JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-02-22
Tirsdagen den 26de Marts, samt Onsdagen den 10de og 24de April den Aar, over Dag ved Middagstid, opbydes ved Auction 1ste, 2den og 3de Gang, for, om antageligt Bud skeer, at overdrages til ArvefæsteriendomGaarden Henrichsdal, som er en Parcel af Lindenborg HovedgandAalborg Amt, hvilken Parcel har et Areal særdeles gode og der, af 176 Tdr. Land Ager, 146 Tdr. Land Eng og 1 Td. Land Tørveskiær a 14000 Alen, uden Hartkorn og uden Slater, forsaavide disse grunder sig paa Hartkornet, da samme afholdes af Herlighedseieren, Lindenborg Grevskabs Besiden, hvorimod den aarlige Arvefæsteafalet er 32 Rbd. Sølv. tilhørende afg. Jnspecteur ved Grevskabet Lindenborg, Ludvig Chr. Rosenbeks og efterlevende Enkes fælleds Boe. Rugsæden er 19 Tdr. Havresæder, lægges til Foraaret af Boet, imod Betaling af Kiøberen for Saaekornet efter Kapitelstaxten. De øvrige Conditioner bekiendtgiøres ved Auctionerne, som alle holdes paa Henriksdal og ere ellers fra den 20de Marts til Eftersyn hos Birkedommeren ved Grevskabet Lindenborg og hos undertegnede constituerede Skifteforvalter i ovenmeldte Boe. Sælges Gaarden den 24de April, bliver næste Dag ved Auction bortsolgt dens Besætning af Bæster, Køer, Vogne, Plove, Harver, saaog Sengeklæder, Kiøkkentøi m. v. Nibe, den 11te Februar 1822. Bassesen. Tirsdagen den 26de Marts Kl. 11, bliver i Huset Nr. 20. I ved Nyebörs ved Auction bortsolgt et Partie grönland, Tran, bestaaende af : Circa 1300 Tdr. brun Sæltran og 200 Tdr. brun Hvaltran, som forinden Auctionen kan besees paa den Kongelige gra landske Handels Tranbakker, og forevises af FarvalBalling: sefter Forlangende af Skiftecommissarierne i Hr. Stiftsamtmand KoefordBoe i Ribe, ere 3 Auctioner bestemte at afholdes over dennes tilbagerrende Eiendomme i Fyen, nemlig : Wissenberg Kirke, hvis Hartkorn er matrikuleret for 35 Tdr. 2 Skpr., og for tiendeydende Hartkorn 443 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., med Kirkejerde- og derpaa opbygte Huse. Wissenberg Kroe, og 4 Jordparceller, forhen brugte under nye Grøfteberg, nemlig en Parcel finGadsbølle af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., og Sta skyld 1 Alb., en Parcel af Møllemann, af Hartkorn Skpr. 2 blig er Parcel fra Andebølle af Hartkorn 7 Skpr. 2. Alb. er og sag, Rdlr. 11 Ad. Skovskyld, og en Parcel fra Bendixhen af Hartkorn Fdkr. 2 Alb. Auctionerne holdes Tirsdagen den 26de Marts, Løverdagen den 13de og verdagen den 27de April, de 2de første paa Odense Herreds Tingsted, er det 3die paa nye Grøfteberg, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Odense Herreds=Contoir, den 9de Februar 1822. c. A. Falbe.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Udenlandske Efterretninger. London, den 15de Februar. Hr. Broughams Motion lod saaledes : "At det var Husets ubetingede Pligt, vel overveiende de offentlige Byrders Tryk paa alle Classer, især den agerdyrkende, at bevirke en saadan Nedsættelse Afgifterne for dette Kongeriges lidende Folk, som maatte svare til Pengeværdiens Forandring, og kunde vorde en umiddelbar Hjælfor Landet i dets Nød.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den Brevvexling, som efter R. Wilsons Motion skulde være forelagt Parlamentet, er nu at læse i vore Blade. Fra Ny-York meldes, at Capitain Carter for nogle Maanede, siden var bleven anmodet af Regieringen om at undersøge det Jndre af Florida under 27 Graders Bredte, for at finde, om Landet det maatte være tienligt til at dyrke Kaffetræer, og at denne Undersøgelse var faldet meget heldigt ud.