JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Om det i No. 168 omtalte her i Jylland i Fjor dannede Selskab til Vedligeholdelsen af den ægte danske Kreaturrace, yttrer en Jndsender i den vestsjællandske Avis blandt Andet den Mening, at der overhovedet skal meget stærke Beviser til, for at antage, at en indført fremmed Race, hvis Hjem er under et andet Clima, skulde være fordeelagtigere end den, Naturen har hensat der. Saaledes anfører han, at den spanske Faareraceikke passer for en stor Deel af Danmark, hvorfor det Offentlige ogsaa har gjort ei ubetydelige Opoffrelser for et Schæferies Anlæg i Jylland, hvor den danske Race kunde conserveres. Herved yttres det Ønske, at Udfaldet af dette Forsøg, der er gjort paa Sindinggaard i Hammerum Herred, maatte komme til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Til Preetzer Ugeblad er indsendt: "Christian Albrechts Klage:" Odu henvisnende, Forladte. Kun Tvang knytter endnu dine Børn til dig! Du har intet Brød mere til dem; de maa søge det andensteds. Det Smykke, der klædte dig saavel, er dig berøvet ; en Herlighed, der leder til dit Fald, hæver sig mere og meere glimrende i dets Sted. – Dine ældste Støtter gaae bort; utrøstet begræder du. . . . . Du mangler en Hyrde; dit Rustkammer vidner og Edderkoppens Flid; dit Observatorium bliver mosbegroet; jeg synes at høre din Svanesang, og see din Liigkiste svømme over Beltet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Raadet og Borgerskabet i Pløen har besluttet at overlade den store Spisesal paa Raadhuset til Locale for en Elementarskole, for hvilket den fattige Bye hidtil maatte betale 70 Rbd. i aarlig Leie. J den senere Tid ere mange Steder der afbrændte, uden at Anledningen til Branden har været at opdage. "Uden - hedder det i en Skrivelse derfra - at ville gjøre nogen Enkelt i fjerneste Maade mistænkt, tænke Mange her med Bekymring paa, hvor stor Fristelse der kan være for den forgieldede Huusfader (til en Udaad, naar hans faste Eiendomme – som næsten allevegne er Tilfældet her - ere assurerede tregange over deres sande Værd." (K. Chl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Ved et godt organiseret Theater i en af Provindserne kunne nogle Herrer og Damer med Talent for det Dramatiske, faae et fordeelagtigt Engagement. Man behage i en billet til Adressekontoiret i Khvn, mkr. J. L. No. 379 at opgive Forhold, Navn og Bopæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Frederikshavn. Den 12te de indkom i vor Havn i beskadiget Tilstand Jagten "Frau Anne fra Flensborg, paa Reisen fra Horsens til Hamborg, ladet med Smør og Raps. - Hen paa Aftenen, den 13de ds., opkom en ulykkelig Jldsvaade i Strandfoged Christian Rønnest's Bopæl i Fiskerleiet Bangsbostrand, der paa kort Tid gandske ødelagde Mandens Vaaningshuus. Ved tililende Hjelp blev vel noget Jndbo og Huusgeraad reddet, men alle, og det en betydelig Deel, Fiskeredskaber, ødelagdes, hvorved denne vindskibelige, men uformuende Mands Velfærd, leed et saa stort Tab, at han neppe nogensinde vil forvinde det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Vensyssel. Den af Naturens hulde Haand og ved egen stadige Flid dannede ypperlige Kunstner, Bertel Sørensen Langthjem, er ved Døden afg., 74 Aar gl. Afdrig havde han lært noget Haandværk, men arbeidede dog i alle Metaller, saavelsom og i Træ, og det med udmærket Kunstfærdighed. Jsær udmærkede han sig som Mester i at forfærdige alle Slags Stueuhre, med hvilke han har sat sig, et værdigt Minde i mange Huse her Vensyssel. Disse Uhre ere af Kiendere anseete som udmærkede, da de ere skjønne, nøiagtige og uopslidelige. Han selv sagde, om hundrede Aar skulde intet Slid være kjendt. i dem, saadan Haardhed kunde han give Metallet. Man har af ham et Uhr. der med udmærket Accuratesse ogsaa viser Maanens Afvexlinger. Ogsaa Uhrfutteraler og Liigkister gjorde han, som bære ægte Præg af Mesterhaand. Antallet af de af ham forfærdigede