JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Udlandet. Norge, Høiesteret paakiendte den 15 ds. Justits sagen imod de tre Nummedøler, som, efter at være vandrede ud til Amerika, kun vendte tilbage til deres Fædreland for at afsætte en heel Deel i den nye Verden fabrikerede norske Femspeciesdalersedler. De have opgivet en fra Telemarken udbandret Person, ved Navn Bjørn Tovsen Vasberg som den, hvem de betalte for Forfærdigelsen af Sedlerne. Af disse forfærdigede han efter deres Forklaring 800 Stykker, og blev der efter Udskydelsen af de mislykkede Exemplarer 636 Stykker tilbage, som de tre Domfældte skulde have deelt lige imellem sig. Af Sedlerne ere en Deel udgivne i Curhaven og i Hamborg samt i Sverrig. Under Sagen ere 296 Stykker fremkomne, og ere de i det Hele meget vel eftergjorte. Frygten for fornyede Bestræbelser af hine emigrerede Landsmænd for ved saadan Jndustri at vedligeholde Forbindelsen med deres fjerne Fædreland indeholder vistnok fuld Opfordring, til af diplomatisk Vei at erholde nærmere Undersøgelser anstillede i Amerika, især betræffende Vasberg, og om mueligt at bevirke ham straffet eller udleveret. - J Engelland skal der ligeledes være gjort Forsøg paa at eftergjøre norske Sedler, i det to Bergensere ved forskjellige Graveurer, der hver fik et Stykke af en Seddel, skulle have ladet fabrikere Stempler til norske Hundrededalersedler og allerede have forskaffet sig det fornødne Papir. Ved en af Graveurerne ere Forbryderne blevne angivne og af det engelske Politie blevne arresterede. Fra Skien klages nu ogsaa stærkt over Kartoffel sygen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 10 Octbr. er der tillagt Committeret i Rentekammeret, Justitsraad L. P. Larsen, allerhøieste Ordre til at indtræde som Medlem af Directionen for det kongelige Frederiks Hospital i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Viborg Landsoverret har afsagt følgende Dom i Sagen imod Arrestantinden Karen Nielsdatter, tiltalt for at have forsøgt at forgive sin Huusbonde, Gaardmand Niels Thomasen, med Blaasteen. Det er i denne Henseende under Sagen oplyst, at Arrestantinden, der er født den 5 October 1830, og kort efter at hun i afvigte Foraar var bleven confirmeret, kom i Tjeneste hos bemeldte Gaardmand, Niels Thomasen i Schoubye, har, da hun den 14 Mai d. A. af Huusbonden var blever truet med Prygl, fordi hun havde sovet for længe om Morgenen, af Vrede og Frygt i den Anledning, og da hun ønskede at komme ud af Tjenesten, besluttet at ombringe sin Huusbonde ved Gift, idet hun, efter sin Forklaring, haabede, at, naar Huusbonden var død, skulde Gaarden blive solgt, og hun derved blive fri for sin Tjeneste. Da Arrestantinden imidlertid, efter hvad hun har udsagt, ikke kjendte anden Gift end Blaasteen, som hun engang leilighedsviis havde hørt kunde have en dræbende Virkning, forskaffede hun sig nogle Dage senere ved sin Pleiemoder noget Blaasteen for 2 s., idet hun hos Pleimoderen havde foregivet, at det var til hendes Huusholderske, som behøvede det til Farvning, og efterat hun i nogle Dage havde havt det erholdte Blaasteen skulde bibringe Huusbonden det, stødte hun den 20 Mai d. A. om Aftenen noget deraf til Pulver, hvorefter hun kom omtrent Halvdelen deraf i et Brændeviinsglas, hvoraf hun vidste, at hendes Huusbonde hver Morgen pleiede at drikke en Snaps. Den følgende Morgen afbenyttede Niels Thomasen ogsaa Glasset, uden at han har følt nogen Virkning af, at der var kommen Blaasteen i Glasset, men da