JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Justitsraad og Kammer=Advocat, Johan Martin Schønheder paa Embeds Vegne, contra Morgenstierne. - Niels Hansens Enke med flere Contra=Citantere og øvrige Jndstævnte.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Under denne Sag ere samtlige Vederparter sagsøgte til Betaling med Penge af efterstaaende Fourage, deels fra 26 Octbr. 1797 til 26 Octbr. 1798, og deels fra sidstnævnte Tid til 26 Octbr. 1799, hvilken Fourage, i Følge Forordningen af 28 Julii 1784 var udskrevet til Husar-Regimentet og Land Cadet Compagniet. Derom er ved Kiøbenhavns Amts Birketings Dom af 17 August 1801 kiendt: 1) at de i Hoved Stævningen under denne Sag indstævnte og anførte under No. 1, 3, 4, 8, 9, 12, 16, 19, 20, 21, 22, 24. 68, 69, 71, 13 og 74 bør hver især at betale Citanten Amtsforvalter Andersen i Sagens Omkostninger 5 Mk. 2) De ved ommeldte Stævning indstævnte og anførte under No. 2, 5, 15, 17, 18, 23, 26, 27, 30, som er Anders Olsen af Maalow, 36, 37, 42, 43, 44, 45, 48, 56, 57, 58, 60, 61, som og de under No. 62. anførte 23 Huusmænd af Hersted Øster, 63, 67, 70, 72, 75 og 76, som er Smeden Møller af Bagsverd bør, hver især, til Citanten Amtsforvalter Andersen betale den af den skyldige, samt paastævnte og tilbagestaaende Fourage med Penge, beregnet efter den Priis, som bemeldte Fourage efter lovlig Omgang af uvillige Mænd maae blive bestemt at have været i paa den Tid, den var forfalden til at afleveres, og efter den Beregning, i Henseende til Penge=Summens Qvantitet, som den, eller de dertil berettigede derover forfatter; saa bør de og, hver især, at betale denne Sags Omkostninger til Citanten med 5 Mk., dog ophæves Processens Omkostninger, i Henseende til indstævnte Jens Rasmussen af Herløw, som i Stævningen er at ført under No. 10 og 56. Derimod bør, 3) Citanten Amtsforvalter Andersen at betale til de indstævnte Christian Sørensen i Kirkeværløse og Jens Jbsen i Hvidovre Sagens Omkostninger til hver især med 6 Rdlr., og for deres videre Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Dom J Henseende til Jony Laurenzy og den under No. 63 benævnte Ole Mortensen afvises Sagen til nye og lovligere Jndstævning. Niels Hansens Enke med de flere Jndstævnte, Kammerherre Krogh undtagen, bør, hver for sig, til Amtsforvalter Peter Andersen betale Værdsen af den paastævnte resterende Fourage fra 26 October 1797 til 26 Octbr. 1798, og for sidstnævnte Tid 26 October 1799 med Penge saaledes: til Ritmester Hein 23 Mk. for hver Tønde Havre, 34 s. for hvert Lod Høe og 32 sk. for hvert Lpd. Halm. Til Ritmester Bülow for Restancen fra Aaret 1797. 4 Rdlr. for hver Tønde Havre, 28 sk. for hvert Lpd. Høe og 24 s. for hvert Lispund Halm, samt for Restancen for Aaret 1798, 4 Rdlr. for hver Tønde Havre, 34 sk. for hvert Lpd. Høe og 32 s. for hvert Lpd. Halm. Til Major Lorentzen, 4 Rdlr. for hver Tønde Havre, 28 sk. for hvert Lpd. Høe og 30 sk. for hvert Lpd. Halm. J Henseende til Processens Omkostninger for Birketinget bør Birkedommerens Dom ved Magt at stande. J Salario til Kammer=Advocaten for Høiesteret betale Contra=Citanterne og de Jndstævnte, een for alle og alle for een, 40 Rdlr. og til Justitkassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Dito Dato. No. 55.