JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-07-25
den 17de De, havde Beboerne af Bolbroe med Koner og Børn forsamlet sig paa Veien, som de havde bestrøet med Blomster. J Ubberud havde Beboerne opreist en Æreport, to Koner overrakte Deres Majestæter to Bouketter. Mere østlig ved Landeveien stod den gamle Pensionist, afskediget Sergeant Bartholomæns Albrecht, der har tjent som Husar i Svvaarskrigen og nu skal være henved 118 Aar gammel, udenfor sin Bolig, for personlig at hilse Kongen, der ogsaa lod holde og underholdt sig med ham. - Omtrent 100 ridende Bønder ledsagede D. M. til Grændsen af Wends Herred. Jdet D. M. forlode Odense Herred, yttrede Herredsfogden, at han skyldte Sandheden at erklære, at enhver Yttring af Kjærlighed og Hengivenhed, som Majestæterne havde mødt i Herredet, var udgaaet fra Beboerne selv. –J Mandags Eftermiddag Kl. 4 indtraf D. Majestæter til Aarhuus. Efter Couren blev Hs. M. af Magistraten og Borgerrepræsentanterne overrakt en allerunderd. Lykønskningsadresse. Paa denne havde Kongen, uden at samme var bleven oplæst for Ham, da Hs. M., endnu fatigeret af Reisen, ikke ønskede det, svaret saaledes: "Jeg er overbeviist om, at den Kjærlighed og den Tillid som det danske Folk altid har viist Kongehuset, ogsaa heri har udtalt sig, og jeg er forsikkret om, at De, som fornuftige Mænd, ville indsee, at det er nødvendigt, ogsaa i deres Kreds, at opretholde den Tillid, som bør finde Sted mellem Kongen og Folket, naar jeg, som Deres Konge, skal kunne stifte den Nytte og det Gavn som jeg for det Heles Vel ønsker at kunne begrunde. Man viser Os Hengivenhed og Tegn paa Kjærlighed nu, nu J Polyhymnias Locale var samme Aften et glimrende Bal, og behagede det D. M. Selv at aabne samme med en Polonaise: Hs. M. Kongen med Frue Stiftamtmand inde v. Rosenørn, Hs. Maj. Dronningen med Kronprindsen. Ved Besøget i Domkirken sagde Dronningen til Biskoppen i Anledning af den gamle Drackenbergs Liig: "Det er mit Ønske, at denne Døde maa have Fred i Graven, at hans Kiste maa tilnagles og nedsænkes i Jordens Skjød!" – Fattigforsørgelsesanstalten skienkede Hs. M. Sin særdeles Opmærksomhed. Her foredrog man Hs. M. hvorledes man var i Begreb med at oprette en Haandgierningsskole for hundrede fattige Drengebørn. Dette Middel mod fremtidig Fattigdom interesserede Kongen meget, og Hs. M. yttrede, at han efter nogen Tids Forløb ønskede Sig underrettet om de Fremskridt denne Skole vilde gjøre, som en Sag af Vigtighed for Communen. At ikke et frisk, arbeidsført Menneske fandtes i Fattiganstalten, vandt Hs. Majestæts Tilfredshed, og behagede det Allerhøists, at afkjøbe denne Stiftelse et betydeligt Gulvtæppe. Ved at see Søndags Tegneskolen yttrede Hs. Maj. Sin allerhøieste Tilfredshed, idet han sagde: "Denne Skole anseer jeg for den bedste af alle Landets Skoler af den Art, næst Hovedstadens!" – Ved Afreisen yttrede Hs. M. til Agent, Meulengracht, i hvis Gaard Han havde boet: at Hs. M. ønskede af Aare, naar Han, for at befordre Sine Undersaatters Vel, atter kom igien, at maatte benytte hans Gaard. (Efter Hemp. og Aarh. A.)
