JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Mandagen den 14de November næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Raadstuen heri Byen, afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Kammerraad og Landvæsenscommissair Lars Laar sen til Thiimgaard, ved hvilken Skiftesamling alle Boets Vedkommende anmodes om at ville give Møde, da de Udeblivende antages at samtykke i alt hvad de Mødende i Forening med Skifteretten maatte vedtage og beslutte. Herredscontoiret i Ringkjøbing d. 25de Octbr. 1831. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muelig vi blive læst ved vedkommende Over og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Enkefrue Susanne Elisabeth Ammitzbøl fød Tafteberg, og forhen afdøde Mand Cancellieassessor Hans Peder Ammittbøl til Søegaard paa Holmsland, deres Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter saadant deres paa Boet, havende Krav at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Ringkjøbing, d. 25de Octbr. 1831. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Huusmand Hans Nielsen og Hustrue, Anne Mouritsdatter af Halslod Malt Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel overeensstemmende med Placaten 26de Octbr. 1792 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gjording Malt Herreders Contoir Endrupholm d. 20de Octbr. 1831. Münster. R. F. C. Søndagen den 30te Octbr.: Bal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Onsdagen d. 2den Novbr. er Ge 1. H. M. neralforsamling i Klubben, hvor der skal voteres om nye Medlemmers Antagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Godt engelsk Salt tjenlig saavel til Nedsaltning som til Smør kan bekommes for 2 Rdr. 24 s. H. pr. Td. hos Fløche.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Ribe d. 17de Octbr. 1831. Hos Skolelærer Høver bekommes følgende af ham udgivne Bøger: Theoretisk praktisk Sproglære 4de Udgave, indb. 22 s. Opgaver til Hovedregning, hæft. 10 s. Regnebog, til Brug ved Tavleregning, med særsk, trykte Faciter 12 s. Udtog af Sproglæren, for Begyndere, hæft. 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. StiftsAibet. og Adresse Av i s. med Brevposten. som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmar, Tirsdagen den No. 87. 1ste November. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. De Deputeredes Kammer har d. 18de Octbr. antaget Lovudkastet om Pairsværdigheden, aed 386 mod 40 Stemmer. Arveligheden er afskaf et; Valget tilkommer Kongen; Antallet bliver ubetemt, hverken Gage eller Pension forbindes med Vær ligheden. Det hedder, at Regjeringen vil tiltvinge og Majoriteten i Pairskammeret ved at udnævne, ef er nogle Angivelser, 60, efter andre, 120 nye Pairs, Der indløbe endnu bestandig nye Efterretninger om Sarlisternes Excesser i der vestlige og sydlige Frankerig. 2 i zza angives som Hovedsædet for Jntriguerne i Landets sydlige Egne. Den franske Gesandt har høilig besværet sig derover hos Hoffet i Turin, men forgjeves. Man paastaaer at en fremmed Diplomat af udmærkede Aandsgaver, som ikke er nogen Ven af Pariser-Cabinettet, har stor Jndflydelse paa den unge Konge af Sardinien. Der forsikkres at Carlisterne ikke længere tvivle om en snart forestaaende tredie stestauration af den bourbonske Familie, og man unter sig meget over at Regjeringen ikke griber til mere energiske Forholdsregler. Jmidlertid skal Konen nu have besluttet at gjøre en Ende paa den beænkelige Tilstand i Vende: han erkyndigede sig for eden hos flere Deputerede fra de vestlige Departemen: er om den der værende Forfatning, hørte med den neest spændte Opmærksomhed paa deres sørgelige Skildring af samme, og man mærkede af hans Svar, at han allerede havde taget denne Gienstand i alvorlig Overveielse. Dagen efter fortalte man allerede, at en Division af Nordarmeen var beordret til Bretag, ne. - Man har fra Algier faaet den sørgelige Efterretning, at Bona, som efter de franske Troppers Afmarsch var overladt til Jndbyggernes Forsvar, er indtaget og med Jld og Sværd ødelagt af Beduinerne. Man lægger Gen. Berthezene denne Ulykke til Last og paastaaer, at en eneste Bataillon havde været nok til at afværge den. Ogsaa i Algier hersker stor Utilfredshed med Bestyrelsen og ikke liden Frygt, især blandt de indvandrede Tydske. Beduinerne streife omkring strax udenfor Staden og have for kort Tid siden myrdet 3 Personer, som