JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Den Engelske Gouverneur paa Dominique var ved Contreadmiral Missieussy's Ankomst saa vis paa, at hans Escadre var Engelsk, at han ordentlig sendte ham en Loods i Møde. De Engelske mistede her alle deres Magaziner og Skibe, samt 8 til 900 Mand, 6 Canoner og hele Militsens Vaaben. Branden i Staden Roseau, som de selv var Skyld i, har foraarsaget dem et Tab, som beløber sig til langt mere end de 100 Skibe, som de Franske have taget. - Admiral Missieussy har tjent som Øfficier ved det forrige Kongelige Franske Mariner corps. J Begyndelsen af Revolutionen migrerede han, og var en af de faa som reddede sig i den Quiberonske Massacre. Da Napoleon tilbød ham at lade ham udslette af Emigrantlisten, modtog han Tilbudet, under den betingelse, at han skulde give ham Leilighed til at maale sig med Engellænderne. Da Keiseren vilde udsende den Rochefortske Flaade, lod han ham kalde og anbetroede ham Commanden over samme. (Fortsatte Efterretninger om Tønningen.) Klude ere her en betydelig Udførselsartikel. Stude kjøbes magre i Jylland, sættes paa Græs og fedes i det Eiderstedske om Sommeren, og sendes derpaa, omtrent 3000 i Tallet, til Hamborg. - Et Garverie, som har existeret her i en Tid af tre Aar, har meget formindsket den ellers anseelige Udførsel af Huder. Af Smør sendes meget til Hamborg. Den Eiderstedske Uld er fortrinlig god, og kjøbes her meget af Hamborgerne. Qvægavlen er iøvrigt ikke betydelig. Temmelig betydelig er derimod Handelen med Bygningstømmer. Saavel fra Østersøen som fra Norge komme her hele Ladninger deraf, som deels forblive her, deels sendes i Smaa fartøier til de omliggende Egne. Med Svenske Jern og Engelske Steenkul drives her stærk Handel. Der indføres meget Engelsk Steengods. Viin indføres her nu directe og i langt større Mængde end før. Tønningerne ere siden den Tid, at man har begyndt at bloquere Elben, komne temmelig paa Spor efter, hvor Hamborgerne faae denne og adskillige andre Artikler fra. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Paa den beskyldning, at der paa Privatverfter til Unytte er bleven bygt Krigskibe paa Kongelig Regning a., svarede den anklagede Lord Melville følgende: Han indsaae, at de Skibe, man havde contraheret om, vilde blive for sildig færdige, og han kjøbte derfor 176 Smaafartøier, som kostede 300,000 Pund Sterling. Disse bruges nu som Convoyer i Nordsøen og bøde paa Manglen af stærkere Skibe. Ved sin Tiltrædelse fandt han kun 81 Linieskibe, hvoraf 17 kunde bruges hjemme. Dette Tal stod ikke i noget passende Forhold til Antallet paa de Franskes Linieskibe, som var henved 70. J Aaret 1804 fandt han, at der kun var 6 Linieskibe i Arbeide, og at disse ikke kunne blive færdige førend 18067. Af nogle, som skulde været færdige i Maji 1804, var endnu neppe Kjøllen færdig. Han saae sig derfor nødsaget til at betjene sig af Privatverfter, og at kjøbe 64 gamle Skibe, hvoriblandt 9 Linieskibe &c. -Man seer af alt dette, at den Engelske Marine langt fra ikke er i saa glimrende en Forfatning, som man i Almindelighed troer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
