JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Uroligheder i Hamborg. Fra Alsterhallen, et stort, ved den nye Jungfernstieg beliggende Caffehuus, bleve Torsdag Aften den 30te Juli alle derværende Jøder voldsomt udkastede. Men Fredag Aften kom disse igjen i større Antal, formodentligen for at hævne sig; Kampen begyndte paany, og blev endogsaa blodig. Vagten maatte hentes, Adskillige bleve arresterede, og Hallen lukket, Løverdag Aften samlede sig atter en stor Mængde Mennesker derudenfor, men Gaden blev besat af Borgervagt. Under Hujen og Skrigen drog nu Pøbelhoben derfra til Neustadt, og slog Vinduerne indi sexten, for Størstedelen af Jøder beboede Huse. Fornu i de paafølgende Aftener at forhindre slige Optøier, var der kommanderet 12 Compagnier Borgergarde og nogle Compagnier af Garnisonen til at besætte alle offentlige Pladser og patrouillere i Gaderne, ligeledes var udstædt et Mandat, at ingen Haandværksmester maa lade sine Svende eller Drenge være ude efter Kl. 8 om Aftenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Fædrelandet. Khvn. Man erfarer nu, at Contoirchesen i det slesv. holst. lauenb. Cancellie, Cancellieraad Røttger, skal ledsage den kgl. Commissair ved Stænderforsamlingen for Hertugdømmerne som Secretair, og at Contoirchefen i det danske Cancellie, Justitsraad Jacobsen, skal følge med Conferentsraad Ørsted i samme Egenskab til Roeskilde og Viborg. (A. M.) Til den store Lystleir i Kalisch, der i denne Tid tiltrækker sig Europas Opmærksomhed i saa høi Grad, skal efter Forlydende Oberstlieutn. v. Hansen afgaae herfra, en Mand, hvis videnskabelige Dannelse og elskværdige Beskedenhed gjør ham velskikket til at repræsentere den danske Armee. Ogsaa de unge Prindser af Glücksborg skulle deeltage i denne lærerige militaire Fest, og ville ved den Leilighed blive bekjendte med deres høie Frænde, Keiseren af Rusland. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Paa et af Grosserer-Societetets Committee indgivet Andragende har det behaget Hs. M. Kongen under 22de dennes allernaadigst at resolvere, at Børstiden i Kjøbenhavn herefter skal være fra Klokken 1 til 2 1/2 om Eftermiddagen. CHT.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Bladet "Dansk Almeenlæsning indeholder en Artikel om Fattigvæsenet m. m. dermed i Forbindelse staaende, hvori gives den sørgelige Forsikkring, at vel har Hovedstaden til alle Tider havt Fattige, Umoralitet og Usædelighed inden sine Volde, men aldrig som nu. "Af de statistiske Tabeller see vi at nægte Fødsler og kriminelle Forbrydelser af Kjønnet i de ringere Klasser ere forholdsmæssigen flere end selv i større Hovedstæder, og flere end maaskee i nogen anden Stad af lige Antal Jndvaanere, og af Fattigoversigten sees, at hvert 12te til 15de Menneske i Staden nyder offentlig Almisse og saaledes lever og tærer paa Stadskommunen. Lægges endnu til dette Antal alle de som leve ved Naade og Gratialer, kort alle de, som leve gjennem Forgemakkerne, Patroner, eller af Borgernes private og aparte Understøttelse, saa er det vel ikke overdrevent, naar det antages, at hvert sjette Menneske er Fattiglem og lever af Almisse!"¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Hr. F. Larsen i Odense skjænder i Avisen paa "de Natteravne, der uantastet indsmugle, for ikke at sige indstjæle, deres formalede Korn ved Transport i Aaen, medens Kjøbmænd og Brændeviinsbrændere, af Toldvæsenet behandles paa det allerstrængeste. Han beklager sig over, at de til disse Expeditioner bortrane hans, ved hans Have i Torveaaen beliggende, med Jernlænker tøirede og laasede Baade, efter an have sønderbrudt Laas og Lænke, endskjøndt man skulde troe, at sligt Tyveri, især da det drives i det Store, nok kunde smide af sig, at Vedkommende selv anskaffede sig Baade og Pramme dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Befordringer og Afgang. Brandinspecteuren Odense Hans Langhoff udnævnt til Chef for denne Byes Brandcorps; hvilken Charge nu er benaadet med Armeens Felttegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Rhvns Børscours den 4de August 1835. Hamb. 2 M. a vista 205 1/2. Species 205 1/2. 12 Mk. 5 1/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ved den 1287 Trækning i Altona udkom følgende No.: Aarhuus. Hs. Maj. Kongen har under 2den ds. allernaadigst udnævnt Regimentschirurg ved det her garnisonerende Regiment: Prinds Fr. Ferdinands l. Dragoner, Hr. M. Chr. Hjort, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus. Kammerraad Krebs med Datter, Jfr. Hansen, Hofskriver, Gottschalch, Candidatus Fuglsang, Gaardmand Bentzen, Hr. Rambusch, Contoirist Westerbye, Bagersvend Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Fra Aarhuus til Calundborg: Kjøbmændene N. M. Philip og C. J. Hesse, Handelsbetjent Fussel, Handelsfuldmægtig Nyholm, Overcontrolleur ved det kongl. Theater C. Andersen med Kone og 2 Børn, Kurvehandler Kellner, Kammerjunkerinde v. Skeel med et Barn, en Tjener og Pige, Hr. C. F. Copello, Jfr. C. F. Vonne, Fru Justitsraadinde Skibsted med 4 Døttre, Stud. jur. Paulsen, Frøkenerne A. og M. Jpsen, Cand. philos, Jürgensen, Cand. theol. Wahl, Jfr. M. og B. Koefoed, Forst- og Jagtjunker Lewetzau, Catechet C. Wesenberg, Jfr. 1 C. C. Wahl, Fabriqueur J. C. Kromphardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Eieren, Frue Valeur, foretages Auction, Torsdagen den 3die September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over Gaarden No. 221. paa Graven heri Byen, bestaaende af 10 Fag 2 Etage Forhuus til Gaden, 11 Fag 1 Etage Sidehuus, 2de Halvtagsbygninger, Gaardsrum med Pompevand, samt Haugeplads. Det bemærkes, at der i Eiendommen er prioriteret offentlige Stiftelsers Midler 2400 Rbdlr. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Auctionsreqvir. Auctionen holdes i Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 1ste August 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Auction. over Meubler og andre Effecter agter jeg at afholde i Slutningen af denne Maaned. Hvo der ved denne Leilighed attraaer noget bortsolgt ville behageligst desangaaende snarest mueligt melde sig hos mig. Aarhuus, den 6te August 1835. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Friske Citroner bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Mit Oplag af Kjøbenhavnske Kakkelovne er bestandig forsynet med 3, 2. & 1 Etages, runde, samt Bilægger-Ovne, der sælges til billige Priser. N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Fine hjemmegjorte Hørlærreder sælges Stykkeviis, billig af N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Norsk Kronglas, samt Fenster-Glas faaes hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Brede Birkeplanker kan faaes hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Kartoffel Meel faaes til billig Priis hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
En smuk og suffisant viidsporet Postvogn med Agestole og Kalesche er indsat til Salg hos Hr. Kjöbmand Hasselbalch her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
En god Thron-Seng er tilkjøbs. Adressekontoiret. anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
