JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-12-09
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 11te November 1844. Nr. 193. - Ldsoprykt, Nyboe som Actor, contra Peder Sørensen Noer eller Degn, Ane Johanne Jensdatter, Jnger Pedersdatter, Drengene Jens og Christen Andersen, Simon Sørensen Tvær, Peder Pedersen Borg og Enken Karen Madsdatter (Ldsoprykt, Quistgaard), tiltalte for Tyveri, og ved Skodborg og Vandfuld Herreders Extraret dømte til at hensættes, P. Sørensen Noer eller Degn, Jnger Pedersdatter og Simon Sørensen Tvær, til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, den Første 20 Maaneder og de 2 Sidstnævnte i 8 Maaneder hver, Ane Johanne Jensdatter og P. Pedersen Borg i Fængsel paa Vand og Brød, Førstnævnte i 6 Gange 5 og Sidstnævnte i 5 Gange 5 Dage, og Drengen Jens Andersen i Fængsel i 3 Dage paa sædvanlig Fangekost; hvorimod Drengen Christen Andersen er frifunden for Actors Tiltale i denne Sag og Karen Madsdatter dømt til at bede 5 Rbd. Sølv til Ringkjøbing Amts Fattigkasse. - Dom: "De Tiltalte Peder Sørensen Noer eller Degn, Jnger Pedersdatter, Simon Sørensen Tvær, Ane Johanne Jensdatter og Karen Madsdatter bør hensættes, den Første i Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage, og de 4 Andre i Fængsel paa Vand og Brød, Jnger Pedersdatter i 4 Gange 5, Simon Sørensen, Tvær i 3 Gange 5, Ane Johanne Jensdatter i 2 Gange 5 og Karen Madsdatter i 5 Dage. Tiltalte Jens Andersen, bør straffes med Riis af Slutteren under Fogdens Opsyn. Derimod bør de Tiltalte Peder Pedersen Borg og Christen Andersen for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Nr. 227. - Ldsoprykt, Quistgaard som Actor, contra Niels Nielsen Mikkelsen (Ldsoprykt, Nyboe), tiltalt for Tyveri eller uhjemlet Besiddelse af tvende Tromlebugter og ved Middelsom og Sønderlyng Herreders Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage.
Viborger Samler, 1844-12-09
Dom: "Tiltalte Niels Nielsen Mikkelsen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder Actionens Omkostninger. Nr. 285. – Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Christiane Christensdatter (Ldsoprykt. Cancellieraad Møller), tiltalt for at have injurieret vedkommende Sognefoged under en af ham hos hende og Mand, Huusmand Jens Nielsen, Tofthuus, foretagen Udpantning for resterende Brandpenge, idet hun nemlig under Forretningen til Sognefogden har udladt sig med, at det var Kjæltringeri af Sognefogden, eller at denne havde gjort sig skyldig i Kjæltringeri, og ved Andst og Slags Herreders Extraret dømt til at bøde 15 Rbd. Sølv til Ribe Amts Fattigkasse. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Mulcten bestemmes til 5 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1844-12-09
Nr. 286. - Ldsoprykt, Cancellieraad Møller som Actor contra Arrestanten Jens Larsen (Ldsoprykt. Juul), tiltalt for Tyveri og Betleri og ved Hassing-Refs Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Nr. 288. - Ldsoppkt. Holm som Actor, contra Laurits Jensen eller Laust Risom (Ldsoprykt. Lykke), tiltalt for Tyveri eller mislig Omgang med Hittegods, og ved Skodborg og Vandfuld Herreders Extraret frifunden for Actors videre Tiltale i den omhandlede Sag, dog saaledes, at Actionens Omkostninger ere blevne ham paalagte. – Dom: "Tiltalte Laurits Jensen eller Laust Risom bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige.
