JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-03-09
Sidstafvigte 4de December, er ved Døden afgangen forrige Stads Mægler her i Christiansand, Hentie Musdrup, og hans Boes faste og løse Effecter taget under Rettens Registering. og Vurdering m.v., som Loven fordrer. Da nu dette Stervde forefindes i fatte og ringe Omstændigheder, og altsaa en taaler megen forventlig indkaldelse ved Proclama, saa indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske Aviser dette Boets Debi= og Creditorer, at møde for os som Skifteforvaltere. ved Skifte Retten, inden de Tider, som Loven befaler, de for strat betale hvad de til Boet ere skyldige, og de sidste at legitimere deres Fordringer. Christiansand, den 21de Februarii 1792. Høyer. Sørensen. Sognepræsten til Nordrehaugs Præstegield, Hr. Abraham Møller, er død, hans Boe er at maa som competent Skift forvalter straxen registeret; men da Boets Gield skal være betydelig, følgelig et formaaer anden Proclama. Saa bliver herved saavel i Christiania Jntelligentsblade, som i de Berlingske Aviser alle Creditorerne indkaldes, for at anmelde og legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Grans Præstegaard, den 27de Februarii 1792. Andreas Christian Krog.
Berlingske Tidende, 1792-03-09
Efter den nu brugelige Maade, indkaldes herved 3de Gange, Credi= og Debitorer til Stervboet efter afg. S. T. Hr. ProvsJust Torholm Wasset, forhenværende Sognepræst til Tomsæt i Østerdalen, ligesom og den sal. Afdødes fraværende Søn Studiasus Hr Eiler Wessel, for at paatale deres Krav, eller betale deres Gield til bemelte Boe. J hvilken Henseende de inden Ju i Maaneds Udgang d. A. behagentlig ville melde sig, enten hos Sognepræsten der paa Stedet. T. Hr. Liigb, eller hos Provsten A. C. Smith. Elverund Præstegaard, den 11te Februarii De som have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Copiist Johan Henrich Darses, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviist deres Fordringer for mig Jørgen v. Cappellen Daries, boende i Toldbodgaden i No. 73, til hvem Boet af Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission er extraderet og som paa samtlige Arvingers Vegne udbetaler beviiste Fordringer. Kiøbenhavn, den 2den Martii 1792. Jørgen v. C. Darses.
Berlingske Tidende, 1792-03-09
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Mandagen den 30te Januarii 1792, og ved Siellands Landstings Ret Onsdagen den 8de Februarii næstefter, ere Credito rerne efter afg. Kieldermester Johan Wilhelm Averman indkaldede at møde hos mig Underskrevne, som Befuldmægtiget at Arvingerne, inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved yder. mere bekiendtgiøres. Haagen, Søe=Krigs=Procureur, boende paa Hjørnet af Gammel Strand og Naboles hos Hr. Agent Henriqves.
Berlingske Tidende, 1792-03-09
(18) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 5te og i Siellands Landsting den, 7de Martii 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Karen Larsdatter og forhen at Mand Skibstømmer, mand Lars Busch (efter hvem hun i Følge Kongelig Bevilling. har hensiddet i uskiftet Boe, deres fælleds Stervede, indkalde. med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-03-09
(1) Ved Proclama som er læst i Host og Stads=Retten. den 5te, og i Siellands Landsting den 7de Martii 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Johanne Maria Slettings og forhen afdøde Mand Peder FerupPræst paa de danske Stablissements paa Kysten Guinen, efter hvem hun i Følge Tistamente har brusidder nustit Boe, deres fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at med udi Kiøbenhavns Hof= og Stade Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldede inden den i Loven foreskrevne Tilat melde sig med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet. saa
Berlingske Tidende, 1792-03-09
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 16de Januarii og ved Siellands Landsting den 8de Februarii 1792, ere Credito erne afg. Li vise Eltiavets Danielsdatters og efterlevende Mand Nagelimedmester Johan Wilhelm Buurmesters fælleds Boe indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, fo at anmelde og beviisliggjøre deres paa Børt havende Fordring ger; ligeledes ere den afdøde Kones Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at beviisliggiøre deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-03-09
Ved Proclama, som er læst i Hoft og Stads Re(da ten den 27de Februarii og i Siellands Landsting. den 7de Martii 1792, ere afg. Mynsling Jus Jenten Bra en Søn at ligeledes afdøde Brændeviinsbrænder Jens Pedersen, Bech og Hustrue Jnger Margaretda Staal, hans Arvinger indkaldede inden den i Loven foreskrevne Tid i Hof= og Stal Rettens Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre deres havende Arve Ret.
