JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-28
Forlagsskrifter. til vedtegnede Priser. Bynch, Lorentz. Gravernes Lyksalighed. Et Skjæmtedigt. Anden Udgave med en historisk Jndledning, besørget af J.L. Rohmann, Sognepræst. 20 s. heftet. Dalgas, C., Landvæsenskommissair. Huusdyrenes Behandling, eller Anviisning for Landmanden til at lære at kjende og behandle de fire vigtige Huusdyr, Hesten, Oxen, Faaret og Svinet. 8 Mk. i simpelt Velskind. Sammes Tjenestekarlen, som han bør være eller Veiledning for unge Bønderkarle til troligen at opfylde deres Pligter og forskaffe sig deres Huusbonders Agtelse og Tillid. 12 s. heftet. Dinter, G. F., Anviisning til Bibelens Brug i Almueskoler. Oversat fra det Tydske ved Pastor H. C. Wolf. 3 Deele. 1825. 4 Rbd. Faber, N., Dr. og Stiftsprovst, Forsøg til et Overblik paa Almueskolevæsenet i Danmark. Med et Tillæg om Geistlighedens Stilling, som christelig protestantisk Lærestand. 8 Mk. 8 s. heftet. Grauer Hieronymus, forhen Sognepræst til Ries, Pligtlære, for Tjenestetiender. (2det Oplag). 1822. 24 s. heftet. Hempel, Digter=Krands. En Samling af udkaarede ældre og nyere Selskabssange. 1ste og 2det Hefte. 1826327. J Rbd. 64 s. i Mat. 4 Rbd. 32 s. i smukt figureret Omslag. Begge Hefter kunne og faaes samlede i eet Velskind, til samme Priis. Hertz, C. L., Kancellieraad Byefoged og Byeskriver, Anmærkninger til Sportelreglementet af 22 Marts 1814. 1827. 48 s. i Mat. og 56 s. heftet. Sammes Tillæg til samme. 1829. 4 s. Sammes Fattigreglementerne af 5 Juli 1805 og Plakaten af 18 December 1810, med vedføiede nærmere Bestemmelser og Forandringer, samt nogle Anmærkninger. 1828. 7 Mk. Jensen, Chr. B., ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Horsens. Provincial=Lexikon over Danmark. Første Deel, indeholdende Siellands, Fyens, Laalands, Falsters og Nørrejyllands Stifter. 4 Rbd. 1 Mk. heftet. Knap, Sognepræst og R. af D. Offentlig Regnskab i Anledning af den indbyrdes Underviinning. 24 s. heftet. Sammes om den danske Landalmues Opdragelse til Nationalitet, med Hensyn til Provindsialstænder. 16 s. heftet. Lütken, J. C., Landvæsenskommissair, Fortegnelse over Underrets- og Prøve=Prokuratorerne i Danmark til Udgangen af Müller, T. C., Konsistorialraad, Provst og Sognepræst. Udvikling af den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Andet, af Forfatteren gjennemseete, Oplag. 10 Mk. indb. Mørch, T., Krigskancelliesekretair. Lille Magie eller magiske og andre sjeldne Kunst-Veiledninger. Med Figurer. Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-28
Sammes Fuldstændig Afsløring af de saakaldte Taskenspiller=Kunster, med fattelig Lære af deres Udførelse til Tidkort i selskabelig Kreds. Med Figurer, 4 Mk. i Paphind. Sammes Mit Levnet. 8 Mk. indb. Polstorff, F. L., forhen tredie Præst i Celle. Christelig Trøst og Opmuntringsbog. Et religiøst Efterladenskab. Oversat af Pastor J. F. Holst. 1827. 1 Rbd. Aaben, N. C., Lærer ved Borgerskolen i Odense. Praktisk Regnebog til Brug i Almueskoler. 1824. 1 Rbd. Sammes Opløsning af nogle af de vanskeligste Opgaver i den efter Kroymann omarbeidede Regnebog. 40 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Krigsskuepladsen. J Belgien. - Maatte det kun være et trøsteligt Varsel, at, som det lader til, Aaret aabnes med foreløbigt Budskab om Blodsudgydelsens Standsning ved Antwerpen. Efterat nemlig Beleiringens tredie Periode var begyndt Morgenen den 21 December med Bresche Batterier nes Jld som især var stillet imod Bastionen Tolede, og havde virket med fordoblet Kraft saaledes, at Murene vare gjennembrudte, og en stor Bresche skudt i bemeldte Bastion Natten til den 23de, indtraf Morgenen derpaa 