JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Fallit. Boghandler C. A. Løwenthal i Aalborg. Solgt Eiendom. J disse Dage har Hr. Kammerjunker, Ritmester v. Thienen solgt den ham tilhørende og tæt ved Horsens beliggende Gaard paa StjernholmsSlotsplads med tilhørende Jorder til Hr. Gjæstgiver Brøchner i Horsens for 6,7000 28 Sølv. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Reisende. Med "Christian den Ottende" fra Kallundborg: Baron Juel=Rysensteen med Tjener, Fru Baronesse Juel=Rysensteen, Procurator Kastrup, Handelsbetjent Nybroe. Med Christian den Ottende" til Kallundborg Fru Kammerherreinde Krieger, Krigsassessor Lunn, Kammerjunker Ritmester v. Grevencop-Castenschjold, Cand. theol. Perch, Pastor Teilmann, Mad. Teilmann, Ifrne C. og C. Teilmann, Mad. Pers med Datter, Kom. F. Hansen, Jfrne Jespersen og Christensen, R. Jørgensen. Med Jerndampskibet fra Kjøbenhavn til Aarhuus: Cand. juris Saxild, Proprietair T. Meinicke, Madamerne Therkildsen og Bogh, dHrr. Th. Conninck, P. Gutzen og F. Christensen, Jfr. la Cour, Mad. Rabe m. Barn, Cand. Bechmann, F. Bech m. Datter, Dandingmark, Snedkerm. Bech, C. Klebe, Brødrene Blicher, 3 Jfr. Faith, Propr. Andersen, Mad. Andersen m. Datter, H. Petersen, Kbm. B. Ree, J. Helstrup, Snedkersvend, Petersen, Sadelmagersvend Lund. Fra Flensborg til Aarhuus: 6 Dragoner. Med Jerndampsk. fra Aarhuus til Kjøbenhavn: Fru Jægermesterinde Thygesen med Søster, Frøken Feddersen, Kammerherre Krieger, Toldbetjent Bache, Krigsraad C. A. Lund, Contoirist C. Frost, Guldsmed Hansen, Styrmand Lange, Mad. R. Vedemann m. Barn, Frøkenerne C. og A. Grove, Mad. Barfoed, Handelsbetjent Nybroe, Forvalter Skee, Jfr. Rossing, Kbm. Bendix, Kobbersmedsvend Møller, Strømpehandler Fjelrad, og 38 Soldater. Til Flensborg: Jfr. P. Poulsen. Ved Tallotteriets 1363 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 3. 23. 6. 35. 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Forlangt Jndrykkelse. Dersom Redacteur S. Hertz i et for en oplyst og dannet Mand værdigt Sprog havde forsøgt paa at gjendrive mine Modbemærkninger, som findes i Ns 154 af Aarhuus Avis, i Anledning af hans Artikel om Befordringsvæsenet heri Byen, da skulde jeg, forsaavidt et Svar havde været nødvendigt, ikke have tilbageholdt det; men da hans Jnserat (see Aarhuus Avis Js 159) kun indeholder Sophismer og krænkende Angreb mod min Person, hvilke jeg iøvrigt med Ringeagt overseer, saa skal jeg vel vogte mig for at indlade mig videre med ham i denne Veile, den 14de September 1842. C. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Prædikanter paa 17de Søndag efter Trinitatis: Høimesse: Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhardt, Frue Kirke Hr. Consistr. Brix, Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fonss, Frue Kirke: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Bekjendtgjørelser. Skjæbnens bittre Kalk blev mig tildeelt, idet Herren berøvede mig mit Alt, min Forlovede, Emilie Lovise Juliane Lindstedt. Under et Besøg hos min Søster i Aarhuus indgik hun til den evige Fred, for at samles med forudgangne Forældre, i Mandags Eftermiddag, neppe 18 Aar. gl. Et paarørende Families forældrelige Omhu eller kraftig anvendt Lægehjælp formaaede at afvende den stærke Brystsvaghed, der omtrent 1/2 Aar havde tæret paa hendes Helbred. Som Dit Liv var Kjærlighed, saaledes henslumrede Du blideligen og hengiven i Guds Villie, efter 2 Dages Sengeleie. - Dette Sorgens Budskab bringes fraværende Familie og deeltagende Venner. - Fred med Dit Minde. M. R. Smith.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Grevskabet Frysenborgs landoeconomiske Forening holder sit Efteraarsmøde i Tinghuset i Hammel, Mandagen den 26de Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9 slet. Theatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres: Mandagen den 19de Septbr. 1842: (I Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag) "Prolog, og Sang". Prologen fremsiges af Hr. Wimmer. Derefter: "Suzettes Medgift, nyt Lystspil i 4 Acter af P. Dinaux og Gustave Lemoine, oversat af Th. Overskou. P. J. Titchen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