Berlingske Tidende, 1792-03-09
Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 11. br. Januarii 1792, og i Kiøbenhavns Hof. Stads Ret den paa følgende 6te Februarii, ere de, som have ned get at fordre efter afdøde Tracteur Hans Christian Kierumgaard og efterladte Enke Anne Benedicta Riiber, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde i Hof= og Stads Bettens Skifte Commission, for deres formeentlige Prætensioner at beviisliggiør, hvilket end videre herved gientages. 3 Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Et Breve fra hans Venner, efter hans Død udgivne af J. han Adslod Schlegel og Gotthed reberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Alle. stræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paaFransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Choczim, den 26de Januarii. Det seer ikke ud til at Choctimmed dens District skulde blive ved det østerrigske Huus. Vi skulle snart, og maaske førend vi formode det, være nødte til at belave os paa Afmarch. Tyrkerne, som forhen havde Eiendomme i Choc en, komme den ene efter den anden dertil, og tage de for kort siden af de Christne forladte Huse i Besiddelse. De sidste bare for det meste begivet sig til Chornowitz. De ankomme Tyrker ere indtil Fornedrelse hoslige og ydmyge, hvorved deden intet tabe, saasom vebehandle dem paa det beste. "Den Eiendighed, sige disse Musselmænd, som den nyelig endte Krig har anrettet iblant os, er meget stor. Den har bragt mange tusinde Familier til Bettelstaven, og Storsultaner, har nu saa mange flere tusinde Fattige at underholde. Han er forbunden dertil, og han har allerede givet den Forsikring. frasig, at lade de Mykkelige, som have opofret alt, hvad de tilde for Gud, Propheten og Sultanen, vederfares al mue sin Hielp og Understøttelse, og vi troe, at han vil holde Ord. Madrit, den 3die Februarii.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Rustningerne i vort Rige, saavel til Lands som til Vands, bare ivrigen fortsatte, og skulle, som man paastaaer, tiene til at satte vort Hof i den Stand, at kunne føre et eftertrykkelat Sprog i Henseende til de franske Anliggender, naar Tilfaldet traf ind. Hidtil lagttager det endnu nøie det Sy em at ikke gjøre noget Skridt i disse Anliggender, men at opilie, hvad andre Hoffer foretage sig.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Warskau, den 15de Februarii. Først Jabionomsk, som skulde have begivet sig til sin Gesandtskabspost i Berlin, har forveien gjort en Reise til Dres tin i politiske Anliggender. - Den preussiske Gesandt, Mar nus von Luchefini, erklærer nu gandske reent ud, at Kon ling, hans Hørres Tractat med Republiken Polen er ikke anvendelig paa Constitutionen af 3die Maji, og at Hs. Mabillat derfor ikke tog nogen Andeel i det, som angik denne Conaution. - Da General Jndick, som commanderer en Di Tde. vision Tropper i Litthauen, har fattet Mistanke over nogle Bevægelser af de russiske Tropper i Hviderusland; saa har han ladet adskillige Regimenter rykke frem mod Grændserne, hvilket dog er bleven misbilliget af den herværende Krigs=Commissien. Det er bleven bekræftet, at Kronstorfeltherren, Grev Branick, har faaet Ordre af Kongen, at føie Anstalter til at sætte Armeen i Bevægelse, og at forfærdige en Campagneplan. Det heder og, at Fyrst Josen PoulatowskiKongens Brodersøn, skal med det første gaae til sin Division, i Ukraine. I Gallizien er stor Bevægelse iblant de Militalre, og der blive sammesteds anlagte Magaziner.