Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-03
De Efterretninger, som ved Telegrapherne ere overbragte og Krigsbegivenhederne bestaae i følgende: Den første Telegraph-Efterretning som er afsendt fra Bayonne den 13de, melde, at de Franske Tropper have indtaget Castellet og Havnen ved Guetaria. 200 Mand hvoriblandt 2 Oberster og 10 Officierer bleve tagne til Fange og 5 Kanoner med den dertil hørende Munition gjort til Bytte. Hertugen af Angouleme befinder sig vel. Fienden skal have fornaglet Kanonerne i Fortet Pancorv og forladt Fortet selv, ogsaa skal han være afmarscheret fra Burgos den 14de, hvor den Franske Armee forventes af Embedsmændene, som have sørget for Levnetsmidler. Overalt blive vi paa den venskabeligste Maade J den anden Telegraph-Efter modtagne. retning af 20de berettes: at de Franske have i Pancorv forefundet 31 Kanoner og Bomber med Kugler. Hovedqvarteret er i Vittoria, hvor Hertugen af Angouleme er bleven modtaget med Enthusiasme. J den 3die Telegraph Efterretning af 21de April hedder det: Avant Garden er den 18de stødt paa Fienden, som med 900 Mand forsvarede Logrono, sligger lige tæt ved Ebro Floden. Denne Stad blev indtaget efter en meget heftig Fægtning. En General tilligemed 300 Mand bleve gjorte til Fanger. En Fahne, Vaaben og Bagage faldt i de Franskes Hænder. Hertugen af Reggio vil marschere til Burgos; men Hertugen af Angouleme vil endnu forblive nogle Dage i Vittoria. Hs. Kgl. Høihed befinder sig vel Saavidt naae de offentlige telegraphiske Efterretninger, hvortil endnu flere kunne føies af de private, og af Franske Blade. For der første meddeeler Journal des Debats i sine nyeste Blade følgende Efterretning om Armeens Stillinger, som er tagen af en Bulletin, der er udstædet fra General Guilleminot, fra Hovedqvarteret Villa Real den 15de April og som derfore ogsaa er officiel: at det er Hertugen af Reggis Armee eller det første Armeecorps, som er brudt frem til Ebro-Floden, at Grev Molitor er med det andet Armee Corps gaaet til Navarra for derfra at operere i Arragonien, (ifølge andre Efterretninger skal dette Corps betydelig forstærkes. Fyrsten af Hohenlohe har med Divisionen Conchi og det Spanske Corps under General Despagne indsluttet Pampelona. Divisionen Canuel, som er bestemt til at besætte Provinsen Guispuscon, er paa Marschen for at afløse General Bourkes Division, som man havde ladet blive tilbage for at indslutte St. Sebastian. (Commandanten i denne Stad svarede Hertugen af Angoulemes Parlamentair, som opfordre de ham til at overgive Fæstningen: at han kiendte sin Pligt som Militair, at han var ansat af sin retmæssige Souvernin, og at han vilde forsvare Pladsen, indtil han fik en formelig befaling paa at forlade den. Parlamentairen begav sig nu bort, og Fægtningen begyndte ved et i Nærheden liggende Franciscanerkloster med det 22de, 50de og 75de Regiment, og vedvarede til om Aftenen. Denne Efterretning, som er meddeelt fra Spansk Side og er bragt med et Skib fra Fæstningen til Santander og derfra formodentlig over England, angiver de Franskes Tab af Døde og Saarede til 5000 Mand. Virkelig synes ogsaa denne Fægtning ikke at have havt noget gunstigt Udfald for de Franske. De skulle have nærmet sig Staden for meget, fordi de stolede paa, at General Pena vilde overgive den; ogsaa er han siden bleven arresteret og Oberste Soria sat i hans Sted, ligeledes er den militaire Jntendant bleven henrettet der den 13de, formedelst Forstaaelser med Fienden. Man kan saaledes ret godt begribe hvad Aarsagen har været til det Vanheld, som er mødt de Franske der, og hvad der har givet Anledning til de ufordeelagtige Rygter, som have været i Omløb. Dengang det omtalte Skib afseilede fra St. Sebastian og som havde nogle Franske Fanger ombord krydsede det Spanske Orlogsskib Asia foran Havnen; da Fæstningen forsvarer sig saa tappert, saa bliver nu svært Artillerie sendt dertil fra Bayonne for at bombardere den. Jfølge General Guilleminots Beretning var det Divisionen Bourke, som har bemægtiget sig Havnen Guetaria. 2 Batailloner Linietropper vare afsendte imod den. Commandanten kastede sig ind i Fæstningen og vilde i Begyndelsen forsvare den; men da han fra Søesiden af blev indsluttet af Skibe, som vare besatte med Spanske Roialister og de Franske fra den anden Side truede med Storm, saa overgav han sig; men dog paa den Betingelse, at Garnisonen ikke skulde escorteres af Troens Tropper. En Fransk General=Adjutant blev ved denne Leilighed, saaret. Generalen melder endelig, at flere Divisioner Cavallerie, som man formedelst Foder mangel maatte lade blive tilbage i Frankerige rykke nu ind i Spanien. Det er mærkværdigt, at de Franske ikke lade, som man i Begyndelsen troede, de roialistiske Tropper gaae i Spidsen; men derimod lade dem staae bag ved Armeen for at organisere Opstanden i Landet. Saaledes skal General Qvesada i Bilbao oprette en royalistisk Division paa 8 – 10000 Mand. De constitutionelle Tropper 3000 Mand stærke have rømmet Staden førend hans Ankomst dertil. Hans Corps var dengang kun 600 Mand stærk. Den bekiendte Trappist ledsager ham, og udstrøer Proklamationer, og General Longa er stødt til de Franske ved Tolosa - Private Breve fortælle, at da de Franske rykkede ind i Vittoria, saa bleve de modtagne af Folket med hvide Baand om Armene og med det Hurraab, leve Kongen, leve Frankerige, hvilken gode Stemning befordres ved den strenge Disciplin, som de Franske Tropper holde, da de endog betale alting nøiagtig. Andre Efterretninger sige derimod, at alle formuende Folk fra den Spanske Nordkyst begive sig ind i Landet tilligemed Borger Militsen og at Troens Armee aldeles ikke erholder nogen Tilvæxt. – J Jrun skulle Borgerne endog næsten have dræbt Alcalden, som vilde udbrede Hertugen af Angoulemes Proclamation. Det hedder, at den Spanske Nation slet ikke skjelver for denne Krig, men giør i Stilhed de største Tilberedelser til at føre den. – Ballasteros Armee har rømmet Fortet Pancorvo; de Franske Tropper have derfore, naar Fæstningen St. Sebastian undtages, prøvet den første Modstand ved Ebrofloden i Fægtningen ved Logrono, om denne Fægtning har man blot den korte Telegraph-Efterretning, som ovenfor er meddeelt; der synes at være noget tvivlsomt derved; thi den sidste Franske Moniteur siger at Efterretningen om at Logrono er rømmet, og at Divisionen Obert er marscheret dertil er usikkert. – At passere Erbro-Floden kan dog ikke være vanskeligt, da Efterretningen om at Broen ed Miranda er afbrudt er usand. Man vilde ogsaa allerede vide, at den Franske Armee havde besat Burgos; men de nyeste Efterretninger derfra gienkalde det. – Til nogen Hovedfægtning med de Spanske Tropper er det endnu ikke kommen. Ballasteros og El-Pastor have foreenet sig og trukket al deres Styrke sammen imellom Tubela og Tafalla, hvorved hiin vedligeholder Forbindelsen med Mina og dækker Pampelona. De Franske sige, at hans Armee opløser sig og at Militserne forlade den, men en Engelsk Coureer, som er kommen fra Spanien skal have berettet, at man seer store Forsvarsanstalter paa hiin Side af Ebro Floden. Derimod have de Spanske Tropper hidintil havt Ordre til at rømme alle Poster, som ikke kunne holdes paa den nordlige Side af denne Flod. – Guerillerne begynde at vise sig i Flanken paa den Franske Armee. De skulle have borttaget General St. Hilaires Eqvipage ved Villa-Frankapaa Veien til Burgos, der skal ogsaa være forefalden en Fægtning imellem Tolosa og Villa-Real imellem El Pastors Corps og det 23de Linieregiment. Kampen paa den kataloniske Side er begyndt, de Spanske have rømmet Staden Puscerda som er bleven besat af den Franske General Maringone. De Constitutionen hengivne Jndvaanere have forladt Staden tilligemed Tropperne. Den Legion af Udlændinger, som staaer i Catalonien har viist sig med sin trefarvede Fahne. General Mina stod i følge de sidste Efterretninger ved Vich. General Milans commanderer i Figueras; Mina har udstædet en Proklamation til Folket; det hedder at han for det første vil trække sig tilbage ind i Landet ligesom de øvrige Spanske Generaler. Han har i Catalonien ladet hæve en Contribution af 1 1/2 Million Realer. Barcelona ere 2 Regimenter af Fruentimmer oprettede, som skulde besørge Tienesten inde i Staden og de Saaredes Pleie. Vi kunne saaledes meget snart forvente saare alvorlige Optrin paa alle Kanter, og en meget haard Kamp vil sandsynligviis forestaae. – Det falske Rygte har været i Omløb, at den Franske Fregat Gerriere var bleven taget; men den er indløbet i Brest. Derimod skal den Franske Admiral Laforge have taget et Skib med 2 Millioner Piastre som var bestemt det til den Spanske Regiering. Kaper Krigen er endnu ikke begyndt, men der ligge over 60 Spanske Capere seilfærdige i Barcellona og andre Cataloniske Havne. – Forholdene imellem den Franske og Engelske Regiering ere meget spændte. Journal des Debats besværer sig over, at Hr. Canning har sagt i Parlamentet at han ønsker af sit Hjerte Spanierne Seier, og at Grev Liverpool har sagt, at en overilet Deeltagelse fra Englands Side vil kun tiene til at forskaffe Krigen i Frankerige den Popularitet, som mangler den. Ogsaa besværer samme Blad sig over den Jndiseretion hvormed det Engelske Cabinet har forelagt Parlamentet i Statspapiirere endog hvert Ord og Tanke yttring, som er undsluppet de Franske Ministre i fortroelige Samtaler saa at Diplomatiken ved denne Nyehed har mistet al Charakteer af Taushed og derved ogsaa af Tillid. – Et Skib ligger nu udrustet paa Themsen, som skal bringe en stor Deel Kanonkrudt til Spanien. Ved saadanne Spændinger imellem disse to Magter kan man ikke undre sig over, at Statspapiirerne staae lavt og at Kornpriserne stige. – J Parlamentet forhandles for nærværende Tid om Ophævelsen mod Forbudet mod at Englændere maae gaae i fremmed Krigstieneste. – De Engelske Blade tale endnu bestandig om, at en Russisk Armee paa 100000 Mand skal være paa Marschen til den Franske Armees Understøttelse, og at en of- og defensiv Alliance skal være at sluttet imellem Rusland og Nederlandene. Dette er vel ikke faaledes, men Kongen af Nederlandene har den 21de April forbudt at nogen Kapere maae udrustes eller faae Tilladelse til at indløbe i hans Havne: - Den Østerrigske Jagttager meddeeler et Brev fra Hertugen af Fitzjames til Redacteuren af Journal des Debats, som er stillet imod den Engelske Revolution af 1688 og indeholder et Forsvar for Jacob den 2den; da dette Stykke er saa stødende for Englænderne, saa er det maaskee Aarsagen til at det er forbudt i Paris at udgive nogle Nummere af dette Blad, hvilket har gjort stor Opsigt. - Hr. von Lostande, Gen. Guilleminots Adjutant er bleven løsladt af Conciergeriet i Paris, da ingen Beviser kunde frembringes imod ham.