JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1771-10-02
J Bogtrykkeriet sælges: Continuation af Commerce-Secreterer Nissens Register har nu under Titul af det 3die Hæfte forladt Pressen, samme indeholder en fuldstændig Extract af de Kongel. Forordninger, Forbuder, Placater, Ordonantser, Fundatser, Reglements, Privilegier, Rescripter, Cancelliets, Generalitetets og Commissariatets, Cam renes, General Kirke-Jnspections Collegii og General Post-Amtets Breve og Ordres, som deels i det 1ste og 2det Hæfte findes udeladte og deels bekomne siden samme vare udgivne, og som fra Aaret 1670, til 1771. ere udgangne, henførte til begge Lovenes Bøger og Capitler med Forordningenes &c. Parters, Artiklers og Posters korte Jndhold og Data, tilligemed et Alphabetisk og Chronologisk Register. Til dette Værk har man med Høj Tilladelse betient sig for en stor Deel af Tronhiems Stifts-Archiv, og har man anvendt, al Umage for at bringe Skriftet til en muelig Fuldkommenhed, for at giøre det saa meget meere nyttigt for dets Kiøbere; bemeldte Bog sælges nu i Tronhiem hos Autor paa AdresseContoiret for 3 Ort Exemplaret paa Trykpapir og 3 Ort 8 s. paa Skrivepapiir, tilligemed de 2de forrige Hæfter for 5 Ort 8 s. paa Trykpapir og 5 Ort 20 sk. paa Skrivepapir. Docter Hielpe-Løs, 14 sk. C H R J S T J A N J A, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Sedler. Jntelligen Nor No. 41. Onsdagen den 9. October 1771.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Fortsættelse af: Tanker om disse Tiders skadelige Overdaad. Vore unge Herrer har heller ikke faaet denne Skik fra Frankerig. Der reyser man uden Stads med Foermandsvogne, med Postbaade, eller man rider paa Skyds hæste, ja vel og gaaer til Fods. Det er der hverken skammeligt eller usædvanligt for Officerer af god adelig Herkomst, at nogle slaaer sig sammen i Selskab, og med noget Liintøy i Lommen, reyser til Fods fra det ene Sted til det andet, og ere efter Ankomsten propre og smukke, samt bliver alligevel godt modtagne i de fornemste Huuse. Jeg mindes gandske vel, at jeg om Høsten i Aaret 1748, i Languedoe i en Giestgiver gaard, kaldet Pont de Lunelle, paa Halvveien imellem Rismes og Montpellier, kom i Sælskab med 13 Officierer, alle Adelsmænd, alle beskedne og hæderlige Karle, som komme til Fods fra Strasburg og Brisac i Elfas, og vilde gaae hiem at besøge sine Paarørende ved de Pyreneiske Bierge, en Vey af næsten 100 svenske Mille. Jngen anden end rige og fornemme Herrer reyser med Postchaise med 2 Hæste for og Tienerne til Hæst ved Siden. Jeg beraaber mig heri gandske trygt paa hæderlige Officerers Vidnesbyrd, som længe har tient i Frankerig, men protesterer imod Spradebassernes Foregivende, som efter Hiemkomsten ville indbilde os, at de ikke har omgaaes med andre, end med Dues og Duchesser, og altsaa ikke veed, hvorledes middelmaadigt formuende Standspersoner lever. En Franskmand, som er kiælen opfostret, kand gaae en lang Vey, og kand ride paa Skydshæste; men en igiennem Nordens strenge Clima hærdet Svenske maa age i en beqvem Carosse. Vi har eller ikke faaet denne Mode fra de Tydske; thi der reyser man med ordinaire aabne Postvogne. Den maa være gandske riig og fornem, som reyser der med sin egen Vogn og Posthæste. Derfor leer man der i Giæstgivergaardene af unge Fremmede, som reyser med sin egen Eqvipage, kalder dem af Moqverie for Hr. Baron, Jhr Gaden og JhrExcellence, og lader dem betale Caracteren. Vi ere altsaa Originaler i denne Punkt, og ingens Copier. Jmidlertid er denne Sædvane gandske skadelig. Den borttager mange hundrede Dagsværkere; den udfordrer mangfoldige Hæste, i hvis Sted Kiør og Øxen kunde holdes, som skaffede