JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Da Keiser Napoleon den 17 April reiste gjennem Würtemberg til Armeen i Bayern, maatte den Würtembergske Overforster Faber fra Smund ride foran Hs. Majestæts Vogn. Ved en Mølle forlangte Keiseren en Flaske reent Vand. Faber bragte ham den, og Hs. Maj. indlod sig i en Samtale med ham, hvorved Staldmesteren, Oberst Doutnard, tjente som Tolk. Keiseren lovede, at ville udstyre Overforsterens ældste Datter, og raadte Faderen til at lade hende faae en Officeer, ifald hun var kjøn. J Aalen opholdt Keiseren sig noget, og Faber maatte spise med Obersten, der under Maaltidet lod ham vide, at Hs. Majestæt havde bestemt 125 Napoleonsd'or til Udstyfor hans Datter. Den glade Fader lovede til Erkjendtlighed at ville opdrage sin ældste Søn til Keiserens Tjeneste, Rusland. Naar en ung Adelsmand i Rusland ønskede hurtigt at stige i Veiret, søgde han gjerne en Hoftitel, der gav en høi Rang, ved Hielp af hvilken han kunde foretrækkes mangen dueligere, men mindre fornem Mand. Saaledes f. Ex. har en Russisk Kammerherre Rang med en virkelig Statsraad og en General=Major, og en saadan Herre kunde man dog ikke byde et ringere Embede end en Gouvernørs, Præsidents &c. En Keiserlig Ukas af 3 April d. A. befaler derfor, efter en Jnledning, hvori der siges, at Adelbør sætte sin Ære ikke i Titler, men i Daad, i Anstrængelser og Jver at udmærke sig frem for de andre Stænder; 1, at alle Kammerherrer og Kammerjunkere skulle vælge sig en Virkekreds. Hvo, som ei vil det, ansees som afskediget. 2, Disse Titler blive for Fremtiden blot en Udmærkelse ved Hoffet, som ikke medføre nogen Civil, eller Militær-Rang, og aldeles intet Fortrin give i Henseende til Embeder da Enhver skal gjennemgaae alle de laveste Grader. Sverrig. J Anledning af Schills Jndrykning i Pommern har det Svenske Hof yttret det Ønske, at Jndvaanerne ikke vilde lade sig forføre til noget Skridt, som kunde være dem selv farligt og stridigt imod Sverrigs Jnteresse. Den bekjendte Obest Buur skal være i Stokholm. Holland. General Gratien har faaet Unionssordenens Dekoration, besat med Diamanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Engelland. Den 8de d. M. havde man i London Efterretning om Slaget ved Eslingen. En Bill, der forbyder al utidig Mishandling af Dyrene, er passeret Parlamentet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Biskoppen fra St. Ander er flygtet til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Den 24de d. M. høitideligholdt Kong Georg sin 72de Fødsesdag. Hertugen af York viiste sig i Feldtmarskals-Uniform.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Penge-Cours. Hamborg den 27 Junii. Penge - Vexel 2 M. 310.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Indenlandske Efterretninger. Corsøer den 25 Junii. Bygningerne paa Sprogøe, saavel den af General-Postamtet til Reisendes Beqvemmelighed opførte, som ogsaa Bondens Gaard sammesteds, ere stukne i Brand af Engellænderne. J Eftermiddag Kl. imellem 6 og 7 udøvede de denne Udaad. De fjendtlige Skibe signalerede bestandig med hinanden, imedens det brændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Helsingøer den 25 Junii. De fjendtlige Skibe ligge endnu paa samme Sted ved Raa. Nogle flere synes at være komne til og ligge Østen for Hveen. J Forgaars Aftes saaes en Flaade af nogle og tyve Skibe at komme ned fra Landskrone under Bedækning af et Engelsk armeret Skib, 2 Kuttere og en Engelsk Kanonbaad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Hollænderbyen den 25 Junii. J Gaar Eftermiddags er Skibet, som i nogen Tid har krydset her i Bugten seilet Flinterenden ind og gaaet til Malmøe. Mod Aften bragte vore Kapere 2de Skibe ind, en Galease, som efter Sigende kommer fra Aalborg, og en Amerikansk Brig fra Filadelfia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Odense. Afvigte