En Himmelseng med Omhæng og Sengeklæder kan erholdes tilleie maanedsviis for en billig Betaling; Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
For en troe og flink Karl som er vant til at pløie med Stude, anvises en god Tjeneste til Novbr. paa Studsgade No. 192 i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Paa Søndag prædiker til Aftensang i Domkirken: Hr. Cand. theol. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Siftstidende. Farhuus Fredagen den 7de August 1835. Aarhuus= og Roeskilde=Fattigregnskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
(Af Prof. Davids Blad Fædrelandet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Det er et glædeligt Beviis paa den hos os vaagnende Sands for Offentlighed og den sig udbredende Overbeviisning om Publicitetens store Nytte, at Communalregnskaber nu begynde at udgives i Trykken. Ligesom Aarhuus Magistrat har fulgt det Exempel, som Hr. Borgermester Ræder i Horsens har givet, ved at offentliggjøre en Udsigt over Byens occonomiske Tilstand, saaledes have nu ogsaa Fattig commissionerne i Aarhuus og Roeskilde fulgt det Exempel, som Odensees Fattigvæsen allerede tidligere har givet. Vi tør holde os forvissede om, at Vedkommende have havt ædlere Motiver til at handle saaledes end det, som en Stemme fra Cimbria" har villet tillægge de Communalembedsmænd, der i Trykken lade bekjendtgjøre Regnskaberne for visse Grene af Communalbestyrelsen, idet den, fra hvem hiin Stemme kom, har meent, at disse fandt sig foranledigede hertil for at stoppe Munden paa et tilfældigt Oppositionspartie. Vi stole imidlertid paa, at det er Følelsen for hvad en Bestyrer af Communalmidler er Communens Borgere, skyldig, og Overbeviisningen om, at intet værner saa kraftigt om Communalmidlernes meest hensigtsvarende Anvendelse, som at denne i alle sine Details underkastes Publicums paagne Control – vi stole paa, sige vi, at det er hiin Følelse og denne Overbeviisning der har været Hovedbevæggrunden til en Handlemaade, der ikke blot vil gavne de paagjeldende Communer, men ogsaa som Exempler komme hele Landet til Gode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Roeskilde=Fattigregnskab, som udkom omtrent eenstidig med Aarhuus-Fattigregnskab, har ubetinget et Fortrin fremfor det sidstnævnte, at det nemlig er nyere, og er for Aaret 1834, medens hiint er for 1833; thi Offentligheden opnaaer kun sin hele Nytte da, naar den Gjenstand, der igjennem den forelægges til Publicums Bedømmelse og Control, er saa ny, at alle de den betræffende Forhold kunne antages endnu at være Publicum i frisk Minde. Jøvrigt er Aarhuus-Fattigregnskab rigere paa Data og Oplysninger end Roeskildes, og det vil i Særdeleshed være lærerigt og interessant at gjennemgaae for Enhver, der interesserer sig for Hovedstadens Communalanliggender, da han deraf for en stor Deel vil lære at kjende, hvilke Oplysninger det er vi savne i de saa seent udkomne og saa ufuldstændige Beretninger om Fattigvæsenets Tilstand, som meddeles os. Jmod det ene ovenfor antydede Fortrin, som Fattigregnskabet for Roeskilde har, har derimod Aarhuus-Fattigregnskab flere væsentlige Fortrin. Angivelsen af Antallet af de Forpleiede samt af Tiden, hvorlænge Enhver har været for pleiet, sætter os her istand til at vurdere Bekostningen. Særdeles hensigtsmæssigt finde vi ogsaa den her meddeelte Specification over Yderne og deres Bidrags Størrelse?), ligesom over alle dem, der paa en eller anden Maade i Aarets Løb ere blevne understøttede af