En Jtaliener, som havde villet myrde en Marquis i Lissabon, er, efter at man havde afhugget ham Hænderne, bleven levende sønderslidt af Heste, en Straf, som man ikke skulde tro, at nogen cultiveret Stat ville paalægge en Forbryder i Aaret 1805. Den bekjendte Tallien, der har styrtet Robespjerre, skal nylig være død i Alicante. Det hedder, at der istedet for det foreslaaede geistlige Collegium for det lærde Væsen i Dannemark, skal oprettes et eget Departement, som Hertugen af Augustenborg skal være Chef for. Men Cancelliet beholder dog fremdeles Directionen over Kirkevæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Keiser Alexander har erklæret, at han aldeles ikke vil opgive sit Neutralitetsystem, og at han hverken med Frankrige eller Engelland vil gjøre fælles Sag. Men han tilbyder sig at være Fredsmægler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Nyeste i. deris
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Kjøbenhavn. No. 71. Den 17 Junii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Den rige Lord Mulgrave i Engelland var engang i et Selskab, hvor man saaledes taxerede adskillige rige Folk. "Mine Herrer," sagde han: "jeg hører, at De meget nøie kjender disse Folks occonomiske-Forfatning. En af dem skylder mig just ti Tusinde Pund. Han undskylder sig bestandig med, at han er uformuende, og jeg har derfor hidtil ikke for Alvor villet tvinge ham til at betale mig min Fordring. Men dersom jeg var vis paa, at han virkelig er saa riig, som De siger, saa kan jeg ikke negte, at jeg jo ønskede at lade ham indkalde for Retten." - Alle de, vi her have nævnt Dem Lord, raabte nu de Tilstedeværende: "kan De være forvisset om ere saa rige, som vi have sagt. - Vel, svarede nu Lorden: "for ret at overtyde mig om, at De ikke feiler i Deres Formodninger, beder jeg Dem at besvare mig et Spørgsmaal, hvor riig troer De vel jeg er, Jngen vil i dette Tilfælde bedre kunne dømme, om De gjetter rigtig end netop jeg selv." - Den ene sagde nu to Millioner Pund, den anden 2 1/2, og saa fremdeles. - Da de vare færdige med deres Taxationsforretning, sagde Lorden smilende: "Mine Herrer, De har alle taget feil Skal jeg slutte fra mig selv til de Andre, saa bliver det nok bedst, at jeg indtil videre anseer min Skyldner for en uformuende Mand."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Blandede Nyheder. Det Selskab af Engelske Konstberiddere, som nylig er ankommen her til Hovedstaden fra Sverrig, bestaaer af sytten Personer, hvoriblandt to Fruentimmere. De føre 25 Heste med sig, og den Bygning af Træ, hvori de i Dyrehaugen ville vise deres Konster, koster 800 Rdlr. Man lover sig meget af deres Konster. Den ene af dem kan staae paa Hovedet paa Hesten og lade den løbe i fuld Galop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
J disse Dage var der opslaaet en nydelig Leir for Kongens Regiment paa Nørrefælled ved Jødernes Kirkegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
J Kotzebues Erinnerungen von einer Reise aus Liefland nach Rom und Neapel, T. 2, S. 410- 11 siges: Thorvaldsen, en Dansk, overgaaer langt de i Rom værende Franske Billedhuggere. Han har fuldendt en herlig Jason med Væder skindet i colossalsk Størrelse, som han i dette Øieblik udfører i Marmor for den rige Banquier Hope. Skade at Lykken ikke har været Konstneren gunstig ved Valget af Marmorblokken; den har mange slemme Pletter. Foruden Jason saae jeg endnu hos ham en allerkjereste Ganymed, som han nu ligeledes udarbeider i Marmor for en Russisk Grevinde. En skjøn kraftfuld Buste af den udødelige Bernstorff pryder Konstnerens Værelse. Thorvaldsen gjør sit Fædreneland, Ære; i Kraft, overgaaer han endog Canova *).J Frankrige er det d. 28 Martii d. A. ved et Keiserligt Decret blevet forbudet at trykke Kirkebøger, Psalmebøger, Kirkemusique, Catechismer og Bønnebøger, uden udtrykkelig Tilladelse af Rigets Diocesbisper. Denne