JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-12-14
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Tøger Christian Fleischer, Vores General=Auditeur og Raadmand udi Moss i Vort Rige Norge og Jens Debes, Byefoged og Byeskriver sammesteds, deres herom allerunderdanigst gior ette Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte"Forvaltere efter afg. Capitain Johan Christopher von Ørken, og ligeledes afg. Hustrue Frue Anne Wilhelmine Würckern, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden maa indkalde saa vel Arvingerne som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Capitain Økken og Frue, at indfinde sig hos dem, inden den i Loven fastsatte Tid, de første at beviisliggjøre deres ArveRet, og de sidste at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 23de Novbr. 1781. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. er det vi hermed indkalde afg. Capitain Johan Christopher von Otkens og seenere afdøde Frue Anne Wilhelmine Würckerns saa sel inden som udenrigske Arvinger, Debi= og Creditorer, at an helde dennem for os, som Stedets competente Skifte=Forvalte. at indkomme med alt fornødent eragtende, inden den ved venstaaende Bevilling forelagte Tid, da Skiftet efter sammeExpiration fra den anordnede Bekiendtgiørelse er skeet, bliver den videre Jndkaldelse at paavente til Slutning foretagen. Poss, den 29de Novembr. 1781. T. C. Fleischer. J. Dedes. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Char Selbye af Vores Kongel. Residende Stad Kiøbenhavn, hans, for Os Elskelige Kammer=Herre Robert Tuite, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at benævnte Kammer=Herre Robert Tutte, ved Proclama lud pæna præciusi & perpetui silentii, maa indkalde alle hans Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som udenlands1, boende (Creditorer efter Tinglyste Pante Obligationer alleene undtagne) med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hoffnerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Mercurius, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførste Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 14de Septbr. 1781. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Kammer=Herre Robert Tuit, Bevilling, at indkalde alle fine Creditorer i Aviserne.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
J Følge denne Kongel. allernaadigste Bevilling, indkaldes herved S. T. Hr. Kammer=Herre Robert Tuttes Creditorer, at melde sig hos ham paa St. Croix inden forommelte Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Paa Kammer=Herre Tuites Vegne, Char Selby. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 3die Decbr. 1781. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Peder Møller, som i nogle Aar har conditioneret her i Scheen og tilsidst, som Skriver=Karl hos Hr. Forvalter Bærnholt, er for nogen Tid siden ved Døden afgangen; hans Efterladenskab er strax tagen under lovlig Skifte=Behandling, ligesom og Dødsfaldet ved Tinglyst Proclama for Scheens Bye og Landsting til Debi & Creditorers saavelsom Arvingers Jndkaldelse er bekiendtgjort; men da Afdøde skal være barnfød i Nyekiøbing paa Morsøe i Jylland hvor hans Fader ved Navn Michel Møller efter Sigende skal være boende, saa da Boet befindes saa aldeles ringe og ubetydelig at samme ikke taaler videre Proclamations Bekostninger at udrede, bekiendtgiøres dette Dødsfald ende ydermere 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tiender til Jndkaldelse for Stervboets Debi=& Creditorer, saavelsom Arvinger at møde for mig som Skifte=Forvalter, enhver for sig eller ved Fuldmægtig med lovlig Rigtighed, da enhver skal vederfares Ret efter Boets Omstændigheder. Scheen, den 5te November Jacob S. Tønder, Byefoged og ene Skifte=Forvalter i Scheen. Da Tolder Jens Didrich Resch i Øster=Riisver er ved Døden afgangen, hvis efterladte Boe er taget under Behandling: saa bliver efter nu brugelig Maade 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse Contoirets Efterretninger, herved indkaldede samme Boets Debi= og Creditorer, at indfinde dennem, inden lovbydende Tid, med fornødne legitimerede Anmeldelser hos Stedets competente Skifte=Forvalter. Kiøbstæden Øster=Riisøer, den 17de Novbr. 