Viborger Samler, 1840-07-25
Viborg. Vor elskede Konge og Dronning samt Hs. kgl. H. Kronprindsen indtraf hertil i Torsdags Aftes omtr. Kl. 9. D. M. modtoges ved St. Mogens port af Magistraten og Borgerrepræsentanterne, og vare her forsamlede en Deel Smaapiger, der strøede Blomster foran D. M. Vogn. Under Klokkekining, Kanonsalut og vedholdende Hurraraab af den betydelige Menneskemasse holdt Majestæterne Deres Jndtog, venligt hilsende til Siderne. Gaderne, hvorigjennem D. M. passerede, vare bestrøede med Blomster, flere Huse behængte med grønne Krandse og adskillige smukke Æreporte opreiste. D. M. stege af i Stiftamtmandsboligen, Kronprindsen hos Jnspecteuren ved Tugt- og Forbedringshuset Hr. Major v. Undall, R. af Dr. og Domd. Paa det store Torv presenterede Borgercorpset ved D. M. Forbikjørsel. Noget over en Time efter D. M. Ankomst drog et temmelig betydeligt Fakkeltog under blæsende Jnstrumenters Musik og vaiende Faner op paa Torvet, og afsang udenfor Stiftamtmandsboligen følgende smukke, af Hr. Stiftsprovst Schjødte R. af Dr. og Dom. forfattede, Sang. By med dybe Spoer af Ælde, Nu en aaben Stad, Saga om din Fortids Vælde Skriver paa sit Blad, Da du, stærk med Sværd ved Belte, Gjested Landets bedste Helte, Kneisede med Kæmper holde, Og med Taarn og Volde! Tidt stod Drot med Spiir og Krone Her i Skarers Ring, paa sin Vei til Danmarks Throne Salvet paa dit Thing! Den, hvem Himlen gav at bære Skjoldungstaven til Guds Ære, Vinkte hid, hvor Minder bygge, Gamle Stad, din Skygge! Dig vil Christian ikke glemme, Stad med fordums Ryl. Væk dit Folk og løft din Stemme Under Himlens Skyl Blusse høit lad Kjertens Lue Under Nattens hvalte Bue, Minde om, at Cimbrers Flamme Er endnu den samme. Almagts Herre i det Høie Skjerm vor Konning mild Vogt ham med dit Fader-Øie, Varm ham med din Jld! Løver ham jo trofast dække, Stil foran din Engle=Række; Aldrig du din Haand bortdrage, Fryd og Fred han smage! Om vor Dronning, Gud, du brede Altid trygge Skjold! Thi, hvor dine Skarer frede, Der er Muur og Vold! Hendes fromme Bønner stige Tidt og varmt for Folk og Rige; Bønnens Aand paa lette Vinge"Amen vil nedbringe. Fyld med Aand og Jld og Varme Kongesønnens Bryst, Modne ham i dit Forsyns Arme Til sit Danmarks Lyst! Skjolds den skjønne Fyrste-Stamme Jntet voldsomt Slag lad ramme, Fred i Hjerte, Fred ved Sunde, Fred paa Mark, i Lunde!
Viborger Samler, 1840-07-25
Efter Afsyngelsen af det 4de, 5te og 6te Vers udbragtes af Hr. Stadshauptmanden et "Længe leve!" for D. M. samt Kronprindsen, der af den forsamlede Folkemængde, ledsagedes med gjentagne enthusiastiske Hurraraab. Det behagede Hs. M. naadigst at takke Viborg Borgere, og yttrede det Ønske: "at det vilde være Ham kjært, ret ofte at maatte samles med Sine troe og trofaste Jyder! Byen var illumineret og paa flere Steder faaes smukke Transparenter. – Jgaar Morges omtrent Kl. 9 afreiste D. M. herfra til Holstebroe osv., og ere iaften ventende her tilbage. – En Deputation fra Skive havde i Torsdags Aftes Audients hos Hs. M.