2 Officerer af Citadellets Garnison med Fuldmagt fra General Chasseved de franske Forposter, og forlangte at føres til Marskal Gerards Hovedqvarteer i Berghem, hvor der forsamledes et Krigsraad af flere Generaler, for at raadslaae om de hollandske Forslag. Uden at slutte nogen egentlig Vaabenstilstand, enedes Man om at ophøre med Jlden paa begge Sider, saalænge Underhandlingerne varede, ligesom og Gerards Adjutant, Lafontaine, henimod Middag afsendtes til Citadellet, for at formaae Hollænderne til at ophøre med Værkernes Udbedring. Jmidlertid underhandledes om Betingelserne for Overgivelsen, af hvis Jndhold endnu Jntet, var bekjendt; kuns vilde den belgiske Koureer vide, at Citadellets Rømning skulde finde Sted om Morgenen den 24de, og samme om Middagen overgives til de belgiske Tropper. Ovenmeldte Adjutant fandt Citadellet i den rædsomste Tilstand, opfyldt med Ruiner, og Soldaterne syntes udmattede af de udstandne Møisommeligheder. Paa den anden Side skal Efterretningen og Kapitulationen have gjort et ubehageligt Jndtryk paa den franske Armee, som længtes efter, ved en Storm at sætte Kronen paa Værket. Endnu efter at Jlden paa begge Sider var ophørt, blev en fransk Artillerieofficeer saaret af en ventelig af Vanvare fra Citadellet udskudt Kugle. Kl. 2 om Eftermiddagen vendte Parlamentairerne tilbage til Citadellet med nye Forslag, da de første befandtes uantagelige. Som Man endnu vil vide, skulde Garnisonen strække Vaaben paa Glaciet og blive krigsfangen, indtil Forterne Lillo og Liefkenshoek vare overgivne, og Portene ved Esplanaden saavelsom ved Halvmaanen endnu samme Aften besættes af de franske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Jfølge Beretninger fra Generalerne Sebastiani og Au hard var det, trods det ustadige Veir og øvrige Hindringer, lykkedes dem at sætte sig fast paa begge Scheldebredderne, saa det næsten vilde være en Umulighed for den hollandske Eskadre at tiltvinge sig Gjennemfarten. Jmidlertid havde Hollænderne gjort et Udfald fra Fortet Liefkenshoek og afbrændte flere Huse. Endnu den 23de hørtes en hæftig Kanonade fra denne Kant; men en den 22de af hele Søe- og Landmagten foretaget Landgang ved Doel havde ikke det forønskede Udfald, da Fienden med stor Overmagt havde posteret sig bag Digerne, og Hollænderne angive selv deres Tab til 14 Dræbte og 60 Saarede, kuns een Kanonbaad lykkedes det at undkomme, og den 24de om Morgenen faaes 5 andre sjunkne og 6 opbrændte, for ikke at falde i Fiendens Hænder. Af de paa fransk Side i de sidste Dage Dræbte nævnes Kapitainerne Corbin og Grandsire, og Bataillonschefen Gamaal. Den vidtberømte 1000 pundige Mørser har gjort sin Prøve, men om Udfaldet ere Beretningerne forskjellige; dog skal den første Bombe, som blev udkastet af den, have stukket en Kjøkkenbygning i Citadellet i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
General Gourgand er alt vendt tilbage til Paris, og havde strax Audients hos Kongen. Hensigten af hans Sendelse skal have været, at have Tilsyn med Artilleriechefen, General Negres Operationer, hvorover Marskallen i en Skrivelse til Kongen skal have yttret sin Utilfredshed og bemærket, at Napoleon var den eneste, som havde tilforordnet de tjenstgjørende Generaler sine Adjutanter, Noget, som hans Personlighed kunde undskylde. J Paris havde Man alt den 21de Haab om, at Citadellet vilde overgive sig inden Juledag; men nu bryder Man Hovederne med, hvor Diplomatiken da skal tage fat, og Kongen skal have yttret, at han endnu ikke vidste hvad der saa vilde skee. Den preussiske Gesandt vil have, at Man derefter overlader det til Holland og Belgien, selv at afgjøre Sagen imellem sig hvorimod Hertugen