os Kiød, Huder, Talg, Ost og Smør, den bortskiæmmer Ungdommen, giør den kiælen og uduelig, den forøger Hoffærdigheden, og maatte derfor afskaffes. Det er ikke allerne Bønderne, som deels af egen Hofmodighed, deels af Ukyndighed, holder til Landets yderste Skade mange unyttige Hæste; men endog Standspersoner, saavel paa Landet som i Kiøbstæderne, giøre det samme. J den frugtbareste Sverrigs Provinds, som for sit blide Climas Skyld, næsten allerne kunde forsyne heele Riget med Korn og Victualier, har denne Last saaledes indsneget sig, at ingen Proprietair og Selveier kand fare en halv Fierding Vey til sin Sognekirke, eller i Besøgelse til sin Naboe, uden at have 6 Hæste for Vognen. De tunge og steenede Veye tiener til Prætext, men rette Aarsagen er de mange fornemme Herrers Exempel, som boe i og omkring Kiøbenhavn, samt egen Hoffærdighed. Hvad Geheimeraader, Generaler og Riddere af Elephanten giøre der, det giøres her efter af dem, som ere udenfor Rangen.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
J en Vraa af Europa, hvor Gudsfrygt, Fornuft og Eenfoldighed endnu er gieldende, jeg meener den Franske Deel af Canton Bern, som kaldes Pais de Vand, lever man anderledes. Landet er opfyldt med fornemme Herrer, som har tient for Oberster og Generaler, enten i Frankerige, Piemont eller Holland, og siden sat sig ned i Freed og Rolighed paa sine Gaarde. Generalerne Dachselhoffer, de Succonai, de Betens, Constant og mange fleere, boede der for ikke mange Aar siden. De, deres Fruer og Døttre levede meget sælskabelige, de omgikkes meget med sine Naboer; men aldrig, ney aldrig saae man Herrerne anderledes end enten til Hæst, eller i en Kariol med en Hæst for, og Fruentimmerne i en halv lukt Vogn eller Chaise, med et Par Arbeidshæste for. Naar Hæstene nødvendig behøvedes til De havde alle ved Armeerne og i fremGaardsbruget, saa blev Herskabet hiemme. mede Lande været vante til at leve efter deres Rang; men de frygtede, at de hiemme ved deres Exempel skulde forderve Sæderne. O! J fornemme Herrer i den omtalte Svenske Provints, J, som formedelst eders Herkomst, eders Ahner, eders Forretninger, eders Fortienester, eders Nidkierhed for Fædernelandet, eders Jndsigt i Huusholdningsvidenskaber, eders Ømhed for Rigets og Medborgernes Velfærd, ere virkelig fornemme, følger disse Sveitserske Herrers Exempel, Afskaffer eders Spand! lader eder nøye med en liden Vogn og et Par Hæste, J blive derfor lige fornemme, Giører dette Offer for eders Medborgeres Skyld, ikke for det J derved vinder, J ere rige nok til at holde saa mange Hæste eder behager; ey eller fordi just Riget derved vinder, at der bliver 10 eller 12 Spand mindre i en Provints; men for Exempels Skyld. 3 eller 400 maatte da afskaffe sine, eller blive udmærkede for Hoffærdighed. Tallet paa store Vognhæste, som nu unyttig fortærer Landets Grøde, blev da formindsket i det mindste til et Par Tusinde. Nu er det høy Tiid, da Smitten begynder alt meere og meere at gribe om sig. Ret nu findes 3 Par store Hæste hos hver maadelig Mand; ret nu findes ikke meere Smør i Landet. Men hvad skal man sige om de overflødige Hæster i Stæderne? J hvor kostbar end Melken er, anvendes dog Høet ligefuldt til at føde unyttige Hæste med. Kunde den Ostindiske Mode her indføres, saa var det vel om end fleere vilde age. De bruge der Kiøer for deres Vogne. Da skulde Hyrekudskegaardene blive Meyerier. En drøy Contribution paa deres Eqvipage, som ere underen vis Rang, en stærk Afgift for hver Gang de ager i en Hyrevogn, kunde maaskee hielpe; men ney, mangen en ager saa længe, til Hyrekudsken for sin egen Regning kiører hannem til Slutteriet. (Fortsættelse heraf følger.)
