JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-11-23
Trods Roligheden i Staden har Ministeriet erklæret denne i Beleiringstilstand og overdraget General Wrangel samt mes Udførelse, hvorved den frie Presse og Associations retten er tilintetgjort. Denne Forholdsregel sætter Kronen paa Attentatet, der ifølge de bestaaende Love maa ansees som Høiforræderi. Ethvert Foretagende, der tilsigter voldsom Omvæltning af Forfatningen er Høiforræderi." Berl., d. 13 Novb. 1849. - Nationalforsamlingen, Berlin, den 14de Novbr. Nationalforsamlingen har Udseendet af en vandrende Forsamling. Fra Mylius=Hotel, der var besat af Militairet, vandrede den til Skyttehuset, der ligeledes var besat af Militairet, og derfra til Casino, da ogsaa Køllnische Rathhaus var spærret af Militairet. Derfra begav Forsamlingen sig atter til Kølln. Rathhaus, der var forladt af Militairet, som formeente at Forsamlingen ikke vilde indfinde sig der, og samledes efter Opfordring af Præs. Unruh. Man talte der om at holde daglige korte Sammenkomster, og om at intet Medlem maatte forlade Salen, selv ikke da, naar de fordreves med Magt. Unruh og Waldeck forsikkrede høitidelig at vove Liv og Blod, og opfordrede Forsamlingen til en lignende Erklæring. – J Potsdam have Uroligheder fundet Sted; Stettin skal være erklæret i Beleiringstilstand. Voss. Zeit. vil ikke inserere Regjeringsartikler, hvortil Spenersche Zeitung har nedværdiget sig. Rygtet siger, at hannoverske, badenske og brunsvigske Tropper ere paa Marschen for at i Rigsmagtens Magt at besætte de af de preuss. Tropper blottede Districter. Efter den constitutionelle Correspondents af 14de Novbr. skulle allerede 90 Stæder have udtalt deres billigelse af Nationalforsamlingens Forhold.
Viborger Samler, 1848-11-23
Berlin, den 15de Novbr. Militairet har idag i flere Districter begyndt at afhente Vaaben, saaledes at de i Forstuen have afhentet de der allerede staaende eller der afleverede Vaaben; Husene selv have de ikke betraadt; kun enkelte Personer, som have tilladt sig gjenstridigt Forhold i Ord og Gierninger, ere blevne arresterede. Da Kølnisches Rathhaus idag var besat af Militairet (af et Compagni af 2det Garde-Reg.) er det besluttet, ikke længere at lade sig jage fra eet Sted til et andet; i Aften vil Forsamlingen møde i Salen hos Milentz. Man er kjed af at nøle endnu længere; de unge Gemytter ville slaae løs; de Ældre og mere Erfarne forestille. Wrangels Overmagt, Skadeligheden af en resultatløs Blodsudgydelse, Uvisheden om Stemningen i Provindserne, under hvis moralske Modstand Regjeringen maa bukke under. Mange Personer flygte fra Staden. - Diæterne til de Deputerede udbetales kun indtil den 9de Novbr. Rygter circulere om den forestaaende Jndmarsch af russiske Hjælpetropper. Friederichs= og Behrenstrasse samt die Linden ere afvæbnede, de ere næsten ganske beboede af de bedre Klasser.
Viborger Samler, 1848-11-23
Deputationen fra Magdeburg, der taler Nationalforsamlingens Sag, har havt en frugtesløs Samtale med Bassermann, Regjeringscommissairen fra Frankfurt, der ikke deelte Deputationens Anskuelser.
