JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-20
Kreditorerne efter afdøde Boelsmand Lars Pedersen af Midskov indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Stervboet. Skiftesamling er berammet at afholdes paa Stervboestedet Tirsdagen den 25 Septbr. d. A. om Formiddagen Kl. 9. Det bemærkes forøvrigt, at Boets Tilstand, er i yderst maadelige Omstændigheder. Rudolph Juel. Hverringe den 6 Juli 1838. Kreditorerne i Stervboet efter afgangne Jndsidder og Smed Rasmus Hansen af Troense indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeenstemmelse med Placaten af 26 October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sunds Gudme Herredskontoir, Svendborg den 13 Juli 1838. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-20
Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-20
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Je 29. Jndhold. For Holsteen, ikke imod Danmark. - Et Par Ord om Liigsyn, af Skolelærer Hanssen. - Noget til nærmere Eftertanke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
No 129. 67 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Redigeres, trykkes og udgives i Odense 1 Juli 18338. Løverdagen. Jndhold. Fædrelandet. Provindsialstænderne for Nørre-Jylland og Slesvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Fædrelandet. Provindsialstænderne for Nørre-Jylland. Af den S. 498 afbrudte Forhandling den 28 Juni over Stiftsprovst Halds Forslag til Løsagtigheds Forebyggelse, er for Fuldstændigheds Skyld Følgende at indhente: Til de af Proponenten foreslaaede Midler til Forebyggelse af den stigende Løsagtighed, hører endnu, at Præsten skal være forpligtet til, een Gang maanedlig, paa en særskilt Dag i Ugen, f. Ex. Torsdag, at holde Overhøring i Kirken for den konfirmerede Ungdom, der endnu ikke har fyldt det 18 Aar, til hvilken Overhøring denne da skal give Møde, men hvortil intet ukonfirmeret Barn maa tilstedes Adgang. Under Forhandlingerne yttrede Kammerherre Guldencrone først, at de foreslaaede Midler forekom ham deels ikke hensigtsvarende, deels allerede paabudne saavel i Loven (6te Bogs hele 3die Kapitel, 298, 29-24, 2-45, 261 &c.) som ved flere særskilte Anordninger, (Forordn. 20 Jan. 1759, 20 Septbr. 1810, 29 Juli 1814 § 26, 22 Octbr. 1701, 12 Marts 1735 og Jnstrux af 31 Decbr. 1800 s 16 m. fl.). At paalægge de Personer, som det paaligger at have Tilsyn med en Arrest eller en Straffeanstalt, Forsørgelsen af de uægte Børn, som der maatte være avlede, forrekom Taleren høist ubilligt; ligesaa uvis var han om Virkningen af de foreslaaede Punkter: at Fruentimmere, som før Ægteskabet havde født et uægte Barn, under Vielsen ingen Brudekrands maatte bære m. m. Proponenten svarede blandt andet herpaa, at han fuldt vel kjendte de citerede Lovsteder om Helligbrøde, men kjendte og saa tilfulde, hvor lidet de bleve overholdte. (Heri stikker, som ved flere Leiligheder bemærket i denne Avis, just Knuden; thi Hvo indestaaer for, at de nye Love ville blive det mere end de gamle,)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
AVERTISSEMENTS. For fraværende Familie og Venner bekjendtgjøres, at det behagede Forsynet sidstafvigte 10 Juli, efter 2 Dages Sygeleie, ved Døden at bortkalde vores ældste, inderligt elskede Datter, Cathrine Marie Berg, i en Alder af 31 1/2 Aar, under et Besøg i Kjøbenhavn. Da hun i forrige Maaned i Forening med sin Broder og Svigerinde reiste herfra og sagde os Farvel abnede vi mindst, at vi ikke meere skulde see hende, at det var Skilsmissens Time, den lange Skilsmisse, hvorefter ingen Gjenforening meere finder Sted her i Livet; og dette Sorgens Budskab om hendes Død ramte os saa meget smerteligere, som vi efter et nylig modtaget Brev fra hende selv maatte troe, at hun var sund og rask, men Herren kaldte, og vi ville ikke klage. Hun var altid god og kjærlig; Naade og Kjærlighed møde hende hisset! Vesteraabye Præstegaard den 16 Juli 1838. M. A. F. Berg. J. Berg, fød Oboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Panorama von Europa. Erster Vand. Paa dette pragtfulde Værk modtages Subskription paa Fortsættelsen. De Nylig har forladt Pressen, Cola de Rienzo, Tribun og Senator Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
