Viborger Samler, 1837-04-06
Jndenlandske Efterretninger. Følgende nærmere Efterretning om den i No. 39 af Samleren omtalte sørgelige Stranding ved Stege, er Kjøbenhavnspostens Redaction bleven meddeelt: "Paa den den 17de Marts under Nord feldt paa Møen indstrandede engelske Skonnert, tildrog sig den 20de næstefter en høist førgelig Begivenhed. En Storm af No. forenet med stærk Frost overraskede Natten mellem den 19de og 20de det paa Skonnerten værende Mandskab, som bestod af 7 Englændere - Skibets Besætning - og 8 Danske, hvilke Sidste, hvoriblandt en Toldbetjent (P. A. Hasse) og en gammel Matros fra Stege, vare ombord for at udlosse Skibet, hvis Ladning bestod af Steenkul. Søen, som stod paa Land, reiste sig snart, og slog med stedse fornyet Raseri over Skonnerten, der ikke kunde modstaae Havets Magt. Der gik snart Huul i Skroget, som efterhaanden fyldtes med Vand. Kl. 3 1 Formiddag den 20de De, maatte alle Mand flygte fra Luggeret, hvor de havde søgt Skjul mod de rasende Bølger, som uafladeligen rullede over Skibet, der overalt blev belemret med Jis. Hele Mandskabet maatte nu holde sig paa Dækket, hvor et udspredt lille Seil kun afgav en ringe Beskyttelse mod den frygtelige Sø og stærke Kulde. Ved Dagens Anbrud besluttede en ung Sømand af det engelske Skibs mandskab at svømme i Land for om muligt derfra at faae Hjelp, hvorved hans Ulykkesbrødre kunde blive reddede ud af deres fortvivlede Stilling. Han trykkede Haanden paa sine Kammerater til Afsked og styrtede sig i Havet. Flere Gange saae man ham fra Skibet nærme sig Strandbredden, – blot at en Mand paa Land med en Baadshage havde været ved Haanden og han var muligen bleven reddet – men stedse tog Sukket (de fra Strandbredden tilbagerullende Bølger) ham tilbage, og den stærke Strøm førte ham med sig. J denne sin Nød saae han sig flere Gange om efter Skibet, endelig forsvandt han - og Bølgerne brødes snart over den kjække unge Brittes Liig. Kl. 11 Form. døde den omtalte Matros fra Stege, og samme Skjæbne syntes at forestaae de Andre, dog, det var anderledes bestemt. Underrettet om de Ulykkeliges Stilling, ilede om Eftermiddagen Kl. 2 omtrent, 3 kjække Sømænd til Strandingstedet. Det var Skipper Jens Peter Olsen og Brødrene Johannes og Anders Wennicke, begge Matroser, og alle Tre fra Stege. De gjorde strax med en Jolle, som just var ved Haanden, Forsøg paa at redde hine Ulykkelige. Tregange gik de udgjennem den rasende Brænding, men bleve, med Jollen fuld af Vand, hvergang kastede tilbage paa Strandbredden, hvor de kunde høre Raab om Hielp fra Skonnerten. Begge Brødrene mistvivlede nu om, at det kunde lykkes dem at naae Skibet. Men den uforfærdede Skipper Jens Peter Olsen udbrød: "Tørt paa, (tørre Klæder), saa ville vi gjøre et Forsøg endnu, jeg vil for de med de Ulykkelige, førend opgive deres Redning. Forsøget gjordes, Baaden fyldtes paany, dog, med næsten overmenneskelig Anstrengelse kom de, med synkefærdig Baad over Brændingen og naaede Skibet. Toldbetjenten var imidlertid død og efterlader en ulykkelig Kone med 3 smaa Børn; ogsaa den gamle Matros efterlader Kone og Børn. De øvrige Levende ombord 6 Englændere og 6 Danske - bleve reddede, rigtignok i en beklagelsesværdig Tilstand. Dog maatte benævnte 3 Sømænd gjøre 2de Toure til Skibet inden det lykkedes, men ved Hielp af en Line, som de første Gang fastgjorde ved Skibet, gik det anden Gang lettere for dem. Tre Mennesker mistede ved denne Leilighed Livet, men ufeilbarligen vare alle de Andre paa Skibet omkomne med, vare ikke hine 3 gjæve Sømænd ilede til deres Redning, og vistnok fortjene de i det mindste den Belønning, at deres Daad bringes til almindelig Kundskab. - Berlings Avis tilføier: Man kan ved denne Leilighed, hvor det gjaldt at redde fjorten ulykkelige Menneskers Liv, ikke noksom rose den Jver, constitueret Byfoged Putfercken og Viceconsul S. Hage udviste, ved saa hurtigt som muligt at skaffe enhver Hjelp, og ved personligen at være ved Strandingstedet, opmuntre til den yderste Anstrengelse, som og den Beredvillighed, Bønderne overalt viste ved at levere Heste til at transportere de fornødne Redningsredskaber ud til Stedet; men, destoværre maae vi ogsaa beklage, at netop tvende af Byens første Borgere vægrede sig ved at levere Forspand til en senere Baad, man fandt nødvendig at faae ud til Stedet. Thisted. Som et Beviis paa Nyekjøbings tiltagende Handel og Flor, tildeels frembragt ved Seiladsen paa Agger=Kanal, og Byens gode Havn, og deels ved den Eendrægtighed og Virksomhed, som der udmærker alle Kjøbmandstandens Foretagender, er det Redactionen kjert at kunne meddele følgende fra en paalidelig Haand tilsendte Notitser: J Aaret 1831 blev det første Fartøi bygget der i Havnen af Skibsbygmester, Koustrup, en Jagt paa 400 Tdr. kaldet "den gode Hensigt, for Hr. Kjøbmand Faar tofts Regning. J Aaret 1833 byggedes Jagten "Marie paa circa 800 Tdr. for Kjøbmændene Rings og Thorups Regning i Skive; i 1834 Jagten "Else Marie paa circa 500 Tdr. for Kjøbmand Sørensen, samt en Jagt paa 400 Tdr. for Kjøbmand Hilligsøe i Aalborg; og i Aaret 1837 den 19de Marts løb Jagten "Agger=Kanal af Stabelen, bygget af Skibsbygmester Berthel Holm, for Kjøbmændene N. Faartofts og L. N. Ettrups Regning, og desuden ventes endnu i Løbet af dette Aar at blive sat paa Stabelen en Vagt paa 600 Tdr. for Kjøbmand Schade, og en Galease paa 600 Tdr. for Kjøbmand Sørensens Regning. Nykjøbing har for Øieblikket 11 Fartøier, foruden Dæksbaade; i Aar ere allerede 2de Fartøier med Ladning afgaaede gjennem Agger=Kanal, og af hvor stor Vigtighed og hvor indbringende Nykjøbing Havn er for Byen, sees deraf, at alle Skibe i Fjorden ovenfor Løgstøers Grunde, i Almindelighed repareres aarlig der Havnen, foruden at de Skibe, der indløbe gjennem Agger=Kanal, og behøve Reparation, jo ville tye til Nyekjøbing. Det er sandsynlig, at dens Handel vil blive den dominerende her i Fjorden, hvis ikke det større Thisted faaer en Havn. (Thisted Avis.)