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Bekiendtgiørelser: Da den anden Tome af Salig Raadmand Tullins samtlige Skrifter nu har forladt Pressen, og fra Kiøbenhavn hertil opsendt, saa ombedes ærbødigst, at de, som have tegnet sig for et eller fleere Exemplarer deraf, behagentlig vilde lade samme hos hans efterladte Enke afhendte imod Betaling af 3. Ort for Exemplaret paa Skrivpapiir og halvtredie Ort paa Trykpapiir. Ved de først forefaldende Leyligheder bliver saa mange Exemplarer til de andre Stæder i Stiftet afsendte, som paa hver Sted er subscriberet for, saa at Enhver, hvor han har tegnet sig, kand imod Betaling, som oven er mældet erholde sine Exemplarer. De Subscribentere, som her og i Oplandene ikke have ladet første Tomme afhendte ombedes jo før jo heller, efter deres Forbindelse, at lade den tilligemed anden Tomme imod Betaling i Følge Planen afhendte.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Efterat jeg som Forstander for den VelmeenteJnteressentskabs Enke-Cassa udi Aggershuus Stift, havde avlagt Regnskab for afvigte Aar, 1770 og Regnskabet af de udnævnte Revisores var revideret, har De Herrer Cassens Directeurer, Generalkrigscommissair Brøcher, Generalauditeur Frederichsen, Lieutenantvagtmester With og Hospitalsforstander Gruner decideret paa de av Revisorerne udi Regnskabet gjorde Antegnelser og da er Regnskabet udfaldet saaledes: At Cassens Beholdning til Decisions-Tiiden den 23de hujus, var 10904 Rdlr. 51 sk., derav var udi Pandte Obligationer endnu udestaaende 7170 Rdlr. og udi nogle faae Contanter samt Banco=Sedler 3083 Rixdaler 64 s. Den øvrige Summa udi udestaaende Jndskuder og Renter, item udi afgangne Forstander Frøylinghuusens Sterboe, som endnu er u-sluttet, eller hos hans Cautionist, 281 Rixdaler 82 sk., samt hos mig allerne uden for Cassen, til Udgifters Bestridelse 124 Rdlr. 47 sk. Ellers er av Velbemelte Herrer, Directeurer fastsadt en Generalforsamling at blive holden udi mit beboende Huus her udi Christiania den 28de October førstkommende, FormiddaKlokken 8 slet, for med samtlige Jnteressenterne at giøre en fuldkommen Beslutning, og med Dennem at deliberere paa hvad Maade Cassens Deeling beqvemmeligst kand skee; Thi bliver samme herved udi de Danske Aviser ærbødigst tilkiendegived de endnu virkelige Herrer Jnteressentere, med lige ærbødig Begiær, det De ville behage bemelte Tiid og Sted at møde enten ved sig Selv eller Committerede. Til videre Efterretning, bliver dette ved de Nordske Jntelligenz- Sedler trende Gange bekiendtgjort, og end videre indberettes, at Jnteressenternes Antal allerne er 93 og Pensionisternes derimod 128, som bliver berettiged til Cassens Deeling, proportionaliter efter de for Dennem gjorde Jndskuder.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Christiania den 29de September 1771. Jacob Stub.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Gaarden, forhen beboed af Smeden Eskild Jansen og siden Petter Sanstrøm, tilligemed behørig Værktøy og Smidde, er Underhaanden straxens at faae kiøbt eller til Leye, da i første Fald, heele Capitalen mod suffisant Caution, om forlanges, kand blive staaendes i Gaarden; og i anden Fald enten heele eller Part af Gaarden strax kand tiltrædes, efter forhen nærmere Aftale med Eyeren Sr. James Collett. Subskribenterne paa Oversettelsen af Lespritdes loix vilde behage at lade afhente den tredie og sidste Tomme med 2 Mark Danskes Erleggelse hos Dræbye i Hr. Colletts Gaard.