han, efterat han havde drukket deraf, blev opmærksom paa, at der var noget Gruus i det, undersøgte han og Huusholdersken det, og antoge de da, at det var Blaasteen. Senere kom Arrestantinden Resten af det kjøbte Blaasteen i en Pandekage, der var hensat til Huusbonden, men hvilket dog blev opdager, forinden Niels Thomasen havde nydt noget af den. Da den allerede ved det første Forsøg mod Arrestantinden fattede Mistanke herved blev bestyrket, vedgik hun efter nogen Vægring at have været Gierningsmanden. For dette Forhold er Arrestantinden ved Hasle m. fl. Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. - Dom, Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Under 10 Octbr. har det behaget Hs. Maj. at bifalde: 1) at der, istedetfor Ansættelsen af endnu een ordineret Catechet ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn, oprettes et andet residerende Capellani ved samme; 2)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
at der af Finantskassen, som Tilskud til den ved Normalreglementet til extraordinaire Udgifter til Geistlighed, Kirker og Almueskoler bestemte Sum af 2000 Rbd., udredes et Beløb af 400 Rbd., der anvendes til Forbedring af Lønnen for de tvende residerende Capellaner, indtil bemeldte Sum Udredelse enten ved Vacance i Sognekaldet ved Kirken maatte kunde paalægges dette Embede eller ved Præstepengenes Regulering maatte kunne bespares, eller der paa anden Maade maatte kunne gjøres Udvei til samme; 3) at det hidtilværende residderende Capellanies Jndtægter saavelsom de nysnævnte 400 Rbd. fordeles saaledes mellem de tvende Capellaner, at den 1ste residerende Capellan nyder Halvdelen af den Capellaniet hidtil tillagte Andeel af Præstepenge, af Legaterne, af Ministerispenge, af de 100 Rbd., som udredes af Sognepræsten, samt af de ovennævnte 4000 Rbd., og derhos hele den Capellaniet tillagte Huusleie og Løn af Kirken, saavelsom Jndtægten ved Studenters Jnscription og af testimonia publica, og endelig hvad han maatte erholde i Offer, ved Confirmationer og Liig følge; samt at den anden residerende Capellan nyder den anden Halvdeel af den Capellaniet hidtil tillagte Andeel i Præstepenge, af Legaterne, af Ministerispenge, af de 100 Rbd., som udredes af Sognepræsten, samt af ovennævnte 400 Rbd., og derhos hele den Capellaniet tillagte saakaldte Klosterdaler og Jndtægten af den Tavle, der i Trinitatis Kirke ombæres for Capellanen, samt endelig hvad han maatte erholde i Offer, ved Confirmationer og Liigfølge; 4) at den nye Ansættelse for det 1ste residerende Capellani bestemmes til 342 Rbd., og for det 2det til 292 Rbd.; 5) at det gjøres de tvende residerende Capellaner, der blive at ansætte, til Pligt at underkaste sig de nærmere Bestemmelser der maatte blive tagne deels angaaende Fordeelingen af Prædiketjenesten og de ministerielle Forretninger, deels med Hensyn til Skolevæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Blandinger. Berlingske Tidende indeholder følgende officielle Jndberetning fra den kgl. danske Generalconsul i Tanger: "Efter at den mellem de gjenstdige Befuldmægtigede under 5 April d. A. afsluttede Convention var bleven ratificeret saavel af Hs. Maj. Kongen som af Keiseren af Marokko, ere de resp. Ratificationsakter den 14 Septbr. d. A. blevne udvexlede i Tanger. Conventionen, hvorved, som tidligere meldt, de til Marokko hidtil aarligen erlagte Presenter for Fremtiden ere aldeles afskaffede, bestaaer kun af een Paragraf, der udtrykkeligen ophæver og annullerer den 