Fattigvæsenet; thi det er den bedste Maade at forebygge, saavidt muligt, at ikke Gunst, Partiskhed og andre Menneskeligheder gjøre sig gjeldende med Hensyn enten til at give eller til at tage. Specificationen over de Understøttede kan ogsaa have sin store Nytte derved, at Undseelsen for at see sit Navn trykt som Fattiglem, og sin afhængige Stilling af Fattigvæsenet saaledes bragt til offentlig Kundskab, kan være en Spore til at anstrenge sig for at undgaae at falde Communen til Last. Specificationen, over Fattigvæsenets Eiendomme og dens rentebærende Capitaler, samt hvor og hos hvem de indestaae, er ogsaa en vigtig Oplysning, der ikke savnes i det trykte Regnskab for Aarhuus, ligesom den her meddeelte Specification over Qvantiteterne og Priserne af de indkjøbte Fødemidler, samt af hvem de ere indkjøbte, er en Oplysning, som man overalt maatte ønske meddeelt, for at forebygge, at Menneskelig heder indsnige sig ved Accorderne og saadanne Leverancer, eller for i alt Fald at stoppe Munden paa dem, der troe Saadant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Med Hensyn til Enkelthederne ved disse Regnskaber vil det i Særdeleshed interessere at erfare, at medens Ydernes Bidrag i Roeskilde, der tæller 2828 Jndvaanere, kun har udgjort 1432 Rbd. 64 Sk., hvad der omtrent er 3 Mk. paa hver Jndbygger, have disse i Aarhuus, ved en Population *) J Roeskilde skal Ligningslisten tidligere være bleven ) J Roskilde Kal Ganingsle paa næra blev trykt, det er derfor naturligt, at den ei er gjentag ved Fattigregnskabet. af 6765 Jndivider, udgjort 7423 Rbd. 34 Sk., der omtrent er 6 Mk. 9 Sk. paa hver Jndbygger (i Kjøbenhavn har Fattigskatten i de senere Aar udgjort 9 Mk. 8 Sk. paa hver Jndbygger, i Aar omtrent 8 Mk.) Roeskilde Fattigvæsen, har derimod langt betydeligere Jndtægter af sine Eiendomme, Tiender og Capitaler end Aarhuus, nemlig 1419 Rbd. 76 Sk., imedens disse kun i Aarhuus beløber sig til 570 Rbd. 32 Sk. Noget særegent er det vel for Roeskilde, at ligesom Aaret begyndte saaledes endte det ogsaa uden nogen Restance af Ydernes Bidrag, hvorimod Regnskabet for Aarhuus begynder med udestaaende Restancer af Fattigbidrag, til Beløb 2835 Rbd. 65 Sk., og ved Aarets Udløb udestode endnu 1477 Rbd. 14 Sk. Bidragenes Ringhed i Roeskilde ere upaatvivleligen den væsentligste Grund, at slet ingen Restance finder der Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Totalsummen af Fattigvæsenets Udgivter i 1834 har i Roeskilde udgjort 3704 Rbd. 6 1/2 Sk. mod en Jndtægt af 5593 Rbd. 24 1/2 Sk., hvoriblandt var indbefattet en Kassebeholdning af 1582 Rbd. 48 Sk. Ved Aarets Slutning var altsaa et Overskud af 1839 Rbd. 81 Sk., hvoraf de 1000 Rbd. bleve indsatte i Sparekassen, Fattigvæsenets udestaaende Capitaler der beløbe sig til 3007 Rbd. 85 Sk. Sølv, og 3637 Rbd. 48 Sk. S. og T., medens dets rentebærende Gield udgjorde 1137 Rbd. 43 Sk. S. og T. og 1860 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
J Aarhuus har i 1833 ved en Totaludgift af 15,149 Rbd. 72 Sk. Fattigvæsenets Underballance været 63 Rbd. 13 Sk., omendskjøndt Aaret begyndte med en Kassebeholdning af 156 Rbd. 90 Sk., og med 1353 Rbd. 51 Sk. flere Restancer end der udestode ved dets Slutning; men Fattigvæsenet har ogsaa i Aarets Løb afbetalt 100 Rbd. i Gield, betalt nogle for tidligere Aar resterende Regninger, og forøget sin Varebeholdning med 432 Rbd. 6 Sk., hvorhos ogsaa maa bemærkes, at Afgiften af Byens Grundtaxt til Beløb 338 Rbd. er for 1833 ikke indkommen. Fattigvæsenets udestaaende Capitaler der beløbe sig