Viborger Samler, 1848-11-23
Fremdeles meldes fra Berlin den 15de om Aftenen, at Wrangel har kaldt flere Avisredacteurer for sig og paalagt dem, for Fremtiden hverken at meddele Efterretninger om Nationalforsamlingens Forhandlinger, eller optage nogensomhelst Artikel imod Regjeringen; kun Regjerings Artikler turde meddeles. Aftenmødet hos Milentz var besøgt af 238 Deputerede, der forhandledes om Skattevægringen. Under Forhandlingerne fremtraadte en Major, ledsaget af 2 Officerer og 5 Md. med det Ærende at adskille Forsamlingen. Unruh forlangte en skriftlig Befaling fra Wrangel; da denne ikke var tilstede, spurgte Unruh om man turde skjænke en preussisk Majors Ord Tillid. Dette bejdedes, og Majoren erklærede at ville bruge Magten. Forsamlingen forlod ikke sit Sæde; men blev paa sin Plads. Da nogle Deputerede vilde bortfjerne sig, raabtes til dem endog fra Damerne paa Tribunerne: "at de skulde forblive; Majoren gik med sit Mandskab rolig tilbage til sin ved Døren opstillede Trop og under uhyre Bevægelse og Tumult aabnedes Forhandlingerne paa ny. Forsamlingen besluttede, efter 48 Timers Forløb – altsaa fra den 17de Novbr. om Aftenen at lade Væggringen af Skatters Jndbetaling indtræde (die Steuerverweigerung eintreten zu lassen). - Ved denne Frist vil man endnu en Gang give Ministeriet Tid til Besindelse. Det vedholdende slette, stormfulde Veirlig er en vægtig Allieret for Regjeringen. Afvæbningen skrider imidlertid frem; flere Arresteringer have fundet Sted paa Grund af Gjenstridighed og fornærmende Yttringer. Den ufrivillige Aflevering af Armatur giver rigt Udbytte, frivillig var indtil den 14de om Aftenen kun 2000 Geværer afleverede. Disse maatte af deres Besiddere føres i Droscher til Afleveringstederne, da de uden denne Forsigtighed kunde falde Arbeiderne ihænde, og Besidderne desuden udsætte sig for den Fare at blive gjennempryglede.
Viborger Samler, 1848-11-23
Da Gen. Wrangel modtog en Deputation fra Berlins Repræsentanter viste Taarer sig i hans Øine, da han omtalte det ham overdragne Hverv.
Viborger Samler, 1848-11-23
Jblandt de arresterede Personer nævnes to Kammerretsassessorer (Wolff og Volkmer) og Klubmanden Hochstedter.
Viborger Samler, 1848-11-23
"Berl. Nachrichten, meddeler et Circulaire fra Jndenrigsministeriet til samtlige kongl. Regjeringsauctoriteter, hvori det paalægges disse at forsikkre Landbefolkningen om at det ei er Statsregjeringens Hensigt at ophæve de til Fordeel for Landbeboerne givne Love.
Viborger Samler, 1848-11-23
Fra Potsdam meldes under 14de Novbr., at Bassermann har samme Dag spiist ved det kongelige Tafel. Han havde en lang Audience hos Kongen, og han skal, saa meldes der, i enhver Henseende tilfreds have forladt Kongen.
Viborger Samler, 1848-11-23
Magistraten i Brieg (i Schlesien) samt Stadens Repræsentanter have erklæret, at de tildeele Nationalforsamlingen i Berlin Competence til selvstændig at beslutte angaaende det preuss. Folks Jnteresser, og desaarsag modsætte de sig en Ajournering og Forlæggelse af Nationalforsamlingens Sæde. J Düsseldorf har Communeraadet bestemt erklæret sig til Fordeel for Nationalforsamlingen, medens i Køln en lignende Adresse kun er voteret med 12 Stemmer imod 11. J Aachen har en talrig besøgt Folkeforsamling erklæret sig for Nationalforsamlingen. J Halberstadt har Sikkerhedscomiteen decreteret: 1) Nationalforsamlingen er nu den eneste lovlige Auctoritet; 2) Landeværnstøihusets Vaaben skulle stilles under Borgervæbningens Beskyttelse (Beslutningen udførtes strax). Ogsaa i Oschersleben er dannet en Sikkerhedscomite. En lignende Opfordring er stillet til Landbeboerne i Halberstadtkredsen. En senere afholdt Folkeforsamling i Halberstadt har besluttet at oprette et Corps, der skal væbne sig for Nationalforsamlingen og ile denne til Hjelp. samme Stad afholdtes den 12te om Aftenen en Forsamling af Landeværnsmænd under en Landeværnslieutenants Forsæde og trods Bataillonscommandeurens Modforestillinger besluttedes: kun at erkjende Nationalforsamlingen som den eneste med Ret bestaaende, Auctoritet. – J Staden Cleve har en der afholdt Folkeforsamling vedtaget en bifaldsadresse til Nationalforsamlingen i Berlin. Medens i Elberfeld Commune raadet med 22 Stemmer imod 7 har erklæret sig for Regjeringen, har en Folkeforsamling af henved 2000 Borgere erklæret sig for Nationalforsamlingen.