Viborger Samler, 1840-07-25
Følgende Lovudkast ere forelagte de roesk. Stænder 1. Udkast til en Anordning, der forandrer og nærmere bestemmer Straffen for Brandstiftelse. Committeen som blev valgt til at afgive Betænkning over denne Anordning var Bang (57 St.), Treschow (54) og Scavenius (48). - 2. Udkast til en Placat angaaende yderligere Nedsættelse af Brandcontingentet af de i Kjøbstædernes Brandkasser forsikkrede Bygninger; den valgte Committee til at prøve dette Udkast var Svane (55 St.), Stenfeldt (50) og Ussing (50.) 3. Udkast til en Placat angaaende Kundgjørelse af Ovrigheds Resolutioner, hvorved en ellers myndig Person sættes i Umyndigheds Tilstand, samt af Opbuds- og Fallit Erklæringer; den Committee som blev valgt for at afgive Betænkning over dette Udkast, var Bang (54 St.), Sali cath (52 St.) og Ussing (48 St.) – J. Udkast til en Forordning angaaende de Tvangsmidler, ved Hjælp af hvilke de Domme, der gaae ud paa enten at foretage eller efterlade en Handling, kunne gjøres gjældende; den til at prøve dette Udkast valgte Committee er Bang (54 St.) Ussing (51 St.) og Treschow (50 St.) – 5. En Placat om nærmere Bestemmelser angaaende Appellationsstævninger i Skiftesager; til at afgive Betænkning over denne Saa er en Committee bleven valgt, Stenfeldt (50 St.), Tillisch (49 St.) og Johnson (48 St.).¬
Viborger Samler, 1840-07-25
De Andragender, der hidtil ere indkomne til Forsamlingen ere:
Viborger Samler, 1840-07-25
1) Fra Professor Bang om Modificationer i Provindsialstændernes Jnstitution. 2) Fra Samme: et Andragende fra Pastor Busch om at Bevillinger til at betjene sig af anden Præst end Sognets maatte kunne erholdes for ringe Betaling hos Amtmændene. 3) Fra Assessor Algreen-Ussing. Andragende angaaende Forelæggelsen af et toaarigt Finantsbudget. 4) Samme: et Andragende fra Formanden for Hyrekudskene i Kjøbenhavn, om at det maatte tillades dem at befordre til de Stationer, der ligge længere end 3 Mile fra Staden, m. m. 5) Samme: et Andragende fra Kjøbenhavns Møllerlaug om Redlæggelse af den kongelige Maltmølle. 6) Fra Cancellieraad Haastrup angaaende Jndskrænkningen med Hensyn til jordløse Huse og Jndersteboliger. 7) Fra Samme: et Forslag fra endeel Sognebeboere i det 13de Landdistrict, om samme Gjenstand. 8) Fra Etatsraad Stenfeldt, et Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Helsingør, angaaende en Revision af Bestemmelserne for Skatteligningen i Kjøbstæderne. – 9) Etatsraad Stenfeldt. Forslag om Nedsættelse af en Commission til at revidere Lovgivningen om Næringsdriften i Danmark. 10) Procurator Olivarius. Andragende fra Repræsentanterne for Nexøe Kjøbstad angaaende et paa Bornholm an læggende Landbrænderie. 11) Godseier Tutein. Andragende fra Skomagermester Hansen om lettet Adgang til Bevilling at løsnes fra Sognebaandet. Gaardeier Hans Christensen. Andragende fra endeel Beboere af Langeland, om at en Commission maatte nedsættes angaaende Fæstegodsets Overgang til Selveiendom. 13) Sognefoged Hendrik Larsen. Andragende fra Kørvig m. fl. Sogne om at den nye Matrikul snart maatte indføres. 14) Samme. Andragende fra endeel Beboere i Rorvig m. fl. Sogne om at deres Fæstegaarde maatte overdrages dem til Selveiendom. 15) Samme. Andragende fra endeel Huusmænd i det 5te Landdistrict, angaaende deres Pligtarbeide. 16) Graveur Mønster. Forslag angaaende almindelig Religionsfrihed i Danmark. 17) Proprietair Hansen. Forslag angaaende Forbedring i Huusmændenes Stilling. 18) Brændeviinsbrænder J. Sidenius. Forslag angaaende en Godtgjørelse for Skibe, som bygges i Danmark. 19) Agent Voigt. Petitioner fra endeel Borgere og Jndvaanere i Langeland og Faaborg om fuldstændig Skattebevillingsret for Stænderforsamlingerne. - Til Medlemmer af Petitionscommitteen er valgt Mynster (52 St.), Neergaard (41 St.), Svane 140 St.), Treschow (34 St.) og Drewsen (33 St. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-07-25
