Berlingske Tidende, 1786-10-13
De i Listen for 1785 under No. 49 blant de praktiske Priismaterier for Biestader med veloverfødte Bier udsatte Premier, tilkjendes følgende, nemlig: J Siellands Stift. 166. Gaardmand Peder Christensen i Bregninge Bye, paa Callundborg Amt, tilkjendes for 36 veloverfødte Biestader, den for ikke mindre end 30 Stader udsatte Premie af 15 Rdlr. 167. Gaardmand Jens Niclausen i Grønholt, under Svenstrups Gods paa Roeskilde Amt, tilstaaes, for 20 veloverfødte Biestader, den for samme Antal udsatte Premie af 10 Rdlr. Af de for Huusmænd i samme Stif særskilt udsatte Premier tilkjendes: 168. Huusmand Søren Philipsen i Stupperup Bye, Borup Sogn, Roeskilde Amt, for 19 veloverfødte Biestader, en Premie af 10 Rdlr. 169. Huusmand Jens Jespersen i Thuse Bye paa Holbeks Amt, som har tillagt 9 veloverfødte Biestader, hvilke har givet 10 Sværme, tilstaaes en Premie af 3 Rdlr. som dog i Betragtning af Mængden af Sværmene forhøies til 5 Rdlr. 170. Huusmand Niels Pedersen i EnderopBye paa Cronborg Amt, gives for 3de overfødte Biestader, en Belønning af 2 Rdlr. J Fyns Stift: 171. Huusfæster Hans Jensen Snedker udi Slude Bye, Frørup Sogn, tilkjendes en Premie af 10 Rdlr., for 15 veloverfødte Biestader, som har givet 9 Sværme. J Aarhuus Stift, 172. Bonden Laurs Christensen af Aarsbechhuset, Laasbye, Sogn, Schanderborg Amt, tilkjendes for 30 vel overfødte Biestader, som har givet 19 Sværme, en Premie af 15 Rdlr. Men da man af hans indsendte Regnskab over hans Biehuusholding kan see, at han maae have rygtet sine Bier meget vel; saa tillægges ham end ydermere, til et AgtelsesTegn, den tredie Sølvmedalje. Videre anført under No. 203. De for Fiskerie med Drivgarn i Jsefjorden under No. 57 i Listen for 1785, udsatte Premier, tilkjendes følgende, nemlig: 173. Fiskeren Christian Petersen paa Jægerspriis, tilkjendes den i denne Henseende udsatte første Premie af 30 Rdlr., for i 1785, ved Hielp af hans Kone, at have fanget 49668 Skykker Sild, Torsk, Steenbidere, Tunger, Flynder, Pivarer m. m. 174. Fiskerne Hans Jochumsen, Johan Pedersen og Anders Sørensen af Svan holms Gods i Kundbye Sogn, Roeskilde Amt, haver i 1785 fanget 4505 Stykker, nemlig: Torsk, Flyndere, Tunger, Pivarer, Sild og Makkel. Dem tilkjendes til indbyrdes Deeling, en Belønning af 6 Rdlr. 175. Hjulmand Ole Johansen paa Jægerspriis, har i 1785, for det meste ved Krog, fanget 4938 Aal. Han har tillige ladet bevidne, at han er den første, som for 30 Aar siden har begyndt at fange Aal der med Krog, hvortil han og har opmuntret andre, som til hans største Fornøielse har fulgt ham. 3 Fattige Koner har allene fortjent hos ham i afvigte Sommer, for Reger til hans Kroge, 20 Rdlr. Skjønt Selskabet har allene udsat sine Premier for Fiskeriet her, paa Vilkaar, at Fangsten skede med Drivgarn; saa til kjender Selskabet ham dog en Belønning af 10 Rdlr. Forpagter Caspar Hansen sammesteds har vel i 1785 fanget 28372 Stykker af forskjellig Fisk. Men da han i Aaret 1784 fik den første, og i 1785 den anden Premie; saa maae Selskabet, med al Agt for hans Flid, forbigaae ham. 176. J Anledning af de under No. 61, blant de praktiske Priismaterier, udsatte Premier for beste Sorter Øll, bryggede til Salg i de danske Kjøbstæder, er fra Viinhandler Johan David Hartmeyer i Apenrade indkommen en Prøve af stærkt Øll som i hans Huus er brygget paa engelsk Maade. Selskabet har befundet de indsendte Prøver ved Flaskernes Aabning, at have den behagelige pirrende Lugt af Humle, som er det engelske Øll saa sær egen: det var klart, ikke fyrligt, og havde et temmelig fast staaende SkumMaltet, som han forbruger til sit Bryggerie, gjøres i hans Huus paa engelsk Maade ved Steenkul. Da disse Ølle Prover, som vare af Marts Maaneds Brygning 1785, vare de beste af alle hidtil til Selskabet indkomne, saa tilkjendes Hr. Hartmeyer en Belønning af den første Sølvmedalje, med Tillæg: at Selskabet videre vil belønne ham, naar han vedbørligen beviser, at udskibe sit Øll i betydelig Mængde til fremmede Steder. 177. Baand=Fabrikør Georg Leonhard Serin her i Staden, har i nogle Aar med megen Flid ladet sig det være angelegen, at faae anlagt et Floret Spinderie paa Landet i Dannemark, hvorved endeel Penge kunde spaa res, som udgaaer til Ostindien og udenlandske Steder, for Floret-Spind, hvorfra alle Fabrikantere, indtil den Tid, har maattet lade det komme. Ved adskillige lykkelige sammenstødende Omstændigheder er hans Forsæt og saa ved gaaet for sig, at dette hans Spinderie, og i Følge deraf, et Barattes=Baand=Væverie, har nu i en Tid af 3 1/2 Aar, siden dets Begyndelse, opnaaet stor Fuldkommenhed. Da Hr. Serin havde udladt sig for Sognepræsten Hr. Thomas, Severin Heiberg, til Saabye og Kidserup Menigheder paa Roeskilde Amt, med hans Ønsker i ovenmeldte Henseende, udsøgte Hr. Heiberg en duelig Kone i sine Sogne, som han indsendte til Fabrikøren her i Staden, hvor hun i en Tid at 12 Uger fuldkommen blev oplært i Floeet=Spinderiet. Strax efter hendes Hjemkomst, og efterat den Kongelige Fabrik Direktion tillige havde forsikkret ham Hielp til en Læremoders Løn, Spinderedskaber med videre, indrettede Hr. Heiberg en Stue i sin Præstegaard, hvor ovenmeldte Kone, som Læremoder i Floret=Spinding, kunde undervise Unge og Gamle i hans Sogn. Dette har hun og, uagtet mange i Begyndelsen mødende Vanskeligheder, saa lykkelig fortsat, at der for nærværende Tid haves over 100 Spindere i bestandig Arbeide, saavel Børn fra 5 Aar, som voxne og gamle Folk, som aarlig spinder 1200 Pd. Floret til Hr. Serins Fabrik. Hr. Etatsraad Bartholin Eichel, paa Aastrup, paa hvis Gods dette Spinderie, fornemmelig har trukket sig hen, har meget bidraget til denne lykkelige Fremgang, ved det han aarlig skienker nogen Udviisning til Varme i Spindestuen, og i Begyndelsen af Anlægget ved hans Nærværelse gav Arbeiderne noget til Opmuntring, og indprentede dem det rette Begreb om et Arbejde, hvis sande Nytte de ikke kunde, eller vilde indsee. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)