19de Artikkel af Traktaten af 25 Julii 1767, betræffende Erlæggelsen af hine Presenter, og derhos fastsætter, at det, der endnu skyldes af samme, skulde betales til Conventionens Datum. Denne Udbetaling har fundet Sted, faa Dage efter Ratifications-Udvexlingen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Om Udførselen af Kartofler hedder det i Kiel. Corr. af 25 ds. "Regjeringen indhenter nu fra de lokale Autoriteter, Landvæsensforeninger 2. Betænkninger om Udfaldet af Kartoffelhøsten og om Tilraadelig heden af et muligt Forbud imod Udførsel af denne Artikkel. Denne Forsigtighed er vist roesværdig; imidlertid troe vi, at ifølge Betænkningerne er Nødvendigheden af et saadant Forbud nu ikke stor, da Qvantiteten af de endnu gode Kartofler synes stor nok og Udførselen. ikke stærk, men at den ikke skeete Udførsel vil meere skade end gavne Landet, hvis dette Produkt senere skulde blive udsat for at fordærves."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Den danske Regjering skal ifølge Allg. Zeit. have ladet reqvirere en betydelig Sum i Sølv hos den hamborgske Bank, hvilken Sum er afgaaet til Kjøbenhavn. Concertmester Fr. Werschall er, som igaar meddeelt, efter længere Tids Sygeleie den 24 ds. ved Døden afgaaet. Den musikalske Konst hertillands har i ham tabt en af sine talentfuldeste Dyrkere, der var i Besiddelse af en fremragende Dygtighed og stedse vedligeholdt en levende Jnteresse for dens Udøvelse. Han har ikke alene som Virtuos indtaget en hæderlig Plads blandt sine Samtidige, men tillige som Repetiteur, i hvilken Egenskab han neppe er overgaaet af Nogen, og som Lærer paa sit Jnstrument har han igjennem en Række af Aar været en Støtte for Correcthed og Alvor i musikalske Præstationer. Medens Kapellet i ham har tabt et eminent Medlem, vil han ogsaa i andre musikalske Kredse blive savnet og vanskelig at erstatte. (Fædrel.) Skruedampskibet "Margaret, Capt. Rawlinson, fra Hamborg til Hull, er strandet ved Øen Juist, (en i Nordsøen beliggende lille Øe, som hører under Hannover), 16 Passagerer og 3 Matroser fandt deres Grav i Bølgerne. Det øvrige Mandskab blev reddet af et til Rotterdam bestemt Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
J disse Dage har Politiet i Kjøbenhavn paagrebet en lille Jomfru, der udgivende sig for en Frøken Haxthausen fra Lolland, havde indlogeret sig i et af Hovedstadens bedste Hoteller, slaaet alvorlige Plader, forlovet sig ind i en agtværdig Familie, som derved kompromitteredes o. s. v. Hun er nu bleven indlogeret i Hotel de Raadstuekjælder og Forlovelsen foreløbig opEn Duel skal i disse Dage, saa fortælles der, hævet. - have fundet Sted i Kjøbenhavn imellem tvende Officerer, hvoraf den ene nu haardt saaret maa holde Sengen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
J forrige Uge blev en Politiet godt bekjendt Spidsbube i Kjøbenhavn greben med en Bylt stiaalne Sengeklæder paa Gaden om Aftenen. Han stredes længe med vedkommende Betient, men blev endelig overvunden, (Flyvepst.) hvorefter han kastede nogle Knive fra sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
