JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Den franske Regiering har offentliggjort Berlin Decretet. Engelland har derpaa bekiendtgjort fine Cabinets-Befalinger. Berlin=Deeretet spærrede en handlende Nation enhver Udvei og Tilgang for dens Handel (i det mindste var dette Hensigten). Det afbrød al Forbindelse imellem Kiøbere og Sælgere. Ved en meget ilde forstaaet Poli til har Bekiendtgiørelsen af Cabinetsbefalingerne bragt de franske Decreter i Udførelse, som uden samme hverken havde været mere eller mindre end en blot Trudsel. Disse Cabinetsbefalinger have paalagt Kiøberne af vore Varer at blive hjemme. Deres Sprog var omtrent følgende: I have prøvet paa at tillukke Havene for os; men hvorledes kunne J det, da J ikke vove at lade Eder see paa Havet? Dog vi ville Neutrale nogen Forbindtlighed skyldige for vor Handel. De Neutrals hielpe Eder at udføre Eders Trudsel. Vi ere hverken Eder eller de skulle hverken handle med Eder eller med os. Vi ville ophæve alle Handelsforbindelser. I skulle andvære Caffe og Sukker, og derefter endelig faae at see om vi ikke kunne giøre os Eder underdanige ved at tilbageholde Kryderierne fra Eder. J skulle ingen Muscater og Nelliter faae. I skulle see hvad I vinde derved et J begynde Trætte med en saa mægtig Nation. Hvis J ikke slutte Fred skulle J hverken faae Peber eller Sennop mere. Herpaa svarer Frankrig, efter vores Mening, med Rette saaledes : Vist nok kunne J unddrage os Caffe og Sukker; saalænge Eders Cabinetsbefalinger gielde, faae vi intet Peber i vore Ragouts; men hvad kan det da heller egentlig sige os, Paa den anden Side skulle J. heller ikke afsætte Eders Klæde og Cattuner. Eders Handel skal blive ruineret og gaae til Grunde. J berøve os Natbordet i det vi fratage Eder Middagsbordet. Hvem af os begge har nu største Fordeel, Dette er begge Systemmernes Beskaffenhed, og Resultatet af samme. J de lykkelige Tider forkyndte den Londoner-Tidende os vore Seire, isteden for at de nu blot ere er Jatolligentsblad over vore Banquerotter.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Constantinopel, den 27de December. Den Deel af Serallet, som afbrændte ved sidste Revolution, er nu gien opbygget og meubleret. I Arsenalet og paa Verfterne hersker den største Virksomhed, og man troer at den Søemagt som til Formeret skal agere i det sorte Hav, vil blive 1/2 stærkere end ifior.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
J alle Caffehuse og offentlige Huse i Hovedstaden er det forbudet er ale om Freden.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Pantzova, den 17de Januar. Efter Befaling fra Serviernes Overforstander Georg PetrovicGjerny) og strax derpaa fulgte nærmere Ordre fra Naadet i Belgrad er den serviske Armer, formedelst den strænge Vinterkulde, bleven hiemforløvet, paa det Mandskab nær, som ikke kunde undværes til Grænd sevagternes Besætning.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Den russiske Overgeneral, Grev Kament, har tilsendt GemrelLien nant Sch Befaling et ophæve Blocaden for Viddin. Den har desaarsag trukket sig tilbage med Jnfanteriet og Artilleriiparker Cavalleriet har han, formedelst Mangel paa Fourage, maattet sende til Wallachiet. Efter som man høier fra flere Sider har Ridder Sel foretaget sig dette Tilbager og mere af politiske end tactiske Grunde.