JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-01
Arvefæstegaarden Biernedegaard, under Sorøe Amt, en halv Miil fra Sorøe Bye, skyldsat for Hartkorn Ager og Eng 50 Tdr. 2 Skpr.: Fdk. 2 Alb., hvoraf 15 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. er skattefrit, ialt indeholdende et Areal af 615 enhalv Tde. Land geometrisk Maal tilligemed dertil hørende 9 Huse med underlagte 27 Tdr. Land, bliver Fredagen den 18de Januar 1822, om Formiddagen. Kl. 10 slet, ved Auction, som afholdes paa Biernedegaard, opraabt til Bortforpagtning i 12 paa hinanden følgende Aar, saaledes at Forpagtningen tiltrædes næstkommende 1ste Mai 1822, med mindre Vedkommende maatte ønske en tidligere Tid. Gaardens Bygninger, der alle ere opførte for omtrent 10 Aar siden, og nu ere forsikkrede i Landets almindelige Brandkasse for 10150 Rbdlr. Sølv, ere særdeles vel indrettede, og kan tiene enhver Familie udenfor Bondestanden til Beboelse. Gaardens Jorder ere af en særdeles god Bonitet, og i den bedste Drivt. Dens sædvanlige Qvægbesætning har været 150 Kiør Forpagtnings-Conditionerne ere til Eftersyn hos Hr. Prokurator Kuhlmann i Kjøge, paa Giæstgivergaarden Prindsen i Roeskilde, hos Hr. Overauditeur Gyldenfeldt. i Sorøe og paa Giæstgivergaarden i Holbech, samt hos Undertegnede i Kiøbenhavn. J. Ring, Landsoverrets Prokurator Frederichsberggade No. 15. Nye og gammel Kirstineberg Hovedgaarde med tilliggende Jorder og Tiender, beliggende omtrent en Fierdingvefra Nyekiøbings Kiøbsted paa Falsker, agter Eieren ved offentlig Auction, som holdes paa Nye Kirstineberg den 22de Januarii 1822 Kl. 11 Formiddag, samlet og under eet at bortforpagtes paa 11 Aar fra 1ste Mai 1822. Conditionerne ere forinden til Eftersyn, i Kiøbenhavn i Gottersgaden No. 329 i Stuen, i Ringsted hos Hr. Postmester Thomsen, og paa Nye Kirstineberg hos Forvalter Jensen. 200 Rbd. Sølv og 439 Rbd. 10 s. Sedler og Tegn af Holsteinborgs Overformynderies Umyndiges Midler kunde erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende i portofrie Breve henvender sig til undertegnede Overformyndere. Sterrede og Rude den 18de December 1821. Klüwer. Guie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Den Vest- Siællandske Avis aller Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden, og inden før vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, 18de Aar. Løverdagen, den 5. Januar 1823. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. (Fortsat).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Man kan ikke nægte, at de Cortes Fremgangsmaade er meget sindig, moderat og standhaftig; det kommer nu blot an paa, om den vil være tilstrækkelig til at afvende Stormen. General Jaurequi har den 28de November udstædet i Cadix en Proclamation, hvori han opfordrer Jndvaanerne til Rolighed og Taalmodighed, da man i faa Dage kan forvente fra Hovedstaden af Knuden vil blive løsnet. Ogsaa melder Bladet Universal at Generalen har erklæret for Baron v. Andilla: at han vil oppebie de Cortes Beslutning og adlyde den for sin Deel i hvorledes dens Udfald saa bliver. General Jourequi roses for at være en meget retskaffen Mand, og han er almindelig agtet og elsket i Cadix, han har indgivet saavel til den permanente Deputation som til Kongen en Klage over Ministerne, hvori han beskylder dem for at de ved uregelmæssige og hemmelige Forholdsregler, som afvige fra den bestemte Orden, have udsat Provinsen Cadix for en gruelig Borgerkrig, og siger at man gjerne maae anlægge Sag imod ham, naar først Ministerne hav faaet deres Afsked, da han saa vil paatage sig at Ansvaret for de Begivenheder, som have tildraget, sig i Cadix. – Staden Utrers var ikke villet tillade Baron v. Andille at opholde sig deri og han maatte begive sig til