Viborger Samler, 1848-11-23
Berlin, den 16de Novbr. om Aftenen. Hvorledes denne Crisis vil ende, er endnu en Gaade for alle Partier. – Alle Partiers Stilling er farefuld. De idag indtrufne Efterretninger fra Frankfurt melde, at Rigsdagen sammesteds har tilkjendt Kronen Ret til at ajournere og forlægge Nationalforsamlingen i Berlin, – rigtignok med en formildende Tilsætning. – Afsendelsen af Rigstropper skal være opgiven, da et stort Antal preuss. Officierer har erklæret at ville i saa Tilfælde tage deres Afskeed. Troppernes Styrke i og om Berlin anslaaes til 50,000 Md. og 160 Stkr. Skyts. Kammerretsraad Schønborn har ogsaa nedlagt sit Embede. Overlandsraad Hinkeldey fra Merseburg, som af Manteuffel var kaldet til Berlin for at afløse Bardeleden som Politipræfect, og som, ankommen til Banegaarden i Merseburg, negtede at have faaet en Udnævnelse i Berlin, blev visiteret af Merseburgerne. Man fandt i hans Lommer Udnævnelsesdocumentet, og forsikkrede sig hans Person. Tillige bleve Auctoriteterne tvungne til at tilbageholde alle de til Berlin bestemte Summer. Saaledes fortæller den hundredtungede Fama i det mindste. – For at bringe i Udførelse Gaarsdagens Beslutning angaaende Skattevægringen, er et Antal Personer strax afreist til Provindserne. Beslutningen om Skattevægringen gik igjennem med 226 Stemmer. Som udtraadte af Nationalforsamlingen ansees alle de Medlemmer, der den 9de Novbr. forglemte deres Værdighed saavidt, at de forlode Forsamlingen med Ministrene.
Viborger Samler, 1848-11-23
Preuss. Staats-Anzeiger leverer en Fortegnelse af 40 Adresser, adresserede til Kongen eller Statsministeriet, og i hvilke udtales deres billigelse af Regjeringens sidste Forholdsregler; men de hidrøre med Undtagelse af 3 fra Private eller fra Privatforeninger. De tre Undtagelser, ere: Adressen fra Communeraadet i Hardenberg (Kreds Elberfeld), Repræsentanterne i Teltow (i Markbrandenburg) og fra Communeraadet i Elberfeld. Samme Tidende søger i en Artikel at godtgjøre, at Nationalforsamlingens sidste Beslutninger om Skatternes Sistering, hverken lader sig forsvare i statsretlig eller parlementarisk Henseende. Jøvrigt tør man være forvisset om, at Regjeringen vil af Frankfurter Beslutning danne en Bro, der er skikket til at tjene som en Udvei for en Overeenskomst.
Viborger Samler, 1848-11-23
Det academiske Senat har besluttet ikke at lukke Berliner-Universitetet.
