JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Frankfurt om Mayn har Snedkeren Maa dræbt sin frugtsommelige Kone og 5 Børn, siden og sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
J Egnen af Narbonne blev en Kone den 25de April dette Aar forløst med 5 levende Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Hos en Bonde i Dandorf, en Miil fra Bayreuth, var, i den franske Krigsperiode, en Grenadeer indqvarteret, som bar Æreslegionens Storkors. Jkkun Kartofler og Æg kunde den ved Krigen forarmede Bonde foresætte ham. Opbragt taabte Grenaderen; "Giv Viin og Høns, Jeg bær Napoleons Kors: - eller – (her trok han i Sabelen) – "Hvor længe faldt Bonden ham ind – "har Du baaret, dette lille Kors," – "To Aar svarede Krigeren. -"Og jeg gjentog den trykkede Landmand – har allerede bogret Napoleons store Kors i fire Aar; han har ikke ladet mig beholde andet end – her greeb han til sin Hakke – Vand og Brød og denne Hakke til at forsvare mig med, – Dette Argument tilveiebragte Rolighed. Martheinke har nu i det Øjemeed, at begge de protestantiske Kirker til den forestaaende Reformations fest maatte forene sig, og at Tanken om en saadan Forening fra alle Sider maatte blive levende, da begge Bekjendelser ere eens i deres Væsen – udgivet et lidet Skrift: "Broder i Sacramenter, hvori han viser, hvorledes det hermed fra de ældste Tider af har forholdt sig. Mesteren brød usyret Brød, da det netop vore de Dage, da intet syret gaves. – Den første Kirke ansaae denne Omstændighed for meget uvæsentlig, og brugte indtil det 9de Aarhundrede sy ret Brød. – Jesuiten Sismond udgav herom i An ret 1651 et lærdt Værk, hvori han udvikler dette historisk. Han fandt mange Modstandere, som vare afden Mening, at man allerede i Aposternes Tid brugte Hostierne. Cardinal Bona erklærede sig for Simonds Mening, og ligesaa den lærde Mabillon, i et i Paris 1723 udkommet Værk. Den græske Kirke bruger indtil den Dag i Dag endnu syret Brød ligesom den latinske indtil det 9de Aarhundrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Striden mellem den græske og latinske Kirke opstod allerede først i det 9de Aarhundrede, da Biskoppen af Constantinopel og Biskoppen af Rom strede om Fortrinet. J det 11te Aarhundrede gav Striden omdet fyrede og usyrede Brød Anledning til, at begge Kirker aldeles skildtes ad og bleve uenige. Det Kirkelige var i disse Stridigheder det Tilfældige. Den egentlige Grund for Striden var politisk. Constantin byggede en anden Residents og begunstigede denne paa alle Maader fremfor Rom. Derved blev Jversygen mellem begge Stæderne opvakt, og denne gik over til den derværende christelige Menighed og Biskoppen. Luther vedligeholdt af Sneverhjertethed (Engherzigket) Oblaterne hos begge Kirker, uden tillige i denne Punct at reformere Skikkene og vende tilbage til de første christne Skikke. – Ligesaalidet kunde han rive sig løs fra det utydske Vater under endskjønt han i det nye Testamente oversatte det rigtigen. - Den reformeerte Kirke, dristigere og bestemtere i sine Kirkereformationer, brugte Vor Fader istedetfor Fader vor, og istedet for Oblater dagligt Brød, saaledes som det nydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
(Af Udgiveren.) Fra Altona og det Lauenborgske meddeles af tydske Blade adskillige meget udførlige Bidrag til Beretningen om Deres Majestæters Kongens og Dronningens samt Deres Kongelige Høiheders Prindsessernes Reise sammesteds, hvoraf Rummet kun tillader at udhæve enkelte Træk. Paa Grændsen af det Lauenborgske mødte Landmarschallen Geheimeconferentsraad v. Büsow, og Landsyndikus Etatsraad Gottschalck det høje Herskab, Landmarschallen bød dem velkommen med Hjertelighed og begge fulgte Høistsamme gjennem bele Landet. J Amtet Steinhorst lod Hans Majestæt sig føre omkring af den derværende Embedsmand, og bevidnede Denne med Hjertelighed, som aldrig nogen Monarch har viist større, sit høieste bifald for hans