Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Blandt de flere Skrifter, hvormed vor Literatur i senere Aar er bleven beriget, der have til Hensigt at fremme en forstandig Bibellæsning, og som følge heraf Religiøsitets og Sædeligheds Udbredelse, kjender Jndsenderen af disse Erindringer for sin Deel faa eller ingen, som han heller ønskede og saae i vore Skoler og Huuse, end Pastor Bierregaards ovenanførte. J dette Skrift vilde Skolelæreren finde en fuldstændig ordnet Samling af Bibelens lærerigste Exempler, samt skjønneste Sprog og Sententser, hvoraf han, ligesom og af de af Forfatteren overalt i Mængde indstrøede saare passende Betragtninger og Lærdomme, vilde med særdeles Nytte kunne udmærke sig de meest passende til Afbeyttelse ved Underviisningen *). J Husene vilde dette Skrifts Læsning ei kunne andet end stifte mangfoldig Nytte, vilde ei alene, som Hr. Dr. Prof. J. Møller har sagt i maaned. Efterretninger fra Bibelselskabet No. 2, 1820, netop været skikket til at veilede en forstandig Bibellæsning; men end- og være af en saare velgjørende Jndflydelse paa Hjerte og Forhold, deels formedelst den Skat af de bibelske Lærdomme selv, deels formedelst den Mangfoldighed af de meest træffende bemærkninger og Vink baade af Forfatteren og Andre, for Mennesket i alle Stænder og i alle Livets Stillinger - bemærkninger, der findes adspredte Bogen over, ei alene i Jndledningerne til enhver Dyd og Udyd, men og i Anledning af de bibelske Historier og Sprog, og der kunde gjøre Bogens Læsning ikke unteressant endog for Den, som ellers ikke er synderlig Ven af religiøs Læsning. Hvad benævnte Jndledninger angaaer, da har Jndsenderen især læst dem til Regenters og ØvrigheJ Literaturtidende No. 13, 1820 har Recensenten anpriist Skriftet som et Repertorium for Prædikanter, især de begyndende, hvoraf de kunde, som han siger, mindes om, hvor uundværlig Bibelen er for det religiøse Foredrag, hvorledes man af den kan samle det rigeste, aldrig udtømmelige Forraad af de høieste, klareste, frugtbareste Jdeer, og af den tillige lære den store Konst af Hjertet at tale til Hjertet. ders, Læreres og Tilhøreres Pligter, der findes i 2den Deel S. 243, 414 og 472, med en Jnteresse, hvormed han for sin Part ikke nylig har læst noget andet. Af sidste har Recensenten udskrevet et Stykke til Exempel paa den Diærvhed, Fynd og Kraft, hvormed Forfatteren, som han siger, har yttret sin Jver for den gode Sag. Overalt erkjender man hos Forfatteren, foruden sund dømmekraft og nøje Bekjendtskab med Bibelen, den mangehaande Erfaring og Kundskab om Verden og Menneskene i Almindelighed, som man allerede bemærkede i hans ældre ypperlige Bog mod Overtroen, om Almuestanden i Særdeleshed. Jkke vil Jndsenderen imidlertid med hvad han her har anført til Bogens Anpriisning, have sagt, at alt i samme skulde være lige vel og heldigt udført, nei, en saadan Paastand vilde være for meget sagt, især om et Skrift af den Udførlighed og det Omfang, men saa meget tør han paastaae, at ingen Upartisk vil læse det, uden med ham at tilstaae, at det, som særdeles gavnligt, havde fortjent en langt bedre Skjebne, end det hidtil har havt, da Afsætningen deraf skal, uagtet Forfatteren sælger samme til en Priis, som Recensenten har kaldet mageløs billig, og altsaa vel med Tab, eller i det mindste uden Fordeel, være saare ubetydelig ja at ingen Velsindet vil læse det, uden at istemme hans Ønske: At det maatte behage en eller anden af vore bemidlede Ædlinger, der have virket for saa mangt et nyttigt Skrift, ogsaa at bidrage til dettes Udbredelse, et Bidrag hvortil Forfatteren saa meget mere har gjort sig fortjent, som nok Faa med Familie og i hans Stilling have virket og opofret mere for det Almindelige end han *).*) Som bekjendt, har han ei alene i flere Aar selv veiledet faste Skolelærere og unge Mennesker til at vorde duelige Ungdomslærere; men har endog igjen betydelig understøttet andre unge Mennesker paa Seminarier; har selv fra har Grund af opført en Skole i et af sine Sogne, hvor ingen før var, samt istandsat en anden; har anlagt Plantager og bygget i sin Præstegaards store Hede, for at føre denne i Brug; har bidraget meget til Træplantnings Udbredelse, ved stedse gratis at uddele Frugt= og Skovtræer. Og dette med mere har han ved et maadeligt Kald og uden Formue, formedelst streng Oeconomie, været i Stand til at udrette. Naar han derfor baade i ovennævnte sit Skrift og i offentlige Blade, mere end nogen anden dansk Mand, har saa varmt og djærvt anprist Nytten af Sparsommelighed og Tarvelighed, har han talt af priselig Erfaring. Kong Erik Menveds Tourneerspil.