Onsdag den 28 Juni holdtes Landemodet for Fyens Stift under Præsidio af den constituerede Stiftamtmand, Hr. Etatsraad Koefoed, og Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen. Da det Kongelige Reskript af 5 Mai d. A., angaaende Høitidelighed med Landemodet, endnu ikke kunde sættes i Udførelse, oplæste Hans Høiærværdig hed Hr. Biskoppen, som sædvanligt, en Afhandling. Den indeholdt en Undersøgelse over det Æmne: Er en Forening imellem den christelige Religions forskjellige Partier muelig eller var den at ønske, Jblant en stor Deel Tilhørere, beærede og Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Christian af Hessen Forsamlingen med sin Nærværelse, ligesom og Hans Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Gersdorff, der af Biskoppen var indbuden, for af ham og det ganske Synodo paa Præsteskabets Vegne at modtage et velmeent Levvel ved hans Fratrædelse fra Fyens Stiftamtmandskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Ved Tallotteriets 833 Trækning i Altona udkom: No. 53, 6, 20, 5, 70.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Avertissements. Vandmøllen, Nyemøllen kaldet, ved Byens Søndre Port, bliver efter Vedkommendes Begjering, stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 18 Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. J Møllen, hvis Mølleværk for faa Aar siden af nye er opbygt, og bestaaer af et Maleværk, et Grubbeværk, et Boghvedeværk, ere trende Stuer, et Spisekammer, et Kjøkken, og der ligger til den 2 Hauger og Fiskerie, Ribe den 14 Juni 1809. I. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Af et betydeligt Antal udsøgte gode Riga Maste=Træer, fra 31 til 43 1/2 Alens Længde dansk Maal, og fuldkommer Tykkelse vel proportioneret, kan Liebhabere efter Behag faae enkelte og flere Træer. Aalborg den 19 Mai 1809. Niels Christian Brix Veste Karoliner Risengryn, kan bekommes hos Kiøbmand Rees paa Nørregade fra 16 til 100 Pd. for 24 s. pr. Pund. Fruentimmeret Charlotte Amalia Bonnesen i Kjerteminde, hvem jeg, som befalet Actor, tiltaler, er for en 9 a 10 Aar siden bleven viet til en Skræder, navnlig Johannes Schrøder, paa Veiselgaard i Jydland, hvis Opholdsted, eller omhan er levende eller død, ei vides. Alle og Enhver som kunne give nogen Oplysning om bemeldte Schrøder, ville behagelig, snarest muelig, tilmelde undertegnede Birkedommer, Møller eller Adressecomtoiret samme, da den Omstændighed, om Schrøder er levende eller død, er af betydelig Vigtighed for Sagen og dens følger. Odense den 13 Juni 1809. C. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Formedelst mig paakommen Svaghed, seer jeg mig nød til, ved offentlig Auction, som er berammet at holdes i Aarhuus hos Hr. Viinhandler Fulling Fredagen den 21 Juli, om Formiddagen Kl. 10 slet, at søge bortsolgt min paaboende Vand=Mølle, Snaastrup Mølle kaldet, beliggende i Aarhuus Amt Framlev Sogn og Herred. Dens Hartkorn Mølleskyld er 6 Tdr. 3 Skpr. og Agers og Engs dito næsten 2 Tdr. Møllen er beliggende i en af Jyllands bedste og behabeligste Egne, 1 1/2 Miil fra Aarhuus og 2 Mile fra Skanderborg, dens Mølleværk og Alt der hen hørende er af Nyt opbygt i de sidste Aaringer, hvilket, saavelsom Møllens og Gaardens Bygninger er assureret i den almindelige BrandKasse for den Summa 3480 Rd. Hartkornet til Møllen har betydeligt Tillæg af god Jord, som Alt er for sig selv beliggende og tildeels indhegnet, hvori og er et ikke ubetydelige Stk. Krat-Skov, hvoraf kan haves overflødigt til Jldning og behøvende Gjersel. Videre Beskrivelse over Eiendommen, er unødvendig, da enhver Liebhaver vel selv før Auctionen vil nærværende gjøre sig bekjendt dermed som da og paa Begjering skal blive foreviist af Eieren. Ogsaa den paa Roden staaende Afgrøde kan erholdes tilkjøbs, og Eiendommene kunne tiltrædes kort efter Auctionen. Snaastrup Mølle ved Aarhuus den 20 Juni 1809. Lassen. Tirsdagen den 11 Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver i Skibhusene ved Odense ved offentlig Auction bortsolgt et stort Partie Norsk tør Fisk af forskjellige Slags; hvilket tjener til Lysthavendes Efterretning. Odense den 29 Juni 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
