JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-04
Jfølge Kongl. allernaadigst Bevilling af 27de September de A., der Dags Dato er læst i den Kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa Boet efter afgangne Grosserer og Fiskehandler Henrik Perer Duus og senere afdøde Hustru Anne Duus, født Wisborg, indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, saadant deres formeentlige Krav for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre inden foreskrevne Tids Forløb, Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte, med det i Loven bestemte Varsel, at møde og legitimere sig samt varetage deres Tarv paa Skiftet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 3die October 1836. Mollerup. Buchwald. Da Frue Majorinde Christiane Dorthea v. Litzler født Comtesse af Ahlefeldt Laurvig, er ved Døden afgaaet og hendes Boe taget under Behandling af undertegnede Skifteret, er ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læs inden vedkommende Retter, indkaldt Enhver, som maatte for mene hos hende at have noget at fordre, til inden 12 Uger at anmelde saadant Krav, og ere paa lige Maade den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, til under Skiftet af møde og iagttage deres Tarv, hvilket herved ydermere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at den Afdøde har efterlad Disposition. Skifteretten i Aalborg, den 21de September 1836. Steffensen. Schmidt. eeneste J Nr. 234 af denne Tidende staaer blandt Ankomne med Paqvetten fra Aarhuus den 28de Septbr.: Hofskriver Gottschalck med Kone og Barn, Brangstrup, som herved berigtiges til: Hofskriver Gottschalck med Kone og Barnet Brangstrup N. O. for Christianope et tremaftet Fyrreskib, mærket Agter Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
forsen. else den til en stet ri. til politiske Berlingske vertissemen, Tidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Onsdagen den 5te October. No 238.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
London, den 27de Septbr. – Den 24de skeete et djævelske Attentat i Liverpool paa en Postembedsmands Liv ved Hjelp af et med Knaldpulver fyldt Brev. Da denne Embedsmand, hvis Navn er Barnard, var beskjeftiget med at stemple Brevene, hørte han et Knald som et Flinteskud. Ved Explosionen blev Barnard kastet fire Skridt baglænds tilbage og svært saaret paa flere Deele af Legemet; Gaslyset slukkedes og fire Vinduesruder gik itu. Da den bragdes Lys, fandtes Postembedsmanden paa Gulvet, som det syntes, livløs, rundtom ham laae de i tusind Stumper sønderslidte Breve, med hvis Stempling han havde været beskjeftiget; Gulvet og Papiret vare besprøitede med hans Blod. Han blev strax overgivet til en Saarlæge, som drog adskillige smaa Kobbersøm, der syntes at have været skjulte i Brevet, ud af hans Ansigt. Den Saarede er en farlig Tilstand, og skulde han endogsaa komme sig igjen, vil han dog ikke længer kunne besørge sine Forretninger. En nøjagtig Undersøgelse, der strax efter Ulykken anstilledes af Postmesteren, udviste, at Mord brevet var tilligemed sex andre blevet afgivet paa Posthuset til en høi Embedsmand paa Jamaica; af hine Breve vare allerede fire blevne befordrede videre til London, hvorhen man strax havde sendt Efterretning om det Forefaldne. Ved at aabne de andre Breve haaber man nemlig at komme paa Spor efter Gierningsmanden.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Tydskland. Jfølge senere Efterretninger skal Kong Otto af Grækenlands Formæling ikke finde Sted i München, men i Oldenburg, hvorhen Kong Otto strax efter October-Festen vil begive sig; den 2den October er denne bajerske Folkefests Hoveddag.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Ungarn. Ungarske Blade fortælle om nye Jldebrande, der have fundet Sted i Flækken Pasto og i den tæt ved liggende Landsby Tar, i Comitatet Hevesche.