af Broglio vil, at den franske Hær skal blive i Belgien saalænge, indtil Holland har antaget Traktaten af 15 Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Det stadfæster sig, at den saakaldte franske Østarmee virkelig igjen fordeles, og Generalerne, som stode i Begreb med at afgaae til den, have faaet Modbefaling. Grunden til denne Eftergivenhed fra fransk Side skal især være Hensyn til Østerrig, for at forebygge de russiske Planer med Tyrkiet. J Berlin lever Man endnu stedse i spændt Forventning, og ikke allene Feldtartilleriet, men ogsaa Fæstningsskytset sættes paa fuldstændig Krigsfod. Dog skulle de paa Marschen til Rhinen værende Regimenter have faaet Ordre at gjøre Holdt indtil videre, og den kommanderende General v. Borstell har, efter befaling, i en Bekjendtgjørelse fra Coblenz af 18 Decbr. givet Jndvaanerne den beroligende Forsikring: at de stedfindende Rustninger allene skee af Forsigtighed, og at Kongen haaber Fredens Bevaring, men ogsaa vil vide at møde ethvert Angreb. Paa det Spørgsmaal, hvad den franske Armee kan vinde ved at erobre Ruinerne af den lille Fæstning, svarer det Berliner politiske Ugeblad: "Krigsøvelse og den Selvtillid, som kuns opnaaes under en Kugleregn." Fra Wien lyde Efterretningerne endnu mere fredeligt, naar undtages en Proposition til de ungarske Stænder, hvilke skulde forsamles den 16de, om at stille 32,000 Md. Rekruter til de ungarske Regimenters Komplettering. Man vil ogsaa siden de Franskes Jndmarsch i Belgien have bemærket et spændt Forhold imellem den franske Ambassadeur og de øvrige Ministre i Wien. Ved er glimrende Gjæstebud, som den russiske Ambassadeur, Hr. v. Tatitschev, gav i Anledning af Keiserens Navnefest, udeblev saaledes Marskal Maison og den belgiske Gesandt, Baron de Loe, uagtet de ogsaa vare indbudne. Et uhjemlet Rygte siger endnu, at endeel ungarske Regimenter have faaet befaling til ihast at opbryde til Jtalien, hvor et stærkt russisk Armeekorps, i Tilfælde af en Krig, kunde ventes over Siebenbürgen og Ungarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Den sidstmeldte Brevvexling imellem Grev Grey og den hollandske Gesandt er ført fra den 11 til 14 Novbr. J de hollandske Generalstaters andet Kammers Møde den 18 Decbr. gjorde Udenrigsministeren, Friherre Verstolk van Zoelen, en Meddelelse og Underhandlingernes videre Gang med Hofferne i London og Paris hvori han atter skildrede Hollands Bestandighed, som ikke forlangte uden den en uafhængig Stat skyldige Agtelse. Jdet Kammerets Præsident, bevidnede Ministeren dets Tak, tilføiede han, at medens de stedse urolige Franske vedvarende viste sig som ægte Afkom af hine Gallier, der havde oprørt hele Verden, vilde Hollænderne mindes, at de høre til de gamle Bataver, som holdt Stand for Frihed og Fødeland, og derved formaaede at aftrodse selv Roms mægtige Eneherskere Agtelse. De preussiske af Rusland og Østerrig understøttede Forslags Afviisning fra Konferentsen tilskrev han allene Frankerig og Engelland, som 4 Dage for havde sluttet en Konvention, hvis Ratificationer dog dengang endnu ikke vare udvexlede. Sluttelig kan bemærkes, at ligesom der den 21 Decbr. var stor Diner ved Hoffet i Haag, saa gav ogsaa bemeldte Udenrigsminister, medens Kuglerne udspyede Død og Ødelæggelse ved Antverpen, nylig et stort Gjæstebud, hvorved baade den engelske og franske Charge d'Affaires vare tilstæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