At der paa Vinding, Bjerge og Aasum Herreders Tingsted Løverdagen den 8 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver holdet offentlig Licitation over Opførselsen af en nye Træebroe paa Landeveien mellem Odense og Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
det bekjendtgjøres herved til Efterretning for dem der have Lyst at paatage sig dette Arbeide. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie d. 30 Juni 1809. G. L. Baden. En Skifte=Alt fra Hadersleb og Tyrstrup Herredsfogdie af 19 Mai og 14 Juni 1809 er af en Soldat fundet paa Gaden i Dag og indleveret paa Adressecomtoiret, hvor samme af den rette Eier kan modtages imod en Douceur til Finderen og dette Avertissements Bekostning. Odense den 29 Juni 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Hvem der maatte have en beqvem Leilighed for en liden Familie at bortleie udi en af Byens reeleste Gader, nu strax eller til Michaeli Flyttetid, bestaaende af 4 Værelser, Kjøkken og Spisekammer, uden Staldrum, behage at melde sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-30
Dersom nogen har en Bryggerkjedel paa 1/2 Tøndes Størrelse at sælge, anvises dertil en Kjøber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Krigs-Efterretninger. Jmellem de fjendtlige Hovedarmeer er, saavidt man veed, endnu Jntet forefaldet. Den 19de Bulletin, dateret Vien 16 Juni, meddeler omtrent Følgende om Forberedeserne til Slaget ved Raab om Slaget selv samt dets nærmeste Følger: "Den Østerrigske Armee kantonnerede ved Raab-Flodens Kilder (langs øvre Raab) mellem St. Gothard og Cormond. Vicekongen marscherede mod Sarvar og trak Lauristons Opservationskorps til sig General Macdonald rykkede fra Gräz mod Cor mond. Den 13de forefaldt en Fægtning ved Szanek. Erkehertug Johan forenede sig ved den befæstede Flekke Raab med Erkehertug Palatinus (Joseph). Den 14de Kl. 11 om Formiddagen angreeb Vicekongen ham. Denne Dags Mærkværdighed hævede Troppernes Mod; de udstødte et Glædesskrig, da de saae Fienden, som var opmarscheret paa 3 Linier. Den første kastedes paa Øieblikket den anden holdt nogen Tid Stand, men maatte endelig ogsaa vige. Kl. 4 om Eftermiddagen var Østerrigernes skjønne Stilling indtagen, og de skulde neppe igjen have samlet sig, havde ikke en Defile opholdt det Franske Kavallerie. 3000 bleve fangne ligesaa mange dræbte. 6 Kanoner, 4 Faner, bleve tagne. Den 15de forfulgte man Fjenden. Jndvaanerne ere rolige. Keiserens Prok lamation (se No. 87. har gjort Jndtryk paa Gemytterne. Den Deel af Jnsurrektionen, som befinder sig ved Armeen, var alt udtagen paa sidste Landdag. Den er under Vaaben, og adlyder. Dagen efter Slaget skal Raab i Følge en Skrivelse fra det Würtembergske have overgivet sig til Vicekongen. - Deri mod vil man i Prag have officiel Efterretning om at Erkehertug Johan igjen har tilbagetrængt Fjenden, og indtaget sin forrige Stilling ved Raab, samt at Dalmatien med Øerne langs Kysten, og Stæderne Zeng og Fiumatter ere komne i Østerrigernes Magt -To Franske Statsraader ere udnævnte til Intendanten i Steyermark og Karnthen. Keiser Frantz har afslaaet de Deputerede fra Vien deres Ansøgning (om Proviant for Hovedstaden), paa Grund af at Fjenden vilde drage større Nytte af saadan Eftergivenhed end de Keiserlige Undersaatter. Hvorledes Forfatningen iøvrigt er i Østerrig, sees af en Dagbefaling, hvori Keiser Napoleon, tilkjendegiver sin Smerte over de Uordener, der foregaae i Ryggen af Armeen, hvorfore modile Kolonner ufortøvet skulle oprettes, for at opsnappe de Marodeurs, som vanære Armeen ved at udøve alle Arter Excesser, ja selve Forbrydelser. 