I Kjøbenhavn indbyde nu 7 agtede Haandværkmestere til Oprettelsen af en Sygekasse for Haandværkslærlinger, hvilken Jndbydelse Kbhposten ledsager med følgende bemærkninger: "Saalænge Haandværkslærlingenes nuværende Forhold skulle vedblive som de ere, saalænge et ungt Menneske for at lære et Haandværk skal være bundet som eller flere af sine bedste Aar til en Læremester i fuldkommen Ufrihed og Afhængighed, bliver det vistnok for begge Parters Skyld meget hensigtsmæssigt, at slige Foranstaltninger komme til Udførelse, da derved baade Læremester og Lærling i hiint kontraktsbundne Tidsrum sikkres den første for en ofte meget fung Udgift og den anden for Mangel paa fornøden Omhu og Pleie. Vi skulle kun tillade os at bemærke, at da det ofte er Tilfælde, at Forældre eller Værger have paataget sig at sørge for Lærlingens Helbredelse af paakommende Sygdomme, forekommer det os, at Jndbydelsen ogsaa burde udvides til dem; derved vilde Man vist erholde end flere Jnteressenter og saaledes sikkre Foretagendets Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Fædrelandet" fortæller følgende Exempel paa offentlig Sparsommelighed: "En Capitain ved en af de i Kjøbenhavn garnisonerende Linie=Infanteri-Batailloner blev under Chefens og Majorens Sygdomsforfald beordret til at overtage Commanden over Bataillonen, og da han som Bataillonschef ifølge Reglementet skal være bereden, besørger han sig Hest paa egen Bekostning, og efter endt Exerceertid indstiller Bataillonen ham til Godtgjørelse for Hesten. Herpaa svarer Generalitetet, at Godtgjørelsen kan tilstaaes ham for den egentlige Exerceertid, derimod ikke for den øvrige Tid, hvori han har fungeret som Chef, da Bataillonen ikke er større, end han godt kan commandere den til Fods, og paa Bataillonens gjentagne Jndstilling: at Man indsaae ikke, hvorfor Majoren ikke havde kunnet laane Capitainen sin Hest. Endnu mere oekonomisk vilde det upaatvivleligt være, hvis der anskaffedes ved Bataillonerne Drasiner, de æde hverken Havre eller Hø."J Kbhposten opkastes følgende Spørgsmaal: Har en Toldinspecteur den Pouvoir, at kunne sende en Toldbetjent som er paa Post, fra denne i private Ærinder, f. Ex. at lade Betienten bringe Ordre til Toldinspectionens Kudsk, at han skal møde med Vognen hos Conditoren, hvor Jnspecteuren neppe er i Tjenesteforretninger? Har en saadan Jnspecteur Lov til at bruge Toldinspectionens Eqvipage til privat Kjørsel, saasom til Commedie, omkring i Byen i Visiter, til Lysttoure paa Landet, Alt med sin ærede Familie? - Skulde hiint ikke ligne Misbrug af Myndighed og skulde Brugen af Hvorfor favoriseres Vognen ikke ligne Sportler?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Dampskibene "Emma og William" i enhver Henseende, navnlig, at de uden videre maae medbringe Sager fra og til Klampenborg, at de fritages for at betale Diætpenge til Betientene, som skulle være tilstede ved disse Skibes Ankomst og Afgang efter den befalede Toldbod tid, da dog baade Dampskibet Hamlet" og "Sjælland Hvorfor ere Ansøgningerne maae erlægge Diæter? fra Bestyrelsen for Hamlets" Actionairer afslaaede paa Grund af Placaten af 23 Januar 1841, og derimod, paa Grund af Forordningen af 11 Febr. 1797 § 101, fritages "Emma og William" for at betale Diæter? Skulde dette maaskee have sin Grund deri, at Dampskibet Hamlet" og "Sjællands" Actionairer ikke ere saa heldige at have saa dygtige Bestyrere som Emma og William" i deres Spidse, Mænd, der maaskee forstaae og kjende, af hvilke Veie Man skal gaae for at sætte noget igjennem, eller har maaskee en deciderende Embedsmand Actier i de smaa Dampskibe og er derfor meere omhjertet for de Smaa, om han end iøvrigt aldrig skulde have viist Ømhed for nogen nok saa lille Undergiven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Hvorledes kan en Decision have tilbagevirkende Kraft for Emma" og William, men ikke for Hamlet" og Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