begave sig ud til et Sted, der ligger indenfor de franske Forposter og ingen Miil fra Staden. Man havde ogsaa Efterretninger og marokkanske Troppers Anmarsch. Saasnart man i Toulon fik Bonas Skjæbne at vide, afsendtes paa det hurtigste en Deel Skibe med Krigsfolk til Algier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Belgisk hollandske Anliggender. Den 20de October fremlagde Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hr. v. Meulenaere, i Repræsentantkammerets Forsamling Londoner-Conferents sens Forslag til en Fredstractat imellem Holland og Belgien. Jfølge samme skal Belgien danne en uafhængig og til evig Tid neutral Stat, bestaaende af Provindserne Sydbrabant, Lüttich, Namuur, Hennegau, Vestflanderen, Østflanderen, Antverpen og en Deel af Limburg og Luxemburg. Grændserne imellem det hollandske og belgiske Territorium i de to sidstnævnte Provindser ere paa det Nøiagtigste bestemte i Tractatens 2den og 4de Artikel. Disse Grændser skulle afstikkes af hollandske og belgiske Demarcations-Commissærer, som saasnart muligt skulle træde sammen i Maastricht. Kongen af Holland skal, som Storhertug af Luremburg, affinde sig med det tydske Forbund og Agnaterne af Huset Nassau, angaaende den aftrædende Deel af dette Storhertugdømme, og den derfor erholdende Erstatning i det Limburgske. De øvrige Artikler angaae især følgende Gienstande, den frie Seilads paa fælles seilbare Floder og Strømme, fælles fri Brug af de Canaler der gjennemskjære begge Lande, den belgiske Gjæld, som ansættes til 8,400,000 Fl., og en fuldkommen Amnesti, ifølge hvilken Jngen skal foruroliges for Deeltagelse i politiske Begivenheder. Dette Forslag er Conferentsens uigjenkaldelige Ultimatum, og de 5 store Magter ere tilsinds at tvinge den Part, som ikke vil antage det. Dagen efter fremlagde Ministeren et Lovforslag, som bemyndiger Kong Leopold til at afslutte og undertegne den af Conferentsen foreslagne Tractat med saadanne Clausuler, Betingelser og Forbeholdninger, som hans Majestæt maatte ansee nødvendige eller nyttige for Landets Jnteresse. Ministeren kaldte det en smertelig Pligt, at forelægge Kammeret dette Lovforslag; men han erklærede, at Belgien vilde være nødt til at bringe et tungt Offer; at der handledes ikke længere om Statens Jnteresse, som paa det føleligste var krænket, men om dens Væren eller Jkkeværen: han haabede, at selv de fra Belgien bortrevne Belgier hellere vilde underkaste sig deres Skjebne, en hidføre den belgiske Nations Tilintetgjørelse. Jmidlertid fortsættes Rustningerne, skjønt det hedder, at i Tilfælde afVægting, de belgiske Havne skulle blokeres, Landet; besættes af preussiske Tropper, og en Contribution paalægges det af 80 Mill. Fl. Man synes at regne paa, at Fredsforslaget vil fra hollandsk Side blive forkastet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Engelland. Den 20de October blev Parlamentet prorogeret indtil 22de November. J Talen, som i denne Anledning holdtes af Kongen, yttrede hans Majestæt til Slutning, at den allevegne af Folket udtalte Længsel efter en Reform, vilde gjøre det nødvendigt, ved næste Sessions Aabning at lade denne høist vigtige Sag atter blive en Gienstand for Parlamentets Opmærksomhed; hvorhos Høistsamme erklærede sin uforandrede Beslutning at ville træffe saadanne Foranstaltninger, som maatte agtes fornødne, for at sikkre Folket den fulde Nydelse af de det tilkommende Rettigheder. Udenfor Parlamentshuset vare talrige Skaret forsamlede; dog herskede den største Rolighed, og Kongen blev hilset med lydelig Jubel. Om Uroligheder af Betydenhed høres Jntet; imidlertid ere Anti-Reformisterne ingenlunde sikkre for Overlast. Saaledes var Grev Tanker ville forleden nær bleven stenet i sin Vogn, da han reiste igjennem Darlington; dog slap han heelskindet derfra, saasom han er en lille bitte Mand og krøb sammen i Bunden paa Karethen. Marquis v. Londonderry har trukket sig tilbage paa Landet, og Hertugen af Wellington har fundet sig foranlediget til at slaa Bræder for alle sine Vinduer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Jtalien. Hertugen af Modena har udstedt et nyt Amnestie-Edikt, hvorved alle de som ikke af et ondt og fordærvet Hjerte, men af Letsindighed og forledte af Andre, have deeltaget i Jnsurrectionen, blive forsikkrede om Tilgivelse, naar de henvende sig til Hertugen. Jligemaade har Erkehertuginde Marie Louise