JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Avertissement. Grundig Underviisning i det tyske, franske og engelsk Sprog kan for en moderat Betaling erholdes af en Lærer, der taler Sprogene. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Skipper B. Michaelsen fra Veile, beliggende i Østeraa, har til Udsalg gode, store Bjerre Herreds Knaposte, af bedste Slags, til 16 Mk. pr. Lspd. Størrelsen af samme er 3 a 4 Pd. pr. Stk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Hvor et nyt, complet, smukt Læder=Bringtøi til 2 Heste, for billig Priis, er at faae til Kjøbs anviser Stiftsvogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
At Stervboet efter Frue Etatsraadinde Christian, Sophie Hedevig Preetzmann, født Bertouch, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 28de October 1837. Efter Constitution og paa egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Til Efterretning for de ærede Forældre, der kunne ønske at holde deres Børn i et af de herværende gode Jnstituter, bekjendtgjøres herved, at 3 eller 4 Drenge= eller Pigebørn fra Landet kunne, for en billig Betaling, modtages i Kost og Logis hos M. G. sal. Hollmanns. Frederikshavn, den 26de Octbr. 1837. Gulvtæppetøi af meget god Bonitet og sædvanlig Mynster, 1 1/2 Alen bredt, saavelsom hvide og graa Hestedækkener, af Fattigvæsenets Fabrikata, udsælges til billige Priser, i store eller smaa Partier, ved Arbeidsanstalten i Skolegadens Fattighuus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Da jeg nylig er hjemkommen fra Udlandet og har medbragt et betydeligt Parti Manufacturvarer af det de nyeste og smagfuldeste Mynstre, bestaaende af Klæde og Calmuk, Duffel, Cassimir=Tøier til Dame=Kaaber, Silketøi, Sirts, Musselin, hvide Halvlærreder & Shirtings, trykkede Rullegardiner m. m. m., Crystal-, Glas, Porcelain-, Galanteri- & Bijouterivarer, saa anbefaler jeg mig med særdeles billige Priser og gode Varer. S. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Sidste Aalborg Marked, den 18de October, er paa Gaden funden en Tegnebog, hvori var nogle Rigsbanksedler. Oplysning desangaaende faaes hos Balter Gjerum, Brolægger. Rohanske Kjempekartofler, Denne for sin Størrelse og Givtighed udmærkede Kartoffel kan faaes hos Gartner Chr. Beck i Skolegaden. Efter Begjæring af Hr. Procurator Rørbye, for vedkommende Forligs= og Udlægshaver, bliver den Hr. Proprietair Köhler tilhørende Hovedgaard, Ellinggaard i Elling Sogn, omtrent 1 Miil fra Frederikshavn, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 11 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Album, stillet til Bortsalg ved tre Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction den 25de November, 2den Auction den 9de December og 3die Auction den 23de December førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Byfogedcontoiret Frederikshavn, den tredie og sidste paa Hovedgaarden Ellinggaard. Bygningerne ere brandforsikkrede for 6640 Rbd. Sølv. De Gaarden tilliggende Jorder indeholde et Areal af circa 163 Tdr. Land Ager, Eng og Overdrev, foruden omtrent 120 Tdr. Land Tørvejord i den saakaldte Tolshove Mose i Elling Sogn. Der avles aarlig circa 70 Læs Hs og Besætningen er 35 Køer og 40 Faar. Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere og Panthavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 19de Octbr. 1837. Lassen. Efter Overeenskomst med Stedets respective Øvrighed, vil af Undertegnede, Onsdagen den 8de November, ved Auction blive bortsolgt nogle Tusinde Tagsteen, en stor Deel heelbrændte Muursteen og øvrige nedbrudte gode Bygnings=Materialier, bestaaende af Tømmer, Bræder, Vinduer og Døre m.v., ligesom og nogle store Brænderi=Kar, en Deel Jerntøi, en Mahognie Tron=Seng og nogle Fag Huus til Nedbrydelse. Endvidere agter jeg underhaanden at sælge min i Nibe, eiende, af N. N. Færch forhen beboede Gaard, enten til Nedbrydelse eller som den befindes, med sin betydelige Gaardsplads og Havejord. - Ligesaa kunne og mine paa Nibe Mark eiende Jorder, bestaaende af omtrent 26 Tdr. Land, geometrisk Maal, erholdes enten samlede eller separerede, paa de Vilkaar, der ved Handelen