JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Tillæg. 1) Skulde man ikke ville frakiende Kongen af Engelland sine Besiddelser i Tydskland, saa kunde man indrømme ham de Hertugen af Brunsvig=Wolfenbuttel tilstaaede Lande i den Vestfalske Kreds, Havnen og Staden Emden i Østfriesland undtagen, som da blev erklæret for en Frihavn, og Hertugen af Brunsvig=Wolfenbuttel beholdt dal sine nærværende Besiddelser, ligesom at Kongen af Preussen kunde blive holdt skadesløs ved en Sum Penge, der maatte betales ham af Engelland, eller paa nogen anden passende Maade. 2) Skulde den af den Baseler=Kanton paa Birseflodens venstre Bredde liggende Deels Aftrædelse til Frankerig være Vanskeligheder underkastet, saa maatte Frankerig drive paa, at anlægge et Broehoved henimod Huningen. Staden, Basel vilde derved tabe sin fortrinligste Handel. 3) Frankerig maatte ogsaa tilbagekræve de samme Rettigheder, som biskoppen af Bruntrut udøver over Bienne, neml. over Abbediet Bellelvi, som ogsaa den, hvilken Hertugen af Savoyen havde over Landet de Vand (Waadeland), især maatte det fordre Genf og sammes Gebeet. 4) Da man paa nye har erklæret Portugal Krigen, saa kunde Hertugen af Parma sættes i Besiddelse af dette Kongerige, og hans Stater kunde gives Kongen af Sardinien, hvorimod han skulde aftræde Øen Sardinien til Frankerig. J Amerika maatte Amazonfloden tiene til vare (de franske, Besiddelsers Grændse imod Brasilien. 5 Naar Kongen af Engelland vil have Fred, maae han give Frankerig og Holland alle erobringer tilbage; aftræde Spanierne Gibraltar, Franzoserne Jersen, Guernsen, og Aldersen i Kanalen, hvilke i enhver Henseende ere af stor Vigtighed for Frankerig. 5) Republiken Genua maatte ogsaa, formedelst dens Beliggenhed paa denne Side af Alperne, vorde forenet med Frankerig. Franzoserne havde da Enehandelen med Lombardiet. Tillæg til (den franske Regierings Plan. Angaaende Midlerne til at slutte en varig Fred med det tydske Rige, 1ste Basts Østerrigs og Preussens Bortskaffelse fra Frankerigs og Hollands Grændser, ved at lade Keiseren give slip paa sine Besiddelser paa Jnnflodens venstre Bredde, og Kongen af Preussen paa det, som han besidder i den Vestfalske Kreds. 2den Basis. For at sondre Kongens af Dannemark og Sverrigs Jnteresse fra Engellands og Ruslands, give man dem Besiddelser i Tydskland see Planen, med den Betingelse, at de holde Engellænderne ude fra det baltiske Hav indtil den almindelige Fred. Saa maae Engelland og Rusland, sig selv overladte, naturligviis bukke under, og lade sig foreskrive Love af Europas Overvindere. Madler til udførelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
1. Bispedommet Regensburg overlade man til Østerrig, fordi det ligger paa Regnflodens og Donauens venstre Bredder, Regensburg selv til Bayern, og Rigsdagen forflytte man til Nürnberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
2. De verdslige Rigstænder, hvilke have Besiddelser paa den venstre Rhinbredde, og ikke ere blevne omtalte udi den (den franske Regiering forelagte Plan, blant andre Fyrsterne og Greverne Leiningen, Salm, Savn, Wartenberg, Aremberg o. s. v. beholde deres egne Godser, med den Betingelsk at bortsælge dem inden tree Aar. 3. J Fald at Hertugen af Parma kommer paa Portugals Trone, skulle hans Besiddelser i Jtalien tilfalde Kongen, af Sardinien, imod at Øen Sardinien og Fyrstendommet Oneglig tilfaldt Frankerig. - Foretrak man at foreene Portugal med Spanien, saa maatte de portugisiske Kolonier gives Frankerig. 