En historisk Skildring af C. Paludan=Müller, Candidat i Theologien og Adjunct ved Odense Cathedralskole. Skriftet faaes i Papbind for 1 Rbd. paa de fleste Boglader i Danmark og i Odense hos Forlæggeren, S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Fra Pressen er udkommet: Sognepræstens og Bondens gjensidige Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Et lidet Bidrag til Tidshistorien af C. H. Hansen, Stænderdeputeret. - Skriftet, hvoraf Netto-Jndtægten er bestemt til Fordeel for Stiftelsen for gamle værdige og trængende Haandværkere og disses Enker i Odense, faaes paa de fleste Boglader for 12 s. heftet, eller hvad Mere Nogen, i Betragtning af det velgjørende Øiemed, maatte ville give, og i Odense paa Adressekontoirets Boglade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Et ungt Fruentimmer af god Opdragelse, som kan give grundig Underviisning i Tydsk, Fransk, tilligemed de nu brugelige Haandarbeider og Tegning, ønsker sig en Plads som Lærerinde, til 1 Novbr. Paa Lønnen sees ikke saa meget som paa en blid og kjærlig Omgang. De herpaa Reflecterende vilde behage at aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mærket H. P.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
En Mands Søn med god Opførsel, som har Lyst at lære Saddelmagerprofessionen, kan strax blive antaget hos Wolff, Saddelmager i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Jdet jeg aflægger et æret Publicum min forbindtligste og ærbødigste Tak for den mig viste Tillid og Godhed, tillader jeg mig at underrette: at jeg fra idag af har hævet den af mig hidtil drevne Skomagerprofession, og overdraget samme til dens hidtilværende Bestyrer, min Søn 6 O. Pommer, hvem jeg paa det Bedste anbefaler i godhedsfuld Erindring. Odense den 13 Juli 1838. Ærbødigst M. sal. Berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
I Henhold til Ovenstaaende anbefaler jeg mig paa det ærbødigste et æret Publicum, min Moders hidtilværende Kunder i Særdeleshed, med Forfærdigelsen af Skomagerarbeide, forsikkrende solidt og moderne Arbeide, og i enhver Henseende samme reelle og prompte Behandling som hidtil. H. O. Pommer, Dat. ut supra. Skomagermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
J St. Annegade No. 216 forfærdiges nu igjen Sengetæpper og chinesiske Jalousier, som og repareres til meget billige Priser af Charlotte Borch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Vinter=Rapsæd til Udsæd anviser Consul Fugleberg. Tvende Bundgarn, af hvilke det ene er mere end almindeligt stort og saagodt som nyt, ere underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis. De ere til Eftersyn hos Hans Andersen i Fiskerleiet Thorøehuse ved Assens, men om Handelens Afslutning henvender man sig til Forvalter Tornøe paa Flenstofte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Gaarden No. 300 paa Vestergade, særdeles godt vedligeholdt og meget beqvemt beliggende for Handel eller ethvert andet Næringsbrug, er, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs eller Leie, M. sal. Berg. Odense den 13 Juli 18338.