Tilladelse maa i Fremtiden staae ordlydende trykt foran i hver af dette Slags Bøger. J modsat Fald confisqueres den som Eftertryk. - J samme Land er der udkommet et Skrivt af en Hr. Pisson, forhen Medlem 7) Thorvaldsen er født her i Kjøbenhavn af fattige Forældre. Ogsaa hans Fader har været Billedhugger. Han er omtrent nogle og tredive Aar gammel. af det coustituerede Selskab, hvori den Sætning lægges til Grund, at en Stat ikke kan være lykkelig, uden fuldkommen Religionseenhed, som er lige saa nødvendig som Eenhed i Maal og Vægt. Han beviser, at den Catholske er den, der fremfor alle fortjener at indføres, og at alle Religioner maatte forenes i denne som i en fælles Middelpunct. Stakkels Oplysning, Skulde din Vugge nogensinde blive din Grav, J en nyere Reisebeskrivelse til Caienne, læser man en Efterretning om den til dette Land deporterede Collot d'Herbois's Endeligt, som er skrækkeligt. Negrene hadede ham og spottede hans Elendighed. Han havde Krampetræk i alle sine Lemmer, og led gyseligen. Da Lægen besøgte ham i hans sidste Stund, hvor han laae i en hidsig Feber, sagde han, jeg sveder stærkt. Lægen var saa grusom at svare ham: De udsveder Forbrydelser! Han spyede hele Strømme af Blod, og da han var død, begravede Negrene ham saaledes, at Halvdelen af Legemet stak frem af Jorden, og tjente Navne og Krager til Føde. Saaledes endte denne blodtørstige Terrorist sit syndige Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
J Qujerin, Maratførsten Scindiahs Hovedstad og i dens Omegn, er der udbrudt et Slags Pest, som allerede har dræbt 70,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
J Engelland er der død en Sir W. Pultene, i sit 85 Aar, som har efterladt sig to Millioner P. St. (12 Mill. Rigsdaler), men intet Testamente. Den 4 Junii fyldte Kongen af Engelland sit 68 Aar. Han er for nærværende Tid den ældste Konge i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Da Napoleon ved sidste Kronning tog Jernkronen fra Alteret og satte sig den paa Hovedet, sagde han med lydelig Stemme: "Gud gav mig den; vee den, som vil angribe den!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Staden Arles besidder blandt sine Antiqviteter en Obelisk, som er 47 Fod høi, men hvis Piedestal maatte repareres. Denne Støtte blev igjen opreist ved Kronningshøitideligheden. Dens Spidse var prydet med det Keiserlige Vaaben og i Mar moren var Napoleons Navn udgravet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
J Augsburg har man nylig sat den hellige Afras Been otte Dage offentlig til Skue. 130,000 Mennesker, meest Bønder, hvoriblandt mange Krøblinger a., gjorde en Reise paa 15 til 20 Mile, for at besøge denne Helgen. Ogsaa i Brüssel har man trukket en saadan Helgen frem, og utallige Menneskeer stimle desaarsag derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Den Baltimoreske Tidende melder, at den Franske Keiserindes Moder har været med som Reisende paa en Fransk Fregat, der er bleven tagen af de Engelske og ført til Bermuda J Dag (d. 18 Junii) bleve Deelinqventerne, Marineren Søren Dam og Styrmand Nissen, henrettede paa Østerfælled. Den første i Morges Kl. 7 og den sidste Kl. 8 1/2. Søren Dam var klædt i en hvid Trøie og havde en hvid Nathue paa Nissen, i en simpel Frakke. Marineren gik uforsagt sin Død i Møde. Han gik med stærke Skridt ud til Retterstedet, og klædte sig selv af da han kom paa Retterstedet. Nissen derimod gik meget langsomt, og maatte nogle Gange standse underveis. Men da han kom op paa Chaffottet var