Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-11
Freden, denne Nutidens Hovedgienstand er - skiønt endnu ei sluttet - dog sin Afslutning nær; flere Efterretninger - især fra Tydsklands sydlige Egne - synes at bebude det, og tillige at den skal vorde vidtomfattende: thi selve England skal være indbuden at tiltræde Underhandlingerne, til hvilken Hensigts Opnaaelse en østerrigs Coureer den 20de Julii er afgaaet til dette Riges Hovedstad. O, maatte dog den Fredens Ven, der allerede flere Gange har søgt at bevæge denne Nation til fredeligt Sindelav, dog ei oftere see sig skuffet i sine Forventninger og med Stolthedens foragtelige Mine lønnet for sine Bestræbelser; maatte han dog eengang være saa heldig at opnaae sine Ønskers fulde Maal, og at nævne sig som Fredens Stifter til Lykke for Europa - til Glæde for hele Menneskeslægten. Ogsaa til Rusland, er afgaaet en Coureer i samme Anliggende. Statsminister Champagny og Fyrst Lichtenstein siges at være Hovedredskaberne ved Underhandlingerne; de have hyppige Sammenkomster, indbyde hverandre ofte til et pragtfuldt Taffel, og synes ligesom at knytte ubrødeligt Venskab. - Ogsaa Tyrolerne og Vorarlbergerne begynde nu at indsee deres Forblindelse og fierne den Svindelaand fra sig der saalænge har regieret dem og ført dem Fordærvelsens Afgrund saa nær, at de nu endelig nødes til at vende Kappen om - og bønfalde. En Deputation af disse har den 28de Julii søgt at indlede Underhandlinger hos den Bayerske General Commissair Reisach, men om de ere blevne antagne eller Resultatet deraf, er endnu skiult; imidlertid vare Fiendtlighederne dog standsede. Man siger: at GrevReisach forlanger en uvilkaarlig Underkaseelse og henviser Insurgenterne for Resten med deres øvrige Fordringer til Kongens Mildhed og Naade. Sært er det ellers, at uagtet Vaabenstilstanden og uagtet de paa Tapetet værende Freds Underhandlinger, Troppernes Marsch, samt Artilleriets og andre KrigsFornødenheders Transport igiennem Strasborg til den franske Armee, endnu ligefuldt vedvarer. Nu veed man da endelig, hvor den saa oft omtalte store engelske Expedition er landet. Den er ankommet i Farvandenne mellem de forskiellige Smaaver omkring den hollandske Hovedøe Zeeland, og har paa nogle af disse landsat Tropper. I de hollandske Søehavne befaledes strax ved Efterretningen herom Embargslagt paa alle i hollandske Havne sig befindende Skibe, om det end var Fiskerbaade. Man anslaaer Antallet af de landede Englændere til 20000 Mand, af hvilke et stort Antal allerede er trængt frem fra Middelburg. til Vliesingen, som er ganske uden Forsvar fra Landsiden. Flaaden er seilet op af Schelde til LilloFra Hannover skriver man under 4de Aug., J Gaar Morges rykkede pludselig Husarerne og Uhlanerne af det Brunsvig Orlske Corps ind i vor Stad. Jnfanteriet og Artilleriet fulgte snart efter. Hertugen selv var med Husarerne og tog Qvarteer i en prægtig Giestgivergaard. Strax efter Ankomsten sprengte en Commando af 50 Husarer ud af Calenberger Port af Veien til Byen Springe, hvor de indhentede en liden Afdeling andre Tropper og bragte dem her ind Jmidlertid bleve enkelte herværende fremmede Militærpersoner arreterte i deres Huse og deres bedste Kostbarheder berøvet. Derpaa bemægtigede Tropperne sig et Magasin med Armatur og Munderingsstykker, omtrent af 12000 Rdlrs. Værdie og solgte det paa Stedet; ogsaa bemægtigede de sig nogle Viinforraadde af 7000 Rdlrs. Værd og et Par Militairkasser, som de bragte til Hertugens Hotel, og marscherte derpaa videre til Neustadt, Nienburg a. for igiennem Ostfriesland at naae Søen og indskibe sig til England.