1781. P. von Aphelen, Byefoged og ene Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Da Veyer og Maaler udi Kiøbstæden Øster Riisøer Johan Dührendahl er ved Døden afgangen, hvis Stervboe er taget under Behandling; saa, i Henseende til at den afdøde Mands Søn Henrich Dührendahls Opholdsted ey vides udi hans udenlandske Reyse paa sin Garver=Profession, bliver desaarsage, foruden den Proclama Loven befaler, efter den nu brugelige Maade saa ved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender som Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden denne Arving Henrich Dührendahl, samt hans Broder Poul Dürendahl, som opholder sig i Kiøbenhavn, herved indkaldede, at melde sig for den competente Skift Forvalter i Kiøbstæden Øster=Riisøer, for selv eller ved Fuldmægtig, at lagttage deres Tarv, alt inden den i Loven bestemte Tid Ligesom og dette Stervboes Debi= og Creditorer herved varsles at indfinde dem udi lovlig Tid, hos bemelte, med antagelige Legitimationer for deres Anmeldelser. Kiøbstæden Øster=Russer, den 17de Novbr. 1781. P. von Aphelen, Byefoged og eene Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Skiftets endelige Slutning efter forhen værende Sognepræst for Bragnæs og Strømsøe Menigheder afg. Hr. Christian, Finchenhoff, som formedelst Boets indviklede Proces ey har været muelig for at kunne fastsættes er nu bestemt at foretages Onsdagen den 16de Januar. 1782. udi Sogne=Præsten S. T. Hr. Hammonds Huus sammesteds; Hvilket hermed bliver 3de gange bekiendtgjort, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender som i de Norske Jntilligentz=Sedler, at alle og enhver, som end nu maatte have noget at fordre eller erindre udi dette Boe, ville behage at melde sig hermed til forberørte Tid paa det her opgivne Sted, eller og inden dette Aars Slutning her i Christiania hos Christiania, den 24de Novbr. 1781. N. Lumholtz. Da Hr. Capitaine Christian Friderich von Tuchsen ved den 1ste Bergenhusiske Nationale Jnfanterie=Regiment ved Døden er afgangen, og Stervboet er af os undertegnede, efter Ordre, taget under lovlig Behandling, saa bliver herved, foruden ved Avertissement i de Bergenske Adresse-Aviser, 3de gange efter hinanden indkaldet samtlige den Afdødes Credi= og Debitorer, at møde for den militaire Skifte=Ret udi Bergen, inden den Tid Loven foreskriver, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Bergen, den 6te Novembr. 1781. Bætzman, Orning. R. Olsen, Premier=Lieutenant. Premier=Lieutenant. constit. Auditeur. Da Mad. Catharina Dyring den 4de Septbr. sidstleden ved Døden er afgaaen og Stervboen af os undertegnede, som i Folg: Kongel. confirmerede Testamente indsat Grecutores, er tagen under lovlig Behandling, bliver herved, foruden Avertissemende Bergenske Adresse Efterretninger, 3de Postdage efter hinanden indkaldte Credi= og Debitores, at mede for os her i Bergen inden den Tid Loven foreskriver, de første at bevise deres Krav som Loven efter Afdøde paabyder, og de sidste, at betale hvad de til Boet skylder. Bergen, den 12te Novbr. 1781. Christopher Bremer & Rørich C. Reimers.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Skiftet efter Sogne=Præsten til Gusdahl sal. afdøde Hr. Andreas Pihl, er af mig, som geistlig Skifte=Forvalter, taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved 3de Postdage i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender saa vel Boets Creditorer, som Debitorer. Froens Præstegaard, den 12te Novbr. 1781. . H. F. Hjorthøy.
Berlingske Tidende, 1781-12-14
Da den dimitterede Capitain Peter Stephen Schielderup, ved Døden er afgangen, bliver samme hermed bekiendtgjort, og i den Anledning indkaldes Boets Credi= og Debitorer, at indfinde sig med hvad de finder fornøden, da enhver efter Boets Beskaffenhed skal vederfares Ret. Molde, den 13de Novbr. 1781. Jalles.
