JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Jndtil saadanne nye Anordninger udkomme, vil der i Eet og Alt være at forholde efter de for Tiden gjældende Regler. – 9 12. Udskrivningen til vor Armee, skeer ved de aarlige Landmilice-Sessioner. Der udtages hver Gang til den staaende Hær et saa stort Antal, som, i Overensstemmelse med den af Vor Generalkrigscommissair, i Forhold til Districternes tjenstdygtige 22-aarige Mandskab, udarbeidede Fordeling, udgjør hvert Districts Bidrag til Vedligeholdelsen af Armeens anordnede Styrke. Dette Antal udtages i Almindelighed og med Undtagelse af de Tilfælde, som omhandles i det Følgende, alene blandt det 22-aarige Mandskab, og forsaavidt der af alt tjenstdygtigt Mandskab af denne Alders Classe, der ikke af nogen af de i de efterfølgende Paragrapher hjemlede særdeles Aarsager er fritaget, haves et større Antal, end der behøves, bestemmes det ved Lodtrækning, hvo der bør udtages. Men allerede Aaret forud er Enhver pligtig at møde ved Sessionen for at lade sig syne og maale, samt give de Oplysninger, som kunne være fornødne, for at det kan bedømmes, om han kan henføres til de Personer, paa hvilke man ved næste Session kan gjøre Regning for Udskrivningen. – § 13. De, der enten formedelst Mangel af det anordnede Soldatermaal, eller formedelst nogen Svaghed eller Legemsfeil, der antages at kunne hæves, forbigaaes i 22 Aars Alderen, have at møde ved de 2 følgende Sessioner, for paany at kunne undersøges, og, om de findes tjenstdygtige, at trække Lod med de 22-aarige Værnepligtige, Findes de ikke heller da at have erhvervet den fornødne Tjenstdygtighed, blive de at udslette af Rullen og Fripas dem at meddele, saafremt de ere uskikkede til al Krigstjeneste; men i modsat Fald blive de staaende i Rullen indtil 38 Aars Alderen, for i paakommende Tilfælde at anvendes som Train kudske, eller til anden militair Tjeneste, hvortil de kunne bruges. Dersom en ung Mand, der har fyldt sit 20de Aar, ønsker uden Lodtrækning at udtages til Tjeneste, tilstedes dette, forudsat at han har det fornødne Maal og ellers er fuldkommentjenstdygtig. Saafremt en 20-aarig anmelder sig for at synes og maales af Sessionen, for i det næste Aar at behandles til Udskrivning, saa bliver han i Et og Alt at behandle lige med de aarige Mandskaber. - § 14. Tjenestetiden ved den staaende Hær vedbliver som hidtil at være 8 Aar, at regne fra den Tid, Exerceerskolen er tilende. Af disse 8 Aar tjener Mandskabet ved Artilleriet i 6, men ved de øvrige Vaabenarter kun i fire Aar i Linien, efter hvilken Tids Forløb det gaaer over til Krigsreserven. Under Tjenestetiden ved Linien har Mandskabet først at forrette den stadige Garnisonstjeneste og derefter at indfinde sig ved de aarlige Vaabenøvelser. Forpligtelse til Garnisonstjeneste vedvarer med de nedenanførte Undtagelser i 2 Aar, dog vil den, saavidt Omstændighederne tillade det, blive afkortet. Ved vor Livgarde tilhest og Gardehusardivisionen skal Mandskabet forblive i 4 Aar, og ved Vor Livgarde tilfods 2 1/2 Aar til Garnisonstjeneste, og ved Artilleriet forblive Constablerne og Pontonnererne i 25 Maaneder til stadig Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Fremdeles skulle de Mandskaber, som i det 1ste Tjenesteaar ved Cavalleriet eller Jnfanteriet blive udvalgte til Undercorperaler eller Jægere endnu i denne Egenskab forblive fulde 2 Aar til stadig Tjeneste i Garnisonen. Ligeledes forblive de Artillerister, der efter omtrent 1 Aars Tjeneste avancere til Overconstabler eller Overpontonnerer, i saadan Egenskab endnu i 2 Aar til stadig Tjeneste, og det samme gielder og de Sappeurer, der efter 1 Aars Tjeneste blive ansatte som Oversappeurer. Medens Mandskabet staaer ved Krigsreserven, bliver det i Reglen kun at indkalde til stadig Tjeneste i Krigstid, og tjener da deels til at forøge den sædvanlige Styrke af de Afdelinger af Linien, hvortil den