han uforsagt og klædte sig selv af. Den samme Koldsindighed, som Marineren viiste her, viiste han ogsaa da man forkyndte ham hans Dødsdom i Arresten. At hans Hoved skulde sættes paa Stage, var det eneste som opvakte nogen Betænkning hos ham. - Executionen udførtes med største Orden og Hurtighed. Den kunde umuelig udføres, hastigere med en Guillotine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Nyeste Skilderi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Kjøbenhavn. No. 72. Den 21 Junii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Physiognomier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Portraitmalere. De ere det eneste Slags Malere, som ret kunne fortjene noget i Kjøbenhavn. En Portraitmaler kan, om han end ikke er nogen stor Konstner, leve her meget anstændigen, medens Raphael selv, om han ulykkeligviis var bleven født i vort Aarhundrede og vor Hovedstad, neppe vilde fundet Livets Ophold blot ved sin Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Portraitmalere ere i Almindelighed de største Smigrere, og Smigrere gjøre, som bekjendt, sædvanligst meest Lykke i Verden. Jngen taber mere ved at holde sig til Sandheden, end netop dette Slags Konstnere. Det er især Damerne, som lade sig skildre, og den, som ikke forstaaer den Konst, at forvandle et Skabilkehoved til et Gratiehoved, en Medusa til en Venus, maa aldrig gjøre sig Regning paa deres Søgning. Han er en ruineret Mand, inden han veed et Ord deraf, og om han end malede Portraiter, som en Van Dyck, vilde han dog snart blive udraabt for den største Fusker. Men ogsaa Mandfolkene ere meget forfængelige i den Henseende. Mangt et Gefæs, hvis Billede ikke fortiente at klines paa et Kistelaag, gotter sig inderlig ved at see sig malet paa et Stykke Elphenbeen eller Pergament, lader det indfatte i Guld, og piner hele Verden med Spørgsmaalet: "om det ikke ligner?" 1. Fornemme Folk betjene sig af Portraiter, som omtrent Kræmmerne af deres Prøvebøger. Har man en Datter eller Søn, som man ønsker givt, saa sender man deres Portraiter til Prove. Simple Folk pryde deres Stadsestue med deres hele Families Contrefeier, ligemeget om de ere nok saa vanskabte af Maleren. De finde ordentlig en Glæde i at see sig saaledes forevigede. Men denne Forevigelse varer sædvanlig kun kort. Naar en saadan Familie døer, sælges hele Skilderiegalleriet til en Marchandiser, som i sin Boutique ophænger mangen en Skræder ved Siden af en Keiser, uden at kjende nogen af dem. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Portraitmalerne, der ofte betragte sig som Menneskets anden Skaber, føle ogsaa tilfulde deres Kalds Vigtighed. De maae betales godt, naar de skulle give sig ret Umage. De kunne tage skrækkelig Hevn over dem, de male, naar de vægre sig for at betale, hvad de forlange. Man har havt Exempel paa, at en riig Mand her i Staden, som eengang lod sig skildre hos en bekjendt Konstner og ikke vilde give ham, hvad han fordrede for Portraitet, maatte dyrt betale denne utidige Paaholdenhed. Maleren forøgede hans Contresei med en Harlequinskappe, og hængte ham i denne Positur op paa Børsen til Haan for hele Byen. Kan der vel tænkes en uædlere og grusommere Hevn? - Og dog har en Konstner engang tilladt sig den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Dyrehaugen. Fordum var det Krøblinger og Syge, der reiste ud til Kirsten Piils Kilde, for at faae deres Forlighed og Sundhed igjen, nu omstunder er det derimod for det meste sunde Folk, der tage derud, for der at øde saavel