Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-04
Alt den 5te Mart. var Generaladjutant Trapot brudt op med en liden Trop Ryttere og omtrent 50 Biergjægere for at forfølge ham. Da han var ankommen til Slottet la Grassetiere, stødte han mellem 2 smaae Skove paa 15 til 20 Fodgiængere, hvilke, saa snart de fik Øie paa ham, kastede sig ind i en af Skovene, uden at giøre et Skud. Travot lod strax sit Fodfolk giennemstreife samme flere Gange; 4 af de Flygtende bleve dræbte; de Andre undkom hver for sig, En hist en Anden her. Charette havde selv været tilstæde med disse Tropper, og her fandt man ham første Gang til Fods. Lykkelig var han undgaaet 2 republikanske Streife=Partier, som hans Opholdsted var bleven forraadt: for fremdeles at være sikker for lignende Fare, laae han fra nu af om Natten hver Nat under aaben Himmel, snart i en snart i en anden Skov, bevogte af sine troeste og kiekkeste Tilhængere. Midlertid syntes denne ene Ulykkelige, som nu flygtede raadvild omkring, dog endnu stedse saa farlig, at man ikke holdt Vender Krigen for endt, førend man havde bemægtiget sig hans Person. Ogsaa en Marius havde fordum søgt Skiul i Mintures Moser, og var siden bleven saa frygtelig igien; ja Charette selv havde vel før seet sit Antal spundet til paa nogle hundrede Mand, og ved sit Navn, sine Konster, som Hovedet for et Partie, snart igien vidst at skabe sig en Armee paa ti eller flere tusende Mand. General Hoche havde derfor opbudt Alting, for at denne Mand, i hvem allene Vendee=Krigen endnu vedvarede ikke skulde undløbe ham. Den hele Omkreds, hvori man vidste at han befandt sig, var besat med Tropper, overalt vare udsatte Baghold, alle Poster i uophørlig Bevægelse, ingensteds blev ham nogen Udflugt aaben. Om Morgenen, den 23de stødte Generaladjutant Valentin paa han mellem la Guioniere og Sabland; han havde henved 50 Md. omkring sig. Valentin angreb ham med 100 Gregaderer; Fægtningen varede halvanden Timer; Charette mistede 10 af sine Folk, og trak sig derpaa til bage med uopnaaelig Jil. Forgiæves forfulgte Valen. tin ham en heel Strækning af i det mindste 6 franske Mile i fuld Galop, ofte ganske nær, uden dog at kunne angribe ham. Da endelig Kræfterne havde forladt ham, saahan sig, som et forlaget Vildt, ikke saasnart befriet fra Valentins Kolonne, førend han faldt i GeneraladjutanTravots. Saaret paa Hovedet og den ene Arm, ganske udmattet, havde han i det Øieblik, da han blev fangen, lænet sig op til to af sine Folk, som begge bleve skudte ved hans Side. Travot førte ham selv til Hoches Hovedqvarteer i Angers. For at give Folket i Vender og hele Republiken den uimodsigeligste Overbeviis. ning om, at den Fangne virkelig var Charette, lod har ham under stærk Bedækning føre til Nantes, hvor han, som et Exempel paa Lykkens Ustadighed, blev ført giennem de opfyldte Gader til General Dütith, for at forhøres Om hans Hoved, som var saaret ved et Skud, har han et hvidt Klæde, hans høire Skuldre var endnu ganske blodig, den venstre Arm hang i et Bindsel; et Sabelhuhavde skilt ham ved 3 Fingre paa den ene Haand. Hans Anstand var ædel, hans Gang fast, stor Rolighed i hans Mine, overalt saae han sig omkring, uden Stolthed og uden Nedslagenhed. Den 29 blev han stillet for en Krigsret, dømt til Døden og skudt. J sit Forhør tilstod han, at han havde brudt Vaabenstilstanden, fordi han havde hørt, at en Repræsentant havde, imod samme, beordret Tropper, for at hæfte ham; at han i øvrigt havde faaet 15,000 Livres af Engellænderne, Diplom som Generallieutenant af Ludvig i lil og havde fægtet for Monarkiets Gienoprettelse. Da Dødsdommen blev oplæst, viste han ikke mindste Bevægelse, paa Retterpladsen gav han selv Tegnet til dem, som skulde nedskyde ham, og styrtede ved den første Knald livløs til Jorden. - Saaledes endte Vendeens Generalissimus, Franz Athenas Charette de la Contrie, i sin Alders 33te Aar sin ligesaa glimrende, som farefulde Løbebane, Som den listigste og kiekkeste af alle Partiegiængere var han farligere for Republiken end Elben selv, forstod endog at føre et Viinterfeldttog imod en Armee af 30,000 Md., paa en Tid da han ikke havde meere end 600 Md. at stille imod dem indtil han igjen havde samlet sig en Armee af 15,000 Md. Saaledes endte den meere end 3aarige VendeeKrig, den skrækkeligste Borgerkrig Historien kiender, og Jlden var nu slukket, fordi den intet meere Brændstoff have de. Hoche havde gjort meere end Fabeltidens Herrer, som betvang Minotaurerne og Hydraen; giver Borgerkrigens Udslettelse Ret til Triumf, da havde han fortient den, thi han seirede med saa lidet Blod, som mueligt Da nu ingen Vender gaves meere, trak han sin hele Mag over paa Loirens høire Bred, hvor Chouanernes Horder, endnu rasede. I en Række af Fægtninger tvang han ogsaa de mange mindre Chonanschefer til at nedlægge Vaabnene og erkiende Republikens Love, og snart var Roe ligheden igien tilveiebragt paabegge Loirens Bredder. J alle disse saa længe ødelagte, forvirrede Departementer begyndte Agerdyrkning, Hande og Vandel igjen at opleve med Sikkerhed kunde man i gjen reise paa Veiene, offentlige Embedsmænd bleve indsatte, Skatte udskrevne og i alle Dele bleve de satte paa samme Fod, som alle Republikens øvrige Departementer. 25. Den Engelske General Nicols angriber paa Grenada de ved Port=Royal forsamlede Franker og Caraiber og tager Høien med Storm.