JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-01-16
Den Selveier Anders Pedersen tilhørende Gaard Stenum Sogn og Bye, der staaer for Hartkorn 9 Tdr. Alb., bliver ifølge den hos ham afholdte Fogedforretninstillet til 3de Auctioner: 1ste Gang, Onsdagen den 22de dennes, førstkomment 2den Gang, Løverdagen d. 1ste Febr. og hver Dags Fr. 3die Gang, Mandagen d. 10de Februar) middag Kl. 11 De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir ha Byen, og 3die Auction i selve Gaarden. Med Eiendomme, som strax kan tiltrædes og hvis Bygninger af nye ere opførte for faa Aar siden, følger det i Laden værende Avl og det nedlagte Vintersæd af 7 Tdr. Rug. Gaarden kan iøvrigt regnes blandt nogle af Landets beds Jordeiendomme, og Kjøberen kan gives Haab om, at end af Kjøbesummen deri kan blive indestaaende. Sæbye, den 7de Januar 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
(Redactionen.)
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Den Engelske Krigs=Chalouppe Racehorse er atten til 14de f. M. forulykket ved Jndseilingen i gavnen Douglas, paa Øen Man, 5 Mennesker til ste Livet; over 100 bleve lykkelig bjergede.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Den 21de Novbr. skulde holdes et Veddeløb i Was en, hvortil var gjort betydelige Pareer. En f. Ex. paa sin Hest 800 Slaver, hver Slave regnet til 300 Dollarer.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Bayonne har Eieren af et Caffehuus været kal er Retten, fordi der i hans Huus var blevenFragteligt om Troeshæren og dens Anførere.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
bekjendte Sproglærer og Grammatiker, Johan entin Meidinger, er i denne Tid død i sit Aar. Han nød den sjeldne Skribenter=Lykke leve det 31te Oplag af sin Franske Grammatik, Oplag paa 8000 Exemplarer. Han erhvervede ved en betydelig Formue.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
den 1ste Jan. var Kulden over 14 Grader i Han- og Vandmangelen derhos saa stor, at man i tillige Landsbyer maatte hente sit Vandforraad esten 2 Mile borte.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
J foregaaende Handelstidende meddeles et Udtog af en Dagbog, holden af Kjøbmand Wolff ved Colonien Sukkertoppen i søndre Grønland, for saavidt derved er forklaret, at et Skib med Tømmerlast maae i Nærheden af den Grønlandske Vestkyst være total forulykket i Efteraaret 1821. En Grønlænderinde, som den 20de September var gaaet til Fields for at sanke Bær, blev først Skibet vaer. Bemeldte Kjøbmand Wolff gik, saasnart han underrettedes derom, strax til Fields paa den bedste Udkiksklippe, fik vel Øie paa Skibet; men da Solen allerede var dalet ned bag Klipperne og Tusmørket indfandt sig, samt disig Luft, og da det kulede haardt, saa var Jntet at foretage. De følgende Dage var det ikke, uagtet flittig Udkik, at see. J November saae man fra en Slup der var ude at samle Driv træ, og fra nogle Kajakker, endeel svære Fyrre tømmerstokke, Planker af et Skibsdæk a. drive i Søen. Udskrivterne af Dagbogen er meddeelt for at vedkommende Redere muligen kunne ledes til Kundskab om dette Forliis.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Til førstkommende Paaske kan 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere boesatte paa Landet, blive modtagne paa den kongelige Fødselstiftelse i Kjøbenhavn for at oplæres til Gjordemødre, imod at betale i Rigsbankpenge Sedler og Tegn, for Underviisningen 46 Rbd. 84 s., og for Kosten daglig 40 s. - Læretiden er et halvt Aar for dem der have Nemme og ere flittige, men ellers længere.