4. Gothaabs Forbierg, hvilket Engelland maae give tilbage, skulde Franzoserne og Hollænderne besidde i Fælledskab ligesom Vliessingen. E. S. Grevskabet Falkenstein, som ligger paa den venstre Rhinbredde, og tilhører Huset Østerrig, vil uden al Tviviikke være undgaaet den franske Regieringens aarvaagne Opmærksomhed. Forsøg til en Jnddeling af de erobrede, Lande mellem Rhinen, Mosel og Maas i dette Departementer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Bemærkninger. 1. De erobrede Landes Egne paa denne Side af Queich blive indlemmede i det Nederrhinske Departement. Kantonerne billigheim, Bergaberu og Lugelstein blive forenede dermed. Det samme kunde man giøre ved Kantonen Pfalzburg. 2 Kantonerne Seligstadt, Ville og Markolsheim maatte blive forenede med det Overrhinske Departement. 3. De Kantoner af Overrhinens, Oversaonens og Doubs Departementer, som grændse til Rædselbiergets blant terrible Departement, blive forenede med det sidste Departement, hvis Udstrækning, og Befolkning ellers er al for ubetydelig. 4. Med Montblance=Departementet bliver Staden Gens med dens Gebeet forenet. Genf bliver Hovedstaden. Den syd lige Deel af der forrige Savoyen skal udgjøre et nyt Departement, under Navn af Mont=Cenis, som faaer Chambery til Hovedstad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Jfald Republiken Genua vorder forenet med Frankerig, skal den hedde Apenninernes Departement. Genua vilblive Hovestaden. 6. Øen Sardinien kunde deles i to Departementer, hvori Hovedstæderne bleve Cagliari og Sassari. " Hamborg, den 9de December 1797. "Hr G. i Bremen. Megen Tak for den mig meddeelte: Basis for den Rastadter=Fred, som her har opvakt megen bekom ring. Men Gud skee Lov, disse ere forsvundne, siden af den her residerende Kongel. Preussiske Gesandt har erklæret vo Magistrat confidemment, c) d. e, uden endnu at være egentlig anthoriseret dertil af sit Hof, at Hs. preuss. Majestet har med Mishag afviist det franske Direktoriums Andragende, om at tage Hamborg i Besiddelse, og derfor at sperre Elben for Engellænderne. Vi ville haabe, at dette Træk af den nye Preussiske Konge er lige saa meget en Virkning af Retskaffenhed, som af Politik. Thi hvo indseer ikke lettelig, i hvilket fordærvelig Krig denne Modtagelse af vor Stad vilde have indviklet Preussen med Engelland. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Fra Dansk Side ville vi endnu have mindre at befrygte, fordi det franske Andragende er forbundet med den samme Betingelse. Vore Gemytter ere beroligede, Jeg maae endnu giøre dig opmærksom paa to Skrivter, som vores Stads betænkelige Forfatning i disse Dage har givet Anledning til. Et er af Professor Busch, og har den Titel Over den politiske Vigtighed af Hamborg samt dens Søster stæders Lübecks og Bremmens Frihed. Det andet er af en Unænt, og hedder: "Retfærdighed, Moralitæt og ægtStatsinteresse. Jsær skal du ikke fortryde at læse det første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Adskilligt. I Handels=Efterretninger læses under Rubriken, Genua den 11te Novbr. "De sidste to Ladninger Fisk som hertil ere ankomne, den ene fra Bergen, med omtrent 2000 Vog Rundfisk, af gammel Fangst, som ikke var af den gode Slags, er her i Genua solgt til 43 gennes Liv., og den anden fra Trondhiem, bestaaende i 10,000 Vog Klipfisk og 4000 Vog Stokfist, som hertil af forskiel e) Beviset for dette Udsagns Rigtighed læses i Mandags Avisen. blot med den Forskiel, at det nu alt er skeet