At Løsøre Auctionen paa Gyllingnæss begynder 21de dennes, Formiddag Kl. 10, bringes herved i Erindring. Efter Begjæring fra vedkommende Forliigs- og Udlægshaver, bliver det Rasmus Andersen tilhørende, i Stautrup By, Koldt Sogn, Ring Herred, Aarhuus Amt beliggende Huus, der bestaaer af 4 Fag med Haveplads, stillet til Auctioner, saaledes : Løverdagen den 8de October d. A. den 22de samme Maaned, og Mandagen den 7de Novbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctione, afholdes paa Hads=Ring Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus og 3die Auction, den anførte 7de Novbr., i det Sted, som attraaes solgt, efter saadanne Conditioner, som under Forretningerne ville blive fremlagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Denne Bekjendtgjørelse tjener til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Hadsnings Herredscontoir i Aarhuus, den 13de Septbr. 1842. Nyholm, constit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Efter Begjæring af Vedkommende, bliver Mandagen den 26de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction i Moesgaard Skov over en betydelig Deel Udluftningbrænde, samt omtrent 40 Favne Knippelbrænde. Liebhaverne ville behage at møde ved Moesgaard. Hads nings Herreders Contoir, den 14de Septbr. 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Fredagen den 30te dennes, Kl. 11 Formiddag, bliver, paa Kochsminde ved Frysenborg, efter Begjæring af Gartner Koch, sammesteds afholdt Auction over 10 a 12 Stkr. tildeels fede Køer og 30 Stkr. fede Beder. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 14de Septbr. 1842. Blichfelde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Efter Begjæring af Hr. Major Ridder v. Mecklenborg bliver ved den for Hr. Kjøbmand Ahlmann den 20de dennes afholdende Auction bortsolgt 4 Stkr. Klap horn, en Bas og en Tenor=Bassuun, 2 Valdhorn, 1 Trompet med Collitsbøile og rund Bøile, 2 Signalhorn og 1 Serpent med Mundstykke, hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Byfoged-Contoir, den 14de Septbr. 1842.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Dampskibet. Königinn Caroline Amalie, Capt. P. Jordt, afgaaer indtil videre fra Aarhuus til Kjöbenhavn hver Torsdag Aften Kl. 5, medtagende Passagerer, & Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. Dampskibet Tris", Capitain Sletting, ankommer hertil fra Kjöbenhavn Söndagen den 18de Sept. og afgaaer igjen herfra til Kjöbenhavn, Mandag Morgen den 19de, Kl. 6, medtagende Passagerer, Gods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Aarhuus, d. 14de Septbr. 1842. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Dampskibet Jris", Capitain Sletting,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
afgaaer fra Aarhuus Fredagen den 23de Septbr., om Morgenen Kl. 6, og medtager Passagerer, Gods og Kreaturer, til Fredericia, Assens, Sønderborg og Kiel, hvorfra det igjen retournerer til Aarhuus over de samme Stationer Tirsdagen den 27de Septbr., Eftermiddag Kl. 3 ½, og afgaaer Onsdagen den 28de Septbr., Morgen Kl. 6, til Aalborg. 1ste Kah. 2den Kah. Dækket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Passageer=Betalingen fra Aarhuus til Fredericia 2 Rbd. 1 Rbd. 1/2 Rbd. til Assens 3 – Sønderborg 5 – 3 – 1 1/2 Kiel Aalborg. 2 Familier nyde Moderation i Forhold til Personantallet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
