JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-13
ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Odense Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jnspecteur Lauriz Faaborgs Enke Thomme Wibekke Faaborg, fød Østrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret, inden saadan TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Odense Raadstue, den 27de Marts 1835. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1835-04-13
følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de d. M. saalydende: Vi Frederik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter den af afdøde Agent Kiøbmand og Stempletpapiirs-Forhandler Niels Andreas Buchwaldte Enke Maren Buchwaldt, født Funder, af Vor Kiøbstad Biborg i Bort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Agent Buchwaldes Enke, ved Proclama, sub poena præctusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Biborger Samler, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos hende eller hos fornævnte hendes afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26de Marts 1835. Under Vort Kongelige Segl.
Berlingske Tidende, 1835-04-13
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen. Bevilling for Agent Buchwaldts Enke i Viborg til ved Proclama i Aviserne at indkalde hendes og hendes forhen afdøde Mands Creditorer, indkaldes herved Alle og Enhver, som formenene at have nogen Fordring paa afgangne Agent, Kiøbmand og Stempletpapiirs-Forhandler Niels Andreas Buchwaldt af Viborg, eller paa hans efterlevende Enke Maren Buchwaldt født Funder, ligeledes af Viborg, til med saadant deres havende Krav inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre for Undertegnede, som dertil Befuldmægtiget. Viborg, den 28de Marts 1835. Severin Buchwaldt, Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1835-04-13
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 14de dennes, indkaldes herved Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa Dødsbo efter afgangne Frue Justitsraadinde Elise Dyssel Hillerup og forhen afdøde Mand Justitsraad Niels Frederich Hillerup til Børglumkloster, i Hiørring Amt, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre for undertegnede allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier i Boet. Aalborg og Børglumkloster, den 26de Marts 1835. Vare. Juul, Kammerraad, Procurator og Godsforvalter. Hospitalsforstander.
Berlingske Tidende, 1835-04-13
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1017 – 1834 & 35, overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. forhenværende Brændeviinsbrænder og Høker, tilsidst Favnelæsser Christen Hansen Houlbergs og forhen afgangne Hustrues, Maren Jørgensdatters's fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 10de April 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-04-13
Ved Proclama, som er læst i disse Herreders=Ret, og bliver læst i Landsoverretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Fæstehuusmand Hans Jensens og afdøde Kone Ane Magrethe Frandsdatters Boe paa Egeberg Mark i Hansted Sogn, Woer Herred, indkaldte til inden 12 Uger for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 29de Marts 1835. Bernth.
Berlingske Tidende, 1835-04-13