kunne betinges med Undertegnede, der i denne Anledning bliver at træffe hos min Broder N. Pettersen i Nibe fra den 6te til 9de November næstkommende. W. Pettersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Efter Skifterettens Begjæring bliver det afdøde Huusmand Christen Nielsen Baand tilhørende umatriculerede Huus i Lønstrup med have og Grund opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner: Onsdagen den 8de November førstkommende, Onsdagen den 15de November Onsdagen den 22de November hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2de første Auctione holdes paa Raadstuen heri Byen, men den 3die i selve Huset; hvilket herved bekjendtgjøres. Hiørring, den 16de October 1837. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Efter Begjæring af Værgen for Frue Kirke bliver, Mandagen den 30te October førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction paa Raadstuen til Bortfæstning af efternævnte Pulpiturer og et Chor i Frue Kirke: Det Pulpitur, som afdøde Kammerraad Svanholm senest har havt i Fæste.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Det saakaldte Christen Mouritzen Trap Pulpitur, som Madame Hviid senest har havt Et Sæde i det Pulpitur norden for Orgelet, som Madame Holst har havt. Den halve Deel af det Chor under Orgelet, som Major v. Bülow senest har havt i Fæste. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 20de Octbr. 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Gaardsalg eller Bortforpagtning. Jfølge Ordre fra den kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond bliver, Tirsdagen den 21de November 1837, Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction til alternativ Bortsalg eller Bortforpagtning af Gaarden Gundestrup med Underliggende i Skræm Sogn, Øster Han-Herred, Hjørring Amt, som bestaaer af følgende Eiendomme: Gaarden Gundestrup, der staaer for ufriBondeskylds Hartkorn, Ager og Eng, 15 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Et paa Gaardens Grund opført Huus med en Jordlod, af ufrit Ager og Engs Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., som er bortfæstet imod en aarlig Afgift af 1 Ugedag og 1 Td. Byg. Gaarden har et Tilliggende af circa 100 Tdr. Agerland og 148 Tdr. Land Hede, Kjær og Mosejorder, geometrisk Maal. Mergel findes paa flere Steder i Gaardens Tilliggende. Med Gaarden følger en Deel Besætning og Inventarium samt Føde= og Sædekorn, hvorover Fortegnelse ved Auctionen vil blive fremlagt. Af Kjøbesummen kan 3 Dele blive indestaaende i Eiendommen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
J Tilfælde at Gaarden bortforpagtes bliver Forpagtningstiden 11 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne. Auctionen afholdes paa Hanherredernes Tingsted paa i Skjerpinggaard, og ved samme forbeholdes Ret til Antagelse eller Forkastelse af de gjorte Bud. Conditionerne ligge til Eftersyn i det jydske og lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren. Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg, pr. Skanderborg og hos Godsforvalter Simonsen paa Aagaard pr. Aalborg, der tillige foreviser Eiendommen. Tirsdagen den 31te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue, til Opførselse af en Brandmuur norden for Raadhuusbygningen, efter Conditioner og Overslag, som fra idag af ligge til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir, med den bemærkning, at Overslagssummen udgjør 314 Rbd. Sedler. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 26de October 1837. Schmidt. const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Bekjendtgjørelse fra Postkontoret. Vintertouren for de fra Aalborg afsendende Poster tager sin Begyndelse første Gang for i Aar med den herfra den 2den November næstkommende sydefter afsendende Brevpost. Saalænge Dampskibet imellem Aarhuus og Kallundborg foretager een Tour ugentlig fra hver Side, afsendes herfra, ligesom forrige Vintertour, 3de Brevposter ugentlig sydefter, nemlig: Torsdag, Løverdag og Mandag Jndleveringen til disse skeer til følgende Tider: Til den Torsdag Aften Afgaaende fra Kl. 12 Middag til 4 Eftermiddag. Til den Løverdag