Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Efter vore Love gjøres der Forskiel imellem Parykmagere og Haarskjærere. De første er det tilladt at gjøre Haartourer og alt andet deslige Arbeide, som af Haar forfærdiges; men de sidste, som Enhver har Lov til at være, naar han ernærer sig med sine egne Hænders Arbeide, og ikke holder andre til Hjelp, tør aldeles intet Parykmager arbeide forfærdige, ikke engang accommodere Paryker og Tourer, uden med egne Hænder (s. Extension og Forbedring i Paruqvemagernes Laugsartikler a. af 27 April 1753). Heraf er det indlysende, at Parykmagerkonsten var det, som man egentligen satte meest Priis paa, og da 1742 Parykmagerne fik deres Laugsartikler, saa er det at formode, at paa den Tid Parykvæsenet kom ret i Velten, thi det blev i saa høi Grad opmuntret, at den 3 §. af Laugsartiklerne for Parykmagerlauget i Aalborg siger: "Paa det Peruqve magerne kan have desto bedre Aftræk paa deres Arbeide, maa ingen, være sig Kræmmere, Skippere eller andre, herefter til Forhandling forskrive og falholde fremmede Peruqver &c., dog er ingen formeent, til eget Brug, fremmede Peruqver at forskrive, og imod Tolds Erlæggelse at indføre."Men det gik Parykmagerne, som saa mange Andre i vore Dage; de nyere Pædagoger gave ogsaa Parykerne et Banesaar, den første Byrde, Folk i den begyndende Friheds- og Lighedsperiode, afkastede, vare Parykerne, og Enhver, som vilde være stærk og fri, gik nu i sit eget Haar, som Cato og Brutus og saa mange andre Frihedsvenner. Det maatte nødvendigen gjøre Parykmagerne ubodeligt Afbræk. Selv Bukler og Pidske forsvandt ligesom ved et Trylleslag, og Konsten var sin Undergang meget nær. Men i Modernes Rige forældes, ligesom i Phantasiens, Jntet ganske, og Alting er der en evig Gjentagelse. "Med større Pidske Folket mindre Haar, Med større Hatte mindre Hoveder faaer."De mindre Haar, Folk i Almindelighed fik, bragte Parykmagerne paa Benene igjen. Tusinde Skaldepander skulde have konstige Paryker; ligesaa mange Damer skulde have alle muelige Slags Tourer og Lokker - og nu var Parykmagerkonsten igjen ovenpaa. Miseeller. Den almeenbekjendte Folkesang: Fryd dig ved Livet &c., er forfattet af Schweizeren Martin Usteri. Melodien dertil er sammensat af Tone konstneren Hirzel, deels af en Fløiteconcert af Graf, deels af en anden af Borgtzi. Sangen blev forfattet i Anledning af en glad Aften i et Konstnerselskab i Zürich, og siden eftersjungen af Millioner Munde. Dr. Frankenau har, som bekjendt, oversat den paa Dansk. At Voltaire, som de fleste af hans Landsmænd, behandlede Historien paa sin Fransk, d. c. at han løb den over med en Harefod, er ligesaa bekjendt, som at Alt hvad han i dette Fag skrev, hvor feilfuldt det end var, dog aldrig manglede Aand. Men ofte synes Momus at hevne sig over denne sin udkaarne Yndling, ved at lade ham i sin Jlfærdighed sige Ting, der bringe os til at lee over en Skribent, hvis største Stræben i Livet gik ud paa, at faae sine Læsere til at lee, saavel over Mennesker, som Ting, der langt fra ikke altid fortjente at belees. Naar han i sin Essai sur les moeurs T. 6 omtaler Christian den Andens Afsættelse, saa fortæller han denne Kiendsgierning paa følgende Maade. "Alle Jndbyggerne i det Land, der fordum udgjorde Chersonesus cimbrica, lode tilkjendegive Tyrannen Opsigelsesacten ved Jyllands første Øvrighedsperson. Denne uforfærdede Øverste Dommer (Landsdommer) vovede at bringe Christian sin Dom i Kjøbenhavn. Tyrannen, som saae hele den øvrige Deel af Staten rystet, vovede ikke, hadet af sine egne Officierer, at betroe sig til Nogen, og modtog i sit Slot, som en Forbryder, sin Dom, hvilken en eneste ubevæbnet Mand forkyndte ham. Man bør opbevare for Efterverdenen denne Øvrigheds"Mit persons Navn. Han kaldtes Mons!! Navn, sagde han, burde staae skrevet over alle slette Fyrsters Dørre." Denne Mons, hvis Navn Voltaire vilde forevige, var Mogens Munk, som bragte Christian Opsigelsesbrevet, ikke i Kjøbenhavn, men i Veile; heller ikke som nogen Uforfærdet, thi han havde meget forsigtigen skjult Brevet i en Handske, som han, ligesom af Vanvare, henlagde i Kongens Kammer, og han lod sin Baad gjøre færdig om Aftenen, og tog Flugten om Morgenen.