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter heri Nestved afgangne Fru Lantrup, Enke efter Cancellieraad Lantrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. N. S. Schønheyder. Nestved, den 7de April 1835.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Aar 1835. No. 89. den 14de April. Tirsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Avertissements-Tidende. Villingste politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Paris, den 3die April. – Man treffer de strengeste Forholdsregler i Omegnen af Conciergerie-Fængslet. Galleriet St. Louis i Justits-Palladset bevogtes af Stadsergeanter. Boutik Ejerne af det store Galleri have maattet lukke deres Vinduer ud mod Fængselsgaarden. Foruden syv til otte Militair-Poster vrimler det der af Politi=Agenter og Municipal-Gardister. – Politiet har udstedt befaling til alle Værtshuus-Eiere, at de skulle indgive omstændelig Oplysning over alle Reisende fra Lyon, og desuden angive Grunden til deres Reise. – National melder, at Kongen vil opholde sig med sin Familie i Neuilly saalænge den store Proces varer.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
J Haven Val de Grace, bliver det pragtfulde kongelige Telt, der er bestemt for Leyren ved St. Omer, af Krigsministrens Arbeidere smykket med virkelig sultanisk Pragt. Man anslaaer Omkostningerne til 100,000 Fr.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Fyrst Oginski, Søn til Forfatteren af Memoirerne overden polske Revolution 1790 – 1794, og tidligere besidder af en Formue paa over ti Millioner Fr., der aldeles er confiscerer af den russiske Regjering, boer nu i et lille Huus udenfor Barriere de Roule, hvor han beskjæftiger flere af sine Ulykkes-Staldbrødre, over hans Dør læser man: Oginski, Bogbinder.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Tydskland. Vien, den 27de Marts. – Det østerrigske Monarkies Befolkning beløber sig, foruden Ungarn og bilandene, til 21 Millioner, 943,514 Sjæle. Af de statistiske Jndberetninger overDødsfaldene seer man, at hvert 992de Liig var en Selvmorders, hvert 122de en forulykket Persons og hvert 12,763de en henrettet Persons. – Alle Artikler, henhørende til Sorgen, ere stegne meget i Prisen; Hoffet har alene brugt 16,000 Alen sort Klæde.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Ungarn. Pesth, den 23de Marts. – Man melder med Hensyn til Grev Frants Belenans Mordhandlinger (see denne Tidende No. 84) endnu Følgende: "Morderen kjørte, efter fuldbragt Misgierning, tilbage til sin Bolig i en paa ham ventende Fjaker Den saarede Broder angav imidlertid Sagen for Øvrigheden, en Arrestbefaling udstedtes, og de Retspersoner, som skulde udføre denne, fandt Morderen i hans Bolig, med djævelsk Ro at ryge en Pibe Tobak. Han blev dog fængslet uden Modstand. Men da Comitats-Jurisdictionen for Øjeblikket, formedelst de hyppige Røveranfald, have Lov til at holde Standret, saa skulde ogsaa Greven behandles i Overeenstemmelse hermed og hænges inden fire og tyve Timer. Men den i saa Henseende sammentraadte Eedsvornes Ret erklærede i Gaar, efter et Møde, der varede længer end tolv Timer, at Standretten var incompetent, og at Morderen skulde overgives til den sædvanlige Rettergang. Jmidlertid blev han, som enhver Jnquisit, der underkastes Standretten, i to Dage og to Nætter (indtil ovennævnte Dom var fældet) ikke bragt i noget indesluttet Fængsel, men i Lænker og strengt bevogtet, i Comitathusets aabne Værelser givet til Priis for Publicums Øine, hvorved som let begribeligt - Tilstrømningen af Mennesker var uhyre. Men Forbryderen beklages ikke, da han var bekjendt som et excentriskt Menneske, der allerede havde anrettet megen Ulykke. Han er nu kommet i det samme Fængsel, hvor hans Broder for nogle Aar siden fik Dødsdommen.