Berlingske Tidende, 1819-04-30
Kongelig Præmie. Da de spanske Vædre og Faar, som kunne erholdes fra det Kongel. Skæferie paa Esrom, give en langt større Fordeel formedelst Uldens Fiinhed end de danske, og forene denne Egenskab med og at være ligesaa haardføre som disse, saa udsættes 50 Rbd. 1) For en Peder af reen spansk Race, hvilken i Aaret 1819 ber erlet et særre end 40 Lam paa gode Faar af Landets Race, tilhørende een Land eller 2) For Dito efter hvilken der ere faldne i Aaret 1819 ei særre end 30 Lom paa Faar af første Generation eller Avl, det er saadanne, som ere tillagte efter Vædre af reen spansk Race paa Landets Faar. 3) For Dito, som i Aaret 1819 har avlet ei færre end 20 Lam paa Faar af første Avl efter Vædre af reen spansk Race og Landets Faar. 1) For Dito, efter hvilken der i Aaret 1819 er tillagt ei færre end 20 Stkr., Lam paa Faar af tredie Avl, det er Faar, som ere faldne efter spanske Vædre paa de under No. 3 omtalte af anden Aal. 5) For Dito, efter hvilken der i Aaret 1819 ere faldne et færre end 20 Lam, paa Faar af fierde Avl, det er Faar, som ere frembragte paa den under No. 4 omtalte Maade. 6. For den talrigste og meest fiinuldede Faareflok af reen saansk Race, som haves i Aaret 1819, og bestaaer af ikke mindre end 10 Stykker. Ligeledes udsættes 200 Rbd. 1) For den talrigste og meest fiinuldede Faareflok af reen spansk Race, som haves i Aaret 1819 og bestaaer af ikke mindre end 20 Stykker. 3) For en Faareflok, ei mindre end 20 Stykker, som paa de under No. 1,2, 3, 4 og 5 ommeldte Maader saaledes er bleven forædlet, at den har ligesaa fiin Uld, som de spanske Faar af reen Rece. Disse Præmier udsættes for Danmarks forskellige Provindser, dog maae Præmienskerne fra Jylland godtgiøre, at de ikke, for at anskaffe taar af spansk Race, have afskaffet de forhen heldte iaar af den simuldede jydske Race, da denne Races Uld, som fortrinlig til Hattesabrikation og meget søg af Fremmede, med Rette bør ansees som et vigtigt indenlandsk Produkt. Da saa stor en Faareflyk, som den No. 1 til 5 forudsætter, ikke almindelig findes i een Mands Eie, er det bleven bestemt, at Præmien kan vindes for det ansatte Tal af Lam, uagtet de ere faldne i flere end een Mands Faarehiord. Den, som æsker Belønning for Vædre, kan ikke vinde Præmie for flere end en Væder af Gangen. Derimod kan den under No. 6 og 7 udsatte Belønning vindes tilligemed en af ovrige, men den under No. 1 lovede Præmie kan ikke tilkiendes een og samme Æskende, tilligemed en af de under No. 1,2, 3, 4 og 5 udsatte Belønninger. Ved Tilkiendelsen af de foranstaaende Præmier tages Hensyn til det største Antal, Uldens Fiinhed og Racens Reenhed. Der maa til den Ende indsendes tvende Uldprøver af hvert Stykke, for hvilket der æskes Præmie. Den ene af Prøverne tages paa Hyggen, og den anden paa Siden af Laaret. Der oplyses ogsaa nøie, hvorvidt de til Avlen brugte Vædre og Faar have været af reen spansk Race. Om de spanske Faars fortrinlige Egerskaber, deres Rygt og Pleie, og hvorledes Landets Faarerace ved spanske Vædre kunne forædles, findes nærmere Efterretning i Abildgaards og Viborgs Veiledningtil en forbedret Faareaul- og de spanske Faars Behandling i Danmark og Norge. Kiøbh. 1200. Selskabets Præmier. Uagtet Selskabet erkiender Vigtigheden af, at enkelte Dele af Agerbruger forbedres, at Steengierder sættes, sumpige Steder udtørres, Hør, Hamp og Humle dyrkes m. m., hvorfor man saavidt muligt søger at paaskiønne saadanne Foretagender, saa vilde dog den Mand af Bondestanden fortrinligen tildrage sig Selskabets Opmærksomhed, hvis hele Agerbrug vidnede om ligge saa meget Overlæg og Kundskab, som Stræbsomhed, da Jordens uafbrudte Dyrkning efteren rigtig lagt Plan er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst, ligesom det Modsatte er en af de vigtigste hindringer derimod. Selskabet har derfor i flere Aar søgt at opmuntre Landets erfarne og kyndige Landmænd til at skrive en kort og tydelig Anviisning til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jordlod, og i Aaret 1812 udgivet en af Hr. Etatsraad Zeuthen forfattet kort Anviisning til Opayrkning af raae Jordlodder. J den Forudsætning, at der gives Bønder, som deels ved en Eftertanke, deels ved de Exempler, de have seet i deres Nabolaug, beflitte sig paa et forbedret Agerbrug, ønsker Selskabet at hædre saadanne Mænd, og det udlover derfor efter Omstændighederne een af dets Guldmedailler eller et af dets større Bæggere, eller Pengebelønninger paa 100 til 40 Rbd. for den Bonde, som beviisliggiør at have sat sin Eiendom i udmærket Stand, ved sine Jorders kloge Jnddeeling og Dyrkning, ved et rigtigt Sædskifte, ved Brakjordernes omhyggelige Behandling eller ved Vexelbrug, ved Avl og Salg afvægtigt og velrensen Korn, ved en i Forhold til hans Jords Udstrækning og Beskafsenhed, betydelig Qvægbesætning, ved Frugt= og Urtehavers Anlæg m. m. Til dette vigtige Øiemeds Opnaaelse Bønderjordernes hensigtemæssige Dyrkningsmaade, har Hs. Majestæt Kongen desuden skiænket Selskabet en Capital af 40000 Rbd., hvis Renter for de 3 første Aar ere fordeelte mellem 18 Bønder i Siælland, hvilke have forpligtet sig til, at dyrke deres Jorder efter en af Selskabet bifaldt eller foreskreven Plan, under saakyndige Mænds Tilsyn. Man er betænkt paa, saavidt Selskabets egen Formue tillader det, paa samme Maade, nemlig ved en aarlig Understøttelse i nogle Aar, at sætte nogle flere Bønder i Stand til, ordentlig et inddele og drive deres Jorder, til Gavn for dem selv, og til et lærerigt Exempel for deres Naboer. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Sving=Plov, hvorved megen Arbeidstraft kan spares, har Selskabet lades forfærdige for det første fom Stykker, forsvarligen gjorte og prøvede, hvilke det vil bortskienke til Bønder, som derom melde sig og med paalidelige Attester, godtgiøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede eie dem.