Berlingske Tidende, 1807-10-23
For den Jordbruger, som bruger Sommer Staldforring i Aaret 1807, fra Græsningens Begyndelse indtil Ævret opgives, til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke mindre end 15 eller hans hele Besætning, og meddele Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Foringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. nas 30 Forr den største Mængde af sommerforede Høvider dernæst, ikke mindre end 10 Køer, 25 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, ikke mindre end Køer, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kunne vindes af alle, uden Forskiel af Stand; de som have et lidet Jordbrug ville, under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst komme under Betragtning, og Huusmænd for et ringere Antal, dog ikke for mindre end 2 Køer. Prembrnudsettes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. opnaaelse. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætningeder er foret paa Stalden, hvormed Høve derne ere blevne forede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melket og Smørret, og endelig Sammenligning i det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klover. Premierne maae askes i December i 807. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at forullige Kreaturernes Jver, naar de fores paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmærkning : at ved hver Malkning 3 pleier man at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen have Uleiligheden. Ved nærmere Erfaring herom ønsker Selskabet dog at oplyses. 16. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kunne fores med Roer og Rødder, saasom Kaalrabi, Gulerødder, Hvideroer (Turnivs), Kartofler, Sukker Beder, (Runke Ruben) m.v. og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sød vanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelige Erfaringer her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsættes derfor følgende Premier: For den Landmand, som forer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1807 paa ei mindre end 4 Tdr. Land, den anden Guldmedaille. For ei mindre end paa 2 Tønder Land, den tredie Guldmedaille. For ei mindre end paa een Tønde Land, den første Sølvmedaille. Disse Premier udsættes særskilt for de 7 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg ville med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Ved Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Art Føringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden andet Foder, samt Qvægets Mængde, Befindende, og Malkning derved. Selskabet ønskede tillige, at det maatte blive bemærket, hvormeget enten i Maal eller Vægt et Hoved havde faaet af hvert Slags Foder, i de Maaneder det var blevet foret, hvilke tillige maatte benævnes. En nøiagtig bekonomisk Beregning over den Fordeel, som lige Jordsmon ved denne Kultur afgav frem for ved Halmfoderet efter Kornudsæd, enten i Henseende til Melkningen eller Kreaturernes Forring og Fedning, vilde Selskabet ogsaa modtage med fortrinlig Opmærksomhed. Dem, som benytte sig af Kaalrabi under Jorden og Gulerødder til Qvægets Forring, vil Selskabet give Fortrin, under Forresten lige Omstændigheder. Æskningen matte indkomme inden 1 November 1808. 17. Det for Land=Almuen saavelsom for Borgerne fornødne Suul er i de sidste Tider steget til høie Priser, der endog ikke staae i Forhold til Kornpriserne. Af saadanne Suulvare er Flæsket det vigtigste. Aarsagen til Flæskets høie Priis synes, næst Kornpriserne, fornemmelig at være denne, at Gaard og Huusmænd ved Fælledskabets Ophævelse og ved Udflytninger ikke, eller dog ikkun faa Steder, ere komne i Brug med at opføde Sviin med Rødder og Grønt fra Have og Mark, og finde det under de høie Kornpriser uforderlagtigt, ved Korn at føde og fede flere Sviin end dem, de bruge til egen Huusfornødenhed. Det er imidlertid bekiendt og ved Erfaring bekræftet, at Grise, saasnart de kunne undvære Moderens Melk, opførdes meget got ved Rødder (satsom Rødbeder, Pastinak, Gulerødder.) Salat, Kløver og andet Affald fra Loen, Haven og Marken, og at de endog kunne med Fordeel fedes ved Gulerødder, givne i tilbørlig Mængde. Selskabet tager Anledning deraf til at udsætte følgende Premier : For den Bonde eller Bondegaards Bruger, som opfødder og tillige feder et betydeligt Antal Sviin, ikke mindre end 20 Stykker paa den meest oekonomiske Maade og ved Attester beviser, at samme ere slagtede og solgte, inden de naaede