Nat Afgaaende fra Kl. 7 til 10 Aften. Til den Mandag Nat Afgaaende fra Kl. 6 til 9 Aften. Hvorimod, i den eller de Maaneder Dampskibet imellem fornævnte Stæder oplægges, afgaaer ikkun herfra 2de Brevposter ugentlig sydefter, nemlig Mandag og Torsdag Aften, til hvilke indleveres fra Kl. 12 Middag til 4 Eftermiddag. - Da Dagvognen herfra, paa Vintertouren, indskrænker sig til Afgang eengang ugentlig, nemlig Søndag Morgen, modtages ingen løse Breve til Forsendelse med samme, ligesaalidet som med Pakkestosten, der afgaaer Tirsdag Morgen Til de nordefter, samt til Nibe og Løgstør afsendende Poster, indleveres Mandag og Torsdag fra Kl. 7 til 9, samt Tirsdag og Fredag Morgen fra Kl. 8 til 9. Til den sydefter, hver Tirsdag Morgen afsendende, Pakkepost indleveres Dagen forud, nemlig: hver Mandag fra Kl. 10 til 12 Formiddag og fra Kl. 7 til 9 Aften, og begyndes hermed første Gang Mandagen den 6te November.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-28
Til Pakkeposten nordefter indleveres hveranden Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9, anregnet fra 1ste Novbr. Anmærkning: Saalænge Dampskibet, som ovenmeldt, er i Fart vil Brevposterne sydfra indtræffe hertil Mandag og Fredag Formiddag, hvorimod i den eller de Maaneder, samme oplægges, vil den Post, som nu indtræffer og Mandagen, først indtræffe om Tirsdag Morgen eller Formiddag. Pakkeposten sydfra vil indtræffe hertil Onsdag Morgen, med hvilken, saalænge Dampskibet er i Fart, tillige vil indløbe de fra Hamborg Løverdag Aften afsendte løse Breve og Aviser. Nordfra til Brevposten indtræffe hertil Mandag Aften og Torsdag Eftermiddag, og Pakkeposten hveranden Mandag Aften. Aalborg Postkontor, den 26de October 1832. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Udgivet af D. Chr. Borch & A. Ph. Ries Enke. - Redigeret af Major v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Frankrig. Det lykkedes, som vi have seet, ikke Ministeriet at bevirke en Ordonnants til et directe Angreb paa den berygtede Valgcommittee, hvis Modstand mod de Valgintriquer, man uden Tvivl har havt til Hensigt, det synes at frygte saameget. Nu maae da de ministerielle Organer drage til Felts imod den; disse gjøre sig al optænkelig Umage forat formindske dens Popularitet og Journal des Debats, de Doctrinaires Organ, fremstiller dette Skridt af Oppositionen i som noget ganske Uhørt. Mod denne Paastand tager, Coureren" og, som det lader, seierrigt til Gjenmæle. Dette Blad bringer Journal des Debats i Erindring, at allerede under Restaurationen, navnlig i Aarene 1827 og 1830, Journalens Venner havde forenet sig med Carbonarer af velbekjendte, men forskellige Farver, fordi de idet mindste havde den Grundsætning tilfælles, at man maatte stræbe at virke paa Valgenes Uafhængighed og den parlamentariske Værdigheds Gjenoprettelse. Nærværende Valg-Committee har samme Formaal. Hvo erindrer ikke fra den Tid de mange foldige Rygter og Sammensværgelser, om hemmelige Sammenkomster mellem Overhovederne for Carbonarerne: Vare disse Rygter ikke Deeltagerne i hiin Coalition velbekjendte: Var der nogen af dem, som derfor opgav at være dens Medlem. Neil Jngen, Man lukkede Øinene, man holdt for Ørerne; kort, man lod Tingen gaae sin Gang (uden Tvivl det klogeste Parti ved alle slige Leiligheder. "Ja, men, siger Journal des Debats, hiin Coalition havde til Valgsprog. Kongen leve! Chartet leve. Herpaa svares, at den nærværende Valg=Committee heller ikke savner et Løsen i og det hedder: "Juli=Revolutionen leve!" Vi ansee dette for at være rigeligt lige saa godt. Det hjælper kun lidet, at man vil udkaste os en phantastisk Skildring af en Enighed en Overeensstemmelse i Anskuelser, som aldrig har fundet Sted. Folkeaanden var dengang meere vakt, den kasted, Blikket friere om sig - det er Alt. Man bekymrede sig mere om de offentlige Anliggender, man var mere redebon til at giøre Opoffrelser for dem. Men der gaves ogsaa dengang, som nu, Blinde og Seende, Vaagne og Sovende, Folk, der brugte hvide, Andre, der brugte sorte Briller. De Sidste have desværre seet rigtigst; vi see med hver Dag deres Spaadomme gaae i Opfyldelse. Coalitionen