La Carlotta, hvor han traf GeneralMoreno Daviz, hvilke begge Øvrigheden nødte til at begive sig til Qvarantaine Qvarteret. General Velasko foutineret sig bestandigen i Sevilla, han har opfordret Naboe-Stæderne til at giøre fælleds Sag med denne Stad. General Morens Davier ikke bleven der erkiendt for General-Capitain og Borgerne i Cordova erklærede ham, at de gjern ville bevise ham al muelig Høflighed og Føielighekun ikke i hvad der angik den militaire Tieneste saalænge indtil de Cortes havde taget en anden Beslutning angaaende Fædrenelandets Lidelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Efterretningerne fra Gallizien ere tvivlsomme. Den hedder, at det er blot Staden Corunna, som viser sig opsætsig mod Regieringen og adlyder Mina Ordrer. Mange Adresser ankomme imidlertid som misbillige Jndvaanernes Forhold i denne Stad, General Riego og begge Arguellerne ere i Provinsen Asturien udnævnede til Deputerede af de Cortes Forsamling, og Cadix har udnævnt den bekiendte Taler og Demag og Galiane dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Staden Barcellona har afsendt Adresser til Riege- og forlangt, at har skulde overtage General-Capitanatet i Villa-Campas Sted. Han er i Nærheden af Staden og Borgermilitsen vil gaar ham imøde. Det tegner i denne Stad til en Borgerkrig, da Militserne i Staden og Soldaterne i Castellet staae bevæbnede imod hinanden. Den civile Gouverneur har taget Flugten til Castellet, og indelukket sig der med Garnisonen. – Fra Valadolid, Alicante og flere Stæder ere indkomne Adresser om Ministrenes Afskedigelse. J Staden Alicante er man endog gaaet saa vidt, at man har truet med af ville spærre Havnen naar Folkets Forlangende ikke bliver opfyldt. J Fæstningen Pampelona er det kommen til Slagsmaal imellem Garnisonen og Borgergarden. Man formoder dog, at de Cortes vise og standhaftige Fremgangsmaade vil bevirke, at en indvortes Rolighed bliver bragt tilveie; men dog paa den Maade, at det nærværende Ministerium bliver nødt til at aftræde. De Artikler som læses i den Franske Moniteur om Tilstanden i Spanien ere meget heftige; der ymtesendog om militairiske Forholdsregler fra Fransk Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Man taler om, at der vil foregaae en Forandring, i det Engelske Ministerium og at Lord Sidmouth vil aftræde – Rygtet gaaer, at Ministrene have i Sinde at foreslaae i Parlamentet, at Renterne af Statsgielden skulle reduceres til 1 PC. mindre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Den Commission, som er nedsat af Parlamentet for at undersøge Tilstanden af de offentlige Jndtægter i Jrland, skal have opdaget de største Misbrug og Bestikkelser derved
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Ved Pruth er forefalden en liden Fægtning imelbr. lem Russerne og Tyrkerne. Tyrkerne pleie nemlig ne, at ride deres Heste til Vands ved denne Flod; men rie den 6te December mødte det, at en af Hestene rev de sig løs og svømmede over paa den anden Side. Tyrkerne forlangte Hosten tilbage; men da Kosak ne, kerne ikke strax leverede den ud, saa svømmede 30 til 30 Tyrker over Pruth for selv at hente Hesten; til, men Kofakkerne omringede Tyrkerne og førte dem re fangne bort. Da Tyrkerne forstærke sig bestandig der mere i Moldau saa giøre Russerne det samme, især ere trække de meget Linie Jnfanterie hen til Floden de, og et talrigt Artillerie=Park er nyelig ankommen dertil. J Bessarabien staae 7000 Hetærister og vente paa Krigens Udhend. J Moldau og Vala af chiet holde Tyrkerne stemt Huus, ødelægge og ud ne, plyndre hele Landet. De sige, at Fyrstendømmer er ne skulle i Fremtiden regieres af to Paschaer og at et Tyrkerne og ville marschere til Bessarabien og til de, Krim. Paa Cypern, skal det være bleven