Berlingske Tidende, 1779-04-19
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de af det Kongelige Landhuusholdings=Selskab den 25de Februarii tilkjendte Premier og Belønninger. (See No. 31., 164. J Anledning af den blant Selskabets udsatte Priismaterier for nyttige Kunsters Opfindelse og Forbedring her i Landet tilkjendtes Mester William Niøbet i Lyngbye en Premie af Selskabets mindre Guld=Medaille, fordi han, paa Directionen for den almindelige Pleie Anstalt dens foregaaende Foranstaltning, har iværksat en forbedred Blegnings=Maade af Lærreder samt Traadgiøring, hvilke tvende Greene af Linned=Manufacturer han, endog i Mangel af adskillige ved Lærreds=Blegning nødvendige Redskaber, har bragt til saa ønskelig en Fuldkommenhed, især i Henseende til Hvidheden, at det fortiener megen Agt; ligeledes har han og siden Jn nii Maaned deels for Directionen, deels for private Folk paa denne forbedrede Maade bleget omtrent 30000 Alen Lærred, og saaledes ved en særdeles statsnyttig Fliid gjort sig fortjent af Landet. 165. For at opmuntre Spinderiet blant Almuen i Egnen af Svendborg i Fyhn til den af Felix Arnold Sturm anlagte Bomulds=Fabrique har Selskabet fundet tienligt at tillægge de ved samme arbeidende Spindere og Spindersker en lige Belønning, som det forgangne Aar tillagde de ved Søren Jensen Wests Fabrique spindende, nemlig, 30 Rdr., som af Sr. Sturm uddeeles til de meest flittige og dueligste Spindere og Spindersker i Forhold til enhver Stræbsomhed. 166. For Fabrikantens Fliid med at have lært og anført adskillige endog Bønder=Karle til Vævning af Olmerduge tilkjender Selskabet ovenmeldte Felix Arnold Sturm (til Pasop ved Svendborg i Fyhn) dets mindre Sølv=Medaille som et Agtelses=Tegn. 167. Ligeledes Søren Jensen Westi Pasop ved Svendborg i Fyhn den mindre Sølv=Medaille, somlet Agtelses-Tegn for hans Fliid i at forfærdige Olmerdugeved den af ham anlagte Fabrik, hvoraf han i afvigte Aar har fabrikeret 74 Stykker, som, saavit Selskabet af den indsendte Prøve har kundet dømme, kan sættes i Ligning med de udenlandske Olmerduge. c. Fiskerier. 168. For en Qvantitet Høst=Sild, bestaaende af 2 Læster, og 9 Tønder, som Borgeren Marcus Alsing i Nibe paa Opmuntring og efter Anviisning af den af det K. General=Land Oeconomie= og Commerce=Collegio didhen sendte Hollænder Ludv. Dav. Richert har saltet og nedlagt paa hollandsk Maade, og her til Kiøbenhavn til Forhandling oversendt, tilkjendtes bemeldte Marcus Alsing en Belønning af Selskabets større Sølv=Medaille og 40 Rdlr. i Penge; til hvilken Belønning Selskabet saa meget meere har fundet ham værdig, som har er den første der, som imod mange Fordomme der paa Stedet, har gjort Begyndelse med denne Saltnings=Maade til Forbedring af denne betydelig Handels-Green, ej at tale om, at hans Sild saaledes behandlet, naturligviis ere befundne lang bedre, end den ellers sædvanlige jydske Sild, naar samme en saltet og nedlagt paa den anden brugelige Maade. 169. J Anledning af Selskabets udsatte Premier for Næringers Forbedring i Almindelighed haver Selskabet anseet Mad. Munk i Christiania hendes Fortjenester i Henseende til Nedlægning af Ansioser af den Vigtighed, at de fortjente Selskabets Opmerksomhed. J Betragtning af, at hun har været den første der paa Stedet, som har begyndt at nedlegge denne Sort Smaa=Sild, fordi hun dermed i 38 Aar er vedbleven, og har deraf afsat en temmelig Mængde, ei allene til Dannemar- og Norge, men endog til Sverrig, Frankerig, Engeland, Holland og Vestindien, fordi hendes Ansioser overgaaer i Velsmagenhed og Varighed andre norske, har Selskabet paa dobbelt Maade tilkjendt hende en Belønning, nemlig: enten uden Vilkaar og blot for hendes Fortjeneste den større SølvMedaille, eller den mindre Guld=Medaille paa Vilkaar: at hun meddeeler Selskabet en nøiagtig Efterretning om Nedlægnings=Maaden, hvoraf Selskabet dog lover intet at bekjendtgiøre saa længe hun lever. d. J Huusfliid og patriotiske Hensigter. 170. For udviist Vindskibelighed i Huusvæsenet i Henseende til Spinding, Farvning, og Tøjers Forfærdigelse af adskillige Sorter tilkjendte Selskabet Hollænder=Pigerne og andre Fruentimmer=Tyende paa Hindsgaul i Fyhn, som paa Frue Kammerherreinde von Adelers meget priselige Opmuntring i deres Fritimer har lagt Vind paa ovenmeldte Arbejde, een af dets større og tvende af dets mindre Sølv=Medailler, overladende det til Frue Kammerherreinden at uddeele samme efter eget Behag til de meest flittige. 171. End videre tillag des Madame Brøndsted, Sognepræst til Fruering i Schanderborg Amt, hans Kone en Belønning af den større SølvMedaille eller 20 Rdlr. for hendes Huuslige Fliid, nemlig: for i Aarene 1777 og 1778 at have ladet forfærdige 1195 Al. Tøjer af adskillige Slags, saasom Dreiel, Netteldug, Frakketøi, Flonel, Værgarn, Bolster, Lærreder m.v., hvoraf nogle af de indsendte Prøver især frem for andre har udmerket sig i Henseende til deres Fiinhed. 172. Johanne Jacobs Datter, Enke efter Jens Nielsen, i Vigersted Bye og Sogn, under Svenstrup Gods i Sielland gaves en Belønning af 6 Rdlr. for at have forfærdiged 109 Alen stribet Netteldug og 104 Alen rødt og hvidt stribed Værgarns Tøj m.v. 173. Jomfrue Margrethe Jpsen i Nexøe paa Bornholm tillagdes en Belønning af 5 Rdlr. for at have ladet forfærdige 511 Alen af 11 Sorter uldene og linnede Tøier; hvilken Belønning Selskabet allene for det anseelige Alne Maals Skyld har kundet tillægge hende og ikke for Tøjernes Godhed, hvorom deikke har kundet dømme, eftersom ingen Prøver deraf var indsendt. 174. Ligeledes gaves Giestgiver Lars Christophersen, til Svennes i Viri Præstegield, Oplands Amt i Norge, hans Hustrue den større Sølv=Medaille eller 20 Rd. i Belønning. fordi hun selv og ved Hielp af hendes Huus=Thende har spundet, farvet og vævet 2019 Alen forskiellige Sorter af ulden og linnede Tøier m.v. 175. Ligeledes Bonden Johannes Jversen Føren i Gusdals Præstegield, i Guldbrandsdalen hans Kone en Belønning af den større Sølv Medaille eller 20 Rdlr., fordi hun ved Hielp af hendes Børn og Tvende af egen avlet Hør og Uld har forfærdiget 1440 adskillige Slags Tøjer m.v. (Slutningen følger.)