Stueuhre, er henved 200. Aalborg. Hr. Kbm. H. P. Hansen heri Byen er af Storhertugen af Mecklenborg-Schwerin udnævnt til Høisammes Consul og Handels-Agent for Aalborg og Omegn. - J Collectionen her i Byen er denne Gang indtruffen det Tilfælde, at en Spiller har paa een Seddel 4 af de udkomne Nummere, men da Sedlen allene er besat paa Udtrækkene, faaes der naturligviis kun Betaling for 4 saadanne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Thisted, den 17de Octbr. Afvigte Uge blev er Strøifdyr, en Kronhjort, fanget ved Vilsund her i Thy hvorhen den formodentlig havde forvildet sig. Det var med megen Møie, efter at Færgekarlene havde drevet den ud i Fjorden, at den blev greben, og kjøbt af en Mand fra Nykjøbing, som bragte den her til Thisted, hvor det Hoffmannske Kunstberiderselskab kjøbte samme, for at tæmme og afrette den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Veile, den 19de Octbr. Krammarkedet i Gaar og i Forgaars havde atter hidlokket en Mængde Sælgere og Kjøbere, der syntes at besøge os, for at more hverandre. Ogsaa dennegang læste man i Begyndelsen spændt Forventning, og til Slutningen skuffet Haab paa mangt et skikkeligt Ansigt. Variation fandt ikke Sted paa det gamle Markeds=Thema; man vil derfor tilgive, at heller ikke Avisen varierer det. (V. Av.)J Randers Avisen læses følgende ved sin tyndige Korthed characteristiske Gravmæle over den afdøde Henneberg. Værre Mange, lige Faa, bedre Jngen!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Frøken Hornsyld, Provst Petersen, Kjøbmand Wibroe, Avlsfuldmægtig Ostermann, Jfruerne F. og M. Fogh. M. With, Thorning og Mouritzen, Adjunct Reitz, Frøken Blom Secondlieutenant v. Banner, Dyrlæge Faith, Collecteur Bech, Tøimagermester Schmidt, Kroemand Peder Gram, Cand. theol. Holst, Mad. Krøyer, Fabriqueur Salomonsen, Kammerjunker Lieutn. v. Brock.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Bekiendtgjørelser. Søndagen den 28de October førstkommende høitideligholdes Hs. M. Dronningens høie Fødselsdag i Selskabet Polyhymnia med Spiisning og Bal, der tjener til behagelig Efterretning for Selskabets Medlemmer. Fremmede der efter Lovene kunne deeltage, behage at afhente Entre Billet hos Een af Undertegnede, der betales med 1 Rbd. Seddel for Chapeaux med Dame. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 20de October 1832. Hoskiær. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Fredagen den 2den November næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver ifølge tagen Beslutning under Stiftet efter afgangne Sognefoged og Gaardmand, Jens Johansen i Jllerup, foretaget offentlig Auctionet og over den Stervboet efter bemeldte Afdøde tilhørende Gaard sammesteds, staaende for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 2 ½ Alb., med indkjøbte Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiender, Sæd og Afgrøde. Til Gaarden haves tilstrækkelig Skov og Tørvejord, og Jorderne ere af god Bonitet. Den aarlige Udsæd, som meget kunde forøges, har hidtil været 12 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre, 2 Tdr. Erter og 4 Tdr. Boghvede, og Høeavl circa 100 Læs. Dens nærværende Besætning er 6 Heste, 19 Fæehøven, der og 33 Faat og Lam. Af Kjøbesummen vil sandsynlig endeel kunne blive indestaaende. Samme Dag, naar Gaarden er solgt, forauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af det anførte Antal Kreaturer, Vogne, Plouge, Harver, item Borde, Stole, Kister, Skabe, 2 Dragkister, et Chatol, endeel Sengeklæder og Mandsgangklæder, Kobber, Messing, Tin, m. m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 16de October 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