Viborger Samler, 1844-12-09
Den 18de November: Nr. 244. - Ldsoppt. Jespersen som Actor, contra Arrestanten Frederik eller Fritz Wilhelm Bentz og Arrestantinden, Johanne Marie Lund (Ldsorpkt. Juul), tiltalte for at have afbenyttet et falsk Document, der skulde indeholde en Legitimation for Arrestanten til at forevise Taskenspillerkunster, og for Løsgængerie, samt Førstnævnte tillige tiltalt for at have forvansket nogle ham af Kjøbenhavns Fattigvæsen til Brug leverede Klædningsstykker, og Sidstnævnte for at have forskaffet det af hende og Arrestanten afbenyttede falske Document, og ved Hasle mfl. Herreders Extraret dømte tilat hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 6 Aar hver. - Dom: "Arrestanten Frederik eller Fritz Wilhelm Bentz og Arrestantinden Johanne Marie Lund bør hensættes, den Førstnævnte til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 18 Maaneder, og den Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Nr. 250. - Ldsoprykt, Cancellieraad Møller som Actor, contra Arrestanten Anders Eliasen (Ldsoprykt. Nyboe), tiltalt for at have gjort sig skyldig i Løsgængeri og Hæleri, og ved Aars og Sleth Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes til 2 Aar. Nr. 255. – Gaardmand Niels Christensen af Lem-Nygaard (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller), contra Toldbetjent Jürgensen i Skive (mødte ikke).¬
Viborger Samler, 1844-12-09
(J denne Sag, hvorunder Citanten Niels Christensen og Jndstævnte Toldbetjent Jürgensen i første Jnstants gjensidigen have sigtet hinanden for fornærmelige Udladelser, og Cilanten tillige søgt Jndstævnte for at have tilføiet Citanten et Slag, paaanker Citanten den inden Skive Byes Politiret i Sagen den 1ste Juli d. A. afsagte Dom, hvorved saaledes er kjendt for Ret Hovedklageren, Gaardmand Niels Christensen af Lem Nygaard, og Contraklageren, Toldbetjent Jürgensen af Skive, bør i Henseende til de gjensidigen mod hinanden brugte Udtryk "Logn eller Logner for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Hoved- og Contraklageren bør hver erlægge en Mulct til Skive Byes Fattigkasse, den Første 20 Rbd. S., og den Sidste 5 Rbd. S. Processens Omkostninger ophæves. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. - Dom: Citanten, Niels Christensen, bør for Jndstævnte, Toldbetjent Jürgensens Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør Jndstævnte bøde 15 Rbd. Sølv til Skive Kjøbstads Fattigkasse; hvorhos den paaankede af Jndstævnte mod Citanten brugte fornærmelige Udladelse mortificeres. J Procesomkostninger for begge Retter betaler Jndstævnte til Citanten 20 Rbd. S. Det Jdømte at efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven, Den 25de November: Nr. 248. - Ldsoppkt. Juul som Actor, contra Arrestanten Niels Knudsen (Ldsoprykt, Quistgaard), tiltalt for voldeligt Overfald paa sin Huusbond, Gaardmand Jørgen Rasmussen, samt for at have raderet i sit Skudsmaal, og ved Hasle mfl. Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stander. Nr. 259. - Losoprykt, Quistgaard som Actor, contra Arrestantinden Ane Nielsdatter (Ldsorpkt. Cancellieraad Møller), tiltalt for Jndbrudstyveri (forhen straffet for Tyveri. og ved Hellum Hindsted Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes til 3 Aars Nr. 297. - Ldsoppkt. Quistgaard som Actor, contra Arrestanten Jens Christian Andersen (Ldsoprykt. Holm), tiltalt for Qvægtyveri paa Marken, og ved Thyrsting og Vrads Herreders Extraret dømt til at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 8 Aar. - Dom: "Arrestanten Jens Christian Andersen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar." Nr. 298. - Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Else. Christensdatter (Ldsorpkt. Cancellieraad Møller), tiltalt for at have opgivet en urigtig Barnefader til et af hende den 1ste Juli f. A. født uægte Barn, og ved Kier Herreds Extraret dømt til at hensættes i simpelt Fængsel i 8 Dage. Dom: "Herredstingsdommen bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Nr. 87. - Proprietair Landmark til Frausinggaard(Ldsoprykt, Cancellieraad Møller), contra Kjøbmand Chr. M. Hassager i Randers (Ldsoprykt. Jespersen).¬
Viborger Samler, 1844-12-09