af 1837 vil uden Tvivl neppe afgive samme Resultat, som den i 1827, man har nemlig været altfor heldig med at vildlede og af kjøle den almene Sands for offentlige Anliggender; men dette er ingen tilstrækkelig Grund for Mænd, der have Midler og Kræfter at opbyde til at gavne Frihedens Sag, til at afholde sig fra Forsøget paa at anvende dem i denne Rettning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Nederlandene. Et nyligt udkommet Skrift om Jernbaner, gjennem Holland, om deres Retning og om Midlerne til at iværksætte Udførelsen af dem, naar de ere erkjendte for nødvendige, gjor megen Opsigt. Ved at omtale Nødvendigheden af en Jernbane, der slutter sig til den i Antierpen, som uden Tvivl vil komme i Communication med en til Paris, kommer Forfatteren til at omtale de endnu stedse paa samme Fod staaende Forhold til Belgien. Levede vil, siger han, i en constitutionel Stat og ikke i et Land, hvor et paa mange Maader filtreret Valg giør Folke=Repræsentationen til et Skyggebillede, saa vilde den offentlige Mening for lang Tid siden have givet sig tilkjende og ved sin Jndflydelse paa Valgene, have skaffet os et saadant Deputeret Kammer, der havde anseet sig mod sine vælgere forpligtet til at faae gjort Ende paa Striden med Belgien. Men vor Grundlov, som ved Belgiens Frafald allerede fik en Rift, er nu kun at ansee som et kunstigt Trykværk, der, naar det kommer til Stykket, viser sig ubrugeligt. Vi ere nu et Folk, som med Iver drives i Skole, for at lære at læse og skrive, og som i Tiden ei maae nytte disse Kundskaber, fordi man negter os Leilighed til at træde sammen og oplægge Raad med hinanden. Stridsqvæstionerne med Belgien ville vel endnu være uafgjorte om 7, om 17, om 117 Aar, hvis det skal beroe paa Udfaldet af vore latterlige Valg. Hvad er det da egentlig, der sætter sig imod Sagens endelige Afgiørelse? Har Belgien ikke antaget de 24 Artikler, Have de europæiske Stormagter ikke gjort disse Artikler til Grundlaget for Belgiens politiske Forfatning: Er der da Andet tilbage for os, end at træde tilbage fra vor Væggring ved at anerkjende disse Artikler, Kan det nærværende Ministerium ikke underskrive Tractaten, fordi det eengang har afviist den, i nu saa gives der vel andre Mænd, man kan betroe Portefeuillerne og som kunne gjøre det o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
De hollandske Tidender af 25de October indeholde under Artiklen Paris en Telegraph=Depesche fra Toulon af 22de Octbr. Morgenen Kl. 9, som melder Constantines Jndtagelse med Storm, men derhos, at General Damremont der fandt sin Død ved en Kanonkugle. Denne vigtige Efterretning stadfæstes ligeledes i de engelske Blade, hvor der tilføies, at Overcommanden over Hæren, efter Damremonts Død, er tilfalden General Walløe. Den nærmere Omstændigheder ville først indeholdes i Tidenderne med næste Post. Efterretningen om dette Expeditionens heldige, men rimeligviis dyrtkjøbte Resultat vil have vaken saameget gladere Sensation i Paris og hele Frankrig, som de nærmest forudgaaende Efterretninger slet ikke vare oplivende. Disse omhandlede nemlig Ordrer, som de i Garnisonen bag ved Armeen commanderende Generaler havde erholdt, om at afsende en Deel af Reserven saa hurtigt som muligt, efter Armeen, hvorhos det tillige berettedes, at de, uagtet de bundløse Veie og mange andre Hindringer, vare bestemte til at efterkomme disse befalinger i største Jil. Pladscommandanten i Bona havde ved en Dagsbefaling opbudt den hele africanske Milits til en Revn den 15de, da man ikke kjendte Grunden til denne Foranstaltning, saae man ogsaa heri noget Foruroligende. Nu veed man imidlertid, at Hovedgjenstanden for Expeditionen er i de Franskes Magt, men Erobringen og Tilbagetoget derfra kan derfor i gjerne have været og blive ledsaget af Omstændigheder, som endnu kunne gyde mangen Draabe Malurt i Glædesbægeret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Spanien. Den dødsyge Don Carlos lever paa eengang op igien Det synes, som om hverken hans Nederlag eller ofte bebudet de Tilintetgjørelse, men ene og alene hans Død vil kunne løse Catastrophen i dette Sørgespil i - mange Acter. Hans Bander løbe sammen og adsplittes, liig Qviksølvet, i en Haandevendging. Kunde Esparteros storpraleriske Seiers beretninger gjøre det af med ham, da maatte de for længe siden være forsvundne, men det er mærkeligt nok, at Fjenden i Almindelighed netop strax efter hans foregivne Seire, kommer frem med fornyet Kraft. Jndtil Seiren ved Retuertavare Carlisterne paa Flugten; efter denne Seier have de atter gjort Front mod Hovedstaden. Dronning Christine maa altsaa ræddes ved hver ny Seiersbulletin, hendes Feltherre sender hende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Saaledes hedder det i en Skrivelse fra Burgos af 14de at D. Carlos med sin hele Stab og i Spidsen for 8000 Mand er i Anmarsch mod Madrid. Da Regjeringen, efter Breve fra Madrid af samme Dato, siden Affairen ved Retuerta, har iagttaget fuldkommen Taushed, uagtet Publicum i Madrid med Begjærlighed imodeseet enhver nok saa ubetydelig Efterretning om Borgerkrigens Gang, er det rimeligt, at man har noget at lægge Dølgsmaal paa. Men
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
endnu værre maa det være, at man nu troer med Vished, at vide, at Seiren ved Retuerta har kostet Christinerne, idetmindste 1000 Mand, og Følgerne, med Hensyn til begge Hæres Stilling, synes at være meget ugunstige for Christinerne. Skal man nemlig drage noget Resultat ud af det iøvrigt heelt forvierede Beretninger, saa maa det være dette at Affairen ved Retuerta laae i Carlisternes Plan, for at lokke Espartero ud af hans dengang ulige fordeelagtig gere Stilling. Det lykkedes, og Carlisterne, som fandt sig bloquerede i Burgoss Bjergegne, fik nu en fri Udvei til Gammel-Castilien. Ved senere Maneuvrer har Don Carlos oven kjøbet fravundet Esparteero et Par Dagmarscher, og vender sig nu, efter Alt, hvad man kan spore, mod Siguenza. Zariateguy dækker med en Colonne paa 34000 Md. den ene af Don Carloss Flanquer. J Valencia spille Carlisterne Mester paa det flade Land, saavelsom i Nedrearagonien, gjennem hvis fleste Stæder Carlister og Christinere i korte Mellemrum have afløst hinanden saa hyppigt, at Borgerkrigens fortærende Lue har antændt Had og Hevngjerrighed hos hveranden Familie og privat Hevn næsten kræver flere Offre end Troppernes Røverier og Myrdelyst. At Valgene til Cortesforsamlingen i det ulykkelige Land, under slige Omstændigheder, ei kunne være Resultatet af frit Overlæg eller rolige, uhildede Anskuelser, er begribeligt, imidlertid falde de dog endnu for en stor Deel ud til Moderatisternes Fordeel. At der er valgt en Deel Biskopper maa synes paafaldende i et Øieblik, da den madridske Gazeta indeholder et Decret af 9de October, ifølge hvilket alle Zirater af Guld, Sølv og Ædelstene, som findes i Kirken og andre for religiense Formaal bestemte Bygninger, skulle afleveres til Mynten, for at gjøres i Penge. Der optages et Jnventarium over disse Gienstande og Kunstværker, hvis Vedligeholdelse for Kirkerne, af Provindsialjunterne ansees fornøden, gjøre alene en Undtagelse fra denne Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Kjøbenhavn, den 24de October. Den af Hof= og Stadsretten afviste Trykkefrihedssag mod Materialskriveren ved Kronborg Fæstning, Hr. Schaldemose, vil ikke, som der meentes, blive forfulgt ved nogen Krigsret i Helsingør eller paa Kronborg, men derimod ved Garnisons=Krigsretten i Kjøbenhavn, rimeligviis fordi den Bladartikel, som har foranlediget Tiltalen, der er bleven publiceret. Ved at meddele dette, bemærker Kbhvnspstn. Under disse Omstændigheder maa det betragtes som en Lykke at den paatalte Artikel ikke er lagt under Beslag, men er tilgængelig for Enhver, idet de Officerer, der muligen kunne komme til at dømme i Sagen, derved have Leilighed til ikke blot at gjøre sig bekjendt med samme, men ogsaa til, ved at tænke over Sagen, og, saavidt gjørligt, forskaffe sig den Jndsigt i disse Forhold, der endnu maatte mangle dem, værdigen at forberede sig til med Selvstændighed og Kraft af røgte det vanskelige og ansvarlige Kald, der maatte blive dem til Deel." Sagen vil især komme til at beroe paa Garnisonsauditeuren, Hr. Petersen. Som bekjendt, angaaer den visse religiøse Anskuelsers Orthodox i, f. Ex. Læren om Treenigheden, Forsoningen og Sacramenterne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