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Stockholm, den 12te Februar. Efterat Hs. Kongelige Majestæt den 26de Januar havde behaget at udnævne H. K. H. Arveprinds Oscar til Hertug af Sødermanland modtog Hs. Kongl. Høihed den 31te Jan. en Deputation af Søder, manlands Possessionater, hvis Formand, Landshøvding og RidderUlsparre tolkede Sødermanlands Jndvaaneres Lykønskninger med før gende Ord: Høisaarne Fyrste, naadigste Herre, Besiælede af de ærbødigste Erindringer fra Nutiden og de meest trøstende Forhaabninger for Fremtiden, indstille Sødermanlands Jndvaaneres Afsendte sig i Dag for Deres Kongl. Høihed. Værdiges, naadigste Herre, at imodtage deres underdanige Lykønskninger i Anledning af den Naade Kongen har behaget at udvise, ved at udnævne Deres Kongl. Høihed til Hertug af denne Provinds, Denne Titel, forhen haaren af Gustav Adolph den Stores Fader, som ved sine glimrende Egenskaber saa meget bidrog til Sverrigs Lyksalighed, og derefter af en Prinds, saa kiær for os alle, og Fædrelandets Befrier fra en fuldkommen Undergang, er bleven hellig for Rationen. Overdraget til Deres Kongl. Høihed skal det svenske Folk ansee den som et lykkeligt Forbud paa at Deres Kongl. Høihed, ledet paa Dydens og Viisdommens Bane af en elsket og hædret Fader, som Sverrig nu tilegner sig, og hvis store Bedrivter have opvakt Europas Beundring, engang vil, opmuntret ved saa lysende Exempler, for stedse fæste Lykken til Sverrigs Skjæbne. Forsynet opholde Deres Kongel. Høiheds dyrebare Dage og udvikle de Spirer til høie Egenskaber det har nedlagt hos Deres Kongel. Høihed Da skulle De en Dag pryde Sverrigs Throne og giøre det Folk lykkeligt, som endnu aldrig har viist sig uaknemmelig mod sige Velgiørere. Maatte Sødermanlands Jndvaanere, som ved Deres Kongel. Høiheds Udnævnelse til Deres Hertug, have modtaget et nyt Beviis paa den Naade, hvormed Kongen altid behagede at omfatte dem, i Deres Kongl. Høihed finde en Støtte ved Landets Throne. Jeg vover at forsikkre at de ville giøre sig fortiente dertil. De ere hærdede af det Luftstrøg, hvorunder de leve; men deres Hierter brænde for Fædrelandets Ære og af Kierlighed til en god og retviis Monark. Det er med disse Følelsen De i Underdanighed indslutte sig i Deres Kongel. Høiheds naadige Varetægt og Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Med den inderligste Følelse imodtager jeg de Lykønskninger De have Hs. Kongelige Høihed behagede herpaa at svare: Mine Herrer behaget at yttre for mig. De have billigste Krav paa min oprigtigste Taksigelse for samme. bindelser som paalægges mig formedelst den Titel, hvormed Kongen har Skiøndt endnu ganske ung, finder jeg dog hele Vægten af de For værdig til samme, ved uindskrænket Høiagtelse for Kongen og fuld hædret mig, og jeg skal anvende al muelig Bestræbelse for at giøre mig kommen hengivenhed for den Provinds, hvis Tænkemaade De have behaget at tilkiendegive mig. Det Navn af Hertug af Sødermanland, skal stedse blive mig lige dyrebart og smigrende, da det paa eengang for mig har baaret samme, og Sødermanlands Jndvaaneres Troeskab gienkalder i mit Minde den Fyrstes høie og glimrende Egenskaber, som og Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Nyeste Post-Efterretninger. en levende Kamp imellem de engelske og spanske Skibe ved Cadix, hvor Paris. J de sidste Dage af December Maaned opstod om Natten ved en Deel Mennesker omkom. Man holdt hverandre for Fiender Jndvaanerne ere i høi Grad mis fornøiede med de Engelske. i Vestindien raset en skrækkelig Orkan, som næsten ødelagde Staden, Philladelphia den 10de Decbr. Fra 23de til 25de October har St. Jago de Cuba tilligemed Omegnens Plantager. Mange Skibe med kostbare Ladninger forgik aldeles og 43 strandede.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
