JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Jtalien, den 22de Julii. Man troer, at med det første en Deel af den fransk italienske Armee vil gaae hiem til Frankerig. General Massena skal, efter Sigende, om kort Tid begive sig til Paris. Fra Mayland er den største Deel af de franske Tropper rykket bort. Fra Brescia have de Franske bortført alt Skyts, og endnu ere Østerrigerne ikke indrykkede der. Paa Borger Belmontes Ansøgning er Romagna nu indlemmet i den cisalpinske Republik. J Rom er paa ny opdaget en Sammensværgelse, som skulde bryde løs mellem den ottende og niende. Man lovede to af de Sammensvorne fuldkommen Straffrihed, naar de vilde angive alt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
J Følge dette ere allerede mangfoldige Personer hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Kongen af Neapel lader paa Kirkestatens Grændser anlægge Magaziner til en Armee paa 25000 Mand. Ogsaa Regieringen i Florenz finder sig beføyet til flere Forsigtigheds Anstalter, mod Revolutions Grundsætningernes Tilhængere, siden den cispadanske Republik er bleven proclameret. Storhertugen lader oprette et Corps paa 1200 Mand, der skulde sendes paa Grændserne af de democratiserede Provindser. Ogsaa hedder det, at de toscanske Stæder, der grændse til det modenesiske og bolognesiske, mere skulde befæstes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Jtalien, den 24de Julii. Foruden Romagna blive nu ogsaa Bologna og Ferrara forenede med den cisalpinske Republik. Dette var Aarsagen, hvorfor disse Provindser sendte Deputerede til Mayland til Fæderationsfesten den 14de Julii. Man skriver derfra under den 20de, at Buonaparte tilsidst har givet vore Deputerede følgende Svar, Cisalpinerne ere frie, og deres Regiering har begyndt at constituere sig. Cispadanske Republiken er ligeledes frie. J ere altsaa to Magter, og kunne, som saadanne, underhandle om eders Forening. Lignende Beretning giver ogsaa Borger Bellmonti, afsendt fra Romagna, i en Skrivelse til denne Provindses Central-Administration, hvor han tillige mælder, at han i Kraft de ham tildeelte Fuldmagter strax havde sysselsat sig hos det cisalpinske Directorium med dette Anliggende, samt at de bolognesiske Deputerede havde afsendt en Coureer til deres Hiem om lige Fuldmagt. Venedigs Skjæbne er endnu uafgjort. J Lucca er efter blodige Scener mellem Jndvaanerne den democratiske Forfatning nu fuldkommen indført. Storhertugen af Toscana har ikke vildet modtage denne Stat, som Adelen vilde indlemme i hans Buonaparte opholder sig bestandig paa Lystslottet Montebello ved Mayland; det hedder nu, at han slet ikke reiser til Udine, men overlader Clarke Fredsanliggenderne. Hidtil har han været meget sysselsat med sin Armee, og med Frankerigs indre Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Den 14de Julii have de franske Divisionsgeneraler i Jtalien allevegne holdt Taler, som Buonapartes til deres Soldater. Fædrelandet – saade blandt andet General Joubert i en Tale, han i Vicenza holdt til sine Tropper – vil nu behøve eders Bistand, da Frankerig, nu er opfyldt med mistænkelige Clubber, og Republikanerne frygte Kongedommets Gienindførsel. Vende J tilbage over Alperne, da iagttager fremdeles den Disciplin, der stedse har udmærket eder. De adskillige Corps holdt virkelig (tvertimod Constitutionen) Raadslagninger over Omstændighederne i Frankerig, og opsatte eftertrykkelige Adresser til Directoriet mod Fredsforstyrrerne, til hvis Afstraffelse de i fornødent Tilfælde selv vilde ile. En saadan Adresse fra Massenas Division var undertegnet af 9747 Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Paris, den 27de Julii. Det officielle Blad har nu mellem sine officielle Artikler indrykket en Skrivelse fra det cisalpinske Directorium til det franske; et nyt Beviis, at hiin Republik af Frankerig er erkiendt; efter Sigende, skal en ny hidkommen venetiansk Gesandt have ansøgt om Venedigs