J Pastor Visbys Aarsberetning om Maadeholdsforeningens Virksomhed siges der, at Foreningen nu tæller 253 Medlemmer og hedder det videre i Beretningen: "Det er beklageligt, at Bestyrelsen har seet sig nødsaget til at udslette ikke mindre end 18 Medlemmer. Ved den Skrivelse, hvori dette meldtes dem, opfordredes de tillige til at tilbagesende deres Adgangsskort og Certificat. Flere have imidlertid ikke villet opfylde dette. Ja en Enkelt har endogsaa været fræk nok til at bære begge Dele hos sig og i Drukkenskab at fremvise det, til Beviis paa, at han var Medlem af en Maadeholdsforening. Det kan ikke betvivles, at jo en saadan Opførsel har maattet fylde enhver Nærværende med Foragt, og saaledes indirecte bidraget til at fremme Maadeholds sagen, idet den har godtgjort, til hvilken moralsk Usselhed Drukkenskab nedværdiger et Menneske. Men da Vedkommendes Opførsel ogsaa kan have sine betænkelige Sider, har Bestyrelsen besluttet at andrage paa, at der til Foreningens Love føies en ny § af følgende Jndhold: "Naar Nogen udmelder sig eller udslettes, er han forpligtet til at tilbagesende det modtagne Medlemsbrev og Adgangsskort. Undlader han paa Anfordring dette, bør Bestyrelsen i Adresseavisen meddeele hans Udtrædelse og stedfundne Væggring. Dette antoges eenstemmigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Et tydsk Blad har følgende slaue bon mot: Hvad mener De om Sprogkampen i Slesvig=Holsteen?" svarede denne - spurgte En sin Bekjendt. "Je nun. - ich finde es gans naturlich, das die Danen sich so viel als möglich ausdehnen wollen. Hr. Torres italienske Operaselskab er ankommet til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Kong Renes Datter, er nu ogsaa oversat paa Svensk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Fra Hjørringegnen skrives i Aalb. A. Der sees endnu hist og her Korn staae ude ved de større Gaarde. Rugsæden er langtfra ikke endt og det er kun med Langsomhed og Besvær, at den skrider frem; thi den idelige Regn, som opbløder ethvert enten leeret eller nogenlunde lavt liggende Jordsmon, hindrer eller umuliggjør Sædens Nedlægning. Paa flere saavel større som mindre Gaarde er endnu aldeles intet saaet og for mangen en Mand har det endog været uoverkommeligt Megen Vintersæd vil at faae Gjødningen bragt ud. forblive usaaet og megen komme saa sildigt og slet i Jorden, at allerede af disse Grunde Haabet og en god Rug avl næste Aar er lidet lovende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Odense. Paa sin Jnspectionsreise i Stiftet ankom Hs. Kgl. H. Kronprindsen hertil i Aftes Kl. 7 og afreiste igjen herfra i Formiddags til Kjerteminde, hvorfra Høistsamme tager til Nyborg, hvor han overnatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Et ungt Jnstitut, der i Sandhed fortjener saavel offentlig Paaskjønnelse og Understøttelse som en langt talrigere Freqvents, end det hidtil har nydt, er den ifjor stiftede techniske Læreanstalt, hvis Aars regnskab findes blandt Avertissementerne. J dette i et fortræffeligt Øiemeed anlagte Jnstitut, hvis Gavnlighed Man ikke noksom kan lægge enhver Haandværker paa Hjerte, undervistes ifjor 32 Haandværkselever for 1 Skilling Timen for Hver, men da Enhver skulde medbringe sit Lys og dette kostede de fattige Elever vel meget, saa har Bestyrelsen iaar besluttet, frit at oplyse det rummelige Lokale med Lamper. J Skolen giver den duelige Maler Faber Underviisning i Frihaandstegning og holder desuden mundtlige Foredrag over Skyggelæren; Møllebygger Sørensen underviser i geometrisk Tegning, foruden at der i Vinter tillige bliver Tegneunderviisning efter faste Legemer. Den kongelige Porcellainsfabrik i Kjøbenhavn har velvilligt givet Jnstitutet flere Bidrag (etruriske Kar), ligesom Snedkerforeningen i Hovedstaden har overladt det flere Fortegninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
