JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Den 11te Dito er Frederich Christian Straver allern, udnævnt til Hederider i Landskabet Søndre Ditmarsken. Den 17de Dito har Hs. Kongl. Majest. allern. behaget ved Trykken at lade udgaae en Forordning, angaaende Justitz=Cancelliets og Ober=Consistorii Ophævelse i Kiel, og Regierings Justin og Kirke=Sagernes tilkommende Forvaltning i den forhen fælles og en Storfyrstelige Andeel af Hertugdommet Holsteen.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Ligeledes er under samme Dato udgaaet et Patent hvorved Hans Durchlauchtighed, Prinz Carl af Hessen, overdrages Statholderskabet over de forhen Storfyrstelige Holsteenske Lande.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Samme Dag er Studiosus Bent Benzen allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Strøms Præstegield i Aggerhuus Stift. Sudiosus Peter Ottesen Schrøder ligesaa til Wannelvens Præstegield i Bergens Stift. Capellan Hr. Amund Barhow ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Byenes Præstegield i Tronhiems Stift. Capellan Hr. Jacob Thornam ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Ørsløw og Bierre Menigheder i Sielland. Sognepræst Hr. Marcus Borgen ligesaa for Nye og Gammel Sogner paa Holmsland under Riber Stift. Ligesaa har Hs. K. Majest allern, bestilt Premier=Lieutenanterne Herman Anthon von Kruuse og Carl Frederich von Bielefeldt til Capitainer af Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Den 24de Dito er Studiosus Juris Ludvig Rennord allern. confirmeret at være Birkedommer ved Svanøe Birk i Bergen Stift. Nicolai Christian Carøe ligesaa beskikket at være Herredsfoged og Skriver i Sønderling og Medelsom Herred, Wiborg Stift. Ligeledes er Høyeste Rets Procurator Peder, Georg Boll. allern. beskikket at være General=Fiscal i Danmark og Norge, udi Justitz=Raad og General=Fiscal Wiwets Sted, som fra samme Embede i Naade er bleven dimitteret. Ligesaa har Hs. K. Mst. efter Justitz=Raad og General Fiscal Wiwetsderom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allern. bevilget: De til For bevilget og tilladt, at han fra General Fiscal-Embedet udi Naade maa være entlediget og forløvet. Ligeledes er Studios. Lars Jacob Hald allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Schaarup og Tvilun Meenigheder i Aarhuus Stift. Capellan Hr. Frederich Lyngbye ligesaa beskikket at være Sognepræst paa Hirtzholmen under Aalborg Stift. Hans Petersen allern, beskikket til Herredsfoged i Schlux Herred i Amtet Tøndern.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Under Dato Fredensborg Slot den 31te August haver det allern. behaget Hs. K. Mst. at udgive en Forordning, angaaende at Umyndiges Midler, naar de ikke paa anden Maade kunde udsættes i got og sikkert Pant, maae imodtages i den Kongel. Extra Skatte=Casse, med videre.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Samme Dag er Studiosus Friderich Christian Platou ligesaa confirmeret at være Capellan pro Persona for Damsholte Menighed paa Møen. Skibspræst Hr. Jacob Preus ligesaa beskikket at være Sognepræst til Haabels Præstegield i Aggerhuus Stift. Sognepræst Hr. Niels Godsche From ligesaa til Meldals Præstgield i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Den 2den Sept. er Procurator Thomas Wadsted allern. forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Under Dato Fredensborg Slot den 6te Dito har Hs. K.M. allern. udgivet en Forordning om Korn=Skatten i Danmark for Aaret 1775.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Den 7de Sept. er Peder Møller allern. confirmeret at være adjungerede og suceederende Birkefoged udi Grævskabet Langeland. Studiosus Ole Hofding ligesaa at være Capellan pro Persona for Hasle og Brobye Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Lauriz Gruner ligesaa beskikket at være Sognepræst for lille Lyngbye og Ølsted Meenigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
