JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-03-02
Polen. Varskav 15. Mar. Det er dog ey saa klart for os som somme meene, Thi Muscoviterne i Klæder ere seene, For de vil med os gaa mod Tyrcken udi Krig: De rev snart heller selv paa voris Kiortel-flig. Vi derfor locker dem med alt det, som de ynde, Og til en Forbunds Pagt med dennem iligst skynde, For Tørken kommer frem, hand vil os gieste sterck, Det gaar paa store Hug og mangis Hovit-verck. Gent. 20 Mart.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Spanske Nederlande. Den Audenarde Stad maa snart i Jldmør gniste For Franskis sprude Jld, som de mangfoldig hviste, dens opkiltet Skiød. De farer grumt afsted, Og traader Alting ned med deris Fode-fied.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Venedig 2. Mart. Jtalien. Vi vendis udi Krig, og af vor Keysers Øye Taer Tornen til os selv og der i hannem føye; Men om vi kand den faa i Tyrckens Øye fast, Vil gielde; thi hand ey lar binde sig med Bast. Rospigliosi har sin Cardinale-Hette Med andre Tyve til for Døden mottet sette: For Pavens Interess: Den Død til Maade komFor hand til deris Sold har selv et Punge-rom Her byder Simon til at yde Paven Rente, Om hans Canuter maa til Bispe-stole slente; Den Simoni skal vel for gyldig kunde Jaa, For Summen skellig vel til Krigen kand forslaa Barbariet. Consiontinopel 28. Febr. hundret tusind Mand skal Gross-Vizier føre Fort fort mod Vien Stad. Sultanen lar og høre, At hand mod Polen selv trehundret tusind Mand Vil føre, saa hand skal faa Giæster i sit Land. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Plasen. Martii Mercuriuss MARTI. ERCURIUS SECURIUS. Danmarck. Nassignation har Keyseren lat give For Sved i sidste Krig. Men Gødhed ey maa drive Dog disse Penge ind, de staar udi EytinDet Saxen-Lavenborg, og Meckelborgs Sverin Derfor gaar nogle nu og skal os dennem hente Ved Execution med Capital og Rente Det kand ey nogen Ven med rette ancke paa En hver jol paa sin Ret u-ancket drive maa Kiøbenhavn 18. Martii. hor trønser Kulden af med sin forgylte Kølle, Det kilder i hans Liv, den Lyst kand hand ey dølle. Paa Smilen pipper frem hans Sool-forgylte Skeg Og lokker ud de smaa til Solskinds Slikke-veg. Helsenøer. 19. dito. Jt Lybsk og Hollandsk Skib har dog den Stive-Nakke Til Afskeed Jse-kryst, for hun sig ville pakke. Det Lybske, som os gaf de Sommer-Frugter op, Ved Hveen sank, og et ved Malmøe hølder Trop Hans høye Excellentz, Her Gyldenløv lod stande Med voris Lillikron til vore Tydske Lande; Men hvad der er i Verckjeg ey kand sige ud, For mand med snarist faar fra Holsten visse BudDen tro geheime Raad den gode Corfitz Trolle Dag er tegnet ind i Dødens sorte Rolle; Men for hand trode Gud, oc fantis Kongen troe Oplever hand igien, i Glædens Engle boe ANNo 1684. Den Cølniske Gesant her fra lar hiem ad ile Med god forrettet Sag. Saa maa mand alting stille At mand Ryg-Stykke har, om mand sit Kempe-Brys28. Mod Kemper byde maa i Krigens Rende-dyst. Mand finder ey i Aar til Dimmel-Uges Væde Som pleyer Bønder-Børn at komme til at græde Pilatus fik ikkon i Dag en liden Taar Til sin besudlet Haand, hans Dom med Skamme staar. Hver Baadsmand og Soldat i Gynkelen lar høre, At Penge klingre kand, naar de i Lummen røre. Thi de i Aftis jo fick alle Penge fat De setter op paa snur nu deris Filte-hat.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Sverrig. Kong-Elve 20. Martii. i skal med Pik og Pak her fra til Marstand vige, For denne Kiøbsted Ret har intet meer at sige. En Flye-Spaadoms Snak gaar ellers her og der, Som spaar, dog Gud hand raær, til Krigen røde Sværd Stokholm. 