eensomme, blot til hans Forretninger opoffrede Liv, og sagde, ved at see den Act, som garanteret Lauenborgs Forfatning, til ham: "Den har jeg underskrevet som en ærlig Mand, og vil og holde som en ærlig Mand." Sognefogderne i dette Amt strede om den Ære at kjøre for Kongehuuset. Ved Ratzeborg havde man den sømmelige Opmærksomhed ikke at foranstalte nogen støiende Glædesbeviisning, paa det at Hestene ikke skulde blive kysede paa den lange Dæmning, som fører til Staden; Blot Klokkelyd, hørtes, og fra Æreporten af den Sang, hvormed Kongen modtoges paa hans sidste Fødselsdag i Kjøbenhavns Skuespilhuus, og langs Dæmningen havde Muur og Tømmerlauget opstillet sig i deres Haand værksdragt. Ved Jndkjørselen rakte Hendes Majestæt, Dronningen en lille Pige, af de Blomsterstroende, sin Haand. Til Middagstaflet var Enhver som have de mødte Herskabet, tilsagt uden Hensyn paa Rang, og derved, saavelsom paa hele Reisen, udbragt Kongen en Skaal for hans brave Lauenborgere. Som man overalt af Hans Majestæt Kongen, hørte Yttringer, der kom fra hans landsfaderlige Hjerte, og maatte derfor erhverve ham hans Undersaatters hjertelige Hengivenhed. Om Søndagen deel tog Kongehuset i Gudstjenesten i Ratzeborg, ved den herlige Palme For Kongen, som den lauenborgske Sangbog har, vare begge Deres Majestæter saa tørte, at de ikke kunde skjule deres Taarer, Efter Gudstjenesten bespistes 40 Fattige, og om Aftenen var der Bal, som Deres Majestæter behagede Selv at aabne med Landmarschallen og hans Frue. Hendes Majestæt Dronningen behagede at tage Qvinde Foreeningen under sin Beskyttelse, og betænkte tillige Byens Fattige med en anseelig Gave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
J Politievennen læses følgende: "For nogle Dage siden blev af en fattig Karl, der kjører Gade vognene, funden en Sølv Spiseskee, som med Skarnet blev kastet paa Vognen. Den ærlige Karl opdagede fra hvilket Huus dette var skeet, og utilbageholdende oplyste Skeen. En Kone af den mosaiske Troesbekiendelse vedkjendte sig den, og belønnede strax Karlen med 6 s., siger sex Rigsbankskilling, hvilket man som Exempel paa en ualmindelig Gavmildhed troer at fortjene Offentliggjørelse!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Priser paa adskillige Torvevarer i Kjøbenhavn. Rug, Tønden, 22 Rbd. Hvede, Tønden, 36 Rbd. Byg, Tonden, 13 Rbd. 4 Mk. Havre, Tønden, 11 Rbd. Ærter, Tønden, 23 Rbd. 3 Mk. Ro get Flæsk, Liispundet, 7 Rbd. 4 Mk. Grønsaltet, Flæsk, Liispundet, 5 Rbd. 5 Mk. Smør, Pundet, 4 Mk. Æg, Snesen, 5 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 2den September. J No. 61 af Skilderiet nævntes, blandt andre Ædle, der ved det paa Nyeholm indtrufne Uheld, da Orlogsskibet Danmark var løbet af Stapelen, ilede de Vandet styrtede Ulykkelige til Hjelp, adskillige Soradetter. Uden personligen at kjende det mindste til disse brave unge Mænd, der vide at det for danske Søegutter gives mete end een "Vei til Roes og Ære, troer Anmelderen her dog at burde anføre deres Navne, saaledes som de af een af Bladets Velyndere ere blevne opgivne, nemlig: Christmas, b. Scholten; Aschlund; Christopher Prosilius; Grev Raben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
J Formiddags indtraf det Tilfælde, da een af de colossalske Piller af St. Nicolai Kirkes Ruiner udtil Kongensgaden blev nedreven, tog den en anden tæt ved staaende Pille med sig, som med den frygteligste Bulder nedstyrtede paa fire i Nærheden staaende Slagterboder, hvilke den knuste; men til Lykke er Jngen kommen til Skade derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