De der saaledes blive enrollerede, som virketige LandSoldater eller Ryttere, skal tiene i 12 Aar, med mindre de imidlertid fæste Gaard dog hvad angaaer dem, som enten allerede have tient som gevorbene, og nu ere tilbageleverede, eller og de, der endnu tiene eller have tient som Land Soldater, hvilke, ligesom andre Bønder=Karle maa presenteres og enrolleres, da skal saadanne, i de fastsatte 12 Aar godtgiøres de Aar, de allerede have tient; men skulle en Karl, som saaledes har tient i 12 Aar, ey ville antage Gaard, naar samme ham paa billige og lovlige Vilkaar bliver tilbuden, skal han endnu tiene i 6 Aar, dog at han udgaaer, saasnart han, paa foranførte Maade, en Gaard vil antage. Alt Mandskab; som er over 18 og under 40 Aar gamle, gifte eller ugifte, maa af Sessionen antages, og skal allene sees paa, at de kan føre Gevæhret, samt ere 61 1/2 Tomme. høye, efter Siellandsk Maal, paa bare Fødder; Men dersom en Proprietair, som haver Mangel paa tienstdygtig Mand skab, for Sessionen foreviser alle paa sit Gods værende unge Karle, tilligemed Huusmænd og Indersler, maa Sessionen, deraf udsøge een, som endnu er i Vext, da han i saa Fald bliver angerløs, ved hvad Anledning, endten Dødsfald, Gaard fæste eller andet Tilfælde Vacancen endog existerer. J øvrige maa intet Foregivende befrie nogen fra Enrollering eller Tieneste, med mindre han har saadan øiensynlig Skade, som efter Sessionens Skiønnende, i Følge af denne Forordning, giør ham udygtig til at tiene; Men i Fald nogen, imod Formodning, skulle befindes at have lemlæstet sig selv, for derved at blive fritagen, vil Hs. Mst. dog, at han desuagtet skal giøre Tieneste, om han nogenledes dertil er i Stand, da han i Mangel deraf, skal sættes til Fæstnings=Arbeyde i 6 Aar; Og skulle der opkomme Tvistighed om en Karler antagelig eller ey, skal saadant, saavel som alle andre Tilfælde afgiøres ved fleeste Stemmer i Sessionen, men ere Stemmerne lige i Henseende til en Karls Antagelse, saa at de 2de formeene, at han kan antages, og 2de ikke, da skal deres Stemme gielde, som formeene at Karlen kan antages.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Dersom en Proprietair forlanger en af ham indskreven Karl udløst for at fæste Gaard, da skal saadant ham strax til lades, naar han melder sig for Amtmanden og foreviiser Fæstebrevet, samt presenterer en anden Karl i hans Sted, som Amtmanden da af interim antager, og derhos tilkiendegiver det for Regimentets Chef, eller den Stabs=Officeer, som paa Regimentets Vegne commanderer i Districtet; Paa samme Maade forholdes og, naar en af de Enrollerede enten ved Døden afgaaer, eller Lægget paa anden Maade bliver ledig, da den, som det tilfalder, igjen at besette samme, strax og det seeneste inden 6 Ugers Forløb, presenterer en Karl for Amtmanden, under Mulct af 12 Sk. til Regiments=Cassen, for hver Dag, han, efter den Tid, lader Lægget staae aaben.