JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Politik.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Det omtalte Engelske Statsskrift berører ogsaa Polens Skiedne og yttrer derved det Ønske, at visse Fortællinger maatte kunne giendrives, hvorved det tillige fælder en ikke skaanende Dom om de Beslutninger, som ere fattede til at undertrykke den Polske Nationalitet. Englands og Frankerigs Jkke=Jntervention i de Polske Anliggender retfærdiggiøres deraf, at den vilde have havt en almindelig Krig tilfølge, uden at frelse Polen: thi Østerrige og Preussen vilde da, ifølge deres geographiske Beliggenhed, have undertrykket Polakkerne inden 14 Dages Forløb, saa at England og Frankerige kunde da ikke have opstaaet som Frelsere, men som Hævnere; ogsaa vilde en saadan Krig, ifølge sin Natur, være bleven til en Krig om Principer og det paa en Tid, hvori de nyeste Begivenheder i Frankerige og Belgien vilde have bragt alle Lidenskaber i den største Bevægelse, og alle extreme Meninger i Harnisk imod hinanden. Vi troe derfor, at vor Regiering har handlet viseligt. Det Polske Folk sover, men er ikke dødt og kan engang paanye opvaagne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Vi haabe at denne nye Morgenrøde vil kunne tilveiebringes ved en mildere Politik fra Ruslands Side, men ikke ved nye Voldsomheder. Jngen Regiering besidder saamegen Konst, at den formaaer at udslette et stort Folks Nationalitet, eller saamegen physisk Magt, at den kan holde det i et evigt Slaverie (men da den Russiske Regiering har faaet saa mangfoldige Polske Magnaters Godser i sine Hænder, saa formaaer den ved at forbedre de Polske Bønders Kaar at forbinde deres Jnteresse med sin egen). Efter et Blik paa Forholdene i Jtalien og Tydskland, hvori den Brittiske Regiering ikke tager megen Deel, slutter Forfatteren med følgende Ord: Vore Forhold til Frankerige udgiøre en skarp Contrast til de tidligere Epocher af vor Historie. Der var en Tid, hvori England og Frankerige betragtede hinanden som naturlige Fiender, og hvorved det ene Lands Fiender snart bleve det andets Venner. Disse Dage ere forbi, gid de aldrig maae komme tilbage. Man maa ønske, at to store og aandrige Nationer maae længe høste Fredens Fordele af deres venskabelige Forbindelse, som ere fordeelagtigere end alt det, som de kunne haabe af den lykkeligste Krig. Denne inderlige Forbindelse imellem England og Frankerige har under en Periode fuld af mageløse Vanskeligheder vedligeholdt Freden i Europa, og vi kunne tillidsfuld spaae, at Freden vil ikke blive brudt, saalænge denne Forbindelse vedvarer. En almindelig Krig vilde nu blive til en Kamp, hvor England, Frankerige og alle Europæiske Landes Nationer (det er formeget sagt) vilde blive opstillede paa den ene Side, og de despotiske Regieringer med deres Herrer paa den anden (dette Udtryk er ubilligt og fornærmeligt). Det umiddelbare Udfald kunde ikke blive tvivlsomt (til Søes) men de fiernere Resultater vilde blive frygtetelige. Vi ere overbeviste om, at den Engelske Regiering vil aldrig provocere en saadan Conflict, og Fastlandets arbitraire Regieringer ville være for vise til at giøre det. Aldrig har en saa tydelig Løbebane været England foreskrevet, aldrig har det været i en værdigere og hæderfuldere Stilling; det staaer som Voldgiftsmand imellem fiendtlige og opbragte Partier, det holder Balancen imellem extreme og hinanden modstræbende Principer. Dens Opgave er Fredens Vedligeholdelse, at den maatte vedblive at opfylde denne til sit eget Bedste og til den civiliserede Verdens Vel. - Lord Durham skal have sagt i Cherbourg: at denne Stad vil blive Frankerigs og Englands Toplitz. Oberste Bricqueville, som var tilstæde, bemærkede: at Repræsentanterne for Friheds Principerne vilde ikke blive saa talrige som de andre. Lorden svarede: Frankrigs og Englands have der indfundet sig og de ere de stærkeste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