til 2410 Rbd. Sølv, hvorimod dets rentebærende Gield til Stiftet, foruden nogle mindre betydelige Summer, er 2716 Rbd. 56 Sk. Sølv og 21 Rbd. 7 Sk. Tegn, og dets Udbetaling af Legatrenter, overskrider dets Jndtægt af disse med 198 Rbd. 72 Sk. Af begge Communers Regnskaber, hvorved vi dog savne den Anmærkning, om og hvorvidt løbende Regninger for det paagieldende Aar henstaae uafgjorte, sees, at de der bestaaende Arbeidsanstalter svare til deres Hensigt, og icke ere forbundne med Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Ansøgning til Stænderforsamlingen i Viborg Hr. Kjøbmand L. Bøggild i Aalborg har nedenstaaende Ansøgning liggende færdig paa sit Contoir, og indbyder i Aalborg Avis til behagelig Underskrift af Enhver som denne Sag interesserer: Til den ærede Stænderforsamling i Viborg!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Det er vist alle dHrr. bekjendt, hvor forhadt og moralsk fordærvende Consumtionsvæsenet i Danmark i dets nærværende Tilstand, især i det nordre Jylland, er saavel for Kjøbstædmanden som for Landmanden. Forhadt af Kjøbstædmanden. 1) Fordi Jnspectionerne ei i alle Byer have brugt eller bruge samme Retfærdighed, Paapasselighed og Condulte, hvorved den redelige Borger stedse bliver den Lidende og nedtrykkes. 2) Fordi det ei skjønnes, hvormeget der af den betalte Port consumtion kommer i Kongens Kasse. 3) Fordi Brændeviinsbrænderierne paa Landet i mange Aar have været drevne og paa de fleste Steder endnu drives, ligesaa frit, som om ingen Lov derimod existerede, hvorved iblandt flere Kjøbstæder især Aalborg er skeet stor Uret og er gaaet meget tilbage. 4) Fordi Consumtionen er en Hindring for Kjøbstædjordernes Opkomst, hvor Brændeviinsbrænderierne staae ubrugte. 5) Fordi den fremmer Forprang med dens forargelige Følger, hvorpaa de omkring Aalborg og flere Byer boende Huusmænd, som slagte, drive Forprang, Kornpugerie og Brændeviinsindsmugling, afgive et harmeligt Exempel. Forhadt af Landmanden. 1) Fordi den er en Afgift paa hans med megen Møie tilveiebragte Producter, hvilken volder ham Tidspilde og om hvilken Udgift han har den Formening, at den kun for en Deel flyder i Kongens Kasse. 2) Fordi Consumtionsloven forbyder ham Brændeviinsbrænding, hvilken Vane, fremledt ved Embedslunkenhed og Kjeddelførerne, var anseet for at være tilladelig, og hvilken Fabrication han troer hjemlet for sig i Naturens Lov, og gavnlig for et forbedret Agerbrug. 3) Fordi den udbreder Drikfældighed paa Landet, da, naar der brændes i Smug, Brændeviin er det Tryllemiddel, hvorved Tungen bindes paa slette og drikkelystne Tjenestefolk. Moralsk fordærvende: Fordi mange falske Erklæringer og falske Eder ere afgivne, foranledigede ved Consumtionsloven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Da Statskassen og enhver redelig Borger og Landmand lider under fornævnte Lovs vanskelige og slette Overholdelse, og da indgroede Vaner ere besværlige at udrydde, saa ansøge vi herved den ærede og betroede Stænderforsamling i Viborg, at den vil andrage paa, hos vor høitelskede Konge, at Consumtionen og Brændeafgiften for Nørre-Jylland maa ophæves, samt Brændeviinsbrænderi paa Landet maa blive frigivet. Vel indsee vi, at Statskassen ikke kan afsee den Jndtægt, den har af Consumtionsskatten; men anmode vi de ærede Stænder, at foreslaae Regjeringen en Maade, hvorpaa denne Jndtægt eller denne Deel af samme som nødvendig ansees, kan godtgjøres Statskassen. Muligt at Gjennemsnitsbeløbet af 10 Aars Consumtions indtægt i Nørre-Jylland med Fradrag af Besparelserne