12 til 15 Hundrede Mand Jnfanterie af Keisergarden ere paa Marschen til den store Armee den 21de f. M. passerede Augsburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Fra Krigstheatret i Tyrol og Omegnen erfares at General=Lieut. Dero i Natten mellem 17de og 18de f. M. uhindret har kastet en Transport med Levnetsmidler, Munition &c. ind i den af Jnsurgenterne blokerede Fæstning Kuffstein, og er uden Tab den 18de om Aftenen vendt tilbagetil Degerndorf. Da et Fransk-Würtembergsk Detaschement den 13 Juni rekognoscerede Egnen ved Lindau, blev der fra et paa Marken staaende Huus fyret paa samme. Man trængte ind i Huset, dræbte 7 Oprørere bragte Børn og Qvæg ud, og antændte derpaa Huset. Nu gik Storm klokkerne i Bregenz og Omegnen og en almindelig Opstand nødte Korpset at retirere til Lindau. En Deel fangne Jnsurgenter fra Voralberg, hvoriblandt en Møller, som skal have fyret paa Franske Patrouiller ere indbragte til Augsburg. Opstanden i Veltelin skal af 500 Franzoser være dæmpet med blot 2 Kartætsk-Skud. Jmidlertid have Omstændighederne i Sachsen og Franken, og den i Tyrol og Vorarlberg stedse voxende Jnsurrektion bevæget Kongen af Würtemberg til at formere sine Stridskræfter, og organisere en Deel af Landmilitzen, som med de tilbage. blevne Linietropper vil udgjøre 8000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Paa Veien mellem Bamberg og Bayreuth forefaldt den 20 f. M. en ubetydelig Fægtning. Østerrigerne skulle atter have besat Nürnberg, samt Peniget Grevelig Schønburgsk Herskab under Sachsisk Lands høihed. Derimod synes de at trække sig ud af Sachsen selv Den 22de f. M. leverede Østerrigerne de Sachsiske Tropper ved Leipzig tvende Træfninger. De Sidste maatte retirere, og de Første besatte Staden, hvor de roses for den bedste Mandstugt. Hert. af Brunsvig-Oels befandt sig her. Blandt hans Tropper var en Afdeling sorte Husarer, eller de saakaldte Dødningehoveder, hvortil og hørte noget let Jnfanterie. En Afdeling af Østerrigerne vendte sig mod Naumburg. Men den 24de gik Gen. Dalbignac med sin Division og Sachserne over Saalen, angreeb Østerrigerne ved Lützen, og gjorde 33 Fanger. Denne Fægtning maae imidlertid have været vigtigere, end den lader, saasom man fra Leipzig selv har bestemt Efterretning om, at Fjenden samme Dags Aften forlod denne Stad, hvorpaa den 25de 6 til 7000 Mand Sach. ser og Vestpfaler besatte samme, og ventede man der den 26de Kongen af Vestpfalen selv. Det hedte, at Østerrigerne vilde sætte sig ved Würzen, og der oppebie Forstærkninger. Herved gjendrives da tilstrækkelig det urimelige Rygte at 20,000 Østerriger havde besat Hamburg. Deres hele Styrke i Nordtydskland beløber sig vel neppe til det Halve af denne Sum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Kongen af Sachsens Polske Tropper have efter et Gange gientaget Angreeb slaaet Østerrigerne ved Sandomir. Disses Tab angives til 2000 Døde, 5000 Saarede, som ere indbragte i Lazaretterne, 1300 Fanger og 4 Kanoner. Nogle 1000 Kasakker formere nu en Russiske Polsk Avantgarde, og man venter med det første et Slag, mellem Russerne og Østerrigerne. Det skal have været de Sidstes Plan, at revolutionere Varschau, og ved Danzigs Erobring aabne sig en Forbindelse med Engellænderne i Østersøen. De i Hertugdømmet arretterede Fremmede beskyldes for at have staaet i Forbindelse med Schill. Billigt maae man undre sig over at Polakkerne, overladte til sig selv, i nærværende Krig have udrettet saa meget; især naar man betænker, at foruden Garden over 18,000 a deres Krigere befinde sig i Spanien og udenfor Fædrelandet; og, det er ikke usandsynligt, hvad Breve fra Varschau formene, at, havde deres hele Armee været samlet, Er. keh. Ferdinand skulde neppe trængt ind i Landet. Om den 18de Franske Bulletin anmærkes her blot for Fuldstændigheds Skyld, at den melder Chastellers Fægtning ved Klagenfurt, Stralsunds Erobring ved Gen. Gratien og Varschaus Rømning af Østerrigerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
