ere under en høiere Retsstilling, bortfalde, i det saadanne, staaende under den sachsiske Ret, blive myndige med 21 Aars Alder. Saadanne Forskjelligheder synes anbenbart at være baade hensigts= og grundløse og tillige skadelige. Personer, der leve i et Huus, kunne i ulige Alder blive fuldmyndige, unge Mennesker, som fra Landet drage ind i Stæderne, kunne 4 Aar tidligere end en indfødt Kjøbstædmand, begynde en selvstændig Næringsdrift; ja det kan endog, under visse Omstændigheder, blive vanskeligt at kjende, om ikke, ved blot Forandring af Hjemsted, en Umyndig maatte blive myndig, en Myndig blive atter igjen mindreaarig; der kunde mode Vanskeligheder, som ikke letteligen lade sig hæve, naar Jndvaanere i Stæder, hvor den lübeckske Ret gjælder, maatte besidde Grundstykker i Landdistricter, hvor 21 Aar bestemmer Myndigheds=Terminer, og vexelviis boe, nu i Staden, nu paa Landet. (Fortsættes.) Ur
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Kjøbenhavn, den 16de Novbr. Det er vore Læsere bekjendt - og det er er en Sag, som ikke saa let vil blive glemt, - at det ved Rescript af 22de Septbr. d. A. er forbudt alle Tidsskrifter og Dagblade angaaende Stændernes Forhandlinger at optage eller indrykke andet, end hvad derom er meddeelt i Stændertidenden, og at Cancelliet, ved en efter vor Overbeviisning urigtig og ugyldig Fortolkning, har villet udvide dette Forbud til at gjælde om Alt. hvad der angaaer disse Forhandlinger, selv hvad der endnu ikke er blevet Gienstand for samme, som f. Ex. Forslag til Stænderforsamlingen. En ny og høist paafaldende Udvidelse har Cancelliet nu atter givet hiint mærkelige Rescript, idet at dette Collegium, efter Politiretsassessor Reiersens tienstivrige Andragende, har forbudt Udgivelsen af et Forredrag, som en at Kjøbenhavns Deputerede i et særskilt Skrift har ladet trykke, og det uagtet det kgl. Rescript, der dog vel er Lov ligesaavel for Cancelliet som for os Andre, ene omtaler. Tidsskrifter og Dagblade. Efter vor Trykkelovgivning, der ikke ved hiint Rescript kan antages at være ophævet videre, end dettes Ord udtrykkeligen sige, har et saadant Forbud kun en aldeles foreløbig Virkning, og det vil saaledes være Cancelliets Sag at foranstalte det Fornødne, for at faae Lovligheden af dette interimistiske Forhold paakiendt ved Domstolene Hvad disse ville dømme, turde ikke være vanskeligt at forudsee. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Hs. M. Kongen har befalet, at der hvert 5te Aar skal herefter foretages en almindelig Folketælling over hele Riget, saaledes at den i Kongeriget og Hertugdommerne bliver holdt paa een og samme Tid. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Kiøbenhavns Havnepriser, den 14de November. Loll. Hvede 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Holst. Hvede 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Lrad. 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør 44 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 2 s. bydsk Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Holst. Ditto 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 10 Rbd. 2 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 17de November. Hamb. 2 M. - k. S. 2031. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank 1 Sp. 2049, solgt til 12 Mk. 32 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog. Norske Speciessedler pr. 1001 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 1781 a 179 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100 a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig af 1832. 48 1/2 a 48 3/4 Rbs. Tegn. 100 a 101 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 100 a 101 r. S. Rente) - a - Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Dr. Dr. - a - i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 93 a 93 1/2 i B. Do. Dr. 104 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Hamborg, den 17de November. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 32 s.; k. S. 13 Mk. 10 ½ s. Madrid 45 1/8. Cadix 453. Lissabon 50 2/8. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 205. Species 12 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Viborg. Den 9de Nybr. blev i den kgl. Landsoverret Aarhuus Kjøbstæds Extraretsdom stadfæstet, hvorved Drengen Niels 2de Duer, er tilfunden at straffes med Riis af Slutteren, under Fogdens Opsigt. S. D. ere Kammerraad Tommesen og Forpagter Hollesen, Eiere af en Gaard, afd. Svend Rasmussen har havi Fæste, tilkjendte Erstatning i bemeldte Afdødes Bo for Gaardens Besiddelse siden 12te Septbr. f. A., for Landgilde med 12 Rbd. 3 Mk., for Hegns Opførselse 62 Rbd. 4 Mk. 8 s., og foruden berettigede til at udleveres 2 Heste. Ved Skiftedecision vare de ikkun tilkjendte Udlæg for 22 Rbd. 2 Mk. 13 s.S. D. er Rougsø m. fl. Herreders Rets Dom stadfæstet, hvorved Gromd. Søren Pedersen af Hjorthøi frifandtes for Tiltale af M. Grann i Løgtens Kro i en Sag, angaaende en Handel og Førstnævntes Gaard. S. D. er, ligesom ved Viborg Kjøbstæds Politiret, Skræddermester Hammer, for en overdreven Revselse af Drengen Jens R. Hadsteen, dømt at bøde 5 Rbd. Sølv til Byens Fattigkasse og at erstatte Lægens og Apothekets Regning i Anledning af de Drengen tilføiede Beskadigel ser. Processens Omkostninger er Hammer derhos tilpligteat udrede med 20 Rbd. Sølv. S. D. er Lysgaard og Hids Herreders Rets Dom stadfæstet, hvorved Gromd. Steffen Johansen af Abildskou blev tilpligtet at erstatte Gromd. Peder Overgaard af Funder kirke den ham tilføiede Skade ved at slaae Græs i hans Eng. Forsaavidt Sagen angik Paatale for Nedkastning af en Skjelprøft, uberettiget Kjørsel over P. OvergaardsEng og Forsættelse af Vand, frifandtes den Saggivne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
J Hannov. Zeit." læses følgende Skrivelse fra Holsten, dat. 21de f. M. Det andet Nr. af Itzehoer) Stændertidenden fortsætter Meddelelsen om Stænderforhandlingernes Gang og kan, selv paa denne Maade og indtil man endelig opnaaer en fuldstændig Offentlighed, bevirke meget Ønsk værdigt i vort Fædreland. Det er en Feil hos Fleertallet af vore Landsmænd, navnligen de Dannede, en Feil, hvor lover enhver Fremmed, der besøger os, fører Klage, at vi i Taushed altfor meget ligne vore nærmeste Naboer, Fiskene. Denne slemme Feil bydes nu aabenbart Schach i Stænderforsamlingen; man er tvungen til at tale er officio; derved faaer Talen en høiere Jndvielse; Taleren behøver ikke længere at frygte for, at de Tilstedeværende ville holde ham for en Sladdermund, og, hvad der er Hovedsagen, da man ikkun gjennemtænker en Gjenstand modent og fra alle Sider, naar man er nødt til at udtale sig om den, saa faaer den politiske Jntelligents derved et større Sving, og alt efter den Grad, hvori man ogsaa tillader Samfundet at følge Forhandlingerne, forøges ogsaa udenfor Stændersalen Lysten til Discussioner, som hidtil i Holsten var noget Uhørt. Desværre ere rigtignok ogsaa nu igjen Discussionerne kun meddeelte i Udtog, de Discuterendes Navne ere a nudeladte; hvorved Folket naturligviis sættes ud af Stand, 6 til at have nogen Stemme om de af Samme valgte Repræesentanters Værd og Uværd. - Af Kjøbenhavnsposten, seer man, at vore Staldbrødre, de Danske, ere mindre nøisomme end vi. De dadle den danske Takadresse for de man lige Admygheds- og Underdanigheds=Floskler, navnligen for den Forsikring, at Folket end ikke kunde ønske den ringe der affattede Adressen, saavelsom de, der bedømte og antage den, have viist saa liden rigtig Takt, saa lidet Hensyn til Folkets Ønsker, der ere henvendte paa Garantier for Fremtiden. Det kan ikke nægtes, at Danmark, eller rettere, Øen Sjælland, eller rettere Kjøbenhavn, nu tager er høiere Sving. Patriotismen, der nøie taget kun er et andet Ord for Almeenaand eller idet mindste betinges af denne, er engang vaagnet; den vil nu være en Løftestang forStatsregjeringen, ikke længere blot lade sig løfte af denne, og denne Villie vil have Følger. Blandt Andet har i Anledning af Statsbudgettet, for hvilket den roeskildske Stænderforsamling ikke takkede, hvilket Kjøbenhavnsposten fra sin Side nævner med Tak, Folkets Mening udtalt sig derhen, at det er Folkets Opgave, her at udtænke et Hjælpe middel, og det i al Korthed."
