JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-22
Efter den geistlige Skifterets Begiering i Baag Herred, bliver Tirsdagen den 28de Februarii førstkommende holdet offentlig Auction i Brenderup Bye over et Huus No. 10 sammesteds, der beboes af Fæsteren Peder Hartvigsen. Huset tilhører salig Consistorialraad Gryners Stervboe, til samme er, foruden : Tdr. Sædeland, en Tolt af Hartkorn 3 Skpr. i Fkr., der al bortsælges til den Høistbydende efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte hvorfor de Lysthavende bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 vilde indfinde sig i bemeldte Huus. Brahesholm den 6te Febr. 1797. H. Bagger. Trorup Kirke, beliggende udi Vinding Herred, Nyborg Amt, i afg Consistorial=Assessor Schurmanns Enke i Frorny tilhørende, bliver, med alle dens tilhørende Rettigheder og Herligheder, stillet til offentlig Auction udi Frorup Præstegaard ved Nyborg, Mandagen den 6te Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere blive bekiendtgjorte, og forinden ere at faae til Eftersyn i Frorup Præstegaard, hos Herredsfogden, Bischopstaarup, og hos Enkens Laugværge Hr. Colding i Ørbeck. Og tiener forløbigen til de Lysthavendes, behagelige Underretning, at Kirkens Bygninger ere meget gode og vel vedligeholdte, dens Hartkorn 44 Td. 4 Skp. og dens Tiendeydende Hartkorn, omtrent 600 Td., hvoraf hæves saavel Korn, som Qvægtiende Desuden oppebær Kirken en tilhørende aarlig Langilde af 134. 4 Td. Byg. Og endelig, at Kirkens Korntiende har i sidstafigte Aar været overladt og bortforpagtet, imod Afgivt 770 Rd. Jmidlertid er samme Kirke underhaanden, at faae til Kiøbs, naar de Lysthavende derom i Tide, og i seneste inden den 18de Febr. førstkommende, behagelig ville henvende dem til dens Ef fornævnte Consistorial Assessor Schurmanns Enke i Frørup og hendes Laugværge, med hvem derom kan accorderes. Frørup Præstegaard den 28de Jan. 1797. Toruden det udstædte Proclama, læst ved Odense Byetings Re 3) den 12te Decbr. a. p. og ved Fyens Landstings Ret den 25 Jan. a. h., indkaldes endvidere med 6 og 12 Ugers Varsel a Dato, trende gange i begge de Fyenske Avertissements=Tidender, samt de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser alle de, der have noget at fordre eller skylde til Stervboet efter afgangne Professor og LectoTheologi ved Odense Gymnasium, Mag. Christian GotholdSeydlitz, som dede afvigte 7de Nov. 1796, at de inden foreskrevne Tids Forløb melde sig med deres lovlige Fordringer for os undertegnede som allernaadist beskikkede Executores Testammentii, for at iagttage og under Skiftet at nyde den Ret, Enhver især, Følge Lov og Anordning, tilkommer. Odense den 25de Jan. 1797. H. Sibbern, F. Seidelin. Professor ved Gomnasium. Cand. Juris. hos Bogtrykker Faber faaes: 1) Charis, Almanak for 1797, med endeel skiønne Sange, 3 Mk. 2) Den danske Tilskuer, 6te Aargangs 4de Hefte, 3 Mk. 3) Forordning som befaler at Vidner ei maa føres, forinden Hovedsagen er bleven indklaget for Forligelses=Commissionen a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-22
Skulde nogen ville kiøbe denne gode og for sin Beltagenhed behagelige Gaard, paa det Vilkaar, at modtage den til 1ste Mai d. A., da kan det ei allene skee, men det fornødne Sædekorn kan og i saa Fald Følge i Kiøbet. Hvem som maatte behage herom at handle, eller ønske nærmere Underretninger, vilde henvende dem til Eieren Knud Pagh. som for nærværende Tid opholder sig i Fridericia formedelst agtende Forandring af Boepæl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-22
det bekiendtgiøres herved at Fredagend. 3 Martii førstkommen. de Formiddag Kl. 10 bliver holdet offentlig Licitation i Baag og Wends Herreders Tinghuus over Broe Molle Broes Opbyggelse af Eege Træe eller og af hugne Steen; den er beliggende i Brenderup Sogn, paa Landeveien imellem Middelfart og Bogense, og bliver da Bekostningen paa den Opbygacise, hvorunder Materie aljernes Anskaffelse er beregnet, den Mindstbydende tilslaaet paa S. T. Hr. Amtmand Greve af Wedell hans nærmere behagelige Approbation. Conditionerne ere hos mig at faae til Eftersyn for enhver som det maatte forlange, ligesom og samme paa Licitationsstedet bekiendtgiøres, hvor de Lysthavende behagelig ville indfinde sig. Brahosholm den 6. Febr. 1797. H. Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-22
J Gaarden ved Møllebroeport Nr. 721, ere 2de rummelige Værelser til ledige Personer at faae til Leie til førstkommende, Paaske, med fornødne Meubler, samlet eller separat, og om forlanges Stalderum til en Hest. Niels Jacob Hansen, Odense den 31te Jan. 1797. Feldbereder. Smagfulde Visit Kort af forskellige Sorter, som fiint, trykte, buntede og ganske glatte ere til billige Priser, at bekomme paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Krigskuepladsen i Tydskland. De stedse vedvarende hyppige Troppebevægelser ved Rhinens Bredder have formodentlig ingen anden Hensigt, end sammes Asmarsch til Italien. Ved Nederhinen arbeide Franzos. vedholdende paa deres Værker og Dysselvor, og Neuvied, ogsaa anlægge de et nyt Broehoved paa den høire Bredde, over for Grimlinghausen, hvilket skal blive ligesaa fast som det ved Neuvied. Deres Generalstab er i Bonn, hvor Moreau er ank. fra Overrhinen. Begge Parters Forposter gaae til Mühlheim (1 Miil fra Køln paa den høire Bredde). Passagen over Rhinen er endnu stræng forbudt. Af alle disse Anstalter og den uophørlige Marschering til Jtalien, saavel fra Franz, som de Keis. Side, lader sig slutte, at der ikke saa snart i disse Egne torde gaaes angrebsviis til Værks. Ved Overrhinen er Tilfældet det samme. Overhoveder, udmærker Krigskuepl. Tydskland for nærv Tid sig ved intet uden Troppernes paa kyndende Borttrækning, som nu alle ile til Jtalien, hvor det synes at Seier og Død har giver dem en bestemt Rende vons, Hvad der ikke gaaer derhen at Østerr., samler sig i Egnen omkring Heilbronn (i det nord Schvaben, 8 Mile tilbage fra Rhinen), for at danne et Observationskorps paa 50,000 M., og i Nødsfald besætte Lech 30 Mile længere tilbage, ved Augspurg 1). - J Mayn; blive de kes. Magaziner anseel. formerede. Ehrenbreitstein. proviant. for 5 Maaneder; kort, fra begge Sider indskrænker sig alt til blotte Forsvars=Anstalter. - - Om det Hu ninger=Broehoveds Overgivelse har man endnu som Tillæg at de Franske have d. 3, reent udtømmet saavel dette Hoved, som Skomager=Øen. Flere 1000 Msker, fra Basel, ligesom mange Emigranter af det Kondeske Korps vare Tilskuere derved men de sidste maatte tage til Takke med mangt et Stød. Skandsen paa Skomager=Øen var et betydeligt Værk, som kunde rumme 6,000 M. til Forsvar. Allevegne havde Fran gravet dybt ind i Jorden og gjort alt bombefast. - Den Viener Hoftid. siger i Anled. af Broeskandsens Jndtagelse. at da man ved Speidernes eenstemmige Udsagn vidste, at i det mindste Halvdelen af Besætn. var sikker formedelst Bedækningsværkene og Blokhusene, følgelig Beleiringen kunde endnu have gaaet i Langdrag, og det fiendtl. Skyds var meget stærkere end det keis., saa indgik man paa denne Side saa meget heller Kapitul. a. Man seer af denne keis Offic. Beretn., at Moreau ikke saa meget havde Aarsag, at tile med denne Broesk. Overg., og at dette blot skeete, fordi Mantuas Undsæt, var een for alle gange gjort umuelig J Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Mantua er den 2den d. M. overgaaet til Franzoserne ved Kapitulation. - - Efter det, som officielt er bekiendtgjort om denne yderst vigtige Begivenhed, har Garnis. (som man regner paa 18 til 22,000 Md., og deriblant 8,000 Syge) overgivet sig til Krigsfanger, og gaae - paa deres Æresord, ikke at tiene meere imod Frankerig i denne Krig - indtil Udvexl. tilbage til Østerrig, uden Vaaden og Bagage. I Spidsen for den kriges. Besætning, befandt sig syv ket. Generaler, neml. Vurmer, Jngenieur=General Lauer (som i Efteraaret 1793 indtog Fort Louis), Artillerie=General Funk, Husar=Gen. Otto og Meszaros og Jnfanterie=Gen. v. Kerpen og SebottendorfMellem Kavalleriet er det ganske skiønne Kuirassier=RegimCartortsky, som just var stødt til Armeen førend Vurmsers andet Forsøg til Undsætning. - Fortegnelsen paa det udbreBytte af svært Skyds, Vaaben=Forraad, Munition, Kostbarh. a. hvilket (med samt det, som de ved den første Undsætning fra d. 1ste til d. 3 Aug. forr. Aar mistede), er faldet i Republik. Hænder, er endnu ikke bekiendtgjort. Man troer imidl., at de Kirkeskatte og andre Prætiosa, som forhen bleve bragte til Mantun, for der at bevares, torde være meget betydelige. Om Aftenen den 2den blev allerede Stadeller besat af Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Dennepige Efterr blev d. 8de officielt bekiendtgjort at den franske Ambassadeur Bartheiem; i Maylland vidste man det allerede d. 3die. J Paris meddeelte Direkt. det lovg. Korps samme i et officielt Budskab d. 9de. Til Vien kom den d. 10.; til Amsterdam d. 15, og Londoner Breve, ommeldte den allerede d. 14. Alle disse Efterr. bekræfte overeensstemm., at Mantua er d. 2 d. M. overg. ved Kapitulation. Kuns ene den Viener Hof=Tidende, vil endnu til den 11te intet vide deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Saa er det saa ofte igientag. Rygte om Mantuas Overgigivelse endelig blevet sandt. Saa gik denne næsten uovervFæstning, denne Nøgel til Jtalien, Øster, sidste faste Punkt i dette Land, tabt for dem, og med dens Tab forsvandt en lang Række af trøstelige Forhaabninger. - Efter en 9 maanedlig Blokade efter et lige saa berømt som langvarigt Forsvar, blev denne Fæstn. beseiret, ikke saa meget ved Vaabnenes Magt som ved Hunger, og heri havde den samme Skiæbne, som for 2 Aar siden Luxemburg, hvilket ligel. ikke egentlig blev beleiret, men blot blokeret af Fran En besynderlig Mærkværdighed herved er : at just de 2 ældste øster. Feldtmarskr., neml. Bender - der fordum kom mand. i Lux mburg - og Vuriser, Mantuas standhaftige Forsvarer, maatte have den Skiæbne, at overgive Keiserens 2 stærkeste Fæstn til Fran, og dertil for deres egen Person, at falde i Krigsfangenskab. Jmidlertid vil Jngen nægte, at, naar Buonaparte paa den ene Side tilkommer den Roes, ved sine beundringsv. Dispositioner at have gjore denne Fæstning utilgiængelig for enhver Rædning, jo den graae Vurmser paa sin Side har opfyldt enhver Pligt, baade som Soldat og som Feldtherre, og at han nu, efterat fire gientagne Forsøg til en Undsætning vare feilslagne, med Ære har overgivet sin Kaarde. - Have Slagene ved Rivoli (d. 14 og 15 Jan.) og ved Mantua (d. 16, afgjort denne Fæstnings Skiæbne, saa afgiør sammes Fald Jtaliens Skiebne. Franz, kunne nu lade de res 16 til 18,000 Md. stærke Blokade=Korps støde til deres øvrige Armee, og have i Mantua en vigtig Vaabenplads, og fast Tilholdspunkt, istedet for at de tilforn stedse havde Fienden forfra og i Ryggen, og maatte, for at bevare deres Plads, skaffe sig en Position, som mere blev holdt ved Konsten, ved passende Manøvrer og dens Forsvarerers Mod. end ved dens egen Fasthed. Nu, da Buonaparte, ved denne Erobring, har sat Kronen paa sine foregaaende Seire, og ophøiet sit Feldtog Jalien til det mærkværdst. af alle FeldJoget saalænge Verden har kiendt Krig og Soldater, staaer ham Kirkestatens frugthare Skiød Venedigs Arsenal og Skatkammer og Tyrols, Kærnthens og Friauls smillende Dale Caben. Alt er Venedig ganske indsluttet fra Landsiden, alt har Buonapart i Bologna mynstret 25,000 Md. (hvoriblant 13,000 Nationalaardere af den nye italienske Republik), for at føre dem til Rom og lade dem kysse Fader, Paves hell. Toffelzale ere Franz i Tyrol trængte frem lige til 1/2 Miil fra Batzen, og i Friaul, som man siger - til Görtz, og Øster, trække sig stedse mere tilbage, for des snarere at forene sig med de fra alle Sider tililende Forstærk og begynde en ny Væddestrid, som dog har for dem tabt sin meest tiltrækkende Jnteresse, da Mantua - sammes Priiser borte! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Tyroler=Breve af 3, 4 og C. og Viener=Breve af 11til ønske sig endnu til Lykke med de seierrige Forpostfægt, som ere forefaldne mell. Botzen og Trient, hvorom blev talt i sidste No., og rose sig overhovedet af deres forbedrede Stilling; men sildigere Breve fra Jnspruck af d. 9, bringer den Jøbspost, at Liptai som kort tilforn havde tilfægtet sig de bemelte Fordeele, har trukken sig tilbage fra Botzen til Brixen, og at man paa den anden Side var yderst bekymret for, at Franz. skulde bemægtige sig den Triester Havn. En anden Skriv. fra Basel (over Frankfurt) melder, at Buonavarte endog skal befinde sig i Græz (skal hedde Gortz) med sin Armee, dog denne Efterretning er ganske og aldeles uvis. - Afgjorer det imidl., at Franz, nu agere med ligesaa stor Overmagt i Jtalien, som at Østerr. ere svage. Vel forstærke begge Deele sig af alle Kræfter, men Franz nye Tropper lade til at være tidligere ank., end Øster, og ligesaa endnu at følge raskere efter hinanden. Formedelst deres alt for svage Forfatning maatte de sidste drage alle deres Tropper af Tyrol, overlade dette Land til sit eget Forsvar og afbryde al Kommunikation imell. samme og Kærnehen og Friaul. Nu skulle de Tyroler og Ungarer, de Kærnthner og Krainer, de Friauler og Steyermarker og maaskee ogsaa de Østerriger opstaae i Masse og - udfylde Søen ved Mantua; 3 Armeer, enhver paa 100,000 M., siger hundrede tusende Mand skulle komme til at staae i Tyrol, Kravn og ved Triest; den Viener Ade har næsten hengivet alle sine Heste til Troppernes, Proviantens a. Transport; i Arsenalerne og - Kansellierne -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Vien blev arbeidet Dag og Nat; kort: "Fædrelandet er i Fare og alt, hvad der har Hænder og Fødder skal nu hielpe til at rædde det. Dog hvad der mere opliver de stakkels Tyrolers, Kærnthers, Triesters a. Haabend alle de tilstrømmende Tropper, er - Karl, Denne Helt, hvis Navn allene veier en Armee op, som - næst Bellegarde - torde være Buonapartes værdigste og frygteligste Modstander, er indtruffen i Jnspruck d. 6., hvor man desaarsag illuminerte, jublede, spændte Hestene fra hans Vogn og vilde selv være Heste ac. a. Dagen derpaa afreiste han til Gortz og man haabede, at Seieren vilde ogsaa ledsage ham derhen. - Bernabottes 15,000 Mand stærke Korps skal være bestemt fra Rhinen til Kirkestaten. - Kellermann vedbliver paa det flittigste at forsyne Buonaparte med friske, Tropper. Paa Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Rygtet om en almindelig Embargo fra Brest til Danchirken skal (efter Londoner Breve) være ugrundet. Rustningerne til en Landgang fra fransk Side, som ogsaa Engellændernes Forsvars=Anstalter vedvare endnu. Ved Havnene Granville og Cherbourg have Franz nu over 20,000 Landtropper forsamlede. I det Middellandske Hav er et spansk Koffardieskib blever opbragt af Engell., hvis Værdie regnes paa 100,000 Pd. Sterl. Til Jamaica bleve 2 franske Kapere paa 18 og 12 Kan opbragte. Derimod melder det franske Marine Ministerium atter og flere engel. og portug Priser. Blant de første befinde sig 10 Skibe af en Konvoy paa 50 Seil, som gik fra Kork til London. - - J Antwerpen ere i forrige Aar ankomne 2,580 store og smaae Skibe. Saa snart er Handelen opblomstret i denne Stad, i hvis Havn, ifølge den vestphalske Fredsslutning, ikke var indløbet et eneste Handels=Skib fra 1648 indtil 1795, da Franzoserne tage den 1 Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Tydskland. Jmedens een Uveirskye taber sig i fierne Egne, trækker atter en anden op paa dette Lands politiske Horizont. -Man begynder nu at tale om en nye Demarkationslinie med samme Tilforladelighed, som om flere geistlige Fyrstendom mes Sæcularisering. Det hedder, at 60,000 Preusser, skulle besætte Rhinen fra Dusseldorf til Bendorf og 10,000 Hesser derfra til Maynz. Andre paastaae, at der skulle ogsaa støde 10,000 Sachser til Demarkations=ArmeenVurtemberg og Baden skulle trække en Kordon i Schvaden langs med Rhinen. Kurfyrsten af Bayern formerer sin Armee saa meget, at den og kort Tid vil være voxen til 80,000 M., derhos skal han have ladet det Viener Hof al Hengivenhed erklære, at denne Formerelse ingen anden Hensigt havde, end hans Lands Forsvar. Ogsaa Kur saxen arbeider med Iver paa Armeens Komplettering. - .alle disse Tilberedelser skal - Fredsplanen ligge. Saa me ger er vist at i Hessen var Generalmynstring d. 15., at Krigsrustningerne sammesteds ere overordentl. og at alt dette saameget meere sigter til en nær forestaaende Forandring af den tydske Statsforfatning, som et stort nordisk Hofskal ganske være i Raad hermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Rusland. J St. Petersborg blive 29 og i Arkangel 6 Krigskibe, udrustede, hvoraf sandsynlig intet skal støde til den engelske Flaade. Handelstraktaten med Engell er imidlertid virkelig sluttet. Kongen fra Pohlen, siger man, skal erholde Kurland paa Livstid, eller istedet for samme en anseelig Pension, som han kan fortære, hvor han finder for got. Hans Hof skal ved hans Ophold i Petersburg bestaae af lutter Polakker. - De franske Varers Jndførsel, er igien tilladt ved en besynderlig keiserlig Ukase. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Engelland. D. 14, har Parlamentet igien begyndt sine Møder. Den holl. Øe St. Enstatins skal være bleven indtagen af et Par engelske Krigskibe. - Den amerikanske Ministers Sekreteer ved det Londoner Hof er afreist derfra til Paris og skal have medbr. Depescher fra Statsekretæren Lord Green. ville, over hvilke man har mange Formodninger. Ogsaa er en vis Claviere ankommen til London med foregivne Fredsforslag fra Paris. Men da det viste sig, at han ei var akkreditteret af Directoriet, saa maatte han pakke sig inden 48 Timer. - Lord Bridport og Admiralitetets Loxder have hos Søeminist. Lord Spencer ved store Giestebudde festlig holdt den store Flaades lykkelige Tilbagekomst. - Hr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Pitt finder nu, at han ved det sidste Laan af 18 Mill. har forregnet sig en Ubetydelighed af 7 til 8 Mill. (40 Mill. Rd.) som nu, næst nok en Million for Jrland, skal indhentes ved et besynderligt Laan. Jtalien. Den hell. Faders oprigtige Sindeelag, og hans Kierlighed til Freden ere ganske komne for en Dag i hans Statssekreteers Kardinal Buscas opsnappede Breve. Af disse sees tydelig, at han blot søgte at opholde Franz, saa længe, indtil det vilde have lykkedes de Keis., at udføre en afgiørende Streg i Jtalien. Fredsunderhandlingerne ere derfor ganske afbrudte, og nu vil Bunaparte med sine Grenaderer søge at indlede dem. Venedig skal, foruden betydelige hemmelige Forskud alt have afgivet 14 Mill. i Leverancer. Man regner, at allerede over 200 Mill. i Reqvisitioner af alle Slags ere blevne hævede i Italien, og det uden bine, som Parma, Modena og Paven efter Traktaterne maatte betale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Blandede Efterretninger. Fredsunderhandlingerne i Jtalien imellem Gen. Klarke og de Keiserl. Kommissairer ere ifølge Redacteuren, blevne afbrudte af den Aarsag, fordi de ikke vilde erkiende den franske Republik. Klarke skal have svaret dem: at den franske Republik i dette Fald heller ingen tydsk Keiser erkiendte mere. Historien med den Pariser Journalisk, som skal være bleven mishandlet i Direktor Barras Huus, hvoraf forskellige Aviser vidste at drage Leilighed til skiønne Bonmots, sees nu temmelig tydelig som en grundløs Bagtalelse. Klageren blev, for at gotgiøre sin Klage, ledsaget af de anseeligste Magistratspersoner, ført gjennem alle Værelser i bemeldte Boelig, men kunde, uagtet al Opmærksomhed, ikke finde det bevidste Kammer. Ogsaa vise andre Omstændigheder (føier den Hamburg Nye Tidend. til at her maae være forefaldet en Feiltagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Nu er ogsaa en Sammensværgelse opdaget i Turin og mange Konspirantere ere blevne arresterede. Den Mahlænder Tidende siger: disse Sammensvorne vilde have gjort sig frie, og afkaste de dem af Regieringen paalagde trykkende Byrder. Stormesteren for Maltheser=Ordenen har indbudet Fader Pave at rædde den hellige Stoel til Malta Den lille Rigsstad Biebrach (i Schvaden) beregner sin Skade allene til 600,000 Gylden. Man slutte heraf til det øvrige, af Krigen og dens Onde hiemsøgte, Tydsklands Ødelæggelse, Frant, ville nu udvexle den i Bantry Bay fangne Lieutenant. Engellænderne forlange deres Kapit. Smidt forham, hvilken Franzoserne ansee som en Mordbrænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Staden Mantuas Befolkning med Forstæderne beløb sig i Fredstider til 30,000 Mennesker, hvoraf henved 5,000 Jøder Med den nu krigsfangne Garnison fra Mantua og det Proveraske Korps bestod den sidste keis. Armee i Jtalien af 73 Bataill. Jnfant, og 53 Eskadroner Cavallerie,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Jndenlandske Efterretninger. Af den Kongelige Bierg=Kasse i Kongsberg i Norge, skal være bortkommet 7,292 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Til Bordeaux ere i afvigte Aar ankomne 195 danske Skibe, Fra den 13 til den 20 Febr. ere 29 Skibe passerede igiennem Sundet ved Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Fra den 17 til den 20de ere i Kbh. indkomne: Kapit. H. P. Møller og P. Petersen fra Corfica med Salt, Kapit. L. P. Dahfra Messine med Frugter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Prisen paa ordinair Stangjern med 1/2 Part smekkert er nu nedsat i det Laurvigske Jern=Magazin i Kbh. til 14 1/2 Rd. pr. Skpd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Af den engelske Admiralitætsret ere Forhandlingerne om de opbragte danske Skibe, Søehesten, ført af Kapit. Valde, Concordia, Kapit. Tobias, og Lestov, Kapit. Dirk, blevne udsatte indtil nærmere Undersøgelse, da Skibene bleve kjøbte af Hollændere. Dommeren har herved antaget til Grundsætning, at de Skibe, som kjøbes af danske Undersaattere i ikke neutrale Hav, ne, et skulle frigives i første Instantz, men henvises til Producering at videre Beviser; dog kunne de imod tilstrækkelig Caution gjerne foretages igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Efter Forlangende indrykkes.) Atter een mindre af Verdens beste Borgerinder, Saa lyder Børns og Venners Klage, ved Din Urne. Elisabeth Engelsted. De sige: med den reeneste Vandel. forbandt Hun. det redeligste Hierte. Jdel Dyd, vare Hendes Handlinger. Vi tabte Hende. men i alles Bryst, staaer. Hendes uforglemmelige Minde. Fred med Din Aand Du Ædle, Gode, Blide: Dit Minde boer i Sønderknustes Bryst For Dydens Palmer faaes Du ene stride, Den var Din Lyst. - Din Vandel reen, og reen Din Daad, Dit Hierte Og aabnet for Enhver, hvis Daad var reen Dig Andres Fryd var Fryd, og Graad Din Smerte, Og Alles Ven. - O kunde Du fra Gravens tause Giemme Kun skal den Qval, Dit Savn opvakte her. O! kunde blot vor vemodsfulde Stemme, Gienlyde der. Men ned, Din Siel hist troner i det Høie, Dit Opholdsted blant lyse Aander er Der smiller Du; ei taarefulde Øie Dig skuer meer. - Kiøbenhavn den 21 Febr. 1797.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Belt=Passagen. Fra Corsøer. Den 15 Febr. Kiøbm. Schulz og Lemfeldt fra Kl. til Lübeck. Den 16de, Kammerherre Korbitz fra Kbh. til Fyen. Vagtmester Evalt fra Kbh. til Holsteen. Den 17de, Kiøbmand Stahl fra Kbh. til Lübeck. Frue Knudsen til Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-24
Død. Den 18 Febr. Handskemager Jens Christensens Enkes Søn, Povel, 10 Aar. Den 20de: Henrich Dorchs Enke, efter 14 Aars Sygeleie, 82 Aar.