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Mødteselv. - Procurator Peter Severin Gregersen, contra Klingberg. - Capitain Spreckler og Second=Lieutenant Lorenz Christian Bruun. Nærværende Sag angaaer nogle formeentlige Fornærmelser, som skal være foregaaet mellem Parterne og Aftenen den 29 Junii 1800. Derom er ved Kiøbenhavns Politierets Dom af 26 Januar 1801 kiendt: Den af Citanten om og mod Capitain von Spreck er giordte fornærmelige Beskyldning og Sigtelse bør død og magtesløs at være, og ei komme Capitain von Spreckler til Forkleinelse paa Ære og Værdighed, gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorimod fornævnte Gregersen for sit saavel i denne Henseende, som imod Vagt Commandeuren Lieutenant von Bruun af Hans Kongelige Høihed Arveprindsens Regiment udviste utilbørlige og lovstridige Forhold, bør døde i Mulct til Politiekassen 40 Rdlr. inden 3de Solemærker under Lovens Tvang Dom: Politierettens paaankede Behandling og Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Procurator Klingberg for Høiesteret betaler Procurator Peter Severin Gregersen 40 Rdlr. og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Tirsdagen den 28 Junii. No. 106. Schønheder. - Gaardmand Hans Andersen, contra Rottbøll. - Forvalter Klein paa Communitetets Vegne.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Denne Sag angik Konge Korn Tiendens Ydelse af Citantens Gaards Hartkorn, som Commuuitetet formeente at skulle svares in natura, da derimod Citanten troede fremdeles som hidtil at burde yde den med Penge, da han hører under Jydstrup Sogn, til hvis samtlige Gaardmænd Kongetienden er sæstet for 3 Mk. 10 s. aarlig pr. Tønde Hartkorn, med videre. Derom var ved Siellands Landstings Dom af 7 Ju til 1802 saaledes kiendt: at Hans Andersen bør inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven, betale den forstævnte Tiende Afgivet for Aarene 1798 og 1799 med 14 Rdlr. 3 Mk. 12 s., og for Aarene 1800 og 1801 efter uvillige Mænds Skiøn; hvorimod han for Fremtiden bør yde sin Tiende in natura efter Loven det øvrige bør Hans Andersen for Communitetets Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Derimod var ved Skjoldenesholms Birke paadømte tingsdom af 21 Marts 1801 saaledes kjendt: at Hans Andersen bør til det Kongelige Communitet betale for sin Kongetiende for Aaret 1798 og 1799 38 Rdlr. 5 Mk. 8 s. med Renter fra den 1 August 1800 til Betaling skeer, samt for Fremtiden, saalænge Fæstet vedvarer, at levere Tienden nu Natura til Fæsteren Major Neergaard, under 4 Mk. daglig Mulct til Waldsøelille Sogns Fattige for hver Dag han herudi sidder Dommer overhørig, og beregnes fra den Tid han anstundende Høst har sin Sæd høstfærdig; saa betaler han og udi denne Sags Omkostninger 12 Rdlr. Dom: Naar Hans Andersen fremdeles, som hidtil, for hans Andeel af Jydstrup Sogns Kongetiende betaler for hver Tønde Hartkorn, som hans i fæstehavende Gaard er matriculeret for, aarlig 3 Mk. 10 s., med videre, efter Fæstebrevet af 2 Januar 1789, bør han for Forvalter Kleins, paa Communitetets Vegne, hans Tiltale i denne Sag frie at være. Dito Dito. No. 108. Klingberg. - Fæstehuusmand Johan Dam, contra Bilsted. - Sognepræst Hr. Andreas Wilhelm Ambders.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Sagen vedkommer 2de Hoveders Græsning i Præstegaardens Marker, som Johan Dam urettelig paastaaer sig at tilkomme. Ved Siellands Landstingsdom af 9 Junii 1802 er kiendt: at Herredstingsdommen frafaldes, og bør ikke komme Præsten Ambders til Fornærmelse eller Penges Udgivt i nogen Maade, men han bør for Johan Dams ubefølede Tiltale i denne Sag aldeles frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Derimod er ved Underretsdommen af 31 Octbr. 