decreteret, at Processerne mod Deeltagerne i Jnsurrectionen i Parma skulle ophæves, og at alle for den Sags Skyld fængslede Personer skulle sættes i Frihed. - Rygtet siger, at der i Palermo atter have været slemme Optrin, ja at man har skudt indi Hertuginden af Verduras Vogn, hvorved hendes Ledsaget er bleven dræbt og hun selv saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Jfølge de sidste Efterretninger fra Bologna seer man, at det var et falskt Rygte, at de Deputerede, saa vel der fra, som fra de andre Stæder i Romagna vare blevne afviste eller dog unaadig modtagne af Paven. Tvertimod læser man nu Bekjendtgjørelser, hvori Jndvaanerne forsikkres om, at det er en nær og glædelig Udsigt til at deres Besværligheder ville blive afhjulpne og deres længe nærede Ønsker og Forhaabninger opfyldte. Jøvrigt læser man fra vedkommende Autoritet følgende mærkelige Beslutninger: Alle Universiteter i Kirkestaten blive for næste Skoleaar lukkede; for hvert Fakultet anvises særegne Steder til Forelæsninger; Jngen tilstædes Adgang til Studeringer, naar han ikke kan fremlægge Vidnesbyrd om hidtilværende god Opførsel, samt baade om pecuniære og aandelige Evner; Universitetscantsleren skal have Jndseende med, at de Studerende gaae flittig i Kirke, og trolig opfylde deres Religionspligter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Tyrkiet. Der tales om at betydelige russiske Troppecorps er i Anmarsch, forat forstærke Besætningerne i Moldau og Wallachiet, og at Rusland skal have i Sinde med 10,000 Md. at besætte de Districter af Bosnien, som ifølge Adrianopel Freden skulde indlemmes i Servien, hvilket Porten, hidtil ikke har kunne iværksætte formedelst de sammesteds herskende Uroligheder. Man seet derfor i denne Egn alvorlige Optrin imøde. Ved de russiske Tropper, som have denne Bestemmelse, befinder sig en Søn af den bekjendte Jnsurgentchef Eierny Georg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Cholera. J Altona have siden de sidste Efterretninget ingen Dødsfald og kun eet Sygdomstilfælde fundet Sted; i Hamburg vare indtil d. 27de, 492 Personer angrebne, 261 døde og 75 helbredede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
J Berlin havde man til den 25de 1122 Døde, i Stettin 205, i Magdeburg 164, i Königsbetig, hvor Sygdommen synes at tiltage, 1103, og i Wien 1031. J Calcutta og Omegnen samt langs Gangosfloden skal den have anrettet forfærdelige Ødelæggelser. J Constantinopel tager den af, men udbreder sig i Byerne i Nabolaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Blandinger. 4000 Mand franske Tropper med 40 Kanoner ere opstillede i Morteau paa Grændsen af Neuschatel. Dette Canton er ingenlunde bragt til Rolighed, meget mere har Jnsurgenthøvdingen Bourquin bebudet en forestaaende Jnspection over Tropperne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Exdeien af Algier er nu afreist fra Paris, fori Livorno at afhente sin Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Den 1ste October skulde en Deel Henrettelser have fundet Sted i Lissabon, men bleve udsatte, som man mener, fordi D. Miguel den Dag var upasselig og havde maattet undvære den Nydelse, at være Tilskuer. Geheimeraad Leondhard i Heidelberg har fra Professor Gemmellaro i Catania modtaget en udførlig og interessant Efterretning om den nye Vulkan, som er opstaaet af Havet, sydlig for Sicilien. Professoren har temmelig nøie undersøgt den og givet den Navn af Jsola di Ferdinando 2 Han talet slet ikke om det, Rygtet tilforn har fortalt, at en Engellænder skulde have besteget den og taget den i Besiddelse for sit Fædreneland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Udenlandske Efterretninger. Hans Majestæt har, med særdeles Hensyn til de militaie Commandoer, som for nærværende Tid afgives for Qvarantainetilsynets Skyld, under 24de dennes tilkjendegivet Cancelliet: at Forordningen af 9de Mai 1806 skal i Forvindelse med Cancellie-Placat af 14de October 1809 indtil videre sættes fuldstændigen i Kraft for alle cantonnerende og marscherende Tropper saavel i Danmark som i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Den 21de October ere Kjøbmændene F. N. Bentzen i Middelfarth. J. R. Schulz i Nyekjøbing paa Falster, og L. J. Benzon i Stubbekjøbing anerkjendte som Svenske Norske Viceconsuler i bemeldte Kjøbstæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Den jydske Ochlenschlager, Klokker Heegaard, er, efter Randers og Aarhuus Aviser, død paa Læsøe. Aalborg, Avis fortæller derimod, at han er død i den Bye hvorhan havde ringet og klemtet sin meste Tid, i Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Paa N. Ph. Rees og Borchs Enkes Forlag i Aalborg vil udkomme en af Hr. Amtsfuldmægtig Olsen i Randers udarbeidet Samling af de "Lovbestemmelser, der vedkomme Bogtrykkere, Avis=Udgivere og Forfattere i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