deres Sundhed som deres Penge. Man trodser Elementernes Rasen; man bryder sig intet om, at der kommer en Syndflod af Vand ned fra Himmelen, man skal og maa udi til Dyrehaugen, og den, som ikke kommer derudreanseer sig for lige saa ulykkelig, som i Overtroens Dage den Krøbling eller Skrantning, der ikke saae sig istand til at drikke Lægedom af den Piilske Kilde. Saaledes virker Vanen med samme Kraft paa den ene Menneskeslægt, som Overtroen virkede paa en foregaaende. J de Catholske Tider gjorde man ordentlige Pillegrimsreiser til denne Kilde; St. Hansdags Nat tilbragte man med Andagtsøvelser og Bønner. Hvor skrækkelig have Tiderne ikke forandret sig. Det Sted, hvor der fordum herskede hellig Andagt, er nu blevet forvandlet til en Tumleplads for fordærvelig Ødselhed, vilde Glæder og udsvævende Laster, Dersom menig Mand tog ud til Kilden, blot for, efter ni Maaneders Fængsel og Dvale, indenfor Hovedstadens Volde, atter at nyde den fri Landluft, og see Vaarens foryngede Pragt, da vilde det være høist ubilligt, at ivre mod en Forlystelse, der er saa naturlig og saa vederqvægende for Jndbyggerne i en Stad som Kjøbenhavn. Men dette er langtfra ikke Tilfældet. Naturen selv synes at flye Dyrehaugen i det Øieblik Teltene lade sig see der. En afskyelig Dunst indhyller denchele Plads, hvorpaa de opslaaes. Mennesker som i Hovedstaden, udbrede Usædelighedens Gift, indfinde sig her i Hobetal. Foragtelige Qvinder, der besnære Uskyldigheden og forgifte den første Kilde til Menneskets Tilværelse, drive her aabenlyst deres skjændige Haandværk. Gjøglere, som fornedre. Menneskets Værdighed, søge dette Sted som det tryggeste Fristed. Den simple Mand vender beruset tilbage derfra og maa prise sig lykkelig, om han ikke har, tilsat, sin Sundhedder. Den simple Tjenestepige vænnes her til udsvævelse og Skjørlevned. Og denne Sædelighedens og Uskyldighedens Grav skulde kunne være noget værdigt Forlystelsested for Kjøbenhavns Jndbyggere? a Vel er den Anvendelse, der gjøres af de Penge, som Pladsene her indbringe, meget ædel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Det er Gjentofte=Hospitals Syge og Fattige, der nyde dem. Men, at, hvad er Gavmildheden, naar den kjøbes med Uskyldighedens Taarer og paa Sædelighedens Bekostning. Man vil maaskee indvende, at saadanne aarlige og bestemte Folkeforlystelser ere almindelige i de fleste Lande. Men hvad beviser det? Jntet andet, end at man i de fleste Lande bærer mere Omsorg for den enkelte Borgers Opdragelse, end for hele Menneskeclassers. Man taler saa meget om fordærvede Sæder og den tiltagende Mangel paa Moralitet, men man betænker ikke, hvor let det ved saadanne Leiligheder er for Usædeligheden, at udstille sine Garn for den raa og store Hob. Behøyes der vel mere end berusende Drikke og forføriske Qvinder, anbragte paa Steder, hvor Menneskene netop komme i den Hensigt at forlyste sig, for i en Række af nogle og tredive Dage at styrte mange Uerfarne i Lafternes Svælg:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Blandede Nyheder. J Assens Amt har en Bondekarl begaaet et Drab paa en anden Karl med en Trælysestage, Acterne i Sagen saavel som den Lysestage, hvormed Drabet er begaaet, er af Amtmanden i disse Dage indsendt til Hof= og Stadsretten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Paa Torvene i Kjøbenhavn gjøres nu den skjønne Indretning, at der anbringes ordentlige Veierboder, hvori alle de Fødevarer, som kjøbes der af Bønderne, veies med justeret Maal. Paa Gammeltorv er der allerede