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Khavns Torvepriser, d. 10 Januar 1823. Rug 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk., Hvede, Rbd. 5 Mk. a 5 Rbd. 4 Mk. 8 s., Byg 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s., Havre 2 Rbd. 2 Mk. 18 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s., Ærter 4 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk.; Alt pr. Tønde, røget Flesk 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Lispundet.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
J afvigte Aar er i Kjøbenhavn ægteviet 833. Par, fødte 3182 Børn (deraf 892 paa Fødselstiftelsen); død 3345 Personer, altsaa 163 flere Døde end Fødte. Blandt de Døde vare 25 Selvmordere. og 32 Druknede. I Hertugdømmet Holsteen, med Undtagelse af Pinneberg og Altona, er i Kirkeaaret 1822 født 12,332 Børn, hvoriblandt 945 Uægte; 6546 Personer ere døde, altsaa 5796 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
I Herskabet Pinneberg er i Aaret 1822 født 11016 Børn, hvoriblandt 49 Uægte; død 593 Peri soner; altsaa 423 flere Fødte end Døde. J Staden, Altona er i samme Tid født 706 hvoraf 63 Uægte, død 605, altsaa 103 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
I Hertugdømmet Slesvig er i samme Kirkeaar født 3774, hvoriblandt 512 Uægte; død 5650; altsaa 3124 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
J Ribe Stift ere i Kirkeaaret 1822 copulerede 1371 Par; - fødte af Mandkjønnet 2550 og af Qvindekjønnet 2484, ialt 5034. De Dødes Antal udgjorde 1523 af Mandkjønnet, og 1540 af Qvindekjønnet, tilsammen 3063. - altsaa 1971 flere Fødte en Døde. - Fødte udenfor Ægteskab: 173. dødfødte: 112 af Mandkjønnet og 78 af Qvindekjønnet. - Blandt de Fødte; 1 Kuld Trillinger og 35 Par Tvillinger. Af de anførte Døde ere 3. omkomne ved forskjellige ulykkelige Hændelser, og have ombragt sig selv. - 243 opnaaede en Alder mellem 80 og 90 Aar, og 35 en Alder mellem 90 til 100 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
J Mariboe Menighed er i afvigte Aar copuleret 10 Par, født 37 Børn, hvoraf 7 udenfor Ægtestanden, død 25 Personer.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
J Slagelse er i afvigte Aar copuleret 34 Par født 123 Mennesker, død 82; altsaa 41 flere Fødte, end Døde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
J Viborg Stift er i Kirkeaaret 1822 copuleret 637 Par, fødte 1993 Børn, hvoraf 169 Uægte, død 1355 Personer. - Af Mærkværdighederne ved de Fødte og Døde uddrage vi Følgende: J FlestumHerred født en Serus ambigui; i Middelsom Herred født et Barn uden Overlæbe (siden død); i SlehrHerred født et Barn, hvis venstre Laar og Been var ubøielig og uden Knæ, paa hvem Fødderne vendte forkeert, samt havde paa Lænden et Stykke Kjød af Størrelse som en Haand (død 2 Maaneder efter Fødselen); i Vildsted og Anner en Kone død efterat have ligget 3 Dage i Barnsnød, uden at blive forløst; og i Sønderlyng Herred, et Fruentimmer opnaaet en Alder af 103 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Udi Aalborg Stift ere i Kirkeaaret 1822 ægte viede 950 Par, fødte af Mandkjøn 1709 og af Qvindekjøn 1496, tilsammen 3205 og