10 dito. til vore Forbunds-Mænd vi lod dog gierne støde Med voris Stride-magt, om noget skulle møde: Vi laver vore Spyd og lange Støvle til; Men hvor vi slipper frem os Tiden lære vil Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Paris 4 Mart. hand Skrive haanden ey til Freden noget giøre Da maa Staal-hansket Knoe gid Piosk og Plusk ved Øre, For Naboe er for spansk, og vil sig pukke til Hvad Sverdet vundet har i Tittaks Lykke-Spil Strassburg. 15 dito Vi maa til Lands og Vands der for paa Lunten passe, Og giøre vore Spyd saa Nægel klinged hvadse, At vi kand staa et Pust om nogen puffer paa Ja, om end alle kom og vilde paa os slaa Martii Mercurius. Edenborg 20. Mart.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Engeland. Hertug af Ormont og Grav Thaner vare svage, Dog kommer sig igien, og lidet til sig tage. De Hoff-Forræddere, som ellers ledis op Faar Knep paa Fingre digt, og smugt maa holde Trop Londen. dito. Hollænder vilde vel med Spanske Freden nyde; Men ikke for en Skærv til Frankerige byde: De kiør vist, og vil Riiss til egen Rumpe snoe, For dem Franzosen lit dog agter begge to.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Tydskland. En deel af danske Folck gaar ud af Biørne-Leye Og om i Nabo-lav tar Mølen udi eye Mand veed ey, om mand tør mod dennem byde tand, See Løven passer paa ved Elvens stolte Vand.
Danske Mercurius, 1684-03-02
For en etc. en Captein har vilde skælde En artig knips Soldat, som gaf igien at mælde, At saadan Titel best hos saadan Mercke staar. Hand viste med ham Tyss, hand vant ey for et Haar. Hamborg 20. Mart.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Juvelerer har i Spil sig ladet gikke EnAf en behændig Tyv, som artig kunde trekke Og hans Klenoder fik, kon, for en Pose Glas: Det Spil kom Tyven meer, end Fleske-mund til pass Vor Politi tar til at rocke lit og rave For Øfrigheden er til Stridighed af lave: Det bedre var at see, hvor vi den sunde Fred Udvortis holde kand foruden stor Fortred. Nu rutter Teckeli og lader sig forlyde At hand tor Hovedet endnu vor Keyser byde: Udi Berg-stæderne staar mange tusind Mand, Og er til Pressborg strød, ja har i Landet Stand. Cøln. 3 Martii.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Chur-Cølen Hørter Stad har alt i sine giemme For dens Schytzherre var hos hinde icke hiemme ANNO 1684. Jeg tæncker Lyneborg dog hendis Værge var, Ja, mand ey passe kand paa alle komme Kar.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Polen. Varskav 15. Mar. Det er dog ey saa klart for os, som samme meene, Thi Muscoviterne i Klæder ere seene, For de vil med os gaa mod Tyrcken udi Krig: De rev snart heller selv paa voris Kiortel-flig. Vi derfor locker dem med alt det, som de ynde, Og til en Forbunds Pagt med dennem iligst skynde, Før Tørken kommer frem, hand vil os gieste sterck Det gaar paa store Hug og manges Hovit-verck.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Spanske Nederlande. Gent. 20 Mart. Den Audenarde Stad maa snart i Jldmør gniste For Franskis sprude Jld, som de mangfoldig hviste, J dens opkiltet Skiød. De farer grumt afsted, Og traader Alting ned med deris Fode-fied.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Jtalien. Venedig 2. Mart. Vi vendis udi Krig, og af vor Keysers Øye Taer Tornen til os selv og der i hannem føye Men om vi kand den faa i Tyrckens Øye fast, Vil gielde; thi hand ey lar binde sig med Bast. Rospigliosi har sin Cardinale-Hette Med andre Tyve til for Døden mottet sette: For Pavens Interess: Den Død til Maade komfor hand til deris Sold har selv et Punge-rom Her byder Simon til at yde Paven Rente, Om hans Canuter maa til Bispe-stole slente; Den Simoni skal vel for gyldig kunde gaa For Summen skellig vel til Krigen kand forslaa.