opreist en saadan Veierbod, J Hr. Assessor Høst's Tidsskrivt: Ei blot til Lyst, findes to mærkværdige Documenter. Det ene er et Brev fra Kongen af Sverrig, dateret Stralsund, den 3 November 1804, og det andet en Jndskrivt af Ludvig den Attende selv forfattet, og leveret til Landshøvdingen i Calmar, med Begjering, at denne, i Tilfælde af, at Ludvig skulde faae sin Fædrenetrone igjen, vilde opreise et Mindemærke paa det Sted ved Calmar, hvor Gustav den Første steg i Land. Brevet lyder saaledes: Ædle og Velbyrdige Generalmajor!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Efterat jeg ved Eders underdanige Skrivelse af 25 Oct. var bleven underrettet om Hs. Maj. Kong Ludvig XVIII's Afreise, har jeg ei længere villet opsætte at erklære saavel Eder Selv i Særdeleshed, som øvrige Embedsmænd og Betiente i Calmar, samt Stadens Jndvaanere det særdeles Velbehag, hvormed jeg har optaget Alles i Anledning af bemeldte Herres Ophold i Sverrige udøvede gode Forhold. Kong Ludvig XVIII har selv givet dem dette Vidnesbyrd, hvorpaa jeg saameget mere har fæstet Hensyn, som jeg troer det egner Svenske Mænd at vise Agtelse og Ærefrygt for ethvert Lands lovlige Øvrighed. De yttre derved paa den mest tilfredsstillende Maade deres Troskab imod og Hengivenhed til mig. Om denne min Tænkemaade overdrager jeg Eder at underrette alle Vedkommende og forbliver Eders bevaagne Gustaf Adolf. Jndskrivten er følgende: Gustavo IV Adolpho feliciter regnante Appulsus. Gustavi 1mi Liberatoris Regisque Sveciæ D. XXXI. Maji MDY-Locum Ut tanti viri vel gresrus coleret Ludovicus XVIII. Rex Frangiæ & Navarræ Aregno avito pulsus In Svecia vero. Non exsulans sed Gratiosisimo hospitio fruens Invisit Kal. Oct. MDCCCIV. (o: Under Gustaf IV Adolphs lykkelige Regjering hidkommen besøgte Ludvig XVIII Konge af Frankrige og Navarra, fra sin fædrene Throne nedstødt, dog i Sverrige ikke landflygtig, men nydende den behageligste Gæstfrihed, Gustaf 1 Sted d. 31 Mai 1520, for at hædre endog Fjedene af saa stor en Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Det juridiske Facultet i Kiel har for nærværende Tid kun to Professorer. Siden Feuerbachs Bortgang for et Aar siden er der hverken læst over Criminalret eller Naturret, og siden Patze's hverken over juridisk Encyclopædie eller Statsret. Disse Fag skal en Dr. Schwappe fra Gottingen, som Extraordinair Professor besætte. Men i hine har man endnu ingen ny Professor kunnet faae. Man har tilbudet 141500 Rdlr. aarlig Løn, og dog faaet et halvhundrede Afslag. Prof. Olivarius, som nu er fraværende, har længe ikke læst over den Danske Ret, hvori han er Professor Den navnkundige Hermes, der er bleven ansat som Professor i Kiel, er en Olding paa 77 Aar. Under Preussens forrige Konge havde han og Wöllner stor Jndflydelse. Men den, nuværende Konge afskedigede ham strax ved sin Tronbestigelse, og indrømmede ham et gammelt afsides Capel at præke i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
En foregiven Capitain v. Krüger er bortrømt med sine egne Heste og Vogn fra Husum. Han var sigtet for Deeltagelse i forbuden Hverving, og har efterladt sit Huus og sine Domestiquer uden Herre. Øvrigheden lader ham nu efterlyse i Aviserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
