Jyllandsposten, 1840-12-04
Endnu senere skal der forgiæves være gjort Regjeringen antageligt Bud. Naar det erindres, at Liebhaverne ikke have attraaet Silkeborg henimod 5000 Tdr. indtagende Skovstrækninger – hvis Besiddelse af det Offentlige paa et Strøg, hvor Skovvegetationen ophører, sikkert var meget ønskelig, og dog faaet Afslag paa deres Bud, saa er det vistnok ikke at undres over, om man i Jylland ikke vidste paa anden Maade at forklare Regjeringens Handlemaade, end ved at sætte Lid til det Rygte, at Silkeborg var bestemt en Husarofficeer, der stod i nært Forhold til den afdøde Konge Statskassen beholdt imidlertid Silkeborg - dog neppe for nu at omforme den til et kongl. Slot. Jeg vilde ønske, at dette ikke skete. Og veed De hvorfor Fordi Danmark og dets Finantser ere altfor fattige til at tilbyde Kongen et kongeligt Opholdsted i enhver Krog af Riget, hvor der findes et eller andet Piquant; fordi Silkeborgs Bygninger ere af et saa snævert og indskrænket Omfang, at der behøves en ganske overordentlig Tilbygning for at endog det Antal Hoffolk, der ledsager Kongen paa Reiser, kan nyde den sædvanlige Comfort i en nogenlunde Grad; og at hele Hoffet maa tage Ophold paa selve Silkeborg er klart, naar man veed, at der i en Afstand af en Miil findes, med Undtagelse af en lille Parcel fra Silkeborg, Marienborg, ikke et eneste Sted, som kan anvises en Kammertjener, endsige en Kammerjunker eller Kammerherre, til Domicilium; fordi Haven ved Silkeborg er aldeles forfalden og saa godt som ingen Have, og en Have er jo, som Pløen især godtgiør, uundværlig for et Hof, hvormeget den end koster at anlægge og vedligeholde; fordi en stadig og taalig god Vedligeholdelse af de Biveie, som føre til og fra Silkeborg, der ligger fjern fra alle nogenlunde befarne Communicationslinier, vil paa vælte Beboerne i denne sparsomt befolkede og paa mange Steder næsten øde Egn en uoverkommelig Byrde noget, jeg af Erfaring kan bekræfte, da jeg flere end een Gang har hørt Bønderne her beklage sig over det haarde Veiarbeide, naar enten Kongen eller en Prinds var i Vente. Endnu kunde jeg anføre flere Grunde, der oplyse Uhensigtsmæssigheden af at omdanne Silkeborg til et kongeligt Slot; men jeg vil lade det beroe ved dem, jeg nu har fremhævet. Hvad der har bevæget Christian den 8de til en saadan Forøgelse af de kgl. Slottes Antal, er mig, som aldeles fremmed for de Anskuelser, der herske ved Hoffet, ubekjendt. Men det veed jeg, der lever i Folkets Midte og - selv Jyde kjender Jyderne paa det nøieste, at Kongen ved den paatænkte Plans Jværksættelse ikke vil vinde de sparsommelige Jyders Tak. De have ventet noget ganske Andet af Regjeringens Bestræbelser for at vedligeholde Besiddelsen af det maare Silkeborg. De have ventet, at Regjeringen vilde fremme just paa Silkeborg Oprettelsen af et Jernværk, efter at det har viist sig, at der findes en stor Mængde Myremalm i de tilstødende, Hedeegne. Deres, desto værre altfor sangvinske, Forhaabninger gik for 1 Aars Tid siden saavidt, at de troede, at de Undersøgelser, der anstilledes for at udvideGudenaaens Seilbarhed, stode i Forbindelse med Jern værkets Anlæggelse. Det vilde være deres praktiske Sind en bitter Skuffelse, om nogen Tid at see et kongeligt Slot prange, i Stedet for at høre de industrieuse Maskiners Larmen. - Endnu Eet. Jeg har hørt, at Kongen har til Hensigt at besøge Silkeborg for Jagtens Skyld. Jeg troer det ikke. Vildsviin, hvoraf der ved Aarhundredets Begyndelse fandtes adskillige i Skovene, ere som bekjendt aldeles forsvundne, og man maatte i alt Fald paany forplante dem derhen fra Lauenborg eller Mecklenborg, hvor de som bekjendt haves. Af Raadyr og Daadyr findes der for Øieblikket ikke mange, da de i Sommeren 1839 for Træplantningens Skyld bleve saagodtsom aldeles bortskudte og forjagede. Andesagten er derimod af Betydenhed; men paa Grund af Localiteterne er den her saa besværlig, at der skal et stort Liebhaver til at finde Behag i den." Godsforvalter Wulff paa Bjørnsholm.