Danske Mercurius, 1684-03-02
Barbariet. Consiontinopel 28. Febr. Tohundret tusind Mand skal Gross-Vizier føre Fort fort mod Vien Stad. Sultanen lar og høre At hand mod Polen selv trehundret tusind Mand Vil føre, saa hand skal faa Giæster i sit Land. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platen,
Danske Mercurius, 1684-04-01
Aprilis Mercurius. APRILIS VERCURIUS PRIUS Danmarck.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Kiøbenhafn den 2. April. Or Hoff var Jorden lig, for Gud til Jord lod støde, Vor Dronning-Moders-Lig; men for hun staar af døde Med sin opstandne Gud paadødes Paaske-Dag Har nu den Jorde-Sorg nedlagt sin Sorte-flag.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Paa Vester-Portis Broe mand udi Aftis førte 4. dito. Med Ti Pund Tyngis Vegt; Men strax i morgis hørte, At tvende Koner var med deris Byrde Kaal, Som synis) tyngere, end mange Skippund Staal. Thi, som de traadde frem, da maatte Broen segne Med dennem ned i Grund, og een aff dennem blegne For Dødens Uvale-Drick, der blef et veldigt Skaar Broen, som dog strax igien til Bedring staar. Den vitberømte Dyd den gode Marqvard Gude Til Holsten gick i gaar oc bliver lit der ude, Her Comte de Roy gaar ocsaa samme StyJ morgen tilig bort. Gud dem ledsage fri Vi venter Nør oppaa med klapped Ryg maa gange, Som hvide Blomstris Eng kand Reden pregtig prange Med Seyle-vivet Skib, som kommer og gaar bort For Søe-Commercien nu trumper Lyckens Kort. Gud signe dennem dog, hver gang vi femten skriver 15 Apr.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Tidens Almanack for Gud paa den lod give Vor Riges Hovet-Mand oc Landets Ære-Soel, Hvis Ære-Throne staar. Ved HErrens Naade Pol. Gid. Anno 1684. NTOV den Ædel-dydig Greve Gid unge Re Maa lenge blomstre, oc i Dyden lenge leve For hans grund-lærde Mund giør Kongens Ære skiøn For Pallas udi Dag: Hand er ald Dyden SønDen fremmet Raisonneur har alt en Efter-abe En u behøvlet Knegt, som ilde veed at skrabe Paa Kongers Kiortel-flig oc hegle Herrer ud Oc tiener sig til Løn to Skillings Lod og Krud. At denne ublu Nar opsætter Narre herre, Dog ingen tar sig an, Men alle undrer dette. At en fornemme Stat har altid god Behag saadan Skumleri at elske for en Dag. De Ydmygst søge Fred oc lar dog denne føre Sat avindgifte-Spyd og Munde-sværdet røre Ja! hugge hack i hack, hand hugger dog i Steen Hvo veed om Contra-hug ey gaar til Marv oc Been; Sverrig.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Stockholm 26. Mart. Vor Kronis Store Mand vil ud til Kongs-Ør fare At holde Paaskeder, og andet tage vare, Som Riget tiener best, vi hver et Regiment, Fornyer gandske op. Hvo veed, hvor vi er vent. Franckerig.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Paris. 24. Martii. Vor Konge, Romiers, oc Creqvi ere rede, Hver med en skøn Armee, oc ville Badet hede, J Neder-landene om mand ey Freden faar Det skolde hede bad afskolder Hud og Haar.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Wien 22. Mart. Tydsland. Kasmarck oc Zaben er alt Teckel i Hænde Hand vil ald Leylighed did hen allerne vende, At hand med samlet Magt kand sigte for sin Gud Guds Fiender Ordre har med ham at holde ud Aprilis Mercurius Neyheusel sigis vel at være snart at vinde: Det er for lenge sagt, jeg derfor holder inde Med denne giøre snack, som har saa lenge spaaed Mand høster altid seent, hvad Snack har tilig saaed. 8. April.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Hamborg. Zi gir vor Keyser Snack for Skat til Tyrckens Feyde For Freden hos os selv (maa skee) har ingen leyde Vi verver, gaar til Volds, det gaar saa hart oppaa Det er for Fremmede skal see hvad vi formaaVredenhagen. Meckelborg 7 dito. o Regimenter Folck af Brandenborig giøre Her oc en Vending om oc tør vel lade høre En assignation paa gammel skyldig Gield. De Danske krever ind, saa det er fuld got held. 6. April. Lyneborg. den gode Hildes-heim Chur-Cølln vel vil giæste Fordi hand veed hun har dog noget lit til beste. De siger, vi har send dem nogle tusind Mand, Vi er det ey bekient. Dog giør vi, hvad vi kand. Spanien.