Berlingske Tidende, 1779-01-01
London, den 15de December. Efter Hoffes befaling blive alle Anstalter gjorte til et alvorligt Feldttog i tilkommende Aar, og Hvervingerne til Søe og Land=Tienesten drives med al Jver. Da Frankerig anvender alle sine Kræfter paa at sætte sin Søemagt paa saadan Fod, som den aldrig har været, saa fordobbler vort Ministerium, ligeledes sin Jver, for at giøre det samme med vor Søemagt, og man troer, at vi i tilkommende Foraar skulde have 100000 Mand Matroser og Søe=Soldater i Tieneste paa den Kongel. Flode. Land=Tropperne blive og anseeligt formerede til at forstærke de i Amerika værende Krigsfolk, til hvilke og 10000 Mand Amerikanere skulde støde, som have taget Storbritann, nisk Partie. Ligeledes er og den Engelske Land=Milice bleven bragt til 40000 Mand ved en uden Forhindring foretagen Formeering. - Admiral Rowley har faaet Ordre til ufortøi vet at udseyle igien fra Portsmuth med 9 Linieskibe, uden at tage Handels-Skibe under Bedækning. - Her udbreder sig det Rygte, at der er forefaldet en Hoved=Trefning imellem Admiral Byrons og Græv d'Estnings Escadre, og at den sidste gandske er bleven slaget. Denne Efterretning skal, som man føyer til, være indløben med den Franske Post, som den 9de hujus ankom hertil. - Der bliver nu talt meget om Uroe og Bevægelser imellem Congressens Tilhængere i Amerika. Nogle Provincer skulle have erklæret, at ville antage Freds=Commissariernes Tilbud og Betingelser. General Gates skal have nedlagt sin Commando. Admiral Byron skal den 19de October være seylet fra Nye=Uork og have Ordre til at følge den Franske Flode som den 4de November gik fra Boston, den maae have sat sin Cours, hvorhen den vil. - Efter en Officiers Skrivelse af 24de October fra Nye York til sin Ven i Edenborg bekræftes det fra alle Egne, at Colonisterne blive meget trykket, og fortryde, at de have gaaet saa vidt. Oberste Campbell er marcheret med 4000 Mand til Carolina. Frankeriges Hielp kommer Colonister, ne dyr at staae; thi de maae forsyne Græv d'Estning med Levnets=Midler og derover lider deres egen Armee Mangel. Af alle Omstændigheder haaber man før Juul at kunde melde behagelige Efterretninger. - Fra Ostindien ankom den 11te en Expres til det Ostindiske Compagnie med denne behagelige Nyhed: At Compagniets Tropper i Jndien havde sat den Marattiske Prinds Ragaha paa hans Faders Throne, og at denne Prinds derimod af Taknemmelighed havde afstaaet til Compagniet en vidtløftig folkerig Land=Strækning, som skal være større end Storbrittannien og Jrland at han ganske har fordrevet Franzoserne af sine Lande, og forlehnet Compagniets Undersaatere med deres Handel. General Monro camperede, da denne Efterretning blev afsendt med 3000 Hvide, og 13000 Sorte 7 Mile fra Pondicherrn, for at anfalde denne Franske Plads, saasnart han erfarer, at Fiendtlighederne imellem Storbritannien og Frankerig have taget sin Begyndelse. - Om den Clintonske Armees Operationer tales intet i Nye=Pork, og at en Deel af samme skal have foretaget en Expedition mod Charles=Town i Syd=Carolina, er efter Anseende et blot Rygte, saasom Armeen ikke kan taale fleere Detacheringer. Det er imidlertid vist nok, at man paa vor Side meget ugierne seer, at Franzoserne, og som det heder, Hollænderne bestandig indløbe og drive deres Handel i Charles=Town, saasom ingen af vore Kapere opholde sig i de Vande, ikke heller maae opholde sig der, da der ingen anden Havn er i Nærheden, hvor de i Nødsfald kunde indløbe. - Lord North har i den sidste Parlements Session forsikret, at Washingtons Armee tog daglig af, at han ikke havde over 7000 Mand hos sig; at Folket i de indere Colonier ere kiæde af Congressens Tyrannie, og ønske et Forliig med Engeland. - Commandeur Rowley ligger til Portsmouth med 8 Krigskibe, 2 Fregatter og 2 Bombarderere seylfærdig, at afgaae til vore Vestindiske Øer.