Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Folkemængden i Nord Amerika, var i Aaret 1760, 250000 Hvide og 430000 Sorte, for nærværende Tid regner man Antallet, de Sorte inclusive til 4 Millioner, og var der en sundere Clima skulle Folkeformerelsen endnu have været større. Den nordlige Deel af Amerika frembringer ingen Producter til Handel eller Udførsel. Stæderne ere saa talrige og saa fulde af Jndvaanerne, at de fortære den største Deel af deres Jndhøstninger. Formedelst de Vanskeligheder, Agerdyrkningen har i de nordlige Provindser, lever man der fornemmelig af Fiskerie. Collonisterne seende Aarlig for 250000 Pd. Sterling Fisk til Engeland. Handelen med Pelsværker tager daglig af, og det er klart at Amerikanerne komme til kort i deres Handel med Storbrittannien, at den tiltagende Folkeformerelse ikke kan giøre dem Lykkeligere, og at de endelig maa nødes til selv at anlegge Manufacturer. Man har og allerede i Nye York og Boston begyndt at klæde sig med indenlandsk Tøy, i Darmouth forfærdiges mange 1000 Al. Lærret; og paa andre Stæder mange Ting af Læder. Den Amerikanske Uld er ligesaa god som den Engelske, Morbærtræet voxer uden al Røgt, og Silkeormens Nødder ere meget store, og have stærk Silke. I den mellemste Deel af Amerika plandter man især Tobaken; men denne tærende Plante har og næsten udsnet Jorden. Tilforn kunde hver indvaaner Aarlig levere 3 store Fade Tobak, nu derimod faar man neppe 1 Fad fra hverKornlandene bliver stedse slettere, efterdi Markene udmavres, da Jordbunden er svampig. Den Deel af det faste Land som ligger imod Sønden, og indbefatter Nord og Syd Caroline, Georgien og Flortda er ey heller formedelst sin Situation og Clima meget Frugthar. Af disse Anmærkninger er det let at slutte, at de amerikanske Collonier ikke ere saa rige som Engelænderne indbilde sig, og at Europa ikke har at befrygte at de nogensinde vil komme til at udgjøre nogen frygtelig Stat. Dog fordrer Engelands Jnteresse at leve i Enighed med dem, ikke agte dem for ringe, befordre deres Handel og Manufacturer, og at tage saadanne Messurer, som kunde biedrage til at ende en grusom, usikker og høystskadelig Krig. Denne Krig har 2de hoved Aarsager, den ene har sin Oprindelse fra Collonierne selv; den anden fra de engelske Stats Ministere. Strax efter Freden 1763 begyndte Amerikanerne at længes efter en frie Handel, og at giøre sig løs fra Parlamentets Tvang. Denne Længsel udartede snart til en hemmelig Begierlighed efter at unddrage sig, i Told og Handels Sager, Storbrittaniens Herredomme. Misfornøyede, urolige og lystige Hoveder, styrkede denne hemmelige Begierlighed, og indblæste Folket denne Mistanke, at Regieringen vilde berøve dem deres Frihed og giøre dem til Slaver. Commandanterne i Collonierne bestyrkede endnu denne Mistanke. Ministerne forsømte at qvæle dette utidige Foster i Fødselen, den ulmende Guist blev oppustet, Jlden brød omsider ud i fuld Lue, og Amerikanerne vandt Tid til at forbinde sig fast imellem hinanden, og at sætte sig i god Forsvars Stand, hvortil kom, at den Minister som, besad Kongens fuldkomne Fortrolighed, blev ved falske Beretninger og Forestillinger, af visse Krigs Anførere i Amerika i Begyndelsen forledet til falske Planer og Forfatninger, som neppe vil tage nogen Ende, uden med Ruiner paa begge, Sider.