Viborger Samler, 1848-11-23
J Mødet i Frankfurt den 13de Novbr. henledede Ministeren v. Schmerling Forsamlingens Opmærksomhed paa Preussen. Bassermann var allerede forinden den sidste Catastrophe i Berlin afsendt til denne Stad med Jnstructioner, der gik ud paa: deels at beskytte Kronens Rettigheder, deels ogsaa beskytte Nationalforsamlingens Rettigheder. Ministeriet betvivlede ikke, at Rigsdagen jo vilde tage det vigtige Anliggende i Overveielse, og indgive et Andragende desangaaende. Venstre Side androg paa Resolutioner til Fordeel for den preussiske Nationalforsamling og imod det nu bestaaende preussiske Ministerium. Efter Beselers Andragende vedtoges med 256 Stemmer imod 187, at de foreslaaede Resolutioner skulde henvises til Comiteen, og med 236 Stemmer imod 196, at Comiteen allerede Dagen efter skulde aflægge Beretning, og at Sagen strax skulde drøftes.
Viborger Samler, 1848-11-23
Frankfurt, den 14de November. Den stormende Debat om det preussiske Anliggende fik følgende Resultat: Med 241 Stemmer imod 198 forkastedes Comiteminoritetens Votum, og med 239 Stemmer imod 189 antoges Comitemajoritetens Votum, saaledes lydende: "Rigsforsamlingen ville i Overeensstemmelse med de af Rigsministeriet besluttede Forholdsregler erklære at den eragter det fornødent: 1) at bestemme den kongl. preuss. Regjering dertil, at samme ophæver den anordnede Forlæggelse af Nationalforsamlingen til Brandenburg, saasnart saadanne Forholdsregler ere trufne, der synes tilstrækkelige til at sikkre Værdigheden og Friheden af dens Forhandlinger i Berlin, og 2) at den preussiske Krone saasnart som muligt omgiver sig med et Ministerium, der besidder Landets Tillid og egner sig til at hæve Frygten for reactionaire Bestræbelser og for et Skaar i Folkets Frihed."
Viborger Samler, 1848-11-23
Fra Wien manglede den 17de Novbr. i Hamborg Posterne af 13de og 14de Novbr. Directe Efterretninger fra Wien af 12te Novbr. melde at Edvard Preslern, Edler v. Sternau, Wiener af Fødsel, 32 Aar gl. er paa Grund af Deeltagelse i Opstanden, af Standretten den 11te Novbr. dømt til at skydes, og at Dødsstraffen er udført samme Dag. Den 10de blev Julius Frøbel, overbeviist om at have under Stormen anført en Eliteafdeling ved Barricaderne i Leopoldstadt, dømt til Galgen, men ubetinget benaadet af Fyrsten af Windisch-Grätz. (Frøbel, fra Schwarzburg=Rudolstadt, er allerede den 14de ankommen fra Wien til Dresden.)
Viborger Samler, 1848-11-23
Rigsdagen i Kremster er udsat indtil den 22de Novbr. Militair-Centralundersøgelsescommissionen i Wien har amnesteret 622 Jndivider, arresterede paa Grund af Deeltagelse i Opstanden.
Viborger Samler, 1848-11-23
Jndenlandske Efterretninger. J Mandags sammentraadte Rigsforsamlingen først Kl. 2. (Afdelingerne, der, efterat have gjennemgaaet Finantsforslaget, nu ere beskjæftigede med Værnepligtsloven, havde været samlede fra Kl. 11 af.) Grev Knuth og Oberst Tscherning toge Sæde som kongevalgte Medlemmer i Grev Sponnecks og Prof. Clausens Sted. Der anmeldtes Adresser fra Saxkjøbing, Kjøge og Kjerteminde om Valgloven, og fra Middelfart om Anordningen 23de September d. A., samt at Neergaard var valgt til Formand i 4de Afdeling i Stedet for Sponneck. Derpaa foregik Valg, først paa en Viceformand, hvilket ved Omvalg faldt paa Hvidt (83 St., Tscherning havde 46); dernæst paa et Medlem af Forretningscommiteen, hvilket ogsaa faldt paa Hvidt, endelig paa 5 Medlemmer af Finantscommiteen. Af Afdelingerne ere valgte: Hvidt, Krieger, Schytte, Ree, A. Ussing, Duntzfelt, H. P. Hansen, Otterstrøm, David, Nyholm; af Forsamlingen valgtes: P. Petersen (132), Brink=Seidelin (129), Neergaard (89), Ole Kirk (74), og ved Omvalg Dahl (8). - Jmorgen (Torsdag) holdes intet offentligt Møde. Paa Dagsordenen for Onsdag, da Mødet aabnes Kl. 1, staaer: Jnterpellation af B. Christensen, om Landboforholdenes Reform, dito af H. Olesen, om Consumtionens Afskaffelse, endelig Rees Forslag om et Tillæg til Forretningsordenen og Adressen fra Ærø. (Fdrl.)