(Tillæg af Gaarspostens Aviser.) Det stadfæster sig, at Kapitulationen om det Antwerpener Citadels Overgivelse er undertegnet om Aftenen den 23de med de ovenanførste Bestemmelser. Garnisonen bliver krigsfangen i Citadellet, indtil en af Marskal Gerard afsendt Koureer er kommet tilbage fra Haag. Han forlanger nemlig tillige Forterne Lillos og Liefkenshocks Overgivelse. Samtykker Kong Wilhelm heri, skal Besætningen nedlægge sine Vaaben paa Glaciet og føres til den hollandske Grændse, hvor den igjen modtager samme; men i Vægrings=Tilfælde føres som Krigsfanger til Frankerig. Rasende over at see Citadellet tvunget til Overgivelse, gav Kapitain Koopmann om Natten befaling til at ødelægge Flotillen ved Antverpen, for at den ei skulde falde i Seierherrens Hænder. 5 Kanonbaade ere brændte og 7 borede i Sænk. Dampskibet Chasse er fløiet i Luften. Koop mann selv, som var flygtet i en Chaluppe, er ved Fortet St. Marie bleven tvungen til at overgive sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Endnu den 23 Decbr. tordnede Kanonerne paa Schelden; men det var fra Flaaden længer nede, som ikke staaer under Chasses befaling og vedblev at kjæmpe med Sebastianis Afdeling. Fienden havde landsat 1800 Md. paa den venstre Scheldebred, for at gjennembryde et Dige og forvolde ny Oversvømmelse. Udfaldet er meldt ovenfor. De hollandske Faner viede endnu paa Forterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Antverpens Jndvaanere glæde sig over, endelig at see deres Stad frelst for den overhængende Angest og Skræk, og takke de Franske for denne Velgierning. Kong Leopold afreiste den 15de atter fra Brussel dertil. Medens andre Pariser Journaler mene at det belgiske Anliggende ikke vil være berigtiget med Citadellets Jndtagelse, finder Journal des Debats et sikkert Fredstegn deri, at det første franske Kanonskud er løsnet, uden at besvares af Stor-Magterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Kjøbenhavns Børs-Kours den 28 Decbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 2134 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 211, solgt til 12 Mk. 101., Oblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 - B. Sp. 149 1/2 a 150 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 98 a 98 1/2 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 431343 ½ s T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 98498 1/2 r. S. (u. Rente) 89 1/2 a 90 R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - 3 - Rd. Bco. Dito. dito 84 a 84 1/2 Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 67 a 8. St. 1820) 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Dito 107 1/4 a 107 1/2 Rbd. Sedl. Bank Disconto .... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Ved Budskabet om Mølleren i Haarbye, Jørgen Hansens dødelige Afgang. Brat forlod Du det Jordiske, efter i ni og et halvt hundrede Aar at have vandret herneden; med et hurtigt Slag har Døden med sin hvasse Lee overhugget dit Livs Traad. - Mod Venner var Du føielig og tjenstagtig mod Trængende god, hjelpsom og blid, mod Fremmede venlig, forekommende og gjæstfrie, og mod din Beslægtede veldædig: derfor anvendte han og Alt for, hvis menneskelige Kræfter havde formaaet det, at holde Dig ilive; derfor vil saavel Hine som Disse, kort Alle, som kjendte Dig, længe savne Dig. Ogsaa jeg, der i over 30 Aar nød dit Venskab og din Omgang - saa ofte vores fjernede Opholdsteder vilde tilstæde det - ogsaa jeg savner Dig; men ligesom jeg er hengiven i Alfaderens vise Tilskikkelse, saaledes vil Alle, dine Venner og Nærforbundne, ogsaa der finde en indre Trøst og Beroligese – de vil fryde sig ved Tanken, om Giensynet hinside Graven, hvor ingen Sorg har Boe. Hvil født, Du Hensovede, der nu staaer for Alforbamerens Trone, Kort var din Dødskamp; men rolig, blid og gudhengiven gik Du over i den bedre Verden, og efterlader Dig heret Minde, som længe vil bevares. X.....