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Hos Enken efter Slotspræsten Salig Hr. Johannes Green, kand faaes til Kiøbs for billig Priis: 1 Halvvogn med Seeletøy, 1 Mands slæde med Hynde, 1 enkelt Cariol, 1 Høe- og Korn-Lade med Laave, beliggende i Agersgaden, 1 Viol de gambe, 1 Claveer og 1 Spinet; Hvilket alt nøyeste Priiser kand accorderes med Eieren. Hos Lars Gad er at bekomme god Fransk Rapee i smaae og store Krukker, adskillige Sorter hvidt, saavelsom sort Engelsk Steen-Tøy, alle Sorter friske og nyelig hiemkomne Specerier, Confektyr=Rusiner, Caterineplommer, Mandler, fylted Jngefær i Krukker, og andre Sorter Sylte tøy, Lugtendes Vand, Engelsk Humle og Lemoner.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Hos Adolph Warncke er at bekomme Have bergamotter for billige Priiser, ligesaa god gammel Rom.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Hos Peder Nørholm er bedste Engelsk Rapee, til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Oprigtig Spansk Humle, er hos HAN BORCH at faae til Kiöbs, for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Hos Johanne Virmans er nedlagt til Forhandling en carmosinrød Damaskes Kaabe med Graaeværk underforet.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Et Engelsk Sølv Lomme-Uhr er at faae til Kiøbs hos Sr. Wolff, logerende i Watterlandsk Stoergade. ) Den Forunderlige Essenz er at bekomme NB. hos Lieutenant Holst. Kalkunske Høns faaes til Kiøbs unge Parret, eller Hane og Høne for 1 Rdlr. og gamle Parret 1 en halv Rdlr. paa Gaarden Ullevold.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Skipper Schiøtt ligger her ved Toldbryggensejlfærdig, for at seile til Kiøbenhavn; Haver nogen Lyst som Passageer at reise med, behager de at melde sig hos ham.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Hos Lars Grønner er Værelser til Leye med eller uden Meubler, som kand strax tiltrædes.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Hos mig Henrich Bloch er Overværelser til Leye, som kand strax eller til Faredag Michaeli tiltrædes. Til Kiøbs forlanges: 1 stoer Ballance med J Skaaler og tilhørende Lodder, samt en mindre Dito; Kiøberen anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Mandagen den 21. October Klokken 2 slet Eftermiddag bliver Auction foretagen efter Enken Madame Kirstine afgangne Morten Weidemans Begiæring udi hendes iboende Gaard, over 35 Aars Forpagtnings-Ret til et Stykke Jord paa Blinderens Eiendele i Aggersherret, hvorpaa kand avles omtrænt 100 Læs Høe og Agerland til 1 en halv Tønde Sed; Saaog over et Stykke Jord, hvorpaa om Sommeren kand havnes 2 Kiøer. Ligesaa over de paa Jorden, bestaaende Huuse af Stuer og Kiøkken med teglhængte Lahder og Laave, samt hosliggende Urter have, og endelig over endeel Kiøre- og Ride tøj, samt en god Hest, med videre.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Tiisdagen den 22. October bliver efter Rentekammerets Foranstaltning Auction foretagen udi og over Kiøbmand Sr. Schaus Gaard i Christiania, saavelsom endeel ham tilhørende Fustager, med Æddikke, Viiner og Brændeviiner, endeel Hollandsk Hør, samt Meubler, Sølv, Linnet, Sængeklæder og Kiøkkentøi, med videre, som Placaterne ommelder.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Torsdagen den 10. October førstkommende agter Madame Stuart og Monsteur Nürenbach, at vise sine Kunster og Exercicer tilsammen, som ved trykte Placater bliver bekiendtgjort.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