(Under nærværende Sag paaanker Citanten, Proprietair Kyllesbek, en inden Kjer og Hvetboe Herreders Ret den 19de April 1814 afsagt Dom og den dermed i Forbindelse staaende Retsbehandling i en Sag, anlagt imod Citanten af det Offentlige efter det Kongelige Rentekammers Ordre, for at faae ham tilpligtet at opføre Hegn om en Deel af den ham tilhørende Hals Sønderskov). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Proprietair F. A. Kyllesbek til Langesminde, bør inden 6 Uger fra denne Doms lovlige Forkyndelse, under en daglig Mulct af 2 Rbd. Sølv til Aalborg Amts Fattigkasse for hver Dag han sidder saadan Frist overhørig, at opføre anordningsmæssigt Hegn om den ham tilhørende, saakaldte Hals Sønderskovs østre og søndre Side, dog paa sidstnævnte Side mod Vesten ikkun til den Madame Caroline Lassen i Hals tilkiendte paa Hals Præstegaards Eng værende Skovstrækning, samt paa egen Bekostning til fornævnte Tid med lovligt Syn at godtgjøre saadant Hegns Fuldbyrdelse. Saa bør han og til Rettens Betjent ved denne Ret efter Regning at betale Gebyhr og Skriversalarium, samt i Salair til den befalede Sagfører, Procurator Dannisøe i Aalborg, at udrede 25 Rbd. Sølv. Endvidere bør han i Mulct for undig Trætte til Justitskassen betale 20 Rbd. Sølv. – Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at det Procurator Dannisøe tilkommende Salair bestemmes til 15 Rbd. Sølv, og at den Citanten paalagte Udredelse af Retsgebyhr og Skriversalarium samt den ham idømte Mulct for unødig Trætte bortfalder. Det Jdømte at efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1844-12-09
Proclamata læste i den kgl. Landsoverret i Viborg i November Maaned, Viinhandler Carl Frederik Krebs's Fallitbo i Aalborg. Gaardmand Jens Cortzens og forhen afdøde Hustru, Karen Andersdatters Stervbo i Fjallerslev (Morsøe Herreds Contoir i Nykjøbing). Kjøbmand Christian Ferdinand Hechschers Fallitboe i Aalborg. Aflægtsmand Jens Nielsen Smeds Stervboe i Eegholm (Aalborg Birkedommer-Contoir).
Viborger Samler, 1844-12-09
Fyrinspecteur Wilhelm Ferdinand Borns Stervbo paa For næs (Grenaae).
Viborger Samler, 1844-12-09
AVERTISSEMENTS. Damp Chocolade, forarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. B., hos Hr. S. Buchwaldt i Viborg. 7 L. A. Damgaard i Skive. P. E. Dige. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. W. Andrup i Lemvig. - F. C. Bruun i Holstebroe. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1844-12-09
Ministerialbøger. kan til enhver Tid bestilles og faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1844-12-10
No. 195.
Viborger Samler, 1844-12-10
72 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Jansangangssagesom ogsaa saadanne. Jansangangssagesom ogsaa saadanne. Tirsdagen den 10de December 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-12-10
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. O'Connell har i den sidste Repealassociationsforsamling i Dublin definitivt er klæret, at han har opgivet sin Forbindelse med Foederalisterne og at han atter vender tilbage til Repeal. Man havde i sin Tid, sagde han, gjort ham Meddelelser, der udgik fra foederalistiske Grundsætninger; han havde ikke kunnet tilbagevise disse Meddelelser; thi Forsonlighed var Grundprincipet i hans Bestræbelser; men det var blevet ham umuligt at udfinde hvori Foederalisternes Plan egent lig bestod, Foederalismen duede, efter hans Formening, slet ikke; Foederalisterne vare ikke hans Børn, og han vilde ikke have Noget med dem at gjøre. - Paa ligesaa djerv Maade yttrede han sig imod alle dem, der ikke vare enige i hans Bestræbelser, imod Whigs og Tories, imod den engelske liberale Presse, som han betegnede som en Gjenstand for hans dybeste Foragt, ligesom og imod Pariser-Oppositionspressen, hvori han kun vilde see Organet for Jrreligiøsitet, og imod Journal d. Deb., – dette Organ for den "listige Usurpator Ludvig Philip. J Slutningen af sin isærdeleshed med Uqvemsord mod Frankerigs Regjering spækkede Tale androg han paa Nedsættelsen af en Comitte for at drøfte det Spørgsmaal: paa hvilken Maade man bedst kunde indlede en parlementarisk Undersøgelse om den store Proces, hvori han og de øvrige Repealers vare blevne indviklede.