paa en officiel Maade. ) Som man almindelig troer af Senator A. (Adam - lige Kiøbmænd var forskreven, er solgt til forskiellige Priser, saa man kan regne til Middeeltal 70 Liv. For Klipsisken 70 og 50 Livres for Stokfisken. Dette har ellers været et got Aar for Fiskehandlen, fordi her ingen Tilførsel fra Engelland eller Frankerig har fundet Sted, men hvad den danske Fiskehandel angaaer, da er der ingen Spekulation i at forskrive denne Artikel fra Dannemark, saalænge de aldrig lære at tilberede Stokfisken, saaledes som de forstaae at behandle den i Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Udkomne-- 48. Nogle Tanker om Odelsretten og Gaarders Deling i Norge. 4 s. hos Bøgh, Hegelund og Pop. Velmeent Raad til Forfatteren af Svar paa Hielp til Forstaaelse af Mulda juncta in und (Denne Kiæde har allerede mange Leed, med nok en Skierv i Cancellieraad Holms Sag, samt noget om den maaskee døende Trykkefrihed, med Motto Naar Magtsprog slænger Folk i Fængsler, Naar Borgers Ret man ei vil ære, Naar Uskyld qvæles under Trængsler, Naar Loven Lov ei meer maae være, Da synes kiendt et Tyrannie, Som burde staae i Litanie. 2 s. hos Thiele. Estafetten for November og December. 2 sk. Stk. i store Brøndstræde Nr. 180. Magazin for Næringsstanden, udgivet ved Sekretair Diderichsen, 5te Hefte, med et Kobber. 24 s. hos Soldin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Nye Efterretninger om udenlandsk Litteratur. 3die Binds 2det Hefte. 24 s. hos Soldin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Verordnung uber den Zoll und die Consumtion der Stadte in Danmark und Nørwegen. 5 Mk. hos Proft & Storch, og Brummer. Jesus og Fornuften. No. 49. 4 s. Vibelen forsvarer sig selv. No. 33. 2 s. De konomiske Annaler, udgivne af Professor Olufsen. 3die Hefte. 24 s. hos Seidelin. Hvad ere symbolske Bøger, og hvorvidt strækker sig deres forbindende Kraft, et Spørgsmaal opløst i Breve af Dr. C.F. Bahrdt, oversat, 20 sk. hos Winding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Begyndelsesgrunde til Experimental=Naturlæren i den chemiske Deel, udarbeidet efter den nyere Theorie saavel til Ledetraad ved akademiske Fortællinger som og til Brug for Skolerne, af J. G. F. Schrader, Dr. og overordentlig Professor ved Akademiet i Kiel, med 66 Figurer, oversat ved J. Sartorf, Kandidat i Philologien og Lærer ved Roeskilde latinske Skole. (Dette Værk er efter Skolekommissionens Foranstaltning bleven indført i den nye indrettede Frue latinske Skole.) 6 Mk. hos Soldin. Intelligensblade for Litteratur=Konst= og Theater=Væsen. No. 13 og 14. Historie og Revolutionen i Danmark 1660, da Enevoldsmagten blev indført, ved Hofraad Spittler. Af det tydske med et Tillæg, hvori Kongens Haandfæstning og de Kiøbenhavnske Borgeres Privilegier og Friheder, som ved samme Anledning bleve demgivne. 3 Mk. 8 s. i Pilestræde No. 83. Skrivter som udkomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Paa en Oversættelse af Baron Knigges: Geschichte Peter Clausens modtages Subskribtion hos Schiøth i Pilestræde No. 83.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Af : Politische Fabeln von Fischer udkommer paa Windings Forlag en Oversættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Paa Heidner jun. Forlag udkommer en dansk Oversættelse af: Roussegus Leben von Hennings.