et Aars Alder; at de have været opfødte paa et dertil indhegnet Stykke Jord med al Slags Grønt fra Haven og Marken, samt Mel og Valle, og fedede med den mindste Forbrug af Sæd, en Premie af 100 Rdlr. For det nærmeste herudi gjorte Foretagende med ikke mindre end 10 Sviin 50 Rdlr. For det derpaa med ikke mindre end 5 Stykker, 25 Rigsdalet. Attesterne, som maae være omstændelige og nøiagtige, og indrettede i Overeensstemmelse med den 3 §. i Forerindringerne til Premie=Listen, maae forklare hvad Vægt de tillagte Sviin have opnaaet, til hvilken Priis de ere solgte; ligesom det og maae bevidnes, at den brugte Føde maade ei er almindelig bekiendt og brugelig i den Egn, og at Svine=Arten er fortrinlig god og trivelig. Møllere, Kroeholdere og Brændeviinsbrændere kunne ikke konkurrere til disse Premier, som ellers kunne æskes inden December Maaneds Udgang næste Aar. Og da det er bekiendt af andre Landets Erfaringer, at Sviin kunne fedes ved Gulerødder, men man har ikke her i Landet, i det mindste ikke nogen offentlig bekiendtgjort Erfaring, om saadan Fedning giver en større Vægt af Flæsk og Fedt, og derhos af ligesaa god Egenskab som den Fedning, der bevirkes ved Korn; saa vil Selskabet med Fornøielse modtage og efter Omstændighederne belønne den paalideligste og meest oplysende Beretning fra Jordbrugere, de være af Bondestanden eller uden for den, i saadant Forsøg med Beregning over Bekostningen og Fordelen i Forhold til Fedning med Korn. Ved saadant Forsøg og Beregnings Affattelse kunde maaskee lægges til Grund det i Professor Begtrups Bemærkninger om det engelske Landbrug S. 521 indførte Priisskrivt. Om Svinenes Behandlingsmaade findes Underretning :Hr. Professor Viborgs Veiledning til Svinets Behandling, som Huusdyr. Kiøbenhavn 1804, hos Proft. 18 Ligesom Priserne paa Flæsk have i de senere Tider været usædvanlig høie, saaledes ere de det ikke mindre for Fiær kreature, og det er vigtigt, saavel for Land=Almuen som Borgerne, at disse kunde nedsættes. Det er at formode, at der kunde gives Midler, hvorved det blev lettere for Landmanden at forøge Tillæggene af smaae Kreature, saasom Høns, Kapuner, Kalkuner, Ænder og Giæs. For at opmuntre hertil udsættes følgende Præmier: For den Bonde Bondegaards=Bruger eller Huusmand, som tillægger og opfødder til Salg, paa den meest oekonomiske Maade og med det mindste Forbrug af Kierne et betydeligt Antal af anfør ture, en Præmie af 50 Rdlr. For det nærmeste herudi gjorte Foretagende, 30 Rdlr. For det derpaa, 20 Rdlr. Attesterne, som maa være omstændelige og nøiagtige, maa bevise, hvor mange af hvert Slags der ere tillagte og opfødte, at Opfødningen er skeet i et dertil bestemt Hønse huus, og hvormed de ere opfødte, samt at de ere afsatte en ten til Hønsekræmmere eller Kiøbstædsolk. Æskningerne indsendes inden dette Aars Udgang. 19. For dem, som giøre de bedste Indretninger til Enges Vanding, udsættes følgende Præmier: Den første Guldmedaille for det vigtigste Foretagende. Den anden Guldmedaille for det bedste herefter. Den tredie Guldmedaille for det næste derpaa Præmierne æskes i Aaret 1807, da i de attesterte Jndberetninger maae godtgiøres, hvor stort Stykke England der, ved at paastemme ferskt Vand, er blevet forbedret, samt hvor meget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvor meget der for Vandingen er blevet avlet paa samme Jordsmon. Til desstørre Opmuntring for denne høifornødne Flid udsættes Præmierne for de 7 geistlige Stifter i Dannemark, Det er bekiendt, at iblandt al Vindskibelighed i Landvæsenet, der der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. For dem, som maatte ønske nogen Efterretning om Omgangsmaaden, anmærkes herved, at dertil i Almanakkerne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. 20. J de senere Aar har Dannemark erholdt et betydeligt Antal af Huusmandspladser med 2, 3 indtil 6 Tønder, Land. Disse smaa Lodder kunde, naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Nytte for Staten ikke blot som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillig ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturproduktionen. Jmidlertid har Erfaring viist, at denne Hensig, med slige Lodders Anlæg ikke ganske er opnaaet, og den vi aldrig opnaaes, før deres Besiddere indføre en ganske anden Dyrkningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmændslodders rette Behandling er bleven meddeelt uskiftede Huusmænd, ved at lade trykke og for en meget lav Priis udsælge afg. Provst