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Wien, den 15de Februarii. Keiseren har sende Prindsen af Hohenlohe, som skal commandere de til March bestemte 24 Batailloner og 28 Escadroner, en Liste over de Generaler, som skulle staae under hans Commando, og givet ham fuldkommen Friehed at vælge andre, dersom han skulde finde det for got. - Den 7de d. M. kom Hr. von Marbois til Wien, for at tale med den der værende franske Gesandt. Den sidste braar sig derpaa til Fyrste von Kaunitz, hvorefter en Stafette blev afsendt, som bragte Greven von Wallis, der allerede var paa Marchen med 6000 Mand, den befaling, at han skulde giøre Holdt. Hr. v. Marbois skal tillige have Ordre, til Rigsforsternes Skadesløsholdelse at foreslaae en Deel af det franske Gebets Afstaaelse til Tydskland, med fuldkommen Souverainitet og Afhangighed af Riget.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Man forsikrer, at vor Allianer med Preussen er nu bleven undertegnet i Berlin, og at Ruslandantet har fundet, som var imod sit System. Prindsen af Nassau, som nu er paa Reisen til Petersborg, skal have været meget fornøiet over Keiserens Dispositioner. Dagen for hans Afreise blev der giver Ordre, at 6500 Mand skulde marchere til Brisgau, og at 34000 Mand skulde holde sig marchfærdige. Een af Keiserens mægtigste Allierte skal fast have besluttet, at lade 40000 Mand marchere mod de franske Grændser.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Østerige, den 15de Februarii. I dette Ditik have vi faaet at vide, at Prindsen af Waldeck er bestemt til, at føre det Reiserlige Cavallerie til Rhinen, og at ogsaa det preussiske Hof har udnævnt Commandanten i Breslau, Fyrsten af Hohenlohe, til at commandere de mod Rhinen marcherende Preusser. Et lykkeligt Forbud paa Samdrægtighed imellem Østeriges og Preussens Krigere, imellem 2 Fyrster af Hohenlohe.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Ostende, den 16de Februarii. Jeg baster med at give dem Efterretning om et Optrin som er forefaldet i Dynkirchen, at de kan vide Sagens egentlige Beskaffenhed, og ikke skal foruroelige sig mere end nødvendig Oprøret tog for to Dage siden sin Begyndelse ved at borttage nogle Læs Korn, som man havde bragt til Dynkirchen. Den overgivne Pøbel tog dem bort, og syntes at være tilsteds, efterat den havde bragt dem til Capuciner=Kirken. Natten var roelig, men Gemytterne vare i Giæring. Om Morgenen Kl. 8 erklærede Pøbelen, at den vilde plyndre nogle Huse som handlede med Korn. Vores blev ogsaa nævnet; Hr. S. som man vilde hange opreddede sig med Klugten, og løb 5 Mile i Sanden Efterhaanden bleve vi igien samlede. Hidindtil er vort Huus endnu urøre og vi haabe at slippe lykkelig derfra. Ellene Huset af disse Røvere blevne plyn derde under Paaskud at de tilhørte Fornøder. - C. Sk. J. dette Øieblik siger man at vi igien skulle drage herfra, og at der ankomme Tropper fra Naboelauget, hvorved man haa der igjen at faae Rolighed tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Haag, den 21de Februarii. J lang Tid har man mærket, at der igt af Arvestatholderindens Gemakker blive holdte særdeles Conferencer indtil sildte ud paa Natten. To til tre Medlemmer af Staternes Forsamling bivaane sædvanlig samme. Det heder at man underhaanden arbeider paa en Plan, hvorledes man med Eftertryk og dog uden Allarm sikkert kan forebygge de Misfornøiedes Hensigter i Holland, og paa hvad Maade man i alle Tilfælde skulle modsætte sig dem. Undertiden bliver den preussiske og en gelske Gesandt ogsaa taget med til disse Conferencer.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Lippstadt, den 21de Februarii. Vi kan nu fuldstændig meddele den Forordning, som en bleven tilstillet den bestyrende Minister i Anspach og Barreuth, i Henseende til de franske Udvandrede : Vi have naadigst besluttet at tillade endeel af de franske Udvandrede at opholde sig i vores derværende Provinds, og derhos at lægge den Behandlingsmaade til Grund som bliver iagttaget imod dem i de østerrigske Nederlande. Vi befale Eder derfor, at lade dem, som maatte begive sig til vore der værende Lande, vederfares den Giestfriheds Ret, og al øvrig Sikkerhed og Beskyttelse, som bliver tilstaaet andre Reisende, men aldeles ikke tillade dem at anstille