J Fragten er Jndskrivnings- og Landsætningspenge iberegnede. Jndskrivning, saavel for Passagerer som for Gods og Kreaturer a., skeer i Aarhuus hos Undertegnede, hvor nærmere Underretning erholdes. A. Thomsen. I Anledning af flere til mig ankomne Breve og Forespørgsler fra Abonnenterne paa Almue=Vennen, foranledigede af en Deel fra Hr. Boghandler Basse til dem sendte Breve – hvori han siger, at den Fordeling af Blade, som er udført af Andre, inden han selv kunde overtage den Jessenske Boghandling, kun kan betragtes som en midlertidig For anstaltning, samt bemærker, at de andre Boghandlere, der have uddeelt Noget for Bruuns Bo, skulle staae dette til Ansvar derfor, – tjener Følgende: De ærede Abonnenter, der hos afdøde Boghandler Bruun have subskriberet paa Almue=Vennen, ville fremdeles vedblive at modtage Bladet enten fra Hr. Boghandler Warberg eller fra Undertegnede, Bladets Udgiver, saa dette Blad altsaa vil blive Hr. Basse aldeles uvedkommende. Skulde Boet gjøre Krav paa Ansvar for Uddelingen af Bladet "Almue=Vennen" (som Hr. Basse siger), da har man at henvende sig til mig alene, ligesom ogsaa for Uddelingen af Conferentsbladet, for hvilket jeg er antaget som Hovedcommissionair. E. N. Kirkerup, Bog=Papir= og Kunsthandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Undertegnede er i disse Dage hjemkommen fra Hamborg og har medbragt et Parti uldne Töier, passende til Kaaber og Kjoler, saasom Brazelians, Mohers, Lüstres, Alpaccas, Victorius, Parisienne, glat & sig, fransk & engelsk Thibet, uldne Shawls, Flonel, hvide & coul. Multum, Svanebay, et meget stort Parti Baand, Silketørklæder & Shawls, Silke Dame-Tasker, nye Sirtzer, Bobinet i Blonder, fran skee & danske Handsker, Silke-Dito, og Blomster, som Alt udsælges til de billigste Priser af P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Nylig arriveret fra Kjøbenhavn endeel smukke Bal blomster og Kappe=Blomster. M. Hammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Et Parti Compositions-Lyseforme i alle brugelige Størrelser med tilhørende Brætter &c., er tilkjøbs for en billig Priis, hvor, anvises af Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Hørfrøe, kjøbes i større og mindre Partier, og betales efter Qua litet med høieste gangbar Priis af J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Blegede Formelys og Spedelys faaes hos F. Stellfeld, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Klipfisk og fiin malet, tør hollandsk Sennep, sælges F. Stellfeld, sen. Tradet og Gradet Byg kjøbes til de høieste Priser af Brødrene Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Provsti-Sæde-Rug faaes hos Ingersen & Rahr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Veritable Christiansfeldter Formelys faaes som sædvanlig hos R. E. Lemmich. Hviid Christiansfeldter Sæbe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Denne til fiin Vask saa meget yndede Sæbe kan stedse faaes hos R. E. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Nogle Tønder Provsti-Sæderug kunne endnu faaes hos R. E. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Undertegnedes Vare-Lager er i Dag blevet foröget med et Parti meget smukke Florsbaand, Silkeforklæder i allernyeste Mynstre, Silketørklæder og Shawler, samt Cravattes for Herrer, som Alt sælges billigst muligt af Vitus Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Nye Flamske Sild ere arriverede, og faaes hos R. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Frictions-Svovlskikker kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Guul umalet Sennop kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Fortrinlig gode Koge Ærter og lollandske graae Ærter, faaes hos F. Stellfeldt, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Provsti=Sæderng. faaes hos N. H. Becks Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Gode Platina=Svampe, 1 Rbd. Dous., i Glasrør, erholdes paa Gammel=Torv Apothek i Kjøbenhavn hos Kierkemann, Cand. pharm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Hvor en 3 Etage Kakkelovn, vægtig circa 65 Lpd., er til Salg eller Leie, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Torsdagen den 22de Septbr. afgaaer Skipper Koch fra Kolding til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods. En Handelsbetjent, som har lært Handelen i en af C. F. Møller. Jyllands største Kjøbstæder, og kan fremvise de bedste Anbefalinger, ønsker sig en Plads som saadan til 1ste Novbr. d. A. Billetter, mrk. S., bedes indlagte paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