hører, deels til at danne særegne Afdelinger. J Fredstid har den at møde ved de aarlige Vaabenøvelser, naar den indkaldes; men i Reglen vil dertil kun blive at indkalde det af bemeldte Mandskab, som staaer i det 5te Tjenesteaar. - § 15. Efterat have udtjent ved den staaende Hær, gaae Mandskaberne over til Forstærkningen, hvor de i Almindelighed blive staaende i 8 Aar. Herfra fritages imidlertid de, som have været 4 Aar til Garnisonstjeneste og have staaet 4 Aar i Krigsreserven ved Vor Livgarde til Hest, Garde-Husar divisionen eller Vor Livgarde til Fods. J Krigstid kan dog Jngen forlange Afsked fra Armeen, blot fordi han har tjent ved samme i den foreskrevne Tid, men den vil kun blive ham meddeelt, forsaavidt Forholdene tillade, at hans Afgang strax erstattes. - § 16. Den, der ved Sessionen trækker, Frilod, ansættes strax ved Forstærkningen, hvorved han forbliver staaende i 16 Aar, dog saaledes, at saafremt det nogensinde maatte hænde sig, at der af det 22-aarige Mandskab ikke maatte være det til Hærens Complettering fornødne Tal, blive de saaledes under Forstærkningen indførte Mandskaber indtil det 24de Aar at medtage til Udskrivning til den staaende Hær, først det 24-aarige Mandskab og derefter det 23aarige. Den, der saaledes udskrives til den staaende Hær, har der at afholde den sædvanlige Tjenestetid af 8 Aar. – 617. J Almindelighed skal al Tjeneste ved Armeen for det udskrevne Mandskab ophøre med det 38te Aar, saa at de, der have opnaaet denne Alder, i Reglen ville blive at udslette af Rullen, og Afskeds- eller Frihedspas dem at meddele, dog at stedse den anordnede Tjenestetid af 16 Aar tilendebringes, førend saadan Udslettelse kan finde Sted. Fremdeles skal den, som en tidlang svigagtig har unddraget sig Værnepligten, være pligtig at udtjene sin fulde Tjenestetid, saavel i Linien som i Forstærkningen. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Baadfører Jens Knudsen af Hou har fristet det beklagelige Uheld i Fjorden ved Eskjær i Salling, at Stormen den 29de Novbr., tilligemed Strøm og Tangdrift, opvæltede hans Anker og inddrev hans Fartøi, saa det, ifølge Aalb. Av., før noget Bjergningsmiddel kunde anvendes, pludselig brast i Stykker og sank, hvorved han mistede ikke allene dette, men og baade Penge, Klæder og Alt, hvad han medførte, ja endog han og Søn derved var bragt i yderste Livsfare. Med ovennævnte forulykkede lille Fartøi har han ernæret sin Familie paa 23de Aar og er nu brødløs. Desværre minde de vedvarende Storme og al den Ulykke og Nød Sølivet bringer sine møisommelige Dyrkere, og opfordrer Goddædigheden, hvor det er muligt for denne at vise sig virksom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Befordringer. Licentiat i Theologien og ordineret Catechet samt første Lærer ved Borgerskolen i Skanderborg, A.F. Sillverberg, er allernaadigst udnævnt til Sognepræst for Søndresogns Menighed i Viborg Kjøbstad, ordineret Catechet og første Lærer ved Trinitatis Sogns Borgerskole i Fredericia, J. G. Møller, til Sognepræst for Hedensted og Dalby Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Vestervelling og Skjern Menigheder i Viborg Stift, H. Gøssche, til Sognepræst for Østervelling, Helstrup og Greensteen Menigheder i samme Stift og Cand. Theol. A. Durhuus til Sognepræst for Syderøens Menighed blandt Færøerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Reisende fra den 13de til den 20de Decbr. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Grev Ahlefeldt; Capitain Tschierning; Jfr. Petersen; Proprietair Bech. Udenfor Posterne, Kjøbmand Frey, Jernstøber, Poulsen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Student Jørgensen; Hr. Mackeprang; Pastor Schiøtt; Dhrr. Schmith og Styrup; Landmand Jørgensen; Student Klod; Hr. Lützen. Med Personposten. Hr. v. Spaet; Baronerne Rosenørn og Rosenkrantz; Kammerjunker v. Wichfeld, med Frue; Frøken Friis med Pige; Hr. Lund; Mad. Guldberg; Hr. Christensen; L. Hansen; Mad. Jørgensen; Hr. Jørgensen; Pastor Biering; Cand. Biering; Capt. Sonne med Familie, Kammerraad Frederichsen; Toldinspecteur Torp med Familie. Udenfor Posterne: Cancellieraad Petersen, med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Udenlandske Efterretninger. Madrid den 1ste December. De offentlige Festligheder, som ere begyndte i Anledning af Dronningens Myndigheds-Erklæring, have et meget sørgeligt Udseende. Man underholder sig i Almindelighed om den store Proces imellem Kronen og Ex conseilspræsidenten Olozaga. J Senatet forelæste den nye Minister for de udenlandske Anliggender, Don Luis Gonzalet Bravo, følgende Erklæring fra Dronningen: Om Aftenen den 28de f. M. indfandt Olozaga sig hos mig og foreslog mig at undertegne Decretet til Cortes's Opløsning. Jeg vilde ikke undertegne det, iblandt Andet af den Grund, at Cortes havde erklæret mig for fuldmyndig. Olozaga vedblev sin Paastand. Jeg vægrede mig atter for at undertegne det omhandlede Decret. Jeg reiste mig og vendte mig til Døren. Olozaga ilte foran mig og lukkede Døren, greb mig ved Klæderne og tvang mig til at tage Plads igjen, han tog mig ved Haanden og tvang mig til at undertegne. Olozaga gik derpaa bort, og jeg trak mig tilbage til mit Gemak. Førend Olozaga gik bort, spurgte han mig, om jeg vilde give ham mit Ord paa, at jeg ikke vilde tale til Nogen om, hvad der var passeret. Jeg svarede ham, at jeg kunde ikke love det. Denne Erklæring har Dronningen afgivet til Hr. Gonzalez Bravo, som Kongerigets første Notar. Dronningen havde, da Hr. Gonzales Bravo forelæste hende Erklæringen, forsikkret, at den var sandfærdig og frivillig, og hun undertegnede den i Vidners Overværelse. J Senatet frembragte denne Erklæring en stor Bevægelse. Forsamlingen hævedes uden at tage nogen videre Beslutning. Den 1ste Decbr. indfandt Olozaga sig i Congressen. Fra den ene Side blev han modtaget med Bifald, fra den anden med Trudsler og Tegn paa den heftigste Uvillie. Tumulten steg saa meget, at Hr. Pidal maatte suspendere Mødet for en Tid. Efterat Mødet igjen var blevet aabnet, blev Decretet og Olozagas Afsættelse og de øvrige Ministres Dimission oplæst, samt det om Hr. Gonzalet Bravos Udnævnelse til Minister for de udenlandske Anliggender. Herpaa forlangte Hr. Olozaga Ordet. Det blev ham negtet af Hr. Pidal, fordi han ikke var indbudet til Mødet, og fordi det Spørgsmaal først 16de maatte afgjøres, om en afsat eller aftraadt Minister endnu kunde tage Deel i Møderne. Hr. Posada Herrena fremstillede det Andragende: Jeg anmoder Congressen om at erklære, at Dhrr. Olozaga, Cantero og Luzzariaga have at underkaste sig Gjenvalg og kunne, indtil det er skeet, ikke tage Sæde i Congressen. Hr. Gonzalet Bravo forelæste derpaa Dronningens Erklæring. Den blev modtaget med Bifald og det Raab: Dronningen leve! Hr. Olozaga antydede en Jnterpellation til Regjeringen, for at erfare, ved hvilket Middel det nuværende Ministerium havde udvirket det forriges Fald. Mødet blev derpaa hævet. Man forsikkrer, at Dhrr. Dommenecho, Cantero og Luxzariaga have forlangt deres Afsked, for at vise Publicum, at de overtage solidarisk Ansvarlighed for den Act, som Olozaga havde forlangt af Dronningen, og at de af Dronningens Mund havde hørt, at hun har undertegnet Opløsningsdecretet af fri Villie. – Jfølge Efterretninger af 5te d. M. er et nyt Ministerium dannet med Hr. Gonzalez Bravo i Spidsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Dødsfald. At det har behaget Forsynet Natten imellem den 13de og 14de d. M. ved en pludselig Död, uden foregaaende Sygdom, at bortkalde fra mig og 2 smaae Børn, min inderlig elskede Kone, Cathrine Marie, födt Drabitzius, i en Alder af 46 Aar, efter 5 Aars lykkeligt Ægteskab, blev det min sörgelige Lod at maatte bekjendtgjöre for deeltagende fraværende Slægtninge og Venner. Det ærede Fölge, som ledsagede hende til Graven, bedes at modtage min hjerteligste Tak. Nykjøbing den 20de December 1843. J. F. Ollenbostell, Snedkermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