Vor Landsmand, Lægen Haurowitz, der allerede har modtaget flere Udmærkelser i Rusland, er nyligen af det keiserlige Akademie i Petersborg blevet tildeels Æresdiplomet som Doctor medicinæ, en sjelden Udmærkelse for Udlændige. (Berl. Td.)¬
Viborger Samler, 1840-07-25
Hr. Pettoletti har erholdt kongelig Tilladelse til, paa Vesterbroes Theater, efter Tilendebringelsen af de tydske Forestillinger, som nu gives der, at opføre i talienske Operaer, og skal til denne Hensigt allerede have engageret det for Tiden i Hamborg værende italienske Operaselskab. (Kbbp.) Den saakaldte Kildetid, i hvilken det er tilladt at have reist Fjæleboder og Telte samt at ove forskjellige frie Konster paa Dyrehavsbakken, er iaar – formodentlig især paa Grund af det Afbræk, Vedkommende have lidt, deels ved Salvingsfesten, deels ved det vedholdende slette Veirligt – bleven forlænget i 3 Uger, i Stedet for, som ellers sædvanligt, kun i 8 Dage. (Kbhp.)¬
Viborger Samler, 1840-07-25
J Olstrup Sogn i Hammer Herred i Sielland, omtrent en Miils Vei fra Nestved, ligger Holmegaard, i en stor Mose, som nu benyttes til et meget betydeligt Glasværk. Der paa Gaarden har Man fra gamle Tider af havt det Sagn, at der under Svenskekrigen var bleven ihielslaaet en heel Deel Fiender, som Man kastede i Kielderen i Kalk for at skjule Mordet. Dette Sagn bar for nylig bekræftet sig, da Kielderen blev repareret, idet Arbeidsfolkene stødte paa en Mængde Kalk, hvori der laae en heel Deel Menneskebeen. (Hp. A.) Den store Sieldenhed fandt Sted den 12te Juli i Karlebye Kirke paa Falster, at Trillingbørn, 2 Sønner og 1 Datter, alle friske og velskabte, døbtes. Forældrene ere uformuende Huusfolk, Moderen stod for 28 Aar siden, som ypperst i Kundskab, øverst blandt Aarets Confirmandere, og har nu i hendes nærværende Ægteskab født 14 Børn. Den førstefødte Søn af disse sidste, fik Navnet Christian Frederik efter vor allernaadigste Konge; Datteren ligeledes efter Hs. Maj. Dronningen Caroline Amalia, og den anden Søn ligeledes efter Hs. K. H. Kronpundsen Frederik Carl Christian. Stiftsprovst Steenstrup, som anmelder dette i Loll. Falsters Av., skjænkede den dybt bevægede Moder hele det ved Børnenes Daab og hendes Kirkegang faldne Offer.
Viborger Samler, 1840-07-25
J den hempelske Avis spørges: Er det sandt, at en Præst, hvis Fornavn skal være B., er kommen kjørende forbi en 75-aarig Olding, forrige Sognefoged Hans Jensen af Flemløse, og have seet denne liggende paa Landeveien, svømmende i sit Blod, som Følge af at hans Heste vare løbne løbske, uden at Præsten, uagtet hans Kudskes Bønner, var at formaae til at hjælpe den Ulykkelige?
Viborger Samler, 1840-07-25
Ribe, den 21de Juli. Under et Tordenveir Natten mellem sidste Fredag og Løverdag slog Lynilden tvende Gange ned i Fohl Kirke, et Par Miil herfra; det første Nedslag skeete Kl. omtrent 2 og det andet en Timestid efter, Kirken skal ikke have lidt ubetydeligt paa Mure, og Vinduer, af hvilke kun faa ere forblevne hele. En Kjæde, hvori Kronen over Døbefonten hængte, blev slaaet ned og adsplittet rundt om i Kirken. (Rb. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-07-25
De hidtil i Slesvig udkommende "schleswig-holsteiniche Blatter, udgivne af Advocat Dr. Heiberg sammesteds, ere nu gaaet ind, fornemmelig paa Grund af de nærværende Presseforhold i Hertugdømmet. (Kl. C. Bl.)
Viborger Samler, 1840-07-25
Den 2den Dennes indviedes i Wandsbeck en lille, men i ædel Stiil udført ny Synagoge, som Hr. J saac Hartvig paa egen Bekostning har ladet opføre istedetfor den gamle, faldefærdige Rønne. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1840-07-25
Jfølge Freischuz, vil der, ved Hs. Maj. Ankomst til Altona, paa dette Sted blive illumineret tre Dage efter hinanden.