Hvervinger, at forsamle sig i Hobe, at holde Vaabenøvelser, at have Leir, at anlægge Magasiner eller Vaabenpladser, at kiøbe Heste, eller foretage sig noget som har Anseelse af en Krigsrustning. - Henseende til Passene og de gemene Soldater, som ankomme bevæbnede, have I den samme Forholdsmaade, at lagttage, som er anordnet i de østerrigske Nederland, og tvivlsomme Tilfælde, for at vinde Tiden, at skrive til det for østerrigske Gouvernement, og udbede eder Efterretning om hvorledes man der forholder sig, sasom vores høieste Hønster, er, at de franske Udvandrede, i vores der værende Lande, skulle blive paa samme Maade behandlede. J betænkelige og ubestemte Tilfælder, have J at henvende eder til vort Cannetsministerium. Vi anbefale eder især at give Aar paa franske Emissarier, hvilke reise omkring næsten i alle Land for at udbrede Oprørs=Aanden. Saasnart de giøre sig kjendelige ved oprørske Taler eller oprørske Skrifters Udbredelse skulle J strax bringe dem over Grændserne, og i tvivlsom Tilfælde indberette det til vort Cabinetsministerium. Den Skrifterne i der værende Provinds, som kunde forlede. Oprør, maae I lagttage den skarpeste Consur, og paaombyggeligste forhindre deres Udforedelse. Derlin, de 4de Februarii 1792. Friderich Wilhelm. Denne samme Forordning er sendt til Regieringen i flere. hvilken, som meldt, i tvivlsomme Tilfælde blev henvist til Danisteren von Metternich. Det synes nu afgjort, at franske Prindser hverken fra Preussen eller Østerrig tør vente nogen virksom Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Nederelden, den 24de Februarii. Fra Petersborg har man faaet den Efterretning, at der af bleven sluttet en Handelstractat imellem det russiske og chasiske Rige. Følgende Efterretninger om den russiske Handel formodentlig være behagelige for adskillige Læsere: DerusikSøer og Fløder levere al Slags Fiske, som tørres og salt. Tran, Sælhundeskind, Dæverhaar, Kapiaar, Huus og Fiskebeen til Handel. Ved den umiddelbare Handel og Lands med China blive og habarbara og Thee ligesom rø ske Vahre. Rusland behøver vel, da det mangler tilstralt lige og gode Fabriker og Manufacturer, særdeles mange ud landske Vare til at underholde saa mange rige Stores Lange. besynderlig i Residentsstaden, men dets egen Producths er overveiende. Til at giøre sig et Begreb om sammes De tighed, Fremgang og Tilvært tiener følgende Handels Da lange. J Aaret 1760 var Udførselen 32 637. 500 Spd. med en Overvægt paa Jndførselen af 5,972, 750 Gylden. 1768 Uds. 4376,250 S. og Overvægten 5 740250 S. 1775 Udf. 36 343,000 S. og Overvægten 12,701,3000 Handelsha anen for St. Petersborg alle var 1780 mk. 191466974 med en Overvægt af 5 998 311 S. - Aaret 1781 Uds. 22670 ere og Overgaden 5 Halse. S. - 1732 beløb Udførselen sig til 20 os, og i S. den Gang med et Forlis paa Jndførselen af 1,249,386. Ruslands Handel og Skibsfart har vel ved den længe ved rende Tyrkekrig lidt meget, men ikke destomindre har den mod Aarene fra 1770 til 1780 betydelig tiltaget. Den søen hænger ved indenlandske Kanaler og Kløder som med det caspiske Hav, hvorfra drives en brenden Hand med Persten. Ved Erobringen af det lille Tartarie er de Russiske Handel paa det sorte Hav bleven ualmindelig al videt, og Fordelene ere af Betydelighed. Med den af Pe sen i Aaret 1783 erholdte Bekræftelse paa fri Handel var Husland ikke fornøiet. Det forlangte i Aaret 178 af Porten Bumældere, tæt ved Constantinopel, til Eiendom, for at kunne reparere fine Krige, og andre Pille. Den nærværende Fred med Porten vil give et der Udslag paa hvorvidt Rusland endnu formaaer at bringe. et med sin frie Handel i det sorte Hav. J Aaret 1791 forlangte Rusland visse Friheder som ere aldeles farlige for densortiske Handel. Jgiennem det sorte Hav, og formedelst Denen, har Rusland aabnet en nye Handelsver med det Jtreiaske Monarkie, som kan blive meget fordeelagtig for bage Rigerne. Den nylig opdagede Communication imelsin Kamschadka i Nordamerica og Japan, lover den bedste sesigt for Handelen.