paa mit Forlag er udkommet: Almindelig Brev- og Formularbog, redigeret og udgiven af Chr. Bartholin. Den juridiske Deel besørget af Cand. jur. C. Schack. 25 Ark i st. Svo, heftet 2 Rbd., indb. 2 Rbd. 24 s. Bogens Jndhold: 1) Kortfattet dansk Retskrivningslære. - 2) Om Breve og Brevstiil i Almindelighed. 3) Særegne bemærkninger, Breves ydre og indre Jndretning, Titulaturer osv. - 4) Anviisning til de forskjellige Brevarter med Mønsterbreve. – 5) Om Haandelscorrespondence med Mønsterbreve. – 6) Formularer, der angaae Forhold i det daglige Liv og borgerlige Forhold, som: Skjøder, Contracter, Testamenter, Gavebreve, Fuldmagter, Gjeldsforskrivninger, Reverser, Panteobligationer, Cautionsbeviser, Klager, Regninger o. s. v. Anhang: Udtog af Forordningen om det stemplede Papiir, Anviisning til Bogholderi, Brevpostgangen og Brevposttaxten, Kortfattet Fremmedordbog. Erholdes i Nykjøbing paa Falster hos Berggreen, i Stubbekjøbing hos Ravn, i Nakskov hos Thierry, i Mariboe hos Giegengack. P. G. Philipsen, store Kjøbmagergade No 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes: Schemata til de ved Gen. Toldk. Circulaire af 6te December f. A. befalede Controlbøger for Brænderierne, trykte paa smukt og stærkt Skrivpapiir. Dito til Lægdsruller. Dito til Ministerialbøger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Alle andre brugelige Schemata blive, naar de forud bestilles, paa det Hurtigste og billigste expederede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Schemata til Lægdsruller og til Ministerialbøger faaes i Maribo hos Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Jfølge den i No 145 af d. Bl. indrykkede Opfordring til Godgjørenhed mod de ulykkelige Enker og Faderløse i OrbySogn har jeg havt den Glæde til Dato at modtage følgende Gaver: Fra K. . . . . . . . . . . . . 1 Rbd. - Mk. Bødker J. Jørgensen . . . . . . Dreier C. Hertz Lehnsgreve Dr. phil. Raben til Aalholm 20 – - - Pastor Lütken i Karleby. . . . 2 – - Hans Skomager i Øverup . . . - - 2 - Tilsammen 25 Rbd. 2 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Ved at bringe min hjerteligste Tak for disse indkomne Bidrag, tillader jeg mig at tilføie, at Gaver i ovennævnte Øiemed modtages af mig fremdeles indtil medio næste Maaned, til hvilken Tid jeg antager at Gavernes Afsendelse bør finde Sted. Nykjøbing den 21de December 1843. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Formedelst indtrufne Forhindringer, er Stubbekjøbings anden Assemblee, som var bestemt til anden Juledag, udsat til Fredagen d. 29de December 1843. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
En Støverhund, temmelig stor, rødbroget og lydende Navnet "Waldmand, er løbet bort den 7de dennes fra Breininge Skov. Den, som afleverer samme Hund hersteds, tilsiges herved en passende Douceur. Aalholm den 13de December 1843. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
En bortløben sort Pudde, med glat Hoved, kan faaes, naar Eiermanden, Shenvender sig til Gaardmand, R. Olsen i Skjoltrup. Avis-Expeditionen giver Anviisning paa en Tjeneste, for en duelig Smed, til førstkommende Mai, paa et Sted, hvor der gives en høi Løn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Af Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Overformynderies Midler er strax at erholde til Laans mod lovbefalet Sikkerhed 666 Rbd. 22 s., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynderie Bestyrer. Hardenberg den 13de December 1843. Dens