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
AVERTISSEMENTS. Overalt trygles om Nytaarsgave, Ogsaa Avisen, har bedet om en ny Klædning til denne Dag. Ansøgningen er bevilget; men paa vilkaar, at den blev tilskaaret efter et rummeligere Naal, da den, efter Tidens snaksalige Leilighed, næsten var voxet fra den sidste Som dens Fader vil jeg nu ønske, at den vil gjøre sig værdig dertil, og at Abonnenterne ikke skulle fortryde, at den giver dem lidt mere at bestille. Entreen bliver den samme, og, hvis Flere ønske at forunde den Husly fra Aarets Begyndelse, staaer den til Tjeneste, naar Man blot behager at bestille den paa hvert Steds nærmeste Postkontoir al Riget rundt, eller og her paa Hjemstedet, Fyens Stifts Adressekontoir i Odense. Alle et glædeligt Aar! D. 1 Januar 1833. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
De Ædle, som paa mange Maader hædrede min afdøde elskede Mands, Justitsraad Stabells, Minde ved hans Jordefærd, modtage her fra mig og min talrige Børneflok den inderligste Taksigelse, som det i Sorgens Øieblik var os umuligt at yde Enhver. En saa almindelig og kjærlig Deeltagelse minder os vel om vort Tabs Storhed, men gyder tillige en mild Trøst i det sorgfulde Hjerte. Middelfart den 27 Decbr. 1832. A. sal. Stabells Skuespil i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Onsdagen den 2 Januar 1835 opføres: Qvækeren og Dandserinden, nyt Lystspil i 1 Act ved Heiberg. Derefter: Supplikanten, Vaudeville af Heiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Til Slutning: Harlequin og Columbines Flugt eller Pierros Reise=Eventyr, Pantomme i 2 Akter. A. Werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Hos hvem en god og stærk Wienervogn er at bekomme til billig Priis, erfares fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-01
Ved Tallotteriets 1194 Trækning i Wandsbeck udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Krigsskuepladsen. J Portugal. - Fra Oporto havde Man i London nye Efterretninger til den 15 Decbr., hvorefter Staden atter den 13de har udstaaet et ødelæggende Bombardement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
J den sidstmeldte Tumult af den engelske Bataillon samledes Soldaterne med deres Officerer udenfor Keiserens Vindue og skreeg af fuld Hals: "Væk med Don Pedro, Vivil have vor Sold!" Hr. Stratford-Canning fortsatte den 18de sin Reise fra Paris til Madrid. Af den imellem Frankerig og Engelland sluttede Konvention om det portugisiske Anliggende, vil Man alt vide nogle Artikler, saasom at Hertugen af Remours skal ægte Donna Maria, og General Solignae, som alt den 18 Decbr., ledsaget af en Brigade General, 3 Oberster og 15 andre Officerer, er afgaaet til London, anføre 10,000 Franske i hendes Tjeneste. J Tyrkiet. Diplomatiken har faaet en ny Sysselsættelse med de tyrkiske Anliggender, og Man vil deraf forklare sig Nærmelsen imellem det franske og østerrigske Hof, ligesom Man taler om en Konvention imellem Frankerig, Engelland og Østerrig, hvorved det tyrkiske Riges Jntegritet skulde garanteres, Alt for at forebygge en russisk Mellemkomst. J Paris vedvarer uafbrudt Sammenkomsten desangaaende imellem Lord Granville Grev