J Monsteur Nürenbach tilbyder sig at informere i Dandsekunsten; Hvem dertil haver Lyst, behager at melde det hos ham Sr. Niels Torgersens Gaard. Haver nogen tabt en Sølv Skoespænde, da kand den bekommes igien hos Guldsmed Rømmer, naar Mage dertil forevises.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-09
Sidstleden Søndag er i Toldboedgaden fundet et blaat Lommetørklæde, som Eieren uden Betaling kand faae hos Sr. Gebelein. J Bogtrykkeriet sælges: Betragtning for Ungdommen, som første Gang, bereder sig at gaae til Herrens dyre Nadvere, Første Søndag efter Mikkelsdag den 6. October dette Aar var til Confirmation her udi vor Frelseres Kirke i Christiania: 23 Drenger og 23 Piger, Tilsammen 46. C H R J S T J A N J A, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
der.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Nordske Jntelligen No. 42. Onsdagen den 16. October 1771.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Fortsættelse af: Tanker om disse Tiders skadelige Overdaad. Viin og Liqveurer drager ogsaa aarlig en utrolig Sum Penge ud af Landet, som vi for den største Deel kunde spare. For at bestyrke dette, saa lader os allerne betragte, hvorledes Collatzerne nu for Tiden anstilles. Begyndelsen giøres med Rosolis, Oscobad, Enu de Barbades, Eau de Neuilly, Dantziger Gyldenvand, Erambam bulii, eller noget andet Slags udenlandsk Liqveur. Strax ved Maaltidets Begyndelse frembringes Viin de Chipre, Viin de Tinto, St. Laurent, Lacrime, eller nogen anden Slags kostbar Viin; thi Portugis Viin koster for lidet og er altsaa gemeen. Efter Suppen bydes ikke Fransk Viin, det kand hver Mand have, men Viin de Medde, Viin de Graves, Viin de Kotes Rottes Pontac, Rinsk Viin. Efter Stegen er disse ikke kostbare nok, da kommer Bourgogne- og Champagne Viin frem. Ved Confecten kommer Punchen frem, uagtet en Bouteille Arrak skulde koste en Ducat, Sukker 2 Rdlr. Pundet, og Citroner 24 sk. Stykket. Jmod Punchbollen svarer en anden med Bishop, som koster ligesaa meget; Naar de ere udtømmede, saa kommer en eller et Par Bouteiller Ungersk Viin frem. Skulde man troe, at saadant skeer i et fattigt Land? Hvor mange Tusinde sukker ikke efter Brød og lidet Spiis-Øl, Alligevel er det vist, at naar man regner Stokholm med, saa kand man overhovedet i Riget regne ligesaa mange Collatzer, som der ere Dage i Aaret, og til visse endda langt fleere. Skulde alle disse kostbare Sager ikke koste en utrolig Summa, Skulde den ikke kunde spares: En Dram Svensk Brændeviin, destileret med Svenske Urter, skulde giøre samme Gavn at opvække Appetten, men koste langt mindre, end de opregnede Liqveurer. Godt og klart tyndt Øl til Maden og et Glas godt Øl ved Maaltidets Slutning, skulde ikke foraarsage Podagra, Steen, Gigt, Slag, eller saadant, som de Udenlandske Drikkevahre giøre, og kand brygges af Svensk Korn; men det er ikke fornemt, thi det bruges ikke i Paris. Det er ikke stort, thi det ruinerer ikke os og vore Medborgere. En Kiøbmand tykkes, han giør Riget en stor Tieneste, og i nu værende Stilling giør han det virkelig, thi ellers vandt Udlændingen ogsaa Fragten, eller Lurendreyeren Profiten, naar han for en heel Skibs-Ladning af Jndenrigs Producter, lader samme Fartøy komme hiem igien fuldlastet med Viine, hvormed han ruinerer sin og andres Pung og Helsen. Men det hielper ikke; Uagtet vi, som er viist, kunde leve vel ved Svenske Drikkevahre, uagtet vor Helsen deraf skulde have langt bedre, og vor Levetid ey saa forkortes, uagtet vi da skulde spare for os selv, og smaaligen samle Penge i Riget, hvorved den dyre Tiid, som nu trykker den største Deel af Rigets Jndbyggere, snart skulde forsvinde, saa vil vi dog leve, som man lever i Frankerig. Men ney, man lever ikke, som man der lever; Der spiser og drikker man hvad Landet frembringer, og vi spiser og drikker idel Udenlandsk Specerier, Citroner, Pomerantzer, Olie, Oliver, Capers, Franske Konfektyrer, vellugtende Vande, Sukker, Thee, Caffe og deslige Sager, trække ligeledes vakkre Summer ud af Riget. Somme af disse Ting kunde man aldeles være foruden, og andres Brug kunde meget formindskes.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