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Pario, den 13de Februar. Den 9de forsvarede Gen. Donadien Tidendernes Politilon meget levende mod de Liberale. Ligeledes Hr. Bignon. Hr. Constant sagde: Forgiæves berøvede Modstanderne i de sidste Tiden Frankrig sine Friheder; dette System kunde de vel fortsætte endnu nogle Maaneder eller maaskee i faa Aar, men tilsidst vilde der uundgaaelig udbryde en Krisis, som kunde stille Monarchiet og Europblot for den skrækkeligste Fare. Seiglbevareren: Loven var fuld kommen constitutionel, og der var ingen Krists af noget Slags af frygte, da Oprørsstifterne, hvis Spor han nøie forfulgte, daglig mere og meere maatte opgive deres Haab om Uordener. Dette blev optaget med stor Jubel fra den høire Side. Den almindelige Discussions Slutning paafulgte uden Modsigelse, da alle Liberale alle rede havde bortfjernet sig. Til den første Artikel af denne Lov, angaaende Tidendernes Suspension, havde General Sebastiani foreslaaet det Amendement: at det skulde være nok, at Udgiveren af en ny Journal stillede Caution, saa at Udgivelsen ikke skulde kunne formenes ham. Ogsaa Journalernes Frihed maatte - sagde han - have sin Garantie den almindelige Lovgivning, og ikke være afhængig af Ministernes Vilkaarlighed, altsaa ikke kunne ophæves paa Grund af Bladenes Aand og Tenden; i Almindelighed ved Retter, som ere afhængige af Ministerne. Amendementet blev forkastet med den sædvanlige Stemmeflerhed. Jgaar blev der igjen handlet om den første Artikel. Gen. Fortog Anledning til, igjen at angribe Valgloven og dens Virkning med de Ord: "Unconstitutionelle Vælgere havde valgt et uconstitutionelt Kammer. Han blev i denne Anledning sat i Rette, men vedblev sin Sætning, sigende : "Chartet fordrer kuns, at man skal betale 300 Franker i Skat, for at man skal have Valgret; men den nye Lov bestemmer 1000, og angriber altsaa Chartet." Hr. Du vergier foreslog, at Artiklen kuns skulde vedvare under dette Kamrenes Møde. Nu traadte Hr. Girardin frem paa Talerstolen, med et tykt Hefte, som han forelæste under bestandig Tilraab fra den høire Side, og som gik ud paa at understytte Duvergiers Forslag. Han endte med: "Mine Herrer, jeg giver her Keiseren hvad Keiserens er, hvorhos han nu, under en næsten uophørlig Latter af de Liberale, viste, at det, han havde forelæst, ikke var mere eller mindre end en i Moniteuren indrykket Tale, som Hr. Villele i Aaret 1817 havde holdt til Fordeel for Trykkefriheden. Hr. Villele sagde: "Vi ville see, hvo der leer sidst," og søgte derpaa at bevise, at han dengang med megen Føie kunde ytre saadanne Meninger, da ingen Journal maatte udkomme uden Kongelig Tilladelse. Amendementet blev fortastet. Endelig kom den hele Artikel til Forhandling, og blev antaget Den 16de Februar. De Deputerede have den 12de, 14de og 15de fortsat Discussionerne angaaende Tidendernes Lov, og ere endnu i Begreb med at overveie den fierde Artikel. Politiet foranstalter nu allehaande Huusundersøgelser efter Kobbere og Steentryk, som forestille Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Madrid, den 1ste Februar. Nationalcongressen har holdt et hemmeligt Møde paa Grund af at St. Cruz, Ballesteros og Lienfuegos ere udnævnte til Ministre, hvilket ikke finder bifald.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den 30te lod Hs. Majestæt ved et Budskab ankyndige, at han antog Ministerne St. Cruz's og Ballesteros's Resignation, og midlertidig havde overdraget Statsministeriet til Hr. Ramire; L. Peregrin og Finantzministeriet til Hr. L. SorelaDen 30te f. M. har Nationalcongressen antaget det af Commissionen for de Amerikanske Provindser gjorte Forslag, at sende Commissarier til Amerika, for at høre Amerikanernes Forslag; dog med den Modification at dette Skridt ikke maa ansees for andet end et Forsøg paa at bilægge Tvistighederne med det Gode. Man har paa Veien til Burgos faaet fat paa en meget betydelig Pengetransport til Jnsurgenterne. Gen. Campoverde var bleven udnævnt til Generalcapitain af Sevilla. Den 2de f. M. modtog Nationalforsamlingen et langt Budskab fra Hs. Majestæt, hvori han - næst at ytre sin Tilfredshed med Stændernes Bestræbelser for at vedligeholde den constitutionelle Trones Glands og Rettigheder - foreslaaer 2 Repressivlove til at sætte Grendser for Trykkefriheden og Petitionsretten, ligesom Ho Majestæt ogsaa derved udtrykker sit Ønske om, at Nationalforsamlingen vilde tage Forholdsregler til at forhindre de Tumulter og Uordner, som finde Sted ved de patriotiske Forsamlinger. En af Nationalforsamlingen i denne Anledning nedsat Commission har aflagt en meget vidtløftig Beretning angaaende de i Regieringens Budskab anbefalede repressive Forholdsregler, og vedføiet et eget Lovforslag i 30 Artikler, der indeholder noget mildere Bestemmelser end Regieringens Forslag.