mere ne forlige. sonen skal have befalet: at de chri m selige Kirker skulle erholde de Eiendomme igien, som vare blevne dem frorøvede. – Tyrkerne skulle en virkelig i nogle Dage have været i Besiddelse af de dre Fæstningsværker ved Cassandra; da Grækerne formedelst en Kagslist lod dem komme ind; men siden bleve de ant overfaldede og nedsablede. Græ er kernes Tilstand forbedrer sig bestandig og bliver mere ordnet og regelmæssig (hvorom de nærmere Efterretninger skulle meddeles næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Den 24de December f. A. aflagde Hs. Høihed Prins Christian et Besøg hos Kongen af Franke Hs. Majestæt Dronningen af Sverrig, har forladt Paris, og er, under Navn af en Grevinde af Gothland, med sit Følge ankommen til Brussel. – Ved de Debatter, som nyeligen forefaldt i de Deputeredes Kammer om de Pengesummer, som skulle provisorisk tilstaaes Ministeriet, sagde Hr. v. Corcelles, skulle vi tilstaae Ministeriet for de udenlandske Anliggender et Provisorium, Nei det i Østerlandene uformodentlig udgydede Blod, Naboernes Skrig og Fortvivlelse, som udstrakte Hænderne efter os og bleve overleverede til fremmede Bajonetter; Europas politiske Vægtskaal, som er brudt i Frankerigs Paasyn; Lænkerne paa, ja jeg maae sige Udelukkelsen af vor Handel med Sydamerikas frie Nationer; imedens vore duelige Medbeilere, er hos de samme Nationer, ved et ganske modsat Forhold, bleven meere udstrakt og blomstrente end tilforn, alt dette paaminder os om, at disse betybelige Misgreb i vort Statslin udkræve en Garantie fra vor Side, førend vi bevilge provisorisk de tre tølvte Deele af Skatterne. Under en almindelig Tumult blev det forlangt, at denne Tale skulde trykkes, men det blev forkastest af saare tet. Med 294 mod 280 Stem er blev Lovudkestet antaget. Hr. v. Labour don jue er bleven udnævnet til Vicepræsident, et Beviis for at Ulteopartiet hergaand, Kammeret Førend den FransteRevolution udbrød i 1789 havde Lyog en Folkemængde af 53000 Mennesker, nu derimod har den kun 113000 Jndvaanere. Handelen med Hatte, som for kort Tid siden var saa blomstrende, har nu reent tabt sig; men Silkefabrikerne og Guld- og Sølvarbeiderne ere i Flor, og beskiæftige 30,000 Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
J London have Kornpriserne steget noget i de sidste Dage; men som tilskrives dette slette Vei som har hindret Tilførslen til Staden. Hveden staaer dog i en lavre Priis end i Fior, men som forklares af, at Middelprisen tillige sættes efter Priisen paa den slette Hvede af dette Aars Afgrøde. Jfølge de aarlige Jndberetninger, som indgives efter Sædvane hvert Aar til den Svenske Regiering om Udfaldet af Høsten i Provinserne, have kun Provinserne Upland, Malmshuus, Nericke og Aland havt en god Høft; men i de nordlige Provinser beder været en almindelig Missvært. – Den 17de November har man ogsaa mærket en Jordrystelse Kiov og flere Russiske Stæder. – J Krakau har man seet et besynderligt Naturvboenomen den 30 1 November, Klokken 4 om Eftermiddagen indtrefder et Tordenveier med Hagel, og da Tordenskyern, fordeelte sig saa gik Solen ned, med et saa aparte hvidt Lys, at Huse og Taarne syntes oplyste af ere hvid Jld. Et Qvarteer derefter reiste sig en frygte, lig Storm med Lynild og Torden; Jlden giød sig som Strømme ned fra Himlen, og syntes har og at stige ned og op og viiste sig med forskiellige Farver, som ved en Bengalsk Jld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Oversigt over vort Solsystem og overiVerdens Bygning. (Fortsat.