en Proclamation udgaae til Jndvaanerne i de 3 nye Departementer, Hamburg, den 14de Februar. Regierings=Commissionen har ladet hvori det blandt andet hedder: "Regierings-Commissionens første Pligt skal være at indgyde Eder Kierlighed til den store Regent, som hersker over Eder og vil omfatte fine gamle og nye Undersaatter med lige Kierlighed. Kester Eders Blikke paa de med det gamle Frankrig forenede Departementer, og J skulle overalt finde Held og Jndustrie, Kierlighed og Erkiendtlighed imod Regenten. Dette Malerie viser Eder den sikkre lykkelige Fremtid der venter paa Eder. - Hamburgs, Lübecks og Bremens Stater ere ophævede. Den nye Regierings-Commission, har tiltraadt fine Functioner. Coursen paa Kiøbenhavn er i Henburg noteret 860 pr. Ct. A. C. Speciescoursen i Kiøbenhavn 624 1/2 Procent. lesen giøre en Reise til den berømte Directeur Achard i Cunnern forDet russiske Ministerium for det Andre har ladet Major Tjermo¬
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Blandede Efterretninger. til Rusland har han foruden andre Gunstbeviisninger af Keiseren at lære hans Maade at giøre Runkelroesukker. Ved hans Hiemkomsfaaet 20,000 Rubler til et sligt Fabriks Oprettelse De største Stæder i Schwaben have følgende Folketal: Stuttgardstæller noget over 20,000 Jndvaanere, Ludvigsburg 5300, Tabingen 5600, Elvengen 20000, Ulm noget over 10,000, Heilbronn 5800, og Rentlingen 7,600. Efterretningerne fra Nørthinen vedillet at være forrette. Den 21de Januari og Jsen løs ved ommerich om Morgenen tillet; men satte sionen med 17 gods Vand Kl. 10 om Formidda er ved Derrinck. I Hanvende ved Calkav, fre Fierdingvei ovenfor Emmerich, er Digen sunken og hele Egnen staaer under Vand.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
J forrige Aar ere i Turin 2911 fiederhængte Vogne, der i Middeltal udgjøre 8 Vogne om Dagen, og 14,037 Læsvogn, som udgjøre i det daglige Middeltal 38 Vogne ; endelig 37,250 Mulder eller Heste, dagligen alt saa over hundrede, komne af Napoleont herlige Vei over de Bierget Cents.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Jndenlandske Ctterretninger. Askebong, den 31te December 1810. J Nordlandenes og Finmarkens Amter ere fra 24de Junii 1809 til 24de Junii 1810 copule, de rede 462 Par, fødte 1801 ægte, 131 uægte og 54 Jndfødte Børn; 2 døde 2353. 21 epnaaede en Alder i mellem 90 og 100 Aar. Blandt sit de Døde vare 100 omkomne paa Søen, 2 ellers druknede, 2 faldne igiennem Jsen, 2 drædte ved et nedstyrtende Jisbierg, 1 ved Sned stred, 1 styrret ned af et Frild, 2 qvalte i Snefog, 1 død af et Saar, og som han fik i Slaget med de Engelske ved Hammerfæst, 2 af Børnekopper, 2 af venerisk Syne, 2 af Kræft, 5 af Radesyge, 6 af Flik feder, 15 af Hunger, 5 af slet Føde, 5 i Barselseng. 2 ere blevne i myrdede, 3 høre omdragt sig selv, 2 ere fundne døde, 1 qvalt under 2 et Læs Brænde.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Aalborg, den 11te Februar. Fra Skagen er hertil bleven indberettet, at der den 8de dennes viste sig en engelsk Sleov of War og en Kutterbrig, som holdt det krydsende tæt Norden for Landet. De holde sig Vesten for Revet. Ligeledes har et Far øi, som ligner en 1 norsk Slup efter et Provideringsfartøi, et Par Dage forud holdt det be krydsende, strindom under dansk Flag. Det har Samqvem med de 2 andre. Captain Westerhoz, der commanderer ved Skagen, troer at et det er et norsk Transportskib som Fienden har taget. Efter den Stilling disse fiendtlige Fartøier have valgt, synes man med Vished at kunne antage at det er deres Hensigt at oppasse de Fare og tøier, som for nærværende Tid afgaae fra Norge til Jylland; thi saa længe de beholde samme kunne de lagttage baade de Fartøier, der om løbe Vestkysten, saavelsom dem der søge Fladstrand.