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den 2den Februar. Ved et hemmeligt Møde i National forsamlingen blev det besluttet, ved en Adresse til Hs. Majestæt at udtrykke det lovgivende Corpses Misfornøielse med, at Han kuns havde afskediget 3 Ministre, og beholdt tvende (dengang Cano Manuel og Pellegrin), hvilket havde opvakt saa megen Forbitrelse i Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Cortes-Commissionen har berettet angaaende Repressiv=Bestemmelserne, saaledes, at den med Hensyn til Trykkefriheden kuns foreslaaer nogle Modificationer, der ikke gjøre nogen Forandring i dens Fundamental=Grundsætning og Grundprinciperne i Loven at 1820. Angaaende Petitionsretten forelægger den 12 Artikler, efter hvilke denne Ret blot skulde være individuel (tilkomme Jndivider), og ikke tilkomme Øvrighedspersoner, uden netop i de Sager, det umiddelbar angik deres Embede. Trykte Petitioner skulde ikke være tilladte, og de fom første Undertegnede af skrevneste skulde svare for alle de andre. De politisk patriotiske Selskaber skulde allene kunne stiftes med Landhøvdingernes Jndvilligelse; blot have Lov til at samles om Dagen i private Huse; Talerne der skulde ikke have Lo til at improvisere, men alle deres Taler skulde læses fra Bladet, og Manuscriptet skulde derefter altid bevares i Selskabet, og Forfatteren staae til Ansvar derfor &c.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den 4de Februar. Da Forhandlingerne over de trende Repressivforslag fra Regieringen igaar skulde begynde, forlangte 1. Calatrave først at forelægge nogle vigtige bemærkninger. Han holdt derpaa en temlig lang Tale, hvori han dadlede Regieringen, fordi den ikke havde taget noksom Hensyn til Nationalcongressens, Budskab fra December Maaned f. A., angaaende Ministeriet; itte - saaledes som deri var anbefalet - havde sammensat et kraftigere Ministerium, ja ei engang svaret Nationalcongressen paa dette Budskab. Tilsidst foreslog han, at man skulde erklære Regieringen at saa længe Ministeriet ikke var saaledes constitueret, som Nationalcongressen havde begiært det, vilde enhver anden Forholdsregvære utilstrækkelig, ja maaskee skadelig, og at Nationalcongressen ikke fandt sig i Stand til at beslutte noget Ryttigt angaaende Regiermgens Forslag om Repressivlove. Præsidenten erindrede, at det af Hr. Calatrava gjorte PræliminærForslag ikke henhørte til Dagens Orden, men da man derpaa stemte over, om det desuagtet skulde discutteres, blev dette antaget med 33 Stemmer mod 74. Denne Discussion blev igaar sluttet, og der fandtes ved Afstemningen 84 Stemmer for, og 9 imod Forslaget, som altsaa er faldet igiennem, hvormed Madrids Publicum er og meget utilfreds. Mod dette Callatradas Forslag stemmede Grev Torreno, Martine; de la Rosa &c. - Discussionerne angaaende det Kongelige Lovforslag begyndte i Dag. General Riego ventes nu hertil.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Lissabon, den 19de Januar. Negerslaverne i Brasilien have tilstillet Nationaleongressen er Bønskrift, hvori de ansøge om, at alle de Negere, som ere fødte i de Portugisiske Provindser efter den 20de Jan. 1821, maae være frie. Det er henviist til Commissionen for de Amerikanske Anliggender. Vor Expedition til Brasilien er afgaaet igaar. Den er bestemt til Rio, men vil dog anløbe Fernambuc. Den bestaaer af eet Linieskib, een Fregat og fem mindre Skibe med 1018 Mand Jnfanterie og 176 Artillerister.