JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Alle Stue=Betræk af Silketøier, ligesom og alle Vindues=Gardiner af Silke, forbydes aldeles herefter at lade giøre. Hs. Majestæt igientager de allerede gjorte Forbud, og herefter aldeles forbyder følgende Poster i Høisammes Lande, at maae indføres: a) Alle Meubler af hvad Navn de ere, hvorunder ogsaa alle Gulv=Dækkener henhøre. b) Vogne af alle Arter som og Heste=Geschirrer. c) Alle fuldfærdiggjorte smaae og store Uhrer. d) Alt fremmed Glas, Porcelain og Fajance, hvorfra Speile indtil videre undtages; dog forbeholdes det Ostindiske Compagnie ligesom og Canal=Compagniet de dem octroierede Rettigheder, ligesom under dette Forbud ei heller forstaaes det, som Reisende enten til personlig Brug medbringe eller som virkelig FlytteGods lade indføre. Saavel for at indskrænke Overdaadighed, som for at lette Hs. Majestæts Undersaatters Udgifter, ville Hs. Majestæt end videre allernaadigst byde og befale følgende: a) Til Middag maae herefter ingen ved Giestebudder give mere end 8 Retter, smaae og store Fade iberegnede, og Nr. 74 er dertil, foruden Salater og hvad dertil regnes af indenlansk, høist 4 Sorter Desert=Sager, foruden her voxne Frugter, saa at alle fremmede Confecturer saavel vaade som tørre bortfalde. b) Til Aften maae ingen Undersaat give mere end 6 Retter, smaae og store Fade iberegnede og foruden Salater høist to Sorter Desert Sager med her voxne frugter. c) Til Bordet og ellers maae ei gives ved Giestebudder, andre end den egentligen saa kaldte hvide og røde fransk Viine, samt Malaga og Madera Viin, hvorimod andre fiine Viine og Liqueurer samt gammel fransk Viin og fremmed Øl forbydes; men Punch kan gives til hvem det forlanger. b) Til Brøllupper og andre dermed lige Høitideligheder, maae gives to Fade og to Sorter Desert=Sager mere, end ved sædvanlige Giestebudde. Endeligen maae fra 1ste October 1783 ingen fremmede Madvahre og ingen fremmede tillavede Spiser, hvortil her i Landet Hoved=Ingredientserne haves enten gives ved Giestebudde, eller falholdes og til den Ende averteres i Aviserne. Dog, da Hs. Majestæt ikke herunder forstaaer fremmede til Mad fornødne og brugelige Ingredientser, ville ved en Placat som høisamme General=Land=Occonomie= og Commerce=Collegium haver at bekiendtgiøre, nærmere lade bestemme, hvad som skal agtes at være forbudet. Saa maa og herefter allene de Viine, som Hs. Majestæt i den foregaaende Artikel haver tilladt, i Viin= og Værtshuse. fra 1ste Januarii 1784 skienkes og falholdes, ligesom og i Aviserne averteres. Det samme gielder og fremmede Øl Sorter, og fremmede her indførte tillavede Liqueurer, hvilke hverken maae skienkes, falbydes eller i Aviserne averteres fra 1ste October 1783.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
J øvrigt ville Hs. Majestæt med allernaadigst Velbehage ansee, at hans kiere og troe Undersaatter, for at nytte, Nr. 75 R. R. hvad de nu eie, bruge det indtil de af Hs. Majestæt fastsatte Tider, ligesom og at de siden efter endog indskrænker sig under hvad her, saavel i Henseende til Spise og Drikke, er tilladt, som og i Henseende til alle andre ovennopregnede, Poster. Paa det at denne Hs. Majestæts Anordning kan efter dens Publication blive ved at være til Hans kiere og troe Undersaatters Bedste i en bestandig Erindring til allerunderdanigs. Efterlevelse, skal den aarligen i alle Kiøbstæder, i Hs. Majestæts Riger og Lande oplæses of alle Prædikestole første Søndag efter Nytaar og første Søndag i Julii Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Da Hs. Majestæt haver den Tillid til hans kiere og troe Undersaatter, at de, skiønnende deres eget Gavn, skal selv glæde sig ved dette Tarveligheds Forskrift, og vaage derover, saa ville Hs. Majestæt ikke ved Politiet eller andre Tvangs=Midler nu for det første see dets Jverksættelse befordret. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
I London kjørte nyelig en Procession af 2 Natmands Karrer og en Sluffe fra Newgate til Retterpladsen, hvorpaa vare i alt 10 Personer, og deriblandt en Damme. Paa Sluffen sadde falske Myntere, men paa Karrerne ikkun Stratenrøvere. Uagtet saadant sørgeligt Skuespil der des. være for Menneskeligheden forefalder alt for ofte, saa fattes det dog aldrig paa Tilskuere, og et Stellads med 200 Personer gik i Stykker, hvilket foraarsagede adskillig Brud. Ved denne Execution opkom imidlertid imellem 2 paa en af Karrerne sig befindende Misdædere en hæftig Tvistighed, da en Highwayman i en fiin Skarlagens Vest ikke vilde lide, at en Jøde i slette Klæder skulde staae saa nær ved ham. De havde begge allerede Strikkerne om Halsene, og Jøden havde knap saa megen Tid endnu at sige: Her Nr. 76 R. er den ene saa god som den anden, førend Karren blev trokken bort, og begge bleve hinanden fuldkommen liige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Befordringer. Den 9de October 1782 er Doctor Medicinæ Johan Henrich Schønheider beskikket at være Professor. Den 4de December er Sognepræst Hr. Peder Christian Steeninchel beskikket at være Sognepræst i Assens og dets Anner. Sognepræst Hr. Frederich Ramus ligesaa at være Sognepræst i Svendborg og dets Anner. Sognepræst Hr. Ephraim Jæger ligesaa til Byglands Præstegield i Christiansands Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Den 11te December er Krigs=Secreterer Ancher Wilhelm Frederich Bornemann beskikket at være Secretair ved Protocollen i Høieste Ret. Den 2den Januarii 1783 er Capitain Carl Friderich von Bøyesen af det 3die Syndenfieldske Dragon=Regiment benaadet med Caracter som Major af Dragonerne. Den 3die Jan. er Candidatus Juris Johan Henrich Bærens beskikket at være Cancellie=Secretair. Den 13de Jan er Hr. Kammerherre Gerhard Peter Anton Bose de la Calmette allernaadigst beskikket til at være Amtmand over Møens Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Prædikanterne paa 4de Søndag efter Hell. 3 Konger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Catechet Faaborg. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Dødsfald. Odense, den 22de Januarii, Jacob Rasmusen, Kræmmer, 54 Aar. Den 25de Dito, afgangne Jørgen Andersen, Handskemagers Enke, Else Clausdatter, 85 Aar. Samme Dato, Peder Nielsen, Gaardskarl i Sukker Rafinaderiet, 54 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