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Fladstrand, den 10de Februar. Fienden har siden den 6te igien havt Stade under vore Kyster. U der Skagen krydse en Slo af War og en Cutterbrig, samt en liden Cutter.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Helsingøer, den 16de Febr. En svensk Skonnert, som har lagt her paa Rheden, lettede Jgaar Eftermiddags og stod Nord paa Sundet er frit for Jis.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
2 danske Sorofficerer Dickmann og Weidemann, afgik i Dag herfra 11 til Helsingborg.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Helsingøer, den 17de Febr. Jgaaer Eftermiddag som en fo stokker Galease Sønden fra og passerede Sundet ud. Den var lastet med Korn og bestemt til Gothenborg, J Hornbeks Bugten ligge 3 fra Norge kommende Coffardiemænd nemlig : 1 Galease, 1 Slup og 1 Kutter. Sundet er aldeles frit for Iis. Herfra ere ingen fiendtlige Stillere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Vatteriet Trekroner, den 16de Febr. Et Pintskib lettete paa Rheden igaar Middags og vilde store Syd efter; men maatte siden for Stille ankre under Batteriet. En Deel Driviis sees komme : Syd fra. Syd fra ere 7 Fartøier inddrasserede, der alle ere blevne advarede at søge Havnen, for at være sikkrede for den Flugt Jisen i Fremtiden vil tage. Endnu ere 2 Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Batteriet Trekroner, den 17de Febr. Jmellem Lunetter, og Toldboden er Farvandet nu næsten tillagt. Jgaar indpasserede Sydfra Lods=Cutteren Ternen, 1 Brig, 1 Slorp og 8 Jager, af hvilke sidste 2 tilligemed Cutteren ere indlagte og fortøiede her i Havnen, Nord efter er 1 Galeas udpasseret.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Batteriet Trekroner, den 18de Febr. Som er af og til opfyldt med megen Jis, der som oftest forbyder Samqvem med Landet Syd fra er udpasseret et Piakskib, som ved Priisretten paa Bornholm er tilkiendt Kaperfører Jpsen, at hvem det hertil har været opbragt.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Kiøbenhavn, den 18de Februarii. 3 Gaar at Kl. 11 udbrød pludselig en stærk Jldebrand i et Udhuus hos en Huusmand, Niels Jansen, i Sundbyevester paa Amager. Juden mærkedes ei at Beboerne, førend selve Vaaningshuset var antændt. Nøgne maatte saavel de, som Raboen, af samme Navn, hvis Huus ogsaa strax, da Vinden har derpaa, tændtes i Lue, for ade deres Vaaninger. I et tredie Huus var der Jld 2 a 3 Gang, men ved Sundbyevesters Jndvaaneres Anst ængelser med at kjøre Vand og slukke, og ved 3 fra Kiøbenhavn pask tillende Sprøiter, der naaede Drandstedet, Kl. 1 1/2, reddedes dette tær op til Brandstedet stødende Huus. En Lykke ellers for Byen, at Vinden i det samme sprang om fra Vesten til Syden. Kl. 4 1/2 forlode Sprøiterne fra Steden Brandstedet, da Jlden ved den Tid ganske var slukket og al Fare forbi.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Under 5te dennes har det Allernaadigst behaget Hs. Majestæt at beskikke den hidtilværende Charge d'Affaires i Hamburg Ligationsraad, Rist, Ridder af Dannebrog, til Allerhøistsammes Commissair hos den i Hamborg værende keiserlig franske Regierings-Commission samt til at bestyre de danske Consulat Anliggender sammesteds.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Under 13de dennes har det Allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Soldat af det oplandske Regiments vaageske Compagnie Tosten Rasmussen, for den af ham under Krigen med Sverrig i Affairen den 19de April 1808 ved Torvered udviste Bravoure, til Dannebrogsmand.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Fraagen den 15de Februar forrigste Hr. Processer Osted i det Danske Videnskabets Silsted Fortsættelsen af sin Undersøgelse over de første Sunde til at chymisk Virkning:
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Paa Generalpostdireconens allerunderdanigste Forest ling her Hr. Majestæt, under 4de d. M., allernaadigst beda et at resolvere, at Taxten for Vognmandslagene og dem, som ellers afgive Befordring, maa forhøies saaledes: For Kiøbenhavn og de øvrige Stæder i Sielland for B fordring med de onordnede holstenske Vogne og med Forspænd hee, til 2 Rdlr. hver Miil for hvert Par Heste, samt for de mindre Pesteraae til 1 Rdlr. 4 Mk. hver Miil, og at denne Taxt ligeledes maa slæ de for Kiøbstæderne Colding og Ribe i Jylland, naar derfra afgiørs Befordring til noget Sted i Hertugdømmene, hvor de Riisende desuden paa Ankomststedet skulle betale Postillionerne Drikkepenge i schlervig helsteensk Courant, efter allerhøieste Resolution af 10de Mai f. A. For Fyen samt paa Hovedrouten mellem Snoghøi og Colding i Jylland, til 1 Rdlr. 4 Mk. hver Miil for hver Par Heste til Forsvand og de holstenske Vogne, og til 1 Rdlr. 3 Mk. hver Miil for mindre Postvogne. For Jylland med de foranførte Undtagelser, saavelsom for Møn Falster, Lolland og Langeland, til 1 Rdlr. 4 Mk. hver Miil for hvert Par Heste til Forspænd, og for Vognbefordring 1 Rdlr. 3 Mk. hver Miil. For en Hest til en ridende Estafette, 1 Rdlr. 2 Mk. hver Miil i hele Danmark. At al Retourde fordring skal, efter Hs. Majestæts allerhøieste Resilution af 4de Decbr. 1809, betales med 3/4 Dele af denne saaledes forhøiede Text. At denne forhøiede Taxt, som strax træder i Kraft, ligesom den paa ethvert Sted vort er kundgjort, skal vedvare indtil Octo er Maaneds Udgang indeværende Aar, og at der til den Tid, og i Fremtiden, saalænge Krigen vedvarer, skal tvende Gande aarligen, nemlig i April og October Maaned, giøres Hs. Maj stæt allerunderdanigst forestilling, om Taxtens Bestemmelse fra den næstfølgende Maaneds Jndtrædelse; og endelig :At de i Forordningen af 27de Januar 1804. 5 57, bestemte Tilsigelsespenge maae, indtil et Aar efter Freden, to ler 6 til 10. Sk. for hvert Par Heste til Vanbefordring, og ligesaa for Courerer og Estafetter, om end de til ikkun bruges en Hest, hvor Opsmændene skulle holde en Bog, hvori enhver kan til alle Tider paa Dagen enten selv indtegne sig, eller forlange sig af Opsynsmanden inddregt net til at reise med Extrapost, naar der maatte mælde sig Reisende, som til Besparelse ville deeltage i, at relse med samme Befordring til lige Bestemmelsested, hvilken Bog bestandig skal ligge aaben til Enhvers Eftersyn hos Opsynsmændene, som tillige deraf skulle meddelt dem som ved Budsendelse forlange det, Efterretning om, hvem og til hvilket Sted der maatte have mældt sig Reisende, som 2 skede, i Forening med andre, at tage Extrapost Befordring, men at det iøvrigt overlades til dem, som saaledes ville reise fælleds, at træffe indbyrdes den videre fornødne Aftale med hinanden.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Under 8de Febr d. A. er igiennem det danske Cancellie ud færdiges et Reglement for Faaborg Kiøbstæds nye Kirkegaard.