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Da vore Tractater med Barbareskerne ere udløbne, har Fregatten Perola lagt ud, for at beskytte vor Skibsfart.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Marseille, den 2den Februar. Det sidste herfra afseilede Skib til Grækenland havde et fuldstændigt lithographisk Apparat med sig. Alle de, der komme hertil forat følge med, beskjæftige sig under deres Ophold her med at studere det nye græske Sprog, hvori nogen Kundskab overhovedet er at anbefale alle dem, der ville gaae til Grækenland, endskiøndt hvert Skib ved er forsynet med Tolke.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
De herværende Grækere ere urolige over Portens senere politiske Forhold mod deres Troesforvandte, fordi de der, troe at see en Snare. For 1/2 Aar siden betragtede Divanet neppe Grækerne som Mennesker, og det stod enhver Muselmand frit for, at udgyde er saadant vantroende Menneskes Blod; nu derimod beskiermer Storherren offentlig alle Grækere, som endnu ere i Stambul. To, tre Firmaner efter hinanden forkynde Dødsstraf for enhver Tyrk, de understaaer sig at dræbe en Raja, og disse Firmaner blive endogsaa overholdte. Der er i Stambul henrettet en Tyrk, fordi han havde dræbt en Christen. Derfor er det ogsaa baade i Stambul og Smyrna gandske roligt, og Forretningerne gaae deres sædvanlige Gang.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Cucuta, den 22de November. Grundlovens Antagelse og Undertegnelse af samtlige Repræsentantere fandt Sted den 24de September. Jfølge samme blev der og skredet til Valget af en Præsident og en Vicepræsident, hvortil Befrieren Simon Bolivar og Gen. F. Paula Santander bleve udvalgte. Præsidenten er igjen afreist til Hæren. Pressefriheds=Loven er publiceret.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Warschau, den 6te Februar. J de sidste to Aar ere over 200 Jøder døbte i Polen. I hele det Russiske Rige er Brændemærke paa Forbrydere for stedse afskaffet.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
General Wittgensteins Hovedqvarteer befinder sig endnu i Tulezyn.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Thessalonich, den 12te Januar. Selv de hidtil værende roligere Jndvaanere i Thessalien have, henrevne af Odyssens sidste Seire og hans Proclamation, gredet til Vaaben mod Osmannerne, som have trukket sig ind i Fæstningerne Odssens, forstærket ved talrige Flygtninger fra Macedonien, har nu stillet sig i Spidsen for en betydelig Hær, indtaget flere aabne Stæder og indesluttet Larissaa. Tyrkerne holde Indtagelsen af dette vigtige Punct for umulig, da Fæstningen er i bedste Tilstand, og har 80 brugbare Kanoner; i øvrigt have de Beleirede nedhugge nogle med dem omringede Afdelinger af Albanesere, for at sikkre sig paa denne Maade mod Forræderie. Man veed, at Odessens har Mangel paa Krudt, Vaaben og selv paa Levnetsmidler, saasom de Egne, hvori han nu er, enten ere ødelagte eller ufrugtbare, og han, uagtet ustridigen at besidde Feltherre=Talenter, ei er istand til at faae Orden og Disciplin bragt tilveie i hans Skarer.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
J Macedonien er alt roligt; ikkun erfarer man, at Hydrioterne og Kassandrioterne have paa de omliggende Øer, Arsurv, Pelagnist, Kilidromos, Skiathos, Sanaguino og flere stiftet en Kaperforening. Den herværende Regiering har hos Divanet anholdt om at sendes nogle større Krigskibe, for at udrydde denne Rede, der har taget mange Offere. Odessens, en Søn af en af Aly Paschas Vaabenbrødre, stude, rede i Jtalien, og viiste sig stedse som en dristig, ærgierrig, men tillige meget klog Mand. Efter hans Tilbagekomst fra Jtalien tiente han flere Aar under Aly Pascha, undertvang flere Albanesiske Folkestammer, og tugtede dem, der vare forvovne nok til at opsætte sig imod deres Herre. J nogen Tid hørte man lidet tale om ham, men pludselig viiste han sig igien og slog Tyrkerne ved ThermophylæSiden erobrede han en stor Deel af Thessalien, underflyttede de livadiske Jnsurgentere og blev anerkiendt som Over=Feldtherre i Thessalien og Achaia.