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Odense Bye=Nyt. Paa Søndag den 24de aflægger Candidaten Kiøbye i vor Frue Kirke den catechetiske Prøve Første Juuledag præker H. H. Biskoppen til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Døbt: Den 15de Decbr. Bogbinder Milos Søn, Han Peter, Fadd. Mad. Frederichsen, Mad. Schmidt, H. Friderichsen, Snedker Joh. Smidt og Muurmester Dahr. Den 16de Dagleier Jørgen Hansen Møllers Datter, Mari Birgitte, Fadd. Ane Dorthea Brunsvig, Anne Kirstine Johansdatter, Jens Pedersen, Christen Nielsen og Peder Larsen. S. D. Rugbrødbager Lars Hansens Søn, Hans Fadd. Md. Bergmann, Jf. Faaborg, Møller Krag i Munke Mølle Raadmand vergmann, Glarmester Flug. S. D. Rokkedreier, Johannes Clemmesens Datter, Ester Margrethe, Fadd. Jfr. Petersen, Jfr. Bierregaard, Uhrmager Smidt, Guldsmed Theilgaard, Grovsmed J. Holm og Vertshuusholder Rasmus Jørgensen. Forlangt Indrykkelse. Ved den meget stærke Storm, som rasede i Særdeleshed, om Formiddagen den 9de huj., var en Skipper fra Sielland saa uhældig at miste begge sine Ankere; han maatte da drive for Veiret og lade sig og sin Eiendom ganske beroe paa den uvisse Skiebne. Vinden førte ham tæt forbi en af Fyens Kiøbstæder hvor den beste Havn findes for Søefarende. Jntet havde han at hæfte sit Skib paa, enten skulde han lade de sønderslaae paa Strandbredden eller og uden Rædningsmiddeel gaae til Søes i en stormende Aften. Han ophidsede da siForlegenhedsflag i Haab om, at Folk lige saa ædle som hans Fædre Hornbekkerne, skulde komme ham til Hielp. Der frem skiød endelig en Baad med Folk, som med den ringeste Umage ledsagede ham ved et Toug ind til en af Byens Skibspæle, Den taknemmelige Søemand takkede disse med Glædestaarer, gik i Land med dem, og da han (maaskee allene for at erfare deres Ædelmodighed) spurgte dem, hvormeget de forlangt for deres Umage, fordrede disse, som selv vare Skippere, og som naturligviis selv kunde komme i samme Forlegenhed, 20 Rdlr. blot for en halv Times Hielp, uden mindste Fare for dem selv. Skipperen studsede, han erfarede, det var ikke hans Forfædres Æt som boede her, men med en smillende Foragt tilbød dem 10 Rdlr., som dem han saae ufølsomme nok til at benytte sig af Ulykkeliges Forlegenhed. Dette skylder man at bekiendtgiøre som et Bidrag til Menneske=Kundskab, samt til Oplysning om, hvor lidet almindelig Forædling endnu i det 18de Aarhundrede er fremskridehalnt de store Folkeklasser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
AVERTISSEMENTS. Af Oeconomiske Annaler, udgivne af Prof. Olufsen, er 3die Hefte udkommet og indeholder; Om Frugtorangerier eller Frugthauger i Urtepotter, og Plantaser til Brænde og Tømmer (fortsat; Noget og Kapitelstarten af Hr. Høegh. Chateauvieures Langjernplov; en Maskine til at samle Kleverfrøe, en Maskine til at samle Græsfrøe; Omplanteren, disse 4 Redskaber ere gjorte bestuelige ved et Kobber. Det te Maanedskrivt betales af udenbyes Holdere og ligeledes herefter af de Jndenbyes ved hvert Binds Slutning med 4 Mk. 8 s. for Trykpapiirs Exemplarer og 6 Mk. for Skrivpapiirs. Subskription modtages i Provindserne enten hos mine Commissionairer eller hos Postmesterne saavel i Danmark som i de norske Steder, hvor igiennem Erpressen gaaer; i Kiøbenhavn paa alle Boglader og hos Forlæggeren Bogtrykker, Seidelin i Pilestræde Nr. 94, at hvem ogsaa Bidragene maatte adresseres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
