Berlingske Tidende, 1811-03-29
- Den 17de dennes modtog Hs. Majestæt Keiseren en Deputation fra Stæderne Hamburg, Lübeck og Bremen. Paa Deputationens Adresse behagede Hs. Majestæt at svare saaledes : Mine Herrer Deputerte fra Hansestæderne Hamburg, Bremmen og Lübeck. J udgjorde en Deel af det tydske Rige; Eders Constitution i har ophørt med samme. Siden den Tid var Eders Forfatning uvis. Jeg vilde igien bringe Eders Stæder under en uafhængig Bestyrelse; men de Forandringer, som det brittiske Consells nye Love frembragde i Verden, have gjort denne Plan undførlig. Det har været umueligt at give Eder en uafhængig Forfatning, fordi J ikke mere kunde have noget uafhængigt Flag Berling og Malland Decreterne ere Mit Riges Grundlov. De høre allene op at have Birkning for de Nationer, som forsvare deres Souverainitet, og hævde deres Flags Uforkrænkelighed. Engelland befinder sig i Blocadetilstand for de Nationer, som underkaste sig Be slutningerne af 1806, fordi de Flag, som saaledes have underkastet sig de engelske Love, ere afnationaliserte ; de ere Engelske. De Nationer i derimod, som føle deres Værdighed, og i deres Mod og Magt have de tilstrækkelige Hielpemidler til ikke at erkiende Notifications=Blocaden -der sædvanlig kaldes Blocaden paa Papiret - og til at indløbe i Mi Riges Havne, de undtagne, som, efter erkiendt Vedtægt og Betingelserne i Utrechter-Tractaten virkelig ere blokerte, kunne have Forbindelse med Engelland; for dem er Engelland ikke blokeret. Berlin og Mailand Decreterne, som hidrøre af Tingens Natur, skulle bestandig i udgiøre Mit Riges Folkeret, saalænge Engelland vedbliver at holde i over sine Cabinetsordrer af 1806 og 1807, og overtræder UtrechterTractatens Betingelser, angaaende denne Gienstand. Engelland har den Grundsætning at borttage alle de Varer, som til høre dets Fiende, ligemeget under hvilket Flag de gaae. Riget har derfor maattet vedtage den Grundsætning at borttage de engelske Varer, eller de Varer, som hidrøre fra engelsk Handel, hvorsomhelst man træffer dem. En ellænderne lægge paa alle Havene Beslag paa Reisende, Kiøbmænd, Fragtfarere af den Nation, med hvilken de føre Krig; Frankrig har derfor allevegne maattet lægge Beslag paa de engelske Reisende, Kiøbmænd og Fragtfarere, hvorsomhelst de befinde sig paa det faste Land, og man ikkuns er istand til at naae dem. Hvis dette System medfører noget, som ikke er passende for Aarhundredets Aand, da maae man derfor allene anklage de engelske Loves Uretfærdighed. Jeg har gjort Mig en Fornøielse af at indlade Mig i denne Udvikling med Eder, for at vise Eder at Eders Forening med Riget er en nødvendig Følge af de brittiske Love af 1806 og 1807 og ingen Virkning af noget Slags ærgierrig Beregning. I Mine Civil Love skul I finde en Beskyttelse, som J, i Eders Beliggenhed ved Søen, ikke mere kunne finde i de politiske Love. Søhandelen, som har udgjort Eders Velfærd, kan allene opleve igien med Min Søemagt. Folkeretten, Havenes Frihed og den almindelige Fred maae gienerobres paa eengang. Naar Jeg faaer over 100 Linieskibe, skal Jeg i saa Campagner undertvinge Engelland. Matroserne paa Eders Kyster og de Materialier, som ankomme til Mundingerne af Eders Floder, et Mig nødvendige. Frankrig kunde ikke, i Krigstider, bage nogen Marine inden sine gamle Grændser. Naar dets Kyster vart bløttrede, var det nødt til at antage Love. Nu kan Jeg, i Følge den Tilvert Mit Rige i de 6 sidste Aar har erholdet, aarligen bygge, ud uste og besætte 25 Linieskide af første Rang, uden at Spikrigens Tilstæd i mindste Maade kan lægge Mig hindringer eller Ophold i Veien. De Beretninger I have aflagt Mig om den gode Aand, som bestelte Eders Medborgere, have fornøiet Mig; og Jeg haaber inden øie Tid at faae Aaledning til at rose Eders Matrosers Jver og Mod.