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Den 13de August lagdes Pasto for største Deelen i Aske. Det var et frygteligt Syn at see den catholske Kirke brænde, i hvis Taarn Klokkerne smeltede. J det Hele lagdes 262 Huse i Aske. Skaden, anslaaes til flere hundrede tusind Gylden. To Fruentimmer indebrændte og mange Mennesker kom desuden til Skade. Da Jøderne i Göngyds fik Efterretning om denne Ulykke, opkjøbte de alt Brød der paa Pladsen, slagtede Qvæg og tilførte paa en Mængde Vogne Dagen efter de Forulykkede Brød og Kjød, uden at forlange nogen Betaling derfor Røgen steeg endnu og fra Pastos Ruiner, da der den næste Aften Kl. 9 udbrød Jld i Landsbyen Tar elleve Huse med dertil hørende Lader, Korn- og Høstakke bleve fortærede af Flammerne. Ogsaa i Gyongos udbrød der Jld, men her fik man den slukket, efterat ti Huse vare lagte i Aske. Den 5te August afbrændte tolv Huse i Groswardein og samme Dag 45 Huse i Como.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Fra den serviske Grændse. Den 9de September. – Man fortæller, at det er lykkedes Statholderen at lokke Jmsa Effendi fra Banjaluka, og den med ham forbundne Timan Defterdar (Over=Land-Regnskabsføreren) Mustar Bey, fra Scopia ved Trawnik til Serajewo, under Paaskud af en for dem fordeelagtig Underhandling; her lod han dem overfaldes og ombringes i sit Skatkammer. Denne Jmsa Effendi var en af Bosniens meest indflydelsesrige Høvdinge, og ved tilkommende Begivenheder var en saare vigtig Rolle tiltænkt ham, saavelsom Paschaen af Stolacz og AlliPascha Widoitsch af Zwornick. Ali Paschaer allerede, som Hussein Capitans Vaabenfælle, bekjendt for Mod og Tapperhed. Som Følge af sin Flugt til Østerrig, begav han sig senere til Constantinopel; efterat han havde lovet Sultanen at opbyde Alt, for at bringe Bosnierne tilbage til Lydighed mod Porten, vendte han tilbage til Bosnien, hvor han nu opholder sig i Beling. – Et andet, men vigtigere Rygte fortæller, at Mahmud Pascha er paa Marschen til Bosnien med et storherligt Armeecorps af regulaire Tropper.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Grækenland. Engelske Blade indeholde Efterretninger fra Athen af 27de August, i Følge hvilke Hr. Skuffos, Redacteur af "Sotir, var for Misbrug af Pressen, dømt til eet Aars Fængsel og en Pengestraf af 2000 Drachmer. Den engelske og den franske Flaade vare Ugen iforveien afseilede, ligesom ogsaa den americanske Flaade, som havde været der under Commodore Elliots Commando. Sir Josef Rowley befandt sig paa Caledonia" ved Syra. Fyrsten af Joinville havde været i Hydra og Hr. Lagreende var reist derhen, for at gjøre ham sin Opvartning sit Besøg i Athen syntes Prindsen at ville opsætte til Kong Ottos Tilbagekomst. Flere rige Familier vare ankomne fra Triest og Odessa, ligesom ogsaa mange Grækere fra alle Egne af Europa, for at nedsætte sig i Athen.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Sydamerica. Jfølge de sidste Efterretninger fra Para, daterede fra midt i Juli Maaned, frygtede man, at det skulde lykkes Jndianerne atter at bemægtige sig Staden, da den brasilianske General Andrea, som erobrede Staden den 13de Maj, aldeles ingen Understøttelse. faaer fra sin Regjering, og saa meget mindre vil kunne holde sig ret længe, som hans Tropper ere yderligt medtagne af den uophørlige Kamp, de have at bestaae med Jndianerne, der endnu bestandig opholde sig i de nærliggende Skove.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Persien. J Teheran er der mellem den engelske og den russiske Gesandt udbrudt langt betydeligere Stridigheder end dem, der for kort Tid siden herskede mellem disse tvende Magters Gesandter ved den høie Port. Det russiske Parti har, understøttet af Schadens første Minister, tiltraadt en Expedition til Herat, for atter at bringe de uafhængige Høvdinge i den østlige Deel af Khorassan under det persiske Scepter, ligesom den afdøde Schad for nogle Aar siden atter forenede den nordøstlige Deel af denne skjønne Provinds med det persiske Rige. Den hidtil endnu uafhængige Deel af Khorassan, hvis Hovedstad Herat tæller over 100,000 Jndvaanere, hører til Afghanstan, og dens Underkastelse