En inden Varde Bytingsret afsagt Dom i en Sag, angaaende ærererige Beskyldninger af Procurator Albinus i Varde mod Procurator Lund sammesteds i Klager, til det kal. danske Cancellie m.v. hvorved Albinus var bleven tilpligtet at bødt 220 Rbd. Sølv til Fattigkassen, og 20 Rbd. til Justitskassen, er af Landsoverretten i Viborg bleven kjendt uefterrettelig og hiemviist til ny Paakiendelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Ledige Embeder. Viig og Asminderup Sognekald i Siælland 702 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Kjøbenhavns Børs Cours d. 28 Octbr. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 trefjerdedeel af 152 Rbd. Ribe Skipper Halmøe fra Kolding, agter at afgaae til Kjøbenhavn Torsdagen d. 3die Novbr. og medtager Passagerer og Fragtgods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Copulerede: I Domkirken, den 29de Octbr., Murmester Hans Hansen og Pigen Maren Andersdatter. S.D. Kaabersmedmester Givschou af Colding og Pigen Antonette Barchmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Begravedede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 27de Octbr., Skrædermester Langballes Søn, Erich Pedersen Langballe, 1 ethalv Aar gl. En SS. T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Min inderlig kjære Mand, Tøge Schierlund, blev mig ved Døden berøvet d. 28de October i sin Alders 41de Aar. Dette for mig og tvende Børn saa smertelige Tab, bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner overbeviist om, at Enhver, der kjendte den Afdøde, vil deeltage i vor Sorg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Ribe d. 1ste Novbr. 1831. Anna Kirstine, sal. Schierlund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Placat. Onsdagen den 16de dennes Formiddagen Kl. 11. bliver efter Skifterettens Foranstaltning ved een eneste Auction prøvet bortsolgt det Peder Jørgensen og afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende Sted, beliggende paa denne Byes Kirkegaard under No. 269 Litra B. Auctionen afholdes i selve Stedet som skal sælges, og naar Salget er effectueret, forauctioneres samme Dag og Sted en Deel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, en Sopha, Speile, et Sængested, Sængeklæder, en Deel Pottetøi m.v., alt efter Conditioner som paa Auctionsstedet erfares. Lysthavende indbydes. Ribe den 1ste November 21. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Bekjendtgjørelse. Med den ene af de, saalænge indtil Dampskibsfarten mellem Kjøbenhavn, Kiel og Lübeck, i næste Aar igjentager sin Begyndelse, ugentligen fra Hamborg afgaaende 2de extraordinaire Brevposter, nemlig med den som afgaaer derfra Løverdag Aften, vil for Fremtiden blive afsendt Breve og Aviser fra Hamborg, saavelsom fra de Steder paa Hovedruten i Hertugdommene hvorigjennem bemeldte extraordinaire Brevpost passerer, til samtlige Steder i Jylland, for hvilke Breve, der efter Afsendernes Forgodtbefindende kunne afgaae i Frankoeller Porto, Postpengene ville blive at erlægge efter den almindelige Brevpostraxt. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostdirectionen den 29de October 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden afdøde Høker Jørgen. Hansen, indkaldes herved overeensstemmende med Placat af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rabbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Lakfabriteur Jsaac Moses Cohnsberi Staden ved Døden afgangne Hustrue Rebekke fød Heimann, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Væver Abraham Marains heri Staden afdøde Hustrue Susanne født Dypont, indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rahbek. Dræbye. All. Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden afgangne Dagleier Mads Pedersen Ammittbøll, indkaldes herved i Medhold af Placat 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rahbek. Dræbne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Staden, afdøde Vævermester Andreas Abitz, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. Rabbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, ere alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Jacob Steens heri Staden afdøde Hustrue Marie fød Devantie, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; Hvilket hermed endvidere bekjendtgjøres. Fridericia Skifteret den 27de October 1831. ræbne. RalbeAuctions=Placat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, bliver den dem tilhørende Gaard, beliggende i Rugsted, Bye, Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, af Hekru. 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 ensextendedeel Alb. stillet til 3de Auctioner der afholdes den 25de Novbr. samt 9de og 23de Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første her paa Contoiret og den sidste paa Gaarden selv. Naar denne Eiendom ved 3die Auction er solgt, forauctioneres tillige Boets Løsøre og Besætning, Ind- og Udboe af forskjellig Slags. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Proclama. Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, af Rugsted, Bye Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muelig vilblive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Enkefrue Susanne Elisabeth Ammitzbøl fød Tafteberg, og forhen afdøde Mand Cancellieassessor Hans Peder Ammitzbøl til Søegaard paa Holmsland, deres Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter saadant deres paa Boet havende Krav at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Ringkjøbing, d. 25de Octbr. 1831. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Huusmand Hans Nielsen og Hustrue Anne Mouritsdatter af Halslod Malt Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel overeensstemmende med Placaten 26de Octbr. 1792 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gjørding Malt Herreders Contoir Endrupholm d. 20de Münster. Octbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-01
J Onsdagen d. 2den Novbr. er Ge 1. 1 . I. neralforsamling i Klubben, hvor der skal voteres om nye Medlemmers Antagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. to Slet. Avis, Adresse og med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark, Fredagen den No. 88. 4de November. ved N. S. Hyphoff i Ribe. Redigeres, trykkes og udgives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-04
Belgisk hollandske Anliggender. Om den endelige Udgang af disse svæver man endnu i Uvished. Det hedder at Kong Wilhelm vil vægte sig ved at antage Fredstractaten, eller dog i det Mindste forlange nærmere Afgjørelse af adskillige Punkter. At det belgiske Cabinet er blevet omstemt og nu afgjørende erklærer sig for Tractatens Antagelse, forklarer man af den franske Konges bestemte Yttring, at Velgien aldeles ikke kan gjøre Regning paa Hjælp fra Frankerig, dersom Tractaten forkastes, samt deraf, at baade den franske og engelske Ministet have erklæret, at de i dette Tilfælde, ifølge deres Ordre, strax maatte forlade Brussel. J Repræsentantkammeret har Fredsforslaget givet Anledning til heftige Debatter. Hr. Gendebien og andre Exalterede erklærede, at for maatte Belgien gaae under, ind underkaste sig saa skammelige Betingelser. Tilsidst geraadede Udenrigsministeren og Krigsministeren, som begge vare tilstede, i en levende Ordstrid, hvilket man finder uanstændigt, da de, i det Mindste i Kammeret, burde være enige. Endelig blev Sagen henviist til Sessionerne. - Under alt dette vedvare Rustninger og Troppebevægelser, baade paa belgisk og hollandsk Side. Det seer og heelt krigersk ud, dersom det ellers er sandt, at den preussiske Regjering har beordret saa mange Krigsfolk til Rhinegnene, at det hele Antal der vil beløbe sig til 125,000 Md. Den i Münster commanderende, General=Lieutenant v. Müffling nævnes, som den, der er bestemt til Overbefalingsmand for den hele Hær. Man fortæller ellers ogsaa, at Kong Leopold for nogen Tid siden har tilkjendegivet det brittiske Ministerium, at han vil nedlægge Kronen, dersom man ikke tilstod Belgierne antagelige Betingelser; men at han derpaa ikke har faaet andet Svar, end den temmelig korte Besked, at Kong Leopold af Belgien kunde ansee sig som den engelske Konges Allierede; men at Prinds Leopold af SachsenCoburg ikke vilde gjenfinde de gamle Forhold i Engelland.