JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Udenlandsk. Cholera morbus's Udbredelseshistorie, Blandt de 3 store Verdens Sygdomme: Pesten, den gule Feber og Cholera morbus, fortjener ingen saastor Opmærksomhed, som den Sidste. Børnekopperne, som indtil Enden af det forrige Aarhundrede, bortrev alene i Tydskland aarlig mod 60,000, og i hele Europa næsten 1/2 Million Mennesker, ere ved Vaccinationen blevne mindre farlige. Pesten, som har slaget Nødder i Ægypten, og Arabien, oversvømmede for Europa i talrige Epidemier, og ødelægger endnu det europæiske Tyrkie; men har siden 10,195, da den rasede i Nürnberg, Wien og Regensburg, ikke viist sig i Tydskland; og siden 1720, da den udbredte sig over Marseille, Aix, Toulon og det sydlige Frankerig, har den ikke viist sig der, og ustridig ville det lykkes ved en stræng Qvarantaine, ganske at forjage den af vores Verdensdeel. Den gule Feber, som er en Frugt af vor Forbindelse med det ny Continent, og som næsten hvert Aar viser sig i det sydlige Europas Søestæder og truer alt mere og meere at sætte sig fast paa de spanske Kyster, er mindre at befrygte for Beboerne af det indre Land og de nordlige Kyster, da man veed at dens Smittestof behøver en anseelig Varmegrad for at udvikle sig, holder sig ved Søekysterne og ikke trænger dybt ind i Landet. Frygteligere end Pesten i den gamle og ny Verden, viser sig den ter. ostindiske Cholera morbus paa Europas Grændser, og i dette Øieblik i Hjertet af Rusland. Først i Aaret 1817 bemærkede man den epidemiske Cholera morbus som en ødelæggende Syge i Jndien, dog synes det afgjort, at den foreløbig længe har angrebet enkelte Jndividuer, førden for faa Aar siden begyndte at herie den vestlige Deel af Ostindien og Øerne, man finder allerede i Aaret 1669 Beretninger og enkelte Cholera Anfald i London, at stemme fuldkommen overeens med Symptomerne af den indiske Choler; men aldrig har den viist sig med saadan Kraft og udbredt sig saaledes, som siden Aaret 1817. Sygdommen viste sig i den seneste Tid først i Silla eller Dschissor ved Ganges, 100 engelske Mile nordostlig for Caleurta. Dr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Tytler blev den 19de Aug. 1817 kaldet til den første Syge, fra 20de til 21de August døde allerede 15 Mennesker deraf. J Dschissora District, døde inden faa Uger 6000 Menneskeer; Sygdommen drog nu fra det ene Sted til det Andet, langs Gangesflodens Strandbredde. J August viste Sygdommen sig meget ødelæggende i Calcutta iblandt Hinduerne; Europæerne bleve først i September anfaldne deraf, fra Januar til Mai 1818, var den paa sin største Høide, saa at der ugentlig døde en 200 Mennesker, inden 3 a 4 Uger vare faa Stæder langs Ganges, i en Strækning af 4 a 500 engelske Mile forskaanede derfor. Den trængte sig fra Calcutta langs Kysten af Coromandel til Ceilon; forlod derpaa Bengalen og herskede i flere Maaneder blot ved den vestlige Strandbred af Ganges og DschummaFloden, i Marts Maaned viste den sig igjen med stor Hæftighed i Allababad, hvor den indtil August Maaneds Ende bortrykkede daglig 30 a 40 Mennesker, i Districtet Gorrukpoor døde i en Maaned 30,000 Mennesker, i Benares i 2 Maaneder 15,000, i Districtet Tifur i en Uge 4000; den 6te og 7de Novbr. naaede den i Egnen ved Ochobbalpoor den engelske Hastings Hær, som havde draget sig sammen i Bengalen, og sam bestod af 100,000 Jndividuer, Sygdommen udviklede sig her ved fuldkomment Vindstille og et qvælende fugtighedt Veirligt, inden 12 Dage døde 8 a 9000 Mennesker deraf, hvorpaa Sygdommen ophørte, efterat Hæren havde valgt en mere høibeliggende Stilling. Nu udbredte Sygdommen sig over den hele Coromandelkyst, Malabar, Ceilon og det indiske Archipilags Øer. Ofte avancerede Sygdommen 15 a 18 engelske Mile om Dagen, og opholdt sig paa hvert Sted, fra 4 til 6 Uger, og forsvandt saa igien; herefter trængte Sygdommen sig tvært over Halvøen til Bombay, hver den viste sig den 9de og 10de August 1818, i Bombay, en Stad med 200,000 Mennesker, bleve fra August 1818 til Januar. 