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Madrit 18. Martii. De Franske baner Vey paa Pyrenæer Bierge For Stycke-vognis Fart. Vi kand det icke værge, At jo en stor Armee i Catalone-Land Sig rotter sammen sterck til mange 1000. Mand.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Engeland.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Londen 23. Mart.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Hamborger-Compagni af Kober lader støbe Vor Kongis Billede, for de maa frilig kiøbe Oc handle i vor Land. Det er saa FlatteriVi kand det vel ta an, Omkostningen er fri Skær-Torsdag.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Vor Konge følger Skick, som gængs har været lenge Hand Gamlis Fødder toer oc giver dennem Penge Det er et Kiende-Tegn som Mildhed tegner an Gud giv hver udmyg Siæl din Naadis Ære-Span ANNo 1684.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Polen. Warskou 19. Martii. Dag fra Dannemarck Gesanter er i vente, Men did, hvor Kongen er sig strax dog lader hente. De æris i vor Land, oc tagis vel imod; Thi Dansken er til Vens med os af Hierte-rod.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Vi i Podolien mod Tyrcken vilde gange Gid det maa lyckis vel! Vi ere noget bange For nogle Hoveder udi vort eget Land, De ere heel krakelsk, gid de sig holde kand: Holland. Hag 4. April. drintz aff Oranien vil udi Neder-land Med en anseenlig Magt imod de Franske stande; Men de Gemeene, som i Holland meest formaar Seer derfor paa ham suurt, de veed ey hvor det gaar Chur-Collen truer til om vi paa Fred ey drive, At hand Rhinberger Stad vil til de Franske give, Saa faar de Nøgelen til voris heele Land, Om dette gaar dem an, da de oc meere kand. Nederland. Gent 6. April. til Genter ey saa gient sig vel at tage vare Fortrecker, for mand ey Krigs Putzer lader fare: Ved voris Magazin gick nu et Huus i Brand, Oc i vor Magazin mand tente Lunter fand 4 dito.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Bryssel. Vi mellem Haab og Fryct hvor i vi ellers vancke Om voris Fred oc Krig, en god Armaide sancke Oc Duc de Grana giør alt hvad som tiene kand Til Velferts gode Tarv for Spanske Nederland.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Jtalien. Venedig 19. Martii. Fi kiøber Skibe ind, og Lande-Magten lave Mod Tyrcken, som er sterck oc giør sig slet af lave Hand truer meget hart oc sancker mange Folck; Der vil en Tordning gaa med Dødens myrde Dolck. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Plagen. Aprilis Mercurius. APRILIS ERCURIUSIIII. Danmarck.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Kiøbenhafn den 2. April. Or Hoff var Jorden lig, for Gud til Jord lod støde, Vor Dronning-Moders-Lig; men for hun staar af døde Med sin opstandne Gud paadødes Paaske Dag Har nu den Jorde-Sorg needlagt sin Sorte-Slag. 4. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Paa Vester-Portis Broe mand udi Aftis førte Med Ti Pund Tyngis Vegt; Men strax i morgis hørte, At tvende Koner var med deris Byrde Kaal, (Som synis) tyngere, end mange Skippund Staal. som de traadde frem, da maatte Broen segne Thi, Med dennem ned i Grund, og een aff dennem blegne For Dødens Qvale-Drick, der blef et veldigt Skaar J Broen, som dog strax igien til Bedring staar Den vitberømte Dyd den gode Marqvard Gude Til Holsten gick i gaar oc bliver lit der ude, Her Comte de Boy gaar ocsaa samme Stymorgen tilig bort. Gud dem ledsage fri Vi venter Nør oppaa med klapped Ryg maa gange, Som hvide Blomstris Eng kand Reden pregtig prange Med Seyle-vivet Skib, som kommer og gaar bort For Søe-Commercien nu trumper Lyckens Kort.
