JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Under 10de ds. har Hs. Maj. Kongen derpaa allernaadigst udstædt følgende Rescript til den kongelige Commissarius, som Svar paa Tak-Adressen: "Den med Din allerunderdanigste Jndberetning af 5te dennes indsendte Tak=Adresse fra samtlige Medlemmer i Hertugd. Holsteens Provindsialstændeforsamling have Vi modtaget med Allerhøieste Velbehag, og deraf med særdeles Tilfredshed erfaret den Maade hvorpaa den af Os givne Jnstitution er modtagen. Jdet Du haver at give bemeldte Forsamling Saadant tilkjende, overdrage Vi Dig tillige, at sige den Vor bedste Tak for de for Os udtalte velmeente Ønsker. Befalende Dig Gud!"To Borgere i Nakskou have udførlig bekjendtgjort en for Tiden ved Nakskovs Byting verserende Sag imellem nogle af Byens Borgere og Proprietair Lund paa Fredsholm, om en af Sidstnævnte anlagt Vase, hvorved en Gjennemfart, der fra Arilds Tid havde været aaben for Baade, var bleven tilspærret, saa at Byens fiskeridrivende Borgere maatte nødes til at gjøre en halv Miils Omvei med deres Baade, naar de vilde stange Aal i Vandene bag ved Vasen. Da Magistratens Svar paa Borgernes herom indgivne Besværing udeblev den ene Maaned efter den anden, uagtet at de eligerede Borgere uforbeholden havde erklæret, at Lund ligesaa lidet som nogen anden Eier af Steenss nogensinde havde faaet Ret til anlægge en Vei i hiin Farvand, saa besluttede Borgerne selv igjen at skaffe sig Vei til de afspærrede Vande, ved at grave en Aabning gjennem Vasen, hvilket de ogsaa iværksatte. Naturligviis opstod herover en Retssag, hvori begge Parter, gjensidigen beskyldte hinanden for Vold; men det Mærkeligste ved det Hele er, at det kgl. G. Toldk. og C. Collegium har indblandet sig i Sagen, uagtet den var anhængiggjort ved Domstolen. Nogen Tid efter at Borgerne havde aabnet sig Vei gjennem Vasen ankom nemlig Havne- og Fyr-Jnspecteur Capt. Leth (der, in parenthes sagt, staaer i Familieforhold til Lund) til Nakskov, tog Vasen i Øiesyn, og fra Collegiet indløb kort derpaa Ordre til Havnekommissionen, at den gjorte Aabning skulde tilstoppes, som skadelig for Havnen, og Regres for Omkostningerne søges hos de Folk, der havde gjort den; ligesom der ogsaa længere hen fra Collegiet indløb Skrivelse til Havnecommissionen om, at det ansaae det rigtigt, at Commissionen afkjøbte Lund den for Havnen saa vigtige Dæmning." Havnekommissionen, der ikke kunde udføre disse Ordrer uden at maatte handle imod sin Overbeviisning, har imidlertid ved underdanigst Forestilling gjort Collegiet opmærksom paa Vasens sande Beskaffenhed, samt hvor aldeles uvigtig den er og maa blive for Havnen; ligesom ogsaa Nakskovs Borgere nu have henvendt sig til Hs. Majestæt Kongen med en allerunderdanigst Bøn om, at den hele Sag maa paa det nøieste blive undersøgt, og Udførelsen, af G. Toldkammerets Ordre suspenderet indtil Sagens endelige Afgjørelse ved Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Det er os behageligt at kunne meddele – hedder det i Hp. Av. No. 172: at samtlige i Aar fra Odense til KhonsUniversitet dimitterede Candidater have hæderligen bestaaet den nyligen tilendebragte Examen artium, og Alle erholdt laudabilis til Hovedcaracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