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den stærke Afdeling af den Græske Flaade, der i denne Tid krydeser udenfor Dardanellerne er nu igien bleven forøget med et betydeligt Antal Skibe.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Risschenew, den 8de Januar. Den Russiske Armee concentrerer sig bestandig mere og meere Bevarabien. Alle Militairbevægelser i den sidste Maaned synes at tyde paa, at Fiendtlighederne snart ville begynde. Tropperne ere besiælede af den hæftigste Kamplyst, og der behøves al den Subordination, som er den Russiske Armee saa egen, for at holde Soldaterne tilbage fra ubesindige Foretagender.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Foruden disse Tropper ere her henved 10,000 Grækere, for den meste de samme, som paa Fyrst Alexander Ypstlantis Opfordring, begave sig fra det Jndre af Riget til Grendsen, hvilken de imidlettigikke tør overskride. De haabe, i Tilfælde af Krig at blive forenede til en Hellenisk Phalaux. I dette Haab blive de underholdte ved Hjælp af de omkring i hele Riget aabnede Subscriptioner, hvis Beløb man allerede anslaaer til 20 Millioner Rubler.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Corfu, den 14de Januar. De mindste Omstændigheder foranledige Udbrud af Joniernes Had mod deres Skytsherrer. Jsær har en Senatsbefaling om Tilførsler af en vis Qvantitet Levnetsmidler til Hovedstadens Forny ning, forvoldt en lydelig Murren, som paa nogle Steder var nærved at udbryde i en formelig Rebellion. Ved en advarende Bekiendtgiørelse søgte man at berolige Gemytterne, flere urolige Menneske bleve fængslede, og efterhaanden blev det igien stille. Stædernes Beboere fra deres Side klage stedse høiere om Bortfiernelse af de Fremmede, der have bemægtiget sig de bedste Embeder, og man for drer i deres Sted Jndfødte. Adskillige anseete Mænd i denne Hevedstad have i en Addresse til deres høie Skytsherrer fordret dive Misbrugs Afskaffelse.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den 22de Januar. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Morea af 9de Januar har den nye Græske Central-Regiering nu fuldkommen constitueret sig i Argos. Denne provisoriske Juntbestaaer af 6 Geistlige, og 5 Verdslige, som for Tiden har den udovende Magt i fuldeste Udstrækning. Til Præsident valgtes den Pisa levende, fordums Hospodar af Wallachiet, Fyrst Karadschahvorefter et Skib fra Mesolongi beordredes til Livorno for at at hente ham. Foruden at Fyrst Kantakuzen er sendt til Ruslanskulle ligeledes Deputerede afsendes til de andre Europas store Hoffen for at anholde om Hielp og Bestyttelse for Grækerne; og Senate, af Argos vil med det første, til et Vidnesbyrd og sine Hensigter Reenhed, udgive en høitidelig Forsikring at Grækernes tilkommende Regieringsform skal være aldeles monarkisk, og at de kun, naar de store Europæiske Monarker give deres Samtykke dertil, ville antage en constitutionel Regieringsform, ja at de endog med Erkiendtlighefra disse Magters Haand ville modtage den. Hellenerne forlange kun, at blive frie for det Tyrkiske Aag.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Moldau, den 10de Januar. Strax efter Fyrsten Michael Suzzos Afreise fra Kischeneff til Morea bleve de ved Grendsen leirede Hetærister beordrede at trække dybere ind i Landet, og have nu slaaet Leir paa hiin Side Dutesteren, Over Anledningen til denne Forholdsregel ere de forskielligste Rygte, i Omløb. J det første Øieblik opvakte den iblandt de talrigt nygte de Grækere en ubeskrivelig Bestyrtelse; men da man erfarede at fere af Wallachernes Anførere, navnligen Pentedica, Baselius Ballas, Georgios Manos, Scufas og Karabias vare hæftede, vendte Rolighed og Tillid atter tilbage i de bekymrede Græteres Gemytter, Disse forhenværende Anførere for Grækerne i Wallachiet, vare den ondskabsfulde Kanimar Savas Staldbrødre, og som bekiendt den nærmeste Aarsag til den brave hellige Skares og den ulykkelig Fyrstes, Alexander Ypsilantis Undergang, og kan man troe de omløbende Rygter, saa have de i denne Tid selv gaaet svangre meet nyt Forræderie, og indladt sig i formelige Forbindelser med Ty kerne i Jassy, hvilke, som man hører, skulde være af høieste Vigtighed. De nyde nu i deres Landmænds dybeste Foragt deres fortiente Løn.