Berlingske Tidende, 1774-08-22
Kiøbenhavn, den 22de Augusti. Den 4de Aug. er Hr. Commerce=Secretair Reversen benaadet med Titel som Agent med virkelig Kammer=Raads Rang Ved det K. Tal Lotteries 17de Trækning i Wandsbeck den 18de Aug. udkom følgende Nummere : Fortsettelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongel. Danske Landhuusholdnings=Selskab ud setter for fr. Kongel. Mists Riger og Lande for Aarer, 1773. (See Nr. 63. 64. 65. 66. 10 For den, som med troværdige Attester, efter Sælskabets Forskrift, beviser at have tillagt den talrigste og deste Hjord med fineste Uld, samt tillige omstændelig og med Nøiagtighed indde retter Behandlings=Maaden, hvorledes han har drevet hans Faare Avl i Henseende til Formerelse, Føde, Malkning, Klip ning og Huusnings=Maade, samt øvrige Behandling og Pleye Sommer og Vinter Tider, saavel naar Faarene ere friske, som og i paakommende Sygdoms Tilfælde. Af Hiordenes Uld maatte tilstrækkelige Prover indsendes, tilligemed et Skind med Ulden paa eller et levende Faar, i Fald Stedets Beliggenhed det tillade For den deste og talrigeste saaledes beskafne Hjord med hossevet Underretning, som forhen meldt er, Sælskabets mindre Guld=Madaille eller 50 Rdlr. For den næst beste Hjord med næst fineste Ul og vedfølgende Beretning, Sælskabets større Sølv=Medaille eller 20 Rigsdaler. Attesterne om Hjordenes Virkelighed og Jndberetningernes Rigtighed maa være særdeles paalidelige, og Premier, maa æskes inden October Maaneds Udgang næste Aar 1774. Ved Premiens Tildømmelse vil de større Faar faae Fortrin for en mindre Art, naar de øvrige Omstændigheder ellers ere lige. Sælskabet ønsker saa meget hellere, at denne Premie æskes og vindes til Oplysning i denne Materie, som det har foresat sig videre at udsette Premier til Faare Avlens Forbedring, i sær da Qvægsygen, giør usædvanlig Plads for denne Avl. 11. For den største Mængde Bistader med vel overfødte Bier, tillagde efter Listens Bekiendtgiørelse 1773, udsettes for Danmark og Norge efterfølgende Pro mier : En Premie af Sælskaders mindre Guld Medaille eller 500 Rdlr., for ikke mindre end 30 Bistader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 24 Stader, 25 Rdlr. En Premie for store ste Antal derester, ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. Og endelig en Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 16 Stader. Fol af Bondestanden, samt Landsbye Skoleholdere, kan vinde disse Premier, naar de allene tilfulde beviser, at de haver i bemeldte Tid tillagt 12, 10, 8 eller 6 Bistader, hvilke Tal skal svare til 30, 24, 20 og 16 for Folk af andre Stænder, Hvorved dog en at mærke, at Herregaardene aldeles ere udelukte fra denne Premit. Formedelst Forskelligheden af Rigernes Beqvemmelighed til Avlen udsettes Premierne ikke allene særskildt for Danmark og Norge, saa at hvert Riges Æskende for sig selv beregnes mod hinanden, men Æskende af Norge kan og vinde samme Premier forden halve Mængde, nemlig : i første Tilfælde for 15, 12, 10 og 8te, og i anden for 6, 5, 4 og 3 Bistader. I & fornødne tilforladelige Attester, der maa være nøye indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maa meldes hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Bistader for seneste Aar er avlet i samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller øde. lagde. Premien æskes inden November Maaneds Udgang 1775 dog maa Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Junii Maaned. 12. For den største Mængde i Norske Farvande fangen og paa Hollandsk Maade des virket og udsattet Sild, til Forhandling. fra Norge til Kiøbenhavn nedsendt. For den største Mængde, ille mindre end 80 Fierdinger, Sælskabets større Guld Medaille eller 100 Rdlr. For den næsse, ikke mindre end 30 Fierdinger, Sækskadets mindre Guld Medaille eller 500 Rdlr. Troværdige Attester maa meddeles, at Silden er fangen af Danske eller Norske Undersaatter, og for Dansk eller Norsk Regning. Videre maa Attesterne tilfulde gotgiøre, at Silden strax efter Fangsten, og i det mindste inden 12 Timer er nedsaltet. Premien maaskes og Sal den geledes af bemeldte tilforladelige Beviser inden Aarets Udgang 1774. Til Oplysning om den Hollandske Silde Saltnings- og Nedlegnings Maade meddeles følgende: 1) Holland salter og nedlegger allene i nye tette Ege Træer, med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2) Det Salt som bruges, er allene deste, af erdforne Vragers praget Spanskeller Portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier, rasinerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt ere ved Love forbudne, og nævnes Franske, Strædets og Vestindiske Salter udtrykkeligen deriblant. 