Viborger Samler, 1844-12-10
The Globe har i en længere Artikel udtalt sig om Uhensigtsmæssigheden af det af det nuværende Ministerium fulgte Toldsystem hvad Sukkere angaaer, og har for afbevise Umuligheden af Udførelsen af den Bestemmelse, der fastsætter en Forskiel imellem Sukkere, producerede ved frit Arbeide, og Sukkere, erholdte ved Slavearbeide, anført som Exempel, at en Ladning Sukkere, der for nylig var ankommen fra Venezuela til Liverpool, ikke admitteredes af Toldofficianterne, fordi Slaveriet endnu herskede i Venezuela, hvorimod Ladningen desuagtet senere admitteredes imod Erlæggelsen af det i Forordningen fastsatte Minimum af Toldafgiften, fordi efter de med Venezuela bestaaende Tractater dette Land kan forlange at sættes paa lige Fod med de meest begunstigede Nationer. For Sidstnævnte Anskuelse havde nemlig Kronjuristerne udtalt sig Fra London meldes: Den 29de Novbr., den polske Revolutionsaarsdag, feiredes i Crown and Anchor Gjæstgivergaards store Sal under Forsædet af Parlementsmedlemmet, den bekjendte Dr. Bowring. Flere Talere, starstedeels Chartister, lode sig høre ved denne Fest. Flere Resolutioner, der lagde for Dagen den meest levende Sympathie for den polske Sag, antoges med Acclamation. Ogsaa de i London bosiddende Polakker have feiret deres Revolutionsaarsdag ved Gudstjeneste og Taler. Jblandt Andre holdt Capitain Jablowsky, der aabnede den til Dagens Høitid forsamlede Forsamling, en varm Tale til de Tilstedeværende, hvori han yttrede det Haab, at Polens med det allerførste vilde afryste sine Lænker. (J Paris gjorde Fyrste Adam Czartorysk, der sammesteds som Præsident holdt Festtalen i det polske literaire Samfund, lignende Hentydninger.)
Viborger Samler, 1844-12-10
I Anledning af Prindsesse Sophia Mathildas Dødsfald bliver bemærket, at hendes Fader, Wilhelm Henrik Hertug af Gloucester, Broder til Georg den Tredie, var den, der ved sin Formæling med Enkegrevinde af Waldegrave gav Anledning til den bekjendte kongelige Ægte skabsact.
Viborger Samler, 1844-12-10
Frankerig. Paris, d. 1ste Decbr. De fleste større Journaler beskæftige sig med de grove Udfald imod Frankerig, de Franskes Konge og den franske Presse, hvormed O'Connell har smykket sin sidste Tale i ConciliationHall. Journal des Deb. har fremfor alle de andre Journaler optaget den af O'Connell tilkastede Stridshandske, og med bidende Spot angrebet den store Agitator La Presse stempler O'Connell som en grov Bengel, hvis Uforskammenhed er saa meget meere utilgivelig, som det netop var den franske Presse, der antog sig ham, da han betyngedes med hele den engelske Presses Forbandelser, Forhaanelser og dybe Foragt, og talte hans Sag for Europa. Først igjennem franske Journaler erfarede Europa, at han var mere end en foragtelig Tiggerkonge. Commerce bærer Medynk med O'Connells Alderdomssvaghed, og ønsker, at O'Connell for Jrlands Bedstes Skyld maatte faae ifinde at trække sig tilbage fra Statslivet. Thiers har i Revue de Paris advaret Regjeringen for den stærkttiltagende Magt, som den arbeidende Classe begynder at udvikle. I Spidsen for denne nye Bevægelse staaer – Ledru-Rollin, der, efterat være bleven riig ved at ægte en engelsk Chartistinde, har tilkjøbt sig Journalen la Reforme. Denne Journal tilligemed la Revueindependante (ledet af Leroux og S. Sand), la Democratie pacisique, PAtelier, la Ruche, le Populaire, Echo des Ovriers og en stor Deel af Departementspressen ere Organerne for hiin unge, skjebne svangre socialistiske Opposition, for hvilken af de store Journaler Courr. fr. og endog la Presse have Sympathier, Thiers vil, at Regjeringen selv skal gribe Jvitistivet i Spørgsmaalet om Organisationen af Arbeidet, og ikke lade det blive til et frygteligt Vaaben i Republicanernes og Radicalernes Hænder.