J Kiøbenhavn den 19de Januarii Hr. Nicolai Hav sen, Tømmermester, 73 Aar; den 23de Hr. Michael Gotlieb Verlantz, Bogholder, 40 Aar; den 17de Januarii Mad. Jngeborg Wulff, fød Rasmussen, 67 Aar; den 18de Sr. Hans Petersen Holm, Styrmand, 60 Aar; den 20de Mad. Karen Bugges, fød Petersen, 88 Aar; den 23de Mad. Bergitte Cathrine Nielsen, fød Simmonsen, 27 Aar. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Odense, den 29de Jan. Vor allernaadigste Konges frydefulde og velsignede Fødsels Høitid lod Gymnasiets Foresatte helligholde ved en dansk Tale, og, for og efter Talen, instrumental og vokal Musik, hvortil Indbydelsen i Landets Sprog blev Dagen tilforn besørget ved Hr. Professor Sibbern, som, i en talrig Forsamling, holdt Talen om Rigernes Glæde ved den lyksalige Erindring af Christian den Syvendes. Høie Fødselsfest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Den 29de huj. J Anledning af Hs. Majestæt Kongens og Hans Kongelige Høihed Cron=Prinzens Høie Fødselsdage, lod Hr. Slotsforvalter Holm Slottet ud til Gaden illuminere med Pyramider i øverste og underste Etagier, og Slotsporten med Lygter uden og inden behængt, hvor Hans Majestæt Kongens og Hans Kongelige Høihed Cron=Prinzens Navne begge i Ciffer brændte med adskillige Colleurer, med hosfølgende Underskrivt: Lev Christian, dit Folkes Fryd og Glæde, Din Fødselsdag opliver vores Bryst. Lev Friderich, som Tronen skal betræde, Bliv Himlen kjer, som Du er vores Lyst Saa vil vi Blus til Begges Ære tænde, Og Hierterne til Gud for Begges Vel skal brænde. R. 78 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Bekiendtgiørelser. Capitelstarten for afvigte Aars Grøde, er for Fyens Stift sat saaledes: Rugen pr. Tønden 17 Mk. Byggen 15 Mk. Havren. 10 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Hermed bekiendtgiøres, at hos mig underskrevne er for de Hand c. lende her i Odense og andre smaae Steder i Provintzen, alle Sorter Kamme at bekomme for samme Priser, som de fra fremmede Steder kan forskrive dem for, jeg logerer for nærværende Tid hos Hr. Titke Chirurgus. NB. Skulle nogen have Lyst at lære Kammager Professionen, som er født af skikkelige Forældre og har været til Confirmation, vilde de behage at anmelde sig sammesteds. Jacob Frantz Reifflin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Proclama. Diels Christensen, barnfødt i Norden Agetvedshuse i Aunslestl Sogn paa Schousboe Gods, er i Efteraaret 1781, i ugivt Stand ved Døden afgangen, paa et Skib som fortes af S. T. Hr. Capitain Kaas paa Udreisen til China. Skulde nogen have noget at fordre eller gielde i denne Stervboe, vilde de melde dem her paa Schousboe Skriverstue, inden den Tiid Loven befaler, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Torsdagen den 20de Februarii førstkommende, vorder afdøde Confardi=Capitains Hans Jacob Plougs anseelige og for Kiøbmandskab vel beliggende Gaard her i Staden, samt dertil stødende 4 Leievaaninger, tillige med nogle Jorder paa Faaborg, Heed, første Gang stillede til offentlig Auction. Den anden Auction er berammet til Torsdagen den 27de næstefter, og den tredie og sidste Auction holdes Torsdagen den 6te Martii indeværende Aar, til hvilke Tider Liebhaberne ville behage at indfinde sig. Faaborg den 21de Januarii 1783. Peder Kofoed Trøiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Auctions Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Jerved tilkiendegives, at Mandagen den 10de Martii førstkommende bliver om Formiddagen Klokken 9 foretagen offentlig N 79 R. R. Auction over alle salig Frue Professorinde von Haven her i Odense hendes Stervboe tilhørende Huse og Eiendomme, som ere følgende: 1) Tvende Leievaaninger i Bispens Stræde, sønder for Karen Roses, tilsammen 8 Fag 1 Etagie, med en liden Have. 2) Et Huus i Klaregaden paa søndre Side, af Jacob Jensen Skomager, bestaaende af 10 Fag 2 Etagier, med Gaardsrum, og 2de Kieldere, hvilken Gaard for et Par Aars Tid siden af nye er opbygt. 