1801 kiendt: 1) at indstævnte Hr. Ambders bør inden Marts Maaneds Udgang tilstundende Aar, under 2 Mk. daglig Mulct til Sognets Fattigkasse, enten udlægge Johan Dam 3 Tønder Land geometrisk Maal, Widdelsort, paa et beqvemt Sted med fornøden Vei og Adgang i Præstegaardens Mark for en passende aarlig Afgivt, enten efter Forening, eller i al Fald Landvæsens=Commissionens Bestemmelse, eller og til 1 Maji samme Aar anvise ham fornøden og forsvarlig Græsning til 2de fulde Hoveder i samme hans Mark og under lige daglig Mulct, imod aarlig Græs gield 2 Rdlr. pr. Høved. 2) Bør han til Citanten betale den Skadegield, ham er foraarsaget at have og holde sine 2de Køer paa 2de adskildte Steder i Græs de 2de sidste Sommere, med 6 Rdlr. 3) Betale i Sagens Omkostning 8 Rdlr. for forvoldte Reise og Sinkelse, med videre. 4) Ligeledes til Citantens Sagfører Procurator Schaltz, i Følge Forordningen af 3 Junii 1796 5 42 et billigt Salarium med 12 Rdlr., og 5) til Justitskassen som Tabende, i Følge Forordningen af 23de Decbr. 1735 dens 1ste Art., Dom og Segle Bekostning, som er 3 Mk. 4 s. Dom: Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande J Salarium for Høiesteret betaler Johan Dam til Procurator Bilsted 20 Rdlr. og til Justitskassen som Tabende 1 Rd. Onsdagen den 29 Junii. No. 299. Mødte selv.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Procurator Christian Klingberg, som Fuldmægtig for afdøde Oberst William Bartons testamentariske. Arvinger, contra Jngen mødte. bemeldte afdøde Oberst Bartons Enke. Hartiet Barton, nu i Ægteskab, med Thomas Buthler Eyles.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Nærværende Sag betræffer Gyldigheden af den afdøde Oberst Bartons Testamente af 15 Marts 1798 og senere skrevne Codiciller af 31 Marts, 21 April, 1 Julii, 23 October og 30 October 1798, m.v.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Ved Skifte=Commissariernes Decision af 31 Marts dette Aar er saaledes decideret: at FrueHarret, afgangne Oberst William Bartons Efterleverske, nu givt med Thomas Buthler Eyles, bør være berettiget at nyde de hende ved Forligelses=Akten af 27 Septbr. 1798 betingede Fordele, nemlig Renter af afg. Oberst Bartons Elendomme i de engelske Fonds 36291 Livres 15 Schill. 6 Pence, Sterling, indtil et Aar efter fornævnte hendes afg. Mands Død, som indtraf den 24 April 1799, foruden det da løbende halve Aar og Vaaningshuset No. 101, Devonshire, Plads i London, til hendes frie Eiendom, samt desudende i afg. William Bartons Testamente af 15de Marts 1798 benævnte paraphernalia, med Guld= og Sølvtøi, Huusgeraad, Kareth a. i London til hendes frie Raadighed, og endeligen den ligesaa i dette Testamente benævnte hele Rente for hendes Livstid af en Capital i Bengalen, som i Følge visse Atter er anlagt for hende, samt hendes og afgangne Mands efterladte Døttre Harriet Silberschieldt og Elisabethle Gross, men i alt øvrigt bør fornævnte afg. Oberste Williom Bartons Stervboe og testamentariske Arvinger for hendes samt nu havende Mands Thomas Buthler Eyles's videre Ankrav og Tiltale frie at være; hvorimod dette Stervboe i øvrigt bør skiftes og deles i Overeensstemmelse med det af afg. Oberst William Barton under 15de Marts 1798 oprettede Testamente og de senere tilfølede Cod ciller af 31 Marts, 21 April, 1 Julii, 23 October og 30 October 1778. Dom: Skifte=Commissariernes Decision bør ved Magt at stande. No. 29. Mødte selv. -