Viborger Samler, 1848-11-23
Efter Forlydende ville de foreløbige Forhandlinger, der skulle bane Veien for en endelig Fred mellem Danmark og Tydskland, snart tage deres Begyndelse i London. Den kongl. Gesandt ved det Storbritanniske Hof, Grev Reventlow, der for Tiden opholder sig i Kbhvn., vil formeentlig ikke begive sig tilbage til sin Post, før han har erholdt fuldstændige Jnstructioner. Derimod er Gen. Oxholm i Tirsdags afreist til London for, efter hvad vi have bragt i Erfaring, i Almindelighed at meddele det britiske Cabinet den danske Regjerings Hensigter med Hensyn til Afgjørelsen af de omtvistede Puncter. (Fdl.) Først i næste Uge afreiser Conferentsraad Treschow til London. (Flyst.)
Viborger Samler, 1848-11-23
Odense, den 20de Novbr. J Løverdags Aftes Kl. 11 allarmeredes Byen ved Brandraab, samtidig galopperede en Mængde løse Heste i større og mindre Flokke igjennem Gaderne; der var nemlig Jldløs i den Hr. Brygger Hansen tilhørende Kasernebygning i Vindegade og man havde strax været saa heldig at faae alle Heste slupne løse. Jlden, der var brudt ud i en Tverbygning, formodentlig i Hakkelsekammeret, havde, da den ikke strax observeredes, allerede angrebet den tilstødende Hovedbygnings Gavl og Tagværk inden der kunde komme tilstrækkelig Hjelp. Skjøndt denne ydedes med Raskhed og Veiret var stille med lidt Regn, brændte dog en Snees Fag af Taget med den tilsvarende Deel af det øverste Loft. Munderingskammeret, der ligger i den anden Ende af Bygningen, blev ikke angreben af Jlden, man havde desuden rømmet den i en Fart; derimod brændte noget Hø saavel paa Tverbygningens som Hovedbygningens Loft. En Foustage Krudt og endeel Patroner fjernedes itide. (Hp. Av.) Hertugen af Augustenborg dvæler endnu paa Gravensteen. Den 13de De, om Eftermiddagen skal han have været nede ved Færgestedet paa Sundeved-Siden, ligeoverfor Sønderborg. Man fortæller, at han steeg af Hesten og tilfods begav sig ind i de nu aldeles ubesatte Brohoveder, hvorpaa han atter fjernede sig, efterat have yttret nogle Ord om Egnens forandrede og skumle Udseende. – Et Rygte, som skal være kommet over Tønder, fortæller, at Hertugen af Augustenborg er bleven skudt paa Gravensteen.