Forening med hiin. en Her er alting forandret. Den 24de om Aftenen gik den største Deel af de meest erklærede Oppositions Mænd paa Nationalbibliotheket, hvor ellers kun det modsatte Partie pleiede at komme; da dette kom, fandt det alle Hiørner og Vraaer besatte af hiine. Lidt efter lidt kom man i Tale sammen, nærmedes, og forligedes. De følgende Møder skulle have baaret Spor af denne Forligelighed (maatte kun ikke den paa Lamourettes Forslag i anden National-Forsamling foregangne høytidelige Forsoningscene her fornyes). Ogsaa skal mellem Carnot og Lareveillere Lepaux have været en forligede Forklaring. Meget godt lover man sig og af Clubbernes Ophævelse, som især Portalis i Oldingsraadet ivrigen skal have understøttet. Montmorencyclubben hævede sig strax, og forvandlede sig til et Læseselskab; man venter, at dens Filialclubber, som allerede i Provindserne have givet Anledning til Blodscener, samt Clichyclubben vil følge samme Exempel. Høy Tid var det, da hiine Club ber allerede var begyndt at træde i Forbindelse med Armeerne, og især de italienske Armeer vare meget salmsk sindede, som og Duport fra Nemours har paaanket de inconstitutionelle Adresser fra Angeraus, Massenas, og Jouberts Divisioner, som Buonaparte ikke havde kundet hindre. Som et Fredstegn kan man i øvrigt ansee, at et Forslag, at erklære, at Conventen den 27de Julii havde gjort sig fortient af Fædrelandet, paa Guillemardets Forslag forkastedes, samt at Lenoir Laroche virkelig har aftakket. En Sotin er hans Eftermand. Hvorvel denne Forligelsesaand har havt Jndflydelse paa Pichegrus Rapport om Troppernes Nærmelse, seer man dog kiendelig, at Lovgivningens Uroelighed ikke var uden Grund, da det skal have været Søeministeren, som gav Ordre dertil, da det virkelig ikke var den nærmeste Vey til Brest, hvorhen de sagdes bestemte, da de constitutionelle Grændser virkelig vare overskreedne, og da de istedet for at lade dem ile til deres Bestemmelse, pludselig lode dem gaae hiem, saasnart Raadet erfoer deres Nærmelse. (General Hoche har vel siden i Wizlar ladet trykke en Skrivelse, hvori han søger at forklare, at disse Tropper vare bestemte til et Tog mod Jrland, og at han ikke havde anordnet deres Marchroute; men alle Efterretninger fra hans Armee bebude, at hans Tropper virkelig samtlig sagde sig beordrede ind i det indre Frankerig, og han nu pludselig har givet dem Contraordre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Coblenz, den 20de Julii. Man har Efterretninger fra en god Kilde, og som man kan angive for sikkre, at det keiserlige Hof hos Directoriet har interesseret sig for de indtagne Lande paa begge Sider af Rhinen, at yrsterne der paa ny skulde sættes i Besiddelse, og indtil Definitivfreden kun 15000 Mand blive staaende mellem Naar og Rhiin. (Paa samme Tid circulerer i det trier ske en Opfordring til samtlige Jndvaanere paa venstre Rhiinbred at rive sig løs fra deres hidtilværende Regenter, og enten danne en Republik, som den cisalpinske, eller forene sig med Frankerig. Den skal alt have 150000 Underskrifter; men Hoche have forviist Forf. fra Bonn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Wien, den 29de Julii. Vort Hof staaer fast paa, at de Franske igien skulle afstaae os Mantua, hvis ikke, skulle alle Fredsunderhandlinger afbrydes. Det hedder Hospodaren af Moldau, og Pachaen af Choczim skulle miste deres Hoveder, for den Beskyttelse, de have givet de insurgerede Polakker. J de tyrkiske Grændselande yttrer sig Friehedsgiæring, især mellem Grækerne, der udgiøre den halve Deel af det europæiske Tyrkens Jndbyggere. Pachaen Kuschuk Aly har rebelleret mod Porten, og bemestret sig Syrien og Palæstina.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