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Procurator Hans Bilsted efter Kongelig befaling, contra Rottbøll. - Arrestanterne Hans Sørensen og Christen Nielsen. Under denne Sag ere disse tiltalte for begaaet Hestetyverie Derom var ved Bidstrup Gaards Birketingsdom af 31 Maji dette Aar dømt: at Arrestanterne bør kagstryges og derefter arbeide i nærmeste Fæstning deres Livstid, samt een for begge og begge for een erstatte Præsten Hr. Haar den stiaalne Hestes Værdie med 40 Rdlr., saa og paa samme Maade betale, de af deres Action, Tiltale og Defension, tilligemed deres Afstraffelse foraarsagede Omkostninger, m. v. Dom: Hans Sørensen og Christen Nielsen bør stryget til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning deres Livstid; saa bør de og, een for begge og begge for een, erstatte Sognepræsten Hr. Haar Værdien af den stiaalne men ei tilbagekomne Hest med 40 Rdlr., samt hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Dito Dato. No. 300. Mødte selv. Over=Auditeur Peder Rosenstand Gol ske efter Kongelig befaling, contra Haagen.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Arrestantinden Else Cathrine Lassen, afgangne Sadelmagersvend Henrich Møllers Enke. Hun er tiltalt i denne Sag for igientaget Tyverie. Ved Hof= og Stadsrettens Dom af 7de Junii dette Aar er hun tilfunden at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Dom: Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Nr. 303.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
J hans Forfald Procurator Christian Klingberg efter Kongelig befaling, contra Wivet. Dreier. Arrestantinden Johanne Nielsdatter. J denne Sag er hun tiltalt for begaaet Tyverie. Hun er derfor ved Wordingborg Distrikts Birketingsdom af 20 Maji dette Aar tilfunden at hensættes til Arbeide i Møens Tugt= og Forbedringshuus i 6 Maaneder og betale hendes Arrestes og Forflegning, samt denne Actions Omkostninger, m.v. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande. No. Wivet. Engebreth Rasmussen Huusebye, contra Klingberg. Johannes Nielsen Hermansbraatten og Søn Hans Johansen. Nærværende Sag angik den Summa 393 Rdlr. 2 Mk., som Citanten formeente at komme tilgode hos de Jndstævnte for Forbedringer paa den 2/3 af Gaarden Huusebye, hvilken Jndstævnte, som Odelsmand, efter Dom skal være berettiget at indløse. Derom er ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 2den Septbr. 1799 dømt: at Sorenskriverens Dom af 14, August )
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Høieste Rets paadømte Sager. August 1795 tilligemed den foregaaende Sagens Behandling, bør uefterrettelig at være, og ikke at komme Hans Johannesen og Fader Johannes Nielsen til Fornærmelse eller Penges Udgivt i nogen Maade, hvorimod Engebreth Rasmussen, Huusebye bør at betale til Hans Johannesen og Johannes Nielsen Hermansbraatten udi Processens Omkostninger for denne Ret 40 Rdlr. (hvorunder Procurator Hjorths Salarium billiges med 24 Rdlr., og hvoraf de dør betale det stemplede Papiir, Rettens Gebyr for denne Ret og Justitskassens Contingent) samt til Justitskassen 4 Rdlr. Derimod bør Laugmandens paaankede Kiendelse, i Henseende den idømte Kost og Tæring, ved Magt at stande. Ved Christiania, Laugtings Kiendelse af 10 October 1796 er saaledes eragtet: Stevningen afvises, og ber Johannes Nielsen med Søn Hans Johannesen, een for begge og begge foreen, betaleEngebreth Rasmussen Huusebye i Kost og Tæring for Laug tinget 8 Rdlr. Derimod var ved Hiemtingsdommen af 14 Angust 1795 saaledes kiendt: at Johannes Nielsen paa egne og Søn Hans Johannesens Vegne bør, naar han indløser den paatalte af Citanten beboende Gaard Huusebye, foruden den i Laugtingsdommen bestemte Summa, derhos og tillige betale til Citanten for de under denne Aastæds Sag oplyste paa Gaarden anvendte Forbedringer, den Summa 393 Rdlr. 2 Mk., med saa Skield, at denne Dom 15 Dage forud er vorden lovlig forkyndt; saa bør og, da Gaardens Besidder, har Ret til at være skadesløs, Johannes Nielsen, hvad enten Gaardens Jndløsning virkelig paafølger eller ikke, paa egne og Søns Vegne betale til Engebreth Rasmussen denne Aasteds Forretninger og Doms Bekostning med 24 Rdlr. Dom : Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Engebreth Rasmussen Huusebye til Johannes Nielsen Hermansbraatten og Søn Hans Johansen med 80 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-06-02