2) De tilladte Salter bruges baade for sig allene, og blandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det raffinerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden skal bevares i, og Stedet den skal sendes til 4) Man udsøger Silden, i Følge Love, for den kiendes tienlig til Saltning. De tomme eller saakaldede Jomfrue=Sild, ilde udseende, ravn melk syge, ildeelugtende og slette Sild skilles fra de fulde, friske, udeskadigede og rette gode, hvilke allene saltes og nedlegges for Udførsel, og faaer derefter Mærker paa Træerne, særskilte fra de slettere. 3) Silden ganes og nedsaltes om Bordudestemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages af Garnet, og saa hastig som mueligt, for flere, end de, som kan saltes og ordentlig nedlegges, tages inden Borde. 6) Mængden af Saltet, som skal bruges, er ikke bestemt ved Love, men kommer an paa Erfarenhed. Derimod er befalet, at ingen anden Sild maa nedlegges til Udskibning end fulde, hele og friske Sild; og skal Silden, heder det, nedlegges med største Flid, tet, net, re op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden : Træet. J.) Silden maa ikke nedkastes i Træet med Kurve eller Kar, men skal nedlegges med Haand, og skal der ved Nedlægningen, saavidt muelig, bruges eet Haandelag, for at treffe lige LagTerhed og Nøyagtighed i Lægningen. 8) Saaledes som Sildene sattes og nedlegges om Bord, udføres ikke een Tønde, men de maa alle paa offentlig Broe eller Gade, under redsørne Vrageres Opsigt, igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af erdsorne Saltere saltes, og paa bemeldte Maade for alles Øyne paa ny nedlegges. 9) Bunden skal efter Nedlægningen nedtrædes med Fod, og Træet lettes for det tilstaaes, forat erfare, om det haver den Tyngde (som ved Ovelse let erfares. det bor have. 10) Naar Træet har staaet en Nat over, efter Om saltningen, gives det Lage, som er taget af Tønderne, og slet, og faaer det endnu engang Lage, for det bortføres fra Salte Stadet. 11) Jntet Træ maa udføres, for Silden haver ligget 10 Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen mærket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12) Man giør Forskiæl paa Mærkerne efter Jacobi, den 25de Julii, efter Bartholdmæi, den 24de Augusti og efter Kortsets Dag den 14de Septbr., for derved at erkiende Fangsteen og Sildens Godhed. 13, Fjorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre til efter Omparningen, efterdi Sorteringen ved Omsaltningen endnu nøyere ne om Bord kan iagttages. 14) Al Fangst til Saltning maa ske imellem den 7de Julii og 1ste Januarii, og uden for de Hitlandske, Jslandske og Norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Resten, som kunde tilføyes, blev egentlig Politie Anstalter vedkommende, som ikke ere herhen hørende. - 13) Foden største Mængde Sild, ikke mindre end 40 Fierdinger, behandlede paa efterfølgende fire Maader. Ti Fierdinger saltede med St. Hybes Salt allene, uden videre Omsaltning. Ti Fierdinger saltede med to tredie Deel af St. Hybes og en tredie Deel af Lyneborg Salt, ligeledes uden Omsaltning eller Omlægning. Ti Fierdinger nøyagtig saltede, som først meldte, men omsaltede og nedlagt de med samme Sort Salt, i det mindste fjorten Dage efter første Saltning. Ti Fierdinger ligeledes paa det nøyeste saltede, som anden meldte Fierdinger; men omsaltede og nedlagde med samme Blanding af Salt efter første Nedlægning. For dette Antal Sild paa saadan Maade saltede, og nedsendte fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn, udsætter Sælskabet sin mindre Guld Medaille eller 50 Rigsdaler. Nedsendingen behøves ikke, naar