(Af Dagsposten. Kjøbenhavn, den 2den September. Vor Pengecours synes nu at have taget en Retning, der maaskee forekommer os besynderlig, skjønt den er den natueligste. Veirliget nemlig har i den sidste Maaned havt en stor Stemme i den mercantile Væv, og Jagttageren af de senere Postdage vil have bemærket at Coursen afvexlede med Veiret, og at den eller to Dages vedvarende skjønt Veir og det derved grundede Haab om Sædens lykkelige Hjemkomst fra Marken medførte umiddelbar Coursens Forbedring, ligesom det modsatte Phænomen drev uvilkaarlig Coursen i Veiret. Vi have nu den bedste Forhaabning, om et fordeelagtigt Udfald af Høsten, og skulde nu Pengevæsenet virkelig i samme Forhold forbedre sig saa vilde sikkert i alle Dele snart gjenfindes den Ligevægt, som vi endnu saa høiligen trænge til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
(Af Jversens Avis.) Odense, den 29de August. Det vanskelige Hostveir vedvaret desværre, endnu. Det er ynkelige at see, hvorledes Græs og andet groer op igjennem det flad nedtrykte Korn. – Vi fik ikke nogenlunde stadigt Hestorit førend den 13de September, og den 16de Septembet havde vi den skiønneste Sommerdag hele Sommeren havde ydet os, med stille skyfrie Luft. Overalt var September og October med nogle Afverlinger de behageligste Maaneder i hele Aaret. Mulig det bliver i Aar ligesaa, og da faae vi tidlig Vinter, naar Luften engang bliver rigtig renset. En liden Forsmag have vi allerede havt i de Dage Vinden gik til O. N. O. Den 2den September solgtes Specier paa Kjøbenhavns Boes til 29 Rbmk. 4 s. a 19 Rbmk. 6 s. For Committeesedler blev givet (med Rente) 105 a 106 pr. 100. - Obligationer 92. - Norske Rigsbanksedler 28. - Norske Speciesedler 22 a 22 1/2. Svenske Sedler. . . - Disconto 10 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Ved Tallotteriets 1108 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 70. 37. 36. 9. 65.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Bekjendtgjørelser. De, som sædvanligst erholde Udviisning af Grevskabet Knuttenborgs Skove, ville afhente Skovsædlerne paa Knuhtenborg Skriverstue fra den 8de til den 22de September, hver Dags Formiddag fra Klokken 8 til 11, og hver Dags Eftermiddag fra Klokken 3 til 6, samt da qvittere for Modtagelsen. De som udebliver efter anførte Dage og Timer ansees at have renonceret paa Udviisningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Undertegnede ønsker sig til førstkommende 1ste Og ber 2 a 3 Discipler af Nyekjøbings lærde Skole i Logie for een efter Tiderne billig Betaling Nyekjøbing paa Falster, den 3die September 1817. B. H. Schnell, boende i Østergaarden No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Hos Undertegnede kan til næste 1ste October 2de Difriple komme i Kost og Logie, Nyekjøbing paa Falster, den 25de August 1817. Jensen, Skoemagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Efter Anmodning bekjendtgjøres, at fra Marienborg Hovedgaard paa Møen, kan, inden 25de September, leveres circa 50 Tønder særdeles god Rug til Sæd, for hvis Godhed indestaaes, paa Vilkaar, at at Rugen modtages i Sundbye i Lolland, naar Skibets Ankomst meldes; b) at der pr. Tønde Rug betales ved Modtagelsen 25 Rbd. N. V.; c) at det hele Qvantum enten af flere eller nogle Enkelte tages; thi uden dette skeer ingen Transport til Sundbye. Af Rugen har jeg Prøve, og de som ønsker af den til Sæd, ville behagelig henvende sig til mig inden den 13de September. Christiansholm pr. Nyested, den 2den September 1817. Frid. Sletting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Hos Undertegnede kan bekommes et Partie Knup ruder eller saakaldede Galler af norsk Kronglas, store og mindre, ligeledes Kronglas i store og mindre Ruder, saavelsom andre Sorter. Ligeledes er jeg villig, naar forlanges, at reise flere Mile for at forfærdige Glarmesterarbeide. Ligeledes bekommes færdige Vinduer fra 1 Rbd. til 4 Rbd. Stykket. Nakskov, den 2den September 1817. Lund. Vi Fraderik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterlig. At Vi, efter constitueret Byefoged m.v. i Nyekjøbing Kjøbstæd paa Bort Land Falster, Candidatus juris Fog, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter i Os elskelige Major Edvard von Hancheldens Opbudsboe i bemeldte Nyekjøbing, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Mar boe Addresse Contoirs Efterretninger 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at for der i bemeldte Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteforvalteren at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overtet hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 7de Julii 1819. Under vor Kongelige Seigl. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Dræbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Bevilling for constitueret Byefoged Fog i Nyekjøbing til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Major von Hincheldens Opbudsboe sammesteds. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn Mandagen den 14de Julii 1817. A. Flor, Kongelig Fuldmægtig. Allerunderdanigst læst inden Nyekjøbings Byetingsret Mandagen den 1ste September 1817. Fog, constitueret Byefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved Creditorerne i Major von Hincheldens Opbudsboe i Nyekjøbing paa Folster, subpoena præclusi & perpetui silentii, deres Fordringer i bemeldte Boe inden den i Bevillingen nævnte Tid, at anmelde og beviisliggjøre. Nyekjøbing paa Falster, den 3die September 1817. Fog constitueret Byefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Auctioner. Fredagen den 12te September førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver i Taars Færgegaard. foretaget offentlig Auction over endeel i Beltet mellem Langeland og Lolland, i dette Aars Foraar op bjerget Træelast, der bestaaer af circa 100 Tylter, Fyrrebræder af forskjellige Længder, nogle Lægter og Sparretræer, Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgjøres. Nakskov, den 30te August 1817. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Onsdagen den 10de September førstkommende, bliver i Nyested afholdt 1ste Auction over Jagtskibet "De tvende Søstre", drægtig 7 Commercelæster, tilhørende Kjøbmand Hans Corsitzens opgivne Boe. Den 16de September afholdes anden Auction, og den 17de dito tredie og sidste Auction over samme, hver Dags Formiddag Klokken 10, hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nyested Byefoged-Contoir, den 27de August Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Licitation. Da intet Bud skeete, ved den under 30te Julii d. A. afholdte Licitation, over Opførelsen af en Fjelle broe paa Veien imellem Herritzlew og Nyested, ved de saakaldte røde Enge paa Christiansholms Mark; saa bliver bemeldte Broes Opførelse, paa nye stillet til Licitation, Onsdagen den 10de dennes, om Middagen Klokken 12, paa Grevskabet Christiansholms Tingstue. Overslaget og Conditionerne vil paa Licitationsstedet blive fremlagte. Saxkjøbing, den 1ste September 1817. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Tjeneste søgende. Et ungt Fruentimmer, af en god Opdragelse, ønsker sig strax eller til 1ste November d. A. en Condition i Lolland eller Falster i et godt Huus, for at informere unge Pigebørn i Religion, Tegning, Skrivning og Broderie, samt Skrædersyening efter Maal. Hun er ogsaa villig til, om forlanges, at gaae tilhaande i Huusholdningen. Hendes Opholdsted anviser Mariboe Addresse-Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Undertegnede har i Commission at bortsælge et Eiendoms Huus paa Feiøe, bestaaende af 4 Fag, med tilliggende 5 a 6 Tønder Pløieland, bedste Jorder, og 1/2 Tønde Land godt Tørveskiær. De Lysthavende vilde snarest mueligt herom giøre Anmeldelse, hvorefter Conditionerne, der ere særdeles fordeelagtige, skal vorde bekjendtgjorte. Mariboe, den 2den September 1817. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Et Partie af omtrent 20 Tønder god reen SædeRug bliver at bekomme i Stokkemarke Præstegaard, naar det betimeligen bestilles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Af Hr. Professor Ridder OchKøning. lenschlagers Skrifter er at bekomme: Skjersommernatsdrømmen, 2 Rbd. 3 Mk.; Frederiksberg, 3 Rbd.; Hroars Saga, 5 Rbd. 1 Mk.; og Eventyrer, tvende Dele, 8 Rbd. 5 Mk., – naar man desangaaende henvender sig til Cancellieraad og Toldinspecteur Berg i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Endeel godt Makulatur=Papiir er at bekomme hos Apotheker Brygge i Mariboe