For Fyens Stift modtages Subskription paa Adressecomtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Da Hr. Hendrich Warde, Kongelig Pensionist, er ved Døden afgaaet den 9de Decbr. indeværende Aar, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i begge de fyenske Aviser alle de som enten have noget tilgode hos ham, eller ere han skyldige, at de vilde indfinde dem hos mig i min iboende Gaard paa St. Hans Kirkegaard inden 6 Uger, da jeg er committeret til at udbetale de første deres retmæssige Fordringer, og modtage hvad de sidste have at betale Odense den 19de Decbr. 1797. H. Chr. Bunkeflod. Hvor nogle Skiepper Hollandske Røglæg og flere Sukker=Kartofler er at faae til Kiøbs, anvises fra Adressecomtoiret. Til førstkommende Mai 1798 er at faae i Forpagtning en Præstegaards=Avling i Nærheden af Assens af gode og vidtløftige Jorder, som for 6 Aar siden ere udskiftede, og hvortil ere endeel Huuse som forrette Høstarbeidet; nærmere Underretning herom erfares hos Fuldmægtigen ved Assens Postcontoir. Til behagelig Underretning for de Høistærede Velyndere, som fra tilstundende Nytaar ville beære os med Abonnemenpaa vore Aviser, tiener: at der endnu haves nogle komplette Exemplarer af denne hele Aargang, hvort, foruden den i de 3de første Nummere meddeelte historiske Oversigt af det forrige Aars Begivenheder og de postdag lige saavel uden, som indenlandske politiske og historiske Nyheder, ogsaa haves som løbende Artikler: kronologisk Tabel over devigtigste Begivenhed. der, som have Hensyn paaden braarige franske Krig begyndt i Bidraget til No. 37, ugentlig Fortegnelse over udkomne og udkommende Skrivter (som giver en interessant Oversigt af Fædrelandets Litteratur, Belt=Passage mellem Nyborg og Corsøer, anmeldte Skippere ved Nyborg Strømtold, Høiesterets=Domme, afsagde Domme ved Fyenboe Landsting, m. m. Af dette No., saavel Mandags=Avisen som Onsdags=Bidraget, vil man erfare, at vi, til vore Avisers Pryd og de høistærede Læseres Beqvemmelighed, have anskaffet os ganske nye Typi ligesom vi overhovedet troe, Jntet, at spare paa Arbeide Flid og Bekostning, for at giøre vore Aviser saa almeenyttige og underholdende som mueligt. J øvrigt abønnerer man uden for Odense saavel i Fyen som de øvrige danske, norske og holsteenske Provindser paa de respektive Kongelige Postkomtoirer. Odense den 20 December 1797. S. Hempel & Komp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
Gaver. Til Adressecomtoiret er endvidere indsent 2 Rd. i et forseglet Brev, med Begiering at levere den fattige Christian Fitzens Enke samme. Da den gamle Kone nu er forløst fra sine Lidelser, men har efterladt sig en fattig Søn, som sig til stor Byrde i lang Tid husede og pleiede sin afdøde Moder af sønlig Kierlighed; saa troer man ikke, at have handlet imod den eller de ædelmodige Velgiøreres Villie, ved at tilstille den trængende Søn, der har en Kone og flere smaae Børn at ernære, disse 2 Rd., da den veldædige Hensigt derved er opnaaet og Giveren ydes den hierteligste Tak fra Enkens Søn og hans hele Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Tydskland. Tidsomstændighederne blive Dag fra Dag betænkeligere og Spændingen, eller rettere Forvirringen i alle politiske Forhold og Konvenienzer, som selv midt under Krigens ra sende Luer ikke havde saa høi en Jnteresse, og som synes stedse at vorde meere forviklede, alt som de skulle nærme sig deres Afgiørelse, sætter enhver tænkende, deeltagende Jagttager i bange Forventning om Udfaldet paa denne uhyre Stats=Action. - Hamborg og Elbens Stæder, udraaber den nyeste Redakteur, maae for evig høie deres stolte Hoveder! Hannoveraneren, omringet af vor(de franske) Krigshære, maae miste