hvns Børscours den 27de Octbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista . 203. 4 PC. R. Obl. 102 a 102 1/2 r. S. Species 203 1/2. 12 Mk. 3 1 s. 4 pC. N. Laan . . 100 1/2 B. N. Sp. S. 179 a 179 1/2 Rbd. 4 PC. dito . . 100 a 101 r. S. 4 pC. kgl. Obl. . . . 90 a 91. 4 PC. N. Obl. 100 a 101 B. Dito. . . . . . . 89 a 90 B.; 4 pC. N. St. Obl. . . Nat. Obl. . . . . 102 1/2 r. S., 3 PC. d. Obl. . . . 74 1/2 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Kjøbenhavns Havnepriser den 24de Octbr.: Hvede, holsteensk . 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. lollandsk . 4 – 3 – - s. a 5 – Rug, f. Provinds. 3 – 5 – s. a 4 – – - s. Byg, radet . 3 – 4 – - s. a 3 – 5 – Havre . . . . 2 – 1 – - s. a 2 – 2 – - Erter, . . . . 3 – 4 – - s. a 4 – 2 s. Smør, jydsk, Fag. 11 - - - - s. a 13 – . – - s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Ved den 1291 Trækning i Altona udkom følgende No.: Aarhuus. Hs. M. Dronningens og Hs. K. H. Prindsesse Carolines høie Fødselsdag blev i Onsdags feiret her med de sædvanlige Høitideligheder, der endtes med et Bal i Selskabet Polyhymnia, hvor der af den talrige Forsamling blev afsjunget en i Dagens Anledning af Hr. Fr. S. Birch forfattet Sang, der tolkede den almindelige Glæde, som efter Sangens Slutning udbrød i høie Fryderaab. Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg: Pastor Bruun, Frøken Gosch, Snedkermester Wermuth, F. S. Lassen, H. P. Gade, Kjøbmand N. Meyer, Typograph Bay, Cand. theol. Due, Cand. jur. Wildenradt, Stud. pharm. Ellermann, Kjøbmand Jacobsen, Pastor Holst, Handelsbetjent Kaas, Procurator Nørbye. Fra Callundborg til Aarhuus: Hr. A. Bodenhoff, Krigsraad Conradsen, Cancellieraa Rasmussen, Major v. Holstein=Rathlow, Frøken Baden, Jfr. Lindhardt, Madame Krøyer, Handelsfuldm. Oze, Hr. F. Gand, Landmand Theilmann, Jfr. Tharen, SkomagerSauffaus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Jndsendt. Naar Fuldblødsmanden, der i A. Stiftst. No. 169 er fremtraadt som udmærket Radoteur, fremlægger Attest fra en autoriseret Barbeer, eller en eedsvøren Gjordemoder, at den Fuldblodighed, hvoraf han øiensynligt laborerer, har faaet Afløb ved en ordentlig Aareladning, saa jeg tør antage, at han er modtagelig for Fornuftgrunde, skal jeg med Fornøielse motivere mine i d. T. No. 158 fremsatte Spørgsmaal. C. Grootjohan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Søndag den 1ste Novbr. begynder Gudstjenesten til Høimesse i begge Kirker her i Byen Kl. 10, og vedvarer saaledes alle Søn= og Helligdag indtil Mai næste Aar. Aarhuus, den 29de Octbr. 1835. Lindhard. Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Onsdagen den 4de Novbr. førstkommende og følgende Dage, om Eftermiddagen Klokken 2, lader Gjestgiver Schlawitz i hans Boepæl paa det store Torv ved Auction bortsælge en betydelig Deel Løsøre, fornemmelig bestaaende af: Sengesteder, Sengeklæder, Madradser, Lagner, Dækketøi, Gardiner og andet Lintøi, Borde, Stole, Commoder, en Deel Porcellain, Fajance Krystal- og Glasvare, Skilderier, og et nyt Skab, med meget mere; Alt næsten nyt og af moderne Facon Cataloget herover henligger til Eftersyn hos Reqvirenten. De Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 28de October 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
528 Rbd. af Aarhuus Hospitals Midler ere at erholde tillaans i December Termin 1835, imod anordningsmæssig Sikkerhed. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Friskolen angaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Onsdagen den 4de November Kl. 9-12 indskreves de Børn, der møde i Skolen ligefor Munkeport, og ere berettigede til at optages i Friskolen. Forældre og Værger erindres om: at medbringe de befalede Attester og Alder og Vaccination. Til Efterretning, saavel for Kjøberne ved Auctionerne i Mattrup Skove, som for Andre hvis Veie falde forbi Mattrup, bekjendtgjøres herved: at det i Fremtiden ikkun tillades dem, som have Ærinde til Proprietair de Thygeson eller Forpagter Dencker, at passere Veien igjennem Mattrup Gaard. Alle Andre ville følge de uden om Gaarden værende offentlige Veie. Brædstrup, den 24de October 1835. Efter Ordre P. Hansen, Forvalter ved Mattrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Skipper N. Falslev bliver senest seilfærdig til Kjøbenhavn den 10de Novbr., og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
For en duelig og ordentlig Møllesvend, der ikke er ukyndig i Møllebyggerkunsten, er en fordeelagtig Plads ledig til 1ste Novbr. i Aarhuus Mølle, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at Nogen melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Fra Pressen er udkommet: Bidrag til Hierarkiets Historie i Danmark, ved D. Seidelin, suspenderet Sognepræst. Første Hefte. Faaes for 2 Mark hos Boghandlerne Sadolin i Aalborg, Smith i Randers, Kabell i Viborg, Bogbinder Thune i Veile, Bogtrykker Fogh i Horsens, Apotheker Seidelin i Skanderborg og hos Madame Broge i Greenaae, samt i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Gaardmændene i Grundfør til Jens Andersen i Taastrup. Du er altsaa endnu ikke tilfreds med de Sandheder, som Frands Rasmussen og Flere i denne Omegn have sagt Dig. Du paastaaer, at de Alle leve og ikke tale af eget Hjerte. Men see i Dit eget Bryst og erkjend at Du feiler. Vi Beboere af Grundfør ere gandske af den Mening som vor Sognefoged har tilkjendegivet. Hvem kan leve i Fred med Dig? Seer dog hen paa Din forrige Naboes, Ras Clementsens Grav. Prygtede Du ham ikke næsten daglig, saalænge han levede, Er Din Proces og Trætte med Peder Koch i Taastrup allerede endt? Hvorfor træde Dine Naboer i Taastrup, ikke frem for Dig, hvis Du kan leve i Fred med dem. Vi og alle Beboere af Taastrup have ofte, efter Anmodning fra Hr. Walther paa Haraldslund, viist ham smaae Villigheder ved at pløie for ham, o. s. v.,men har Du seet, at een Eneste har taget Penge eller Træe derfor. Du lyver jo, og bag Dit Udsagn lurer en ond Hensigt. Vi saavelsom beboerne af Spørring, Hæst, Trige og Taastrup, tjente Hr. Walther, fordi han er en fredsommelig flittig Landmand, der igjen er tjenstvillig mod os, hvor han kan Men Dig kjende vi fra en anden Side, og naar alle jydske Bønder vare som Du, gad vi ikke længer bær Navn af jydske Bønder. Bie kun lidt, Du har vist fundet Din Mand, og vil nok faae den Løn, Du fortjener. Grundfør, den 29de October 1835. Niels Nielsen, Peder Knudsen, Gaardmand. Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-30
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
No. 174. den 311 October. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-ridende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Blandinger. Staden Para er endnu i Negernes og Mulatter nes Vold. Paa nogle Fruentimmer nær ere alle de Blanke som ikke havde faaet Leilighed til at flygte ud paa Skibene, blevne myrdede, og disses Antal anslaaes til 6000. Alle Husene bleve plyndrede, de fremmede Consulers Flag forhaanet, og selv paa brittiske Søe soldater som vare sendte i Land for at beskytte den engelske Consuls Vaaning, blev der skudt, saa de maatte flygte ombord igjen, men fik dog reddet Consulen, der maatte springe ud fra et Vindue i anden Etage. Ved denne Begivenhed kan med Sandhed siges: "Bladet har vendt sig." J fordums Dage joges 10 a 20 tu finde Jndianere paa Flugten eller vedhuggedes som Fæ af 3 til 4000 Spanioler eller