Viborger Samler, 1840-07-25
Hs. Kgl. Høihed Kronprindsens Lystkutter: "Neptun ankom til Aarhuus i Løverdags, ført af Capt. Jrminger. (Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-07-25
Med Gaarsposten ere slet ingen kbhavnske Aviser komne hertil. – Den efter Rand. Avis meddeelte Efterretning om et Rygte, der den 20de Juli skulde være fortalt i Kbhavn, at Conferentsraad Ørsted Dagen iforveien skulde være bleven syg i Stændersalen i Roeskilde, har man, som vi ville haabe, Grund til at ansee for ugrundet, eftersom hverken "Berl. Tid. eller "Dagen af 21de omtaler samme.
Viborger Samler, 1840-07-25
Ved Tallotteriets 1506te Trækning i Kjøbenhavn, den 21de Juli, udkom: No. 31. 57. 20. 41. 66.
Viborger Samler, 1840-07-25
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus. Major v. Bülow med Frue og Datter, Frue Skeel, Pastor Esmarch med Familie, Pastor Budde med Datter, Vexelmægler Behrens med 3 Sønner, Secretair Svanen skjold, Cand. theol. Bruun, Jfr. Fangel, Mad. Bahnson, Landmand Jbsen, Guldsmed Hansen med Datter, Cand. theol. Schurmann, Assistent Herbst, Fru Mollerup, Jfr. Weisse, Kjøbmand Berg med Kone, Enkemad. Lund, Jfr. Krog, Kjøbmand N. Jensen, Handelsbetjent Holck, Jfr. Oxholm, Mad. Wegner med Søsterdatter, Jfr. Gotsche, Proprietair Larsen, Handelsbetjent Bager, Urtekræmmer Bering, Cand. Ørsted, Student Kjerulff. Fra Aarhuus til Kallundborg. Justitsraad Krüger, Feldbereder O. Jacobsen, Garvermester Eilertsen, Justitsraad Bett, Major og Grosserer M. W. Sass, Enkemad. Lyngbye, Copiist Gradmann, Kjøbmand A. Nissen, Krigsassessor Smith, Spisevært M. Jensen, Capitainlieutenant Bruun, Tømmermand Hansen.
Viborger Samler, 1840-07-25
Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 23de Juli. Jomfruerne Munck, Bahnson og Egeberg, Cand. Schougaard, Mad. Egeberg, Hr. Gustavns.
Viborger Samler, 1840-07-25
Paa 6te Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Biskop Øllgaard, Emd. af D. og Dom. (Gudstjenesten begynder Kl. 10); i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-07-25
(Jndsendt.) Ligesom Jndsenderen af hiint, allerede nu saa gamle, Stykke angaaende Lyneborgersalt, aldeles ikke har havt til Hensigt at fornærme Byens Kjøbmænd ved at anføre et Rygte, der fra forskjellige Sider var ham forebragt, men kun at gjøre Vedkommende opmærksomme paa en Forverling, som i det Hele ikke sjelden skal forekomme i Handelen; saaledes har det været ham kjært senere at erfare, at hiint Rygte skal være ugrundet. For iøvrigt maa Forfatteren af det sidst indrykkede Stykke, denne Sag betræffende, have underlige Begreber og Anonymiteet, naar han vil kalde en anonym Referent, upaalidelig og Sandheden fornægtende fordi han ikke har tegnet sit Navns Begyndelsesbogstav til Mærke. Skulde han maaskee ikke vide, at man just bruger Bogstavet N. og N. N. til at betegne en ubestemt Person? N.
Viborger Samler, 1840-07-25
AVERTISSEMENTS. Paa Grund af indtrufne Omstændigheder, vil der paa Tingstedet i Viborg Raadhuus, Tirsdagen den 28de d. M., Kl. 10 Formiddag, paany blive foretaget Licitation over Opførelse af 25 Steenkister paa adskillige Landeveie i Fjends Nørlyng Herreder og en Grøvt ved Lunde Vase, 565 Favne lang, 4 Alen bred, 1 1/2 Alen dyb, 2 Overkjørselsbroer, samt 25 Stkr. Ege=Pæle, efter Overslag og Conditioner, som forinden erfares her paa Contoiret. Herredscontoiret i Viborg, den 16de Juli 1840. Eberlin.