London, den 1ste August. J Dag er Paketbaaden Diana kommet fra Calais til Dower. Da Malmesburys Secretair var ombord, og ilede hid med Depecher ne, maae disse være af Vigtighed. Vi have her Efterretning, at Lord St. Vincent, da han forgieves havde fordrer 1200000 Pd. St. af Cadix, havde begyndt at bombardere den. Man spaaede dens fuldkomne Ødelæggelse. Den spanske Flode havde flygtet ind under Carraccas.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Cadix den 17de Julii. J Dag begyndte de Engelske deres tredie Bombardement, men hindredes der ved vore Kanonbaade, og mistede to Slupper. J Dag har den engelske Bombardeerflode draget sig tilbage. Men man frygter et nyt Angreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
Kiøbenhavn den 11 August. J Tallotteriets 759 Trækning her i Staden udkom Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-11
AVERTISSEMENTS. No. 274 Mandagen den 14de August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, afg. Takkelageskriver Jens Rosenberg og efterlevende Enke tilhørende, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcelain, Steentøy og Glas, Meubler og Trævahre, deriblandt et godt Claveer, et Panteling og et 8 Dages Stueuhr, Linned af Lagener, Pudevaar, Gardiner, Dækketøy, Manskietskjorter, samt hiemmegjort Lærred og Dreyel, tilligemed Mands- og Fruentimmer Gangklæder, meget gode Sengeklæder, et Jagtgevær og Pistoler med videre, ved offentlig Auction udi deres tilleyehavende Værelser i S. T. Hr. General-Adjudant og Capitain Thøge Aboes Gaard No. 92 paa St. Annæplads, til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, især af Ubekiendte eller naar forlanges, af Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Kiøbenhavns Aar. No. ling. niunis. land. Post-Tidende. Minarius. til Mandagen, den 14 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Wien, den 29de Julii. Den forhenværende polske Fyrste Oginsky, der styrede de væbnede Polakkes Foretagender mod Grændserne af Buckowma siges bragt i Forvaring til Lemberg, og skal, efter Forlydende, bringes derfra til Wien. (J Følge andre Efterretninger skal det være en, der har taget hans Navn, en Mil ford, formodentlig en Engelskmand, skal ligeledes være hæftet, og alt Polens Haab af disse dristige Borgere for denne Gang været forsvundet).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
J Mæhren er opdaget og ophævet en hemmelig Club, der underholdt, og udspredde lovstridige Begreber. Hovedpersonerne, den bestaae af Geistlige og Embedsmænd fra Neustadel, Jglau, og Egnene deromkring, ere hæftede. Tropperne, der under General Terzy alt vare rykkede frem over Villach, og som alt sagdes indrykkede i det venetianske Friaul, have, af Mangel paa Levnetsmidler i hiine udtærede Egne igien maattet drage sig tilbage. Alle andre Meeninger, der anføres om hiin Tilbagemarch, ere ugrundede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Marqvis Gallo, der paa nogle Dage befinder sig her, holder sig alt igien færdig at reise til Udine. Han fuld har det Ærinde at drive paa Præliminariernes ikke komne Efterlevelse, da vort Hof er fast besluttet, at vige fra dem. Vort Hof fordrer nemlig Mantua som bage, da den ikke egentlig hører til Lombardiet, Keiseren ene har erkiendt for en Republik, men Budnaparte vægrer sig, da derom ikke udtrykkelig tales i Præliminarierne. Man smigrer sig, at denne Sag endnu tør blive afgjort med det Gode, da man anseer den, som et blot Privatforsøg af Buonaparte, i Hensigt at erhverve sig meere Navn; men ikke som en Punct, det franske Directorium stadig vilde paastaae, da man her agter at blive fast derpaa med Standhaftighed og Styrke, og det franske Directorium følgelig vilde sætte sig i det Tilfælde, ved at paastaae Mantua, paa eengang at berøve sig alle de Fordele, den forestaaende Fred fra alle Sider lover det. J Følge Efterretninger fra Jtalien, drage de Franske sig tilbage af det bergamesiske og brescianske, ogsaa i det veronesiske gjøre de Bevægelser, som de vilde gaae tilbage. Besætningen i Mantua er ikke meget stærk, da adskillige Afdelinger ere bortsendte af Fæstningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Midlertid