1819 mod 15,000 Mennesker angrebne deraf, hvoraf over 1100 døde. (Fortsættes.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Frankerig. J Borgerkrigen 1465 stod en Vicomte von Polignac i Spidsen for Oprøret, og Kongen udskikkede da en Sire de la Fayette mod samme, som overvandt ham, og indtog hans faste Slot, efter 3 1/2 Aarhundredes Forløb, har igjen en la Fayette seiret over en Polignac.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Af en færdeles skjønt udarbeidet Medaille i Bronze, der nylig er slaaet i Paris, til Minde omde nyeste Begivenheder, er en stor Mængde sendt over til Engeland, som en Hilsen til deres politiske Aandsfrænder paa den anden Side af Kanalen. Den ene Side af Medaillen forestiller Frihedens Gudinde, som holder en Laurbærgreen i den høire og en Fakkel i den venstre Haand. Frihedshuen og forskjellige andre patriotiske Emblemer sees paa begge Sider af Figuren, over hvis Hoved læses de Ord: "alle Mennesker ere Brødre! og under hvilken der er indskriberet: "Fred og Frihed!" Paa Reversen sees en Krands, der omgiver de Ord: "Paris den 27de, 28de og 29de Juli 1830, og omkring hvilken man læser: "Det franske Folk til den engelske Nation.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Engeland. Den engelske Coffardiebrig "Asia, er Natten mellem den 5te og 6te October i Levanten ved Ifsikkeman, i Nærheden af Ba ram Kiøy, hvor den indtog dens Ladning, blevet overfaldet af 3 Sørøverfartøier og plyndret; ved hvilken Leilighed Captainen fik et Dolkestik i Brystet. Man har truffen de kraftigste Forholdsregler for at komme paa Spor efter Søerøverne og at rense Adramitibugten og de tilgrændsende Farvande for dette Røverpak.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Sverrig. Fra Stockholm skrives under 16de November: Besætningen af det i 1826 i NyYork bortsolgte Linieskib "Tapperheten havde sagsøgt Handelshuset Michaelson Benedik til at betale samme den ved Afmynstringen tilkommende Hyre. J disse Dage har Rigets høieste Domstoel frakjendt Besætningen Ret til nogen Fordring hos bemeldte Handelshuus paa Grund af "at da Skib og Gods ikke ere tilstrækkelige til at betale Mandskabet, bør Rhederne være fritagne for af deres egne Midler at supplere det Manglende. Trende af Rettens Medlemmer have protesteret mod denne Dom, der ogsaa er stridende, ikke alene mod hvad der gielder i flere andre Statet, men ogsaa mod hvad hidtil har været anseet for Ret i Sverrig. Ovennævnte Handelshuus skal ved denne Dom have vundet 50,000 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Jndenlandsk. Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge har under 16de f. M., i det danske og tydske Sprog, igjennem det slesvig-holsteen-lauenborgske Cancellie, udstædt følgende landsfaderlige Proclamation. Vi Frederik den Sjette af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg a. a., forkynde Vore kjære og troe Undersaatter i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen Vor Hyldest og Naade, og tilkjendegive dem herved Følgende: Det er bleven Os bekjendt, at nogle Personer have dristet sig til at udbrede i Vore Hertugdømmer falske Rygter, og at de have søgt at forlede de roligsindede Jndvaanere til fælleds Foretagender, som kunne blive skadelige for den offentlige Orden og Rolighed. Vi ere sindede at behandle ethvert saadant strafværdigt Forsøg med al den Alvorlighed, hvortil Omstændighederne maatte give Anledning, og Vi ville med landsfaderlig Naade have Vore kjære og troe Undersaatter advaret om, ikke at fæste Liid til saadanne Rygter, og ikke at lyde nogen ordenstridig Opfordring. Det hele Lands, og enhver Enkelts, Bedste har stedse været, og skal altid blive Vore Ønskers og Bestræbelsers høieste Formaal. Vi finde den største, Vort Hjerte dyrebareste, Belønning deri, at Vor uafladelige Omsorg erkjendes ved Udtryk af Vort Folks Kjerlighed og Tillid. Vi vente derfor ogsaa af Vore kjære og troe Undersaatter, at de blive faste i deres Tiltro til Os, og at de ville holde sig overbeviiste om, at Vi til rette Tid ville træffe enhver Foranstaltning, som maatte kunne tjene til det Heles Vel. Vi forsikkre Dem samtligen Vor Kongelige Hyldest og Naade. Given i Vor Kgl. Residentsstad Kjøbenhavn. Frederik R. Moltke. Rothe. Hammerich. Jensen. Langheim,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Cancellieraad Lornsen, der under 12te October sidstleden er udnævnt til Landfoged paa Øen Sylt, har siden sin Afreise fra Hovedstaden den 18de f. M., istedet for at tiltræde det ham allernaadigst forundte Embede, paa forskjellige Steder i Hertugdommene, og navnlig i Flensborg og Kiel, anvendt ivrige Bestræbelser for, paa en strafbar Maade, og lige imod hans Pligtet som Embedsmand, at forstyrre Tilliden, imellem Regjeringen og Undersaatterne, og at forled de rolige Jndvaanere til fælles Foretagender, som kunde føre til de fordærveligste Følger for den offentlige Sikkerhed og Rolighed. Foruden at et af ham udgivet Skrift vidner om hans Hensigter og Fremfærd, saa oplyses samme yderligere af en Skrivelse til Præsidenten for det Kengelige Slesvig=Holsten-Lauenborgske Cancellie, dateret 5te November d. A, hvorved han fremsendte bemeldte Skrift, saa og af en Beretning fra Amtmanden over Tøndern Amt der viser, at Cancellieraad Lornsen, langt fra at ville opgive sine Hensigter, har yttret det faste Forsæt, at misbruge sin Embedsstilling til at frembringe en urolig Stemning hos Jndvaanerne paa ovenmeldte Øe. Hans Majestæt Kongen, som disse Facta ere blevne forelagte, har under 15de November sidstleden allernaadigst resolveret, at den Kongelige Slesvigske Overret strax skulde foranstalte Cancellieraad Lornsen, hæftet og henbragt til sikker Bevaring i Rendsborg, Fæstning, ligesom og bemeldte Overret har at anstille den nøieste Undersøgelse imod Cancellieraad Lornsen, i Anledning af ovenmeldte hans ulovlige Fremfærd, og i Overeensstemmelse med disse Undersøgelsers Resultat at foretage det videre Fornødne overeensstemmende med Lov og Ret. Jfølge denne allerhøieste befaling har det Kongelige Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie under 16de næstefter tilskrevet bemeldte Overret. (Collegialtidende No. 48)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Franske Blade melde, at Opfinderen af et nyt, til Publicums Afbenytrelse og Beqvæmmelighed indrettet Telegraph-System, Hr. Ferrier de Dragnignon, har den Plan at anlægge en Telegraph-Linie fra Paris til Kjøbenhavn. Hvis denne Plan, som de ei omtvivle, bliver iværksat, vil Cummunicationen af alle vigtige Efterretninger, saavel i den politiske som i den mercantilske Verden, kunne skee med en mageløs Hurtighed. Bekostningen ved en saadan Telegraph Jndretning skal, efter dette ny System, ikke være nogen Gienstand af Betydenhed, og man har betegnet, at Befordringen af en Depesche paa flere Linier i en Distance af 100 franske Mile, kun vilde komme til at koste 20 Fr. Forskjellige Forsøg ere allerede anstillede, i Overværelse af de dertil af Regjeringen bemyndigede Personer, og have alle havt de gunstigste Resultater. (Kbhyst.