Viborger Samler, 1840-07-25
Da de ved Auction den 21de d. M. over den Boet efter afgangne Christian Christensen og forhen afdøde Hustru Margrethe Willadsen tilhørende Gaard i Nederthestrup i Lysgaard Sogn og Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Tønder med Kirke-Korn og Qvægtiender samt Konge-Qvægtienden deraf, og den samme Boe tilhørende Konge Qvægtiende af Almind Sogn, gjordte høieste Budde, ikke bleve approberede, saa bliver samme Eiendomme, efter Vedkommendes Begjæring, stillet til Bortsalg ved en ny Auction, der afholdes paa Gaarden selv Onsdagen den førstkommende 6te August om Formiddagen Kl. 10. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den H. H. Holm. 23de Juli 1810.
Viborger Samler, 1840-07-25
Bekjendtgjørelse. Som Følge af den nye aabnede Dampskibsfart mellem Kallundborg og Aarhuus, bliver Jndleveringstiderne, indtil videre, for samtlige fra Viborg afgaaende Poster fra førstkommende Mandag, saaledes: A. For Brevposten til Randers og videre sønder og nord paa: Mandag Eftermiddag fra Kl. 1 til 4. Kl. 2 - 5. Tirsdag Kl. 1 - 1. Fredag. Løverdag Formiddag Kl. 11 –2. B. For Dagvognsposten.
Viborger Samler, 1840-07-25
Onsdag Formiddag fra Kl. 7 til 8. C. For Penge- og Pakkepostsager sønder og nord paa: Tirsdag Formiddag fra Kl. 9 til 12. D. For Brevposten til Skive, Nykjøbing og Thisted, Søndag, Onsdag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 6 til 8. E. For Brevposten til Holstebroe, Søndag Aften fra Kl. 6 til 8. Onsdag Dito F. For Penge- og Pakkepostsager til sidstnævnte 4 Kjøbstæder: Søndag Aften fra Kl. 6 til 8. hvilket herved bekjendtgjøres til de Corresponderendes Efterretning. Viborgs Postcomptoir, den 23de Juli 1840. Hansen.
Viborger Samler, 1840-07-25
En rask Dreng, af god Opdragelse, kan strax blive antaget i Handelslære. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1840-07-27
68 Aarg. No. 119. Kongelig allern, privilegeret. ViborStorridende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Taaraars- Mandagen den 27de Juli 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin. Et Farvel til Kong Christian, den 27de Juli 1840. teret. Konge! see den jydske Rose dufter ogsaa, blomstrer smukt, og til Glædeskrandse bunden. Folket den Dig bringer plukt, Trofasthed blev Rosen nævnet i Dit kongelige Svarpaa vor Jubel, da vor Glæde. Velkomstsangen for Dig bar. Ja, Kong Christian, vore Hjerter Dig imøde trofast slog, da vi Dig nu purpursmykket i den gamle Stad modtog. Folkeskaren festligt mødte, Dig med Glæde hilste her. og de Glædesrøster vidned, at, o Drot, Du er os kjær. Det og greb Dit Kongehjerte, Du Dit glade Folk forstod, at den friske Glæde udsprang fra en ædel Hjerterod. Derfor Du til Gjensvar hæved høit Din kongelige Røst, og med Stolthed Hjertet banked, i hver ærlig Jydes Bryst. da Du stod i Fakkelglandsen, med Din Dronning, Danmarks Lyst, og Dit ædle Ord til Skaren, blev Dit varme Hjertes Tolk, mens Du glad og kjærligt priste Dit trofaste jydske Folk. Sid da, Konge, paa Din Throne tryg og glad som Folkets Ven! bær med Ære Danmarks Krone! Gud, som raader, gav Dig den. Vort Farvel vi nu Dig byde. og fra hver en Dannemand. høit for Dig den Bøn skal lyde: Gud, beskjærn Kong Christian.