ere de keiserlige Armeer, saavel i Jtalien, som ved Rhinen voxede til en overordentlig Styrke, og forstærkes endnu bestandig. Sex Batailloner af den herværende Besætning have faaet befaling at brække op den 10de i næste Maaned, og marchere, deels til Jtalien, deels til Rhinen. (Paa sidste Sted skulle de Keiserlige være 80000 til 85000 Mand; af hvilke 40000, efter Sigende, skulde drage i Leyr mellem Regensborg, og Straubingen. Ogsaa arbeide bestandig nogle tusende Mennesker paa Ulm og Jngolstadts Fæstningsværker, hvilket alt saare godt stemmer med det Rygte, at dets gamle Arrondissements-Plan med Bayern igien var paa Tapetet).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
J Mæhren har været nogle Uroeligheder, angaaende Recruteringen. Det unge Mandskab flygtede i Skovene, og syntes sindet at forsvare sig der. Men da Regieringen havde viist noget Alvor, gav det unge Mandskab efter, og vendte tilbage til Lydighed. Sagen undersøges nu
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Nürnberg, den 1ste August. Jkke allene fremtures uafbrudt med at befæste Ulm, men det er og i For ligeledes at befæste Rigsstaden Augsburg, hvormed slag, Begyndelsen alt er gjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Garnisonen i Mannheim (der er østerrigsk) forstærkes atter. Erlangen, den 1ste August. J Fæstningen Jngolstadt forøges den keiserlige Garnison. Daglig arbeide 600 Mand paa Forskandsningerne. J de Pas, der gives Friemændene, kaldes Ingolstadt en keiserlig kongelig Grændsefæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Regensburg, den 27de Julii. Da saamange Stænder have foredraget, at Hs. Keiserlige Majestæt selv maatte paatage sig Rigsfredsanliggendet, troe nogle, at han dertil torde beslutte sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Haag, den 1ste August. De nyeste Breve fra Lille, med hvilke de nyeste Breve fra London stemme overeens, indeholde ingen gunstige Forhaabninger for Freden. Man støder paa mange Vanskeliger. J Forgaars Aftes anmeldte Præsidenten officiel i Conventen, at Floden var udløbet; samme Dag tidlig udbredde sig et Rygte, at man langs Kysten havde hørt en Kanonade fra 8 til 11. Endelig erfarer man, at den hollandske Flode aldeles ikke var udløbet, og at den Præsidenten tilhænde komne falske Efterretning reiste sig af nogle falske Signaler fra Kysten, dem enten en naturlig Vildfarelse, eller Forræderie fra Engelskmand, der havde udspeidet Signalerne, havde foranlediget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
J Dag ere alle Republikens Primairforsamlinger sammentraadde, at udkaare ny Repræsentanter, og den 8de vorere paa Constitutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
London, den 1ste August. Det saa kaldte corresponderende Selskab holdt i Gaar paa aaben Mark ved Veterinair Collegiet en Forsamling. Der vare reiste tre Talestelladser, paa hvilke Advocat Fergusson, Hattemager Hodgion, Hr. Stucken som Præsident, og flere Democrarer viiste sig, og tiltalede Folket, der om Eftermiddagen Klokken 2 var samlet, henved 5000 Personer. Man forelæste en Remonstration til Kongen, af sælsomste Affatning og virkelig oprorisk (fortæller Altonas Merkurius) Fredsdommeren Addington, og adskillige londonske Politiebetiente havde midlertid indfundet sig til Hest, ledsaget af mange Constabler ved Talestelladserne, ogsaa indfandt londonsk borgerligt Cavallerie og Militair sig paa Pladsen. Dommeren Addington erklærede gientagne Gange Forsamlingen lovstridig, hvorpaa Advocaten, Hattemageren, og de øvrige Medlemmer, efterhaanden, som de kom ned fra Stelladserne, bleve paagrebne, og bragte paa Politiekammeret. Folket adsplittedes snart, og Roligheden blev ikke videre forstyrret. Ved Politieforhøret viste det sig, at adskillige af Talerne ikke egentlig vare Huuseiere, men Personer uden egentlig Næringshaandtering. Dommeren Addington bevidnede Advocat Fergussen sin Undring over, at han, som en Mand af Dannelse og Talent havde vilder give sig i Forening med slige Folk. De maatte hver stille 200 Pund Caution. Ogsaa i Birmingham og Norwich havde de vildet foranstalte saadanne Forsamlinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