desuden 301 uægte Børn; dødfødte af Mandkjøn 58 og af Qvindekjøn 50; døde af Mandkjøn 977 og af Qvindekjøn 977. tilsammen 1954, hvoriblandt 743 Børn under 10 Aars Alder; 256 ere døde imellem 70 og 80 Aar. 129 imellem 80 og 90 Aar og 24 ere døde imellem 90 og 100 Aar; altsaa ere i Aalborg Stift i bemeldte te Aar de dødfødte Børn uberegnede, 1552 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Som Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde fortjener at anmærkes: at et Barn er født uden høire Laar og Been og allene en tynd Hinde bedækkede Dets Mave; et Drengebarn er født med 2 Tommel. singre paa den høire Haand; desuden ere blandt de Fødte 41 Par Tvillinger, hvoraf 5 Par vare dødfødte.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Bekjendtgjørelser. Brandcorpset samt andre gode Mennesker, der saa redehjelpede ved Jldebranden hos mig, den 31 Decbr. f. A., i vidnes herved min og mines Tak, ligesom ogsaa Herr Kjø mand Schytte, der med ædel Velvillie modtog mig, kunmelie og Gods. Aalborg, den 18de Januar 1823. J. Heiberg.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Da jeg Undertegnede efter forfærdiget Mesterstykke, har i holdt Borgerskab heri Byen som Laugs=Snedkermester, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre, for dersom vil forunde mig deres Søgning, at forsvarligt Arbende og reel Behandling forsikkres, samt mueligst billigste PriodAalborg, den 18de Jan. 1823. J. Bech, Snedkermester. Boendes i Skomagergaden Nr. 3de.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Da vi ere endeel Borgere her i Byen, som agter at betideligholdt vores allernaadigste Konges Fødselsdag, følet kommende 28de Januar, med et Bal i forhenværende Kning pen Harmoniens Locale; saa kan flere Borgere og honedre Personer, som vil deeltage i samme Høitidelighed, behagente tegne deres Navne hos W. Feder paa Nørregade i Are 544, fra Dato og senest til den 22de Januar førstkommensaavidt Localet tillader.
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Hos Undertegnede er et Overværelse til Gaden med Seg og Kakkelovn, samt Kost i Huset, om forlanges, at fa tilleie til Paaske Fløttetid for en eller to honette PersoneL. Lundbye, Slagter, d. boendes i Store=Nyegade an
Jyske Efterretninger, 1823-01-18
Proclama. Jfølge en allernaadigst Bevilling, som ved de vedkommenseet, Retter er læst, indkaldes herved sub poena præclusi et pepetui silenti, alle og enhver, der formene sig, at have no hos mig at fordre, af hvad Natur og Beskaffenhed Fordrigen end maatte være, inden Aar og Dags Forløb saadan, havende Krav for mig at anmelde og beviisliggjøre. Aalborg, den 13de Januar 1823. Niels Christian Kavnkilde, Procurator.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Nyeste Postefterretninger. ed Hensyn til de Spansk-Franske og Græsk ske Anliggender, meddeler Postdagen kun et tarveligt Forraad. Saameget synes man at og, da formode, at Krigen mellem Spanien og Fran ikke for det Første udbryder, saasom Talen gra begge Sider angaaer visse betingelser der uden til ville trække Underhandlingerne i Langdrag. alvorlige og strænge Vinter i disse Egne viedraor der vel ogsaa Sit til, for Tiden at afværge det tru Uveir, og saaledes, hvad der nu kun er Forarbesad. Priodning og Uvished, ville vi haabe Fremtiden giver sere og mere authentisk Udvikling af. (Mer Rubrikken Spanien.)