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Ved Nysted har Sælhundefiskeriet med Ruser været nogenlunde heldigt iaar Der er fanget henved 100 Stkr. Sildefiskeriet var maadeligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
J Natten til 6te f. M. stødte paa Grund paa Kno ben, øster for Læsøe, Koffen Autora, hjemmehørende i Emden, Skpr. de Wall, fra Königsberg, bestemt til Amsterdam med Rug. Ved Øboernes Hjelp blev den flot Natten til 7de; men i den Dagen derpaa opkomne sydlige Storm og svære Søe hug den i Sandet, maatte kaste af sin Last overbord, og mistede Roeret. Efter at et nyt Roer var blevet færdigt, afseilede den til Frederikshavn, hvor den lykkelig er indløben Læsøeboerne fik 900 Rbd. for at udsætte den.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Hr. J. G. Mollin i Lysekiht er antaget til dænsk Vice-Consul for Udevalla Tolddistrict, under det kgl. General-Consulat i Gothenborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Den 12te f. M. er storbrittanisk Consul i Helsingøer, F. C. Mac Gregor, anerkjendt som storbrittanisk Consul i Danmark og for Øresund Her i Sjælland skrives der med sidste Post fra Sorøekanten – er stor Jammer blandt Landboerne, da Millioner Snegle afklæde hele Rug- og Hvedemarker, der nye stode saa grønne som en Eng J Bondebyen Rebellunde ved Rødbye afbrændte Natten mellem den 7de og 8de November 7 Huse, hvorved lige saa mange Familier bleve huusvilde og mistede deres Bohave, J Kjøbenhavn er nylig bleven oprettet et Selskab til Blomsterkulturens Fremme, der blandt sine Medlemmer allerede tæller et ikke ubetydeligt Antal af Hovedstadens Blomsterdyrkere og Blomsteryndere, og tør vente virksom Deeltagelse fra flere af vore meest udmærkede Botanikere og Konstgartnere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
En Madame Ginette som for endeel Aar siden glimrede paa her det kongel Theater i nogle Gjæste partier, har nylig givet Forestillinger under aaben. Himmel i Algier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
De eleganteste og nyeste Damehatte ere halvt af sort Atlask, halvt af Fløiel, forede med blegt rosenrødt Atlask, uden anden Pynt end to, tre Stoffer, af brede sorte Atlaskesbaand, og rundtom besat med en høi hvid Knipling Nogle Damer bære ogsaa derpaa en stor hvid bagover hængende Fjer, Enkelte sees endogsaa med en rød Fjer Den overste Deel af Hart pullen er som oftest Atlask og den nederste af Fløiel. Kaaberne bæres endnu mod stor Slag Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
J Løverdags Eftermiddag kantrede en Baad, fra Jørsbye, paa Morsøe, paa Fjorden omtrent 1/4 Miil fra Land. De i Baaden værende 2de Mennesker, vare saa heldige at faae fat i Takkelagen og ved Hjelp heraf at komme op paa Bag dens Kjøl; men da Fjorden var meget oprørt, og det blæste af en hæftig fralands Bind, havde de vistnok sat Livet til, dersom ikke Gaardmændene Hans Nielsen og Just Claussen, samt Tienestekarlene Peder Christian Jensen og Christen Larsen, Alle af Jorsbye, der fra Land havde seet Ulykken, vare lede til og med en paa Stranden liggende yderst