Viborger Samler, 1848-11-23
J Flensborg dominere Slesvigholstenerne, og een af de værste iblandt dem er den fanatiske Præst Valentiner. De Danske kunne naturligviis ikke unddrage sig hans Tyrani, men de vide dog at berede ham nogle smaa Krænkelser; hvergang han saaledes i Embedsmedfør indfinder sig i et Huus i Frue Sogn, sørger man altid for, at et Portrait af Kongen hænger ham lige for Næsen, og naar han ved Daabshandlingen spørger om Drengebarnets Navn, saa er det altid opkaldt efter Kongen og hedder: Frederik Carl Christian. Præsten er derover rasende og vil formodentlig indgaae til den nye Fælledsregjering med Bøn om at den i Kongens Navn forbyder Anvendelsen, af dette Navn for Fremtiden. Ribe. Jmellem Vestervedsted og Sønderfardrup, c. 3/4 Miil sønden for Byen, er i Torsdags Formiddags, c. Kl. 9, skeet et Overfald paa een af Nordslesvigs provisoriske Embedsmænd, Herredsfoged Ahlmann. De nærmere Omstændigheder fortælles efter A. eget Opgivende saaledes: han tilligemed Tingbudet fra Toftlund kjørte i Torsdags Formiddags fra V. Vedsted til S. Fadrup, for der at syne Liget af et druknet Barn. Omtrent midt imellem Byerne standses Vognen af tvende Personer, som bød A. at stige af og følge dem, hvilket han ogsaa gjorde. Efterat være gaaet omtrent 1/4 Miil med de ommeldte Personer, standser A. og opfordrer dem til at sige sig hvor de vilde føre ham hen, og da Svaret lød: til Ribe, forlangte han at vide om de havde Ordre; da dette benegtedes, erklærede han ikke at ville følge længere med, hvorpaa den ene af Personerne greb en Pistol, under sit Slag, skjød ham en Kugle gjennem Armeen og sagde til ham: "Saa kan De gaae med det!" A. steg nu paa Vognen, som var fulgt med Veien tæt ved Siden af og kjørte til en nærliggende Gaard, hvis Eier bandt ham et Klæde om Armen og senere kjørte ham til S. Fardrup, hvorhen han strax havde sendt sin egen Vogn for at hente en Læge fra Gram, som man ventede der i Anledning af Synsforretningen. Da denne imidlertid ikke var kommen, sendte A. Vogn hertil Byen efter Læger; men forinden disse naaede S. Fardrup, var Lægen fra Gram kommen og efterat denne yderligere havde forbundet Armen i al Hast, afreiste A., som han sagde, til Apenrade, J sin Harme har A. foregivet, at de tvende Personer som overfaldt ham, vare danske Soldater, som, hvis det var Tilfældet, maatte være permitterede Folk, af en af de slesvigske Batailloner, der kjende ham personlig; men vi maae dog meget betvivle Rigtigheden heraf. Saameget er imidlertid klart af As egen Beretning, at man ikke har havt isinde at dræbe ham. Man har maaskee villet erindret ham og de øvrige provisoriske Embedsmænd i Slesvig om, hvad de ikke ville begribe, at deres Anmasselser kunne bringe Folk til at gribe til Selvhielp. Forøvrigt ere Undersøgelser indledede, saavel fra de militaire som civile Autoriteters Side. (Ribe Av.) Viborg. Følgende Adresse, som ved Mødet paa Raadhuset igaar Eftermiddag blev foreslaaet af Comiteen for den fædrelandske Association for Viborg By og Omegn, og i samme Møde discuteret, circulerer idag og imorgen til Underskrift her i Byen og vil hver Dag efter Kl. 6 Eftermiddag saavelsom hele Løverdag og Mandag ligge til Underskrift hos Boghandler Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-23
Til den danske Rigsforsamling: Vi ere komne til det Punct, at Enhver kan sige sig selv, at Danmark ikke vil opnaae en ønskelig Fred, naar det ikke kan slaae tunge Slag for at tilkæmpe sig den men, naar Danmark bliver istand til dette, kunne vi haabe, at vor gode Sag, understøttet ved Nationens Kraft, og Jver, ogsaa vil seire ved sin Retfærdighed. – Vi føle tillige, at der er intet Øieblik at spilde, for at Danmarks Stridskræfter kunne bringes til den tilbørlige Udvikling, inden Krigen fornyes i Foraaret, eller maaskee et tidligere Fredsbrud indtræffer. – Lad Tiden da blive benyttet. Enhver spildt Time kan berøve os en Seir eller idetmindste blive Aarsag til et Tab. Folket bliver sig selv tro. Det er ikke trættet, ikke udtømt; det opgiver ikke sin Sag. Det vil være ved godt Mod, naar det maa stole paa sin Styrke; det byder nu, som før, alt hvad der kan bydes, naar det kan imødesee en saa omfattende Benyttelse og en saa djærv Ledelse af dets Kræfter, som ene vil være istand til at bringe det Frugten af dets Offre: en hæderlig og for Landet virkelig heldbringende Fred, for hvis Opnaaelse vi maae ansee det at være en nødvendig betingelse, at Principet om Slesvigs uopløselige Forbindelse med Danmark fastholdes med fuldkommen Udelukkelse af enhver særlig indbyrdes Forbindelse imellem Slesvig og Hertugdommet Holsteen.