(Dagsposterne.) Af de Trende, der iaar indstillede sig til Veterinairexammen, erholdt L. H. Henrichsen, fra Skibhusene ved Odense anden Charakteer; Jngen fik første. - Fuldstændig juridisk Examen: F. Erichsen og G. Berggreen land. - Jfølge Aftbl. vil H. C. Andersen i denne Uge tiltræde en Udenlandsreise gjennem Tydskland, Jtalien, Corsica, Spanien, Portugal, samt over Engelland og Holland hjem. Han vil først om et Aarstid atter kunne ventes tilbage til Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Stiftamtmanden i Christiania Stift, Riis, er afgaaet ved Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Svendborg Avis meddeler Følgende om et tidligere omtalt Ulykkestilfælde: Briggen Kronprindsesse Caroline", Jacobsen, heraf Byen, har paa Reisen fra Aarhuus til Amsterdam havt det beklagelige Uheld i Nordsøen Natten imellem afvigte Mandag og Tirsdag at faae en svær Bræksøe over sig, som borttog 4 Mand af Besætningen, en Deel af Skandseklædningen og knækkede Bommen. Fartøiet maatte gaae tilbage til Helsingøer, hvor det ankom i Torsdags. De Forulykkede ere Styrmanden Mogensen fra Teglværket paa Langeland, Matroserne Andreas Hansen og Hans Larsen fra Langeland og Ungmand Erik Christian Bang fra Ærøe. - Styrmanden efterlader sig en sørgende Enke og var faa Dage før Skibets Afgang herfra bleven givt."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Cancelliet har ifølge Aalb. A. beordret Byfogden i Aarhuus, Justitsraad Fleischer, samt Herredsfogderne Finsen og Rosenstand til at indkomme med Forestilling om Arresternes forbedrede Jndretning i Aarhuus samt Bygningsforslag hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
J Flensborg har for nylig en Tømmermands Kone faaet en ynkelig Død ved i et Krampetilfælde at styrte hen paa Skorstenen, hvor hendes Ansigt saa at sige stegtes; hun døde 24 Timer derefter under de skrækkeligste Lidelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Det hedder i Ribe Avis af 27 ds. "J Løverdags Morges fandtes Gaardmand Søren Tude fra Vilslefliggende død i Veigrøften mellem Ribe og Gredstedbro.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Efter de optagne Forhør og Lægesyn er der aldeles ingen Anledning til at antage, at han er overfalden. Manden var ridende og er rimeligviis styrtet ned i Grøften fra Hesten og druknet. - Paa Karmdrup Mark er derimod en hjemvendende Tærsker bleven morderisk overfalden af en anden Tærsker og frarøvet sine Penge. Da den Plyndrede fandtes havde han endnu saa megen Befindelse at han kunde angive den Skyldige, der allerede skal være paagreben. - Det den 21 ds. paa KjergaardsForstrand strandede Barkskib, Alexander, var 122 1/2 Clæster drægtigt. Capitainens Navn er Ring, der tilligemed den øvrige Besætning, 12 Mand, og 2 Passagerer er bjerget. - Den 22 strandede paa Blaavand en hollandsk Kuf "Eendragt", ført af R. C. de Groot, kommende fra Laurvig med Bielker, bestemt til Harlingen. Besætningen, 6 Mand, er bjerget. - Den 24 strandede paa Blaavand er ballastet Kuf "Geerdine", ført af Capitain Ph. Boutmann, kommende fra Jarmouth, beDen 24. stemt