Berlingske Tidende, 1781-12-17
London, den 27de November. Den Bekymring, som vi forlængst have yttret i Henseende til Græv Cornwallies Skjebne i Virginien, har ikke været uden Grund, og Efterretningen derom er kommet, førende man her havde formodet samme. Capit. Melcombe, som commanderer Skaluppen Rattelsnake, har i Søndags Aften overbragt Admiralitetet Breve fra Admiral Graves, hvilke ere daterede den 29de i forrige Maaned, og berette Lord Cornallies Overgivelse med sin Armee til Amerikanerne og Fransoserne. Fornævnte Lord fandt Middel til at lade vores Admiral ved hans Ankomst med Floden for Chesapeakbay underrette om, at de Franske og Amerikanske Tropper havde angrebet hans venstre Fløy, og efter meget Blods Udgydelse paa begge Sider faaet Overhaand, samt borttaget ham tvende af hans stærkeste Redouter. Tvende af hans Magaziner var re formedelst gloende Kugler, som Fienden havde kastet blevne sprengt i Luften, og det var at befrygte, at den Forfatning, hvori han befandt sig, et Forsøg fra den Brittiske Flodes og de paa samme sig befindende Troppers Side til at undsætte ham, ikke allene var ganske forgieves, men turdendog være forbunden med høyst skadelige Følger for Floden og Tropperne; eftersom de fiendtlige Skibe laae ganske sikre, og bleve bedækkede af et stort Antal svært Artillerie, som var plantet paa Høyene ved Strandkanten. Han saae sig af den ne Aarsag i Fare for, hver Time at være nødt til at capitulere. - Denne hans Bekymring blev opfyldt den 17de i forrige Maaned; accurat 12 Dage efter, at han havde tilsendt Admiral Graves foregaaende Beretning. 7000de Mand af vore bedste Tropper, som vi have i Amerika, maatte strække Gevæhr for Seyerherrerne, og man befrygter, at Capitulationen skal være lig hiin, som General Burgoyne maatte indgaae ved Saratoga. Dagen førend Overgivelsen skeede, gjorde Lord Cornmallis et Udfald; men, uagtet der ved denne Leylighed blev udøst meget Blod, havde samme dog ingen Virkning havt til hans Fordeel. Admiral Graves har efter denne Overgivelse endnu krydset nogle Dage for ChesapeakBay, hvorpaa der blev holdt et Krigsraad paa Admiralskibet, i vilket man besluttede, at vende tilbage til Sandy=Hosk, hvor Fløden sammestæds allerede skal være ankommen. -
Berlingske Tidende, 1781-12-17
Vort Hof skal ogsaa have erholdet denne ubehagelige Nyhed over Frankrige. - Denne hæslige Nyheds uventede Ankomst maa have sat vore Ministre i Forlegenhed, da den just er indløbet til en saa ubeleylig Tid, som den nu værende, da Parlementet skal aabnes. Jmidlertid heder det dog, at den Amerikanske Krig skal fortsættes, og at man vil laane 30 Millioner til et nyt Feldtog i næste Aar. - Der bliver endnu stedse stærkt talt om en separat Fred, som skal sluttes med Hollænderne førend Januarii Maaneds Udgang i næste Aar. Der som der nogensinde hidindtil har været noget i dette Rygte, saaer det dog at befrygte, at der formedelst Tildragelsen i Virginien turde blive lagte store Forhindringer i Veyen for Freds Underhandlingerne. - Rebellernes Overmagt i Syd Carolina skal være saa stor, at man bærer Frygt for, at Oberste Balsour, som commanderer i Charlestown, ikke kunne holde sig imod samme, men maae enten capitulere, eller gaae til Skibs og blotte Stædet. - Lord