Danske Mercurius, 1684-04-01
15 Apr. Gud signe dennem dog, hver gang vi femten skriver Tidens Almanack for Gud paa den lod give, Vor Riges Hovet-Mand og Landets Ære-Soel, Hvis Ære-Throne staar. Ved Herrens Naade Pol. Gid ANNo 1684. Gid unge Reden den Ædel-dydig Greve Maa lenge blomstre, oc i Dyden lenge leve For hans grund-lærde Mund giør Kongens Ære skiøn For Pallas udi Dag. Hand er ald Dyden SønDen fremmet Raisonneur har alt en Efter abe En u-behøvlet Knegt, som ilde veed at skrabe Paa Kongers Kiortel-flig oc hegle Herrer ud Oc tiener sig til Løn to Skillings Lod og Krud.
Danske Mercurius, 1684-04-01
At denne ublu Nar opsætter Narre-hette, Dog ingen tar sig an, Men alle undrer dette. At en fornemme Stat har altid god Behag J saadan Skumleri at elske for en Dag. De Admygst søge Fred oc lar dog denne føre Sit avindgifte-Spyd oc Munde-sværdet røre; Ja! hugge hack i hack, hand hugger dog i Steen Hvo veed om Contra-hug ey gaar til Marv og Been; Sverrig.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Stockholm 26. Mart. Vor Kronis Store Mand vil ud til Kongs-Ør fare At holde Paaske der, og andet tage vare, Som Riget tiener best, vi hver et Regiment, Fornyer gandske op. Hvo veed, hvor vi er vent. Franckerig.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Paris. 24. Martii. Vor Konge, Homiers, oc Creqvi ere rede, hver med en skøn Armee, oc ville Badet hede, Neder-landene om mand ey Freden faar Det skolde hede bad afskolder Hud og Haar. Tydsland.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Wien 22. Mart. Kasmarck oc Zaben er alt Teckel i Hænde hand vil ald Leylighed did hen allerne vende, At hand med samlet Magt kand sigte for sin Gud Guds Fiender Ordre har med ham at holde ud Aprilis Mercurius Neyheusel sigis vel at være snart at vinde: Det er for lenge sagt, jeg derfor holder inde Med denne giøre snack, som har saa lenge spaaed Mand høster altid seent, hvad Snack har tilig saaed.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Hamborg. 8. April. Vi gir vor Keyser Snack for Skat til Tyrckens Feyde For Freden hos os selv (maa skee) har ingen leyde Vi verver, gaar til Volds, det gaar saa hart oppaa Det er for Fremmede skal see hvad vi formaaVredenhagen. Meckelborg 7 dito. o Regimenter Folck af Brandenborig giøre Her oc en Vending om oc tør vel lade høre En assignation paa gammel skyldig Gield. De Danske krever ind, saa det er fuld got held. 6. April. Lyneborg.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Den gode Hildes-heim Chur-Cølln vel vil giæste Fordi hand veed hun har dog noget lit til beste. De siger, vi har send dem nogle tusind Mand, Vi er det ey bekient. Dog giør vi, hvad vi kand Spanien.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Madrit 18 Martii. De Franske baner Vey paa Pyrenæer Bierge For Stycke-vognis Fart. Vi kand det icke værge, At jo en stor Armee i Catalone-Land Sig rotter sammen sterck til mange 1000 Mand.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Londen 23 Mart. Jamborger-Compagni aff Kober lader støbe Vor Kongis Billede, for de maa frilig kiøbe Oc handle i vor Land: Det er saa, Flatter, Vi kand det vel ta an, Omkostningen er fri Skær-Torsdag.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Vor Konge følger Skick, som gængs har været lenge Hand Gamlis Fødder toer oc giver dennem Penge. Det er et Kiende-Tegn som Mildhed tegner an Gud giv hver ydmySiæl din Naadis Ære-Span ANNO 1684.