Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-02-06
Vi ville nu gaae over til en anden Plage, som Menneskene have at trækkes med i denne Tid; nemlig Pengevæsenet. Det gaaer ikke med Pengene som med Kulden; thi af den have vi alle nok men i Henseende til Pengene saa have nogle for saa af dem, og andre for mange, og atter andre ikke vide at bruge dem, og det er slemt nok med alle Deele. At der virkelig gives mange Mennesker i vore Dage som have for mange Penge kan man see deraf, at det er let for Regieringerne at erholde Pengelaan til en lavere Rentefod for at reducere de Statsobligationer, som ere udsatte til en høiere Rente. Det er bekiendt hvilke store Laan, Frankerige, Østerrig og Preussen optage i dette Øiemed. - Kongen af Bayern har nu ogsaa ved et Reskript af 13de Januar ladet erklære alle Statscreditorer, som have Obligationer paa 5 PC. at de enten maae finde sig i at lade dem omskrive til 4, eller ogsaa faae dem udbetalte. – J England har man virkelig baade for saa og for mange Penge; Enkelte store Capitalister svømme i en Overflødighed af Penge og ere forlegne med at anbringe deres Capitaler, og ere villige til at entrere i ethvert stort Laan. Det samme er Tilfældet i Nederlandene, saaledes er i Amsterdam nyelig bleven aabnet en Negociation om et Laan til en Kanals Gravning i Nordamerika paa 1,875,000 Gylden og Subskriptionerne til den have allerede langt oversteget Capitalen. Alle Engelske Journaler ere fulde af Betragtninger over det Deficit, som finder Sted i Financerne, og som røber en Synken i den nationale Velstand fordi den egentlig har viist sig i Accisen, hvilket er saameget mere paafaldende, som at Statskassen har i Fior havt en Extraindtægt af 900,000 Pd. Sterling for Jndførelsen af udenlandsk Korn. Man haaber imidlertid paa, at Freden i Orienten skal ophielpe noget den indenlandske Velstand, ved den større Handel paa Levanten, Freden i Orienten. – Var der kun Fred i Orienten. Man ville blot læse følgende Artikel dateret fra Neva under 3die Januar, som er kastet ind i de offentlige Blade. Her, hedder det, er Alt spændt paa Halil Paschas Ankomst. De vel underrettede og i Diplomatiken erfarne Mænd tillægge dog ikke hans Mission nogen Vigtighed. Det formodentlige Formaal for den skal være at det Europæiske Tyrkie maae blive tidligere rømmet og lær Bulgarien, hvilket formedelst sin frugtbare Jordbund udgiør en af de vigtigste Resoureer for det Tyrkiske Rige. Udbetalings Terminerne skulle, som man siger, efter de forslag, som han skal medbringe, blive udsatte til en længere Tid under Frankeriges og Englands Garantie, end der er bestemt i Fredstractaten. Men ifølge de omtalte Sagkyndiges Mening, saa vil vort Hof vanskelig antage disse Forslag isærdeleshed da man uagtet Sultanens tilsyneladende Beredvillighed til at opfylde Fredsbetingelserne begynder at bemærke tydelige Udrustninger saavel i Constantinopel som de andre Steder, ogsaa fra de Persiske Grændser vil man have bemærket noget lignende. Vor militaire Stilling i denne Egn kan derfor ikke blive formindsket, men maae tvertimod blive forstærket. Man vil ogsaa bringe i Forbindelse dermed de nye Ordrer som ere udstædte i Provinserne for at fortsætte den Recrutering, som blev bestemt ved Ukasen af 2den August f. A. - Ogsaa fra Berlin hører man ganske mærkværdige Ord, hvori der tales om, at saa mange Mennesker, hvilke udgive sig i disse Tider for at være ivrige Christne, dog tillige vise sig som de varmeste Tyrkevenner - J Paris, hvor man snakker saameget løst og fast, taler man om at de to Russiske Gesandte Fyrsten af Lieven og Greven af Matuscheviisch skulle ikke være af samme Mening om Besættel en af den græske Throne. Man siger ogsaa der, at Hertugen af Vellington arbeider uophørlig med sin diplomatiske Pen imod Balkans Heltens Sværd. – Man tilstaaer ganske oprigtig fra London, at hindringer af de alvorligste Slags have mødt Forslaget til Prins Leopold af Sachsen Coburgs Thronbestigelse i Grækenland; dog skal det Rygtt være usandt, at den ne Fyrste skal have vægret sig ved at modtage denne Throne, og Bladet Times fortæller, at Prinsen har nyelig ladet opkiøbe i de Londonske Boglader alle de Bøger, som handle om Grækenland. Man paastaaer imidlertid, at Rusland ikke kan finde det overeensstemmende med sin Jnterresse, at lade en Fyrste, der er saa nær beslægtet med det Engelske Kongehuus, bestige Grækenlands Throne. - Til de for underlige Rygter, som ere i Omløb, hører ogsaa, at der skal være gjort Sultanen et Forslag til at aftræde Palæstina og man forsikkrer, at der skal være noget fandt deri. - Ogsaa skal det være ganske rigtigt, at Sultanen søger at organisere en stor regulair Armee. Officere afsendes til Asien for at sætte Tropperne der paa Europæisk Fod og man forsikkrer, at Sultanen vil til næste Baromsfestholde en Revne over en regulair Armee af 100,000 Mand Jnfanterie og 30,000 Mand Kavallerie. J hvorledes alt dette nu forholder sig, saa syntes dog virkelig Politiken at være bleven lidt forvirret i sine Concepter, thi Statspapirene ere begyndte at vige, hvilket sees af de nyeste Børsefterretninger fra Amsterdam, men de diplomatiske Underhandlinger fortsættes dog vedholdende fra alle Kanter.