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
I det nylig udkomne Hefte Nr. 28 af Archiv for Søvæsenet", udgivet af derr. Capitainer i Søetaten L. de Coninck og H. B. Dahlerup, læses, blandt flere interessante Artikler, følgende (af en Afbildning ledsaget) Meddelelse om et i Norge, ved Subskription af Vaabenbrødre og Venner, reist Monument over Najadens heltemodige Forsvarer, Capitain Hans Peter Holm. Monumenter bestaaer af en fiirkantet Støtte af støbt Jern, kronet med Forskibet af en romersk Galei, hvis Rostrum dannes af tre Spyd. Et Romer=Sværd med Skede og omvundet Belt hænger paa Galeiens Side. Løvehovedet paa Stævnen, Spydene og Sideornamenterne, samt Sværdets Haandgreb, Skedebeslaget og Belte ere forgyldte. Mindeskriften er med forgyldte Bogstaver. Skriften paa Forstykket indsluttes af tvende Fasces, der ogsaa ere forgyldte. Stottenske staaer ved hans Grav, et Sted paa Kysten af Langesundsfjorden. Holm var den Braveste iblandt Brave, med Liv og Siæl sin Stand hengiven, elskelig som Menneske, en Gentleman i Ordets fuldeste Betydning. Selv Udlændingen holdt ham høit i Ære. Oldingen Missiessi fældede Taarer ved Efterretningen om hans Død. Der var en Tid, da vi i Holm, Freder ik Holsteens, Frederik Grotschillings og saamange brave og ædle So officerers for tidlige Død - ikke funden i Vaabenbraget, men paa Sotteleiet - ikke i den blodblandede Bølge, men i Havets sorte Vove - der var en Tid, da vi der saae Uheldsstjernen, der rugede over Danmark Flag, saae Valravnen tyngende sidde paa Dannersnekkens Stavn og svælge i dens bedste Sønners Blod. Aarene have opklaret, vort Blik. Den hulde Norne vinkede dem fra fuldende Daad, medens deres Roes endnu stod i sit fuldeste Blomster. Hvilken Krands havde vel en Tid, som vor, havt at byde disse Mænd, De vilde have vandret iblandt os som Skygger fra en svunden Old. Their Occupation varonc. - Men Mindet og dem lever endnu i mangen Barm, og vi ville sige med gamle Frederik Lütken. Vi forae ikke - thi vi haabe, at Dannerslaget har Andre, deres Lige tilbage. Naar Fædrelandet har Brug for Mænd, som disse, skal det ikke fattes dem. Det er Tidsalderen, der danner sin Mand - ikke Manden Tidsalderen. Borgervæbningen i Stege paa Møen er ved kgl. Resolution bleven ophævet og et Brandcorps i sammes Sted, organiseret. Mandskabet hertil skal fornemmelig udtaget af Borgervæbningens 1ste Afdeling, dog tillades det Handelsbetjente og Contoirister, der ville anskaffe sig den for Politicorpset bestemte Uniform og Armatur, at indtræde i dette Corps, hvis Uniform er mørkegrøn Kjole med en Rad gule Knapper, carmosinrød Krave og Opslag samt Underfoer, hvid Vest og mørkegraa Pantalons, samt Chacot med hvid Fjer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Den 12te October holdt Cheltofts værdige, gamelle v. Toldinspecteur Polder sit Embedsjubilæum, i hvilken Anledning der til hans Ære var foranstaltet et Festmaaltid hvortil han blev afhentet og derefter igjen ledsaget hjem at hele Selskabet, som desforuden ved de hjerteligste Lykønske ninger tilkjendegav, i hvilken høi Grad han besidder den almindelige Kjærlig hed og Agtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Den paa Hr. Directeur Schulz's Forlag udkommende Skriv- og Reise-Calender har for Aaret 1836 modtaget en væsentlig Udvidelse og Forbedring, idet at den korte og ufuldstændige Veiviser for Reisende igjennem Danmark, som denne Calender (foruden Almanakken &c.) hidtil har indeholdt, dennegang har veget Pladsen for en, med Hensyn til de nyeste Forbedringer og Forandringer i Befordringsvæsenet, med kjendelig Sagkundskab og Flid udarbeidet: "Reisecalender, indeholdende fuldstændig Efterretning om de forskjellige Befordringsindretninger til Lands og Vands i de danske Provindser og Hertugdømmerne m.m. Disse Efterretninger, som aabnes med nogle almindelige bemærkninger for Reisende i de danske Provindser, omfatte udførlige Artikler om: Extrapostbefordringen, Dagvognsbefordringen, Personposten, Pakkeposterne, Transporten over Belterne