London, den 4de August. Her have vi ikke ringeste Efterretning om Fredsunderhandlingerne. Dommene over Lord Jerwis Forhold mod Cadix, ere ikke gandske eenstemmige, vist nok billige Krigslovene det, og vi have Aarsag at lade det spanske Hof føle vor Forbittrelse over dets lastværdige Adfærd mod det betrængte Portugal, men man holder det dog for grusomt at ødelægge en fredelig blomstrende Stad for en Sum Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Cadix, den 11te 14de Julii. Den tiende forsøgte de Engelske forgieves et nyt Bombardement. Da disses Bombardeerbaade under Bedækning af et Linieskib, to Cutter, samt væbnede Slupper, vare fremrykkede, gik vore Canoneerbaade dem imøde, og tvang dem efter en levende Fægtning at drage sig tilbage, og slæbe en Bombardeerbaad efter sig, og efterlade tre Slupper, hvoraf den ene tilhørende Skibet Victor, strandede fuldkommen rustet, men ubemandet paa Høyden af St. Marie. Man troer ikke, at de Engelske have Lyst at vende tilbage til Angreb. Man har i Sinde Natten til den 14de at angribe dem paa ny med et betydeligt Antal Kanonbaade, hvoraf nogle skulle skyde med gloende Kugler. Er Vinden os gunstig, kunde de Engelske endnu komme til at angre deres Canonade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Den i Cadix færdig liggende Flode (som da Bombardementet begyndte, forsigtigen trak sig bag ved Staden, og sendte Kanoneer Slupper ud at holde de Engelske borte, at de ikke skulde komme dem for nær – bestaaer af 4 Skibe paa 112 Kanoner, 2 paa 80, og 22 paa 74, (tilsammen 28 Linieskibe) 11 Fregatter, 1 Brander; tre Brandere ere endnu i Arbeide. Den engelske Flode, der ligger uden for Cadix, bestaaer af 23 Skibe, 3 Fregatter, 4 Balandras, 3 Kanonbaade, og eet Bombardeerskib.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Det Antal Personer, som under Bombardementet, ere gangne herfra, regnes til 9000. Den 13de Julii ere de engelske Bombardeerskibe gaaede ind til Cadix formodentlig for at repareres. Et af deres Linieskibe skal have lidt meget. Det spanske Hof har nu givet Ordre at bombardere Gibraltar, og Floden skal gaae ud. (Efter engelske Efterretninger skulde der underhandles om at afstaae Spanien Gibraltar, imod at Engelland beholdt Ceilon og Cap fra Hollænderne, og dette, hvori Directoriet ikke vil samtykke, være Anstødstener, hvorpaa Fredsunderhandlingerne nu staae paa Grund. Rigtigere er det nok, at Engelland vil oppebie Udfaldet af Kampen mellem Directoriet og Lovgivningen).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Paris, den 31te Julii. Striden her, er – i det mindste for nærværende Øieblik – gandske forbi De i Rheim, Vitry, og flere Stæder der i Egnen ankomme til 13000 Mand sig beløbende Tropper, der ansaaes for bestemte til Paris, maae nu vel gaae tilbage. Man troer sig nu overtydet, at der virkelig var et Anslag mod Paris i Giærde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Directoriet skal have faaet en Coureer fra Buonaparte, med Efterretning, at Freden med Keiseren var paa Nippet at blive sluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Mayland, den 29de Julii. Krigsrygterne ere nu her atter faldne, og man har ingen Tvivl mere, at Definitiv=Freden med Keiseren jo vil blive lykkelig sluttet. Det turinske Hof har høytidelig erkiendt vor Republik. Borger Contarini fra Ferrara er blevet erklæret den femte Directeur, efter at vor Republik høytidelig havde modtaget Romagnas, Bolognas og Ferraras Jndlemmelse deri. J Piemont og i Venedig have været Uroeligheder, som dog begge Stæder skulle være dæmpede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Wien, den 2den August. Den 30te Julii om Morgenen kom den franske General Clarkes Secretair Ferret hertil fra Udine. Om Middagen begav Statsministeren Thugut sig med hans overbragte Depecher til Keiseren i Enzendorf, hvor deres Jndhold skal have vakt megen Fornøyelse. Directoriet har nu givet sit Samtykke til, at Mantua igien kommer under Østerrig; men Artilleriet, Bagagen, og Munition bortføres af de Franske. (Andre Tidender mælde dette dog kun, som et Rygte).