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Polen. Warskou 19. Martii. Dag fra Dannemarck Gesanter er i vente, Men did, hvor Kongen er, sig strax dog lader hente. De æris i vor Land, oc tagis vel imod; Thi Dansken er til Vens med os aff Hierte-rod. Vi i Podolien mod Tyrcken vilde gange. Gid det maa lyckis vel! Vi ere noget bange For nogle Hoveder udi vort eget Land, De ere heel krakelsk, gid de sig holde kand: Holland. Hag 4. April. drintz aff Oranien vil udi Neder-lande Med en anseenlig Magt imod de Franske stande; Men de Gemeene, som i Holland meest formaar Seer derfor paa ham suurt, de veed ey hvor det gaar Chur-Collen truer til om vi paa Fred ey drive, At hand Rhinberger Stad vil til de Franske give, Saa faar de Nøgelen til voris heele Land, Om dette gaar dem an, da de oc meere kand. Nederland. Gent 6. April. Til Genter ey saa gient sig vel at tage vare Fortrecker, for mand ey Krigs Putzer lader fare: Ved voris Magazin gick nu et Huus i Brand, Oc i vor Magazin mand tente Lunter fand Bryssel. 4 dito. Zi mellem Haab oc Fryct hvor i vi ellers vanske Om voris Fred oc Krig, en god Armaide sancke Oc Duc de Grana giør alt hvad som tiene kand Til Velferts gode Tarv for Spanske Nederland, Venedig 19. Martii.
Danske Mercurius, 1684-04-01
Jtalien. Vi kiøber Skibe ind, og Lande-Magten lave Mod Tyrcken, som er sterck oc giør sig slet af lave Hand truer-meget hart, oc sancker mange Folck; Der vil en Tordning gaa med Dødens myrde Dolck. Findis hos Christian Geertzen Boghandier paa Slot-Platzen.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Aprilis Mereurius. APRILIS 14URIUSSEUNUS Danmarck Kiøbenhafn 15. Aprilis. Aa Kongens Fødsels Fest til dens Høy-tidig Ære, J Lod Herlighed i Dag sin Ære-Krandtz frembære Ved Grefve Reventlov, som med sin Dyde-Søn Ey lod sin Kongis Dyd forties udi Løn Jeg saae den 12. Aars Søn frem for de ældste træde Paa Viissdoms Throne op, og den med Viisdom Klæde. Hand talte, som en Mand om Danner-Kongens Dyd Oc gamle Cimbers Rooss for Lærdis Ørne-Lyd. Det hørte Kongen paa, oc lod der effter giæste Hos Grefven med sit Hoff, hand paa det allerbeste Lod Ærens Døre op for Naadens Ære-Sool, Som der lod stille staa ved Mildheds Naade-Pol. Comædi oc Banqvet, Balet oc grønne Skove Der praled over alt, oc stadzedis paa Love Med alle Sindis Lyst, som kappedis at gaa Med Lyst for Kongens Stol og varte Kongen paa Ju gaar Haand-Heste bort fra Hove, oc vil tegne, 21. April. Til Kongens Holster færd her om os allevegne. Men naar den for sig gaar, jeg dog ey sige kand For nu er Haab om Fred hos alle, alle Mand. Nu reyser vor Monarch at lyste i det grønne Hos de Crystalle-Vand i Eng og Skove skiønne, Hen ud til Fredriksborg: men kom igien Dag Hid til sit Boligs Slot til allis Velbehag NorriANNo 1684 19. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Norrige. Christiania. Vor Rigis Naade-Sool lar Naade-Straaler helde, Til voris mange Skiær oc Jis-graa høye Fielde. Med gode Orninger mod ald Vedtegte-Tvang, Som Landet tvingede oc gik i fulde Svang. Der ved er visse Tegn, at hand maa Landet lide, Naar Naade-Solen maa her skinne over lide Det fryder hver en Sted oc fattig Bonde-boe, Fæ i Roe. Hvor Kiærringen og har sit Putz Stockholm 2. April. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Den Hollantske Gesandt er hver Dag udi vente; Dog vil den onde Vey vel Farten noget lente Hand vil her have Folk, det ogsaa ferdig staar, Om deris Flode til dets Overfart formaar. Londen 17. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Engelland. Hand vil, som før er sagt, udryste nogle Skibe, Som skal her hid og did omkring i Søen drive. 