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Man har yttret mange forskiellige Meninger Jn hvilken Nytte denne besynderlige Jndretning giødet J de ældre Tider troede man i Almindelighed, den tiente til at forstærke Lyset paa Statuen; me dette er ikke Tilfældet; da Ringen tvertimod kastet som flere Aar sin Skygge over store Strag af den den Planet, som uden den vilde nyde Solens fire Bye og i andre Egne af Planeten, som meest kunne træspærtil at oplyses, nemlig i Nærheden af Polerne sig Ringen slet ikke sees. Ringen eller meget vi begge Ringene, hvoraf den ene er over den and yn ere forresten færskildte Legemer, som blot have fælleds Tyngbepunkt med Saturn, og løde med uforandret Stilling imod den og med den omkring Solen. Forresten gravitere de imod hinanden, og sikkert have de deres egen Armosphære og deres særskildte physiske Beskaffenhed hvorved de kunne tiene til Opholdsted for mange Slags Skabninger; da disse Ringe, endskiøndt de ere meget tynde, have en udmærket stor Overflade, saa er en saadan Jndretning efter menneskelige Begreber et meget beqvemt Mirdel til at forskaffe mange Skabninger Boepæl, som skulde see Firmamentet. Dersom Ringenes Masse var forenet til en Kugle, saa vilde der ikke have været en tiende Deel af den Plads paa deres Overflade som der nu er. At Ringen udbreder sin Skygge i hele Aar over saamange Lande i Saturn, kan maaskee være passende til de Skabningers Natur som boe der, da der jo ogsaa paa Jorden findes Væsner som foretrække Mørket for Lyset. Desuden ville de 7 Maaner tiene til at formindske dette Mørke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Jfølge Herschels Jagttagelser dreier Ringen sig om en Axel ligesom Saturn; men Schrøder og Harding benægte dette, og nyelig har en Mathematiker af theoretiske Grunde villet bevise, at det ikke kan være Tilfældet. Men derimod kan indvendes, at da Ringen har i de ældre Tider aabenbart hængt sammen med Saturn, som dreier sig meget hurtigt om sin Axel, og siden kun formedelst denne hurtige Omdreining og formedelst Saturn ringe speiesiske Vægt har formaaet at løstive sig derfra, at man da ikke kan begribe, hvorledes den kunde miste den Omdreining om sin Axel, som den engang har havt. Naar man sætter en jordisk Maskine i Bevægelse, da ophører vel denne snart, saasnart som den Kraft, som driver den aftager, fordi Delene gnide paa hinanden og borttage Kraften, ogsaa Luften biedrager til at standse Bevægelsen. De himmelske Maskiner derimod løbe i Rum, som ere saa komme, som mueligt, og de give ingen vibende eller skrigende Lyd fra sig, fordi de støde ikke imod noget og deringen Sidning finder Sted, deres Bevægelser kunne derfor aldrig høre og Newton har beregnet, at Jorden, om ogsaa Verdens Rummet var opfyldt, med en fiin Æther der var en Million Deel saa tæt som Luften, vilde dog ikke i en Million Aar tabe ten Milliondeel af sin Hurtighed. Hvormeget min re vilde da ikke en stor Ring, som var sat i Bevægelse ophøre at rotere, da den ved at dreie sig om sig selv, ikke havde nogen Æther at drive til Siden. At Ringene tilforn har udgjort Dele af Saturn nes ikke at være nogen Tvivl underkastet. Man kan saaledes forestille sig deres Adskillelse : "Saturns Masse har i ældre Tider været meget mere pores end nu og dannede ved sin hurtige Omdreining om sin Axel et lindsedannet Legeme, hvorved de Deele som laae i den yderste Ukant kun med Møie bleve afholdte af Tyngden fra at bortkastes; da derpaa store chemiske Forandringer foregik i Massen, hvorved den nærværende Planet blev crystalliseret, saa blev de Dele af Ringen som maaskee allerede vare blevne noget hævede, hængende som en Hvælving om den, da Planetens Tyngdekraft var for svag til at overvinde dens Svingkraft. Siden den Tid svævede Ringene frit omkring Planeten ligesom et Underværk i Guds Verden. At Ringene skulde være en Sammenhobning af lutter Drabanter er ikke sandsynligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Om Saturns 7 Drabantere kan man bemærke, at den 1ste er omtrent halvt saa langt borte fra denne Planets Middelpunkt som Maanen fra os, men den 7de er 10 Gange saa langt borte. Der er intet sikkert bekiendt om deres Størrelse, da de kun see ud som ganske smaae Punkter. Den 6te af dem udmærker sig meest og er maaskee lige saa stor som Jorden. Ved den 7de har Herschel bemærket den samme Besynderligged, som man iagttager ved Maanen, at den altid vender den samme Side imod sin Planet, og Herschel troer at dette finder Sted ved alle Drabantere i vort Solsystem. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Fra Slagelse Raadstue er i Dag sat følgende for bemeldte Kiøbstæds Jndvaanere indtil videre gieldende Taxter: et Rugbrød til 4 s. Tegn skal veie 2 Pd. - Lod=Qv. et dito . . 8 - . . . . . 4 . . . . . . . . o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Af sigtet Rugmeel. et Brød til 2 s. skal veie Pd. 21 Lod 2 Qvt. et dito til 4 - . . . 1 - 11 – - . - Rugtvebakker . . . . . . 4 = = = = dito . . . 2 - . . . = = 8 - - - - Af sigtet Hvedemeel. et Franskbrød til 2 s. skal veie Pd. 7 Lo et dito . . . 4 = = = = = = 14 Hvedesimler . . 2 - . . . . = = 7 - Rundebrød . . 1 - . . . . . Hvedetvebakker - 1 - For at bage et Huusbagerbrød, som veier 9 Pd. betales 3 s. og for et Dito paa 12 Pd. 4 s. en Pot fød Melk betales med, 3 Rbs. Tegn. en dito Dansk Kornbrændeviin 6 Grader nye Prøve . . . . . . 18 - en dito godt Øl . . . . . . . 3 en dito simpelt Øl . Hvilket herved kundgiøres til nøiagtig Overholdelse. af alle Vedkommende. Slagelse Raadstue den 31te December 1821. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Ved Slagelse Kiøbstæds Forligelses-Commission har i Aaret 1821 været behandlet 280 Sager, hvoraf 201 ere forligte, 4 udsatte, 75 til Retten henviiste og 7 der incaminerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Ved samme Kiøbstæds Politieret har i bemeldte Tid, af Sager som maatte forliges, været foretagne 21, som alle ere forligte, samt efter Forordningen af 20de October 18196 Sager, der ligeledes ere forligte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
J Slagelse Kiøbstæds Arrester har i det nævnte Tidsrum været hensatte 48 Personer, hvoraf de 30 have udstaaet Fængselstraf paa Vand og Brød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Placat, angaaende Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januar, Februar og Marts Maaneder 1823 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Det Kongelige danske Cancellie, d. 20de Decbr. 1822. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. (L. S.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Kiøbenhavns Torvepriser, den 4 Januar. Rug, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 3 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 2 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lod. 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
AVERTISSEMENTS. J Anledning af den afholdne 4de Auction over der Hr. Kammerjunker v. Castenschjolds Opbudsboe tilhørende Eiendom Lille Antvorskov med Tilliggende og da der ikke, ved den 27de denne Maaned afholdne Skiftesamling i Boet, kunne tages nogen Bestemmelse, ihenseende til de ved bemeldte Auction skeet, Bud, er atter en Samling i dette Boe bestemt at afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 14de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvorved og flere af Boets Anliggender vil blive at omhandle og bestemme; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 30te Debr. 1821. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