4de Auction over Constantinsborg. Efter Begjæring af Executores testamenti i Boet efter afgangne Greve H. F. Fædder Charisius og ligeledes afgangne Hustrue Grevinde E. M. H.S. Fædder-Charistius af Constantinsborg, grundet paa vedtagen Bestemmelse i dette Boe, og i Henhold til de ved de afholdte 3de Auctioner over fornævnte Eiendom fremlagte Conditioners 17de Post, foretages en 4de Auction over bemeldte Eiendom med Tilliggende og Tilhørende, saaledes som samme i Aarhuus Stiftstidende No. 131, 136 og 138, samt flere Tidender, forhen er beskreven: Onsdagen den 31te October førstk. Formidd. Kl. 10, Auctionen afholdes paa Hads Ring Herreders Ting sted paa Aarhuus Raadstue. For at favorisere Kjøberen, er nu truffet det Arrangement: at der af Kjøbesummen kan erholdes indestaaende i Eiendommen omtrent 16 a 17000 Rbd. og mueligt mere, samt at hvad Kjøbesummen maatte overstige det der saaledes kan blive staaende, deraf udredes 3 Deel den 11te December 1833, 1/2 Deel til Snapsting 1834, og Resten til 11te December f. A., Alt med lovlige Renter, som hvad det første Afdrag angaaer, beregnes fra 11te December d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Det bemærkes endvidere, at der kan forventes Aprobation samme Dag meddeelt paa det Bud som maatte skee, saafremt dette findes antageligt. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hads & Ring Herreders Contoir, den 12te October 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Af Hr. Schnakenburgs Arakoster fik jeg hos Hr. Kjøbmand Bang i Aarhuus 1 Tde. Deraf laae jeg sidste Foraar 7 Skp. og derefter avlede jeg 7 Tdr. Da flere her i Omegnen ogsaa skal have kjøbt og lagt af samme, saa var det ønskeligt at vide om deres Avl har været rigere end min, for at komme til Vished om disse Kartofler fortjene den dem tillagte Roes for Givtighed, eller ikke. Marselisborg, den 23de October 1832. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Doctor juris utriusqve. David Niels Dorph Seidelin, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herreder i Aarhuus Amt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Gjørvitterligt: at efter Begjæring af Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus, som befalet Sagfører for Huusmand Anders Nielsen af Galthen, indstevnes herved i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de August d. A. den eller de der maatte være i Besiddelse af en Rasmus Christiansen. i Galthen til Thomas Andersen sammesteds under 24de Juni 1806 udstædt Obligation, lydende, efter Omskrivning og Afbetaling paa 100 Rbd. Sølv mod 1ste Prioritet i det Debitor da tilhørende Sted i Galthen tilligemed hans Ind- og Udboe, at møde inden fornævnte Herreders Ret paa Aarhuus Raadhuus den første Onsdag i Februar Maaned 1834 om Formiddagen Kl. 10, for der og da med berørte Original-Obligation at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den ellers ved Dom vil blive mortificeret og udslettet af Panteprotocollen. Jfølge Sagens Natur samt Forordn. 3die Juni 1796 kan ingen Laugdageller yderligere Varsel ventes. Dette til Bekræftelse under Haand og Segl. Aarhuus, den 20de October 1832. Seidelin. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
2 a 3 Pigebørn kunne blive antagne til Underviisning i Skrædersyening af Lovise Møller hos Komd. Behrs Enke, boende paa Skolegaden hos Hr. Barbeer Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Sammesteds modtages al Slags Fruentimmer Skrædersyening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Godt Havre kjøbes af Marcus G. Bach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Priserne paa Seildug, som vi have i Oplag for Hr. Grosserer Ridder Jacob Holm, ere nedsatte 2 1/2 a 3 Rbd. rede Sølv pr. Rulle efter Qvalitet, H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
God Bryg Malt bekommes til nedsatte Priser Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Paa Marselisborg kan faaes Foder til 24 Kreature, fra 1ste Novbr. d. A. til Midten af Mai næste Aar Møller. for 3 Rbd. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