Viborger Samler, 1840-07-27
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 17de Juli. Dampskibet "Great Western", der den 2den Juli forlod New=Bork, er iforgaars ankommen til Bristol med 152 Passagerer. Vi have med Dampskibet erholdt Præsident var Burens sidste Budskab til Kongressen, angaaende Grændsestriden. Af Præsidentens Erklæring, sees, at Lord Palmerston er villig til at tiltræde den nordamericanske Fristats sidste Forslag om at regulere Spørgsmaalet med Hensyn til den nordvestlige Grændse, J Tillid til den oprigtige Tilbøielighed, som besieler begge Regjeringerne, at afgjøre Striden paa fredelig Maade, nærer van Buren ingen Tvivl om, at det jo vil lykkes at opnaae det vigtige Formaal. J Augsb. Allg. Zeit, anføres fra New=Bork en Correspondentartikel af 19de Juni, hvori det hedder, at Breve fra Washington omtale, at Senatet har tilladt Trykningen af 20,000 Exemplarer af et skriftligt Andragende fra Præsidenten om at vorde bemyndiget til at kunne udskrive, naar fornødent gjøres, en bevæbnet Magt af 20,000 Mand.
Viborger Samler, 1840-07-27
Spanien. Franske Grændsejournaler melde, at Dronningerne paa deres Reise fra Hovedstaden til Barcelona modtoges med de Udraab: "Dronningerne leve, Constitutionen leve!" – Fra Rækkerne af det betydelige Troppecorps (20,000 Md.), over hvilket Dronningerne holdt Revne i Lerida, hørtes isærdeleshed det sidste Udraab. Til almindelig Forbauselse skal Espartero, da han nærmede sig den kongelige Vogn, have henvendt sig til Regentinde=Dronningen med disse Ord: "De hører hvor begeistret Hæren er for Constitutionen af 1837, uden denne kan Hæren ikke leve."
Viborger Samler, 1840-07-27
Journ, des Debats meddeler en Skrivelse fra Barcelona af 4de Juli, hvori der siges, at det moderate Parti forsikkrer, at Regentinde-Dronningen har forstaaet at vinde Espartero og hans Hær, og at man, naar Borgerkrigen var endt, vilde søge at modificere Constitutionen. De Exalterede derimod stole netop paa Linketropperne og Esparter; de paastaae endog, at Seiershertugen vil inden 14 Dage holde sit Jndtog i Barcelona, og fremfor Alt styrte Ministeriet og consolidere Constitutionen.
Viborger Samler, 1840-07-27
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Pariser-Stafetposten, der den 24de Juli ankom til Hamborg, melder: "Gen. Espartero er endelig ankommen til Barcelona. J sin første Samtale med Regentinde=Dronningen søgte han forgjeves at overtale hende til ikke at sanctionere den af begge Kamrene voterede Avountaments=Lov. Uagtet Esparteros gjentagne, Bønner er Dronningen bleven sin engang fattede Beslutning tro, og hun har sanctioneret Loven. En Coureer er afreist for at bringe den officielle Efterretning til Madrid. – Espartero har derefter indrakt sin Dimission. Denne Begivenhed har vakt stor Sensation. Man forsikkrer, at Dronningen ikke har vaklet, og at hendes Ministre synes rolige."
Viborger Samler, 1840-07-27
Derimod erklærer "Børsenhalkes Londoner=Correspondent, at Espartero, ifølge nogle spanske Journalers Beretninger, skal have forlangt sin Afsked, men at man ikke satte Lid til dette Rygte, og at Esparteros Samtaler med Regentinde-Dronningen kun have dreiet sig om Hærens Anliggender. Overalt taler Rygtet om Sandsynligheden af en Forening af de carlistiske Tropper i Frankerig, dersom en eller anden vigtig Begivenhed skulde forefalde.
Viborger Samler, 1840-07-27
Frankerig. Paris, den 19de Juli. Rygterne om en forestaaende Opløsning af de Deputeredes Kammer ere gjendrevne af den ministerielle Journal Messager. Le Siele erklærer, at Cabinettet af 1ste Marts har, uagtet enkelte Misgreb, vundet Fasthed; men at Regjeringen ikke længere vil kunne udsætte den parlementariske Reform.
Viborger Samler, 1840-07-27
Ministeriet skal have gjort de sig i Frankerig opholdende Carlister det Forslag at gjøre Tjeneste i den algierske Fremmedlegion. De carlistiske Flygtningers Antal beløsig til henved 28,000 Md.