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Under 1ste dennes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at resolvere, at Den Lang land maae erholde sin egen Amtsprovst, der skal vedblive at være Sognepræst, samt holde og lønne en personel Kapellan, paa samme Vilkaar, som de hos Amtsprovsterne ansatte personer Kapellaner; at Præstetienden af 300 Tønder Hartkorn ved indtræffende Vacanser, henlægges til Amtsprovstens Lønning, hvorimod da 50 Rd., som Grev Ahlefelde Laurvig imidlertid har tilbuden til dette Ølemeed, bortfalde, samt at bemeldes Grev Ahlefeldt Laurvig maa overtage Amtmendens Vices som Skoledirecteur, og med Amtsprovsten udgiøre AmtsStoledirectionen, hvilken i alt har at holde sig Reglementet for AnnueSkolevæsenet paa Landet i Sielland med filke Øer, dateret den 10de October 1806, efterretteligt. Ligeledes har Hr. Majestæt under samm. Datun allern adigst beskikket Sognepræsten for Snøre og Staarnse Menigheder, Pra en Sax orph. til, herefter at være Amtsprovst paa Den Langeland, dog at Amtsprovst Wedel besuagtet vedbliver at hære de ham ifølge Forordningen af 5te Decbr. 1806, af Kirkerne paa bemelde De tilkommende Jndtægter, saalænge han forbliver at være Amtsprovst over Svendborg Amt.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
J forrige Aars Statstidende Nr. 100 findes under Artikken Stock holm den 10de November følgende anført: Efter at have overveiet Hs. Kongel. Høiheds Helbreds Tilstand for Hans Ankomst til Sverrig, har Vort Collegium Medicum fundet sig foranlediget til at slutte, at høibemeldte Fyrste allerede i Norge havde samlet paa og haaret Sæden til den chroniske Sygdom og de deraf foraarsagede Krampetrækninger, hvilke man ligeledes har seet Ham at have der a.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Det er ikke ubekiendt, at jeg, i Følge en Anmodning, som Livmedicus, Wegel, efter Hs. Kongel. Svenske Majestæts Befaling, tilstillede mig, har afgivet en Beretning om Hs. Kongel. Høiheds Kronprinds C. Augusts Helbreds Ti stand, medens Han var i Norge. Man kunde altsaa letteligen falde paa den Formodning: at orenanførte Collegii Medici Slutning tildeels kunde grunde sig paa den Beretning jeg havde givet, og at jeg kunde have tilladt mig deri at anføre den aabenbare Usandhed at H. K. H. i Norge havde havt Anfald af Krampetrækninger. For at tilintetgiøre en saadan Mistanke, maa jeg altsaa herved bekiendtgiøre: a) At min Beretning afgik med Posten fra Christiania den 3de No. vember f. A., og kan altsaa ikke have givet nogen Anledning til det Sønske Collegii Mediti Slutning, da denne lerede er afg. K.,ver den 16de Julii og bekiendtgjort den 7de November. b) At jeg tilligemed ovenomtalte Anmodning fra Livmedicus Weigel erholdt et trykt Exemplar af alle de Forklaringer, som vare indkomne til Collegium Medicum i Anledning af Kronprindsens Død, hvilket tillige indeholdt Collegiets Slutliga Utistande. Da jeg heri fandt følgende Ord: Collegium troe sig hafva full Anledning till det pastende, at H. K. H. redan i Norrige Samlat og hurit fra till den hroniske Sukdom og deraf uppkomna krampot, hvoraf man Sett Honom afven der anfallas &c. endte jeg min Beretning saaledes : tilsidst maa jeg anmærke, i Anledning af Collegiets Sluttiga Ut stande paa. 94, at dersom Ordet Kran por ikke har anden bemærkelse i det Svenske Sprog, end Krampe i det Danske; saa er det mig og alle, som jeg har talt med desangaaende, aldeles ubekiendt, at H. K. H. her i Norge nogensinde har havt saadanne Anfald. Under 14de December tilskrev Livmedicus Wrige, mig, at Ordet Krampor betyder i det Svenske Sprog noget ganske andet end Krampe. Det er et generelt Udtryk, som benyttes for at beskrive alle Slags chroniske og acute Upasseligheder, hvilke ofte plagten Patirat, og ei ere saa betydelige, at man vil betegne dem med Navnet Sygdom. Da L. M. Weigels Brev, som jeg først maatte opvedie, for et faae den nødvendige Oplysning, ikke kom mig tilhænde førend den 17dt Januar, har jeg ei før kunnet lade denne Bekiendtgiørelse indrykke. Christiania, den 19de Januarii 1811. Thulstrup, Stadschirurg i Norge.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