J Aarhuus har der yttret sig Forraadnelsesfeber hos enkelte Mennesker, i hvilken Anledning Doctor og Stiftsphysicus Hahn advarer sine Medborgere for alt hvad der kunde svække Sundheden, og erindrer dem især om, at sørge for Reenlighed og sund Luft i deres Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Det hedder, at Cancelliepræsidenten tiltræder om nogle Uger en Embedsreise til Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Geheimeraadinde Lerches Gaard er nu virkelig kjøbt til en Collegialbygning for 86,000 Rdlr. Grunden skal være 200,000 Rd. værd, efter nærværende Priser. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Den henrettede Nissens Hoved er efter høiere Ordre bleven nedtaget af Stagen. Det samme bliver nok ogsaa Tilfældet med Marinerens, Stagerne vare fra Begyndelsen af ikke indrettede saaledes, at de skulde blive længe staaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Vaccinationen er nu mere udbredt i Sverrig, end i noget andet Land, og hvor stor Modstand end Collegium medicum selv og de fleste gamle Practici anvendte imod dens Jndførelse, har den dog ingen Fiende meere. Collegium medicum har faaet af Kongen endelig befaling, og tillige 500 Rdlr. til Vaccinationens Jværksættelse og til Omsendelsen af Materien, som man oprindelig har faaet af Dr. Munk af Rosenschold, Vaccinationens første og ivrigste Befordrer i Sverrig. - J Dannemark venter man, at der vil blive gjort den Jndretning, at ingen vil blive antagen til Confirmation, førend han har foreviist Attest om, at han er vaccineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Den berømte Campe, som i denne Tid kun arbeider paa sit Tydske Rensningslexicon, benytter sig dertil meget af de i Baggesens Parthenais forekommende Tydske Ord, som han bifalder meget. billedet af Kjøbenhavn, som han for en Snees Aar siden har besøgt, svæver endnu levende for hans Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Borgermester Lesser i Tønningen havde i Aaret 1801 udgivet en Besvarelse paa det Spørgsmaal, ved hvilke Midler kan Tiggerie standses i Staden Tønningen, Den 27 Julii blev den af Lesser foreslaaede Plan til en Arbeids- og Læreanstalt for denne Stads Fattige, med nogen Jndskrænkning, approberet af H. M. Kongen. Men Borgermesteren har maatte opsætte Udførelsen af hans fortræffelige Plan, thi for nærværende Tid gives der i Tønningen ingen Fattige meere. Den fordums Tigger er nu ødsel, overmodig og trodsig. Hvorledes det vil gaae naar Elbbloquaden ophører; det maa Himmelen vide. Det Franske Skuespillerselskab, som nylig er kommet her til Kjøbenhavn fra Sverrig, agter at give store Operaer og Tragvedier, Ogsaa den lille men ældgamle Republik Genua, har nu fundet det raadeligst at give Slip paa Navnet Republik og at søge Ly under det Franske Keiserdømmes Vinger. Den er efter Ansøgning blevet indlemmet deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
De i Gaar ankomne Engelske Tidender, som gaae til d. 10 d. M. melde blandt andet, at man fra Lewardsøerne har faaet Efterretninger fra Admiral Conchrane, dat. d. 2 ult, paa hvilken Tid han krydsede ved St. Lucie med syv Linieskibe. Det stadfæstes, at de Franske have efterladt sig 5 til 600 Mand Krigstropper paa St. Domingo. - Fra Admiral Nelson haves ligeledes Efterretninger, dat. d. 19 ult. Han var paa Veien til Vestindien med 10 Linieskibe. Han seilede fra Lagosbaymed 11, men da Masten paa et af dem knækkede, maatte han vende tilbage til Gibralter. Admiral Collingword havde, da han forlod Cadix, 8 Linieskibe, hvoraf nogle bleve detacherede til Nelson. Keiser Jacob paa St. Domingo lader nu udgaae en Hatiansk Tidende, som er en Efterligning af den Franske Moniteur, og som fører følgende Motto af Voltaire: Uretfærdighed frembringer tilsidst Uafhængighed.