Extraordinaire Relationer, 1730-09-01
Samme Dag haver det allernaadigst behaget H. K. M. paa Odense Slot at udferdige en Forordning om Forbud paa fremmed Jerns Indførsel udi Danmark og Norge, paa det at Undersaatterne, som skee Jndpass ved den mængde fremmed Jern som indføres, desto bedre kunde afsette det Jern, som paa deres Verker virkes, hvorved er anordned 1) at intet fremmet Stang-Jern eller Støbe gods udi Danmarck og Norge, efter at Forordningen er publiceret, maa indføres under Jernets Confiscation og 100 Rdlr. Straf, af hver antreffede Skippund. Attraperis saadan Jern til Vands, forbryder den med farende Skipper Fartøygget saaviit hand eier derudi, men en Sette-Skipper 200 Rdlr., der i Mangel af Betaling skal arbeyde et Aar i Jern. Skeer det til Lands, forbrydes Hest, Slæde, Vogn eller Kiære som det føres med Assisterer en af Undersaatterne en Fremmed med at indføre, forvare eller dølge Jernet straffes hand paa 50 Rdlr. for hver Skippund Jern, den Fremmede har med at fare. 2) Enhver som attraperer noget Fremmed Jern, maae paagribe det, og det beholde imod den ind- og udgaaende Tolds Erleggelse, dog skal det strax oplegges paa nærmeste Toldboed. 3) Sligt paagreben og consisqveret Jern skal Antrefferen enten selv ved første Skibsleilighed sende udaf Riget, eller selge det til Kiøbmænd, som det strax. Aar 1730. strax udskiber, nemlig inden 2 Maaneder efter Conficationen, om Sommeren, og om det ved Vintertide confisqveres 2 Maaneder efter at Fahrten er aabnet, thi det maae ey overlades Smedde eller andre til Forarbeydelse eller Brug. 4) Den forfaldende Penge-Straf erlegges til de Fattige eller andet gudeligt Brug. 5) Jernverks Eyere tillades at holde Fuldmægtige for at tilsee, at Forordningen efterleves, og at tilsee, at intet Svensk Jern under det Norskes Udskibning imellem løber. 6) Hver Jern-Vercks Eiere giver til den Kiøbende Følge-Seddel ved Vægt og Stængers Tal, samt Stempel og Mærke, hvilken Følge-Seddel skal leveres paa Toldboeden og til Belæg følge med Toldernes Regnskaber, og maae Jern Verks Ejernes Betiente efter bemeldte Følge-Sedler inqvirere ved Indskibningen, og hvis Jern da findes forsveget, bliver confisqveret, saa og den Skyldige pligtig at betale i Straf 200 Rdlr. 7) Understaar nogen sig at eftergiøre nogen Jern Verks Eieres Stempel for at slaa det paa fremmet Jern, da bør den, som dermed antreffes, naar det ham overbevises, at straffes, som en Falskner: Skulle og noget Jern-Verks Eiere dertil udlaane eller lade bruge sit Stempel, skal hand betale til Kongel. Fiscum første gang 1000 Rdlr. og Jernet til Angiveren være forbrudt, og anden gang sine Privilegier. 8.)Med Processerne om det fremmede Jerns Confiscation forholdes ligesom udi Consumptions-Forordningen om Consumptions-Sager anordnet er, 9) Det fremmede Jern, som allerede udi Rigerne er indsneget, skulle Eierne inden Aar og Dags Forløb, fra denne Forordnings Publication (saavidt der af imidlertid ey vorder forbrugt) igien af H. K. M. Riger og Lande lade udføre; Attraperes efter den Tid noget Slags fremmet Jern enten udi Danmark eller Norge, skal det ey allene være confisqveret, men end og Eierne eller de, som med saadant Jern antreffes, derfor multeres som den 1ste Punct, September Maaned, Punct tilsiger, 10) Paa det at ikke skulde befrygtes, at det Norske Jern maatte stige i for høy Priis, dem til Hinder som udi Kiøbenhavn bygge, naar fremmed Jerns Indførsel er forbuden, skal Jern-Verks Proprietarierne vare forpligtet, ey allene at see begge Rigerne forsynet med forsvarligt og til Arbeid tienligt Norsk Jern, men end og for saadan Priis, at den for got Norsk Stang-Jern ikke overgaar 10 a 11 Rdlr. pr. Skippundet, alt efter Jernets Bonitet. Men skulde det i Freds-Tider gaae høiere, bliver det da enten ved Rente-Cammeret, eller og for Politie og Commerce-Collegio at anmelde, at det H. K. M. kand vorde forestillet, enten hvorledes den alt for høye Priis kunde redresseres, eller Forbudet igien ophæves. Naar ellers Jernet ved Studtsning imod Korn eller Vahre afsettes, da foreenes de Kiøbende og Selgende om Priisen paa begge Sider, saaledes som det imellem dennem paa beste Maade skee kand; Saa er det og enhver Kiøbmand, Kræmmer eller Smed, som formeener sig med Jernet at være brøstholden, tilladt at anmelde det for sit Steds Øvrighed, som derpaa skal beskikke ham uvillige Smedde og andre kyndige Mænd, der om Jernets Beskaffenhed kand give deres skriftlige Lovskikkede Forklaring, og udi Retten indlevere et Støkke til Prøve af det paa ankede Jern, med Jern-Verkets Stempel paa, befindes det da, at Jernet ey er forsvarlig, skal Eieren foruden Processens Bekostning betale første gang 200 Rigsdlr. til Sagsøgeren, og 200 Rigsdlr. til H. M. Cassa, anden gang dobbelt saa meget, og tredie gang have sit Privilegium forbrudt. 11) Til at forekomme ald Mangel paa Jern, baade for dennem i Kiøbenhavn som dermed handle, som og for andre, som behøve Jern, enten til deres Bygningers Fortsettelse eller andre Maader, skulle de fornemmeste og største Participantere udi Jern-Verkerne være forbunden, alle Tider at have en tilAar 1730. tilstrekkelig Qvantitet Jern udi Kiøbenhavn i Forraad, hvor baade Byen og Landet sig dermed kunde forsyvne. Den 13 dito er Lieutnant Jørgen Phister til Capitaine ved det Øster-Sædlandske National Dragoner Regiment bleven bestilt. Regiments-Qvarteermester og Auditeur Mogens Bur ved det første Vesterlenske National-Regiment til Foeds er med Krigs-Raads Caracter dimitteret. Den 20 dito haver H. K. M. værende paa Slottet udi Odense allernaadigst givet Johan Henrich Hausman Confirmation paa hans Vocation til at være Skibs-Præst paa det i Aar til China destinerede Skib, Cron-Prinz Christian kaldet. Hieronimus Bredal ligesaa at være Skibs-Præst paa det i Aar til Ostindien destinerede Skib Fridericus Qvartus kaldet. Christian Grave til at være Skibs-Præst paa Skibet den Gyldenne Løve kaldet. Hans Jacob Zimmer har erholdet allernaadigst: Faldebrev at være Sogne-Præst til Tranderup Meenighed paa Ærøe.