Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-04
Jndsendt. Nogle bemærkninger til Directionen for Spare og Laanekasserne i Nykjøbing. (Sluttet.) Vi have i det Foregaaende sagt, at den Maade, hvorpaa Sparekassen hidtil har gjort sine Capitaler frugtbringende, i Almindelighed er bleven dadlet, og derhos erklæret, at ville paavise en anden og formeentlig bedre, men forinden vi gaae over hertil haabe vi, at alle med os ville erkjende Rigtigheden. af den Sætning, at skal Handel og Vandel florere i et Land, maa nødvendig Capitalformuens Circulation saa meget som muligt befordres, og allermindst maa man bidrage til at Penge, dette Handelstandens vigtige og sande nervus rerum gerendarum, drages bort fra flere Steder for at cummuleres paa eet Sted især naar det ikke atter lader Pengene strømme udtil alle Sider, antage vi nu, hvad vi sikkert med Føie kunne, at de 2/3 Dele af de ved Nykjøbings Sparekasse indsamlede og derfra i Kongens Kasse indbetalte Summer ere indskudte af Beboerne paa Falster, saa faae vi heraf det Resultat at næsten 60,000 Rbd. af Capitalformuen paa Falster er unddragen fra Circulationen paa det Sted hvor den er erhvervet, og istedetfor at denne betydelige Sum kunde paa mange Maader have været anvendt saavel til Eiernes, som Brugernes og det Heles fælleds Vel, har den nu kun forøget Statsudgifterne med den deraf gaaende Rente. Men forøges Statsudgifterne maa ogsaa Skattebyrderne forøges eller i det mindste gavnlige Foranstaltninger opsættes, og saaledes har det fulgte System en dobbelt Mangel i det det nemlig ikke alene standser Pengenes naturlige Circulation, men tillige tvinger den skatydende Borger til at svare Renter af Pengesummer hvoraf han aldeles ingen Fordeel har. Det første vi vente af Directionen for Nykjøbings Sparekasse er derfor at den tager den Beslutning, ikke at indbetale flere Summer i den kongelige Kasse, men meget mere søger at gjøre Pengene frugtbringende her i Stiftet, hvor de ere indsamlede. At dette kan skee behøver ikke noget omstændeligt Beviis, saalænge man ikke vil lukke Øret for den almindelige Klage, man overalt heri Stiftet hører over Vanskelighederne i at faae Pengelaan mod betryggende Pant i faste Eiendomme. Mod slige Udlaan have vi vel hørt den Jndvending, at det vilde være vanskeligt at erholde Udlaanene tilbagebetalte, naar Sparekassens Creditorer pludselig opsagde deres Capitaler. Denne Jndvending forekommer os imidlertid meget betydningsles; thi flere Aars Erfaring har nu godtgjort at de aarlige Jnd betalinger og Udtællinger ved Sparekasserne ballancere, og vilde man derhos endelig gribe Jndvendinger ud af Mulighedernes store Rige, da kunde den samme Jndvending vistnok og gjøres mod den hidtil brugte Fremgangsmaade; thi om i en indtræffende Crisis alle de i Kongens Kasse indestaaende Sparekasse-Midler pludselig bleve opsagte, mon denne Kasse da formaaede at udbetale dem øieblikkeligt? Men om selv en pludselig meget stor Udtælling skulde skee af Sparekassen, uden at dens Debitorer formaaede til rette Tid at præstere Pengene, da ansee vi dog ikke denne Omstændighed for meget farefuld, eftersom Sparekassen vistnok letteligen, enten i Banken eller i Centralkassen vilde kunne erholde saa meget i Laan paa dens Obligationer, som den behøvede indtil den fik sine egne Fordringer indkasserede. Som en anden Maade, paa hvilken Sparekassen efter vor Formening kunne virke megen Gavn, var deels ved at gjøre directe udlaan paa kort Tid (paa 3 Maaneders Vexler i det høieste og mod betryggende Sikkerhed, og deels ved at discontere gode Vexler. Hvad nu udlaan angaaer, da har den i Forbindelse med Sparekassen oprettede Laanekasse vel begyndt herpaa, men hvor liden dens Virksomhed har været fremgaaer deraf, at den hele til udlaan anvendte Sum ikke engang giver 63 Rbd. til hver Laantager. Flere af Laanekassens Bestemmelser ere desuden i høi Grad mangelfulde og deriblandt regne vi fornemmelig at en Laansøger nødvendigviis enten skal give haandfaaet Pant for Udlaanet eller forskaffe en Cautionist, der er besiddende i Nykjøbing, medens derimod enhver udenbyes Mand, hvor solid han end maatte være, refuseres. Efter vor Formening burde i Fremtiden en langt større Sum anvendes til Udlaan, og Bestemmelserne for disse være mere liberale. uagtet der vel kan være nogen Risico ved at discontere, Vexler, saa er denne dog, som Erfaring udviser, naar Forretningerne drives med fornøden Sagkundskab mere tilsyneladende end virkelig hvilket og Bankens Regnskaber i saa Maade godt gjor. Erindres det derhos at man paa Grund af Stiftets ringe Omfang kan have en næsten fuldstændig Kundskab til Personerne, saa bliver det indlysende at Risicoen her er langt mindre end i Kjøbenhavn. Men selv denne Udsigt til Tal for Sparekassen kunne aldeles undgaaes og Øiemedet dog opnaaes, naar nemlig en Deel af Stiftets Kjøbmænd og Grundeiere (fornemmelig de større Eiendomsbesiddere) forenede dem om at tegne dem for et Beløb for hvilket de ville indestaae Sparekassen, Forpligtede nemlig 10 af vore Proprietairer sig hver for at ville indestaae for 100 Rbd. og 20 Kjøbmænd, hver for 50 Rbd, havde Sparekassen her en aldeles betryggende Caution af 2000 Rbd., og man vil dog indrømme at der skulde meer end tilgivelig Uforsigtighed til om Kassen ved dens Operationer i denne Retning skulde lide et saadant Tab. Nøiere at udvikle, hvorledes denne Plan i det Hele skulde realiseres ansee vi for Tiden for overflødigt, ligesom vi og formene, at det er indlysende for enhver, at Planen vil virke til Gavn baade for Kjøbmanden og Landmanden, da begge herved kom i Besiddelse af den Fordeel uden altfor store Opoffrelser at kunne reise Penge i en øieblikkelig Forlegenhed Skal nu en af de ommeldte Forandringer foregaae med Sparekassen, formene vi og at det er indlysende, at de nye Directeurer bør have de af os paapegede Egenskaber. At Sparekassen undertiden har anvendt endeel af dens Overskud til at understøtte gavnlige Foretagender er noget dehar mødt en saa almindelig Anerkjendelse at det vistnok et overflødigt her at gjentage det, og i det vi sluttelig bevidne Dhrr. Directeurer vor personlige Agtelse, bede vi dem være overbeviste om at intet personligt Hensyn har fremkaldt disse bemærkninger, men kun Lysten til efter Evne at bidrage til at et gavnligt Foretagende fremmes; og skulde derfor vore Anskuelser være feilagtige, skal en Belærelse være os meget velkommen.