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Skulle en Proprietair forlange en af det enrollerede Mandskab, som engang har passeret Mynstringen, udløst, for at bruge ham i sin egen Tieneste, da bør saadant ham tilstaaes, naar han skaffer en anden tienstdygtig Karl i hans Sted. Den, som haver været enrolleret enten som Land Soldat eller Rytter, og er afgaaet, førend de fastsatte 12 Aar, for at fæste Gaard, men siden forsidder samme, maa paa nye igien enrolleres, og skal ey allene udtiene den Tid, han endnu kunde have haft tilbage, men endog tiene 6 Aar længere, i Fald han dertil er dygtig; Ligeledes skal den som er udløst til Proprietairens Tieneste, efter foregaaende Art., i Fald har kommer af samme og Proprietairen det forlanger, udtiene den Tid, han, ved Udløsningen, har haft tilbage. Jngen, være sig enten Hs. Msts, egne Civil eller Militaire Betiente, af hvad Caracteer det end maatte være, ey heller nogen af de paa Godserne værende Riider eller Lade Fogder samt andre, som Administrationen af et Gods maatte være betroet, eller dermed i mindste Maade har at giøre, maa understaae. derstaae sig, enten directe eller indirecte, af nogen Bonde=Kar at fordre eller modtage noget, hvor lidet eller meget det end kunde være, for at befrie nogen for Enrollering, og skulle nogen befindes, herimod at handle, da skal de, som ere i Kongel. Tieneste, strax, og uden ringeste Naade, have forbrudt deres Bestilling, og efter den Dag være uværdig til videre Hs. MstsTieneste, og de, som ere i Proprietairernes Tieneste, bøde derfor 300 Rdlr., eller i Mangel deraf, arbeyde i nærmeste Fæstning efter Forordningen af 6te Decbr. 1743., saa og derforuden samtlig, enhver i sær, uden nogen Forskiæl, betal tredobbelt saa meget, som de i saa Maade, have oppebaaret, hvilket skal tilfalde Angiveren, eller næste Hospital, i Fald ingen Angiver i Sagen befindes; Men skulle nogen Propritarius, Strøe Gods Eier eller Beneficeret, imod al Formodning, selv fordriste sig hertil, da forbeholder Hs. Mst. Sig dem derfor, efter Sagens Omstændigheder, at ansee og straffe; Og paa det herover desbedre kan holdes, samt de herimod handlende derfor opdages, saa tillader Hs. M. hermed alle deslige unge, til Land=Miliceen ellers henhørende, Bønderkarle, at saafremt nogen af dem, efter denne Forordnings Publication, til een eller anden, hvo det end være kan, bliver foranlediget nogen at give, for derved fra Enrollering at vorde befriet, de da sligt, enten for deres ordentlige Øvrighed, eller og for den næstholdende Session, ey allene frit og upaaanket maa anmelde, men endog derhos forvente, at saafremt Sagen beviisliggiøres, dennem da, som oven er meldt, tredobbelt saa meget af den Skyldige skal blive tilbageleveret, som de i slig Tilfælde have givet. Sessionen, som herefter skal bestaae af Amtmanden, Regiments Cheffen, Krigs= og Land=Commissairen, og AmtsForvalteren, skal holdes eengang om Aaret, og skal for hver Regiment, saavidt mueligt, holdes paa den Tid og det Sted, Regimentet er samlet, men for indeværende Aar skal Sessionen, i Henseende til Udskrivningen af Folk og Heste, holdes paa de sædvanlige Steder, og til den Tid af Efteraaret, som igiennem vedkommende Departement, nærmere bliver bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Jngen af forommelte Sessions-Deputerede maa fra den ved Placater bekiendtgjorte Session udeblive, uden Kongel. allernaadigst Tilladelse og befaling, eller og formedelst saa dan beviislig og bekiendt Sygdom, som giør det umueligt at møde, da den Udeblivende det i tilde, de andre Deputerede haver at tilkiendegive, hvilke igien anmælder det, hver til det Collegium, han sorterer under. For denne Session skal alt det udskrivende Mandskab presenteres, og indskrives i Rullerne, samt