En som kaldte sig M. E. B. i sit udgivne Forsøg til en paalidelig Kogebog, viser, hvor god og velsmagende Mad der kand laves uden Specerier. Citroner bruges i langt større Mængde til Punch, end for de Syge. Pomerantzer bruges meest til Bishof. Svensk Oliver, jeg meener needsyltet Rødløg, seer ud som Oliver, og smager til en Steeg bedre end de, naar ikke Jndbildning og Fordomme regierer. Smaae Brisling er ligesaa god som Anchois, og til Sauser kand i deres Sted bruges Sildemelke. Capers tiener til ingen Ting. At give Penge ud for Franske Konfektyrer, er aldeles ulovligt, da vore skiønne Svenske Bær kand af gode Huusholdersker gandske vel syltes og bruges. Slutningen følger.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Bekiendtgiørelser: Frue Conferenceraadinde Feddersen agter med det første at sælge sin Gaard Hougerud i Agers Sogn beliggende, enten Underhaanden, eller om antageligt Bud ikke skulde skee, da ved offentlig Auction til førstkommende Christiania Marked, og kand Gaarden tiltrædes næste Paaske eller Fahrdag. Nærmere Underretning herom vilde Liebhaberne behage at hente hos hende selv.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Da afgangne Musicant Meyers Enkes efterladte Arvinger er sindet Underhaanden at lade bortsælge den Gaard, som dem efter Moderen er tilfalden; saa behager Liebhaberne derom at addressere sig til Sterboegaarden, hvor den er allene kand blive efterseet, men endog accorderet om Priisen.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Gaarden, forhen beboed af Smeden Eskild Jansen og siden Petter Sanstrøm, tilligemed behørig Værktøy og Smidde, er Underhaanden straxens at faae kiøbt eller til Leye, da i første Fald, heele Capitalen mod suffisant Caution, om forlanges, kand blive staaendes i Gaarden; og i anden Fald enten heele eller Part af Gaarden strax kand tiltrædes, efter forhen nærmere Aftale med Eyeren Sr. Jammes Collett.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
En Gaard her i Byen med Vand-Post og Hauge til, (beliggende i Kirke-Gaden imellem Skipper Bekkers og Jens Baars Gaarder,) kand faaes til Kjøbs eller til Leie førstkommende Michaeli, hvorom Liebhabere behager at tale med Jonas Liwyn hos Frue Justitz-Raadinde Ancher. Møllebruget under Gaarden Jahr ved Lysager, er at faae til Forpagtning, enten straxens, eller til næstkommende Paaske, da Lysthavende herom vilde behage at addressere sig til Ejerinden Madame Math. Leuch.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Dersom nogen, det første skee kand, agter at reise over Land til Kjøbenhavn, og paa saadan Reise agter at have Følgeskab, da behage at melde sig derom her i Bogtrykkeriet, da om en anden, som saaledes agter at reise, kand gives Underretning. Skulde og nogen have en Jagtvogn med Dække over og en stærk Feldtkjærre at sælge, da melde det og her i Bogtrykkeriet, hvor da kand gives Underretning om en Kjøber.