J Nationalbankens sidste Regnskab er bemærket: at de protesterede Vexlers Antal vel i dette Bankaar, ved flere Handlendes Opbud, var forøget, men at det Tab, som kunde ventes paa disse Vexler, dog efter al Rimelighed kun vil udgjøre en forholdsmæssig mindre betydelig Deel af deres Beløb og ikke nærme sig den større Renteindtægt, som Banken har vundet i det sidste Bankaar i Sammenligning med det foregaaende."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28de October. Rug, 3 Rd. 64 s. a 4 R. 24 s. Ærter, 3 Rd. 88 s. a 5 R. - s. Hvede, 4 Rd. 40 s. a 5 R. - s. Flæsk, røget, 2 Rd. 28 sk. a 2 R. 36 s. Byg, 2rad., 2 Rd. 5 s. a 3 R. 2 s. - grøns., 1 Rd. 72 s. a 1 R. 88 s., Ditto, Grad., 3 Rd. - s. as R. 12 s., Smør, Pd., 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Havre, 2 Rd. 16 s. a 2 R. 40 s. Æg, Snes., 1 Mk. 9 s. a 1 Mk. 10 s. Sjællandsk Smør, Frog., 14 Rd. 24 s. a 16 Rd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Verel-Cours. Hamborg, den 27de Octbr. Bordeaur 1883. Petersborg. 913. London 2 M. 13 Mk. 91 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 42 1/2. Cadix 43 1. Lissabon 472. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 50, Kjøbenhavn 200. Species 3/4 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 3 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Kjøbenhavn, den 27de Octbr. Hamb. 2 M. - k. S. 200. Oblig. 101 a 102 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101, Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1834. Sp. 176 1/3 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 ½ i r. S. 14 pCt. Dr. Dr. 101 a 101 ½ i B. 45 1/3 a 46 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 Lst. 14 pCt. svenske Hypothek=Kasse Rente) 89 1/2 Rbd. Sd. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. 9585 1/2 i B. 1820) 10241024 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 39 i r. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Befordringer og Afgang. Den 3die Octbr. er Premierlieutenant i det slesvigske Jnfanteriregiment, F. Moltke, beskikket til Consumtionsinspecteur i Ringsted; den 17de, Cand. theol. S. T. D. Flindt til personel Capellan for Sundby og Hvorup Mbd. i Aalborg Stift; Cand. theol. L. P. Jørgensen til personel Capellan for Gosmer og Halling Mbd. i Aarh. Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Sorø, den 23de Octbr. Da det allerede i nogle Blade har været korteligen omtalt, at der ved Sorø Academi og Skole ere foretagne nogle hensigtsmæssige Forandringer, hvorved det vil blive denne Anstalt lettere at opfylde sin Bestemmelse, ile vi med at meddele følgende af den kgl. Direction for Universitetet og det lærde Skoler under 17de Octbr. d. A. udstedte Bekjendtgjørelse. En udførligere og motiveret Beretning om de skeet, Forandringer, den nye Underviisningsplan o. s. v., kan med det Første ventes.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-30
Under 19de Septbr. d. A. har det behaget Hs. Majestæt Kongen, efter Directionens allerunderdanigste Forestilling allernaadigst at bestemme: 1) at der ogsaa for saadanne Elever, der attraae at undervises i de saakaldte Real=Videnskaber, maa tilstedes Adgang til Sore Skole og Academi til Underviisning i Forening med de studerende Elever. at Sorø Skole maa, istedetfor de i Statuterne af 28de Jan. 1827 8 21 bestemte 4 Classer, inddeles i 6 Classer, 3) at Contingentet for samtlige betalende Elever, saavel studerende, som Real-Elever ved Academiet, maa nedsættes fra 200 Rbd. til 128 Rbd. Sølv aarlig for hver Elev. 4 at ingen Gratistplads herefter tilstaaes, førend vedkommende Elev har gjennemgaaet et heelt Prøveaar, og at Beneficier hver Gang kun tilstaaes for eet Aar; til hvilken Ende der ved hvert Skoleaars Udløb bliver af denne Direction at nedlægge allerunderdanigst Forestilling om Gratistpladsernes Besættelse for det følgende Aar. - Hvilke allerhøieste Bestemmelser herved bekjendtgjøres til samtlige Vedkommendes Efterretning. Aalborg