J Avertissementet om de berammede 3de Auctioner over Jens Christian Frandsens Gaard i Lund staaer anført, at anden Auction afholdes den 31te November; hvilket herved rettes til Onsdagen den 21de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gage ugentlig af A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende Harhuus No Torsdagen den 25de October 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Uber Einführung des Vollbluts in Jutland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Bey dieser Vorliebe und etwas angebohrner Bequemlichtet ist an ein juste milien der Acker und Viehwirtschaft durchaus in Jutland vorerst nicht zi. gedencken. Welche Opfer bringt der jutsche Bauer doch seinen Pierden! Das Bemergeln der Landereien unterbleibt, weil er seine Pferde zu gut für diese Arbeit halt, dagegen gehørt das beste Gras der Felder den Pferden, die Sommers, auf Kosten von Milch und Bur ter, mussig gehn, im Winter wird, pour passer bien som temps, der Hafer von ihen verzehrt; damit der Pflug nicht zu schwer und zu oft gebe, werden mehrere nachfølgende schlechte Rockensaaten gelegt, zum Schlusse aber 3, saae drey nachfølgende Hafersaaten den Feldern genommen, und somt dann der erschopfte, zu allen Graswuchs unahig gemachte Boden, ausgelegt, dem dann auch spater kaum durch ein Uebermaas von Dünger wieder aufzuhelsen ist, da, nach physischen Gesetzen, dem entkrafteten Körper, nicht durch das Uebermaas, die verlorne Kraft wiederzugeben ist. Und diese unglückliche Behandlung des herrlichen Bodens in Jutland, scheint nur blos als ein Opfer für das Gedeiden und der Rube der Pferde dargebracht zu sem. Jetzt möchte ich nu fragen: Dieser ubertriebenen Passion des jutschen Bauern, für seine Pferde, glandt man, durch Einführung des Vollbluts, jest noch einen höheren Jmpuls geben zu mussen, Jn der That, dann fürchte ich, bleibt der Pflug in Jutland ganz stehn. Wo ein nenes Gebande, zu errichten ist, sollte man krineswegs daran dencken, vorerst noch schönere Mobilien zu verfertigen, sondern vor allen Dingen erst das Hans auf festen Grunde bauen, demnachst aber das Mobiliare anpassen. Unter dem nenen Gebande ver stede ich hier den fürschen Ackerbau; sein Acker ist der sicherste Grund worauf dies Land banen kann, undes thut ihm Noth. Bey Einfübrung, des Vollbluts in Jutland und Erweiterung derPferdezucht, stande ferner zu befurchten, das die socalen Reigungen des jutschen Bouern, alle vernunstige Gränze wurden uberschreiten, und er seines Hauses und Ackers noch mehr entfremdet werden kunte. Jegt bereiset er nur die Marckte, auf 5 bis 6 Meilen im Umkreise, dann gienge er vielleicht in alle Welt mit seinen nenen Pferden. Korn tönnte dann Russland für ihn banen, und Jutlands Hasen musten levendiger noch mit Rocken von Ansen gefüllt werden, wie solches leider schon seit 2 Jahren geschehn muste. Wirft man endlich noch den Blick auf den politischen Horizont, so zigt sich auch hier Nichts, wodurch Dännemarck eingeladen würde, ein erho deres Bestreben für seine Pferdezucht anzuwenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Ein mahrscheinlich langer Waffenfrieden wird uber Europa ruhn. Den hoben Haupter im Süden haben genug om egenen Heerd zu schaffen, um lustern nach Aussen zu blicken, oder, als Wagstück, die geretten Gemüther der Volcker, durch einen Krieg auf die Probe tu stellen. Also auf grosse, Remontirungen, auf hohe Preise der Pferde, ist auch vorerst nicht zu rechnen. Dagegen dars man auf stets wachsende Kornpreise sicher banen, denne die Population in Europa har sich zufolge statistische Anzeigen, seit 30 Jahren verdoppelt, und hier ist an keinen Stillstand zu gedencken, søndern nach 20 Jahren werden in Europa noch zweihundert Millionen mehr wie hente Brod essen wollen; auch wird die marscheinliche Aufhebung der englischen Kornbill das ibrige zum baldigen Stegen der Kornpreise betragen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Aus alle diesen Grunden kann ich daher die Meinung nicht augeben, das erst Jutlands Acker han anf einer Stufe sten musse, wie die Cultur auf Alsen, in Holstein und Mecklenburg das glückliche Bild zeigt, bevor eine veranderte oder verbesserte Pferdezucht, mit Rutzen hieselbst, im Bauernstande eingeführt werden könne. Und irre ich nun in meinen Ansichten, so darf ich mit Rücksicht darauf, das ich in der besten Absicht ste niederschrieb, auf eine gutige, nicht kranckende Belebrung Anspruch machen. Haraldslund, den 6ten October 1832. C. C. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Bekjendtgjørelser. Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at at have Noget at fordre i Dødsboet efter Aftægtsmand Peter Sørensens Enke Anne Christensdatter af Oustrup i Lihme Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig som Skifteforvalter i dette Bo, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der afholdes Samlinger i dette Bo her paa Contoiret Tirsdagen den 16de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 Slet. - Den Afdødes Arvinger ere ligeledes indkaldte med lovlig Varsel, for at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Rousøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreds-Contoir i Randers, den 16de Septbr. 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i efterfølgende Dødsboer, efter: 4) Jndstoder, Aftægtsmand Niels Pedersen Bang, af Følle; 2) Ungkarl Christen Pedersen af Egaae; 3) Ungkarl Jens Christensen af Hjortshøi Præsteged; 4) Jndsidder Jens Rasmussen Bødker af Hornsleth; 5) Aftægtsmand Anders Jensens Enke, Karen Jensdatter af Vivild; 6) Aftægtsmand Hans Jensens Enke, Ane Rasmusdatter af Viborghuset i Gjessing Sogn; 2) Aftægtsmand Niels Sørensens Enke, Maren Laurd, af Mygind; 8) Aftægtsmand Die Nielsens Enke, Bodil Jelled. af Aarslev; 9) Tjenestekarl Søren Pedersen af Storstørup, indkaldes med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter de Afdøde, med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret, og til at varetage deres Tarv under Boernes Behandling. Samlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret, i de 4 første Boer Onsdagen den 17de n. M., og i de 5 sidste Torsdagen den 18de f. M., om Formiddagen Kl. 10 slet. Raugs, Sønderhald og Østerlisberg Herreds=Contoir i Randers, den 17de Septbr. 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle de, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet Trykt og udgivet af A. F. Klmaniskefter Gaardmand Michel Michelsen og Sammes afdøde Kone, Maren Jensdatter af Lystrup, i Vivild Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i dette Bo, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved videre bekjendtgjøres, med Tilføiende: at dette Bo vil blive foretaget her paa Contoiret Tirsdagen den 16de n. M., om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreds=Contoir i Randers, den 16de Septbr. 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Fæstegaardmand Terchild Sørensen Krausi af Tuustrup, i Nøraaer Sogn, indkaldes herved, under Fortabelse af deres Ret, med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samlinger i dette Bo afholdes her paa Contoiret Mandagen den 12te November og Torsdagen den 27de December, om Formiddagen Kl. 10 sl. Rougss, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 19de September 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Ved Proclama, der vil blive læst saavel ved Horsens Byetingsret som ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Jomfrue Johanne Wilhelmine Friess her af Horsens, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten Horsens, den 19de Septbr. 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
Jfølge vedkommende Udlægshaveres Reqvisition foretages paa Hovedgaarden Bygholm Tirsdagen den 30te d. M. Formiddag Kl. 10 og følgende Dag om fornødent gjøres, offentlig Auction over et Stiftamtmand de Thygeson tilhørende Bibliothek, circa 1000 Bind i det danske, tydske og franske Sprog, bestaaende for største Deelen af æstetiske, historiske og juridiske Værker, samt en betydelig Dee, fine Kaabere, Kort- og Noder m. m. hvilket til Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Cataloger til Auctionen erholdes hos Undertegnede. Bierre - Hatting Herreders Contoir i Daugaard den 13de October 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-25