For en Jomfru af sat Alder, som er vant til Huusholdningsførelse og som kan producere gode Anbefalinger, er en Condition ledig til 1ste Novbr. d. A. De Søgende ville behage, portofrit, i en forseglet Billet, mrk. C., at opgive deres Navn, samt aflevere samme paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Beboelsesleilighed for en Familie kan til næste 1ste Novbr. faaes tilleie i Præsteenkesædet i Ormslev. Ved kommende behage at melde sig hos Sognepræsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
J Mandags Aftes er bortkommet et stort eenkasset Sølv=Lommeuhr, med Bogstaverne L. H. udgraveret ved Bøilen; den lange Viser er brukket et Stykke af og ved Uhret var et sort Silkebaand med en lille Messingnøgle. For Tilveiebringelsen heraf erholdes en passende Douceur af L. Høimark. Aarhuus, den 14de Septbr. 1832. Leiebibliothek. 2det Tillæg til Cataloget over Undertegnedes Leiebibliothek er udkommet og kan gratis erholdes til Udlaan Bibliotheket bestaaer nu af over 1100 Bind. Der udleies fra samme 3 a 4 Bind af Gangen, som kunne ombyttes saa ofte det ønskes. Contingenten er 1 Mavartaliter. Horsens, den 11te Septbr. 1842. C. Holm, Boghandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-16
Hermed følger til Abonnenterne i Aarhuus Amt en Extract af Aarhuus Amtsraads Forhandlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
No 166. Løverdagen. den 17de Septbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus stifteidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Blandinger. Om den nylig saa ulykkeligt omkomne franske Kronprinds, Hertugen af Orleans, fortælles følgende Træk: Fanny Elsler blev ved Opførselsen, af en Ballet, i hvilken hun spillede, overøst med Bifald og Blomster. En Rosenbouquet, der blev kastet ubehændigt, fløi ind i Prindsens Loge og faldt ned imellem ham og hans Gemalinde. Jdet den faldt gik den op, og Blomsterne spredtes ad til alle Sider. Hertuginden geraadede i Forlegenhed. "Det vilde blive for langvarigt, hvis vi skulde kaste Roserne enkeltviined paa Scenen, sagde Hertugen: Vi maae binde dem sammen igjen." Han tog strax et af Hertugindens kostbare Armbaand, hvormed han bandt Blomsterne sammen. - Hertugen tog paa en af sine sidste Reiser ind i et ubetydeligt Gjæstgiversted i en lille By i en af Frankrigs østlige Departements, og forlangte Kjødsuppe. Værten, der uden Møie havde faaet sin Gjæsts Navn at vide, vilde drage sig Hertugen af Orleans's Nærværelse til Nytte og leverede en Regning paa 500 Francs. Prindsen nøiedes med at gjøre den bemærkning, at han fandt Prisen noget høi, og lod Stedets Maire anmode om, at indfinde sig hos ham. Denne efterkom i Hast Anmodningen, og Hertugen sagde til ham: "Det glæder mig, Hr. Maire, at en aldeles uventet Omstændighed har bragt mig i Stand til, at komme Deres Communes Fornødenheder til Hjælp. Her er tusinde Francs til dette Øiemed, og jeg begjærer af Dem blot den Tjeneste, at De betaler min Kjødsuppe." Mairen betalte denne med 5 Francs, og de Fattige nøde saaledes Gavn af deres ublue Medborgers Havesyge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Fyrst Gagarins tragiske Endeligt i Petersborg ved at blive skudt af en i Forstdepartementet ansat Embedsmand, tidligere Officier og af tydsk Fødsel, fortælles nu saaledes: Den nævnte Embedsmand havde for længere Tid siden paa høiere Sted gjort Anmeldelse om mange Misbrug og Underslæb, der fandt Sted i Forstforvaltningen; men