tages i Eed, efter den hidindtil brugelige Formular, af denne Jndhold: Jeg N. N. lover og sværger, at jeg skal være, blive og tiene ærlig, troe og vel, udi Hans Kongelige Majestæts, Kong Christian den Syvendes Tieneste, som en ærekiær og redelig Kar og Soldat, vel egner og anstaaer; Saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord. Ligeledes skal og i Sessionen forhøres, afhandles og resolve res paa alle de Klagemaale eller Qvæstioner, som maatte forefalde imellem Proprietairerne, Regiments=Officererne, Bønder eller Bønder Karle og Lægs=Mænd, saavidt Land Milicen angaaer, og skulle noget være af den Betydenhed, at det ey af dem kunde afgiøres, da at henvise enhver til sit Forum; Jligemaade skal og ved hver Sessions Holdelse, efter at Ind= og Udskrivningen er passeret, forespørges, om Amts Betienterne, Proprietairerne, deres Fuldmægtige eller de enrollerede selv have nogen Klage mod Officererne, eller Offficererne mod dem, og i saa Fald, skal Sessionens Deputerede være tilholdne dennem, i Mindelighed at foreene, og der Forudrettede at tilfredsstille, eller og Sagen, efter sine beviislige Omstændigheder, efter Loven, Forordningerne og Krigs=Artiklerne, saavidt enhver kan vedkomme, at afhandle, med mindre det kunde være Sager af desto større Betydenhed, da Parterne, enhver til sit Forum henvises; Men, som Hs. Mst. allernaadigst ville, at enhver, som med Sessionen Resolution eller Afsigt ey er fornøyet, skal forundes Friehed til at appellere, efter Lands Lov og Ret; Saa er hermed Hs. Msts. allernaadigste Villie og befaling, at deslige Kiendelser, som af Vedkommende paaankes, skal lige for Høyeste Ret indstevnes, og der endelig paakiendes. Det skal staae enhver Land=Soldat og Rytter frit for, at indlade sig i Ægteskab, uden dertil at behøve nogen Tilladelse enten fra Regimentet eller andre, dog maa han ey tage sit Hustrue med sig ved Regimentet eller den aarlige Mynstring, Paa de Steder, som henhøre til Land=Læggene, maa efter at Mynstringen 1775 er forbi, ingen, som er tienlig til at være Soldat, antages til at fæste Gaard, med mindre han har været Soldat, og i det mindste passeret Mynstringen een gang, under 50 Rdlr. Mulct for hver, som herimod fæstet Gaard til en uberettiget, hvilken Mulct heel og holden skal tilfalde Angiveren.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Det unge Mandskab, saavel de, der høie til Infanterie, som Cavallerie Regimenterne skal aarlig eengang forsamle sig paa et i Districtet anviisende beqvemt Sted, for at øve sig i at exercere, og blive da sammen, de, som høre til Jnfanterier i 17 fulde Dage, nemlig fra den 20de Mai til 5te Junii beggeinelusive, og de som høre til Cavalleriet, i 20 fulde Dage nemlig fra den 20de Mai til den 8de Junii, ligeledes inclusive, og nyde deres Tractement i den Tid fra Regimentet, men i den Tid, de bruge til Marschen til og fra Samlingen, nyde de deres Underholdning af Lægget og Udreederen, saave for sig selv som Hesten, da dem gotgiøres 6 Skilling daglig samt medgives Fourage for Hesten, og maa ikke høyere end 4 Miile paa denne Marsch beregnes til en Dag. J den Tid Mandskabet saaledes ere samlede, nyde de friQvarteer, saavel for dem selv, som Heste, men intet videre, hvilket og er at forstaae om de Officerer, som, for Exercitiens Skyld, derhen commanderes, hvilke tillige med Mandskabet, nyde frie Transport over Færgestæderne, hvor de, paa denne Marsch maatte have slige at passere.