Viborger Samler, 1848-11-23
Reisende med Dampskibet "Lolland fra Kallundborg, til Aarhuus, den 19de November: Fru Ritmesterinde Bruun m. Søn, Kammerj. Buchwald, Capt. Matthiesen m. Frue og 2 Børn, Provst Fasting med Frue og Datter, Frue Bjerg m. 2 Børn, Stud. Bonnesen m. Søster, Lieutn. v. Cetti m. Frue, Frøken Hald, Fru Jespersen, Kbm. Gotthardt, Barometm. Samson, dHrr. Sirauch, Jahnsen, Bang, Gedichen, Rosenberg og Faartoft, Trompeter, Petersen. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 20de De. Major v. Hansen med Datter, Krigsraad Ramløse, Jagtjunker Bruun, Lieutn. v. Nørager, Lægerne Jensen og Olsen, Fru Ramløse, Frøken Ramløse, Overlægerne Hahn og Mønsted, Consul Jensen, Pastor Carlsen, Cand. Finsen, Viinspt. Poulsen, Lieutn. Byberg og Holbeck, Frivillig Student Hyp hoff, Studenterne Magnussen, Wadum og Mollerup, dHrr. Kjeldsen, Vallentin, Brendstrup, Thykjær, Kolding, Nielsen, og Gotthardt, Proprt. Petersen med Datter.
Viborger Samler, 1848-11-23
At jeg fra i Dag af har overtaget det mig allernaadigst anbetroede Krigsministerium, bringes herved til Armeens og andre Vedkommendes Kundskab.
Viborger Samler, 1848-11-23
Kjøbenhavn i Krigsministeriet, den 20de November 1848. Hansen, Generalmajor og Krigsminister. Johannes Harbou Major og Adjutant.
Viborger Samler, 1848-11-23
AVERTISSEMENTS. At det behagede den algode Gud ved en rolig og stille Dod den 21de Dennes at bortkalde til et bedre Liv, for gode og kjærlige Moder og Stigermoder, Maren Grønning, fød Ledertoug, Enke efter forlængst afdøde Kunstdreier Peder Grønning i Viborg, i hendes Alders 81de Aar, bekjendtgjøres herved sorgeligt for fraværende Familie og Venner. Skive, den 23de November 1818. A. Ch. Grønning. J. Grønning.
Viborger Samler, 1848-11-23
Kjøbenhavnske Formelys kjøbes billig hos N. P. Holmgaard.
Viborger Samler, 1848-11-23
Rettelse. J Nr. 199, 2den Col., 2den Sp., Lin, 13 fra neden staaer: "Consenseilspræsiden!", læs: "Conseilspræsiden." Samme Spalte, Linie 3 fra neden staaer: Udenrigsminister læs: Underviisningsminister. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange lugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-11-24
Extrablad til Viborg Stifts=Tidende". Fredagen den 24de Uovember 1848.