Cornmallis har funden sin gode Ven, Lord Rawdon, som var bleven fangen af Fransoserne, i Chesapeakbay, og man troer, at Laurens, forrige Kongres Præsident, som sidder her i Tower, skal blive udvexlet imod een af disse tvende Lords. - Nogle af vore offentlige Blade ville paastaae, at Admiral Rodney skal i Begyndelsen af næste Uge gaae under Seyl med den Fløde, han skal commandere. Han skal kun tage 7 Linieskibe med sig til Vestindien; men, da han i Forveien skal bringe Succurs til Gibraltar og Minorka; saa skal den til Ostindien bestemte Escadre under Commodore Bickerton, og den under AdmiralKempenfeldt, gaae med ham; hvorved han vil blive saa forstærket, at han kan løbe ud af Canalen med 27 Linieskibe. Efterat han har fuldført sin Hensigt angaaende Gibraltar og Minorka, skulle Escadrerne deele sig. Kempenfeldt skal komme tilbage; Rodnen gaae til Vestindien, og Bickerton, med sin Convoy af Ostindiske Skibe til Asien. Prinds Edward skal, som Midshipman befinde sig om Bord paa Admiralskibet under Admiral Rodneys umiddelbare Opsigt; og da det ikke er brugeligt, at en Prinds spiser hos en Admiral, men derimod denne tillige med de fornemmeste Officerer ved Prindsens Tasel; saa skal Tafelet om Bord paa Admiralskibet holdes paa Kongelig Bekostning, hvorved Rodney ikke svarer lidet.
Berlingske Tidende, 1781-12-17
Admiral Edwards, som har krydset paa Kysterne af Terreneuve, forventes dagligen hiem, da Fiskeriet paa bemeldte Kyster er paa denne Aarets Tid gandske til Ende. - Admiral Rich, som har hiembragt endeel af Handelsfloden fra Jamaica, har strøget sit Flag om Bord paa Royal=Princess. Dette Skib er i en saa beskadiget Tilstand, at der til sammes Reparation vil medgaae megen Tid. Vi savne endnu 20 Skibe af bemeldte Jamaica-Flode. - Man venter dagligen at see Græv Talbot, den Kongelige Huushofmester, som og saa Lord Falmouths, Capitain over Yomeus ved den Kongelige Garde, paa de Dødes Liste. Den Førstes Plads skal, som det heder, Lord Weymouth, Berford=Partiet til Gefall, erholde; den andens derimod skal tilfalde Hertugen af Dorset. - Der bliver en forskrækkelig Mængde svært Skyts og Ammunition skibet om Bord paa Flaaden, som er bestemt til Gibraltar og Minorka. J Særdeleshed har man baaret megen Omsorg for, at Krudtet overhovedet er blevet af den beste Sort og Beskaffenhed. - Skibet Charon, som vovede sig for dybt ind i Chesapeak=Bay, er i den sidste Expedition blevet stukket i Brand ved en Bombe, som fra Landet af blev kastet paa det, og fløy i Luften. - De Debatter, som i Morgen vilde forefalde i Parlementet, turde blive de vigtigste som nogensinde ere forefaldne, siden den Amerikanske Krigs Begyndelse. De offentlige Fonds vare ved en Maneuvre til Parlementets Aabning stegne til 3 pro Cento; men de ere, uagtet al anvendt Flid siden Bekiendtgiørelsen af den Virginiske Tildragelse, atter nedfalden 2 pro Cent. Og dersom intet Haab til Freden lader sig tilsyne ved Parlementets Aabning, saa turde de, efter al Rimelighed, endnu faldt meere. - Vor Flode i America er ikke egentlig gaaet tilbagetil Nyeyork, men har kastet Anker ved Sandy Hook, hvorfra den uden Forhaling vil afgaae til Vestindien; et sikkert Kiendetegn, at Hr. von Grasse ligeledes maa være seylet derhen.