(Jndsendt.) Det Kongelige Skolelærerseminarie i Skaarup, den 5te Februarii.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
Hs. Majestet, vor allernaadigste Konges Fødselsdag den 28de 1 Januar blev her høitideligholdt paa følgende Maade: Efter at Stminarie Forstanderen Hs. Høiærværdighed Hr. Amtsprovst, Dr. og Ridder Wedel havde Søndagen forud ladet det bekiendtgiøre for Menigheden at en høitidelig Gudstieneste blev holdt i Kirken Hs. Majestæts Fødselsdag, begyndte man den Dag at ringe med Kirkens Klokker til Kl. 11 tadtil Høitideligheden begyndte Kl. 1. Alteret var forusmykket med en Decoration, hvori Hr. Majestæts Navn, den 28de Januar m. v. vare anbragte. Da Vedkommende af Egnens Honoratiores, som vare indbudne hertil, og en Deel af Menigheden havde taget Plads i Stolene, istemtes en passende Palme akkompagneret at Orgelet, af samtlige Seminarister, som i deres simple, men smagfulde Uniform stode i Choret tilligemed øverste Classe af Skolen. Efterat Palmen var udsiungen, traadte Amtsprovsten frem, og i en særdeles skiøn Tale fremstillede et trofest Folks Ønsker for den huldeste Landsfader paa Hans Fødselsdag. Efter To len blev en Choral og andre Sange, tildeels forfattede til denne Høitidelighed, afsiungen. Til Middag vare Egnens Honoratiores tilligemed samtlige Seminarister, i alt nogle og 60 Personer, indbudne af Amtsprovsten. Ved Enden af Maaltidet, da Lysene vare antændte, frembragte Amtsprovsten Hr. Majestæts Skaal, ved hvilken Leilighed, et Dakke, som skiulte en til Dagen passende Transperant, der var an og Fleres Skaaler bleve der Sange afsiungne. Høitideligheden slutte Magt i et af Hiørnerne af Salen, blev borttaget. Ved Hs. Majestæts des ved et Bal, og det hele med de oprigtigste Ønsker og Velsignelser, over den frommeste Konge og det kiere Fødeland. Scalene Grande dignietis egnestie ilassimi Dri A. C. T. ColaSer Reg Maj. I Consiliis Conferentiarum &c. Herita egregst si cupit noscere viti cui cordis exinia et ingenii pariter dona, et gloria doctrine, nee non comtas dulis, inqve munere vittut, sic quoqve debitus honor, aspice mode Coldiun et quod queris habes. Kbhaff.
Berlingske Tidende, 1811-02-18
J Anledning, at Hr. Justitsraad Bærens blev meddeelt Dannebrog Ordenen. En Mand, som Kundskab, Fliid, trættelig anvender, faaer Kongens Hæder Løn her værdig og fortient; sin virksom Bane han med dobbelt Lyst fuldender, naar elsket Konge har hans Stræbsomhed erkiendt. Kobbes. Hinrich Carstensen Feldstedt junior, den 15de Januarii Vindselig og uventet frares Døden mig min elskede Mand, Kiøbmand d. A i hans virksomme og menneskekjerlige Livs 43de Aar. Med veemodsfuldt Hjerte bekjendtgjør jeg dette for hans og mine udenbyes Paarørende en Venner, for hvem hans Hiertes Godhed og Venskab vil være uforglemmeligt. Kun Haabet om igjen at sees er istand til at lindre min og mine grædende Børns Smerte over denne tidlige Skilsmisse. Bregitta Johanna Feldstedt, fød Lind. Venner, at den af ham førte Handel bliver uhindret fortsat af mig under Tillige bekjendtgjør jeg herved ærbødigst for min salig Mands samtlige det gamle Firma: Hine. C. Feldstedt junior, Flensburg, den 17de Januar 1811.