3. Dublins det halve Slot i Aske ligger need udaf en Vaade-Jld, hvis Aarsag mand ey veed. Paris 12. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Frankerig. Zi kand vor store Magt til 100000. telle, Hvor med det for os vil i Nederlande smelle Foruden alle de, som andensteds gaar paa, For vi til Freden ey i Rolighed formaa Med Hertug af Savoy oc en, vor Princess-Inde Giør Kongen Bryllups Fest, oc lader dennem binde Som Lillen tirer smugt udi den grønne Eng, Skal denne Hiertens Fryd og pryde Fyrstens Seng 15. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Vor Konge er nu reyst, oc tør vi faa at høre En anden Pibe-Lyd, som klinger i vor Øre, For somme Herderne vel noget drage ind Oc krympis ved det Spil, som gælder deris Skind. Spa Aprilis Mercurius Madrit 3. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Spanien. s Venners Sende-Bud er daglig udi Øre, At vi en Stille-stand med Frankerig skal giøre: De ere ikkon lit at sette Troning paa; Maaskee vi derfor maa ved deris Vinken gaaVarscov 17. April.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Polen. sed 100000. Mand vi ere alt tilrede, Oc med dem midt i Maj vil udi Gressit bede, Oc vise Tyrkerne at vi tør være med. De sagtis, for de seer at mand er ikke red. Lintz 14. dito.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Tydskland. De Muscoviter er i sindet meget kolde Mod vore Sendebud i hvad det monne volde. De Danske tvert imod paa Hynder fettis op Som Lykken driver om, saa spiller ærens Top Med 100000. Mand vi kand vel Tyrken møde: Om alle Vennerne lar deris Tropper støde, Til voris fulde Magt, da vil det gaa i Land Ja! dette Halte-fug giør mangen Liv, løss Mand. Hag 21. dito Holland.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Det ret nu Alvor er at Frankerig vil bryde, ud til en blodig Krig, oc lade Trummen kyde: Hand er paa Farten alt til Spanske Nederland, Vi tør derfore ey mod hannem holde Stand Vi synis, Spanien maa eene Suppen søbe, Den hand i brokket haar, thi vi kand ikke løbe Graven, som hand giør, oc falder selv udi. Vor Folk vi kalder Hiem, saa vorder vi vel fri Det lover Grev Avaur med favre Ord og fine, Oc giør, som altid før til Freden sikker Mine; Hand minder at vi skal vor Søefartta i Agt, Som for den Spanske Hielp vil ellers drive sagt. Om Næsen bleegner lit vor Store Keyser-Inde Oc pipper for en Søn, Ja! har Naturens Minde ANNO 1684. Om hindis slegte, at hun Eve Daatter er Som med Velsignelsen oc Evæ Sevne bær. Cölns Land. 20. dito. Her driver mand vel paa, at vi ey Ordskal holde 2 J Franske Forbunds Pagt, Men vi er ey saa kolde Venskab med en Ven, som meen os trolig vel, Oc Strassburg Biskop vil ey høre den Uskæl. Nederland. 19. dito. Har vi kon Hiemme lit, da faar vi intet dere, For voris Nabo-Ven hand tør vel Døren suære, Saa vi maa udestaa for hvad som Lykken vil, J denne Vilderen os suurlig skenke til. Du intet har hos mig og Naboe min at hente Os svaris runden om. Hvad har vi da at vente, Vi faar da giøre Fred hvor nødig vi end vil, Oc meere end vi gid i Løbet sette til.
Danske Mercurius, 1684-04-02
Jtalien. Venedig 7. dito. redobbelt Oprør lar sig hos de Tørker høre, For qvalte Gross-Vester de første Spidzen føre Den Døde Sultans Huus, de andre falder be Oc den ny Gross-Vester gaar selv sin egen StiMen de i Haare er maa vi paa Tiden passe At hidze vore Seyl, oc giøre Pile hvadze, Saa vi til Lands og Vands kand holde dem et Lav. Der til os ydis Guld af Pavens Stadze-stav.