ved et mindre Opsynshold, og hvad Øvrigt der kunde afkortes, passende kunde blive det Beløb, Statskassen skulde svares, som aarlig Consumtions- og Brændeviinsskat. Udligningen af denne Skat paa Nørre-Jylland kunde vel efter Omstændighederne skee, ved at Landets Hartkorn paalagdes de tre Fjerdedele og Kjøbstæderne samt Flækkerne den ene Fjerdedeel, hvilken sidste kunde fordeeles efter disses Folkemængde, og Stædernes Andeele udlignes blandt Commune skatterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Vi hylde det Valgsprog: Ved Lov skal man Land bygge! Ved stræng Straf Loven trygge! Vor Ansøgning være Gud, Kongen og Stænderne anbefalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Forlangt Jndrykkelse. Da Jntet er Vei-Jnspectionen for Gjern &c. Herreder saa magtpaaliggende, som de Veifarendes Beqvemmelighed, har man hensat et af de nyopfundne Flyveapparater hos Kromanden i Laasbye til Afbenyttelse over Laasbye Hede til Rye Mølle, hvilken Vei ikke er fremkommelig med andet Befordringstøi. For dem, der komme fra modsatte Side, skeer Expeditionen fra sidstnævnte Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Bekiendtgjørelser. Ved een eneste Auction, som afholdes i Linaae Fredagen den 21de August næstkommende, Klokken 9 Formiddag, bliver opbuden til Salg efternævnte, Hr. Niels Christian Georg Hastrup og Hustrue Andreiette Hastrup fød Lund, deres Separationsboe tilhørende Eiendomme, nemlig: a) deres paaboende Gaard i Linaae og en Fæstegaard ibid, med underliggende Skove og Jorder, staaende for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdr. 1 7/5 Alb. og Skovskyld 5 Skpr., hvorunder er indbefattet 3de til Gaarden indkjøbte Parceller, med Kirke-Korn- og Qvægtienden af dette Hartkorn; b) en Skovparcel paa Linaae Mark, staaende for Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 11 3/4 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. c) et Huus i Linaae, bestaaende af 18 Fag, med tilliggende Have og Toft; d) et dito ibid, paa 4 Fag, med tilliggende Have; e) et dito paa Seis Hede, Linaae Mark, bestaaende af 6 Fag; og f) Boets Andeel og Rettigheder i det saakaldte aparte Jord og halve Skovjord paa Linaae Mark, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., og Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., med deraf indkjøbte Kirke-, Korn- og Qvægtiende. Disse Eiendomme med Afgrøden opraabes og sælges samlede, og kunne strax tiltrædes af Kjøberen, forhvem Pengevilkaarene ville blive favorable. Samtlige Bygninger ere vel vedligeholdte, og Hr. Hastrups paaboende Gaard, der er assureret i Brandkassen for 5250 Rbd. Sølv, indrettet til Bopæl for en Familie uden for Bondestanden. Størstedelen af Jorderne ere af god Bonitet, og Engene fortrinlig gode. Gaardens samlede Areal, Fæsterens indbefattet, udgjør omtrent 160 Tdr. Land geometrisk Maal. – Den aarlige Udsæd i de under Gaarden drivende Jorder ere circa 15 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre, 5 Tdr. Boghvede og 12 Tdr. Kartofler, foruden nogle Tønder Vikker og Havre til Staldforring, og Høavlen, som meget kan forges, 80 Læs. Fæsterens aarlige Udsæd er circa 4 Tdr. Rug, 2 1/2 Tdr. Byg, 7 Tdr. Havre. og 2 Tdr. Boghvede, og Høavlen, som ligeledes kan formeres, circa 10 Læs. De Gaarden underliggende Skove, som udgjøre omtrent 76 Tdr. Land, ere tæt bevoxede med temmelig store Ege og Bøgetræer, og indeholde en betydelig Deel Gavningstræe. Ved den i Aaret 1828 passerede Udskiftning af Skoven er til samme henlagt af Fælles=Heden og Ellekjær omtrent 116 