Viborger Samler, 1844-12-10
Journalen La Presse udkommer fra 1ste Decbr. til uforandret Priis i Journ, des Debats's store Format den har lovet sine Læsere i Feuilletonsartikken: Chateaubriands "Memoirer", Lamartines "Girondens HestorieBekjendelser", "Toussaint Louverture" og "blandede literaire Skrifter, Montholons "Historie om Napoleons Fangenskab paa St. Helena, Balzacs "Bønder, og Alexander Dumas's, Jules Sandeaux, Theopbile Gantiers, Saintines, Vicomte Launays og Demoiselle Sophie Gays samtlige Værker. At Kong Ludvig Philip skulde have isinde at ophøie Vicomte de Cormenin - den frygteligste Modstander af Kongens Regjering - til Pair, hører vel til Fablernes Rige.
Viborger Samler, 1844-12-10
En Journal fra Brest melder, og Journ, des Deb. bekræfter Efterretningen, at Fregatten "Reine-Blanche, ombord paa hvilken Admiral Dupetit-Thouars har heiset sit Admiralsslag, har forladt Rio Janeiro, og ventes om faa Dage til Cherbourg.
Viborger Samler, 1844-12-10
Paris, den 2den Decbr. Grev Bresson, fransk Gesandt i Madrid, skal i meget bestemte Udtryk have forlangt at kaldes tilbage fra sin Post.
Viborger Samler, 1844-12-10
Fra Oran meldes, at Gen. Korte har udført et stort Razzia imod den mauriske Stamme Walad Ali-ben Hamal og frataget samme 25,000 Faar, 400 Kameler, 300 Esler og sadlede Heste, samt 136 Fanger.
Viborger Samler, 1844-12-10
Spanien. Directe Efterretninger fra Madrid af 23de Novbr. melde, at Over-Krigs- og Marine-Tribunalet har stadfæstet den over Prim fældede Dom, og at Prim under en Escorte af 25 Jnfanterister og 12 Ryttere allerede er paa Veien til Cadiz, for derfra, som der formenes, at vorde transporteret til Marianerne, hvilke Øer staae under Statholderen paa Philippinerne.