Dito Dato. No. 9. Wivet. - Engebreth Rasmussen Huusebye, contra for Junii Maaned 1803. Klingberg. - Johannes Nielsen Hermannsbraatten og Søn Hans Johannesen. Sagen angaaer deels Erstatning for Forbedringen paa en Citanten fradømt Anpart i Gaarden Huusebye, som hos Jndstævnte, som Odelsmand, skulle erholdes, deels de i samme Anledning Citanten tilkiendte Dom og Executions Omkostninger. Herom er ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 2 Septbr. 1799 kiendt: at den paaankede Dom af 19 Julii 1797 bør uefterrettelig at være og ikke komme Johannes Nielsen og Søn Hans Johannesen til Fornærmelse eller Penges Udgivet i nogen Maade, undtagen i Henseende den idømte Processens Omkostninger for Underretten, som Johannes Nielsen og Søn bør betale med de Engebreth Rasmussen Huusebye tilkiendte 10 Rdlr. Derimod havde Underdommeren ved fornævnt Dom kiendt: at Johannes Nielsen og Søn, een for begge og begge for een, 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, bør til Engedrets Rasmussen betale : 1) De den sidste efter Dom af 14 August 1795 for Forbedringer paa den ham fravundne Anpart i Gaarden, Huusebye tilgodekommende 393 Rdlr. 2 Mk., dog med Afgang af de 204 Rdlr. 36 s., som Citanten selv ved hans Stevning og Doms Paastand haver til Afgang udi hans hele paastævnte Fordring, som forbemeldt, antaget, og altsaa med 189 Rdlr. 12 s., samt lovlige Renter af disse 189 Rdlr. 12 s. fra 28 April dette Aar, da Gaarden blev de Sigtede ved Execution overleveret, og denne Forbedrings Summa, tillige burde været betalt. 2) De efter Executions=Forretningen af 18 Julii 1796 og paafulgte Auction af 14 October næstefter Citanten tilgodekommende 18 Rdlr. 2 Mk. 18 s.,med Renter deraf fra denne Sags Paastævning den 20 Maji h. A., og 3) J Følge Forordningen af 20 Januar dette Aar, den 265, som de, der have forkastet mindelig Forliig, udi denne Indstævnings og Sags Omkostninger 10 Rdlr. De øvrige Engebreth Rasmussens under denne Sag paastævnte Fordringer bliver af foranførste Aarsager denne Side afviist, og hans Ret ham forbeholden samme, naar Tid kommer, ved lovlig Omgang efter Omstændighederne at søge. Dom : Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Engebreth Rasmussen Huusebye som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
ende Skrivelse fra Algier den 24de April.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Den 21de d. M. kom en af Deyens Officerer til den herværende engelske Consul Falcon, og forlangte at man skulde aabne Consulens Huus for ham. Strax undløbe 2de af Consulens Tienere, og da man ikke kunde finde Nøglerne, bleve Dørene opbrækkede, og man fandt 2de tyrkiske Fruentimmer Consulen erklærede, at de vare der uden hans Vidende og at hans Tienere havde Skyld der. Jmidlertid havde en stor Mængde Mennesker omringet Huset, og Consulen var i største Fare. Begge Fruentimmerne bleve kastede i Vandet, efterat hver havde faaet 500 Stokkeprygl. Da en af Consulene Slaver derpaa havde slagt et for Consulen og hans Secretair ugunstigt Vidnesbyrd, befalede Deyen, at begge skulde reise herfra inden 3 Dage, og var selv personlig tilstede hele Natten, for at skynde paa Udrustningen af det Skib der skulde bringe dem bort. Den følgende Dag erklærede Consulen: Han var kommet til Algier efter sin Konges Oldre og kunde altsaa ikke relse derfra uden hans Ordre." Men umiddelbar efter denne Erklæring kom 6 Mand i hans Huus hvilke bragde ham og hans Secretair, uden at give dem Tiltil at tale med nogen, ombord paa Skibet, der strax gik under Seil.