3) En Gaard i St. Annæ=Gade, paa vestre Side Michel Gras Handskemager, bestaaende af 11 Fag 2 Etagier med Gaardsrum, hvorudi er særdeles godt Brøndvand; og er tillige ved Gaarden foruden Udhuse, samt en liden Have. 4) Tvende Leievaaninger udenfor Vesterport ved Vognsbroe, bestaaende af 9 Fag 1 Etagie, tækket med Straae, med Haveplads. 5) Sex Leievaaninger, som ere de saa kaldede Schinkels Boder, i Graabrødre Stræde, bestaaende af 25 Fag 1 Etagie, og er ved samme en stor Haveplads. 6) Tvende Leievaaninger i samme Stræde, lige over for Mag. Gottschalck, bestaaende af 9 Fag 1 Etagie, ved hvilke ogsaa er en Haveplads. 7) Fire Leievaaninger paa Graabrødre Kirkegaard, bestaaende af 16 Fag 1 Etagie med Qvist paa 8 Fag ved samme; desuden til hver Vaaning en kiøn Have og Brændehuus paa 4 Fag. 8) Tvende Leievaanin, ger i Hans Jensens Stræde, bestaaende af 8 Fag 1 Etagie med Have til hver Vaaning, 9) Et Huus paa Hiørnet af Sortebrødre Kirkegaard og Myndtestrædet, bestaaende af 4 Fag 1 Etagie, ved samme en Have. 10) Fire Vaaninger i Myndtestrædet, bestaaende af 16 Fag 1 Etagie, med en Have til hver Vaaning. 11) Sex Leievaaninger i Skræppestrædet, bestaaende af 25 Fag 1 Etagie og en Haveplads til de 3 Vaaninger. 12) En brand muret Bygning, beliggende i Overgade ved Pientebroe ved Siden af det Kiøbmand Sr. Søren Møller tilhørende Huus, som beboegaf Hr. Lieutenant Pauli, og bestaaende af 13 Fag 2 Etagier, foruden Kielder, og ere Værelserne i samme gibsede. Desuden er ved samme et Baghuus paa 4 Fag 2 Etagier, samt en liden Brønd. 13) En Løkke bag ved samme Huse, ongefær en halv Tønde Land. 14) En Bygning i Vestergade, beliggende ved Siden af Raadhuset, bestaaende af 13 Fag 2 Etagier, med Kielder under, og er i Gaarden desuden en Sidebygning af 14 Fag 2 Etagier, samt en Tverbygning 11 Fag 1 Etagie, udi hvilken er Stalderum til 6 Heste og 4 Køer, og Vognremisse. 15) Ved Siden af forbemeldte Gaard en Bygning af 10 Fag 2 Etaa 80 Rdlr. gier, og desuden i Gaarden 12 Fag Heletag, med Brøndvand, saavelsom Stalderum til 6 Heste. Auctionen holdes i den at salig Professorinde von Haven udi hendes levende Live beboede Gaard, i Vestergade, hvor Auctions=Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort. Og tilkiendegives hermed tillige til Liebhabernes Efterretning, at over alle fornævnte Eiendomme ikke holdes meere end een eneste Auction. Odense den 10de Januarii 1783. L. Ancher. Achen. H. J. Clementin, Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Hos Kiøbmand A. Espe er at bekomme god Garlæber Humle, fransk Olie i Glas, spanske Antziovis, Soja, KrusemyntAqvavit, spansk Bitterviin, god tyk Peberrod med mere, for billigt. Jerved bekiendtgiøres at Eieren af Dansboegaard er findet at sælge sin iboende Eiendoms Gaard, beliggende i Bellinge, Sogn, under Odense Amt og Herred, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 12 Tønder 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb.; til Gaarden, kan faaes aarlig 24 a 30 Tønder Rug, 10 a 11 Tønder Boghvede, 6 Tønder Byg, 28 Tønder Havre, og avles aarlig 90 til 100 Læs Høe, og græsses aarlig 16 Heste, 20 Køer, foruden Ungqvæg, til Gaarden ligger 2 Festehuse. Gaarden ligger i en god og frugthar Egn, som Liebhaberne selv behager at tage i Øiesyn, og hvorom kan med Eieren og Beboeren selv accorderes. Dansboegaard den 23de Januarii 1783. Lars Christian Povlsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Capital som falbydes. Svo som til førstkommende 11te Junii maatte behøve 600 Rdlr. af imod antagelig Forsikkring, vilde behage derom at handle med Provst Fog i Dalbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Condition ledig. Ser paa Adresse=Contoiret kan gives Efterretning om et Heraf skab, der forlanger en Selskabs=Jomfrue, som kan lave Mad og opstikke Sætter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Bortkomne Sager. Hirsdagen den 21de Januarii, er her i Odense paa Vestergade bortkommet en grøn Klædes=Fodsæk med sort Foer; hvem som haver fundet samme, ombedes at indlevere den her paa AdresseContoiret imod en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-07
Den største Nødvendighed ved det danske Havevæsen er Mangel paa gode Træer og god Frøsæd. De fleste Frugttræer forskrives fra Fremmede, og ligesaa gaaer det med Frøet, og dog alligevel lærer Erfarenhed, at de her opelskede Træer voxe her langt lykkeligere, og blive før til Nytte, end alle fremmede. Clima er her beqvem nok til Frugttræers Opelskning; kuns allene de fine Frugttræer, som Pferskener og Aprikoser, behøve om Vinteren at til dækkes. Ved det man lader komme Træer og Frøe fra Frem Nr. 86 R. mede, saa begaaes derved mangfoldige Bedragerier. Man haaber og venter med Utaalmodighed, og befinder dog ofte, at i Stedet for 30 til 40 udsøgte Sorter, som prale paa Papiiret, findes ikkun 6 til 8, tildeels endnu slette, Sorter i Haven. Ved disse Bedragerier af udenlandske Gartnere gaae imidlertid mange Penge ud af Landet, saa gaaer og den Tid bort, der ved Plantninger kommer ikke i ringe Anslag; man har intet for sin Umag og Omkostninger, Enthusiasmus forsvinder, og, hvad som endnu er det flemmeste, alle disse Træer og Riis kunne vi selv plante ligesaa godt, om vi anlagde Hauger til at opelske Træer, udi. Jkke alene Pengenes og Tidens Spilde, men endog Sinds Krænkelse ere visselig sikkre Følger af denne Mangel paa disse Anstalter til Frugttræers Anlæggelse. Man vil ikke vove nye Omkostninger, ikke igientage Forsøg; man frygter for nye Bedragerier og Tidens Længde, da man paa nye skal bie, og i et uvist Haab vente paa Udfaldet, og derover blive de vigtigste Foretagender liggende. Godseiere, som ere til Alder, og ingen Børn have, befatte sig ikke gjerne med slige Anlæg, som udfordre saa lang Tid, inden de kan nyde Frugten, eller faae deres Omkostninger gotgjorde. Dette Tilfælde, endskiønt det forekommer i ethvert Land, indtreffer ogsaa ofte i Sielland. For at ophæve Have=Oekonomiens Hindringer, var det meget fordeelagtigt, dersom ved alle Kongelige Haver, (og af disse har Sielland flere end nogensteds et Land,) hvor der var Leilighed dertil, bleve Træskoler anlagte og Frøe avlet, for dermed at forsyne de nær omliggende Egne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-07