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Fristaden Krakau. Krakau, den 28de Marts. – J Forgaars blev i Staden Podgorze i den der nyopbygte Kirke holdt en stor Sørge Gudstjeneste for Hs. høistsalige Majestæt, Keiser Frants I. . Hallens Midte hævede sig en prægtig Katafalk, ganske sammensat af Karabiner, Sabler, Pistoler og Kanoner, og omgivet af Fahner. Paa Sablernes Spidse hvilede Liigkisten med den afdøde Monarks Jnsignier og Kronen. De Lichtensteinske Husarer dannede langs med Kirken et Spalier, og foran dem var Jnfanteriet opstillet. Alle Keiserlige Østerrigske Militair- og Civil Embedsmænd i Podgorze bivaanede denne Sørgehøjtid; ogsaa den frie Stad Krakaus Øvrighed, ligesom ogsaa en Mængde Galiziske Godsbesiddere fra Omegnen og mange af Krakaus Jndvaanere havde indfundet sig, for at bringe den uforglemmelige Monarks Minde deres Hyldest. Hafverter forrettedes af den Krakauske Canonicus og Senator Walezer, og Talen holdt Hr. Tauscher paa Tydsk. Den i Pederse ermanderende Kejserlige Østerrigske General ledsagede Regjerings-Chefen i Krakau tilbage til Broen, og bevidnede ham i de meest forekommende Udtryk sin Tak for det af Krakauerne ved denne Lejlighed viiste Sindelag mod det Osterrigske Kejserhuus.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
J Gaar reiste den Kejserlige Østerrigske General Fyrst Lichtenstein herigjennem som Coureer til St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
I Dag opføres her i National=Theatret et nyt Melodrama i sex Acter. Napoleon i Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Holland. Haag, den 3die April. – Efterretningerne fra Batavia ere i politisk Henseende beroligende, men Climaet angriber Europæerne i en høi Grad. Hospitalerne ere bestandig fyldte med Syge, og man er betænkt paa at udvide dem. Mange Europæere, der have haabet at gjøre deres Lykke her, vilde nu gjerne vende tilbage, hvis det ikke manglede dem paa pecuniaire Midler. Forhen trængte sig en uhyre Mængde Udlændinger til Militair tjenesten i Ostindien; men nu melde sig betydeligt færre. prie
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Indenlandske Efterretninger. Folketællingen paa Øen Fehmern, den i Staden Burg med iberegnet, har udviist 7760 Personer; deraf komme 6089 paa Landskabet Fehmern og 1671 paa Staden Burg. J Aaret 1863 talte man i Landskabet 6017 og i Burg 1479 Jndvaanere; Antallet har altsaa formindsket sig paa Landet med 72 Personer og i Staden er det forøget med 208.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Den 25de Marts er Lundner-Kirken blevet højtideligt indviet, Den 1ste April er Pastor Nissen valgt til Sognepræst derved Beløbet af den almindelige Collecte til denne Kirkes Atteropbyggelse angives at være omtrent 9000 Mk.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Aarhuus, den 10de April. Handelstanden her i Byen har nu faaet sig en Børs, som herefter skal være aaben to Gange ugentlig, nemlig Postdagene: Tirsdag og Fredag, i Middagsstuden. Den var første Gang aaben i Tirsdags. Selskabet Polyhymnia har overladt Localet dertil, der ligger meget beqvemt, ikke langt fra Havnen. - Det lader, som Sildenne ville stærk besøge vor Kyst i dette Foraar. Der er i de senere Dage kommet saadan Mængde hertil, at de sælges for 5 til 6 Sk. Snesen. For nogle Dage siden blev et Marsviin skudt her i Aaen.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
J No. 29 af den Vest-Siellandske Avis findes følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for Marts d. A.: Maaneden var vel ogsaa denne Gang, efter Sædvane, en Blanding af Vinter og Foraar, men dette havde en kjendelig Overvægt, og det var i Grunden en meget behagelig Maaned. Væden faldt ofte om Natten, Vindene vare for det meeste blide og svage, Kulden ikke streng, og i mange Dage var Veiret meget smukt, og en sand Foraarsluft. Fjorten Gange faldt deels Regn og deels Snee; men Sneen laae ikke høit, og var for det meeste optoet inden Aftenen, saaledes den 4de, 6te, 10de og 29de. Regnen faldt sjelden og svag om Dagen, og udgjød sig først i mægtige Strømme efter Solens Nedgang, saaledes den 3die, 7de, 8de, 11te og 12te. J den første halve Deel af Maaneden havde man den meste Væde, siden opklaredes Luften, blev reen og klar Solen skinnede i 19 Dage, Luften var tildeels bedækket i 21 Man