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Hr. Christopher Giessing haver udgivet det første Bind af Sallig Mag: Tychonii efterladte Manuscripter og tilforn udgivne Piecer. Det andet Bind bliver ligeledes udgivet til Nyt Aar Til samme Tiid haver han ogsaa i Sinde at udgive et Historisk Skrift om Danske og Norske Jubel-Lærere, indrettet i trende Classer efter Sal: Hr. Treschows Maade, indeholdende tillige endeel Danske og Nordske Familiers Stamme tavler. Paa disse Skrifter tages Subscription fra nu til December Maaneds Udgang for Aggershuus-Stift hos Peter Arbien ved Christiania Latinske Skole, hvor nærmere Efterretning gives af de trykte Subscriptions-Plane.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Tall-Lotteriets tiende Trækning i Altona foretages næstanstundne 24. Octobris; De Lysthavende, som dertil vil have billetter, behager, altsaa at tage samme inden Fredags Aften hos Ober-Collecteuren E: Dybwad.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Hos Jacob Jacobsen kand bekommes gode Caffebønner i store Partier saavelsom i Pundeviis, for billigste Priis.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Hos Andreas Lærcke er nu at bekomme allerbeste Holsteenske Æbler af diverse Sorter, tørre Kirsebær, god Seider-Æddikke, og Holsteensk Ost, Gaasefiær, Gaasedun og Fuglefiær.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Hos Adolph Warncke er at bekomme Havebergamotter for billige Priiser, ligesaa god gammel Rom.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Hos Stalbuck i Giellebeck saavelsom i Hammer gaarden i Christiania hvor Bragnæs-Expressen, logerer, er smaae og store Marmorsteen Mortere, samt Marmorborde at faae til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Et Engelsk Sølv Lomme-Uhr er at faae til Kiøbs hos Sr. Wolff, logerende i Watterlands Stoergade.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Fredagen den 18 October Klokken 2 slet Eftermiddag bliver Auction foretagen udi og over Torchild Hansen Berners Gaard og Haugetomt, beliggende i Pebbervigens Strandgade, saaog over hans Løsøre, hvoriblant en stoer Baad med Seil og Tilbehør.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Mandagen den 21. October Klokken 2 slet Eftermiddag bliver Auction foretagen efter Enken Madame Kirstine afgangne Morten Weidemans Begjæring udi hendes iboende Gaard, over 35 Aars Forpagtnings-Ret til et Stykke Jord paa Blinderens Eiendele i Aggersherret, hvorpaa kand avles omtrænt 100 Læs Høe og Agerland til 1 en halv Tønde Sed; Saaog over et Stykke Jord, hvorpaa om Sommeren kand havnes 2 Kiøer. Ligesaa over de paa Jorden bestaaende Huuse af Stuer og Kiøkken med teglhængte Lahder og Laave, samt hosliggende Urter have, og endelig over endeel Kiøre- og Ride tøj, samt en god Hest, med videre.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Tiisdagen den 22. October bliver efter Rentekammerets Foranstaltning Auction foretagen udi og over Kiøbmand Sr. Schaus Gaard i Christiania, saavelsom endeel ham tilhørende Fustager, med Æddikke, Viiner og Brændeviiner, endeel Hollandsk Hør, samt Meubler, Sølv, Linnet, Sængeklæder og Kiøkkentøj, med videre, som Placaterne ommelder.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Paa Sr. Schaus Auction den 22, hujus bliver og til Høystbydende bortsolgt 18 Stykker nye Saugblader og 6 Stykker Haandsauge.
Norske Intelligenssedler, 1771-10-16
Fredagen den 25. October Klokken 3 slet Eftermiddag bliver Auction foretagen udi og over Sr. Jens Caspersen Bergs Gaard i Møllergaden næst ved Watterlands Kirkegaard, hvorudi paa første Prioritets Pant kand blive staaende, 800 Rixdaler.