Tdr. Land, som tilligemed de under Litr. c. d og anførte Huse ere bortleiede og ligesom den bortfæstede Gaard afgive et ikke ringe Udbytte. Gaardens Creaturhold har hidtil været 6 Heste, hvoraf 4 Arbeidsheste, 20 Køer, 40 Faar med Yngel, som Alt kan holdes udmærket godt, desuden har Fæsteren havt 2 Heste, 6 a 7 Fækreaturer og 20 Faar. - Ved at tage Eiendommene i Øiesyn vil letteligen skjønnes, at Besætningen meget kan formeres, især med Hensyn til den Mængde af Gjødning, som i de senere Aar er samlet og fremdeles kunne forøges. Mærgel og overflødig Tørvejord haves paa Marken, og Gaarden har fælleds Jagtret med Byens Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Samme Dag, efter at de faste Eiendomme ere solgte, og om fornødent gjøres den næstpaafølgende Løverdag, forauctioneres endvidere endeel af Boets Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder, 5 Kakkelovne, 4 Vogne, 3 Plove, 3 Harver, 4 Heste, 16 Køer, 15 Stude, 39 Faar, 12 Lam, 3 Sviin og 8 Grise, samt endeel Bygningstømmer m.m. Conditionerne ere 8 Dage førend Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir her i Byen, og hos Hr. Hastrup i Linaae, som paaviser Eiendommene. Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 20 Juli 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Efter Begjæring af Laurs Melgaard i Skjellerup bliver den ham tilhørende Gaard sammesteds, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Album og Skovskyld 2 Skpr. 2 1/2 Album, med sammes Anpart Kirke-Korn- og Qvægtiende, stillet til offentlig Auction Løverdagen den 22de August næstkommende Klokken 4 Eftermiddag. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og Størstedelen for faa Aar siden af nye opførte, samt indrettet til Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Den aarlige Udsæd har hidtil været circa 10 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 10 Tdr. Havre og 4 Tdr. Boghvede og Høeavlen 20 Læs. Til Gaarden holdes 2 Heste, 14 Fæekreaturer og 30 a 40 Faar. Auctionen, hvorved, om antageligt Bud skeer, Salg vil finde Sted, holdes i selve Gaarden. og Eiendommen forevises af Gaardmand Niels Peter Andersen i Skjellerup Ryegaarde. Conditionerne ville blive favorable for Kjøberen og endeel af Kjøbesummen kunne blive indestaaende. Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 30 Juli 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Fredagen den 14de August næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver, efter vedkommende Eiers Begjæring, afholdt offentlig Auction i og over den Gaard i Gammelstrup Bye, Tønning Sogn, som afdøde Anders Christensen har havt ifæste, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2/5 Alb. Skovskyld 1/2 Alb. Gaarden kan tiltrædes strax, og i Kjøbet følger indeværende Aars Høe- og Kornafgrøde. Bygningerne ere gode og Jorderne ere i god Drivt, Saafremt antageligt Bud skeer paa Gaarden, fortsættes Auctionen over den ved samme værende Besætning, Ud- og Indboe, saasom: 4 Heste, 2 Føl, 5 Køer, 6 Ungkvæg, 12 Faar, nogle Lam, 3 Vogne, Plove, Harver, Kjøretøi, Sengesteder, Sengeklæder, Borde, Stole, med mere. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir, den 25de Juli 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
At Gaunøe Hovedgaards Avling og Hollænderie, samt Vedøe Sogns Konge- og Kirketiende, beliggende i Nærheden af Nestved og Karrebeksminde, vil blive opbuden ved offentlig Auction i Løbet af September Maaned dette Aar, til Bortforpagtning paa 9 a 18 Aar fra 1ste Mai 1836 at regne, bekjendtgjøres herved.