havde vel i Begyndelsen af Maaneden havt enkelte skjønne Foraarsdage, saaledes om Formiddagen Fastelavns Mandag, (ud paa Eftermiddagen og Aftenen forandredes Veiret, det blev svirende og vildt); ligeledes den 9de. Men fra den 13de af, blev dog Veiret først rigtigt og meere vedholdende klart og skjønt; den 15de og 16de medbragte især den behagelige Følelse af det sig nærmende Foraar. Den 17de om Aftenen lynede det stærkt, og man troede sig hensat i Sommeren. Den 22de faldt en stille oplivende Foraarsregn. Men i de sidste Dage af Maaneden blev Luften atter koldere; man havde i nogle Rætter en temmelig stærk Nattefrost, og om Morgenen iisbelagte Ruder. – Maaneden endtes med den betænkelige Nordost. J denne Maaned blæste Vinden 21 Gange af Vesten, 18, af Norden, 16 af Sønden og 11 af Østen Østenvindene regjerede i Begyndelsen af Maaneden; men vare langtfra ikke saa skarpe som de pleie at være. J det hele tage vare Vindene meere svage end stærke, ofte var det stille Vejr, dog ogsaa fem Gange Storm med de forskjellige Vinde; men ikke i nogen overdreven Grad. Barometrets Forandringer vare temmelig regelmæssige. Ved Maanedens Slutning udbredte Vintersæden sit skjønne lysegrønne Teppe over Markerne, og stod overmaade livfuld og delig. Et grønt Skjær viste sig paa hele Jordfladen; Buskene udfoldede deres Dragt, og beredede deres Brudesenge; Marts Violen plantede sine blaae Faner; Ploven begyndte at røre sig. Lammene hoppede omkring paa Engene, og det venlige Mæ og Bæ hørtes (og ægassærer an, Han har saa cratinus) førend Frøernes melancholske Qvækken. – J Fior var Marts mere fugtig, mørkladen og vild, dog ogsaa den Gang havde han tidlig taget sin Foraarsklædning paa.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Kjøbenhavn, den 14de April. Onsdagen den 15de April er Ordensdag for Dannebrog-Ordenen, hvorved dens tvende første Classer bære Ordenskjæden.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Kjøbenhavn, den 14de April. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 7 ankomne Tidender, meddele vi de vigtigste Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Man skriver fra Paris af 5te dennes, at en Lov, som Dagen forud blev discuteret og antaget i Deputerede-Kammeret, blev af Oppositionen betragtet som et Jndgreb i Kammerets forfatningsmæssige Rettigheder. Der handles om en Lov, som angaaer Militairskolens Elevers Forfremmelse i Armeen. Denne Gjenstands Vanskelighed ligger – som bekjendt – i Collisionen af hine Elevers Fordringer paa Officeersposter, med samme af Underofficererne.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Pairskammeret havde nu modificeret den af Deputerede-Kamret allerede antagne Lov, i en Mand, der var Eleverne gunstig, i det det føiede til dem, der havde bestaaet i Udgangsprøverne af Skolen i 1834, ogsaa dem, der havde bestaaet i 1835. Da nu herved et større Antal Officeerer blev nødvendigt, og saaledes middelbart en større Udgivet blev foranlediget, saa opstillede General Valaze først den Paastand, at Pairskammeret havde overredet dets Fuldmagt, da ikke det, men ene Deputerede-Kammeret havde Rettighed til Jnitiativer i Pengesager. Hr. Odilon Barrot yttrede strax samme Mening. Hr. de Rigni, der som interimistisk Krigs-Minister tog Deel i Debatten, indvendte at her handledes kun først og Graden; Spørgsmaalet om Gagen vilde vise sig ved Budgettet. Kammeret antog denne Distinction, og Hr. Valazes Forslag, at forkaste den af Pairskammeret tilføiede Forslag, blev tilbageviist af Majoriteten. Hr. Havin og Hr. Lafitte raabte, at Chartet var tilintetgjort, at der ikke gaves noget Charte længer. Den hele, af en Artikkel bestaaende Lov blev i den Form, hvori det af Pairskammeret var modificeret, antaget af 198 Stemmer mod 101.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
