Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-24
Man har faaet nye Efterretninger fra Madrid hvori der meldes: at det Spanske Ministerium skal have anmodet Sir V. Alcourt een Gang for alle om, at lade være at giøre Forslag til en Udsøning saalænge der endnu staaer en Fransk Armee paa Spansk Grund. Stemningen skal være bleven meget forbittret i Madrid siden den Spanske Junias Proclamation; mangfoldige Jndvaanere forlade Staden hvor forresten alt er roeligt. General Abisbal har truffet alle Anstalter for at forhindre Uordener ifald Troens Tropper ankomme dertil, og har ladet bortbringe alle Ting af Vigtighed til de sydlige Provindser, selv trækker han sig med Armeen bag Madrid og opstiller sig ved Toledo og Ocana ved Tajo Floden. – En Engelst Stabsofficeer er ankommen fra Sevilla til Frankerige og har fortalt at den Spanske Regierings Manifest, til Nationen er nu bleven udstædet, og at den bliver opfordret der til ikke at blive foruroliget overde Franskes Fremtrængelse, da dette skeer ifølge en Plan der er billiget af krigskyndige Personer afsleere Nationer. Kongen har ved et Dekret af de Cortes, som han har antaget, erklæret Navarra for at være sat uden for Lovens Beskyttelse, og det skal betragtes som et erobret Land, naar det igien bliver indtaget. Ved et andet Decret har General Mina faaet en aldeles uindskrænket Magt. Morillo skal have begivet sig til Gallizien. Man begynder nu at tilstaae, at alle formuende Spanske Jndvaanere forlade de Stæder hvortil de Franske nærme sig; og at mange rige Godseiere i Asturien og andre Provinser oprette Gueriller paa egen Bekostning, som trække sig i Biergene. En af dem har nyelig overfaldet og taget en tille Afdeling af Franske Soldater til Fange. Der giøres Tilberedelser i Frankerige til en nye Armees Oprettelse, og man klager over de mange Syge og Saarede ved Armeen. De blive bragte til Skibs bort fra Havnene i Biscaia til Rochefort, Brest og andre Stæder; og til Bordeaux ankom den 25de April et stort Antal af Syge og Saarede Franske Soldater fra Spanien. Man taler endog om at Spedalskhed, een i det vestlige Europa hidindtil ukiendt, Sygdom skal have viist sig i een af de Spanske Byer. Reisende fortælle: at 17 constitutionelle Jndvaanere ere blevne henrettede i Saragossa. Gueriller, skulle have dannet sig i Overarragonien. 1200 unge Mennesker fra Saragossa skulle være stødte til Ballasteres Armee og denne General igien staae ved Tudela. Andre Efterretninger sige, at han har sat sig i Forbindelse med Minas Tropper som dog ikke kan være sandt. Disse Efterretninger og den aldeeles Tanshed i de Franske officielle Efterretninger og hvorledes det gaaer med General Molitors Armee, synes at bekræfte det Rygte, at Ballasteros har havt nogle Fordeele ved Tudela; denne Omstændighed fortiener virkelig Opmærksomhed. – Uagtet man vidst vil vide, at General Ballasteros Armee staaer opstillet imellem Molitors Armee og Hoved Armeen, saa rykker dog denne fremad og man forventer at Hovedqvarteret skal den 13de bryde og fra Burgos til Madrid. Det ankom, ifølge officielle Efterretninger, den 9de til Burgos, hvor Hertugen af Angouleme blev modtaget paa en meget glimrende Maade. Det første Corps, under Hertugen af Reggio, har begyndt sine Bevægelser imod Valladolid, og ifølge private Efterretninger skal General St. Hilaire være ankommen dertil med Avantgarden. – Det bekræftes, at Prindsen af Carignan, der er bekiendt, at Opstanden i Piemont, er ankommen til Frankerige for at begive sig til Hertugen af Angoulemes Hovedqvarteer, for at tiene frievillig ved den Franske Armee og derved fralægge sig alle revolutionaire Grundsætninger. – Moniteuren meddeler en vigtig officiel Rapport fra Marskal Moncey om Krigen i Catalonien, hvori berettes, at de constitutionelle Divisioner under Milans og Llobera have om Natten imellem den 7de og 8de Mai trukket sig tilbage til Hostalrik, at General Mina er undveget et Angreb af de Franske og gaaet langs op af Ter Floden, for at nærme sig til den Franske Grændse. Den 7de stod han i Nærheden af Campredon. General Curtal var trængt frem til Olot og de royalistiske Generaler Eroles og Romagosa vare komne til Bessalu og Ripol. Mina som derved er bleven adskildt fra Milans og Lloberas Divisiner, da han staaer tæt op ved Grændsen af Frankerige, er saaledes bleven indviklet af Tropper, som ere hans overlegne i Antallet, saa at han nu enten maae slaaes med Fortvivlelse, eller med overordentlig Vanskelighed, og uden Resourcer søge at arbeide sig igiennem Defileer ind i Cerdanna; men han bliver uafladelig forfulgt af Grev Curial og Generalerne Eroles og Romagosa. Forposterne ved Girona, hvor Marskallen selv er, holde St. Colonna besat, og de Franske Husarer recognoscere under Murene af Hostalrik. General Donadien er den 6te Mai indrykket i Vich, hvor de Franske Tropper bleve modtagne med Aclamationer af Jndvaanerne. Denne Efterretning bragte de Franske Fonds til at stige, som vare faldne fordi ufordeelagtige Rygte vare i Omløb, om Fægtninger, som vare forefaldne i Catalonien. Unægtelig er ogsaa Minas Stilling desperat, da han staaer imellem Frankerige og den Franske Armee. Kan det lykkes ham i Forbindelse med Garnisonerne i Urgel og Figueras at slaae de Franske, saa er den Franske Armee forloren; men skeer det ikke, som ikke er rimeligt, saa vil Mina formodentlig blive nødsaget til at overgive sig. Hans Operationer synes derfor at være ubegribelige, eller i det mindste høist dristige; dog tilstaaer man fra Fransk Side, at Tropperne skulle have lidt ubeskriveligt af det skrækkelige Regnveier, og mange Syge ere bragte fra Armeen til Hospitalet i Perpignan. Man seer forresten heraf at den Efterretning er ugrundet, at Ballasteres er bleven forenet med Mina. Derimod formeener Journal des Debats, at General Molitor vil rykke over SegreFloden for at forene sig med den Franske Armee i Catalonien. Overhovedet bemærker man tydeligt at de Franske Armeer operere efter en meget overlagt og combineret Plan, og at det er dem om at giøre at faae Mina betvunget, inden de rykke videre frem i Spanien. Vi maae formodentlig med næste Post faae faare vigtige Efterretninger fra denne Kant. J Bayonne nedriver man i største Hast alle de Baraker, som ligge omkring Fæstningsværkerne, Fæstningen St. Sebastian er indsluttet fra Søesiden af Franske Krigskibe. – Grev Amarante skal med Resten af sine Tropper være ankommen til de Franske i Burgos. (Fortsættes.)