aabner Veien fra Kaukasus til Jndien, For den engelske Gesandt, Herr Ellis, kunde det ikke længe blive en Hemmelighed, fra hvilken Side denne Expedition bragdes paa Bane; men han kunde ikke have havt nogen tilstrækkelig Grund til at hindre Udførelsen, da Herat tidligere hørte til Persien, hvis ikke Russerne havde tilkjendegivet den Hensigt, at understøtte Expeditionen og endog at lade en Deel høiere Officerer tage Deel deri. Det engelske Gesandtskabs directe Protest var derved tilstrækkeligt motiveret, og Herr Ellis forestillede Schaden at et saadant Foretagende vilde sprede hans Stridskræfter, og at sammes Øjemeed, at bane en Militair-Vej til Jndien, kun havde Jnteresse for Rusland.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Sverrig. Den nys udnævnte Statholder i Norge Grev Wedel-Jarlsberg, er vendt tilbage fra Badet i Toplitz og opholder sig efter de sidste Efterretninger i Stokholm.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Jndenlandske Efterretninger. Svendborg, den 27de September. J Eftermiddag Kl. 3 1/2 havde vi uventet den Lykke, at Dampskibet Mercurius med Deres Kongelige Høyheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde ombord, ankrede her i Havnen, dog kun en ganske kort Tid og uden at Herskaberne gik i Land. Alle Flag i Havnen bleve øjeblikkelig heisede; men iøvrigt maatte man beklage, at aldeles intet i det Øjeblik kunde foranstaltes, saasom Jngen havde Formodning om Deres Kongelige Høyheders Ankomst. Hs. Kongelige Højhed havde den Naade at meddele, at Høistsamme med Gemalinde befandt dem fuldkommen vel, og at Overfarten havde været særdeles gunstig. – Vejret fave riserede i Dag ligesom paa Hs. Kongelige Høyheds Fødselsdag, der her blev højtidelighodt af Borger korpset i Christiansminde og af de forsamlede Jndvaanere i Byen. Gjerningsmanden til det i Steenstrup hos Degnen Seirup begaaede Tyveri og Mordbrands-Attentat er da bleven opdaget og attraperet her i Svendborg. Det var en Pige, som Degnen kort forud af gyldige Grunde havde viist af Tjeneste hos sig. Hun forklarede først, at have af Hævn herfor anlagt Jlden, men strax derpaa siger hun, at have taget Jlden med, for at tænde Lys, og ved at skjæle maaskee væltet Træskoen, hvori den var, samt derefter glemt at tage den med sig, da hun havde staalet. Endeel af det Stiaalne fandtes hos hende, og hun tilstod iøvrigt Forbrydelsen.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Endeel Korn paa Marken staaer her paa Egnen endnu uhøstet, dog tegner Veiret sig godt idag til Høst.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Odense, den 30te September. – En i Gaarsavisen efterlyste Trompeter, fandtes samme Dag i Marienlunds Skov, og en Pistol ved Siden, hvormed han havde skudt sig selv. Han skal ved sidste Session, imod Betaling, have ladet sig leje som Stedfortræder for en Anden.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
En 22-aarig Pige i Tofte, Skambye Sogn, paa Sletten, var i Søndags indbudt til et Høstgilde der i Byen, men kunde af Mangel paa ordentlige Klæder ikke deeltage i denne Lystighed. Hun vilde nu drikke Sorgen bort, og lavede sig en Drik af 2 Pægle Brændeviin og 1 Pægl Mjød, denne Dosis drak hun, og gik derpaa i Seng, hvor hun om Morgenen fandtes død med Hovedet ud over Sengen. Den 30te Sep Helsingør, den 3die October. tember har 82, den 1ste October 20 og den 2den 17 Skibe clareret Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