De Engelske Blades Bedømmelser over dette Skrift lyde meget forskiellig. Reformpartiets Blade, som Globe, Courier, Morning Chronicle, og især Times ere opfyldte af Lovtaler over det. De to sidste Blade vise isærdeleshed hen til den farlige Stilling, hvori England befandt sig, da den offentlige Mening styrtede den militaire Hertug fra sin Høide, og Greve Grey erholdt den farlige Opgave at giøre det godt igien, hvori to Aarhundrede havde feilet. Times søger at vise, at den udenlandske Politik ogsaa hører i Reformernes Atmosphære, at den hellige Alliances Grundsætninger kunne ligesaa lidet som indenlandske Misbrug trives i denne Sphære. Selv de absolute Magters Ministre maae, saa ofte de begive sig fra deres Gesandtskabs Hoteller i Toryvarterene til en Conference i det udenlandske Departement, føle at de træde ind i et nyt Klima og lære at værne deres Øren til et nyt Sprog. Ganske anderledes yttrer sig naturligviis Bladene af Modpartiet; Torbladet Morning Post erklærer: at dette Skrift er baade kraftesløst og heftigt, tungfældigt og absurdt, paradox og skrevet uden Forstand; kort sagt, ligesaa kiedsommeligt som Greve Grey, uopdraget som Lord Brougham, eenfoldigt som Lord Althorp og svulstigt som Hr. Stanley. Dette Toryblad love at ville understøtte disse uopdragne Yttringer ved Grunde, hvilke det endnu ikke har seet sig beføiet til at meddeele.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Ved en saa stor politisk Krisis i Europa, som den, der finder Sted for næværende Tid, er det interessant at fremstille for sin Opmærksomhed og til Jagttagelse over hvad Fremtiden vil medføre de store Problemer, som i denne Tidspunkt beskiæftige Cabinetterne og sætte Nationerne i Bevægelse; de kunne antages at være følgende: 1) Om Mehemed Ali vil nu forholde sig roelig, eller fortsætte sine Erobrings- og UdvidelsesPlaner, og om det kan antages, at nogle Europæiske Cabinetter maatte finde det overeenstemmende med deres Jnteresse at understøtte ham; f. Ex. imod en vis Afstaaelse? 2) Om den Græske Stat ved nu at komme i Orden og blive civiliseret, ikke efterhaanden vil udvikle en Kraft, som ikke kan tillade den at holde sig indenfor dens nærværende indskrænkede Grændser, Og om dens Beboere ikke ville i den Grad bemægtige sig Handelen og Skibsfarten i Middelhavet at det vil blive generende for de øvrige handlende Nationer: 3) Om Tractaten imellem Porten og Rusland; og endnu mere Afstaaelsen af Moldau og Wallachiet, dersom den virkelig har fundet Sted, ikke vil foraarsage Fordringen paa et Æqvivalent fra de vestlige Søemagters Side, f. Ex. Afstaaelsen, af de Tyrkiske Øer i Archipelet og Middelhavet; 4) Om det Tyrkiske Rige med afhugne Lemmer og indvortes Sygdom kan længe leve, og om det da vil gaae roeligt af ved Gildet, naar Potentaterne skulle komme sammen og drikke dets Graverol 5) Om Landet imellem Jndus og Kaukasus kan længe forblive et neutralt Land 6) Om det kan lykkes Ludvig Philips Klogskab og Whigministeriets gode Villie at faae Borgermonarkiets Skibe til at holde Søen? ) Hvorledes de to store, hinanden modsatte politiske Systemer i Europa, det aristokratisk monarkiske og de demokratisk-monarkiske ville, ligesom to mod hinanden sig reisende Stormvinde, kunne bekæmpe eller overvinde eller afparere hinanden, og hvorved følgende specielle Synspunkter, ville blive at stille for Øinene: a) Om det constitutionelle System vil formaae at kjæmpe sig igiennem paa den Pyrenæiske Halv de eller ikke, b) Om Giovine Jtalica lader sig tæmme og qvæle uden Reform i politisk og religiøs Henseende. c) Om en Nordamerikansk Republik i Schweitz kan blive tolereret, eller forhindret uden en almindelig Krig, og hvad Følgerne ville blive om den gaaer igiennem og maae taales, d) Om Tydsklands Jndvaanere ville lære at paaskiønne de forrige gode Tider, da de levede i Roe og i stigende Velstand under cultiverede Regenters humanne Bestyrelse, eller de ville overlade sig til en blendende Phantasie om en nye og ideal politisk Tilstand. e) Om den frie Seillads paa Schelden kan blive indrømmet; eller den den skal blive et Tønder til en almindelig Krigslue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Som et Anhang kunne følgende Problemer tilføies. f) Om det vil blive mueligt at tilveiebringe Nydelsen af Trykkefriheden i Forbindelsen med Nydelsen af personlig Sikkerhed og med Sædeligheden? 