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Correspondenten leverer ellers denne Gang en me slet interessant Americansk Beretning, dateret: WasKlington den 6te Decbr. hvorefter Kongressen den honede M., er aabnet med en Erklæring af Præsihagenten, som i National Jntelligencen, ikke indtog min i ere end 6 Collonner. Det hedder der: "Jfølge de merkjeddeelte Documenter, ere Tvistighederne, der med densyn til Handelsforhold herskede med Frankerig, ngland, bielagte under betingelser, som forbartier ere lige ærefulde. Det er vitterligt, at Finantzer befinde sig i en højst blomstrende Til ter, dre. at vor Militairmagt i alle Dele findes vel gade andaniseret, og i Nødtilfælde vilde yde den virksom elp, at Fæstningsværkernes Anlæg og Alt Artille memet betræffende betydelig er rykket fremad; at Skibstjerne fortsættes med Jver, som i det Hele vor me er i bedste Tilstand og respecteres i alle Harer, saadan, o. Jmidlertid have ogsaa andre Gienstande tildraget, g vor Opmærksomhed; og ifølge Stillingen de for nede Stater have indtaget i Nationernes store Kjæde, have vi at værne om vore Rettigheder, opfylde vore Pligter og besejre vore Farer. Man havde sikkert ventet, at Freden imellem Spanien og de forenede Staters uafhændige Regjering, endnu før denne Epoche hvori vi befinde os, var bleven sluttet. Da Erfaring viste, at man fuldkommen var istand til at forsvare den proclammerede Uafhændighed, saa havde man troet at dette maatte foranledige Spanien til at ende en unyttig, og tildeels højst fordærvelige Feide. Dette Resultat have vi endnu med største Haab i Vente. Ligesom de forenede Stater vedligeholde deres Neutralitet, og tilstaae i Krigstider enhver af de krigførende Magter lige Fordele, saaledes forlange de ogsaa paa det Bestemteste, den strængeste Agtelse for deres Rettigheder.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Europa er endnu ikke rolig, og omendskjøndt den saalænge truende Krig imellem Rusland og Tyrkiet, ikke er udbrudt, saa er det dog endnu Spørgsmaal underkastet om de mellem begge Regjeringer herskende Tvistigheder, venskabelig vilde vorde bielagte. Man kan ikke tænke paa det Lands Ulykker, der have givet Anledning til disse Tvistigheder, uden paa det Heftigste at vorde angrebet. Grækenlands Navn allene, opfylder Sielen med den skjønneste Følelse, og opvækker i vore Hjerter alle venlige Fornemmelser, der kunne stemme overeens med den menneskelige Natur. Dannelse, den fortrinligste Smag i de skjønne Videnskaber, heeltemodig Tapperhed i Kamp, uegennyttig Fædrelandskjerlighed, Jver og Hengivelse indtil Enthusiasme for Folke=Frihed - disse Erindringer ere uadskillige med Tanken om det gamle Grækenland. Siden Aarhundreder har det opfyldt enhver ædel Siel med den dybeste Smerte, at see dette Land sluttet i Lænker af den mørkeste Despotisme, eller meget mere unddraget den øvrige Verdens Blik. Det kunde derfor ej være andet, end at dette Folks første Skridt til at afryste det forhadte Aag, til Gjen oprettelsen af deres gamle Frihed, maatte opvække den høieste Sensation og formere til dets Gunst hiin umaadelige Interesse, der paa en saa fortrinlig Maade have viist sig i Americas forenede Stater. Vi ønske intet hellere, end at Grækenland maae vinde sin Uafhændighed tilbage og atter indtage sin Rang blandt Jordens Nationer.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