brystfærdigBaad, vovet sig ud paa den oprørte Flord Efter megen Anstrængelse lykkedes det dem at bringe de 2de paa Kjolen af den kantrede Baad liggende Mennesker, hvoraf den Ene allerede var aldeles afmægtig, ombord i deres Baad; men da denne var saa utæt, at de ikkuns ved idelig Øsning kunde holde den paa Vandet, og Redskabet var i samme slette Tilstand, saa at den ene Agte knækkedes over, vare de paa Hjemveien i største Fare. Med een Aare og det afbrukne Stykke af den Anden, arbeidede de imidlertid saa længe med Vinden og Fjorden, at de omsidder naaede de langt ud fra Landet løbende Grunde, hvorpaa et Par af Mandskabet sprang ud og trak Baaden, til Land.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
En ung vakker Bondekarl i Tveds Sogn, halvanden Miil her fra Thisted, har hængt sig selv i Fredags, ligesom han skulle have havt Bryllup om Søndagen med en gammelagtig formuende Enke, der selv var den Første, det kom og skar alle sine glade Forhaabninger ned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Kjøbenhavns Børs den 23 November. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 212. Spec. 212. Specier solgtes til 2 Rbd. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 154 1/2 a 155. Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg47 1/2 a 148 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. 86 a 86 1/2 Rbd. Sdl. 81 1/2 i Banco. Nationalb.-Oblig. 4. Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 107 1/2 i Sd).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Kjøbenhavns Havnepriser den 13 Novbr. Hvede. . 9 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. 2 Mk. - s. Rug. . . . . . 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2-radet, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre. . . 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Tærker 7 Rbd. - Mk. - s. a 8 Rbd pr. Tønde. e Callotteriers landte, Trækning i Ahavn ken, 10. 83. O. 58. 38.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Døde. Kjøbenhavn; Ane Christine Jensen, fød Petersen, 37 Aar; Jnstrumentskiber Wilhelm Renslat Holm, 51 Aar; Seminarisk Meisler; Johann Gotfried Gruner, 17 Aar. Valby. Lovise Benedicte Holm, f. Bruun, 77. Odense. Toletasserer Johannes 2 all, 74 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byefoged- samt Bye og Raadstueskriver-Ombedet i Stagelse. - Byefoged- og Byeskriver-Omberet i Hjørring samt Herre foged og Skul ver-Embe er i Wenneberg Herred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 17de November er Cand. theol., N. M. Plum, beskikket til Sognepræn forRøslet og Ryberg Menigheder i Viborg Stift; ordineret Catechet ved den danske Garnisons Menighed i Kjøbenhavn, J. B. Stanning, til Sognepræst for Dahlet Menighed i Nibe Stift. Den 19de, Cancellie-Assessor, Byefoged samt Bye- og Raadstueskriver i Slagelse, N. P. Gude, til Heredesvar og Skriver i Artz og Skippinge Herreder; Sognepræst for Søebyemagle og Kirkerup Menigheder i Sjælland, S. B. Herms, til Sognepræst for Esbønderup og Nødde bo. Menighe er sammeseers; Catechet ved BremerholmsMeenighed og Overlærer ved Sø-Etatens Pigeskoler, C. Nielsen, til Sognepræst for Sørbyemagle og Kirkerup Menigheder i Sjælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Avertissements. 2de indlukkede Stole i Thisted Kirke. kan, fra 1ste Jan. 1831, faaes til Leie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