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Bergen, den 29de Januar. Jgaar udbrød her en skrækkelig Jldebrand, og formedelst det de værende Stormveir udbredte Jlden sig med stor Hurtighed til alt Sider; 24 Huse bleve derved lagte i Aske, og deres Beboere bragt i nødlidende Stilling.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Blandede Efterretninger. Natten imellem den 6te og 2de dennes fandt der en mærkelig Naturbegivenhed Sted ved Landsbyen Neuhausen ved Landshut. Lid over Kl. 11 fornam man en frygtelig Brusen og en Tummel som af Torden under Landsbyen. Paa denne Allarm, som vedvarede fire Minuter, fulgte først en Jordrystelse og derpaa i en Tid af Minut og 2 Secunder 5 Jordskjælv, hvorved et Huus styrtede in flere Bygninger bleve beskadigede, og deriblandt Kirten, som sanke Tommer. Luften var imidlertid rolig, men Himmelen mørk og skyfuld. Der viste sig over Egnen et mørkerødt Skin, der tilsidst drog sig sammen til en Jldkugle, som derpaa forsvandt. Barometrevar falden overordentlig.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Den unge talentfulde Preussiske Billedhugger Rud. Schadow er død i Rom i sit 35te Aar.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Indenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Kiøbenhavn, den 25de Februar. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt under 17de dennes at udnævne: Statsraad Alberg, Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond; og Kjøbmand Dønner i Altona, li Riddere af Dannebrogordenens fierde Klasse. Ligesom og under 20de næstefter at tillade Kammerherre og Contreadmiral Sneddorff, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, at maatte anlægge og bære den ham af Keiseren af Østerrig tildeelte Decora, tion af Jernkroneordenens anden Klasse. Den anordnede Leve=Attest, som skal indeholde det fulde Føde= og Døde Navn, erindres de respective Jnteressentere udi LivrenteSocieterne af 1717 og 1757 herved om, betimelig og i det seneeninden næstkommende Marts Maaneds Udgang at indlevere, i Previndserne til Postkontoirerne og i Kiøbenhavn til General=Pondiketionens Assignations Bogholder-Contoir. Til samme Tid maa geledes indfindes behørig attesterede Anmeldelser om de indtrufne Dødsfald.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
De i Provindserne boende Jnteressentere anmodes tillige om, at forsyne de Vedkommende med behørig Fuldmagt, hvilke de paa deres Vegne ønske herved Postkassen at skulle hæve Livrenten i forestaaende 11te Juni Termin.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
General-Postdirectionen, den 23de Februar 1822.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Constitution som Gemidahr, Auctions-Directeur og 3die Medlem af Raadet i Frederiksnagor Bengalen, til hvis Bestyrelse udfordres, foruden juridiske Kundskaber, Færdighed i det engelske og franske Sprog. Gagen er 800 Sicca Rupier aarlig foruden 32 Sicca Rupier maanedlig.
Berlingske Tidende, 1822-02-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 13de Februar er Herredsfoged og Skriver i Lysgaard og Hids Herreder under Viborg Am J. Holstein, Byefoged i Svendborg J. Nellemann, Herredsfor ged i Bierg og Aasum Herreder under Odense Amt P. Fristedt, Birkedommer ved Møgeltønder og Ballum Birker under Ribe Amt J. C. Holm, samt Districtslæge i Randers P. Jørgensen udnævnte til virkelige Cancellieraader; Examinatus juris N. Borch beskikket til Procurator ved Underretterne i Ribe Stift.