Skibs Leylighed er derimod, at skee med samme Fartøy, da Sælskabet og ter at lade de paa forbemeldte fire Maader nedsaltede Sild paa en gang bedømme, saa det altsaa oppebier de førstes Bedømmelse for de sidstes Skyld, for ved dem tillige at naae den tilsigtede Vished og Oplysning. Man skiønner lettelig, at der udkræves særdeles nøiagtigste Attester til at bevise, at Silden, for hvilke Premisæskes, er behandlet, som foreskreven staaer. Bemeldte Attester maatte derfor nok være udstædte af nogen af Selskabets Medlemmer, geistlige eller verdslige Øvrigheds Personer, eller i Fald de af nogen af Almuen meddeles til Tings være beedigede. Premien æskes inden Aarets Udgang. - 14. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, i de norske Farvande fangen og i luk Fartøy strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Sælskabets stor re Guld Medalje eller 100 Rdlr. Præmien maatte æskes inden dette Aars Udgang, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Sælskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fom Fierdinger. Attesterne maa ey allene formeligen og ordentligen gotgiøre at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøy, som forhen meldter, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af Danske eller Norske Redere, samt at den heele Mængde virkeligen er siskeet ved et og det samme Fartøy. Ved Æskninger nes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavel som om Fartøyets Størrelse og Beskaffenhed, samt om hvor og hvor langt fra Kysten Fangsten er skeet. - 15. Da man har mærket, at Spinderier, tienlige for Manufacturister og Fabriquerer, ere kun i en heel maadelig Drift i Sielland og paa Møen, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde kommeret i Gang, i sær naar Manufactur= og Fabrik Arbeyderne, i vedbørlig Forhold derefter, arbeyder og kan afsætte sine Vare, som Sælskabet agter efter Muelighed at opmuntre, saa udsættes følgende Premier for bemeldte Lande, Sielland og Møen, Kiøbenhavn undtagen: For den Kiøbmand, Proprietair, Præstemand eller anden, i Kiøbstæderne eller paa Landet, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger eller vedligeholder de største Spinderier, (de vare tilforn anlagte og begyndte eller ikke), og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af Dansk Uld, inden den 1ste Octob, 1775. For den største Mængde, ikke mindre end 400 Pund, Sal. stabets større Guld Medaille eller 100 Rdlr. For næste Mængde ikke mindre end 300 Pund, Sælskabets mindre Guld Medaieller 500 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 20 Pund, 25 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maa indse des til Sælskabet inden 1ste Octob. 1775. J samme maa bevines af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da sunden der, spunden i Vedkommendes anlade Spinderier efter denne Premies Bekiendtgiørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maa for ge Attesten, Sælskabet til Efterretning. Derhos maa tillige me des den Mængde Garn, som af Pundet er udbragt, tillige med de hele Spinderiets Hænder efter Kiøn og Alder, denne regnet til Un dom under 13 Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdoderover, Ved Dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Han Majestæts Riger og Lande. Garnet maa være haspet paa de i Kiøbenhavnske Manufacturer og Fabriker efter Kongelig befaling brugelige Hasper, 2 Alen Danske i Vide, og Stykket eller Strenge bestaae af som Fed, hvert Fed til 40 Traade, uden hvilket Ma intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden mod Finhed og Godhed, saa det faaer den største Premie, hvis Garn har høyeste og fleste gode Egenskaber. (Fortsettelsen følger.) Ved Døden ere afgangne: J Wiborg den 8de hujus HriMajor von Frisch ved det Delmenhorstiske Jnfanterie=Reginent, 53 Aar gl. J Odense den 12te huj. Enke=Frue Lieutenantinde Anna Catharina Kallager, 83 Aar. Hr. Premier, Lieutenant Duhmreicher og Søe=Cadet Geert Walther, begge død paa Fregatten Færøe. Her i Staden den 20de Aug Mad. Catharina Gudmands, Brændeviinsbrænder Henrich, Gudmands Kiæreste, 47 Aar gl. Brændeviinsbrænder, Niels Hansen, 68 Aar gl.