De anordnede Schemata til Ministerial Kirkebøger, faaes her paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Tillæg til Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriske Tilskuer. Fredagen den 3die December. No. 97.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Blandinger. Den i 1832 forventede Comet har især i Sta lien jaget stor Skræk blandt Folk, saa man endog har henvendt sig til den berømte Professor Gruithusen i München med skriftlige Forespørgseler, der indeholde de latterligste Forestillinger og Cometer og dens Komme. Professoren har desaarsag bekjendtgjort Følgende: "Efter Schroters 1805 anstillede Jagttagelser, har Kjernen af den omtalte (Bilaske) Comet kun i det høieste 15 geographiske Mile i Gjennemsnit, den er følgelig, alene beregnet efter Diametren, 31 Gange mindre end Maanen; dens Banes Hastighed er i een Time ikkuns 833. geographiske Mile. Den 19de Oct 1830 er Cometen 10 Mill. Mile fjernet fra vor Jord, hvi Bane den nærmer sig paa 2 1/2 Jorddiameters Afstand, Cometen 1832 bliver altsaa 192 Gange længere fra Jorden end Maanen. Hvis engang i den fjerneste Efterverden denne Comet skulde styrte mod Jorden, saa vilde vore Efterkommere her i Europa neppe engang vækkes af Søvnen derved, saasom den lille Comettingest, der lader sig indslutte af en Jordegrads Qvadrat, efter al Sandsynlighed vilde falde i Havet i etsteds mellem Vendekredsene. Hvad der herved vilde gjøre meest Opsigt er, at man for tu ter Taage intet ville kunne see af Cometen Den whistonske Syndflods-Comet, med hvilken sandsynlig viis den bilaske forvexles i Jtalien, kommer før tilsyne om 425 Aar. Den viser sig da ottende Gang efter Syndfloden, saaledes som denne chronologisk er antaget. Denne Comet bruger 573 Aar til sit Kredsløb J afvigte September Maaned skal det have fundet et jesuitisk Synode Sted i Frankfurt. Don Miguel er pludselig bleven saa forbittret paa Lissabons Damer, at han een Nat lod 23 arrestere Man formoder skrives der fra London, at en stor Deel af det i Engeland under Kongens Laas, oplagte Korn vil vorde udført til Fastlandet (hvor det vil blive Speculanterne høist uvelkomment, Atten engelske og 2 andre Grønlandsfarere ere forulykkede i denne Tid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
En Forpost fra den franske Hær i Algier nedlagde en Dag 2 Slanger og 1 Løve, og sendte dem til Kokken paa Restaurationsskibet. Næste Middag prangede nu Dennes Spiseseddel med Retter som: Løve-Ribbeensteeg, Slange-Gelee, Kyllinger med Løvekallun, farceette Løvefødder, Lovetunge en papilotte &c.J en Landsbye nærved Venedig er en Kone for ikke længe siden forløst med 6 levende Børn, af hvilke 4 døde inden 14 Dage, men de 2 levede endnu da Beretningen afgaves. Den 8 Dages Qvarantaine som Keiseren af Rusland, for ogsaa der at foregaae sine Undersaatter med et godt Exempel, havde underkastet sig, var saa stræng, at endog ved Gudstjenesten blev Monarken og hans Følge adskilt fra Præsterne og de øvrige Kirkesøgende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
J Staden Bruck i Steiermark druknede sig nylig en 7aarig Borgerkone af Skinsyge, efter et attenderet Mord paa sin Ægtefælle, der er 8 Aar ældre end hun. Was thut die Liebe nicht? "Voe Tid er vulkansk!" sagde forleden den gamle Fiffikus Talleyrand. Somme Vedkommende, tilføier et offentligt Blad, maa nok have omtrent samme Følelse som ved at gaae paa Dækket af et Dampskib, men derimod er for Øieblikket intet andet Raad, end at holde vaagent Øie med de Folk som fyre i nedenfra, og for alting ikke spærte den almene Sikkerhedsven til: Pressen, Den 23de October døde Sultanens 6-aarige Datter, Prindsesse Fatime.