J Spanien og Portugal gjøres store Anstrængelser for at forbidre Folkets nærværende Tilstand, og det er høist trøsteligt for alle veltænkende Mennesker, at lægge Mærke til, med hvilket Maadehold disse Forandringer ere bevirkede. Alle vore Medborgere ønske ivrige, at begge Nationers Lykke derved maae vorde sikkret. &c.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Spanien. Et Besøg som den Engelske Gesandt i Madrit, Sir Court, har aflagt hos Ministeren San Miguel har givet Anledning til mange Formodninger. Den troedes Almindeligt, at Erklæring angaaende der Engelske Expedition til Cuba, vilde vorde givet. Forresten skal det i Hovedstaden være roligt. Gjenstanden for almindelig Tale, er den lange Dvæler Spanien viser, med Hensyn til Svarret paa Veron, na-Bestemmelserne. Kongen er endnu stedse ikke frisk, ligesom ogsaa Dronningen ikke sjelden er underkastet sine sædvanlige Nærvetilfælde. - Til Ocana ventes Cavallerie=Regimenterne Bujalance, Majorca og Alcantara. Nogle troe at de skulle forstærke Besætningen i Madrit, Andre, at de skulle støde til et Armeecorps der dannes i SommoSierre, og atter Andre, at disse Tropper skulde ledsage Regjeringen til Andalusien, i Tilfælde noget Jndfald i Spanien skulde skee fra Udlandet. - En Afdeling af 3000 Mand, saavelsom 50 Vogne med Klædningsstykker, bestemt for Armeen i Catalonien, ere indtrufne til Lerida. - Baron Eroles skal hav samlet adskillige Afdelinger af Flygtninge fra Troes armeen, for i deres Spidse at trænge ind i Arragonien. Regjeringen har givet befaling, at 3 Regimenter Provindsial=Milits samt 2 Escadroner af Regimentet Almanza, skal sendes imod ham. - J Cortes sidste Møde er intet Mærkværdigt forefalden.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Tyrkiet. Om Hallet Effendis sidste Øjeblikke, meddeles fra Constantinopel Følgende: Janitscharerne oppebiede aldeles ikke Sultanens befaling til hans Henrettelse, saasom de troede Denne søgte at redde sin Yndling, men tre af Janitscharernes Fornemme, begave sig til Konja, hvor Halet troede sig sikker, og hvor de fuldførte deres blodige Daad. Da denne Efterretning indtraf i Seraillet, gav Sultanen øjenblikkelig befaling til hans Henrettelse. Janitscharernes og Folkets Had, synes iøvrigt endnu ei at være forbi Da Halets Hoved, ikke som sædvanlig blev op stukken, men derimod, sandsynlig formedelst han Venneforhold med Sultanen, udstillet paa et Søl bækken, udstødte Mængden de grueligste Forbandelse: Capudan Pascha, der reddede sig fra Catastroph. ti ved Tenods paa en lille Barke, er afsat og udnævntil Pascha af Angora. - Den nye Tyrkiske Storve; skal staae i megen Yndest hos Folket. Halet Effendi var den Tyrkiske Sultans Ungdoms Ven, og haves ved flere Lejligheder viist at han var ham fortrin hengiven. Han var fuldkommen Musselmand, me indsaae gandske hvad der feilede i det Osman ske Rige og ønskede derfor Forbedringer. Constantinopels Beboere var i det Hele vel tilfreds med han thi han var retfærdig; kun de Store hadede han tildeels kun fordi han var Storherrens Yndling. Jfonitscharerne hadede ham dødelig; han ønskede St. Forandring i deres Organisation, derfor maatte Blohundene vel vorde bistre. Hvad der virkede me afgjørende til Halets Fald, var befalingen til de Asitiske Troppers Afmarsch. Men hvilke politiske Forandringer i det Osmanniske Riges Ministerium, vil og hans Død have til følge? Sandsynlig ingen; de Store af hvilke Storherren er omgivet, hansaAlle efter Halets Aand og Grundsætninger. Churschid Pascha den anden Yndling som Dødsloddet ligeledes er trug fet, var formælet med en Prindsesse af Seralle Sandsynlig faldt han af samme Aarsag som sin Ve fordi man troede at finde uhyre Skatte. Ogsper Churschid, skal have indseet Nødvendigheden af en Fornandring med Janitscharerne og attraaet Sammefte Han var en fiin dannet Mand, der havde reist i Estoropa og i nogen Tid opholdt sig i Paris.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Blandinger. J London fortalte man som en afgjort Sag, en Kongen af England vilde formæle sig med en Undligsaatinde.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Gjennem Frankfurt passere mangfoldige tilmonteheste for den Franske Armees Rytterie. Alle i bemeldte Stads Omegn var der bleven opkjøbt op 6000 Stykker. Curasseerbestene betales med 20 sk. hver Hest for det lettere Rytterie med 18 NapoleonsdiluDen Kgl. Danske Geheimeconferentsraad, G. Hardenberg Reventlau, har tilligemed Stamget til i Ny-Hardenberg arvet sin afdøde Faders Fyrster dighed.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Fallit i Hamborg: A. V. Kircheisen, un 30,000 Mark Banco.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