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Under Langensøe Gods er 2 nye opførte og velbyggede Hus strax at erholde i Fæste; hvert af Husene har et Tilliggende af circa 5 Tdr. Agerland geometrisk Maal, og desuden Engbund til 5 a 6 Læs Høe. Liebhavere ville behage at henvende dem til Langensøe Skriverstue, hvor Fæste Vilkaarene erfares og Akkordt afsluttes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Jordlodden Kræmmerkrogen paa Bogense Kjøbstads Grund af circa 25 Tdr. Ager og Eng, med 1 Skp. Hartkorn, er underhaanden tilkjøbs, tilligemed derpaa opførte Huusbygning. Lysthavende ville behage at underhandle enten med min Svoger, Hr. Kjøbmand Ostermann i Bogense, eller undertegnede Jordloddens Eier. Vennersminde den 5 Juli 1838. Krøll. Me Den Kongelige Jagtrettighed paa Svendborg Kjøbstads Marker bliver paa sædvanlige Konditioner, som ligge til Eftersyn paa mit Kontoir, ved offentlig Auction, som holdes paa Svendborg Raadstue Tirsdagen den 31 dennes, Formiddag Kl. 11 slet, overdraget til de Høistbydende paa 10 Aar, fra 11 Septbr. d. A., paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation. Svendborg Byefogedcontoir den 17 Juli 1838. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Efter passeret Forlig og Udlæg, samt efter vedkommende Udlægshavers Rekvisitsion, vorder det Sadelmager Abraham Hansen tilhørende, i denne Byes Søndergade under Matrikul-No. 88 CI beliggende Hus med Grund og Have stillet til Salg ved en eneste offentlig Avksion, som Onsdagen den I Ayg. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdes i selve Stedet. Hertil indbydes Lysthavende, Middelfart-Byfogedkontor den 16 Juli 1838. Formedelst anden Bestemmelse agter Hr. Tønne Carl Emil Berg at bortsælge sin eiende Gaard i Seest Bye og Sogn, Ribe Amt, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. og en Skovlod af Hartkorn 7 Skpr. 3/4 Alb., ved een eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 1 August dette Aar, om Formiddagen Kl. 10. Gaarden er beliggende 1/4 Miil, fra Colding, og dens Bygninger ere næsten nye af Grundmuur og afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Jorderne ere af god Bonitet, og i samme er i sidste Aar saaet 12 Tdr. Vintersæd, 8 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, foruden Boghvede, Kartofler m.v. Konditionerne ere til Eftersyn hos Hr. Møller Lange i Colding, som paaviser Eiendommen og med hvem det Fornødne kan afhandles. Oxenbøll. Herredskontoiret i Colding 14 Juli 1838. Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Kjøbmand og Skipper Christen Krøl her af Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. En Skiftesamling i Boet er berammet at afholdes paa Raadstuen her i Byen Onsdagen den 1 August førstkommende, Formiddag Kl. 10. Bogense Byefogedcontoir den 16 Juli 1838. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Bekjendtgjørelse. Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underretter, ere Alle og Enhver, som før mene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Kancellieraad, Bye= og Herredsfoged Jens Christian Gundorph her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede constituerede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved paa anordningsmæssig Maade bekjendtgjøres. Assens Byefogedcontoir den 6 Juli 1838. H. Thaarup, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Bekjendtgjørelse. Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Over- og Underretter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Kjøbmand Rasmus Magnus Drever, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede constituerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved overeensstemmende med Pl. af 2 Juni 1819 bekjendtgjøres. Assens Byefogedcontoir den 6 Juli 1838. H. Thaarup, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-21
Dritte und legte Bekanntmachung. (Extract des in No. 124 inserirten Proclams.)Alle und Jede, welche an die von Johann Christiansen Jversen verkaufte, inErdberg belegene Bauerinstensteller an die von der Wittwe und den Erben des verstorbenen Peter Jversen verkaufte, in Möllbye belegene Jnstenstellenicht protocollirte Forderungen und Anspruche irgend einer Art zu haben vermeinen, sollen sich sub poena pracclusi et perpetui silentii binnen 12 Wochen a dato ultimae publicationis hujus proclamatis, im hiesigen Actuariate legali mode melden. Augustenburger Hardesvogte den 8 Juni 1838. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