v. Appony og Hertugen af Broglio. Den tyrkiske Gesandt Hr. Mawrogen behandles paa det meest forekommende af den brittiske Regjering, og synes fuldkommen at have opnaaet Hensigten, af sin Sendelse. Flere engelske Skibe skulle allerede holdes færdige for Porten, og baade Marskal Clauzel og Admiral Roussin menes at skulle snart afgaae til Konstantinopel. Ogsaa Sverrig skal efter Forlydende være opfordret til at tiltræde hiin Konvention, og Protokollen fremdeles holdes aaben for alle andre Stater. - Neppe har Nogen drømt om, at skulle saaledes see Kristenheden stride for Tyrkiets Opholdelse,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Nu modsiges igjen Efterretningen og Egypternes Jndrykning i Koniah, hvorimod Jbrahim har koncentreret sin Armee ved Adang. En Afdeling af samme, som vilde trænge frem over Exegli, har fundet heftig Modstand, medens en anden Kolonne, som rykkede nordlig paa, har været lykkeligere. J Halil Paschas Sted er den bekjendte Tahir=Pascha udnævnt til Storadmiral over den tyrkiske Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Belgien. Jfølge det af Krigsministeren i Repræsentanternes Møde den 22 Decbr. anmeldte Budget, beløber samme sig efter Krigsfod til 78 Millioner Fr., hvilket er 48 Millioner mere end efter Fredsfod. Ogsaa vil han forlange en provisorisk Kredit af 18,800,000 Fr. for de første 3 Maaneder af Aaret 1833. Endvidere forelagde han et Lovudkast om en Udskrivning af 12,000 Md. for 1833, da Hæren er ansat paa Krigsfod til 110,000 Md., den modile Borgergarde, ikke iberegnet. En Lov skal senere bestemme Kontingentet paa Fredsfod. Da Hr. Gendebien forlangte Oplysning om Preussens Erklæring til den tydske Forbundsdag, svarede Justitsministeren Hr. Lebeau, at han kjendte kuns samme af offentlige Blade. Traktaten af 15 November stod endnu ved Magt og Ministeriet havde ikke samtykt i nogen videre Tilstaaelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Udgiveren af Messager, som udkommer i Gent, er med nogle flere Orangister hæftet og bragt paa Citadellet, og Presserne forseglede. Bladet er underkastet en foreløbig Censur, men erklærer, at det ikke vil gaae under, hvad Man saa end foretager imod det, da allerede over 10 Personer, siden hine Fængslinger have tilbudt sig at overtage Redaktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Spanien. Ældre Efterretninger fra Madrid tale om en Sammensværgelse, som var opdaget den 9 Decbr., og skulle strække sig til Toledo og Valladolid. Dens Løsen var: "Væk med Dronningen, Carlos for stedse!" Flere Personer, hvoriblandt nogle Stabsofficerer af den kongelige Garde, vare hæftede, og nogle skjulte Vaabenoplag fundne. J Seville drager ligeledes en Bande Carlister omkring, med en Munk i Spidsen, der præker Oprør for Folket, og vil hidse det til at vove Liv og Blod for Carlos og Calomarde. Jmidlertid var det endnu roligt i Madrid den 15 Decbr., paa hvilken Dag Hoftidenden blandt flere Udnævnelser anmelder en Ministerforandring, hvorefter Monet og Cafranga endelig have faaet den ansøgte Afskeed. I deres Sted er den retskafne General Cruz igjen udnævnt til Krigsminister, hvilken Post han alt beklædte under Cortes, og