til Odense. Mandskabet er bjerget. havde Beboerne i Orby indbragt paa Skallingen en i aaben Sø funden norsk Kuf, uden levende Folks Medfølge, ladet med Planker og Brædder. - Jgaar Formiddags kom her igjennem Ribe nord fra 21 skibbrudne Søfolk, der vare fra et strandet Flensborg Skib, der skal have været ladet med Salt. Skibet var ganske nyt, gjorde sin første Reise og skal have kostet mellem 30 og 40,000 Rd. Med Posten nord fra kom om Eftermiddagen 19 ligeledes strandede hollandske, engelske og svenske Søfolk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Det af Handelshuset P. P. Schmidt i Altona fra Engelland indkjøbte, til Sydhavsfarer bestemte, 320 Commercelæster holdende Skib Algonquin", er strandet med en Ladning Salt i Nærheden af Lemvig under Orkanen den 21 ds.; Skibet betragtes desværre som Vrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Efter Meddelelse af Hr. Agent Consul Nisson i Thisted ere følgende Skibe indstrandede der paa Vestkysten i Orkan=Stormen i de første Dage af forrige Uge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
J Hjørring Tolddistrikt: Skibet, Portumus, "Capit. Petterson, af Malmøe, fra Stokholm bestemt til Ostende med Tjære og Beeg. Skibet er Vrag; Styrmanden og - J Thisted Tolddistrikt, en af en Matros druknet. Mandskabet forladt Tjalk eller Kufskib, ladet med norsk Skibet Hoffnung, Capit. Biedenweg, af Trælast. Greifswalde, fra Danzig bestemt til Antverpen med Hvede. Mandskabet er reddet, men Skibet i Stykker og Ladningen tabt. - "Favoriten, Capit. Kahl, af Gothenborg, fra Spanien bestemt til Hjemstedet med Salt. Mandskabet reddet, men Skibet i Stykker og Ladningen J Lemvig Tolddistrikt: Skibet Lamme tabt. schien, Capit. Greven, af Peckela, fra Havre de Grace bestemt til Stettin med Champagneviin, Mahognieblokke ac. &c. Mandskabet reddet og Ladningen forventes bjerget. Der Friede, Capit. Tank, af Stettin, fra Newcastle bestemt til Hjemstedet med Kul. Skibet i Stykker, Skibet "Dorothea Bertha, og 1 Mand druknet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Capit. Dommansky, af Elbing, fra Shields bestemt til Hjemstedet med Kul. Skibet i Stykker, og Capitainen. samt 9 Mand druknet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Udenrigsposten beretter, at Ludvig Philip ved en Forordning har indkaldt 14,000 endnu disponible unge Soldater af Jndroulleringen fra 1844; denne Foranstaltning sættes, tilligemed Flaadendrustningerne i Toulon, naturligviis i Forbindelse med den algierske Hærs Forstærkning. - Keiseren af Rusland er ankommen til Genua, i hvilken Stad der for Øieblikket opholder sig, foruden Hs. Keiserl. Majestæt, Kongen af Sardinien, Dom Miguel og Don Carlos.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
I Paris gik Rygtet, at der vilde udkomme en kgl. Forordning, der skulde stiles imod den overdrevne Jernbanespekulation. - Marskal Soult vil paa ingen Maade beholde Krigsportefeuillen, men han vil nok vedblive at være Præsident i Kabinettet; som vordende Krigsminister nævne Bladene GeneralPreval, en i det Mindste for Red. ubekjendt Størrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-10-29
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 28 Octbr., G. Albrechtsen af og fra Tvedestrand, Sluppen Perlen med Trælast, P. Poulsen af Svendborg, fra Tvedestrand, Jagten de 3 Brødre med Jern og Trælast; C. Jensen af Odense, fra Veile, Jagten Speculationen med Flyttegods; B. Schipmann af Pappenburg, fra Hamborg, Kuffen Charlotte, ballastet.