En Pariser Advocat ved Navn Moret, der er officio var udnævnt til Forsvarer for den bekjendte Republikkaner Guinard, har skrevet til denne og erklæret ham, at han paa ingen Maade vilde paatvinge sig ham, imod hans Villie som Defensor; Hr. Guinard skulde kun skrivtlig meddele ham denne Vægring, at antage ham, og han vilde da vide med disse Linier, at modstaae Pairskammerets Præsidents Opfordring. Man melder, at Baron Pasquier havde den 3die April besøgt Hr. Armand Marrast i Fængslet.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Man forsikkrer atter, at Breve ere indløbne fra Marschal Maison, som melde hans snart forestaaende Ankomst og hans positive Vægring ved at overtage Krigsministeriet. Aviser og Breve fra Canton indtil den 10de December bringe Jntet af Betydenhed.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Den 6te d. M. modtog Robert Peel den med 8457. Underskrivter forsynede Adresse fra City i London. Den er bestemt til at udtale de Underskrevnes uhyklede Beundring over de fremragende Talenter, den frygtisse Redelighed og den fuldendte Klogskab, hvormed Sir Peel forestaaer sit Embede; den yttrer Bekymring over den, ikke fra Statens Jnteresser udgaaende, men kun paa Ministeriets Fald sigtende Opposition, hvormed han har at kæmpe; den anerkjender den bestemte og vel overlagte Maade, hvorpaa Regjeringen gaaer til Værks ved sine foreslagne, nyttige Reformer, og udtaler endelig det Haab, at Premier-Ministeren, uagtet al Opposition vil vedblive sin Virksomhed, med den faste Overbeviisning, at det brittiske Folks Tak vil vorde ham til Deel.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Engelske Blade meddele nu den tidligere omtalte Armee befaling, hvorved det gjøres Soldaterne til Pligt, ved Uroligheder strax at fyre skarpt paa Folket. Befalingen er dateret den 27de Marts, og dens væsentlige Jndhold er følgende: Erfaringen har lært, at naar Soldaterne ved Uroligheder, for at jage Skræk i de sammenrottede Folkehobe, have skudt hen over Mængdens Hoveder, have de ofte saaret de Uskyldige og dog ikke afskrækket Urostifterne fra deres Forehavende. For at forebygge dette Onde, paalægger Hærens Overbefalingsmand Officererne, at hvis de skulde vorde opfordrede til, med deres Mandskab at undertrykke Uroligheder, skulle de gribe de virksomste Midler, for at bringe det til almindelig Kundskab, at Soldaterne strax ville fyre, naar de opfordres dertil.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Efterretninger fra Malta af 12te Marts melde, at den engelske Flaade ventedes hvert Øjeblik der tilbage; den var den 7de f. M. afseilet fra Vurla. En Correspondent i The Times paastaaer, i et Brev fra Constantinopel, dateret den 11te Marts, at Lord Ponsonby havde besluttet, paa ny at bortfjerne Flaaden, da han af Porten havde faaet den Forsikkring, at der ikke var den ringeste Frygt tilbage for en ny Jnsurrection, og at den ingenlunde vilde fornye Fjendtlighederne mod Mehemed Ali, ei heller i Fremtiden foretage noget overordentligt Skridt, uden at underrette det brittiske Cabinet om sin Hensigt. – Den til Tripolis bestemte tyrkiske Escadre lagde sig den 8de Marts for Anker ved Baschik Tasch. Den bestaaer af et Linieskib, fem Fregatter og tvende Corvetter; 4000 Mand Landings-Tropper skulle bringes ombord.