67 Aargang. Ne 130. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis. sant Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Redigeres, trykkes og udgives i Odense Mandagen. 23 Juli 1838. Jndhold. Politisk Oversigt; Storbrittannien (Lærlingeskabet i Vestindien ophævet. Frankerig (Dommen i Sagen, anlagt mod Temps). Spanien, Tydskland. Tyrkiet, Udenlandske Blandinger. – Fædrelandet. Offentlige Foran¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
staltninger. Provindsialstænderne. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger. Fredericia. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Politisk Oversigt. Storbrittannien. J Overhuusmedet den 10 de forlangte Lord Brougham Oplysninger angaaende nogle befalinger, som Admiralitetet skal have udstedt til Krydserne ved de spanske Kyster, for at forhindre en Landing af hollandske og sardinske Skibe, der skulle bringe Krigsfornødenheder. Da den første Admiralitetslord, Grev Mintoindirekte tilstod, at saadant var Tilfældet, fremstod Lord Melbourne og desavonerede Søministerens Yttring, hvorpaa Lord Broughams Motion om Fremlæggelsen af disse Jnstruktioner blev afviist med 57 Stemmer mod 57.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Under sit Ophold i London bivaanede Marskal Soult en Concert, der blev givet til Fordeel for de polske Flygtninge; henved 10,000 Personer vare nærværende. Hertugen af Wellington havde ved en Fest, han gav til Ære, for Marskallen, ladet Napoleons Marmorstatue aldeles indhylle i de skjønneste Blomster, paa Hovedet nær og den Haand, der holder Seiersgudinden. Da de røde Hummere indbragtes paa Bordet, sagde Hertugen skjemtende til Marskallen: "denne Gang maae Engellænderne (som bekjendt kaldes de engelske Soldater "Hummere paa Grund af deres røde Uniform) bukke under for de franske Vaaben (o: Gafflerne), men der skal sluttes Fred i Bordeaux eller i MaderalI Vestindien er Negernes Lærlingetid ophævet fra 1 August af. J Jamaica er Beslutningen den 10 f. M. gaaet igjennem i Forsamlingshuset, og i det sidste Overhuusmøde har Kolonialministeren, Lord Glenelg, officielt bekræftet denne Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Frankerig. Ogsaa den anden politiske Proces er endt og Temps's Redakteur, Hr. Coste, dømt til een Maaneds Fængsel og en Mulkt paa 500 Fr. At alle Bladene ivre mod denne Dom, følger af sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Den 14 d. var Politiet i Paris hele Dagen i Virksomhed: Alt, hvad der imidlertid blev udrettet, var, at Man hos en Studiosus Medicinæ confiskerede en simpel Graasteen, som var erobret ved Bastillens Stormning og som senere er bleven opbevaret som en Helligdom og var bestemt til at være Grundstenen for et Fædrenelandsalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Den nu fængslede Laity har før sin Domfældelse modtaget fra Prinds Ludvig Napoleon et Brev, hvori denne blandt Andet yttrer: "spørger Man Dem, hvor det napoleonske Parti findes, saa svar De: intetsteds, men Sagen finder Gjenklang allevegne, fra Haandværkerens Værksted til Kongens Statsraad, fra Kasernen til Marskallens Pallads; Republikaner, Folk af justermilien Partiet, Legitimister, kort Alle, der ønske en stærk Regjering, sand Frihed og en imponerende Stilling fra Nationens Side, ere Napoleonister, enten de saa ville tilstaae dette eller ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Spanien. Munagorri haaber snart at istandbringe et Korps paa 6 stærke Batailloner, og Verden vil - hedder det i et Brev fra Bilbao - forhauses over at see, hvo der stiller sig som Chef for Expeditionen." – Det skal være lykkedes Grev d'Espanna at skuffe de franske Øvrigheders Aarvaagenhed og at undkomme over Toulouse, til Catalonien. Den 24 f. M. var han i Berga, Sædet. for den carlistiske Junta i Provindsen, som udnævnte ham til Præsident; selv medbragte han Fuldmagter som Provindsens Generalcapitain.