og øvrige Overfartsteder, Befordrings indretningerne m. m. samt Færgestederne i Hertugdommerne; de vigtigste Reiserouter og deres Forbindelse, samt Veilængderne mellem Stationerne m. m. i de danske Provindser saavelsom i Hertugdommerne; Dampskibs= og Paquet farten til og fra Kjøbenhavn; Pasvæsenet og Brevposten. Man finder saaledes her en fuldstændig Udsigt over Alt Befordringsvæsenet vedkommende, saaledes som dette heri i Landet for Øieblikket er indrettet, og det sikkert ofte af Reisende isaahenseende folte Savn er derved afhjulpet. - Calenderen, som før udgjorde 2 ½ Ark, er ved den nævnte udførlige Artikel voxen til 5 1/2 Ark; hvorimod Priisforhøidelsen (fra 28 s. til 36 sk. pr. Exempl.) forholdsmæssigen er høist ubetydelig. (Kbhpst.)J sin meteorologiske Dagbog for October d. A. bemærket Pastor Bastholm, at Veir=Phænomenerne i denne Maaned vare simple; det store Naturphænomen, som viste sig paa Fimamentet, frembragte ingen Virkning paa den Dunstkreds, som omgiver Jordkloden. Cometen drog over vore Hoveder, uden at frembringe et Jndtryk, som kunde svare til det Ry, der var gaaet af den i Forveien; man saae den klarest og Aftenen den 18de: med en vidunderlig Hurtighed fortsatte den sin Fart mod Solen, for at passere Revn for denne Firmamentets Konge; dens Hale var lang og smal, men Glandsen af den var svag, og Synet samlede lofte, naar det vilde beskue den." Under Titel af: Beskrivelse og Afbildning af de vigtigste Redskaber til Dyrkning af Have og Mark, (efter Boitard, paa dansk udgivet af P. D. Faber) er i disse Dage udkommet 1ste Hæfte af et almeennyttigt Skrift, der er bestemt at skulle indeholde 105 lithographerede Plader med Afbildninger af Agerdyrknings- og Haveredskaber, ledsagede af den til sammes Forfærdigelse og Brug fornødne Beskrivelse. Da denne Samling vil give Underretning om adskilligt Værktøi og Redskaber, der ikke alle her ere bekjendte, men med Fordeel kunne bruges, og man tillige deraf lærer deres Indretning saaledes, at de næsten allesteds kunne forfærdiges, er det let at indsee, hvormeget Gavn den vil kunne yde, ei allene Agerdyrkeren og Haveelskeren, men ogsaa Haandværkmanden, den Handlende og Fabrikanten. Første Hæfte (med 7 lith. Tavler) erholdes hos Forlæggeren, Boghandler Bech, saavelsom paa alle Stadens øvrige Boglader.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Af de fra Viborg lærde Skole til den sidst afholdte Examen artium Dimitterede blev C. Thorson indkaldt, P. Bøtcher, D. Friis, G. Morville, L. Jespersen, og Ch. Bahnson erholdt Land, og L. Rosenørn, A. Schunck og F. Richter Hand. illand til Hovedcaracteer, J Vib. Samler har en Jndsender, der underskriver sig al-U. meddeelt nogle interessante Notitser og artesiske Brøndborings=Forsøg i Hertugdømmerne. En Hr. Siemen har saaledes siden August 1833 ladet bore udenfor Glünstadt, er kommen 430 Fod ned, hvilket allerede har kostet ham circa 2000 Rd. Courant, og har endnu eilopgivet Forsøget. Jndtil 30 Fod traf han paa Moorjord, til 361 Fod paa Tørv, til 50 paa Blaaleer, dernæst paa 1 Fod Bruunkul, siden Flyvesand indtil 86 Fod, hvor han antraf Flintesteen og grovt Sand, i en Dybde af 114 Fod et Leerlag, som vedvarede flere Hundrede Fod og afløstes af et Lag Sandsteen. Hos den Deputerede, Hr. Schrøde, paa Grabau, kan man iøvrigt see en artesisk Brønd, som er i Virksomhed og, skjøndt kun af en Dybde, saavidt vides, af 68 Fod, dog forsyner hans betydelige Brænderi med overflødigt Vand. "Skadel, saaledes slutter Jndsenderen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