J Kiøbenhavn og Kiel maatte duelige Mænd lære saavel Forstvidenskaben som Havevæsenet, allerhelst Træers Opelskning. Med saa mange unge Mennesker, som dertil bleve skikkede, vilde denne saa almeen nyttige Kundskab udbrede sig i Landet, og iblandt Statens mangfoldige Stænre 87. der. Landets Børn kunde selv blive forbundne til at bivaane Forelæsningerne over Forstvidenskaben og Havevæsenet, ligesom man i Gottingen har gjort det til en særdeles Pligt for de Studerende, at høre dem over Landhuus holdningen. Saadan en Forordning er ligesaa lidet en Tvang, som Forordningen for Landmanden, aarlig at sætte et vist Tal Træer, det almindelige Vel gaaer her i lige Skridt fort med den enkelte Borgers Privat=Interesse. Jmidlertid er dog i Sielland gjort Begyndelsen med en fortreffelig Anstalt til at befordre Frugttræers Opelskning, men endnu er den alt for ung og indskrænket til, at den allerede kunde have en betydelig Indflydelse paa det Heele. Dette er den Kongel. Træskole paa Frederichsberg ved Kiøbenhavn, hvilken i Aarene 1775 og 1776 blev anlagt. Det Stykke Land, som dertil er bestemt, holder i Længden 200, og i Breden 110, danske Alen; dog er Grun, den ikke den beste. Til Træskolens Forarbeidelse og andre Fornødenheder blive nu aarlig udbetalte 260 Rdlr. Af dette Anlæg skulde, efter de første 6 Aars Forløb, aarlig 20000 Stykker planthare halvstammede Frugttræer uden Betaling uddeles iblandt Præsterne, Degnene og Skole, holderne paa Landet, og iblandt Kongens Bønder, og efter den Kongel. Slotsforvalters og Gartners paa Friderichsberg, hans Anviisning og ved egne Plantere, af hvilke enhver daglig nyder af Regieringen 22 Mark, blive plantede. Men Anstalten havde saa god en Fremgang, at allerede i Høsten 1779 og i Foraaret 1780 bleve henimod 2000 unge Træer afleverede, saa og i Høsten 1780 og i Foraaret 1781 kunde igien uddeeles 3928 Stykker. Frugtsorterne ere Æbler, Pærer, Kirsebær, Plummer, Pferskener og Aprikoser, dog ikke alle Forandringer, men alene udsøgte, og til største Fordeel for Landmanden tienlige Sorter antreffes her. Fortegnelsen bestaaer omtrent af Æbler i 40 Sorter, Pærer ligesaa mange, af Kirsebær i 18, og af Plummer i ligesaa mange, Sorter ; af Pferskener og Aprikoser ere endnu ikkun nogle af de beste Slags.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-07
Om Holtzheys kunstige Medailler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-07
Den berømte Holtzhey, som for en kort Tid siden har forfærdiget adskillige kunstige Erindrings=Medailler, til Forevigelse af de fornemste Tildragelser i vor Tids Alder, viser for nærværende Tid atter sin vedholdende Jver, da han paa nye har forfærdiget en Medaille, til Erindring, om det Venskabs= og Handels=Forbund imellem de forenede Nederlandes Herrer General=Stater og de forenede Stater i Nordamerika, som blev sluttet og undertegnet i Haag, den 7de Octbr. 1782. Paa den førreste Side af denne Medaille viser sig et Monument eller Obelisk, paa hvis Midte sees en Balcon hvor Staden Amsterdams Vaaben, og de Borgemesterlige Ærestegn Fasces og Øxer, ere anbragte. Under samme hænger et sammenrullet dog noget aabent Papiir, paa hvilket er at læse: Prodromus (Forløberen, eller det forberedende Udkast) alt for at tilkiendegive den Roes, som Staden Amsterdam, og især sammes Fædrenelandet elskende Regentere fortiene, og hos alle brave Folk har erhvervet sig, saasom de, da de i Tide have været betænkte paa det almindeliges Bedste, og paa Handelens og Søefartens Udbredelse, saa viseligen udkastede denne berømte Plan, som nu efter den offentlige Erkiendelse af Nord=Amerikas Friehed og Uafhængighed, har, overeensstemmende med dens Hensigt, tient til Grundlag for den nu sluttede og undertegnede Tractat. - Videre