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Efter denne franske Coureers Komme tilbagekaldedes den det her liggende Jngenieurs Corps givne Or Ferret er allerede igien reist dre, at ile til Jtalien. tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Venedigs Skjæbne synes endnu uafgjort, Staden driver paa at foreenes med Jtaliens øvrige frie Folk, og frasiger sig den Ære at være Hovedstad. Den har til den Ende sendt Buonaparte Deputerede, men intet Svar faaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Efter Beretninger fra Semlin skal det venetianske Dalmatiens Besættelse af Østerrigerne have giort megen Sensation paa Tyrkerne og de Christne i Bosnien. Trætte af den tyrkiske Undertrykkelse (Tyrkerne ogsaa,) skulle de nu give Luft til deres længe nærede Attraae efter en menneskeligere Regiering, og alle Efterretninger derfra bekræfte, at de vilde udføre deres længe havte Plan, at forene sig med Dalmatien. Bas sam i Drawnik er i yderste Uroelighed, og kan neppe mere med Sikkerhed forlade Pladsen. Ligesaalidt æres, og lydes hans Befalinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Efter andre Efterretninger fra Semlin have Tyrkerne angrebet den tredie Cordonsvagt fra Sauspidsen, i Byen Capanizza, hvilket den keiserlige Generalcommand har taget meget ilde op, og indberettet til Commandanten i Belgrad, saavelsom paa høyere Stæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Efter Breve fra Constantinopel af 10de Julii er Beglerbeyen fra Natolien kommen did med 4000 Mand, som endnu 12000 af Lilleasiens bedste Tropper skulle følge. Dette Corps skal være bestemt mod Romeliens Rebeller, der paa ny have drevet meget Ustyr, brændt Landsbyer, og med 4000 Mand nærmet dem Adrianopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Kiøbenhavn, den 14 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Vinden. 7 August. 28. 3. O. 150 Varme. V. S. V. V. N. V. S. O. V. S. V. II S. S. V. V. S. V. N. V. Knigge over Omgang med Mennesker, med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen, afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-14
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor 8vo, 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Kiøbenhavns No. Aar nu sammen. at Post-Tidende. Muun, jun. Fredagen, den 18 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
Venedig, den 21de Julii. J Forgaars var her en Art af Tumult i Arsenalet, da et nyt Skib løb af Stabelen. Matroserne raabte, som i forrige Tider; leve den hellige Marcus, og gav overalt deres Misnøye med Tingenes nærværende Tilstand tilkiende. Municipalitetet forsamlede sig herover endnu om Nattetid, og udstædde følgende Morgen en Forordning, hvorved der sattes Dødsstraf for enhver, som ved sin Tale bidrager til Ulydighed mod nærværende System, eller udgiver Skrifter, til Fordeel for det forrige. "Det Onde hedder det i denne Forordning - og den indvortes Tvedragt ere stegne til det høyeste. Regieringens og Folkets Repræsentanter foragtes, og fornedres; mange Oprørskrifter prædike Jnsurrection, og Regieringen vilde giøre sig ansvarlig, hvis den ikke ved de eftertrykkeligste Midler søgte at hindre en Contrarevolution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-08-18
J selve Municipalitetets Forsamling gik det meget stormende til, og var nær i disse Sag kommet til Næverne. Paa den hæftige Demoerat Dandolos Forslag blev Confiscation af samtlige udvandrede Adeliges Godser besluttet; dog saa, at der skulde sørges for deres Creditorer og Børn.