Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-10
Blandede Efterretninger. Den Glæde man i England fik over at besidde et Portræt af Digteren Shakespear, aftaget i hans Levet varede kuns kort, thi som Talen kom paa dette ypperlige Fund, havde man allerede strax fire slige Portrætter, der alle udgives for ægte, men som ulykkeligvis slet ingen indbyrdes Lighed have, og da man nu ingen Grund veed til at foretrække det ene af dem for de tre andre, saa et man nu ligesaa nær, som før, da man intet eiede, og man vover vel ikke Stort ved at antage dem for falske alle fire. (William Shakespear, en Uldhandlers Søn i Stratfordrupon-Avon, var født den 22de April 1564. Gift i sit 19de Aar, fortsatte han i nogle Aar Faderens Handel, men maatte for Krybeskytteri og et Smædedigt over Jagtejeren Thomas Lucy (som han i Balladen kaldte lusede Thomas) flygte fra Huus og Hiem. Han tyede til London, hvor han først søgte og fandt sit Udkomme ved at holde Heste udenfor Theatret, thi i de Tider, før Karether vare komne i Brug, pleiede Damer og Herrer at ride til Commedien og lade en Dreng eller Karl holde deres Heste til Forestillingen var til Ende. J denne Stilling blev han kiendt med Theaterpersonalet, det skaffede ham Ansættelse inde i Huset, som Statist, hvorfra han snart forfremmedes til virkelig Skuespiller; og nu varede det ikke længe, før han ogsaa fremtraadte som Theaterdigter. Hans første Stykke skal have været: den første Part af Kong Henrik den Siette, et historisk Skuespil, som menes at være skrevet 1589. Siden skrev han 34 andre Stykker, hvoraf 12 ere Sørgespil og 14 Lystspil. De øvrige 9 af hans Stykker ere historiske Skuespil. Hans sidste Stykke skal have været: den tolvte Nat, og være skrevet 1614. Hos ingen dramatisk Digter, i den ældre eller nyere Tid, findes saa deilige Optrin og Steder, som hos Shakespear i ethvert af hans Stykker, men intet er frit for Feil, grundede i Tidsalderens og hans egen ufuldkomne Dannelse: Uregelmæssighed i Stykkernes Gang, pudsig Blanding af Alvorligt og Comisk i samme Stykke, stundom unaturlige Tanker, haarde Udtrykke, dunkel Bombast og hyp vig Jagen efter Ordspil. Dog - siger Hugh Blair, den competenteste af alle Konstdommere - alle disse Feil opretter Shakespear ved to af de største Ypperligheder, som nogen tragisk Digter kan besidde: hans livfulde og afvexlede Characteer=Malinger; hans stærke og naturlige Udtrykke af Lidenskab. Ogsaa som Commiker giver samme Konstdommer ham ligesaa stor Berømmelse, og ligesom hans Aands Styrke fornemmelig viser sig i Tragederne Othello og Macbeth, saaledes vil hans Falstaff, som comisk Character, stedse fortiene den høieste Beundring. Foruden de 35 Skuespil har man og adskillige Sonnetter og andre Smaadigte af Shak spear, men at mindre Betydenhed. Nogle af hans Stykker læses i gode Danske Oversættelser af Foersom, Oehlenschlager, Abrahamson og flere. Shakespear døde i sin Fødebye Stratford den Dag, da han fyldte sit 52 Aar, den 23de April 1616, (den samme Dag, da Spaniens store Cervantes døde), og han ligger begravet i Stratfords store Kirke, med en Gravskrift af følgende Jndhold: Grav, Ven! for Jesu Skyld, ei nær Det Støv, som ligger jordet her. Velsignet være han, som sparer denne Steen, Forbandet være hver, som rører mine Been!") Det 225 Fod høie Taarn paa Bow-Church, Cheapside, London, et Mesterstykke af den store Bygmester Sir Christopher Wren, opsat 1673, skal nu nedtages. - Saa liden Varighed have de senere Alderes bedste menneskelige Værker!