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Alle de Enrollerede, som ere Inderster, vil Hs. Majest. allern, ey allene for deres egne Personer, men endog deres Hustruer og Børn, for Jndsidder=Folke= og Familie Skat, saavelsom alle enrollerede unge Karle og Huusmænd for FamiPie= og Folke=Skat at betale, saa længe de virkelig i Tienesten tember Maar. blive bestaaende, aldeles have forskaanede og befriede; ligeledes skal og de Huusmænd, som have jordløse Huse i næste, og og blive enrollerede, saa længe de, (enten det er for Hs. Msts. eget, Proprietair, eller andres Gods, staae virkelig i Rullen, være for Hoverie og Arbeyds=Penge aldeles befriede; Og skal i øvrigt alle Enrollerede, frem for andre Bønder=Sønner, og Karle, i alle Samqvemme agtes og æres. Naar den Enrollerede ey selv kan forskaffe sig Tieneste, skal Godsets Eier, eller Lægget være forpligtet at forskaffe ham den paa Godset eller i Lægget, naar han betids, ved de rette Opsigelses=Tider, anmelder sig hos Vedkommende med sit Forlangende om at faae Tieneste, men skulle den Enrollerede ikke ville blive i stadig Tieneste, hvortil han dog skal være forpligtet, da skal Lægget ey være ham noget skyldig, med mindre ham paakom virkelig Sygdom, og han ikke formaaede at betale sin Pleye, Cuur og Underholdning, da Lægget skal komme ham til Hielp med 6 Sk. daglig, inden han igien vorder restitueret, eller af Tienesten udgaaer.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Dersom nogen Karl, uden sin Hosbonds Forevidende og Tilladelse, fra et Sted til et andet undviger, og han bliver greben, da skal han første Gang fængsles, og nogen Tid paa Vand og Brød hensettes, men undviger han anden Gang, da skal han, efter Doms Erhvervelse, arbeyde tre Aar i Jern i nærmeste Fæstning, og maae ingen, under hans Æres Fortabelse, være nogen Proprietair eller anden Vedkommende hinderlig, at faae en saadan Karl tilbage, naar han med lovlig Attest beviser, at Karlen hører hans Gods til, og bør saavel Amts som Rettens=Betientere, saa og Proprietairen paa hvis Gods den Bortløbne befindes, uden Ophold, være den, som antreffer Karlen, behielpelig til at saae ham med Vagt forvaret, indtil det med Attest bevises, at den bortløbne Karl, hører hans Gods til, dog skal sligt skee paa hans egen Bekostning; Jligemaade vil Hs. Majest. og hermed alvorligen have anbefalet Øvrigheden i Kiøbstæderne, at være Vedkommende behielpelige, til at faae deslige bortløbne Karle anholdte, og skulle saadanne, formedelst Mangel paa Assistence, bortkomme, skal den eller de, som med Assistence udi rette Tid have været forsømmelige, ey allene strax igien forskaffe en tienstdygtig Karl i den Bortløbnes Sted, naar det af ham bliver begiert, men endog bøde til den, hvis Gods Karlen tilhører, 25 Rdlr., og til Sognets Fattige 25 Rdlr.; Jligemaade skal og Ober= og Under-Officerer, saavel de, som i Garnison ere indlagde, som de, der udi Kiøbstæderne og paa Landet ere indqvarterede, være de Vedkommende, under et Qvartals Gages Fortabelse til Land Militair=Etatens Pensions Casse, derudi behielpelige, saaledes som foreskrevet er; saa maae og ingen huse eller hæle nogen saadan bortløben Karl, under 20 Rdlr. Straf til den, fra hvis Gods eller Læg han er undvigt, og derforuden betale til de Fattige ligeledes 20 Rdlr. men Rug Holstensk Td. 2 Rd. 5 Mk. s. Dansk Td. 2 Rd. 1 a 2 Mk. s. Holstensk Hvede Td. Rd. Mk. s. Laalandsk Td. 4 Rd. 4 Mk. s. Byg Td. 1 Rd. 1 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Gryn Td. Rd. Mk. 3 Rd. 4 Mk.) Havre Td. 4 a 4 Mk. 8 s., Gryn Td. 4 Rd. Mk. 1. Boghvede Gryn Tønd. 4 Rd. Mk. Erter Tønder 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rdlr. Fæde Vahre. et fasta Cargs- . den No. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 88. Oste Fynske Skpd. . Rd. Mk. Holsteenske Skpd. " 7 Rd. Smør Fynsk Td. . 18 a 19 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Sællandsk Td. 20 a 22 Rdlr. Tælle Lisp. 1 Rd. 4 Mk. s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Fisk. Bergens Fisk Skpd." 11 a 12 Rd. Graasey salted Td. tør Skippd. . 7 a 8 Rdlr. Klipfisk Skippd. . 11 a 12 Rdlr. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Norsk Torsk salted Td. Jsland Td. . 525 Rd. 3 Mk. Islands tør Fisk Skpd. 12 a 16 Rdlr. M. betale disse Bøder, da forholdes med dem efter Forordningen af 6te December 17. Øvrigheden og de Kongel. Betiente paa Landet Færgemændene saavelsom og Magistraterne og Toldbetienterne i Kiøbstæderne og i Særdeleshed i dennem hvorfra der er Skibsfart saa og ellers alle andre Vedkommende paa de Stæder hvorfra Mandskabet kan komme ud af Landet skulle give vel Agt paa alle i deres District, og igjennem saadanne Steder reysende Bønderkarle og andre ubekiendte eller suspecte Personer og Passagerer samme nøye examinere og ingen deslig lade passere, uden han med behørig Pas og Afskeed er forsynet Skulle han ey kunde fremvise samme skal han paa hans egen Bekostning, anholdes indtil han saadan Rigtighed anskafser og om det imidlertid opdages, at han er undvigt, skal Ved kommende strax naar det af dem requireres lade ham vær følgagtig og ellers give Vedkommende det tilkiende paa de at han paa deres Bekostning kunde blive afhentet, og ved børligen vorde anseet og straffet da saadan en Karl nøye skal examineres hvo hannem siden hans Undvigelse haver huset, hælet eller borthiulpet paa det samme kan blive straffe Priis Korn. Dansk Vaar=Sild, Rug Holstensk Td. 2 Rd. 5 Mk. s., Høste Sil. Dansk Td. 2 Rd. 1 a 2 Mk. s. Norsk Sild Td. Holstensk Hvede Td. Rd. Mk. s. Tran Tønden, Laalandsk Td. 4 Rd. - Mk. s. - Byg Td. 1 Rd. 1 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Norsk Tønd. Gryn Td. Rd. Mk. 3 Rd. 4 Mk. Lyneborger, Td. ralt Tønden ". 1 Rdlr. 5 Mk. Spansk Tønd. Hann. - 4 a 4 Mk. 8 s. Engelsk Td. Gryn Td., 4 Rd. Mk. i Fransk Td. Boghvede Gryn Tønd. 4 Rd. Mk. er . Erter Tønder 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rdlr. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
En Ahme Rhinsk Jslands satte Lammeriod Tønden Et Oxsebv. rød 1. - Rd. uden Flesk røget Lispd. 1 Rd. 2s. Et Oxsebr. Fran Oste Fynske Skpd. . Rd. Mk. Uden Holsteenske Skpd. - 7 Rd. Et Orsehoved Fr. Smør Fynsk Td. . 18 a 19 Rdlr. Sællandsk Td. 20 a 2 Rdlr. uden Tælle Lisp. 1 Rd. 4 Mk. s. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Brunswiger) 6. Lisk. Garleb. Bergens Fisk Skpd. 11 a 12 Rd. Norg Jern Skif giøre Fande Graasey salted Td. tør Skippd. . 7 a 8 Rdlr. Hør Skipd. Klipsisk Skippd. 11 a 12 Rdlr. Reen Hamp Skr. Norsk Torsk salted Td. Jslandsk Td. - 525 Rd. 3 Mk. Pommersk Fyr Island tør sin Skpd. 12 a 16 Rdlr. M. pommern Bøg Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. a Rd. Høste Sild Td. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Norsk Sild Td. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Tren Tønder 16 a 17 Rdlr. Mk. . Salt. - . Norsk Tønd. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s. Lyneborger, Td. 6 a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Tønd. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Engelsk Td. Rdl. Mk. s. Fransk Td. Vii En Ahme Rhinsk Viin 65 a 85 Rdlr. uden Rigs 46 a 600 Rdlr. let Oxsebv. rød Viin - 50 a 70 Rou. den Rigs 36 a 50 Rdlr.,Et Oxsehv. Fransk Viin. 40 a 58 Rd. uden Rigs 18 a 28 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin 74 a 76 Rdlr. den Rigs 4 Mk. Hs. Brunswiger) Skpo. 44 a 40 Rdlr. . . Chr. Garleb. i 10aa Gaar Skippd. 11 a 12 Rd. Tiære Tønden. 1 a 3 Rd. 1 M. r. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens r. Reen Hamp Skpd. 24 a 26 Rdlr.) Bonitee. t. Bræner. Favnen. k. Pommersk Fyr Rd. Mk. og lommersk Baa Rd. Mk. d. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender a. og anseet efter foregaaende Articul: Saa forbydes og alle Skippere herhos strængeligen ikke at understaae sig at ud practisere eller med sig at tage nogen af foreskrevne unge Mandskab, være sig Uenrollerede eller Enrollerede, uden lovlig Pas under 100 Rdlrs. Straf som deles i tvende lige Deele imellem Angiveren og den fra hvis Gods Karlen er undvigt, Jligemaade skal og alle Fiskere som fordriste sig til, at udsnige nogen af forbemeldte Mandskab arbeyde et heelt Aar i nærmeste Fæstning, naar saadant dennem lovlig overbevises. J øvrigt vil Hs. Mst. hermed have ophævet alle foregaaende om Land Milicen udkomne Forordninger og Rescripter. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Under Dato 21de Sept. er fra det Kongel. Rentekammer udgivet en Placat angaaende Opdagelse og Anmeldelse af de Midler og Effecter som maatte tilhøre forrige Amtsforvalter for Dueholm, Ørum og Westerwig Amter i Nørre Jylland, afgangne Cammer Raad Lauriz Davidsen Fogs Stervboe, og ikke af Vedkommende allerede ere angivne.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Under 22de Dito er Selveieren Knud Nielsen af Hunderup udi Fyhn allern. bestilt til at være Landmaaler. Lourant. d. Rd. Mk. a Rd. Holsteensk, Rdlr. Mk. s. Td. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Jydskienkelt 4 Rdlr. Mk. s. 4 a 4 Rd. 3 Mk. Fyhust 4 Rdlr. Mk. 3 Rdlr. Mk. s. 16 a 17 Rdlr. Mr. Elle Al. 9. Birke. 3 Rdlr. 3 Mk. s. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s. 6 a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
Kiøbenhavns 3 a 3 Rd. 3 Mk. s. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. læt Raad og tin 65 a 85 Rdlr. Et Læs Torv 4 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. gs 40 a 60 Rdlr. Kul Tønden 1 Mk. 8 s. 36 a 50 Rdlr. Forring. 40 a 58 Rd. 9de et stort Læs 1 Rd. 4 Mk. k. 18 a 28 Rdlr. dito mindre 1 Rd. 1 Mk. s. sk Brænde=Viin Halm et Læs 74 a 76 Rdlr. 4 a 5 Mk. 8 s. 40 a 48 Rdlr. Høns og Fiederværk. imme. i Kalkonske gamle Parret. Rd. Mk. aaaetere. - . . - . - 30 a 36 Rdlr. Capuner fæde et Par 11 a 12 Rd. mavre et Par 1 Rd. Mk. Rdlr. Mk. 3 a 3 Rd. 27 a. - . - ac Mk. . 2 Mk. 8 a 12 s. 32 a 42 Rd.)efter dens - unge Parret Mk. s. 4 a 26 Rdlr.) Boniteen Kyllinger et Par 1 Mk. 4 s. eende. Favnen. 12nder et Par 1 Mk. 12 s. a 2 Mk. 8 s. Rd. Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 sk. Rd. Mk. Ægen ner. Lastil af saa maal: ler. Holsteensk, Rdlr. Mk. s. Jndskenkelt, 4 Rdlr. Mk. s. naar 4 Rdlr. Mk. 3 Rdlr. Mk. s. Birke, 3 Rdlr. 3 Mk. s. Mahaun - s. Gukelsdag. Et Bonde=Læs Rd. 4 a 5 Mk. 8 s. Et Læs Torv. 4 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Kul Tønden, 1 Mk. 8 s. Ca Høe et stort Læs 1 Rd. 4 Mk. k. r. dito mindre 1 Rd. 1 Mk. s. Halm et Læs 4 a 5 Mk. 8 s. saa Sal. -r. unge Parret 1 Rd. Mk. r. Capuner fæde et Par de as * Maur : os M. Mk. .t. Høns gamle Parret. i en andre Parret. ne s.
Berlingske Tidende, 1774-09-01
en Kyllinger et Par om deres. A. s. det i Naar at Mar. Ansøst. 1 en Seraa 14 Sk.