Norske Intelligenssedler, 1767-03-11
Tilforladelig og Historisk Efterretning Hvordan man læt og med liden Bekostning kand raades og hielpes mod den ynkværdige Sygdom Miserere, langvarig Forstoppelse, Bindelse eller Hofved Hylde-Bær Steene. Til Guds Ære og manges Redning forsøgt, og hiulpet naar intet andet har ville virke: Man tager af vel moedne Hylde-Bær (da Bærene ere sorte, de røde Bær ere ej endda ret moedne, og uden at Bærene blive tørkede, strax de ere af Træet plukkede, og enten udpresser Steenene eller udpille dem, da Steenene paa et tørt Brett udbreedes og lang tørkes paa et Sted hvor Solen ikke skinner. De tørre Steene stødes ganske smaae, og gives et halvt Lod eller 3 gode Thee-Skeeder, fulde, eller en halv Skee fuld (et Barn mindre) ind i kolt eller varmt Øll eller Vand; da man - Jeg ofte har forsagt, og ved Guds Bistand hialpet mange, Den Anledning ved hvilken jeg først befandt Hylde-Steeners Kraft til Aabning mod Forstoppelse: Aar 1744, da jeg var Capellan uden for Kiøbenhavn, laae i Gientoft en fattig Mand længe syg, da jeg efter Embeds Pligt indfandt mig nogle Gange hos ham; det befandtes, at hans Mad. og Drikke gik oven til fra ham, og kunde han ikke faae Aabning neden til, da dertil paa Prædike soe blev gjort Bou for ham, kom jeg noget efter til den Kongel. Slots=Forvalter Mr. Westerholt paa Gyldenlund (nu Charlottenlund); disse kiærlige og mod Fattige godgiørende Folk spurgte om den Syge, hvis yderlige Armod og smertefulde Sygdom jeg fortalte, da de strax efter Sædvane var villige at hielpe ham med Opholds-Midler: Madame Westerholt, som hørte den Syges Tilfald, erindret et Raad, som var givet hende mod saadan Sygdom af Hr. Goulge (Høistsalig Kong Frederich den Fierdes Medico, som engang blev udsendt fra Kongen til hendes syge Mand, som Majestæten elskte) da Docteren gik ud med hende i Slots=Haugen, saae han der ligge Steen af Hylde-Bær, som Madammen havde afpresset, da hun kogte Hylde-Saft eller Syrup (som iblandt os bruges med Nytte, og indtages i varmt Øll en Skee fuld at svede paa, fornemmelig Høst og Vaar, der renser Legemet); disse Steene udkastes som unyttige, sagde Hr. Gaulge, da de dog har den Kraft, at naar intet vil hielpe mod haardt Liv og stærk Forstoppelse, kand de skaffe Aabning: Det Raad faldt da Madamen ind efter mange Aars Forløb, blev forsøgt paa den Syge, som ved Guds Forsyn blev vel hiulpet, og lever maaskee endnu, og blev det siden med Nytte der brugt af mange. Omtrænt det Aar 1749, mens jeg havde den Ære at være Præst for Christianiæ Meenighed, besøgte jeg i de saa kaldte Grændserne en syg, befandt hende i de største Ophævelser af Fang, som Forældrene sagde: hun havde efter langvarig Forstoppelse, paa samme unge Pige blev det forsøgt, hun fik en halv Skee fuld i koldt Vand, og nogle Dage derefter stod og gik med Helbred. Adskillige blev ved dette Pulver hos mig hiulpen: En Apotheker Svend Mr. Hartmann havde en Syg at betiene (om jeg mindes ret, en Pottemagers Søn) som han hverken ved Clysteer eller noget Middel kunde skaffe Aabning, han begierede og fik mit Pulver, og da han saae den gode Virkning til Barnets hastige Hielp, maatte jeg sige ham det, da han reiste til Sverrig at tage Tieneste. Mange Mennesker har, Gud Tak og Ære, siden den Tiid, og nu i denne min Meenighed, derved faaet Redning, og har jeg forsøgt at give Rhabarbar. Resina Jalapp., Jalapp. Roed &c. mod Forstoppelse, naar de intet har kundet virke, har dette ringe Middel hiulpet, derved jeg og i mit eget Huus, til Guds Ære og min Glæde har reddet en gammel forbunden Ven, efter mange Dages Sygdom og Forstoppelse, da hun lod sig overtale at bruge det Efter Begjæring har jeg vel meddeelt adskillige mine Venner i Christiania og paa Landet dette Raad, som ved Guds Velsignelse har brugt det. Paa Vores i alt Velmeenende Højlærde Hr. Biskops Jnvitation ved Bogtrykker Schwach, giøres dette bekiendt, om mine kiære Landsmænd ville antage det saa velmeent, som det meddeeles, som første Skyldigheds Beviis af det Huus-Raad jeg agter Tiid efter anden med Guds Hielp at meddeele, da jeg og har sammenskrevet en liden Beskrivelse, især om Hylde-Træets Art, Egenskab og Kraft, paa hvilket den milde Skabere, i alt, endog i det som mindst agtes paa det, har givet os Beviis paa sin bestandige Ømhed og Faderlige Omhue for sine synde- og syge fulde Skabninger, Farvel min Læser, tillades jeg at skrive, yndsker jeg efter Formue at vise dig, at det er en af mine rette timelige og sande Fornøielser, at jeg kunde hielpe noget dertil, at Guds Ære, ved min Næstes Velgaaende kunde fremmes.