J Staden London var der i det sidsthenrun lieøbte 23373 Børn, og begravne 18,865 Peri Tyrkiske Flaade er næsten i ubrugbar Stand, este Skibe vare Matroserne gaaede fra.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Berlin har man arresteret tvende Jrlændere: Jrmien og Holland, som allerede i flere Aar have hømmet adskillige Lande, - ogsaa Danmark alske Vexler.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Berlinske Tidender læses nogle vittige Udfald Professor Dittmars Veierspaadomme, f. Ex.: den steeg til 14 Gr., og hans Viden faldt, En latinsk Talemaade siger: Kulden brænfølgelig maa han have Ret, naar han kaldet denne Vinter ei allene mild, men endog heed. Fattige maa lide Meget nu, hvis Jngen giver Brænde, hvor misundelsesværd er da ikke Hann, finder denne Vinter mild.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
i Jtaliensk Læge, C. Brochi, har udgivet et Skrift, om den physiske Forfatning af Roms Jordbund, med en Undersøgelse af Tilstanden af Luften denne Stad i Oldtiden. Han omtaler især deri, den bekjendte Smitte Malaria, der aarligen udbreder sig i en ny Deel af Rom, uden tilforn at have været kjendt der. Han mener, at dersom det saaledes skal blive længe ved, saa kan den Tid ikke være langt borte, hvor den evige Stad ikke vil være til mere, og det ny Babylon, Pladsen af det, der er bygget paa syv Høie, vil blive hvad det store Babylonder nu, en Hulle for alle ureenlige og krybende Stockholm gives den ene Høitidelighed efter den anden, i Anledning af Kronprindsens Hjemkomst Nytaarsdag var der Assemblee paa Børsen, Dagen efter Bal af Garnisonens Officerer, og den 4de en stor Fest af Borgerskabet. Kongen og Kronprindsen, beærede alle disse Festiviteter med deres Nærværelse.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Kongen af Frankerig har foræret den lille Hertug, af Bordeaux et Dukke Landseneerregiment, der ved en meget sindrig Mecanisme udfører alle de sædvanlige Maneuvres.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
af de sidste Poster fra Paris til Madrid er, tilligemed sin hele Eskorte, falden i Jnsurgenternes Hænder.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
i Coureer med Depescher for Handelshuset Roth have de udplyndret til den bare Krop, og saa schill. lunde ladet ham passere videre. dons Aviser drøfte nøie Frankerigs Erklæring Spanien. en Spanske Ambassadeur i Paris har besværet sig over, at man i Østpyrenæernes Devartement har nægtet at ville publicere den Spanske Amnestie. og omkring Paris skal 14,000 Engelske Familier have boesat sig. Fæ Af det Moltkeske Legat paa 50,000 Rbd. Sølv, til Understøttelse for Embedsmænds Sønner imedens deres Skolegang, ere ogsaa 2 Portioner tildeelte Aarhuus Kathedralskole Ligeledes tvende Portioner til de lærde Skoler i Odense, Aalborg, Viborg, Nibe og Nykjøbing paa Falster, samt til Jnstituret i Fredericia 3 Portioner, hver paa 40 Rbd. Sølv om Aaret.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Af Høiesteret er en Maren Sandberg dømt til 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, for at have flakket omkring med ugrundede Klager over adskillige Embedsmænd. Hele Klodens Befolkning angives til 895,600,000 Mennesker. Naar man regner efter de Gamles Regel, at en Generation varer i 30 Aar, saa døe der og fødes i dette nævnte Tidsløb 895 600,000 Mennesker: følgeligen maa der døe hver Dag 81,760 Mennesker, eller hver Time 3407 og hver Minut 56.