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Constantinopel, den 30te April. J Sultanens Nærværelse er nylig bleven holdt et stort Statsraad for at afgiøre, hvad Partie man vil tage ved en ny Krig imellem Engelland og Frankerig. Udfaldet er endnu ikke bekiendt. En tyrkisk Flaade af 5 Linieskibe, 6 Fregatten og 4 Corvetter bliver udrustet saavel for at beskytte den tyrkiske Handel som for at indkræve Skatten i Archepelagus.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Jtalien, den 15de Maji. Hoffet i Neapel skal allerede foreløbigen have faaet den Efterretning, at 20000 Mand franske Tropper vil komme til at rykke ind i det Neapolitanske. Kongen af Neapel begiver sig igien til Palermo. Endnu den 11te d. M. er et ødrene B. Skib med 400 Mand pohlske Tropper afsela Genua til St. Dominco.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Haag, den 23de Maji. Den franske General Mortiers Hovedqvarteer er nu ogsaa brudt op fra Deventer og skal i Gaar være rykket frem til Crevorden. Det hedder, at dens venstre Fløl skal trænge frem igjennem Westphalen til Fyrstendommene Calenberg, Grubenhagen og Staden Hannover selv, at Centrumet skal besætte det Osnabrückske, den høire Fløi derimod gaae over Ems floden for at marschere til Hertugdommene Bremen, Verden, og Lüneburg og besætte Mundingerne af Elben og Weseren. Armeen forstærkes daglig. - Paa de benthelmske og Overrysselske Grændser skal herske stor Mangel paa Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Paris den 23de Maji. Regieringen har nu sendt følgende Budskab til Senatet, det lovgivende Corps og Tribunattet: St. Cloud den 20de Maji. Budskab.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Den engelske Ambassadeur er bleven tilbagekaldt og ved denne Omstændighed er Republikens Ambassadeur bleven nødt til at forlade et Land, hvor han ikke meere kunde høre Freds ordet. I dette afgiørende Øieblik forelægger Regieringen Dem Frankerig og Europa sine første Forhold med det brittiske Ministerium, Underhandlingerne, som bleve endte ved Tractaten til Amiens og de ny Discussioner, som synes at ende med et fuldkomment Fredsbrud. Det nærværende Aarhundrede og Efterverdenen skal deri see alt, hvad den har anvendt for at gjøre Ende paa Krigens Onde og ved hvilken Moderation og Taalmodighed den har bestræbt sig for at hindre sammes Udbrud paa ny. Jntet har kunne standse Anslagenes Gang, som bleve udkastede for igjen at antænde Tvedragten imellem begge Nationer. Tractaten til Amiens er bleven sluttet midt under et Parties Skrig, som er en Fiende af Freden. Neppe var den sluttet, for den blev en Gienstand for bitter Dadel, Man forestilte den saa skadelig for Engelland, fordi den ikke var beskammende for Frankerig. Strax efter udspredte man Bekymringer og opdigtede Farer, hvorpaa man grundede Nødvendigheden af en saadan Freds=Etat, som var et bestandigt Signal til ny Fiendtligheder. Man beholdt og beholdede hine nedvige Forbrydere, som havde ødelagt deres Fædreneland og som man bestemte til paa ny at ødelægge det. Frugtesløse Beregninger af Had! Det er ikke mere det af Partier og Storme rystede Frankerig; det er Frankerig, som igien har faaet indvortes Ro og er igienfødt i sin Forvaltning og sine Love, som staaer færdig til at falde med sin hele Vægt over den Udlænding, som vover angribe det og forene sig med de Røvere, som en afskyelig Politik atter kunde sætte paa dets Grund, for sammesteds at organisere Mord og Plyndring.