sit Navn og Minde, af sin Stolthed, Dengang, (siger den sidste Rastadter=Kongres=Tidende, strax efter at den har talt om den 1714 i Rastadt sluttede Fred) dengang - og denne Punkt opvækker alvorlig Eftertanke - den gang gialdt det blot nogle Fæstningers og Stæders Tilbagegivelse, nu synes en stor Deel af Europa af denne rædselfulde Krig at hæve sig i forandret Skikkelse, og Verdenshistorie vil komme til at datere en nye Epoke fra denne Fred. Og virkelig bliver Fordækket som hidtil tilhyllede Udiner=Fredens hemmelige Artikler, formedelst adskillige yderst betydende Forberedelser lidt efter lidt optrukket, og aabenbarer en nye politisk Skueplads, fuld af de kjempemæssigste Planer og hinanden gjennemkrydsende Statsinteresser for Tilskuerens Øie To mægtige Partier d. c. næsten heele Europa deelt i to Halvdele - lave sig til nye Koalitioner, hvis trykkende Vægt de svagere Stater i ethvert Tilfælde staae Fare for at bukke under, og at maatte betale det store Gilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Den yderst vigtige Rigsfæstning Maynz (Nøglen til det sydlige Tydskland) er uden Tvivl, ligesom de fleste øvrige Rhinfæstninger, i Franzosernes Hænder i dette Øie blie. De Keiserlige have ganske forladt Maynz, efterat de i Forveien havde givet Franzoserne de fra dem erobrede, Kanoner tilbage. De Sidste rykkede efter dem lige til under Fæstningens Mure, og indsluttede samme med 15,000 Mand saa tæt fra alle Sider, som i den tætteste Blokade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Maynz, Ehrenbreitstein og Philippsburg ere kuns blevne besatte med svage, af Rigstropper bestaaende Garnisoner som blot synes at vente paa Franzosernes første Opfordring, for at trække bort med heelt Skind. Ehrenbreitstein er allerede opfordret den 11te d., og den 15de var bestemt til at besætte Maynz. Franzoserne skulle imidlertid foregive, blot i Forening med Rigstropperne at ville besætte alle disse Tydsklands Formure, men hvo forstaaer ikke dette Sprog. - Desuden befæste de sig endnu stedse mere i Egnen af Kehl, og trække langs af Rhilien en overordentlig talrig Armee sammen, over hvilken Lefevre fører den øverste Kommando Den Keiserlige Gesandt i Rastadt, Grev Lehrbach, erklærede umiddelbart efter Freds=Ratifikationens Udvexling. at Østerrigerne, ifølge de i Udiner=Traktaten stipulerede Artikler maatte trække sig tilbage, men alligevel lode deres Kontingent (nogle tusende Mand) blive ved Rigsarmeen. Midlertid slaaer den østerrigske Armee, foruden et stærkt Korps ved den bayriske Grændse (hvorved deres bemeldte Rigskontingent befinder sig) 2 Leire. hver paa 30,000 Mand i Bøhmen, i Egnen og Pilsen og Eger. Al Munition, Monderingsforraad a. fra Würzburg, Ulm o. s. v. skaffes i største Jil til Eger (paaden Preussisk Bayreuthske Grændse). -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Den 9 Dec. var den første Konferenz i Rastadt. De franske Gesandtere Treilhard og Bonnier have paa Grund af foregiven Upasselighed ikke været tilstæde derved, men skulle have oversendt en Note, hvori de æskede Maynzes og Chrenbreitsteins Overgivelse. Buonaparte blev allerede ventet tilbage igien den 14de fra Paris. Den franske Organisation af Rhinandene paa den venstre Bredde giør imidlertid stedse rasere og større Fremskridt. J. Bonn og Køln ere Universitætet og næsten alle Kancellier, sverrede, fordi Embedsmændene ved samme have vægret sig ved, at aflægge den forlangte Troskabs=Eed. Allerede den 9de d. ere de nye Civil=Embedsmænd