J Hr. Assessor Herredsfoged Withs Fraværelse. Worm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
No. 143. den 26 October. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst 4 Aarhuus Stifts - Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Sultanen har kaldet alle troe Muselmænd til Vaaben, og befalet at anlægge en forskandset Leir ved Brussa, ved Foden af Bjerget Olymp, 11 Mile fra Constantinopel. Men dette ansees kun for et svagt Hjelpemiddel mod den Fare som truer ham. Mehemed Aly skjuler ikke længere sine Planer. Directe fra Alexandrien meldes, at han har befalet Jbrahim, hvem Muselmændene allevegne modtage som en Prophet og Befrier, at rykke i forcerede Marscher mod Constantinopel, for at dethronisere Sultanen og sætte hans Søn paa Thronen under Mehemeds Formynder, og Regentskab. Folket betragter det som Skjebnens Beslutning Mehemed Aly spiller allerede gandske en Sultans Rolle og udnævner Paskaer for de Stæder og Provindser han vil erobre. Den ægyptiske Flaade forfølger den tyrkiske; meget vil nu beroe paa, om denne kan naae Dardanellerne førend hiin, da den saa muligt kunde hindre Jbrahim fra at bryde ind i det europæiske Tyrkie, med mindre han indskiber sig i Lille-Asien og giør Landgang sønden for Dardanellerne. Alle disponible Tropper i det europaiske Tyrkie trækkes til Constantinopel, hvor ogsaa det gamle Janitskarpartie har begyndt at røre sig. Den Omstændighed, at der i dette kritiske Øieblik ikke befinde sig nogen engelsk og fransk Gesandt i Constantinopel, kan have meget vigtige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
Grækenland. Medens Storsultanen vakler paa sin Throne gjør den nye Konge af Grækenland Tilbereddelser til at bestige sin. J Bagern er befalet at vise Prinds Otto al den med Kongeværdigheden forbundne Ære. Den 10de October modtog den unge Konge alle de fremmede Ministres Gratulation. Til Medlemmer af det nye græske Kongeriges Regentskab i Kongens Windreaarighed har Hs. M. Kongen af Bayern ud Aar. nævnt Statsraaderne Greve af Armannsperg og Dr. Maurer samt General v. Heiddegger. Blandt de Mange som tilbyde sig at ville træde under den nye Konges Fane ere ogsaa en heel Deel juridiske Studenter, som hellere ville prøve deres Lykke i Grækenland, end oppebie det tvivlsomme Udfald af en forestaaende Examen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-26
De nordamerikanske Fristater, Vi trues nu berettes fra Newyork - af en langt værre Plage end Cholera, der har forvoldet store Ødelæggelser her, nemlig af en - Borgerkrig. Gemytterne i de sydlige Stater ere blevne rasende forbittrede i Anledning af Spørgsmaalet om Tarisen. J Syd Carolina er sammenkaldt en stor Forsamling, i hvilken den Lov, der er antagen af den almindelige Kongres, hvorved Tarifen blev indført, skal erklæres for ugyldig. Kommer det saavidt, at denne Declaration skeer, saa er Unionen ophørt, og Følgerne af dette Brud lader sig ikke beregne, især naar man betænker, at det er de Stater som holde Slaver der vilde komme i Fjendtskab med de Stater, for hvilke alt Slaverie er en Vederstyggelighed. Det kunde da let vorde Tilfældet, at man troede sig anlediget til at kalde Slaverne til Vaaben mod deres Herrer, og at Blodsudgydelse da vilde forjage den fredelige Roe. Portugal. Paa Børsen i Paris var det Rygte almindeligt, at Oporto var den 30te September og Aftenen bleven erobret af Miguelisterne, og at D. Pedro havde reddet sig ombord paa den engelske Brig Childers, efterladende sig den største Deel af sine Tropper. Men der tvivledes meget om at det var sandt. Breve fra Vigo melde, at Admiral Sartorius blokerede her den miguelistiske Eskadre.