8) Om Christendommen skal vedblive at være fordeelt mellem fordumsfulde og hinanden hadendende og foragtende Religions-Partier. Eller dens indvortes Lys skal faae Lov til frit at udvikle sig og tilveiebringe en fælles Forening? b) Om det vil blive den Europæiske Cultur tilladt at udbrede sig paa Nordafrikas Kyster, i) Om Amerikas Uafhængighed af Enropa vil befordre dettes Flor eller ikke, k) Om Forsøget med at ophæve Slavehandelen og bringe Negerracen til Cultur vil lykkes, Davus sum non Oedipus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Nyeste Post-Efterretninger. Den 21de August bleve Ratificationerne paa Tractaten imellem Rusland og Porten udvexlede i Constantinopel; saaledes berettes fra London over Hamborg i det sidste Nummer af Børsenhalle og i en bestemt Tone. Derimod taler den Østerrigske Jagtager, som dog leverer Efterretninger fra Constantinopel af 26de August intet derom, men fortæller: at den Ottomanniske Regierings Opmærksomhed er fornemmelig henvendt paa at organisere Armeen; de nye hvervede Tropper øves uafladeligen i Vaaben. Et Complot af Mordbrænderes forbryderiske Forsøg foruroligede endnu bestandig denne Hovedstads Jndvaanere og nøder Regieringen til at føre et strengt Politie-Opsyn, hvilket man allene skylder, at Jlden er ikke udbrudt i mange Qvartere af Constantinopel og af dens Omgivelser; desuagtet udbrød den 19de en Jldebrand i Nærheden af Galata ved Asab-CapussiJlden varede i 5 Timer og 300 Huse og Butiker bleve lagte i Aske. Foruden lidt smaat Pest har man begyndt at spore Cholera i Constantinopel (denne Sygdom har yttret sig noget i London, men er der ophørt; den har grasseret i Portugal og er nu udbrudt i Badajoz og Sevilla i Spanien). Fra Wallachiet skrives, at man taler om at dette Fyrstendømme tilligemed Moldau ere aftraadte til Rusland; eller som nogen mene, at de, for ikke at compromittere Østerrige, hvilket siges ikke at kunne give sit Samtykke dertil, ere erklærede afhængige af Porten og skulle udgjøre et eget Rige under Ruslands Protectorat. - Fra Grækenland berettes: at det nu er afgjort at Athen skal blive Rigets Hovedstad. Planen er saaledes anlagt at Monumenterne fra Oldtiden skulle udgjøre Midten af Staden. Saare mange rige og anseelige Personer af forskiellige Nationer begive sig til Athen og ville her etablere sig. Den 1ste Januar 1834 skal Regieringens Sæde forlægges til denne Stad. Bygmesteren Guttensohn er afsendt til Jordtungen. ved Corinth for at udsøge den beqvemmeste Plads til at anlægge en stor Handelstad. Man skal være vel fornøiet med de Baierske Regieringsmænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
En nye Avis udkommer under Navnet Helios, (Solen), som staaer under Regieringens Protection og redigeres af de to Suzzos, Panagiota og Alexander, hvoraf hiin er Grækenlands største Prosaist, denne dets største Digter; de have erklæret, at de ville foredrage for Nationen Regieringens Hensigter og for denne Nationens Ønsker og Besværinger; denne Avis skal tillige udkomme paa Fransk. Man beklager, at de Franske Tropper ere dragne bort, da de have stiftet meget godt, holdt det Partie i Tømme, som var fiendtligt sindet mod Konge Otto, forskiønnet Stæderne, oplivet Jndustrien, anlagt Caserner, Broer, Landeveie og Haver. Fæstningen ved Navarino have de opført fra Nyt af.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Fra Algier høres alleslags Nyt: et Theater bliver aabnet der den 2den September; i Oran er indviet en Kirke den 29de Julii. Man staaer i god Forstaaelse med mange Arabiske Stammer, de blive optagne i den Franske Krigstieneste; en Araber ved Navn Ben=Haari har endog faaet Commanden i Castellet Wasserfort. Mange Tropper afsendes til Algier, og man kan ikke omtvivle at den Franske Regiering vil beholde denne Colonie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