J Ugen fra den 24de September til 1ste October have 248 fra Nordsøen og 150 fra Østersøen, eller tilsammen 398 Skibe clareret ved Øresunds Toldkammer, (hvoraf 12 blive at henføre til October Maaned). De ballastede Skibes Antal var 132 – alle, paa 3 nær, nordfra - de lastedes derimod 366. Jblandt de sidste indehavde 27 Sædevare, 52 Tømmer og Trælast, 8 Sild, 41 Salt, 29 Kul, 16 Jern, 8 Hør, 13 Hamp, 6 Rapsæd, 1 (fra Antwerpen til Helsingør) Sukker osv. Fra Jsland hjemkom til Kjøbenhavn 4 Skibe (deraf 1 den 1ste October) og 1 udgik fra Kbhvn, til St. Croix. Aarets 9 første Maaneder have ialt 9,647 Skibe passeret Sundet.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Fra en kyndig Landmand har Red. af Vejle Amts Avis modtaget følgende Underretning, dateret den 21de dennes, om dette Aars Avl, som dog nærmest indskrænke sig til Productionen i Omegnen af Veile: "Saavel her som paa Nordvest=Kanten af Jylland var Høe=Productionen 1/2 til 1/2 Deel mindre end ifjor, og Kløverens for det meste yderst ringe, hvorfor ogsaa her blev saaet og gjort Vikkehavre til Hs. - Da Ormene i de sidste milde Vintre ej bleve ødelagte, have samme havt skadelig Jndflydelse paa Vinter-Rapsen, hvis Afgrøde var kun lidet bedre end ifjor, og meget er i Foraaret ompløjet og besaaet tildeels med Sommer-Raps, som lover godt, men staaer endnu de fleste Steder grøn paa Roden.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Rugavlen var middelmaadig her og i Holsteen. Hveden er kortere og tyndere end sædvanlig og modner, som alt Korn i denne ufordeelagtige Sommer, sildig, saa at nogen Hvede saavelsom Byg og Havre, endnu staae uhøstede. Bygget er almindeligt meget godt og Havren taalelig, men Boghveden har lidt af Nattefrosten og er meget ureen. De, som have vovet at faae Vinterraps igjen, glæde dem ved kraftige, endnu ikke af Orm angrebne Planter, ligesom Kornets forsinkede Modenhed af Flere er benyttet til Rugsæden, og enkelte Rugmarker, f. Ex. paa Brandtberg, ere dækkede med yndigt Grønt. - Hørren er kort og Frøet opnaaede ikke fuldkommen Modenhed. – Kartoflerne love rigelig Afgrøde, men Toppen, er grøn endnu. - Havefrugterne ere temmelig gode, og findes enkelt stor og sluttet hvidkaal, men af Træfrugter bliver i Almindelighed næsten intet. Det er et sørgeligt Syn, ved daglig Regn og December Kulde at see paa Herremænds og Bønders Marker saameget høstet og endog uhøstet Korn otte Dage for Mikkelsdag, og det seer daarligt ud med Landmandens Haab, dersom Vejret efter Jevndognet ej bliver varmt og stadigt; men med dette Haab maae vi trøste os i disse mørke Dage, og ei for hastig indkjøre utjenligt Korn, thi det er en sørgelig Forretning at tærske raaden Halm. Selv paa N. V. Kysten af Jylland, hvor, formedelst den lettere Jordbund, Kornet modnes tidligere, var man endnu for otte Dage siden ikke ganske færdig med Høsten, og Bygget havde ved Stormen taget megen Skade. Fra Holsteen høres de samme Klager over vedholdende Regn, og man havde endnu den 11te September meget Korn ude. Dersom man er saa lykkelig her at faae Alting godt indbjerget, kan dette Aars Høst regnes for bedre end den sidste.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
- Den 25de om Natten indbragtes til Hjerting, pr. Varde, af Baadfører J. Jørgensen, P. L. Tarp og Matros H. H. Svarrer fra Fanøe, tvende engelske Matroser, som de nævnte Mænd traf paa udfor Skallingen, i en aaben Baad, næsten afmægtige og kun medhavende een Aare. Disse Matroser vare den 20de dennes afgaaede fra Londons Revier med Brigskibet "William & Henrey, ført af Capt. Frederie Foulstone af Stokton, baglastet og bestemt til Memel. Den 22de begyndte Skibet at blive læk, og da det ikke var muligt, uagtet den yderste Anstrengelse, at faae det lænds, besluttede Capitainen at gaae i Baadene med Mandskabet, for at bjerge Livet. Capitainen gik med sex Mand i den store Baad, og i den mindre kom de to Matroser. Forinden de forlode Skibet havde dette kastet sig om paa den ene Side og sank strax efter for deres Øjne, omtrent 30 danske Mile udenfor Blaavandshuk eller Graadyb. J Baadenne havde man kun medbragt nogle Gangklæder, en Octant, en lille Blikdaase, som indeholdt nogle Papirer, Skibet vedkommende. Det eneste de havde medbragt til at leve af var en lille Papiirspose med Sukker, der tilligemed Sovand var Alt hvad de havde opholdt Livet ved, indtil benævnte Mænd traf paa dem. Om den anden Baads Skjæbne vidste Matroserne Jntet, da de, fra den Tid de vare komne i deres Baad, hverken hørte eller saae dem meere. – Capt. Foulstone havde samme Morgen som Lækken var opdaget prajet et andet Skib, Briggen Lord John Russel, Capt. Ritchy, og forlangt Hjelp, dersom hans Skib skulde blive mere læk. Om Aftenen blev sat Lanterner ud som Signal, hvilket ogsaa blev besvaret fra Capt. Ritchys Skib, men dette fortsatte desuagtet sin Cours, uden at komme Capt. Foulstone til Hjelp.