Hr. Pino til midlertidig Justitsminister, hvilket Grev Ofalla menes at være udseet til. Jkke heller troer Man, at Hr. Za Bermudeholder sig længe. General Monet bliver Generalkapitain i Nye-Castilien, istedetfor General Castannos, som er udnævnt til Præsident i det castilliske Raad. Men det glædeligste af Alt er Rædselsmandens, Grev d'Espagnas endelige Afsættelse som Generalkapitain i Catalonien, hvor General Llander er bleven hans Eftermand. Aarsagen var, at hiin Despot selv trodsede Loven i den Grad, at han lod de Flygtlinge, som i Tillid til Amnestien vare vendte tilbage, paa ny kaste i Fængsel. Men desværre, har han mange Stalbrødre. Saaledes har det castilliske Raad indgivet et Bønskrift til Dronningen, forsynet med en stor Deel af den høie spanske Adels Underskrifter, hvori de gjøre Forestilling, imod Oprettelsen af det nye Jndenrigsmisterium for de Reformer, som Man befrygter af samme. Det er vel blevet ubesvaret; imidlertid var Man ikke uden Frygt for Uroligheder, og den 13de gjennemstrøifede Patrouiller Hovedstadens Gader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Østerrig. Den 18 Decbr. afreiste Hs. Maj. Kongen til Presburg, hvor den ungarske Rigsdag den 20de blev aabnet af Hof kantsleren med en Tale i det ungarske Sprog, hvorpaa Keiseren fra Tronen holdt en Tale paa Latin til de forsamlede Stænder. J samme tilkjendegiver Hs. Majestæt sin Attraae efter, ved vise Love at virke til Statens Vel, og advarer for den Nyhedslyst, som fører paa Afveie ved falske Forestillinger og Nationernes Lykke. Man venter, at Forhandlingerne ville blive af Jnteresse, da Regjeringen efter Forlydende, foruden de 32,000 Rekrutter, agter at forlange en Kontribution af 12 Millioner, som Bidrag til de overordentlige Statsbyrder i de 2 sidste Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Tydskland. For Universitetet i Leipzig er Ædlingen Professor Krug, valgt til Deputeret paa den forestaaende Landdag i Dresden, og har offentlig aflagt sin politiske Troesbekjendelse, der lader sig henføre til følgende 6 Punkter: 1) et fornuftigt Folke= og Statsliv ved muligste Udvikling af alle de Mennesket af Gud forlenede Kræfter; altsaa 2) ingen Despotisme, og 3) intet Anarkie, som begge lige stridende imod det frie Borgersind; 4) ingen Revolution, hverken oven eller nedenfra, men successive Reformer, uden hvilke heller ingen lovlig Orden kan bestaae; 5) ingen Republik, hverken en aristokratisk eller demokratisk, men et synkratisk Monarkie, og endelig 6) ingen Ultraisme, hverken Høire eller Venstre, men Maadehold i Alt, uden hvilket selv den bedste Forfatning aldrig kan blive af Varighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-02
Fædrelandet. Lovgivning. 21 Decbr. 1832. Kongelig Resolution, hvorefter Vognmandstaxten for Danmark for Januar, Februar og Marts Maaneder af Aaret 1835 bestemmes saaledes: i Almindelighed for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. Sølv pr. Miil; men for Ringkjøbing Amt derimod respektive 5 Mk. og 4 Mk. 4 s. Sølv pr. Mill. Offentlig Foranstaltning. Betingelserne for det Kongelige Kjøbenhavnske Klasselotterie for Aaret 1835 ere uforandrede som i Fjor med For= og Bagtal &c.