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Smakkefarten fra Corsøer til Slibshavn er ophørt formedelst Beltet er opfyldt med Iis, saa at Transporten med Posterne og Reisende tager sin Begyndelse med Jisbaade. Brevposten fra Kjøbenhavn af 7de Jan afsendtes fra Corsøer til Halskovs Rev, hvorfra Overfarten skeer med Jisbaade til Fyen.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Aalborg, den 20de Januar. Kanefarten er nu her for Alvor begyndt. Jgaar (Søndag) var der en uophørlig Klingren gjennem Gaderne. - Over Jsen til Sundbye har man begyndt at kjøre, men saa gandske sikker skal det dog nok ikke være. - Ulykkelige Hendelser foranledigede ved denne Ispassage, have vi, Gud være lovet, endnu ikke hørt.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Mandag. Aften 8, Tirsdag Morg. 6 1/2 Gr. Kulde, Middag 4, Onsdag.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Torsdag. Fredag Løverd. Søndag Mandag - 4 Fra Horsens haves den Efterretning, at den commanderende General i Nørre-Jylland, Herr Generalmajor von Lasson, Chef for det Slesvigske Curasseer-Regiment, Ridder af Dannebrogen, ved Døden er afgaaet.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
(Ved Avisens Slutning
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Bekjendtgjørelser. Undertegnede ønsker sig flere Pigebørn til Underviisning: fiint og grovt Linnedsyning, samt Navnesyning, Striknin- og om forlanges Læsning; tillige modtager jeg fiint og grovLinnedsyning. Min Boepæl er hos Bogtrykker Wandall, paa Allgaden Nr. 2. Aalborg, den 20 Januar 1823. A. Lorentzen, Enke efter afgange Krigsassessor Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Kartofler til Salg. hos Agent Galster i Nørre-Sundbye. Naar Fjorden tillader Transporten over Jsen, og den tages flere Tønder, leveres Tønden af meget gode Spise Kartofler for 1 Rbd. Sedler. J denne Tid, hvor Halm betales med 24 Rbskilling pr. Lpd., anbefales Kartofter som et mere nærende og billigere Foder for Køer, som spiser dem raae med meget Begjærlighed; en Tønde Kartofler veier 12 Lpd., samme Vægt af Halm koster 3 Rbd., og det sidste er af mindre nærende Kraft end en Tønde Kartofler. Man behager enten skriftlig eller mundtlig at give sine Bestillinger Johann Georg Galster.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
En Handlende, som hersteds i faa Aar har betalen Gaard i Leie, attraaer et godt beliggende Ste med Boutik til Eie, imod aarlig Afbetaling efter Overeenskomst. Anviisning giver Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Da jeg Undertegnede efter forfærdiget Mesterstykke, har erholdt Borgerskab heri Byen som Laugs=Snedkermester, saa tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre, for den som vil forunde mig deres Søgning, at forsvarligt Arbejd og reel Behandling forsikkres, samt mueligst billigste Priis. I. Bech, Aalborg, den 18de Jan. 1823. Snedkermester. Boendes i Skomagergaden No. 297.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
Paa Veien fra Aalborg til Smorup Præstegaard, er Mandagen den 12te Januar, fra mig bortkommet 3de Obligationer, hvoraf de 2de par hver paa 1000 Rbd., og den 3die paa 50 Rbd. Obligationernes Nummere vare: 1251, 1252, og 245. Renterne til 11te Decbr. 1822, ere afskrevne paa Obligationerne; hvem om samme kan give nogen Oplysning, og afleverer dem til Bogtrykker Wandall i Aalborg, kan for Tilvejebringelsen, af mig vente sig en passende DouceSmorup Præstegaard, den 13de Januar 1823. Niels Hansen Bjerregaard.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
At Stervboet efter Urhmager Hahnes afdøde Huste Anne Marie Hahne fød Wagner, idag er slutte det bliver herved bekjendtgjort. Aalborg, den 18de Januar 1823. Schmidt. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1823-01-20
En Stue ved Stranden, med Kjøkken, Spisekamme, Loftrum og Halvtag, er til førstkommende Paaske Fløtte at faae tilleie. P. C. Kattrup paa Stiftsbogtrykker, giver Anviisning.