Høeghs Anviisning til et vel indrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrkning omstændelig er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Præmier: For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Dannemark, som ved paalidelige Attester godtgiør, at have dyrket sin Mark og have paa den bedste Maade, og af samme udbragt den største Fordeel, saaledes, at han med sin Familie ernærer sig deraf, enten ganske eller dog uden betydelig fremmed Jndtægt, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den Huusmand der næst efter har gjort det meeste, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. Præmierne, som i nogle Aar efter hinanden ville blive udsatte, kunne æskes til Aarets Udgang 1808. Selskabet har nævnet Høeghs Plan som den fuldkomneste i det Hele. Men da saavel Loddernes Størrelse som Jordernes Beskaffenhed og andre færegne Omstændigheder kunde i nogle Egne giøre en anden Behandlingsmaade nødvendig saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønster, som Betingelse ved Præmiernes Æskning. Følgende Punkter ville fornemmelig komme i Betragtning. 1. At Loddens Størrelse ikke er over 6 til 7 Tønder Land. 2. At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kiøkkenurter og Frugttræer. 3. At saavel haven som Marken er godt indhegnet. 4 At Agerlandet i det mindste er inddeelt i fem Marker. 5. At der saaes Rødkløver, og bruges Staldføring i Sommermaanederne. 6. At Huusmanden avler selv det nødvendige Foder, saa at intet Kreatur enten Sommer eller Vinter tinges ud paa Foder. 7. At der paa Lodden ingen Heste holdes. 8. Plantning af Pile og andre nyttige Træer omkring paa Grøvtvolden, Bieavl, Kartoffelavl o. d. vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Præmie. Skulde ingen Huusmand, som inden den bestemte Til havde sin Lod i fuldkommen Stand, melde sig, vil Selskabet tage i Betragtning den, som uden at være ganske færdig med sine Indretninger, beviser at have begyndt dem efter den bedste Plan, og agter at fortsætte dem. 21. For største Mængde og bedste og bedst bevarede, samt i Handelen afsatte Humle, plantet i Aaret 1803 og avlet 1807, udsættes: En Præmie af den første Guldmedaille eller 100 Rdlr., for ikke mindre end 3 Skippund, beregnet til 320 Pund pr. Skippund. En Præmie af den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr., for ikke mindre end 2 Skippund. En Præmie af den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr., for ikke mindre end et Skippund. Attesterne maae desuden godtgiøre, at Humlen enten er afsat eller skal afsættes; og for saavidt den er afsat, da Beviis fra Kiøberne, at de med samme have været fornøiede. og for saavidt som den endnu skal afsættes, at den da er saaledes indpakket, at den, uden at fordærves eller forfalskes, kan sendes til ethvert fraliggende Sted. Disse Præmier udsættes for Dannemark særskilt for hvert af følgende Stifter saaledes: 1) For Siellands Stift For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskildt 3 lige Primier, som for Dannemark. Ligeledes udsættes 3 Præmier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendommerne Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kunde vinde forbemeldte Præmier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. De, som boe i Egne, hvor denne Avl ei er almindelig, kunne ogsaa æske med mindre Mængder, og ville efter Omstændighederne blive belønnede med mindre Præmier. En tilstrækkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer, tæt pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Præmie=Æskende, og i det mindste et halv Lispund eller 8 Pund af den med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Præmierne æskes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prøver ikke indleveres til det for November, og ikke efter December 1807; men fra Norge inden December Maaneds Udgang 1808. Jde medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humlen er af 1807 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af een og samme Jordbruger: og ønskede Selskabet. tillige at faae Efterretning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart og paa hvor stor Plads den er avlet. J Fald en saadan tydelig og omstændelig Efterretning med følger, vil det ved Præmiens Tildømmelse blive taget Betragtning, ligesom og den bedste Jndpakningsmaade, naar aft for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet agter at fortsatte disse Præmier for Humle i paa følgende Aaringer.