Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-11
Nyeste Post-Efterretninger. Krigen imellem Aly Pascha og Storsultanen er udbrudt. Breve ere ankomne fra Epirus til Handelshuuse i Ancona med den Efterretning, at Storherrens Tropper vare indrykkede i Salona paa Paschaen af Janninas Distrikt, hvor de efterlode en talrig Besætning, efterat de der havde opplantet Mahomeds Fane. Efterat Paschaen havde faaet Kundskab herom, rykkede han frem med en betydelig Magt imod denne Stad, og overrumplede den ved Nattetider, til Besætningens og Jndvaanernes Ulykke; da han befalede saasnart han var ankommen, at Besætningen og Jndvaanerne af denne ulykkelige Stad skulde springe over Klingen, som han desuden overgav sine Tropper til Plyndring, for at antænde deres Mod. – Omtalte Breve melde ogsaa at den Tyrkiske Flotille har i Farvandene af Corfu bemægtiget sig et Skib, som var afsendt fra Livorno til Paschaen af Jannina og som var ladet med Krigsforraad. – Denne sidste Begivenhed besvarer bedst Alys Spørgmaal til Generalgouverneuren for de Joniske Øer, Sir Thomas Maitland, ved en Sammenkomst i Prevesa, om Storbrittannien vil holde de Stipulationer oprettede, som skrive sig fra den Venetianske Tid, og som siden ere blevne fornyede, hvorved det forbydes en Tyrkisk Krigslaad, at beseile det Joniske og Adriatiske Hav. Lord Maitland skal have svaret derpaa, at han ikke vovede at afgive nogen Bestemmelse, men at han vilde indhente Jnstruktioner fra sit Hof. - Den Østerrigske Jagttager, som forresten er et meget vel underrettet Blad, paastaaer, ifølge umiddelbare Efterretninger fra Tyrkiet, at Alys Forfatning er langt fra at være god, og at han istedetfor at foretage offensive Angreb imod Sultanen vil have Møie med at modstaae de Stridskræfter, som ere satte i Bevægelse imod ham; han skal ogsaa være aldeles villig til at underkaste sig, naar det blot kan skee paa nogenlunde taalelige Vilkaar. – Aly Pascha af Jannina er nu omtrent 60 Aar gammel. Han er en Søn af en Pascha af ringe Anseelse, men har efterhaanden vidst at undertvinge alle sine Generaler, og at giøre sig frygtelig for Porten. Han er en Ar nant, og har stedse havt talentfulde Udlændinger i sin Tieneste. De politiske Phoenomener forfølger han med stor Opmærksomhed. De fortrinligste Jtalienske, Franske, Engelske og Tydske Blade blive regelmæssigen oversatte for ham af hans Græske Secretairer. Hans Paschalik omfatter det hele gamle Epirus, Acarnanien, Phoris og Thessalien, ligesom nogle Distrikter af Actolien og Macedonien og Biergegnene af Pindus. Hans Armee kan forøges til 30,000 Mand. Hans Jndkomster anslaaes til 4 Millioner Gylden. Janning hans Hovedstad er forsynet med gode Fæstningsværker og har 40000 Jndvaanere, hvoriblandt mange Grækere. Den ansees for den industriøseste Stad i hele Grækenland, ligesom den er Middelpunktet for den hele inden og udenlandske Handel. De store Græske Handelshuse der, korrespondere over hele Europa, og have deres Commanditer i Wien, Constantinopel, Venedig og flere Stæder. – Mahomet Aly Pascha af Ægypten giør sig megen Umage for at indføre Silkeavlen i dette Land; de første Forsøg ere mislykkede, fordi Silkeormens Æg blive tidligere udklækkede end Morbærtræerne faae deres Blade; Paschaen har nu ladet grave Gruber, hvori Æggene kunne gjemmes saalænge det er fornødent. Han har ladet komme 3000 Bønder fra Libanon til Alexandrien for at dyrke disse Træer. – Til hans Expedition imod Mamelukkerne i Nubien hører man intet, derimod fortælles der, at de flygtede Mamelukker have stiftet et eget Rige i Nubien, og at de have den Plan for, at ville erobre Kongeriget Abyssinien. – En Escadre af 5 Algierske Korfarer er den 17de Mai gaaet i Søen. Man formoder, at de ville krydse langs med de Portugisiske, Spanske og Franske Kyster og borttage de Nordtydske Skibe, og desuden alle de Nationers Skibe, som ikke have afsluttet en Traktat med Regieringen og ikke holder en Consul i Algier. Det røde Flag med Sindbilledet af flere Taarne paa, vaiede fra Skibene da de løb ud af Havnen. Algiererne ere ligesaa uforskammede og storpralende som tilforn. - Forresten er Landet i en ulykkelig Tilstand; Pesten bortriver mange Mennesker og Græshopperne ødelægge Markerne. - Man er meget bange i Spanien for den Pest, som er udbrudt paa Øen Majorka; imidlertid har den dog ikke naaet til Fastlandet. Jnsurgentkaperne ere pludselig forsvundne fra Kysterne, efterat de først havde udplyndret endeel Spanske Skibe, da saavel den Spanske som den Franske Regiering have udsendt nogle Krydsere imod dem. Denne Understøttelse har gjort et meget behageligt Jndtryk i Spanien.