Portugisere da Ynkaernes Rige kuldkastedes af en Haandfuld Eventyrere. Men see nu Fædrenes Synder giengieldte paa deres Askom, (Briggen Prinds Chr. Frederik, Capt. Drewitz, (Skibet tilh. Handelshuset P. H. Ree & C.) havde forladt Para Dagen efter Blodbadet.)J de persiske Hovedstæder Tauris og Teheran har Cholera i denne Sommer anrettet store Ødelæggelser. J den sidste Stad var i August Maaned død henved 10,000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Det sydamerikanske Landskab Chili hjemsøges i den senere Tid stærkt af Jordskjælv. J Staden Conception fornam man daglige Rystelser, ledsagede af Bragen som Kanonskud. Alle Jndvaanerne bivouaqverede under aaben Himmel. Endnu forfælles meget om den rørende Afsked som Keiseren af Rusland havde taget med Tropperne i Kalisch. Keiseren havde omfavnet alle de preussiske Stabsofficerer og kaldet samtlige preussiske Tropper sine kjære Gjæster. Derpaa vare ogsaa alle de fornemste Officerer styrtede ud af de russiske Rækker og havde kysset Keiserens Kjole, og vare ligeledes blevne omfavnede af ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Keiseren af Rusland havde efter Revien ved Kalisch foræret sin Svigerfader et halvthundrede be redne Tscherkasser, de smukkeste Folk i Regimentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
J London forefaldt i disse Dage et komisk Optrin. En Ritmester Kensington skulde føre 60 Rekruter, der havde ladet sig hverve for Dronningen af Spaniens Tjeneste, fra Hverver=Bureauet ned til Jndskibningstedet ved Themsen; men hvert Øieblik løb der Een eller To fra ham underveis. Tilsidst blev det den gode Ritmester for broget, og da atter en Rekrut smurte Haser, kastede Ritmesteren Kjolen og løb efter ham. Efter at de, til stor Moro for Publikum, havde løbet en lang Strækning omkap, lykkedes det endelig Ritmesteren at indhente Flygtningen; men til liden Nytte, thi denne var en stærk Karl, der ikke lod sig holde af een Mand, og en Constabel, hvem Ritmesteren opfordrede til at staae sig bi, troede ei at burde blande sig i "private Affairer." Jmidlertid havde det slette Exempel virket saaledes paa de øvrige Rekruter, at der ved Ankomsten til Jndskibningsstedet ikke var flere end 15 tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Fra Engelland haves den paafaldende Efterretning, at der for nærværende Tid haves Pengemangel. Aarsagen dertil skal være, at 50 Millioner Pd. St. behøves i denne Tid til de Jernbaner som anlægges der i Landet. Jernet stiger som Følge deraf stærkt i Prisen. J hvilken Grad at Kapitalisterne allevegne ere villige til at sammenskyde til Jernbaners Anlæg sees deraf, at Jernbanen som skal anlægges mellem Brüssel og Paris og derfra til Lyon, vil koste 120 Millioner France, og at hele denne uhyre Kapital er sammenskudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Medens man i Engelland tænker paa overalt at anlægge Jernbaner, bestræbe de almindelige Chaussee Postvogne sig for at vise Verden, forinden de maae opgive deres Herredømme, hvorvidt de kunne bringe det i hurtig Kjørsel. Saaledes kjører nu daglig en Postvogn Kl. 6 om Morgenen fra London til Manchester, en Strækning af omtrent 43 danske Mile, og ankommer der i det sildigste Kl. 10 ½ om Aftenen, efter omtrent 16 Timers Kjørsel, hvilket udgjør omtrent 22 Minuter pr. dansk Miil, (Mange ville ved spørge hos os, hvorfor er man da i Engelland ikke tilfreds med en saa hurtig Befordring, og vil have den endnu hurtigere ved Hielp af Jernbaner, At vi ikke indsee det, er netop fordi vi ere saa langt tilbage