Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-10-16
Endskjøndt Dannevirkes kjøbenhavnske Correspondent havde egentlig betænkt at ansee sine tidligere meddeelte Betragtninger over de kjøbenhavnske Blade for sluttede, har han dog troet, for at fuldstændiggjøre Rækken, at burde medtage tre Blade, der alle have et udbredt Publicum, nemlig Adresseavisen, Figaro og Corsaren. Kbhvns. Adresseavis er ærværdig ved sin Alder, den er Oldermanden for alle danske Aviser. Privilegiet af Frederik den 4de lød oprindelig paa at holde Portechalser og Commissionscontoir, men Tiderne forandredes, og vi med den i Portechaisen er i 1759 bleven til en Avis, og det den meest indbringende Avis i Kongen af Danmarks Stater. Jndtil for et Par Aar siden var denne Avis af meget uskyldigt Jndhold: Avertissementer og Kjøb og Salg, Kundskabsvæsen, a.; men i de sidste Par Aar har Bladets Redacteur, Hr. Jetsmark, troet det sin Pligt at komme den haardt betrængte conservative Sag til Hjælp. Endskjøndt nu Hr. Jetsmark er Asylernes Takkemester, saa lader det dog ikke til, at han er synderlig stærk i at føre Pennen, og han har derfor seet sig om efter Medarbeidere, blandt hvilke især Prof. Sibbern har udmærket sig ved en saadan Jver, at man kunde fristes til at sige om ham, hvad man har sagt om en anden bekjendt Mand, at han har taget ind at skrive paa. Han har skrevet og skrevet saalænge, at det næsten er lykkedes ham ganske at ødelægge sit engang hæderlige literaire Navn. J den nyeste Tid har man ikke seet Noget fra ham i Adresseavisen, formodentlig fordi Dagen har aabnet sine Spalter for hans Skrive=Manie, og vitroe, at Hr. Jetsmark maa vide Dagen" Tak for at have skilt ham ved denne Medarbeider. Bladet har i de sidste Aar havt en svær Dyst at bestaae med Commissionstidenden", der nær havde ruineret det, og det maatte en Tid lang fortsættes med ligefrem Tab; men ved Domstolenes Hjælp lykkedes det endelig Adresseavisen at faae sin Modstander slaaet ganske ihiel. Dette finde vi iøvrigt i sin Orden; de nuværende Eiere af Bladet have kjøbt Privilegiet som vi huske ret, for 60,000 Rd. d. C.) og, saalænge derfor Privilegiet gjælder, er det Domstolenes Pligt at beskytte Eierne i Udøvelsen af deres lovlige Ret. Erfaringen har ogsaa nu overbeviist Publicum om, at det har ingen Fordeel af flere Adresseaviser; man maa da læse flere Aviser, og betale sine Avertissementer paa flere Steder, og vi bifalde derfor ganske det af Procurator Kraft gjorte Forslag, at naar Privilegiet til Adresseavisens Udgivelse er udløben, dette da auctioneres bort til den Høistbydende. Bladet har nok omtrent 6,000 Abonnenter. – Figaro er egentlig ikke noget politisk Blad, men naar det af og til udtaler sig i politisk Henseende er det altid meget loyalt, og det maa derfor henregnes til de conservative Blade. Det Bedste ved Bladet er dets Steentryk, som virkelig ere meget gode, men de literaire Artikler og Meddelelser ere ikke af synderligt Værd. Som bekjendt giver Redacteuren, Hr. Carstensen, sine Abonnenter hvert Qvartal en Fete (i de to sidste Qvartaler et Vaurhall); han har Talent for slige Arrangements, og disse Dons gratuits have vist langt mere end Bladets indre Gehalt bidraget til at skaffe det 2,000 Abonnenter, som det skal have, 1500 i Kjøbenhavn og 300 udenfor Kjøbenhavn. - Corsaren kalder sig et juste mi lien Blad, men, med Undtagelse af Redactionen, er der nok Jngen, som vil henregne dette Blad til de moderate. Det er indrettet ganske efter det franske Charivari's Mønster, overgiven og kand indtil Ondskab, revser det med skarp og ofte træffende Satire Svagheder og Daarskaber, og det har derved vundet et stort Publicum, da Menneskene nu engang holde meget af at lee paa Næstens Bekostning; men naar Bladet synes at ville gjøre det til sin Tendents at undergrave den Agtelse og Ærbødighed, der skyldes Regentens Person, saa er det en Tendents, der maa møde den stærkeste Misbilligelse og Harme hos enhver rettænkende Statsborger. Det er de Franskes Væsen, deres behagelige Sæder, deres Næringsfrihed, deres friere Statsliv osv., vi skulle søge at efterligne, men ikke de Franskes Uvæsen, deres Mangel paa Religieusitet, deres Bestræbelse for at trække Alt, hvad der staaer høit, ned i Snavset og for at undergrave Pillerne til algod Samfundsorden. Corsaren skal tælle omtrent 2000 Abonnenter.