Fredagen den 11te Januari førstkommende om Formiddagen Kl. 10, vorder i Jdasgaards Skov af Anvorskov, ved offentlig Auction bortsolgt circa 15 Favne Bøgebrænde, deels i kløvet Favneveed og deels i Fagotter. De Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse den 4de Januari 1822. Birch. Men eiende og iboende Gaard, der for faa An siden af nye er opbygget, og indrettet til Beboelse, for en talrig Familie, og som den sær Bekostninkan indrettes til Kiøbmandshandel, hvortil den for hen har været brugt og ligger meget beqvemt, til ved Byens store Torv, samt mit eiende Huus Marii No. 93 paa Slagelse Kiøbstæds Slotsgade, kan er holdes til Kiøbs eller til Leie til Tiltrædelse, Paaskee Flyttedag dette Aar, naar Lysthavende de angaaende behagelig henvende sig til mig. Slagelse den 4de Januari 1822. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-05
En betydelig Deel Bøgetræer, hvoriblandt man tienlige til Gavngiørende, som ved den afvigte 15 December afholdte Auction i Charlottendahls Ski ei bleve bortsolgte, ere underhaanden at faae Kiøbs paa Roden, naar man derom henvender til Forvalter Høyer paa Gaarden. 333 Rbd. 2 Mk. 5 s. Sølv Umyndiges Mid af Giessegaards Overformynderie, kan mod reskrip mæssig Sikkerhed strax erholdes til Laans; naman desangaaende henvender sig til Forval er Bang paa Gissegaaed yr Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-08
Siællandske Avis, en Ve eller: Fra Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. den og indenfor og vigtigste Nyeheder. Dagens IIIIIIERedigeret af Pastor og Ridder Baltholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Tirsdagen, den 8 Januar 1822. Nr. 3.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-08
Den Columbiske Congres har udstædet en Toldforordning angaaende Paalæg paa Jndførselen af udenlandske Varer, som indføres i Landet. Den største Afgift er lagt paa Jndførselen af stærk Drikke. Naar Varene indføres i indenlandske Skibe, saa er Afgiften 5 Procent mindre; men for Jndførselen af Bøger, Landkort, Kobberstykker, Malerier, Billedhugger-Arbeide og videnskabelige Jnstrumenter betales slet ingen Afgift. – General Morales har endnu isinde at forsvare Puerto-Cabello, som er den eneste Stad Spanierne have tilbage Republikken Columbin. Han har optaget et Laa paa Øen Curacao, og har nyelig forsynet Staden med Levnetsmidler. – J Havannah er Handelen i fuldkommen Standsning. Der hersker tre Partier imellem Forket, og Negrene true bestandig med at giøre Oprør. - Paa Øen Hayti er det bleven forbudt at indføre noget Slags stærke Drikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-08
J England vil man vide i Følge private Breve fra Mexico: at Jturbide vil blive udvalgt til Keiser over Mexico. Denne Jturbide var tilforn Oberst i Regimentet Valladolid, og den Gang da Jnsurrectionen udbrød i Februar i Acapulco, og Vicekonger sendte ham derhen for at undertrykke den, saa erklærede han sig strax imod ham og forenede sig med Jnsurgenterne. – Man har i Paris faaet Aviser fra Guatimala af 25de September forrige Aar. Denne hele Provins har erklæret sig for uafhængig. Provinserne Daxaca og Tehantueper have efterfulg dette Exempel. Anledningen dertil gav en Skrivelsfra Jntendanten i Cindadreal, som indberettede den Uafhængigheds Erklæring, som var udstædt i hans Provins, og den provisoriske Regieringsform, som den havde udvalgt sig, hvorpaa Gouverneuren i Guatimala sammenkaldte strax en talrig Forsamling, som paa en aaben Plads under det hele Folks bifald eenstemmigen og uden Modsigelse erklærede sig for den almindelige Frihed, hvorpaa man begav sig til Kirken for at afsynge et Te Deum. Denne Efterretning er saa meget vigtigere, naar man betænke at Bolivar foretager sig en Expedition imod Panama, hvorved Guatimala bliver sat istand til enten et række Columbierne Haanden, eller, ifald det helere vil, forene sig med Mexico. (Guatimala er den udligste Deel af dette store Land).