for Engelland i Alt hvad Jndustrie angaaer. Hurtig Samfærsel er Hovedgrundvolden for al Omsætning den er for denne hvad Luften er for det menneskelige Legeme, hvad Hjulene ere for Vognen.) Nylig stode to Personer stille paa Gaden i Paris, stirrede gjennem Lorgnetter op paa den stjerneklare Himmel og beundrede med enthusiastiske Udraab Kometens skjønne Lys og glimrende Hale. En Forbigaaende blev nysgjerrig og bad de ivrige Jagttagere, dog ogsaa at unde ham et Blik paa den meget omtalte Komet. Med megen Beredvillighed række man ham Lorgnetten; længe søger han forgjeves Kometen, medens de tvende tjenstvillige Astronomer sysivrigen omkring ham, stille hans Hoved, snart lidt til Høire, snart til Venstre, og da han efter nogen Tids Forløb endnu slet ikke kan faae Øie paa Kometen, mene de, at det vel maa være blevet noget for taget i den høiere Atmosphære, og bortfjerne sig hurtigt gjennem en Sidegade. Et Øieblik efter mærkede den nysgjerrige Herre, til sin store Skræk, at medens han forgiæves søgt Kometen, havde Gavtyvene ikke forgiæves søgt i hans Lommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Paa den store Opera i Paris har man nylig i Valetten "Søerøveren" seet en frygtelig Kosaranfører knæle for en ranet Skjønhed og, bragt til Fortvivlelse over hendes Haardhed, styrte sig i de oprørte Bølger med en meget gratios Attitude. – Samme Ballet har været nærved at bevirke et frygteligt Oprør. Dandserinden Therese Elsner, der skal være en meget dybsindig Grubler over Pas, af hvilke hun har opfundet adskillige gandske nye, havde overtalt sin Søster Fanny, der dandser et Hovedpartie i Balletten, til at anvende nogle af disse Opfindelser i en Solo Balletmesteren Coraly, som høist forfærdet saae dette frække Angreb paa hans Komposition, anklagede hende øieblikkeligen for det theatralske Konststorium for vol deligen at have skamferet hans Pas-Sprog. Efter en grundig Undersøgelse af denne vigtige Sag, fældte Retten den Kiendelse, at Fanny Elsner skulde have 3 Dages Gage forbrudt. Nu satte hele det qvindelige Dandsepersonale sig i Gevær, og Foyen gjenlød af mere end blotte Protestationer. Duponcheel, den nye Directeur, viste imidlertid under denne meget kildne Sag en Takt og Caracteer der fortjener Beundring; hans Klogskab dæmpede Oprøret, og førte Fanny Elsner tilbage til sin Pligt og Erkjendelsen af sin Brødes Storhed. Saa lykkelig har vel sjelden nogen Soldat været som nylig en Jnvalid der har Opsigt med et Mindesmærke ved Arbessau, og nær derved har et lille Huus med Have. Thi da Monarkerne kjørte fra Valpladsen, ved Culm til Arbessau, for at see det herværende Monument, gjenkiendte Jnvaliden sin gamle Feltherre, som engang i Slaget ved Zürich havde hvilet paa hans Tornister og spiist med af hans Brød. Det var Erkehertug Carl, og Feltherren gjenkiendte ogsaa sin gamle Krigskammerat, som i al den Tid ikke havde bragt det til høiere end Underofficeer og Jnvalid, og fulgte med ind i hans lille Huus. Og Jnvaliden, der endnu besad en god Levemaade fra sin Soldaterstand, af, inviterede høfligst hele Selskabet, og rundt om hans simple Fyrrebord sad nu to Keisere og to Keiserinder, Kongen af Preussen samt flere Erkehertuger, og Hertuger, og spiste smilende af hans fremsatte Smør og Brød og Frugt. Og da Gjæsterne vare borte, glimrede Bordet af Guldstykker, og Jnvalidens Øine af Lyksalighed. At der nogensinde for Cholera kunde blive udbragt et Vivat synes at være temmelig usandsynligt, og dog er det skeet, nemlig af Fangerne i Toulon, der, saalænge Soeten grasserede