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Rorges Høiesteret har nylig stadfæstet en Underretsdom, hvorved den Skade, et Skib maatte tage ved at prange, kan beregnes til Godtgjørelse som Havarie. J Natten til 29de October var Dvina ved Archangel belagt med Jis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Indenlandsk. En lille Pige i Kjøbenhavn havde nylig det Uheld, at Øxen, hun kløvede Brænde med, fløi af Skaftet og qvæstede hendes Hoved.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Hs. Durchl. Prinds Frederik af SlesvigHolsteen-Sønderborg-Augustenborgs Gemalinde, er i Slesvig lykkelig nedkommen med en Prinds Justitsraad, By, og Herredsfoged Selgen Poulsen, i Hjørring, er under 19de f. M. allernaadigst beskikket til Raadmand i Randers og Herredsskriver i Nørhald, Støvring og Galthen, Herreder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Ved Høiesteret er Arrestanten Jens Nielsen, for at have forfærdiget falske Rigsbankdalersedler, dømt til at have forbrudt Ære og Liv - Gaardmand Jacob Christensen af Steenbeksholm er, for begaaet Arvesvig, dømt til at bøde sine 3 Mk., og Gaardmand Jacob Hansen, for Deelagtighed heri samt løgnagtig afgiven Forklaring for Retten, til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage Arrestantinden Ane Jørgensdatter af Knuthenborg Grevskab, er for Barnefødsel i Dølgsmaal og derefter forøvet Fostermord, dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Paa Jsland er i Aaret 1829 ægteviet 420 Par: født i Ægteskab 1917 og udenfor Ægteskab 351 (de Dødfødtes Antal var 97, hvilke ikke synes at være indbefattede under hiint Antal af Fødte; død 1445 Personer, hvoraf 118 opnaaede en Alder imellem 60 og 70, 108 imellem 70 og 80, 72, imellem 80 og 90. 14 imellem 90 og 100 og 1 over 100 Aar. Blandt de Døde ere 25 druknede, 2 faldne igjennem Jsen, 2 nedstyrtede af et Bjerg, 1 bleven borte paa en Fjeldvei, i knust ved Jordskjælv, 1 omkommen under Faldet af et Huus og i Sneefog. - J samme Tidsrum er paa Færøerne copuleret 24 Par, født 177, hvoriblandt 8 udenfor Ægteskab og 6 Dødfødte; død 74, hvoriblandt 23 over 70 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
I Hovedstaden er fra den 17de til 23de Novbr. 3 flere døde end fødte. Blandt Hine vare 10 a Brystsyge, 9 af Krampe, og i havde dræbt sig selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
Den 19de De er meddeelt gratis Confirmation paa en af Livsfange i Kjøbenhavns Tugthuus. Johan fr Kløve, der nu, i en Alder af 61 Aar, ikke venter at benaades med Friheden og ikke har Livsarvinget, skjænket, i Kjøbenhavns Overformynderie indestaaende Arvecapital, med Sammes oplagte Renter, der ialt udgjør 1900 Rbd. Sølv i Obligationer og contant 226 Rbd. 68 s. r. S. og 578 Rbd. 16 s. Sedl. og T., til paa hensigtsmæssigste Maade at anvendes til at hjælpe moralsk fordærvede, af Straffeanstalterne og Fængslerne løsadte Personer; men først og fremmest Børn, paa rette Vei og redde dem fra at komme i ny Forvildelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-03
J Anledning af det Tilfælde, at en i militair Tjeneste staaende Person med forskjellige Fruentimmer havde avlet 2 uægte Børn, hvoraf det ældste Barns Moder allerede havde ethvervet Ret til hans Douceurpenge, som Alimentations-Bidrag, men at det andet Barns Moder nu ogsaa gjorde Fordring, paa Andeel deri, har Cancelliet erklæret: at den Barnemoder, som først har gjort Forbud paa Barnefaderens Løn, derved har erhvervet saadan Ret til Samme, og deraf Jntet kan indeholdes til det yngste Barns Opdragelse, saalænge det Ældste lever.