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Corsør, den 9de Martii. Den haarde østlige Storm og stærke Frost paa nye, tillige en gammel Driviis paa vester Side af Sproge, haver garet Aarsaa, at aldeles ingen Jisbaad er kommen fra Fyens ind eller Sprogne siden sidste Søndag den 4de Martii, versende 2de Poster for 5te og 9de Martii ere udeblevne. Dasom ikke kan skjønnet med denne haarde Madrind og stær, rest, at nogen Band kan komme denne Dag, saa affærhaes den Stillandske Post an Kl. 5 1/2 Aften. - Tirsdag.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Posten fra Kiøbenhavn, som Aftes kom tilbage fra Rever, i Morges tidlig igjen bleven udsendt paa Halskov Rev, hvor den for Hindring af meget haard Storm og grost maatte Ligeliggende til Kl. imod 11 Formiddag, da Solen lidet. Formindskede Frosten, der eller i Dag haver meget lagt den. bare Sør paa Dyner, hvor en er som Malt var slagen herpaa af und noglesien Dig, branden kom stor Manges. ommel Jis i Dag Nørd fra men Vinden, som er O. N. O. nerden Strøm, vil hielpe den herfra afseilede Postbaad, . Sprogne.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Roeskilde, den 11te Martii. Den 8de Martil blev Hr. Cantor Hans Jensen indsat paa Hertilde latinske Stole af Doctor og Profelser Johan Hin a Tauber ved en Tale, som afhandlede, at Sang og Tra Paa ere Forædelses Midler for at unge Mennesker, som Frillere oplagte, men især for den sinderende Ungdom.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Helsingøer, den 12te Martii. I Løverdags den 10de hujus var Sundet imellem Snekke Fiin og Hveen aldeles lukket, og nogle Folk alt over til Hellenborg; men imellem dette Sted og Cronborgs Pynt er en Tilvilderlaae Vand.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Kiøbenhavn, den 12te Martii. Den 17de Martii afgaaet den Kongelige Agende PostJalland; Jndleveringen skeet Dagen forhen, Fredagen a 16de Martii, fra Kl. til 3 Eftermiddag. fra den 3die til 10de Martii ere her i Staden copulerte ge Par, fødte Drenge 31, Piger 43, tilsammen 74. le Mand 10. Qvinder 20, Drenge 8, Piger 16 lemman 34, ere altsaa 20 flere fødte end døde. De Døde berigtie af følgende Svagheder: Alderdom 4 Darsel, den 1. Brinskade 1, Brystsøge 7, Klød 1 Forraadnelses. sit 2, Hastig Død 1, Hofte 1, Jnflammation 3, Kiøbeste 1, Kopper 4, Langvarig Syge 1, Nærvtsyge 1, Pleuris 1, Slag 7, Tænder 4, Tærende Syge 5, Uangivne Svagheder 7, Vattersot 2. Baron. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
5 Martii. 27 4. S. 5 Kulde. 127. S. a. 6 - -er 10 a 9. - - 18 4 s. - - N. N. O. las a 7. - - UvietAvnkrigsmindre. Ved den i Dag foretagne 8te Aars Trækning af de for indfriede. Østersøiske Actier under 1ste Juliige af Finants Collegin udstædte hans Stykker Obligationer, lydende hver paa 70 Rdlr., ere følgende 224 Nummere, som til næstkommende 1ste Julii skulle indløses i efterskrevne Orden udkomne, nemlig: gaas, bes, han og ing, saa ages. 2400. 691. ans hans bage, gland gaae agte paag. 1626. 2118. Fag og abd. Jagt. 668. 3759. gaae 18aa syg. 28 s. 62. 333. bage. 243. 390. log lang, paa eengang sandt, tage, og laag. gale saae paa paa lade afg. ogs. gaae. . og gaae saa agaae saae, saas. 3366. 428. gaae gang, saae afgig lige paa. 8977. 3471. Haag. Føn. 1625, gaae saa gona, byd, gang. gaas, ande. og saae, saa langt, gat. angt. Jpaa. 1666, svar. prog. Land. 146. gans sang paa lang, aag. Haag, tagen prør. naar paa og gaae aage 39. 6. 269. 1s. saa denne, saas og angi, angte Hs. 266 Aar. lig saaes saage var lagdes og ford, 7000. gaae saa gang begge 2914 2362. gang. Kagt. 808. gade og paa Kaag. 46aa anges des. 4223. gaag, saa gaae paa Kaag. paas. Fing. 73. de eengaae gang. 6334. Fryg, gaae saag. 896. hans saa saag, paa gaag aabe, saa. gang. ning saa saa laane søyn. gaae, 3de, aand. ge vides saa gang giga. 14ag, saa ang. gaard og solgte os. Land. a 22 3ang. aad saa at gaae. gaaes gange grav. brag. 6264. lige. Kaag. 6611. lagde ogsaa saaog gods. afg. Sag. Aaga 2729. ans saa. Eierne af disse udtrukne Obligationer ville altsaa paa det sædvanlige Sted til forestaaende 1ste Julii modtage deres paalidende Beløb med deraf forfaldne Renter, da efter bemeldte Tids Forlod ingen aldere Rente deraf bliver gotgjort. rinante Collegium, den 1ste Martii 1792.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