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Tydskland. Den 18 d. er den russiske Storfyrste ankommen til Kongeriget Hannover og er steget af i det kongelige Slot i Herrenhausen. J Amsterdam istandsættes ogsaa Gemakker, for at modtage Fyrsten; i Zaandam skal han paa det Høitideligste modtages i Peter Cars lille Huus. J Anledning af Prindsens Gave af 200 Louisdors til de Fattige i Lybek har Senatet bestemt, at for Fremtiden skulle de Fattige bestandig bespises paa Aarsdagen for Storfyrstens Ankomst til Staden, altsaa paa Keiserindens Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Tyrkiet. Fra Alexandrien er der nu indløbet mere beroligende Efterretninger: Mehemed Ali har tilbagekaldt de fleste af sine Skibe og lovet de fremmede Consuler at forholde sig rolig. - J Constantinopel er Man bleven urolig over, at der i meget kort Tid paa flere Steder i Byen er bleven sat Jld; Man kaster naturligviis Skylden paa Mehemed. - Sultanens Svigersøn, HalilPascha er paa sin Gemalindes Forbøn atter bleven tagen. til Naade af sin Svigerfader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Udenlandske Blandinger. Sverrig. Resultatet af de sidste Bulletiner om Kongens Sygdom er i det Hele beroligende: det første Forbind er blevet aftaget, og et andet anlagt. Hvad Man havde formodet, har Man, da Hævelsen var formindsket, fundet bekræftet, at Nøglebenet er brukket. Hs. Majestæt befinder sig allerede saa vel, at han beskjæftiger sig med Regjerings=Anliggender. Allerhøistsamme har befalet, at da Curen kun kan skride langsomt fremad, skal ikkun hver tredie Dag udstedes Bulletin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Tyrkiet. Jfølge Smyrna-Journalen er det blevet befalet, at forsyne alle offentlige Bygninger i det osmanniske Rige med Lynafledere, fordi Lynilden for kort siden var slaaet ned i Galatas Taarn. - Hvis dette forholder sig saaledes, kan Man sige, at Tyrken i dette Stykke har faaet et stort Forspring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at tildeele efternævnte til Hs. Keis. Høihed den russiske Storfyrst-Tronfølgers Suite henhørende Kavallierer, følgende Ordens-Decbrade tioner, nemlig: under 8 d. M., Hs. Durchl. Fyrst Lie wen, Elefantordenen; Generallieutenant Kamelin, Storkorset af Dannebrogen; Oberst Juriewitsch, Prinds Dolgoroucky, Baron Liewen, Grev Heyden og Kammerherre Tolstoy, Commandeurforset af Dannebrogen; under 10 f. M., virkelig Statsraad Jukowsky, Storkorset af Dannebrogen, og under 12 f. M., Lægen, Statsraad, Dr. Jenokhing, Ridderkorset af Dannebrogordenens 4de Klasse (Berlingske Tidendes Redakteur forsikkrer, at Navnet skrives: Enokhine). Hs. Majestæt Kongen har endvidere under sidstnævnte Dato allernaadigst behaget at tildeele Kapitain Tirinoph. Chef for det keiserlige russiske Dampskibe Hercules, Ridderkorset af Dannebrogordenens 4de Kl. Jfølge Cancelliecirkulaire af 9 Juni til samtlige Biskopper skal, naar et Liig føres bort fra det Sogn, hvor Dødsfaldet har fundet Sted, for at begraves paa et andet Sogns Kirkegaard, Dødsfaldet desuagtet stedse anmeldes for Præsten i det Sogn, hvor samme er indtruffet, og har Præsten da i sin Ministerialbog at anmærke, naar Dødsfaldet er indtruffet og hvor Begravelsen skeer, - hvorimod den Præst, som forretter Jordpaakastelsen, og derom har at indføre det Fornødne i sin Ministerialbog, stedse forinden bør forvisse sig om, at Dødsfaldet behørigen er anmeldt for Præsten i det Sogn, hvor den Afdøde havde hørt hjemme; og for at i saadanne Tilfælde Dødsfaldet, ikke i de aarlige Dødelister skal medregnes 2 Gange, bliver at iagttage, at Dødsfaldet numereres og medregnes i det Steds Ministerialbog, hvor Liget