sammesteds, fik langt bedre Bespiisning end ellers, og derfor ønskede Sygdommen, et langt Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Da den tyrkiske Gesandt Achmed Paska nylig var i Wien, besøgte han en Dag Blinde=Jnstitutet. Man forelagde ham endeel af de Blindes bedste Arbeider med Anmodning om, at modtage en udmærket smuk Pengepung til en Erindring. Men han greb med de Ord: "Blandt de Blindes Arbeider vil jeg ogsaa vælge iblinde!" og med tillukte Øine blandt de fremlagte Sager, og fik et - Crucifir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Den franske Regjering har forbudt Opførelsen af Operaerne: "Den Stumme i Portici, og "Gustav, eller Maskeballet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
En Dame i Marseille, som allerede to Gange var blevet Enke og som var 93 Aar gammel, giftede sig for 2 Aar siden tredie Gang med en Mand paa 73 Aar, og blev nylig - forunderligt nok - i hendes 95de Aar tredie Gang Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
En fransk Underofficeer i Paris, Defrance, er forden Yttring, at Ludvig Philip har brudt sin Eed af en Krigsret bleven dømt til 3 Maaneders Fængsel, og 300 Fr. Mulct. Han er en gammel Soldat af den keiserlige Garde, og havde i Slaget ved Leipzig faaet Æreslegionsordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Da nylig en Pige fra Avaur-le=Chateau, i Ardennerdepartementet, kjørte hjem, og siddende i Vognen, skjar Pærer over med en lille Kniv, væltede Vognen, og Kniven var gaaet ind i Pigens Hals, saa hun døde nogle faa Øieblikke derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Jfølge et Veddemaal sank nylig et ungt Menneske et Tofrancstykke. Da Expeditionen lykkedes, lo Vinderen sig forlede til et nyt Veddemaal om at synket Femfrancstykke, som dog blev siddende ham i Halsen, Alle Forsøg paa, at bringe Pengestykket og eller ned vare forgiæves, saa at Vovehalsen maatte begive si ind til Brussel for at lade sig operere. Han kom lykkelig dertil, skjøndt det var 10 Mile fra hans Hjem, men Halsen var gandske opsvulmet. To Jnstrumenter gik istykker ved Operationen, endelig lykkedes det, at bringe Pengestykket ud. Da dette altsaa ikke virkelig var sjunket, har Pengeslugeren naturligviis tabt Veddemaalet, og vil formodentlig, formedelst de store Smerter han havde lidt, ikke oftere indlade sig paa slig halsbrækkende Veddemaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Paa et Bal forleden i London hos Hertuginden af St. Albans dandsede den berømte Bassanger Lablache og den endnu mere berømte Sangerinde Mad. Malibran en Tarantella, der henrev de Tilstedeværende. Et fransk Blad haaber, at Mile Taglioni vil tage Hævn over det syngende Kunstnerpar, der gaaer indi hendes Næringsvei, ved med det første at synge nogle Bravourarier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Et saakaldet Spøgeri gjør i denne Tid stor Opsigt i Brentsort i Engelland. Det formeentlige Spøgelse huserer i en Skole, hvor alle de om Aftenen ophængte Tavler og Morgenen findes adspredte paa Gulvet. Det har viist sig som en stor, hvidklædt, men barfodet og barhovedet Skikkelse, saavel for Skole drenge i Gaarden, som inde i selve Skolen, hvor de forsvandt igjennem en Faldder, som Politiet sider ikke kunde opbryde &c. Endnu er det ikke lykkedes af opdage Gierningsmanden (ligesaalidet som det lykkedes det virksomme kjøbenhavnske Politi at komme paa Spor efter Ophavsmændene til de bekjendte Spilop per i Laxegaden).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Den 29de Septbr. fløi en Due, der i nogle Timer havde siddet paa et Tag i Nærheden, ind af Vinduet i en af Garnisons-Sygehusets Sale i Vies fingen; den faldt af Hunger og Træthed ned og lod sig gribe. Under Halen fandt man et lille Brev bundet fast, der indeholdt et udklippet Stykke af en engelsk Avis med Londoner Stocks=Børsens Fonds-Note ring af 23de Septbr. Duen var sikkert bestemt fra London til Antwerpen, og af en Rovfugl forjaget fra sin Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