14de Martil behagede det Livets og Dødens Herre ved en salig Død at hiemkalde til Rør og Naadeløns Nydelstefter 9 Dages smertefulde Sygdom min mig og 9 Børn i Livet og udi 39 Aars Ægteskab høitelskede Mand og Fader, Stade og Districts=Chirurgus Adolph Petersen, en Alder af 30 Aar. Forvisset om enhver, som kiendte ham, maae tilstaae, han i sit Kald var utrættelig og aarvaagen, og der aarsag elsket af mange, bekiendtgiøres dette efter brugelig Maade for Paarørende, Slagt og Venner, og frabede og at Condolener til vor Sorgs Forøgelse. Kiøge, den 9de Martii 1792. Cecilia sal Petersen, fød Feddersen. da det har behaget Gud den 4de d. M. ved Døden at bortkalde min kiære Svigermoder, Madame Anne Marie, sal. Jensen, i sit 70 Aar, saa giver jeg mig den Ære, bor ved at bekiendtgjøre dette for fraværende Paarørende og Venner, med Frabedende om al Condolence. Mariboe den 6te Martii 1792. Hans Christian Erreboe. det bekiendtgjöres herved til de Söefarendes Efterret. ning, at i Følge det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii Ordre til det Kongelige Söe- Kaarde. Archiv er den Feil i Henseende til den Anholts Beliggenbed i det Aar 1790 nye udgivne Kattegats Kaart nu Pladen rettet og forandret saaledes, at Kaartet for Eftertiden, kan ansees at være paalidelige for de Söefarende, der udsælges som sædvanlig hos Veit og Blankensteiner og paa det Kongelige Sde Kaarte Arclur paa Gammel kjolm. Forandringer med Anholts Beliggenhed grundet sig paa de af Captainhetenant Harboe Aar 1791 paa Gen gjorde, Observationer, hvilke ere saa meget mere sikkre, da de ere befundne at stemme overeens med de Aaret 1788 a.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Hr. Caspar Wessel paa samme de gjorte Observationer, Knaben og Grundene omkring Gener aflagt efter et at til Capitainlieutenant Harboe meddeelt og at ham Aar 179.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
opmaalt Kaart. Fuldstændig Statsfortegnelse over Dannemark, Norge og i Provindserne med Angivelse af Hovede og SædegaardsEiere i Dannemark og Hertugdommen og en fuldstændig Rang følge, med Rettelser til det hele, indtil Januarii 1792. og et fuldstændigt Register, er nu blevet færdig. Uagter den er 4 Ark større end forrige Aar, sælges den for den taalige Priis 2 Mk. 8 s. paa Tryk, samt 3 Mk. 8 s. for Exemplaret paa Skrivpapiir indbunden efter Bindets Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Kiøbenhavns Veiviser eller Anviisning til de flestes Boepale i Kiøbenhavn for 1792, sælges for 2 Mk. paa Tryk= og Skrivpapiir 3 Mk., indbundet efter Bindets Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Efter Forlangende rettes herved de i Statsfortegnelsen Pag. 204 under Artikelen Nykiøbing indløbne Feil saaledes : Consumptions-Contoleur, Postmester G. Honum. Consumpt. Betient, Haagen Amundsen Rølse. Chr. Gottl. Proft, paa Børsen No. 11, 12 og 13.
Berlingske Tidende, 1792-03-12
Fra Pressen er nyelig udkommen: Christnes Trøst ved de- og res salige Venners Død, en Tale, udgiven i Anledning af sal. Hr. Kammerherrinde Sønde Rosenkraus Levenow, fød Moltke, mendes dødelige engang den 21 Jan. 179. af Dr. Christian Bastholm, Kongelig Confessionarius, og faaes tilkiøbs for 68 paa Trykp., indheftet 8 sk., og paa Skrivp. i Materie 8 s., indheftet 12 s., hos Agent Gyldendal, i Klareboden No. 9.