seer man en Hane, som, i det den klapper med Vingerne, galer, og viser med den ene Vinge hen til et Overflødighedshorn, som er befæstet. N 89 R. med et Anker, hvorved tilkiendegives fornævnte den nye Republiks fortreffelige Gesandtes Hs. Excellences, Hr. Adams, Bestræbelser for, i Anledning af de for begge Stater forudsette Fordeele, at bringe dette mærkværdige Venskabs= og Handels=Forbund i Stand. Merkurius, som er meget fornøiet over alt dette, kommer flyvende fra Himmelen, for at sætte en Krands af Egeløv over Staden, Amsterdams Vaaben, og derved give samme den Roes, som den, ved sine værdige Regentere, og sammes Mod og Opførsel, endog i dette Stykke, fortiener hos enhver veltænkende Jndvaaner i de forenede Provindser, da man heraf med Grund lover sig Rigdomme og lykkelige Følger, for Handelen, Søefarten, Manufakturerne og alle Slags Haandteringer a.; hvorfore der og i en liden Frastand vise sig nogle Skibe i Søen, som allerede begynde Handelen. Omkring ved Randen staaer, justitiom et non temmere divos (giør Ret og foragt ikke Regenterne). I Afsnittet staaer S. P. L. Amst. sacrum (tilegnet Raadet og Staden, Amsterdam). Paa den anden Side seer man Fama, blæsende paa sin Trompette. Hun holder de to forenede Republikers Vaabener, som ere bedækkede med en Skibskrone; og Herkules's Løvehud og Kølle ligge ved Siden af hende paa Skyerne, for at tilkiendegive, at disse to stærke, med Kraft og Mod bevæbnede Søemagter skulle nok vide at forsvare og vedligeholde deres vexelsidige Forbindelse, som ogsaa, i alle Henseender, at giøre samme fordeelagtig, Omskrivten heder: Faustissimo Foedere juncte. (For nede ved et Forbund, som lover alt godt). Og neden til staaer. Die VII. DCCL. AKall. (den 7de October, Kirke=Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-07
Efter den bekiendte Ægteskabs=Act i Engeland, som udkom i Aaret 1751, er intet Ægteskab gyldigt, naar de a 90 R. Forlovede ikke 3 Søndage efter hinanden har ladet sig til lyse i en Sognekirke, eller i Steden derfor taget Ægteskabs Bevilling i biskobs=Retten. Siden ommeldte Aar ere adskillige nye Kirker bleven bygget, som efter Actens Bogstaver ikke have Ret til denne Tillysning. En fattig Mand med en talriig Familie henvendte sig til Sognet for efter Lovens Forskrivt at blive forsørget af samme. Kirke forstanderne vilde skaffe sig denne fattige Mand af Halsen, og i den Henseende beskyldte ham for, at han var tillyst i en Kirke, som efter Parlements Acten ikke var berettiget dertil, og at hans Ægteskab følgelig var ulovligt og hans Børn nægte, hvorfor Sognet ikke var pligtigt til, at ernære samme. Sagen kom for de Kongel. Dommere, som efter nøie Undersøgelse med stor Misfornøielse fældede den Dom, at i Henseende til Tillysningen maatte Børnene efter Actens og Løvens Bogstaver ansees for uægte. Denne Dom har gjort stor Opsigt, og det er nu kommen for Dagen, at over 400000 Mennesker, rige og fattige, fornemme og ringe, i Engeland ere fødte nægte, eftersom deres Forældre ere tillyste i Kirker, som efter Acten ikke vare berettigede dertil, og de altsaa have levet i Conenbinat. Da denne Sag kunde faae meget alvorlige Følger, saa er der bleven i største Hast indbragt af Lord Beauchampen Bil i Underhuset, at Ægteskabs Actens Ufuldkommenheder maatte forbedres, og alle de, som formedelst denne Forseelse skulde være uægte, blive erklærede for ægte fødte.