De Fremskridt, som Englænderne giøre paa Sydhavets Øer ere meget betydelige. De Wesleiske Missioner udbrede sig paa de venskabelige Øer, Bonien Øerne, som ligge meget beqvemt for at drive Contrabaade med China og for Sparmaceti-Fangsten (det vil sige for at fange Cachelotter) ere for nyelig blevne coloniserede af Englænderne. J Fremtiden skal et Engelsk Krigskib blive stationeret ved Øerne i Sydhavet for at besøge de forskiellige Establissementer, og forskaffe dem Hielp, dersom det skulde giøres fornødent. De Engelske Missioners Jndflydelse i det hele sydlige Archipel udvider sig med stor Hurtighed, de have overalt Bogtrykkerier og paa mange Øer Manufacturer. Forresten have de ikke overalt anvendt deres Magt paa en fordeelagtig Maade, især klager man over de amerikanske Missioners Forhold paa Nye=Seeland, hvor de synes at tillade sig store Undertrykkelser. De tvinge nemlig de Jndfødte til at arbeide 4 Dage for Kirken og Skolerne; den 5te Dag maae de arbeide for deres Chefer, saa at de kun have 2 Dage til at arbeide for dem selv og deres Familier; Folkemængden aftager saa hurtigt ved dette System, saa at den Engelske Gouverneur i NySydwalis har maattet blande sig deri. Handelen tager overordentlig til i hele Sydhavet. Til Woahoo, en af Sandwichs Øerne ankom i 1831 30 Engelske, 85 Amerikanske og 5 Skibe fra andre Nationer. I Hoalulu har Øen et Skibsværft, hvor Skibene kunne repareres med megen Hurtig hed. Ved Øen Maui laae i 1831 33 Skibe paa eengang for Anker. Sandwichs Jnsulanerne have en liden Marine paa 11 Skibe og Colonisterne paa Øen 14 Skibe. - Hs. Majestæt den Russiske Keiser ankom den 10de Septbr. til Görlitz. J 6 Timer tilbagelagde han Veien derfra til Münchengratz, som ligger 10 Mile derfra og ankom til dette Slot Kl. 8 om Aftenen. Hs. Majestæt den Østerrigske Keiser var kiørt ham imøde til Liebenau- og begge Souverainer ankom i en Kareth med 6 Heste for, 101 Kanonskud og et talrigt militairisk Musikcorps bebudede Deres Majestæters Ankomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Hs. Majestæt Keiserinden, Storhertugen og Storhertuginden af Weimar modtoge begge Keiserne paa Trappen. Om Natten ankom Kronprinsen af Preussen. De allerhøieste Herskaber beboe det Grevelige Waldsteinske Slot, spise dagligen sammen og indbyde mange Giæster. Om Aftenen forsamle de sig hos Keiserinden. Et SkuespillerSelskab er ankommet fra Prag. Mange Østerrigske, Russiske og Preussiske Statsmænd ere ankomne dertil. Man siger at den Russiske Keiser vilde opholde sig 8 til 10 Dage i Münchengratz og derpaa reise tilbage over Landshut, Breslau og Kalisch til Modlin, hvor de Russiske og fra nyt af organiserede Polske Tropper skulle opslaae en Leir og maneuvrere for ham. - Den Østerriske Keiser har inviteret Kongen af Preussen til at overvære en stor Revne ved Verona paa en Armee af 75,000 Mand; Kongen har taget imod Jndbydelsen og vil afreise den 20de September. Paa Fæstningsværkerne om Verona arbeide dagligen 4000 Soldater. J det nordlige Jtalien samler sig en Østerrigsk Armee paa 90,000 Mand med 300 Kanoner. Man siger forresten at den Østerrigske Regiering vil indtage en imponerende militairisk Stilling med Hensyn til Tidsomstændighederne, og at en anseelig Troppemagt skal ogsaa samle sig i Nærheden af Mantua. Paa den anden Side synes ogsaa den Franske Regiering