er jordet, hvorimod der i det Steds Ministerialbog, hvor Personen har hørt hjemme, ikkun gjøres Vedtegning om, at den Paagieldende er begravet et andet Sted og hvor, men uden Rummer. Denne Regel kommer imidlertid ikke til Anvendelse i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Sagen angaaende Møller Tøstesens Forslag om at Kobber=Rigsbanktegnene maatte indløses med Sølv- og Kobberpenge, der have deres fulde Valuta, droftedes ogsaa i to Plenarmøder. Proprietair Ægidius meente, at den Skillemynt, der skulde sættes istedetfor de nu circulerende Banktegn, maatte svare til den hele Værdi, hvortil den ud prægedes. Committeens Referent, Kammerraad Christensen, bemærkede, at det, hvis Skillemynten blev udpræget til fuld Værdi (Committeens Betænkning gaaer kun ud paa, at den nogenlunde skal svare til fuld Værdi) let kunde skee, at Mynten gik ud af Landet, dersom Seddelcoursen skulde forringe sig. Landvæsenscommissair Wulff bemærkede, at saavel ved den slesvigske Grændse, som paa den hele jydske Vest kost, kjender Man Rigsbankpenge, være sig Sedler eller Tegn, ikkun af Navn. Committeens Jndstilling, som derpaa modificeredes derhen, at Hs. M. Kongen petitioneredes om, at de cirkulerende Banktegn fra 16, 6, 4, 3 og 2 Rbs. snarest muligt maae vorde indkaldte og omvexlede mod Skillemynt i Sølv eller Kobber, blev eenstemmigen billiger med 11 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-07-23
Sagen angaaende Udkast til en Forordning, indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde og Pantebøger m. m. i mødende Ulykkestilfælde. Under Discussionen foranledigede nogle Yttringer af den kongelige Commissarius, nemlig: at dette Lovudkast er forelagt Stænderne uagtet Sagen ikke kan indbefattes under Frdn. 28 Mai 1831 § 1 samt at den, som indeholdende en administrativ Foranstaltning, ikke henhører under de Sager, der skulle forelægges Stænderne, at Præsidenten erklærede, at Lovudkastet, efter hans Formening, maatte henføres under § 1 i Frd. af 1831, som vil, at enhver Lov, der har Forandring i Skatterne og de offentlige Byrder til Gjenstand, skal i Udkast forelægges Stænderne: nærværende Udkast bestemmer jo netop i 56, at Omkostningerne til de her omhandlede Foranstaltninger (Anskaffelsen af Jernkister) skulle udredes af Kæmmerkasserne og af Amtsrepartitionsfondet. Den kongelige Commissarius bemærkede, at Anordn. af 28 Mai 1831, 4 ikkun handler og de Tilfælde, hvor de Byrder, som skulle paalægges Undersaatterne kræve en ny Lov, men at det ingenlunde har Hjemmel i samme, at Stænderne skulle adspørges, forinden der foretages nogen Foranstaltning, hvoraf der kunde flyde en Udgivt, der kunde faae Jndflydelse paa Stats= eller Communeudgivterne. Et saadant Baand vilde gjøre al Regjering umulig, og selv i de meest indskrænkede Monarkier er der ikke Tale om, at enhver ikke reglementeret Udgivt først skal forelægges Stænderne. Her i Landet beroe Udgivterne ved Skolevæsenet for en stor Deel paa Direktionens eller Cancelliets Beslutninger, og det vilde vist ikke være fornødent, at Stænderne skulde raadspørges, hver Gang f. Ex. en gavnlig Bog skulde kjøbes. Præsidenten gjentog, at Hovedsagen var, at Skatteydernes Byrder ikke forøgedes, uden at Stændernes Raad vare hørte. Den kongel. Commissarius gjentog, at den omhandlede Udgivt, om end ikke ligefrem hørende under de Udgivter, der skulle udredes af Amtsrepartitionsfondet eller Kæmnerkasserne, dog er aldeles ana log med disse. Jøvrigt maa naturligviis Regjeringen være beføiet til ogsaa at begiære Stændernes Raadgivning, hvor denne ikke ligefrem efter Anordningen var nødvendig, nemlig i de Tilfælde, som kunne synes at ligge paa Grændserne. Forresten ansaae Commissarius videre Discussion over denne Gjenstand for at være overflødig, hvorpaa Præsideuren bemærkede, at det ogsaa var hans Ønske, at Discussionen over dette Punkt ikke fortsattes.