at man her i Jylland ingen Boreforsøg hidtil har anstillet. Jyllands Beliggenhed lader, i Lighed med England, ane Rigdomme i Jordens Skjød, og meest lovende vilde det vist være, at lade gjennembore eller gjennemhugge de betydelige Kalklag, som findes især i Dangberg og Mønsted Sogne; thi, at Steenkul derunder maaske vilde findes er ikke blottet for Rimelighed."Man har i Kjøbenhavn faaet Efterretning fra Upernavikpaa Grønland. Skibet Freden, Cpt. Svendsen, er kommet derfra. Sidste Vinter havde været meget streng.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Den 9de Novbr. 1834 havde man seet Solen sidste Gang: for d. A. og den lange Nat varede til 10de Febr. 1835, da Solens første Straaler tittede over Fieldene. Aldeles mor Nat var det fra 1ste Debr. til 20de Jan. Kulden steg til 300 og derover. Præsten Østergaard og hans Familie maatte krybe ind i en grønlandsk Jordhytte og der bjerg Livet ved en Spæk=Lampe; thi hvert Øieblik kunde man frygte for Bjørnebesøg. Endnu den 11te Juli var der kun 22 Varme i Solen. Ved Skibets Afgang var den nye Vinter allerede begyndt i Grønland. Den 3die Septbr. kunde Jsen bære og Sneen laae en halv Alen høit. Der har saaledes i Aar slet ikke været Sommer i det nordlige Grønland, Den i Nykjøbing paa Falster sidst afholdte Landmilice, Session, afgav et ikke umærkeligt Exempel paa en Undtagelse fra den ellers i den værnepligtige Stand herskende Ulyst til Militairtjenesten, idet en Reserve, som havde trukket Frilod, uopfordret udbad sig at maatte blive ansat ved Landsenererne og om Tilladelse til at bortgive sit Frilod til en Anden. Da dette blev ham tilladt, skjænkede han det, uden ringeste Godtgjørelse, til en ham uvedkommende Person, der allerede havde trukket sig til Soldat. Iøvrigt gjorde hans Vilkaar ham det ikke til en Nødvendighed, at hengive sig til Militairtjenesten, som sidste Tilflugt, saa at man maa troe, at den reeneste Lyst til at fore Værget for Fædrelandet har besjælet ham og fremkaldt hans høihjærtede Beslutning For 50 Aar siden grundlagde Bagermester Jesper Hansen Hamborg det første Bageri paa Kjøbenhavns Vesterbro. Det er enhver Kjøbenhavner bekjendt, med hvormegen Dygtighed han indtil sin Død, der indtraf i den forløbne Sommer, har ledet denne Bedrift. Det er os derfor en Fornøielse at kunne meddele, at hans Navn ikke med ham er uddødt, idet hans Dattersøn, Cand. juris ClauCarl Sager, vedbliver denne Næringsvei under Navn af Hamborgs Bageri. Den nye Eier viser herved, at det er hans Attraa at træde i den Gamles Fodspor, og vi maae ønske ham til Lykke med dette Forsæt. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Ved Viborg indtraf forrige Mandag Middag det før gelige Tilfælde, at en Tjenestekarl, der i Aar havde gjort sin sidste Mønstring som Soldat ved 2det jydske Jnf. Reg., faldt ned i en Kalkgrube, den saakaldte Kongegrav, ved Mønsted, i en Dybde af 27 Alen. Om Eftermiddagen Kl. 3 fik man ham først op af Gruben. Om Aftenen kom der Vogn efter Districtslægen, Krigsraad Weihe, som strax medfulgte, uagtet han befandt sig i et talrigt og muntert Selskab, for om muligt at skaffe den Ulykkelige Lindring, men han befandtes Forstandens Brug berøvet og er saa lem blæstet, at Redning destoværre neppe er at vente. (Vib. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
En Fæstegaardmand i Fuusager, Gammelstrup Sogn, Fjends Herred, har ved Pløining paa sin Mark i dette Efteraar fundet en Guldkjæde, 23 Tommer lang, henimod 4 Lod tung og bestaaende af 107 Led. Paa samme Mark er for mere end 40 Aar siden fundet et Stykke Kjæde af samme Slags, der først blev brugt ved en Tobakspung og senere blev vurderet til 16 Rd. d. Cour.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
J Røibjerg Bakke ved Aarhuus, som i denne Tid er udgravet og afbenyttet til den nye Landevei, er 8 eller 10 Alen dybt under Jordens Overflade funden Beenrade og Hovedskaller af 2 a 3 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-21
Avertissementer af de sidste Kbhvns Addresseaviser: En Mand af Stand, som er meget øvet i Regnskabsføring og Correspondence i flere Sprog, ønsker et lille fast Embede, hvorfor han strax vil betale 2000 Rd. r. S. En Kone ønsker at modtage et nyfødt Barn som sit eget, skulde det ikke være født, kan der ventes efter det. - En løvet Fruensarbeider kan faae stadigt Arveide, Vestergade Nr. 40. - Bryllupper kan holdes paa Skydebanen Enighedsværn. - J Springgaden Nr. 36 udleies dagligen alle Slags moderne Damekaaber. Undsendt.)