at træffe lignende Forholdsregler. Gen. Cubieres har i Ancona taget Forholdsregler, som han frygtede for et Overfald af Jndvaanerne; men som disse betragte som et Paaskud til at forstærke den Franske Garnison, hviket forventes at ville skee. - Fra Strasborg, berettes: at denne Stad forskandses, at der hersker megen Virksomhed i Krigsministeriet og at Armeen completteres ved Hvervinger af Frivillige. Ved Lüneville staae 24 Kuirasseer-Escadroner og et Batterie ridende Artillerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Hertuginden af Berri har forladt Rom og har begivet sig til Florenz. Franske Blade ville vide, at hendes Modtagelse i Neapel og Rom skal ikke have været den forbindtligste. - Hertugen af Lucca har under 2den September udstædet en Amnestie for politiske Forbrydere, Staden Lucca er i den Anledning bleven illumineret og Folket har spændt Hestene fra Hs. K. H. Vogn og trukket den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Paa hvorvidt Skrivefriheden gaaer i Paris har man ret faaet en paafaldende Prove: det legimitistiske Blad Gazetten, som har meget travelt med at Hertugen af Bordeaux bliver i denne Tid myndig, har formelig opfordret Ludvig Philip af Orleans (de Franskes nuværende Konge) som første Prins af Blodet, Rigets Statholder o. s. v. til ved denne høitidelige Anledning at opløse Kamrene, indkalde en Nationalforsamling og retablere Legitismen, saavel med Hensyn til sin egen Jnteresse som til sin Families. Bladet forderager allerede en Plan til sin unge Konges Regiering (Regieringen lader en saadan Udeladelse passere; thi det hører til en Regierings Viisdom at tillade de lidenskabelige Forfattere at sætte sig selv i Daarekisten).De Franskes Konge ankom den 12te September tilligemed den Kongelige Familie til St. Cloud; Krigs- og Marineministeren ere ligeledes ankomne og have tiltraadt deres Functioner. Kongen begav sig den 13de til Tuillerierne og præsiderede i Conseilet. Hans Reise skal have meget behaget ham, da Frankerigs Borgerstand overalt udviser den største Hengivenhed for ham. - J London vil man have faaet Efterretninger fra Paris af 15de, ifølge hvilke der skal være ankommen en telegraphisk Depesche til denne Hovedstad af det Jndhold, at Marskal Bourmont har den 5te giort et almindeligt Angreb paa Lissabon; men som er blevet fuldstændigt afslaget. - Dronningen af Portugal er afreist fra Windsor til Portsmouth for at begive sig med Dampskibet Soho til Lissabon; i Portsmouth blev en Addresse, som var voteret af Portugiserne i London overleveret til hende paa en høitidelig Maade. Den Svenske Gesandt, Ridder v. Cantzov, som er accrediteret hos hendes Majestæt, har begivet sig til Portsmouth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
J det sydlige Rusland er Høsten i den Grad mislykket af Tørken, at frie Kornindførsel er tilladt i Odessa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Extrapost. Den Franske Moniteur beretter nu ogsaa, dog ikke i sin officielle Artikel, at Marskal Bourmont har den 5te September foretaget et almindeligt Angreb paa Lissabon, men er bleven drevet tilbage. – Bladet Gazette er formedelst sin Opfordring til de Franskes Konge, bleven lagt under Beslag. Hs. Majestæt har i St. Cloud modtaget det diplomatiske Korps Gratulalation til hans Tilbagekomst; han var særdeles oprømt. - J Departementerne er Stemningen overordentlig til Kongens Fordeel. - Efterretningen om Udvexlingen af Ratificationen paa Tractaten imellem Rusland og Porten synes at have forrykket Hiernen paa de Engelske Journalister; thi alle Journalerne indeholde raisonnerende Artikler og Politiken, Monarkernes Congres o.s. v., hvis Tone i Bitterhed og Heftighed, især mod Rusland og dets Monark, overgaae alt hvad de Franske revolutionaire Blade have nogensinde produceret. Jsær lægge disse Blade megen Vægt paa den nøie Forbindelse imellem