Berlingske Tidende, 1781-12-17
- Den brave Oberste Tarleton befinder sig desværre iblandt de fangne i Yorktown. - Vort Ministerium skal i Henseende til de tilkommende Operationer imod Rebellerne have besluttet følgende: 1) Nyeyork skal befæstes saaledes, at den bliver uintagelig. 2) Der skulle sammesteds og i Naboelauget være 15 til 20000 Mand i Garnison. 3) Der skal bestandigen holdes en Flaade paa denne Station, hvilken fornemmeligen skal være bestemt dertil, at forstyrre Amerikanernes heele Handel. - Charlestown skal virkeligen være beleiret, og Oberste Balfour, Commendanten, skal have meldet, at han maae have Hielp forinden October Maaneds Udgang, ellers kunde han ikke holde sig imod en saa overlegen Magt. - Den var den Efterretning, at der tilforladeligen vare Fredsforslage paa Tapetet imellem Engeland og Holland, som foraarsagede, at Actierne i disse Dage stege til 3 pro Cent. - Lord Cornvallis skal allerede have mistet 1090 Mand, førend han overgav sig til Krigsfange. - Den almindelige Dadel, som General Clinton for nærværende Tid tillægges, indskrænket sig ikke blot til enhver enkelt Engelænders private Meening, med Ministerial=Tidenden drager offentligen til Feldts imod ham og en Artikel under den Titel: bemærkninger over Sir Henry Clintons sidste Opførsel, siger temmeligen alt, hvad det kan siges til denne Generals Fornærmelse: Nationen havde vel, heder det der blandt andet, med Rette maattet vente, at en General, som har 20000 Mand under sin Commando skulde have transporteret et Korps Tropper til Paulus=Hook, eller til ethvert andet Sted i Jerseys, for at giøre de fiendtlige Bevægelser Modstand; men vores General synes, om man skal dømme efter hans Breve, at staae i de Tanker, at han blot er sat i Nyeyork som en Spion, for at sende de fiendtlige Bevægelsers Data til Engeland. - J mine Breve af 20de Augustii, siger Sir Henry i sin Skrivelse til Lord Germaine, havde jeg den Ære at tilmelde Dem, at General Washington i en Hast har forladt sin Leyr paa de hvide Sletter, og nu kan jeg give Dem Efterretning om hans følgende Bevægelser, Han gik den 19de Sept. over Croton=Floden, den 23de og 24de over North=River, og tog en Stilling, som om han vilde angribe Staten Jsland, indtil han den 29de pludseligen rykkede hen imod Delaware. Generalen, heder det videre, regner sig det rimeligviis til en stor Ære, at have tilmeldet os med saadan Accuratesse de Marcher, som Fienden i disse 10 Dage har gjort i hans Naboelaug; skulde han derimod ikke have søgt at forstørre denne Ære derved, at han ogsaa havde tilmeldet os, hvorledes han ufortøvet har brækket op med 8 til 10000 Mand til Jersens, og havde totaliter slaget den marscherende Fiende? – Saa ofte Washington i de sidste 5 Aar har staaet i Leyr, er samme immer bleven beskrevet, som meget fast og uangribelig; men paa denne March af 100 Engelske Mile kunde han dog ikke have nogen fast Post, og General Clinton kunde ikke heller dette Land, der var saa opfyldt med faste Poster, finde eet som havde været fast nok til at standse Fienden i sin March? London, den 30te November.