for Mayn; og Rhinandene ankomne fra Paris til Kreutznach og Al gen. Borger Hoffmann (forrige Professor i Maynz) skal blive General=Oppebørselsmand for hele Distrikter, kort Franzoserne beskikke ganske over disse Lande som over deres retmæssige Eiendom, og bære sig ikke anderledes af, end som om disse store Strækningers uigienkaldelige Eiendomstiltrædelse allerede var en afgiørt Freds=Artikel den Rastadter=Kongres. - Dog, hvo torde vel ogsaa være i Stand til at svække Østerrigs og Frankerigs almægtige Jndflydelse paa Underhandlingerne i Rastadt efter de importanteste Rigsfæstningers Overgivelse til de Sidste, og efter deres Hæres nærværende, yderst fordeelagtige og bydende Stillinger, til en Tid, da ingen anden Arme staaer i Feldten imod dem, og Jngen forholdsmæssig er rustet til Krigen; hvo torde hindre dem i, at dikere Freds loven og giøre deres hemmelige Artikler gieldende dersom ei en nye, lige mægtig Koalition vil søge at opholde Alting saa meget mueligt, i den gamle Forfatning, og at tilintetgiøre kjempemæssige Projekters Udførelse, om hvis virkelige Tilværelse nu vel ikke mere kan tvivles: -Man venter nu med Vished (som allerede i No. 98 blev givet Vink om) at Franzoserne med det første ville besætte de Hannoverske Lande, samt Nordsøens Kyster og Elbens Munding og Bredde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Buonaparte ankom med Fredsratisikationen den 6te om Eftermiddagen til Paris. Han vilde være inkognito, men blev kiendt af Folket og hilset Velkommen med sto Jubel og Frydskrige: leve Republiken leve Bunaparte I det forsamlede Direktorium blev han modtaget som i en Familie, som Fædrelandets og Frihedens Skiødebarn. Den 10de d. skulde han have sin høitidelige Andienz i det dertil egentlig udstrede Direktorialpalads og siden efter gives ham stort aabent Taffel og om Aftenen stor Opera. Bal a. af Direktorerne. J Paris skulde illumineres den hele Nat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Rygtet om en nye Splid i Direktoriet skal, ligesom den om de to Partier i det lovgivende Korps, være overdre, vet, endskiønt ikke uden al Grund, da der af forskiellige betydende Omstændigheder med Føie lader sig slutte til en nye hemmelig Giæring. Arreteringerne i Anledning af den nye opdagede royalistiske Sammensværgelse tage stedse til, og nu finde ogsaa flere rige Banquerene i Paris sig med inviklede i samme. - J Manche=Departementet er den under Navn af Coeur de Lion (Løvehierte, bekiendte Chouans=Cheibleven arretteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
Man smigrer sig paa nye med en snar fredelig Forening med Engelland; men har ingen anden Grund hertil, en at nu Borger Gallois, istedenfor den hiemkaldte Charretier, gaaer som Kommissair for Fangernes Udverling, til Engelland, hvor han baade for sin Lærdom og sin personlige Karakteer skal være meget ynder. Midlertid arbeider man med Jver paa Bygningen af det nye Slags Kanonbaade som skulle besættes med 32, og 36 pundige, Kanoner. I Toulon holdes inde med alle Sverustninger, fordi de fleeste Marine=Officerer, Matroser o. s. v. afgaae fra denne Havn til Brest, Catair, Dunkirchen a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-22
De franske Kaper=Driser tiltage saa overordentlig, at en Actie paa 4000 Livres i en Kaper fra Bordeaur har en Tid af tre Uger indbragt sin Eier en Dividende at 84,000 Livres, siger, fire og firsindstyve tusende Livres. - Ved slige Actier lønner det Umagen, at være Medinteressent