England og Frankerige og Bladet Morning Chronicle, eet af de meest populaire, og som staaer ganske under Whig Ministeriets Jndflydelse, begynder sine Betragtninger med følgende Ord: da Europas Frelse for nærværende Tid for det meeste beroer paa den Franske Armee, saa er det trøsteligt at kunne forsikkre, ifølge en gammel erfaren Officeers Beretning, at denne Armee er ikke allene den talrigste, men tillige den dueligste paa Fastlandet. (Hvor Tiderne have forandret sig! Forresten skal virkelig den Franske Armee være i en fortræffelig Tilstand, som skyldes Marskal Soults Jndsigter og Virksomhed; dette forstaaer han bedre end at bære Bønnebogen bag efter Carl den 10de.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 20de September. Jmorges Kl. 7 1/2 ankom herpaa Rheden fra Livorne Orlogs corvetten Galathea, under Commando af Hr. Capitain, Ridder J. Krieger. Ombord paa dette, af Fædrelandets og Kunstens Venner med Længsel, ventede Krigskib, befinder sig den kostbareste Ladning, som vel i Mands Minde er bragt til Kongestadens Havn: nogle og tredsindstyve Kasser med Skulpturarbeider af Thorvaldsen. Foruden de Thorvaldsenske Arbeider i Marmor for Metropolitankirken og Christiansborg Slot, har Kunstneren hidsendt en Mængde andre Værker af sin Meisel, Afstøbninger og andre Kunstsager af betydeligt Værd. (Kbhvn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Fiskeriet af Aborrer i Liimfjorden er i stærk Tiltagende, siden Aggerkanalen begyndte at lukke sig. Fiskerne yttre det bedste Haab, da Bunden paa de Steder i Fiorden, hvor Aborer fanges, hvilken strax efter Vesterhavets Jndbrud var reen Sand, nu atter er bedækket med stærk Grøde. Actie Eierne af den i Aarhuus staaende Fuldblodshingst Cassio have i Aar et Udbytte af 12 Rbd. pr. Actie paa 72 Rbd. r. S. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Under 15de d. M. har det Allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, Vagtmesterne Marcus Diederich Brackenhofft og Mads Pedersen Gran balle af det Holsteenske Landseneer-Rigiment, samt Underjæger Jens Engelbret Jversen Heden af det Siællandske Jæger=Corps.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Den aarlige offentlige Examen i Metropolitanskolen d. A. begynder den 23de September og fortsættes i den Orden, som det af Skolens, igiennem en lang Række af Aar, høilfortiente Rector, Hr. Dr. og Prof. Nissen, R. af D., udstædte trykte Schema udviser. De Candidater, som Metropolitanskolen i Aar dimitterer til Universitet, ere: 1) J. A. C. Holbeck, en Søn af Grosserer Holbeck her i Staden. 2) F. J. Mynster, en Søn af H. H. Hr. Dr. Mynster, Kongelig Confessionarius, Hof= og Slotspræst, Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand. 3 T. F. Smith, en Søn af Hr. Provst D. P. Smit Sognepræst for Horslunde og Nordlunde Menigheder i Lolland. 4) C. C. Lembcke, Søn af Hr. Auctionsholder Lembcke her i Staden; 5) J. C. Boetius, en Søn af forhenværende Lotto-Administrator Hr. Bostius her i Staden; 6) J. F. Schlegel, en Søn af Hr. Kammerraad Schlegel, Contoirchef under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet; 7) H. C. B. Hornbeck, en Søn af afdøde Casserer ved den Kongelige Maltmølle, C. Hornbeck; 8) P. C. Lund, en Søn af Bødkermester Hr. Lund her i Staden; 9) Christen Wolf, en Søn af Hr. Pastor Wolf, Præst ved Vartou Hospital og Lector i det Grønlandske Sprog; 10) C. C. S. Neve, en Søn af Hr. Districtschirurg Neve i Storehedinge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-09-24
Kiel, den 30te August. Den 1ste August skeete paa Bünnigstedter=Marken, paa Godset Ahrens burg, det sørgelige Tilfælde, at en fjortenaarig Bondedreng kom i Strid med en anden Dreng paa 13 Aar ved Koebytten, hvorved den yngre garden ældre et Knivstik i Underlivet, saa at han efter 21 Timers Forløb opgav Aanden under heftige Smerter. Den unge Forbryder er fængslet.