I Nærheden af Amsterdam er en lille Landsbye, som kaldes Millionairernes Landsbye." Den er alle gamle Kjøbmænds Elysium, det forjættede Land for alle lykkelige Spekulanter. Alle disse Nabobs ankomme dertil fra alle Kanter, og danne en en Korporation, som har meget mærkværdigt ved sig. De have Alle udvalgt denne lille Askrog som en Mellemstation imellem denne Verdens Sorger og det Paradiis som de forvente i den anden Verden. Denne Landsbye, som har de smukkeste Huse og Haver, indeslutter mange Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
J det franske Norddepartement have Ulvene i dette Efteraar taget saa stærk Overhaand, at de i kort Tid havde røvet over hundrede Køer og Kalve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Af en det engelske Parlament nylig forelagt Beretning sees, at der i Engelland haves 397 registrerede Dampskibe, af over 100,000 Tons Drægtighed. De Stæder som have de fleste Dampskibe ere: London (98), Newcastle (2), Glasgow (46), Liverpool (2), Hull (15), o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Ved en pavelig Bulle ere alle Skrifter af Professor Theol. Hermes i Bonn forbudte som: "falske, formastelige, den guddommelige Tro kuldkastende, af Kjætterie stinkende, af Kirken forskudte og fordømte Lærdomme." En tydsk Avis siger i Anledning heraf: "Den ufeilbare Hellighed gaaer i Barndom!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Blandt de Skrifter mod hvilke den tydske Forbundssamling i den sidste Tid har slynget sig Banstraale, findes ogsaa et, der har den mærkværdige Titel: "Authentische Actenstücke ans den Archiwen des dentschen Bundes, zur Ausklarung uber den hochverratherischen Umtriebe dentscher Fürsten."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-31
Til Gjæstgiver Wagener i Leer i det Hannoverske kom i Krigsaaret 1813 en af franske Gensd' armer forfulgt brittisk Agent og bad om Huusly, imod en Belønning af 1000 Pd. Sterling, indtil der om nogle Dage indtraf et brittisk Skib, der skulde føre ham overtil Engelland. Skjøndt den ædelmodige Vært satte sit Liv paa Spil, gav han dog efter for Menneskelighedens Stemme og skjulte i flere Dage sin farlige Gjæst. Redningsskibet kom, og Agenten slap lykkelig ombord, men forgjeves søgte han at overtale Værten til at modtage de 1000 Pd; det Eneste, hvortil han vilde beqvemme sig, var at opgive sit fulde Navn, Fødselsdag, Fødebye o. s. v. Mange Aar forløb siden den Tid, og kun Bevistheden om den ædle Daad forblev endnu i Wageners Erindring. Men nu for nylig blev han af Øvrigheden opfordret til at legitimere sig som den Person, der af den for kort Tid siden i Vestindien afdøde brittiske Agent ved Testamente var tillagt, en Sum af 60,000 Pd. Sterl. Man tænke sig Wageners Overraskelse, især da det var i den senere Tid, af uforskyldte Aarsager, gaaet tilbage for ham. Prinds Ernst af Hessen Philipsthal er af Universitetet i Orford bleven udnævnt til Doctor juris Den theologiske Professor ved Universitetet i Dou pat, Dr. Sartorius, er af Kongen af Preussen kaldet til General-Superintendent for hele Kongeriget.