J Jtalien er Gen. Chasteller over Bassano marscheret til Mestre i Nærheden af Venedig, og sættet hele Omegnen i Kontribution. Ved Marengo samles en betydelig Fransk Reserve=Armee, som herefter skal age. re overalt, hvor Omstændighederne udkræve det. Kongen af Neapel er med sin Garde den 10 f. M. brudt. op til Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Monitøren leverer et Udtog af de Depescher de i Spanien kommanderende Marskaller have oversendt til deres Keiser, betræffende Krigsbegivenhederne i dette Land fra Corunnas Rømning af Engellænderne den 17 Januar d. A. til Begyndelsen af f. M. Den 6 Marts gik Hertugen af Dalmatien med det andet Armeekorps (Soult, ved Orense over Minho. Ved Osoge ødelagde han Romanas Arriergarde, og gjorde 3000 Fanger. Den 13de kom han for Cavez paa Portugals Grændser, og tvang den til Kapitulation. Den 19de slog han ved Braga 20,000 Portugiser, som tabte 6000 Mand og alt Artille. rie, og trak sig til en forskandset Leir ved Oporto. Den 29de slog han Fjenden her med et Tab af 10000 Døde og Fanger og over 200 Kanoner. Fra 30 Marts til 10 Mai sikkrede han sin Forbindelse med det i Gallizien værende 6te Armeekorps. Men Engellændernes stedse voxende Magt bestemte nu Hertugen til at trække sig tilbage langs Douro. Et Portugisisk-Engelsk Korps nødte General Loison at forlade sin Stilling ved Amarante, hvoraf fulgte, at Hertugen maatte kaste sig i Passerne ved Salamonde, og, for at afvinde Fjenden 2 Marscher, opofre nogle Kanoner og Munitionsvogne, som først bleve gjorte ubrugelige. Af en Fægtning ved Oporto have Engellænderne gjort en Slag, for ved deres Pral at bedrage Pøbelen, ja maaske Ministrene i London. Den 23de Man var Hertugen i Lugo, og forenet med Hertugen af Elchin. gens (Neys) Korps, hvorpaa de paa nye bevæbnede Bønderhobe i Gallizien bleve adspredte. Ovennævnte tvende Hertuger samt Hertugen af Trevise(Mortier) skulle nu være paa Marschen imod Engellænderne paa den Portugisiske Grændse, og man kan i saa Fald snart vente vigtige Tildragelser. Den 10de f. M. angrebe 10 til 12 tusinde Jnsurgenter Staden St. Ander Den lille Franske Besætning afslog Angrebet, og forfulgte Fjenden. Jmidlertid kastede Engellænderne nogle andre Jnsurgenter i Land, som bemægtigede sig St. Ander. Men Divisionen Bonnet udog dem endnu samme Dag af Staden, og slog dem den følgende Dag saaledes, at Alt hvad der ikke er dræbt eller fanget, vanker nu omkring paa Bjergene. Privatbreve melde, at det var Romana med Princessa-Regimentet, som besatte St. Ander, og opsnappede Erkebispen af Saragossa, som just vilde bereise sit Diocces. Den 15de ankom Senator Rø derer til Bayonne paa sin Tilbagereise fra Madrid, hvor General Desolles kommanderer en Fransk Division.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Fra Engelland skulde i f. M. saa hastigt mueligt atter en stor Expedition gaae under Seil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Den i Rom nedsatte overordentlige Konsulta har forordnet, at alle Embedsmænd foreløbig beholde deres Poster, at alle offentlige Atter og Domme skulde udstædes i Keiser Napoleons Navn, samt at alle Pavelige Vaaben og Jnsignier, skulle nedtages, og Rigs Vaabnet opsættes i Stedet; dog med behørig Opmærksomhed paa dem, der kunne ansees for de skjønne Konsters Mindemærker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Rigsjournalen og flere Franske Blade læses et mærkeligt Udfald paa Holland. Her hedder det finde de meest ugrundede Fabler, som Had mod Frankerig kan opfinde, Udbredere. Man høre kuns det Hollandske Scho af det Engelske