Viborger Samler, 1844-12-10
Beretninger fra Madrid af 25de Novbr. og fra Paris af 2den Decbr. stadfæste den allerede meddeelte Efterretning om Benito Zurbanos, hans Onkels samt tvende af Jurbanos Tjeneres voldsomme Dødsmaade. De ere uden at stilles for Forhør og uden Dom skudte ifølge befaling fra Madrid. General Oribe er afsat, fordi han har givet efter for indflydelsesrige Jndvaaneres Bønner i Logrono, og udbedet sig hos Regjeringen i Madrid nye Jnstructioner, istedetfor at følge den ham meddeelte befaling strax at lade Jnsurgenterne nedskyde, hvorhan fandt dem. De Details, man har erholdt, bære Præget af den feige Terrorismus, som Magthaverne i Madrid lægge for Dagen. Benito Jurbano fulgte sin Fader, men det er ikke oplyst, at han har deeltaget i Opstanden. Benitos unge Ægtefælle, hendes og Benitos Moder ilede forgjeves til Madrid og bønfaldt den unge Dronning om Naade for de Ulykkelige. Den unge Dronning var dybt rørt, og lovede at tale med sine Ministre, Disse toge snart deres, nigienkaldelige Beslutning; thi samme Dags Aften afgik der en Coureer med Befaling om at lade de Fangne skyde. Efterretninger fra Victoria af 27de Novbr. melde, at denne befaling er fuldbyrdet, at Oribe er afsat fra sin Commando, og at han skal drages til Ansvar. Efter Constitutionnel skal han stilles foren Krigsret. - Efter National skal Dronningen, Ferdinand den Syvendes unge Datter, have viist sig kold ved de hende bønfaldende Qvinders Jammer og imod den af Marquis de Someruelos anførte Deputations alvorlige Forestillinger fra Logrono, og svaret: "Conseilet vil afgjøre Fangernes Skjebne." Hele Pariserpressen udstøder Raab af Uvillie over dette feige Justitsmord. Kun laa Presse bemærker, at Stats hensyn havde seiret over Medlidenhed, og fra Madrid, skrives, at Forholden i Arragonien havde tvunget Ministeriet til Strenghed. - At henrette en Mand uden Forhør og Dom, udraaber Constit., er iblandt dannede Nationer stedse et Mord. "Denne Efterretning, udbryder Jour. des Deb. har oprørt os paa det meest levende. Vel nærede vi ikke synderlig Tillid til den spanske Regjering; men noget saa uhyre Oprørende vare vi dog langt fra at vente endog af den Magt, der ledes af Gen. Narvaez. Er det de Mennesker, der udskrege den ulykkelige Diego Leons Henrettelse som en Forbrydelse, der nu skulde fremkalde en ny Periode for Forsoning og Fred, Nu mere end nogensinde for ønske vi os til Lykke ved stedse at have lagt vor Afskye for Dagen for dette Soldaterherredømmes Handlinger. Dette Herredømme har overgivet sig til almindelig Fordømmelse.
Viborger Samler, 1844-12-10
Hamborg, den 7de Decbr. Londonerposten af 2den Decbr. mangler endnu. Dampskibet, der overbringer den, er igaar Eftermiddag bleven seet fra Curhaven.
Viborger Samler, 1844-12-10
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-12-10
Kjøbenhavn. Angaaende en ny Folketælling i Danmark og Hertugdømmerne er der under 28de Novbr. udfærdiget et Reskript til samtlige Amtmænd. (Coll. Td.)
Viborger Samler, 1844-12-10
Det norske Studentersamfund har tilskrevet den kjøbenhavnske Studenterforening et Brev, som Fædrelandet. medrette troer vil interessere Mange ogsaa udenfor Studenternes Kreds. J Slutningen af dette Brev hedder, det: "Studentersamfundet har i forrige Aar, sidste Dagi Juul, til Fædrenes Erindring, holdt et Lag, ved hvilket vi, saameget det lod sig forene med vor Tid, iagttoge de gamle Skikke og folkelige Sædvaner. Navnlig tømtes Bragibægeret for Fortidens Minder og Løftets Bæger for Fremtidens Haab, et af de gamle Skialdequad foredroges og Drikkehornene, fyldte med gammelt Øl og Mjød, tømtes for Norges og vore Brødrefolks Ære og Held, Ville J derfor forene Eder med os til en nordisk Høitid, og drikke en Broderskabsskaal med os heroppe, Vi haabe det. Saa ville vi den sidste Dag i Julen, naar Lyset, igjen vender tilbage til Norden, og paa en Tid, hvor man efter gammel Viis samler sig med dem, der ere Ende nærmeste, mødes i Tanken og love hverandre, Brødre fra Fyrrtsvold, Lundegaarden, Axelstad og Christiania Fostbroderskab i Kampen for Sandheden og Norden. Viimodesee Eders Svar, og saasnart vore Venners fra de andre Universiteter indløbe, skulle vi meddele Eder samme. J det Haab, at J med Velvillie modtage dette vort Forslag, være J broderligt hilsede fra det norske Studentersamfund, med de bedste Ønsker for Eders Universitet og Eders Virken i Videnskabens og Eders Fødelands Tjeneste.