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Efterretningerne fra New-York naae til den 12te Marts. Den 4de f. M. sluttedes Congressens Session og med den selve Congressen. Den 2den Marts havde Discussionen over det franske Spørgsmaal varet til Midnat. Endelig besluttedes eenstemmigt: "Det er Husets Anskuelse, at Tractaten med Frankerig af 4de Juli 1831 skal opretholdes, og at man skal paastaae dens Fuldbyrdelse. Denne Beslutning blev, ikke alene af Forsamlingen, men ogsaa af Gallerierne modtaget med lydeligt Bifald. Allerede i Forvejen havde Senatet antaget en Bill, ifølge hvilken 800,000 Dollars skulde anvendes til befæstningernes Forstærkning paa Søkysten eller paa ethvert andet Forsvarsmiddel. Da denne bill kom til Repræsentanthuset, fordrede Hr. Camberling, at Summen skulde forhøies til 3,000,000 Dollars og stilles til Præsidentens Disposition; dette Forslag antoges med en Majoritet af tyve Stemmer. Men Senatet forkastede denne Tilsætning, og efter mange forgjeves Anstrængelser for at sætte den igjennem, maatte den opgives, hvorved Senatet har tildraget sig mangen en skarp Daddel, især i de store Sehavne.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
No. 100 af den Preussiske Stats-Tidende indeholder Følgende fra Berlin under 9de April: J Gaar Aftes døde paa sit Landgods Tegel ved Berlin, efter et kort og smerteløst Sygeleie, den Kongelige Geheime-Stats-Minister, Friherre Karl Vilhelm von Humholdt. Hvad denne højtpriste Mand har været for Staten og det i et Tidsrum, hvor dygtige og prøvede Statsmænd havde Leilighed til at vise sig i deres højeste Glands, det beviser fremfor Alt hans følgerige Virksomhed i Aarene 1813 1815. Men ikke alene Staten, ogsaa Videnskaben maa dybt beklage den Forevigedes Tab. Denne, og fornemlig Oldgranskning og almindelig Sprogforskning, hvoraf den sidste bestandig havde været hans Yndlings-Beskjæftigelse, offrede han i fuld Livskraft og med utrættelig Virksomhed indtil sit Endeligt, den Ro, som hans Udtrædelse af Statstjenesten i Aaret 1819 tilstod ham, og hans skjønne Lystslot i Tegelvar stedse Samlingspladsen for Kunstnere og Lærde, ligesom ogsaa Foreningspunktet for alle Slags antikke og moderne Kunstgjenstande. Den Gemyst-Ro og Oprømthed, som vare hans troe Lesagerinder gjennem Livet, have heller ikke forladt ham i dets sidste Øjeblikke. Han henslumrede rolig i Sines Kreds, fuld af det glade Haab at gjensee de ham forudgangne Elskede.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Allgemeine Zeitung meddeler efterstaaende Skrivelse fra den afdøde Keiser Frants til sin Tronfølger: "Min højtelskede Sm Ferdinand! Jeg troer endnu at burde give Dig et Raad, det sidste i dette Liv, følg det, jeg beder Dig derom. Nyk Jntet i Statsbygningens Grundpiller, regjer og forandre ikke. Stil Dig fast paa de Grundsætninger, ved hvis bestandige Jagttagelse jeg ikke alene har ført Monarkiet gjennem ende Tiders Storme, men endog sikkret det hiint Standpunkt, som det endnu indtager i Verden. Ær de velerhvervede Rettigheder, da kan Du ligesaa fast paastaae hiin Ærefrygt, der tilkommer Dine Regent=Rettigheder. Bevar Enighed i Familien, og betragt den som en af de højeste Goder. Laan ikke Øre til utidige Raadgivere, og overvei Alt, hvad Du giør. Hav fuldkommen Tillid til Fyrst Metternich, min bedste og troeste Tjener i alle Tilfælde. Foretag Jntet uden ham, naar der handles om Landets Vel. Betroe Dig ganske til ham, han vil trolig staae ved Din Side og, jeg haaber det, tjene Dig med samme Troskab og Hengivenhed, som han har udviist mod mig. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Barom. Therm. Vinden. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Barom. Therm. Vinden. 28. 6. 4. 5, 9 Varme. 5 April. N. V. N. V. S. V. NB.
Berlingske Tidende, 1835-04-14
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 9de April Degn Stabrand fra Aarhuus, Bogtrykker Rathe, og Handskemagermester Valentin fra Apenrade, Major Holsteen Rathlou fra Hads og Ring Herred, Kiøbmændene Hierlow og Jensen fra Holbek, Handlende Mortensen fra Antwerpen, Kiøbmand Rhodin, og Overjægermester Secrona fra Helsingøer, Pharmacent Carstensen fra Ringkiøbing, Handlende Exami fra Kiel, Forvalter Herhog fra Assens.