en nedsat Commission erklærede hans Angivelse for Bagvaskelse, og da han ikke tag, blev han som en Sindssvag indspærret i et Galehuus, hvor han næsten forblev et Aar, inden det lykkedes hans Venner og Lægernes Vidnesbyrd at bevirke hans Befrielse. Herpaa lod Fyrst Gagarin ham kalde, lovede hans Gjenindsættelse i Embedet og vilde, i Betragtning af hans Lidelser, række ham en Pengeunderstøttelse, som han tog ud af sin Pult og talte af, da Embedsmanden pludseligt tog en Pistol frem og aftrykte den paa Fyrsten med de Ord: "Du giver mig Penge; her tag min Tak derfor!" Morderen gjorde ingen videre Modstand, og dømtes nu til en Straf af 5000 Stokkeslag, som han dog ikke udholdt, da han allerede den 30te Aug døde i Militairhospitalet, efterat have udstaaet en Deel af Straffen. Et fransk Lægeblad beretter følgende galvaniske Experiment: Man skjar Hovedet af en Kat, tog, da Blodløbet standsede, Rygmarven ud og erstattede den ved et Amalgam af Qvægsølv, Sølv og Zink, strax begyndte Pulsationen paany og Legemet gjorde forskjellige Bevægelser. Ved en anden Kat fyldte man Hjerneskallen og Hvirvelstøtten med hiin samme Substants. Dyret syntes atter at have faaet Liv, det hævede Hovedet i Veiret, aabnede og lukkede Øinene og forsøgte, seende stift frem for sig, at gaae, naar det faldt, stræbte det altid at komme paa Benene igjen. Det forblev i denne Tilstand, 20 Minuter, faldt da om og laae uden Bevægelse. Blodeirculationen samt den anmalske Varme syntes igjen ganske kaldte tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Kartoffelost fabriqueres i Sachsen paa følgende Maade. Man koger gode hvide Kartofler, skræller dem, efterat de ere blevne kolde, og forvandler dem ved et Rivejern eller en Morter til en blød Masse. Til 3 Etager man 1 T suur Melk og det nødvendige Salt. Godt afknuget maa Massen tørres i 3 Dage; derpaa knuges igjen og da tørres i 14 Dage. Jo ældre denne Ost bliver, desto bedre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
J China levere Silkeormene, foruden Silken, og saa en Delicatesse for Ganen. Pupperne ristes nemlig, Skallen aftages, og de vise sig da i Skikkelse som smaae gule Masser, der see ud som Karperogn. Derpaa steges de, overheldes med Kjødsuppe, og koges nogle Minuter. Endelig trykkes de itu med en Træskee, der tilføies pidsket Æggeblomme, og de serveres som Crem. Det er nu Mode, at Damer udbringe Taaster over Bordet. Ved det russiske Keiserpars Sølvbryllup udbragte saaledes Fyrstinde Paskewitsch det feirede Pars Skaal. Amerikaneren Bird i Pittsburg har myrdet sin Kone paa en rædsom Maade: Han surrede hende fast i en Lænestol og stak Jld i hendes Klæder. Han dømtes kun til Fængsel paa Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Et otteaarigt Barn i Dunkirchen, der i Solskinnet havde lagt sig paa en Balkon og var falden i Søvn, fandtes kort efter qvalt af Heden. Ved London har en christelig Conditor lagt Beslag paa Liget af en Mand, som skyldte ham 5 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Fædrelandet. J den roeskildske Stænderforsamling blev i Sagen om de stænderske Comiteer Balthazar Christensens og Brændeviinsbrænder Sidenius's Amendement: "at de foreslaaede stænderske Comiteer fraraades som ikke tilfredsstillende Folkets Trang til en friere Udvikling af dets Samfundsforhold, da det sattes under Afstemning ved Kugler, forkastet med 47 St. mod 14; hvorved altsaa Comiteens Forslag om, at de foreslaaede stænderske Comiteer tilraades, blev at ansee som billiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Procurator Christensen staaer dog ikke ganske ene i sin Protest mod de stænderske Comiteer. Tvende Mænd af Folket have sluttet sig til ham. Sognefoged Petersen har reent ud erklæret, at den nye Jnstitution vil have Stændernes Undergang til Følge. "Og hvad ville vi faae istedetfor de ruinerede Stænderforsamlinger, spørger han: Maaskee en Forsamling, der snarere kunde ansees for et Regjeringscollegium end en folkelig Jnstitution." – Brændeviinsbr. Sidenius bekæmper Comiteen. "Jeg gjør det – siger han - for at det ikke skal siges, at jeg har været enig med at grave en Grav til at begrave vor nærværende Stænderinstitution. Jeg troer – vedbliver han - at Regjeringen har gjort dette Forslag om stænderske Comiteer for at afværge Petitioner af samme Art som de, der forrige Gang bleve indgivne, baade fra den nærværende Forsamling og fra den jydske, og Regjeringen har virkelig et meget godt Mid deel til at vinde den Tid, som den saa gjerne vil vinde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Under den endelige Behandling af Sagen om stænderske Comiteer erklærede Grev Schulin, at han vilde ansee det for den største Ulykke for Danmark, hvis en constitutionel Forfatning her skulde blive indført. Men - tilføiede han - jeg føler mig overbeviist om, at dette ikke vil skee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
Den i Stænderforsamlingen ang. Forbedringer i Huusmandsklassens Kaar nedsatte Comitee har foreslaaet en Petition, hvori henstilles 1) at Arbeidstiden ikke, selv i de længste Sommerdage, tør udvides over 12 Timer; 2) at Opsigelsestiden for Leiehuse paa Landet maa fastsættes til en vis bestemt Tid mellem 1ste April og 1ste Mai, med et halvt Aars Opsigelse; 3) at Huusmændenes Pligtarbeide, for saavidt det ei anvendes til Høsten, skal bestaae enten i bestemt Arbeide eller i enkelte Dage om Ugen eller Maaneden; 4) at det maa forbydes at udøve Huustugten over gifte Folk af Huusmandsklassen. Provst Plesner bemærkede herved bl. A. at han troede, der var noget Mere at udrette i den opgivne Retning, end Comiteen havde gjort, han stillede desaarsag adskillige Amendements, som tilsigtede en yderligere Forbedring i Huusmandsklassens Kaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
J Stændernes Møde den 5te Septbr. bemærkede Præsidenten, at Cand. juris Ussing, der er antaget som fjerde Protocolfører, vil tiltræde sine Functioner. Der er endnu 7 kongelige Sager, som slet ikke ere blevne behandlede, og 4 have kun været Gienstand, for foreløbig Behandling. Af de 16 private Sager er kun 1 bleven endelig behandlet, 3 foreløbigen og 12 slet ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-17
I Anledning af, at Proprietair Christensen i den roeskildske Stænderforsamling forleden havde yttret, at det var ham bekjendt, at der ved Sessionerne just ikke vises den humaneste Behandling, navnlig ikke mod Lægdsmændene, har Generalkrigscommissair Frisch, ved Kammerherre Abrahamsen, i Forsamlingens 35te Møde, afæstet ham hans Erklæring, om ovennævnte Yttring blot er henkastet i Almindelighed, eller om han har sigtet til et ham bekjendt specielt Tilfælde, hvori der af Sessionen ikke er viist den humaneste Behandling. En haard, men velforskyldt Skjæbne ramte dette anmassende Andragende. Lehmann var, med Steenfeldt og Kherre Moltke, enig i, at den ene rigtige Maade, at behandle det oplæste aldeles absurde og irrelevante Andragende paa, var, at Stænderforsamlingen afviste det." Grosserer Hansen var af samme Mening. Drewsen sagde: "Ogsaa jeg mener, at Stænderforsamlingen er fuldkommen competent til at afvise et saa absurd Andragende. Man vilde ellers staae Fare for, at faae Mange af den Slags Sager fra saadanne tappre Herrer, som den, fra hvem dette Andragende er kommet; en tapper Herre maa han vel være, da han har optaget en Stridshandske, som ikke var tilkastet ham." Paa given Anledning yttrede Lehmann endvidere, med Hensyn til, at han havde kaldet Andragendet absurd: "Jeg brugte kun hiint Udtryk, for at udtale min Anskuelse om en Skrivelse, der i sin Form forekommer mig ligesaa latterlig, som jeg troer, at den i sin Realitet er ubegrundet." Ved Afstemning vedtog Forsamlingen, at man skulde gaae over til Dagens Orden.