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Gaardeier Niels Ziersen og Hustrue, Ane Lisbeth Ziers Datter af Vesterborg Skovhuse, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe, den 14de December 1843. P. C. Lützen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Lollands Falsters Stifts de Tiende. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 151. Løverdagen den 25 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Jndenlandske Efterretninger. Udkast til Anordningen om almindelig Værnepligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Frederiksborg Amtstidende for den 16de de. indeholder følgende foruroligende Artikel: Atter have vi faaet Anledning til, som et Organ for den offentlige Mening, at beklage den, som det lader, voxende Usikkerhed for Personer og Eiendomme i denne og omliggende Jurisdictioner. Det staaer ikke til os at efterspore, paavise og endmindre at hæve 2de Aarsagerne til den uhyggelige Celebritet, som Frederiksborg Amt i denne Henseende har vundet, og som neppe overgaaes af Dronninglunds Herred, men vi bør ikke dølge, at man omkring paa Landet naturligviis i større og mindre Grad - svæver i Frygt og Uro for hver frembrydende Nat, at man føler, at Forbryderne have Overhaand, og at man med Længsel imødeseer Foranstaltninger til at ende denne lidet ønskelige Tilstand. At disse dog ikke maatte blive opsatte indtil en Advarsel gives, lig den bekjendte frygtelige Selvtægt i Skæve Sogn. Hver Uge, for ikke at sige hver Dag, bringes Efterretninger ind fra Landet og begaaede Misgierninger. Saaledes er nylig Egnen omkring Slagslunde foruroliget, blandt Andet ved Jndbrudstyveri hos Gaardmand Svend Jensen; i Farum Kirke, er ligeledes og atter begaaet Jndbrud og bortstiaalet c. 20 Rbd.; en Hegnsmand er i Skoven ikke langt fra det saakaldte Jespershuus bleven overfaldet af Skovtyve - 2, 3 i Tallet – og om ikke dødeligt, saa dog meget farligt saaret. Men hvorledes vilde denne Liste ikke voxe, hvis alle saadanne Misgierninger bleve anmeldte og bekjendte, i Stedet for, som nu oftest skeer, at forties; og spørge vi atter, hvorledes vilde denne ikke voxe, om vil levede under Misvært, og Rug kostede 8-10 Rbd. i Stedet for 34 Rbd. og andre væsentlige Fornødenheder stode i lige høie Priser, Uimodsigeligt er der stor Opfordring for høiere Vedkommende til alvorlig at overveie og hurtigt at handle i denne Sag, ligesom vi troe at burde indestaae for, at der hos Landboerne i Almindelighed kan gjøres Regning paa levende Deeltagelse. For et Par Par siden afstod en gammel, men rask og rørig, Bonde paa Grevskabet Bregentved i Sjælland sin Gaard til sin Svigersøn og Datter, hvilket han imidlertid snart fortrød, skjøndt Svigersønnen har Ord for at være en særdeles skikkelig Mand. Strax efter Høsten iaar afbrændte Gaarden ved Jldspaasættelse, tilligemed al den indavlede Sæd, der stod i store Stakke omkring Samme, og den nogle og 20 Aar gamle Fader har nu tilstaaet at være Gierningsmanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Fædrelandet saavel for i Onsdags som i Torsdags er lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Til de forulykkede Kystboeres Familier i Orby har Hs. Maj. Kongen skjænket 200 Rbd. og Hds. Maj. Dronningen 100 Rbd.; den 15de ds. var paa Fædrelandets Contoir indkommet 373 Rbd., og paa Kjøbenhavnspostens Contoir 34 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Paa Morsø har i denne Tid – ifølge Thisted Av. - en 98-aarig Jomfrue, kjed af sin Stand, hængt sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Nykjøbing den 23de December 1843. J Tirsdags Aftes saaes herfra en Jldebrand i Lolland. Som vi nu erfare var det Gaardmand Ole Eriksens Gaard i Vixnæs, under Baroniet Guldborgland, der ved denne beklagelige Hændelse lagdes i Aske. Af Jndboet, der var assureret, blev en Deel reddet, ligesom ogsaa Kreaturerne, med Undtagelse af 10-12 Faar, der, efterat være udjagede, atter løb ind i Jlden og blev dens Bytte. Aarsagen til Jlden, der opkom i et Udhuus, vides endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Som et glædeligt Beviis paa den Paaskjønnelse, Hr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard nyder af sit Godses Beboere paa Grund af hans ædle Bestræbelser for at udbrede Lykke og Velvære iblandt dem, er det os en inderlig Fornøielse at optage efterstaaende Meddelelse fra flere af hans Bønder. Hvor uendelig meget Godt en Godseier formaaer at udrette til Gavn og Glæde for den Kreds af Medborgere, til hvis Herre Forsynet har beskikket ham, naar han er begavet med Evne og grundig Jndsigt, og, besjelet af sand Virkelyst, utrættelig stræver at forøge sine Undergivnes Velstand og Lykke, derpaa have vi i de faa Aar, siden vor kjære unge Herre, Proprietair Tesdorps, overtog Ourupgaard Gods, allerede oftere seet de klareste og skjønneste Beviser, der ville staae som lysende Exempler for andre Godseiere. Mange Gange have vi i vore Hjerter velsignet og taktet ham, men vi føle tillige inderlig Trang til offentlig at bevidne ham vor Paaskjønnelse, og vi troe ikke at kunne gjøre dette paa en mere passende Maade, end ved at offentliggjøre en af hans seneste Foranstaltninger, der ligesaa meget vil tjene til at befordre en bedre Jorddyrkning som til at forbedre Qvægavlen. Hr. Tesdorp har nemlig for nogen Tid siden oprettet en Art Landboforening af Godsets Bønder, blandt hvilke han udvalgte Nogle til i Forening med ham selv, i Foraaret forinden Markarbeidet tog sin Begyndelse, at tage Syn over Bøndernes Jorder, og navnligen at bedømme Brakmarkernes Behandling. Efter tilendebragt Sædetid bleve Jorderne derpaa atter synede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Jgaar (den 21de December) vare vi af Hr. Tesdorpf indbudne til et Møde paa Hovedgaarden, hvor næsten alle Bønderne indfandt sig; tillige vare Hr. Kammerraad Friderichsen fra Fuglsang, Forvalterne og Hollænderen nærværende. Efterat vi havde modtaget Forfriskninger, bleve vi indførte i et andet Værelse, hvor vort Herskab, Hr. Proprietair Tesdorpf holdt en Tale til os, der var ligesaa skjøn, som den var behagelig og opmuntrende for enhver Bonde at høre. Kjære Bønder!" sagde han - Min Tanke har det stedse været, at vi skulle leve i Enighed og Fortrolighed med hverandre; dette er det vi Alle bør stræbe efter, og dette er det der fører til Maalet. Efterat han havde omtalt, hvad han til dette ædle Øiemeds Opnaaelse havde virket, ved at ophæve Hoveriet og opmuntre til forbedret Avlsdrift, Mergling og en bedre Qvægavl, uddeelte han paa egen Bekostning 27 Præmier til de Bønder, som i det sidste Aar havde behandlet deres Brakmark bedst. Disse Præmier bestode i Kalve af forædlet langelsk) Race. Han havde først bestemt at uddeele Penge præmier, men han havde senere forandret denne Bestemmelse, idet han sagde, at det paa denne Maade var som at slaae to Fluer med et Smæk, idet den gode Jorddyrker belønnedes og Qvægavlen tillige forbedredes. Derefter udvalgte de tilstedeværende Bønder af deres egen Midte de Mænd, der for det næste Aar i Forening med Hr. Tesdorps skulle syne og bedømme Bøndernes Brak marker. Til Slutning gav Hr. Tesdorpf os endnu det skjønneste Haab, dette nemlig: at han vilde bestræbe sig for, naar det paa billige Vilkaar lod sig gjøre, at vi med Tiden kunde overgaae fra at være Fæstere til at blive Arvefæstere eller Eiendomsbesiddere. Til dette store Værks Udførelse saavel som til enhver af hans Foretagender, ville vi bede Forsynet og Held og Velsignelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-23
Da vi have ilet med at bringe vor kjære Herre, vor Erkjendtlighedsbevidnelse forinden hans Bortreise paa længere Tid, har det ikke været muligt at underrette alle Godsets Bønder og nærværende Liniers Offentliggjørelse, som de sikkert ellers med Glæde havde underskrevet. Vi bede Hr. Tesdorpsi disse Linier at læse et oprigtigt Ønske om Held og Lykke paa hans forestaaende Reise og et kjær flere Bønder. ligt Lev vel fra paa Ourupgaards Gods. Den 22. Decbr. 1843. Ved Tallotteriets 1385 Trækning i Wandsbek udkom: