Berlingske Tidende, 1778-01-26
Fra den 25de Oct. til den 15de Nov. var Vinden contraitfor Flodens Operationer, men udi denne Tid gjorde man med al muelig Forrighed Anstalter til den besluttede Attaque mod de Verker, som Rebellerne havde oprettet langs med Floden. Officererne og Matroserne paa Krigs= og Transportskibene vare bestandig i det besværligste Arbeyde med at transportere den fornødne Provision, Artillerie og Munition til Schuylkill mellem Fort Jsland, og Aabredden af Pensylvanien. Sex 24 pundige og fire 32 pundige Canoner bleve tagne fra Krigskibene og plantede paa de Batterier, som efter Generalens Ordre vare opkastede paa Provints Jsland. Endelig blev Vinden god den 15de November, saa at Skibene kunde afgaae til de anviste Poster. Sommerset paa 64 og Jsis paa 50 Canoner fik Ordre, at passere giennem den østlige Canal, for at agere mod Fortet en Front. Roebuck paa 44, Parle, paa 32, og Liverpool paa 28 Canoner, tilligemed Galeeren. Cornwallis og nogle andre mindre Skibe skulle agere mod et nyt Batterie, som Rebellerne havde opkastet gandske nær ved Manto Creck, for at beskyde de Skibe, som fyrede paa Fortet, og hvilket laae saaledes, at det lave Vand hindrede de store Skibe fra at komme det nær. - Vigilant paa 16 firetyve pundige, og 1 Hukkert paa 3 atten pundige Canoner gi samme Tid giennem Canalen omkring Hog=Jsland, og ankrede paa Siden af Fortet. Da Batterierne paa ProvintsJsland, understøttede af Vigilant og Hukkerten, gjorde god Virkning, blev Fortet snart bragt til at tie, og de Anstaltet som bleve gjorte til næste Morgen, at aabne Estacaden og forcere Verkerne, bragte Fienden til om Natten at sætte Jld paa Fortet, og at forlade det. - Den 18de Nov, passerede Lord Cornmallis med et Detaschement over Floden fra Chester til billingfort, for at angribe den Redoute i Redbank, men Rebellerne forlode samme og lode den springe i Luften. Fienderne havde om Natten den 19de bragt nogle af deres Galle rer over paa hiin Side af Philladelphia, hvortil den Tid var dem meget beleylig; men da de Natten derpaa forsøgte at giøre det samme med Resten af deres Skibe, satte Lieutenant Watt, som førte Delaware paa 32 Kanoner, og laae nærved Staden, sig med saadan Eftertryk derimod, at ikkun 3 til 4 undkom, de øvrige som vare 2 Chebequer, 2 flydende Batterier og endeel andre Skibe blevne forladte og stukne i Brand. Da man derpaa undersøgte Sepladsens Hindringer paa Floden, fandt man 2de Canaler, hvorigiennem Transportskibe med Proviant, Krigs- og andre Fornødenheder kunde komme til Philladelphia, og ligge der i VinterMaanederne. Man lod da og afgaae endeel Transportskibe under Escorte af Krigskibet Raisonable paa 64 Kanoner til Rhode-Jsland, for der at indskibe General Burgoynes Tropper, saafremt Rebellerne ville samtykke derudi i Betragtning af den Vanskelighed at embarquere dem i Boston Skibene have ingen Skade faaet, endskiønt Jsis og Roebuch have været udsatte for den heele fiendtlige Jld, og paa Skibene ere i alt ikkun 6 dræbte og 19 saarede. General How udi sit Brev af 18de Nov. bekræfter sin Broders Relation, og føyer til, at det fiendtlige Forliis regnes for 400 dræbte og saarede. De Kongelige Troppers Forliis er ikkun 7 døde og 5 blesserede. Han beretter og, at da Lord Cornmallivar passeret Delaware, stødte til ham den 19de Nov. i Billingsort et Corps, som for faae Dage siden var kommet fra Nyeyork under Commando af General=Major Sir Spencer, Wilson og General Brigadeererne, Leslei og Pattison. - Retranchementerne ere blevne sløyssede, og Lord Cornmallier den 27de Nov. kommen tilbage fra Gloucester til Leyren. Ridder Howe melder, at han ufortøvet vil rykke frem mod Fienderne, og venter formedelst Troppernes Frihed en lykkelig Fremgang. - Udi sit Brev af 29de Nov. melder han, at i Følge hans sidste Efterretninger fra Rhode-Jsland, havde Fienderne truet med, at giøre en Landgang der den 30te Oct., og desaarsag gjort store Ti beredelser, men saasnart de saa de af Admiral Parker og General=Major Pigot gjorte Dispositioner, havde de staaet fra deres forehavende, og vare skiltes fra hinanden.