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-05
Paa Addresse-Contoiret faaes Forordnet Alterbog udi Dannemark, hvori findes de nyelig allernaadigst gjorte Forbedringer. Kbh. 1783. 2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
Lollands Falsters Stifts No. 70. 11te Aargang. privilegerede. Kongelig (ifve Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 9de Septbr. 1817. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
(Af Slagelse Avis.) Spanien og Sydamerica. (Fortsat, see No. 65.) Denne Fremgangsmaade overbeviste Brasilien til strækkelig om, at det blot maatte stole paa sin egen Magt for at tilbagedrive Jnsurgenternes Angreb, General Artigas, en af deres Anførere, blen dagligen en stedse meere besværlig og overmodig Naboe; han søgte at opvække Utoligheder i de Egne af Brasilien, som stødes til den Provinds, han havde tiltagersig Magten i, han gjorde Forsøg paa at revolutionere de 7 Missioner, og felbagede ProclaGrande. Hoffet i Brasilien kunde nu ikke gjøre noget andet end at udsende en bevæbnet Magt for at dække sine Grændser og besætte de dertil nødvendige militairiske Punkter, for at holde Jnsurgenterne i Tømme, hvorfore det befalede sin Armee at fordrive General Artigas fra den østlige Bredde af Plataloden. Hoffet i Madrid indgov under 8de November 1816 en Protestation derimod, hvorpaa det i Braf lien svarede, at da Spanien ikke selv kunde holde sine gamle optoriske Undersaatter i Tømme, saa have de det ingen Ret til at forhindre en anden Souperain Magt fra at forsvare sig mod disse Jnsurgenteres Angreb. Regjeringen i Buenos Agres gjorde ligeledes den portugisiske General Loros en Forestilling imod Besættelsen af Montevides, hvorpaa der blev svaret: at den Anbechiske Tilstand, hvori den østlige Bredde af Platafloden befandt sig, gjorde en militairisk Besætning af dette militairiske District indtil Uroguni-Floden til en Fornødenhed; men at Broflien ikke havde nogen videre Erobringehensigt og af de Tropper ikke skulde gaae uden denne Grændse det at hans allertroeste Majestæts Ambassadeur gjør paa sit Hofs Befaling denne Række af Begivenheder bekjendt for Hans brittiske Majestæt (hedder det i Slutningen af denne Note) saa erklæret han at Hans Herre har ikke i Sinde at beholdt Montevider som et Underpant for Olivenga, som Spanien ved bliver at beholde imod den Wiener Congrevactes Bestemmelse, men at han kun lader sine Tropper besætte en spansk Provinds som er i Oprør og fiendtlig findet mod Spanien, saalænge indtil man erfarer hvorledes Striden imellem Spanien og Jnsurgenterne vil ende sig. Thi da først kan denne Provinds rømmes, uden at overlade den paa nye til Uroestiftere, som ere farlige for Brostliens Rolighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
Det er begribeligt, at Brasilianernes Angreb paa de spanske Colonier østen for Platafloden maatte bringe Hoffet i Rio Janeiro i en nøiere Forbindelse med Regjeringen i Buenos Ayres. Vi have læst den betoligende Erklæring, som der blev fra hiin Side givet Republiken. Rygtet sagde imidlertid dog, at denne ikke var bleven borgliget; og at dens Uroe var bleven formeret, ved det at den brasiliansk Eskadre havde lyt sig paa Selestedet grove er. J engang, at Republiken havde erklæret Brasilien Krig og udrustet Capere imod de brasilianske Handelskibe hvilket dog ikke siden blev bekræftet. Derimod var vel den Klage som blev ført i Brasilien over, at Handelen der leed meget af Capernes selvraadige Foretagender, ikke uden Grund. Det blev endvidere fortolt, at Puyerreddon var en fortroelig Ven af Martinez, og havde med ham Andeel i Opstanden i Pernambuco, og havde lovet at understøtte det; men man har ingen Beviser for at det saaledes forholder sig. Derimod er offentligen bekjendtgjort et Brev, som bemeldte Overdirecteur for Republiken Don Juan Martin de Puyetteddon under 2den Mar til dette Aar har tilskernet den brasilianske General Leier, i Anledning af et Edict, som denne havde udstædt under 15de Februarii mod General Artigas's Tilhængere, og i hvilket Brev det hedder: "At dette Eders overordentlige Jndhold tilintetgjor hans (unetrøddens Haab om at kunde leve i god Forstaaelse med Hans Excellence og hans Tropper; eftersom dette Edel udviser at Hans Excellence troer at have en lovlig Ret paa de Lande, han blot har befat, at hans Frudsler mod Orientalerne (Beboerne østen for Platafladen) at ville hævne sig paa deres Slægtninge og Eiendomme, naar de giver ham Modstand, stride, mod den naturlige Ret, som ethvert Folk har til at forsvare sin Frihed, at hen derved kun vil ødelægge Landet, forbittre Folket og skade sig selv; at disse Orientalere vel ikke have villet erkjende Republikens Herredømme, men at de derfor ikke vilde sønderrive de moralske Baand, som forbinde dem med deres øvrige Landsmænd, at de desuden have erklæret at ville fornye deres Forbindelse med Republikken, og at Republiken endelig føler sig berettiget til det, som tilkommer alle civiliserede Stater, at anvende sin hele Magt paa at straffe Overtrædelsen af Retfærdigheden. Saalænge derfore Hans Excellence vil føre Krigen med Værdighed og overeensstemmende med Folkeretten, saalænge vil Republiken ogsaa iagttage det samme; men dersom han vil bringe sit Ediet, i Udøvelse, saa vil han (Puyerreddon) udøve en frygtelig Giengieldelse og tage samme Straf over Hans allertroeste Majestæts Undersaattere, som Generalen vil tage over nogen Orientaler, hvorfore han ogsaa har ladet alle de Portugisere som opholde sig paa Republikens District, bringe ind i det Jndre af Landet til Luxan." – Dette alvorlige Brev skal ikke have været uden Virkning; thi Breve fra Buenos Ayres af 3die April melde, at General Lecor skal have undskyldt sig i Henseende til de Udtryk i sit Manifest, som have stødt Regjeringen i Buenos Ayres, saa at de opkomne Misforstaaelser, siden ere blevne bielagte. (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
(Af Børsenh. og Polit. Journ.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
Storbrittannien. Et nyt Linieskib paa 100 Kanoner bliver bygget i Portsmouth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
Tydskland. Anledningen til det af Snedkeren Maag i Frankfurt om Mayn begaaede sybdobbelte Mord veed man endnu ikke. Det var et skrækkeligt, hjerteførende Syn, da den 21de August, om Eftermiddagen, Ligene af samtlige Slagtoffere udsattes i Helligaands Hospital til Skue. Afsides paa en Baare laae den fyrdobbelte Morder, noget derfra den ulykkelige Kone, holdende i sine Arme to af hendes ældste Born en Dreng og en Pige; i hendes Skjød laae en yngre Dreng og en yngre Pige, et Tvillingevar, Arm Aem, og ved hendes Fødder det yngste Barn, en Pige paa halvandet Aar. Det ældste af Børnene var neppe 8te Aar og det ynste endnu ikke 2 Aar gammelt. – Den 21de August skal Uhyrets Liig til adrarende Mønster slæbes paa en Koehud gjennem Staden ud paa Retterpladsen, Hovedet og den høire Haand afhugges ham, og første stikkes paa en Pæl med paafæstet Jndskrivt: "Familie- og Selvmorderen." Kroppen skal lægges paa Steile. De sex ulykkelige Slagtoffere skulle den 24de August bringes med Høitidelighed til deres Hvilested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-09-09
Som Aarsag til Obersten Grev von Massenbarks Heftelse i Frankfurt om Mayn anføres i offentlige Blade, at han skulde have truet med, at, dersom den preussiske Regjering ikke lod ham udbetale 11,000 Karoliner, vilde han i Engelland trykke og offentliggjøre de i hans Hænder værende hemmelige Papirer og vigtige Actstykker.