Ministeriums Trompetere. Hertugen af Dalmatien med 24,000 Md. er ført fangen til London. Kongen af Spanien har forladt Madrid. Røveren Schill har opsnappet Kong Jerome. Den forrige Kurfyrste af Hessen og Hertugen af Brunsvig-Ocis oversvømme Tydskland. Den Franske Armee er forloren, og Keiseren har i dens Spidse alt nedlagt sine Vaaben.,"Sandelig, Hollænderne skulde nøies med at vinde umaadelige Summer ved Kontrabanderen og ikke besudle Kontinentet med Engelske Løgne. Hertugen af Elchingen har erobret Asturien, forenet sig med Hertugen af Dalmatien, og maae suar komme Welleslev i Ryggen. Vicekongen staaer i Hjertet af Ungarn, Hertugen af Danzig har Poster i Bøhmen. General Bertrand anvender alt Mueligt, for at beseire Donau vor frygteligste Fjende. Der vilde behøves 15 Maaneder til at slaae en fast Broe over saadan Flod; han vil fuldende den i 15 Dage. Trajan slog en Broe over Donau, men ingen Vogn kunde passere samme, Cæsar slog en Broe over Rhinen, men, hvilken Forskjel mellem Rhin og Donaul Vi beklage, at Major Schill, som burde døe paa et Skaft, fandt de Tappres Død i Stralsund. Hertugen af Brunsvig har 1200 Mand, og den forrige Kurfyrste 500, og de ere alt slagne af den brave Oberst Thielemann, For Materiens Ligheds Skyld anføres under denne Rubrik Danziger-Tidenden No. 67, der lader en Kørrespondens fra Berlin fortælle, hvorlunde man i denne Hovestad idelig ængstes af foruroligende Optrin. Efter at have meldet Schills Udmarsch findes 12 Tankestreger, som formodentlig skulle betegne ligesaa mange lignende Optøier og Excesser, Garnisonen, hedder det, er høist uroelig. Det er ubegribeligt, at Gouvernementet ingen Kundskab skulde have havt til Schills Foretagende. Man taler offentlig om en i Königsberg opdaget Konspiration, hvorfore Kongen nu vil begive sig til Berlin, hvilket og bedst vilde berolige de dybtbekymrede Gemytter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Holland. Den Franske Rigsjournals skarpe Daddel har her gjort stor Sensation. Leidner Gazetten indeholder et bidende Svar af følgende Hovedindhold: "Det er vanskeligt at undertrykke de Følelser en saadan Artikel opvækker i hvert veltænkende Gemyt. Hvorledes! gives der Mennesker, som betjener sig af Franske Blade for at beskylde os, at vi udbrede afsindige, hadefulde og Frankerig ugunstige Efterretninger, vide disse Menneskeer ikke, at ingen Nation har bragt den fælleds Sag saa store Offere som Holland, Kjende de ikke vore strænge Forholdsregler mod Snighandelen, vor Taalmod og Hengivenhed under vore Opofrelser; vide de ikke, at Hollandske Tropper vare tilstæde ved alle Franske Generalers Seire i Spanien, ere de de eneste i Europa, som ikke vide, at det just er Hollændere, der have med deres Blod befriet Nordtydskland fra hiin Røver, som ifølge deres nedrige Bagtalelser skulde have vundet vort Bifald, om han havde opsnappet Kongen af Vestpfalen, og denne Ondskab vove de i det Øieblik, da Keiseren selv giver de umodsigeligste Beviis paa sin Tilfredshed med der Hollandske Nation, det vilde ikke være vanskeligt, at bevise, at de fornemste Snighandlere, skjønt de opholde sig i Hollands Hovedstad ere Fremmede, men det er sørgeligt at Disses flane Korresponden; skal optages i Franske Journaler."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
En Kasserer, navnlig Stopp, der har begaaet Underslæb med 80,000 Gylden offentlige Penge, er bleven kagstrøgen og derpaa for bestandig landforviist. Han har 12 Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Sverrig. Efter Forlydende agter den forrige Konge al begive sig med sin Familie til Schweitz, for der at tilbringe sin øvrige Dagesom Privatmand. Gustav IVer 32 Aar gammel og har 3 Børn, nemlig 1 Prinds og 2 Prindsesser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-03
Penge-Cours. Hamborg den 30 Junii. Penge - Vexel 2 M. 305.