Berlingske Tidende, 1781-12-17
Den 13de November har General Murray, Gouverneur over Fort St. Philip paa Minorka, skrevet følgende Brev til den Storbritaniske Minister i Florens, Ridder Mann Den 12te hujus kom Capitain Parker hertil, uden at have faaet nogen Skade af de 3de fiendtlige Batterier, af hvilke Et i Grund er ødelagt, og det Andet er bleven stærkt beskadiget. Hertugen af Crillon fattede i Capo Malo paa en saadan Slette Post, at han gav mig Leylighed til at fordrive ham derfra igien, og forsvare vor Stilling sammestæds saa længe, indtil vi havde opnaaet vor Hensigt, hvorfor vi gjorde dette Han lod sin hele Armee rykke imod os, for at fordrive os derfra; men da han saae vor Stilling, rykkede han ikke videre frem, og vi trak os roelig tilbage med 100 Fanger, hvoriblant var 1 Oberst=Lieutenant, 3 Capitainer og 5 Subaltern-Officerer. Paa vor Side blev en eneste Mand dræbt, og 2 saarede, som dog siden ere døde. J Dag er det den 3die Dag, at Fienderne have aabnet deres Mørse=Batterie imod ses, uden at de have beskadiget noget videre for os, end Lavet sten paa en 6 pundig Kanon. - J Le=Tidenden læser jeg en skammelig Opdigtelse i Henseende til os. Der ere kun meget saa af vor Besætning deserterede, nemlig : 3 af det 51de Regiment, 4 af det 61de, 3 af Regimentet Prinds Ernst, og 1 af Goldacker: derimod ere 13 fiendtlige Overløbere komne til os. Der kan ikke gives bedre og ivrige Tropper i deres Tieneste end Hanoveranerne. De leve med vore i den fulkomme1ste Endrægtighed, og kappes med dem om, hvo der kan lopfylde sine Pligter paa det Bedste til Hs. Majestæts Vaa dens Ære. - Da jeg hafde skrevet saavidt, hørde jeg, at Fiendens Krudtmagasin bag ved Turk=Mont var fløyet i Luften ved en af vore Bomber. Herved er det sammestæds anlagte Batterie gandske ødelagt, og da en stor Mængde af deres egne Bomber creperte paa samme Tid, saa maae samme have vanrettet en stor Ødelæggelse iblandt dem, og dræbt mange af deres egne Folk. Vort Skyde og Artillerister ere fortreffelige Ved Georgtown har man boret et fiendtlig Fartøy, som var ladt med Munition, i Grund. Dette maae og være et stort Forliis for Fienden, og forvolde en stor Forhaling i deres Operationer.
Berlingske Tidende, 1781-12-17
Det skal være tilforladeligt, at alle vore Tropper skulle trækkes fra Amerika, paa det vi med destoe større Eftertryk kunde gaae løs paa vore Fiender i Vestindien. Dette var og Lord Chathams Raad. Dog forsikrer man at Lord Germaine har declareret, at han strax vilde nedlægge sit Embede dersom man ikke fortsatte Krigen imod Amerika. - Commovore Stewart er seylet til de Hollandske Kyster for at passe paa de Skibe, som ville seyle til Ost og Vestindien. - Den Hollandske Admiral Byland har ladet sig see med 4 Linieskibe, nogle Fregatter og en Convoy i Kanalen, og man har sendt Efter ham en Escadre. Om samme kan indhente ham, vil man snart faae at vide. – J Gaar skal der være ankomne De becher fra Nyeyork, hvoriblandt var Lord Cornvallises Capitulation, som allerede staaer i den Franske Avis. - Man synes at være bekymret for Nyeyork, og de fleste ansee Charlestown for saa got som forloret. - Kiøbmændene, som handle paa Vestindien og Jamaika, have overlevert Regieringen en Memorial, hvori de forestille Øernes værgeløse Tilstand, og bede om Beskyttelse. - Det heder at Admiral Rodney skal næste Uge afgaae med sin Escadre fra Portsmouth. - Den siges, at den Franske og Spanske Flode i Amerika og Vestinkien skulle foreene sig sammen og udgjøre 45 Skibe af Linien mod hvilke vi kun have 24. - J Henseende til Jamaika er han og bekymret. - Den 27de huj. holdte Kongen ved Parmentets Aabning en Tale til begge Husene. Paa samme lev efter mange Debatter i Parlementet overlevert Hs. Mastæt en Tak=Adresse, hvorpaa Høystsamme svarede Overhuus Ets Deputerede: Mylords, Jeg takker dem for deres troe og sengivne Adresse. Forsikringen om deres Beredvillighed til stunderstøtte Fortsættelsen af den store og vigtige Kamp, som i ere indviklede i, foraarsager mig den største Fornøyelse, i maae have de beste Følger. Jeg skal bestandig stræbe, at høre den beste Brug af disse Understøttelser for at opnaae den Hensigt, jeg altid har haft, nemlig, en sikker og arefuld Freed. Paris den 30te Nov.