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Det Asyl for Smaabørn, som i dette Efteraar, vil blive oprettet i Aarhuus, vil naadigst blive bekostet og vedligeholdt af Hs. Kgl. Høyhed Prindsesse Caroline.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Kjøbenhavn, den 5te October. Løverdagen den 1ste October forsvarede Professor Theol. Mag. C. C. Scharling, sin i Anledning af Reformationsfesten for Doctorværdigheden i Theologien skrevne, Dissertation: de Paulo apostoloejusqve adversariis. De ordentlige Opponenter vare Professorerne Dr. Clausen og Dr. Hohlenberg. Af Auditoriet opponerede Prof. Theol. Engelstoft og Cand. Theol. Hermansen. Acten, som foregik i Regentskirken, varede fra Kl. 10-3 12.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Ved Gavebrev af 21de April 1797 har senere afdøde Kammerherreinde Charlotte Lillienskjold i Horsens skjænket denne Byes Fattigvæsen en Capital af 1600 Rd. i Panteobligationer, saaledes at Renterne af den halve Capital skulle af Jnspecteurerne for Fattigvæsenet gives til den deri Byen dengang værende Spindeskole til Arbejdsomheds Opmuntring og Ungdommens Sæders Forbedring, saa at, om der endog med Tiden skulde foregaae Forandring med Spindeskolen, Renterne af de 800 Rd. dog stedse skulde anvendes til Arbejdsomheds Udbredelse blandt de Fattige og den fattige Ungdoms Oplærelse i Arbeide og gode Sæder.). Renterne af de øvrige 800 Rd. skulle bortgives til værdige Trængende, saa) disse Renter tilflyde nu den i Horsens værende Arbeidsanstalt. ) disse Renter tilflyde nu den i Horsens værende Arbeidsanstalt. ledes at 8 nyde godt deraf, nemlig hver Renten af 100 Rd. Uddelelsen af disse Renter havde Giverinden forbeholdt sig for sin Levetid, men efter hendes Død uddeles de af Jnspecteurerne for Fattigvæsenet. Endvidere har samme Giverinde ved Gavebrev af 21de April 1834 forøget sidstnævnte Legat med en Capital af 500 Rbd. i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligationer, saa at Legatet til værdige Trængende kommer til at udgjøre 1300 Rbd. Naar Renterne af disse 500 Rbd., der ere tillagte 2 af hende indsatte Legatarier for deres Levetid, efter disses Død. blive disponible, skulle Renterne af hele Legat summen, 1300 Rbd., anvendes paa den Maade, som ved Gavebrevet af 21de April 1797 er bestemt, blot med den Forandring, at af de 8 Fattige, som deraf nyde godt, skulle 4 af de meest værdige og trængende tillægges hver 8 Rbd. aarlig og de øvrige 4 hver 5 Rbd. aarlig, eller, hvis Rentefoden nogensinde skulde forandres, da i Proportion derefter. Paa disse tvende Gavebreve er af Fattigcommissionen i Horsens ansøgt og under 13de September af Cancelliet ad mandatum meddeelt allerhøieste Confirmation.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Videnskabelig Uyhed. Vigtige Opdagelser med Hensyn til Electriciteten og dens Jndflydelse paa Chrystallers Dannelse, ere den 23de August blevne meddeelte den geologiske Section af den i Bristol forsamlede "British Association", af en i den literaire Verden hidtil ubekjendt Hr. Crofs, fra Omegnen af Taunton. J flere Aar har han gjort electriske Phænomener til Gjenstand for sine Studier, og især anstillet Forsøg og Jagttagelser over Jndflydelsen, af de electriske Kræfters langsomme, eensartede og vedholdende Jndvirkninger paa forskjellige Legemer. Hans Resultater ere virkelig overordentlige. Han gjorde Jndberetning over et Apparat, der i tolv Maaneder forblev i uafbrudt Virksomhed, og gjorde den beundringsværdige Angivelse, at ved denne fortsatte electriske Virksomheds Jndvirkning havde han ikke alene frembragt Kalcrystaller, men endog, i det han udsatte pulveriseret Flintensteen for denne Jndvirkning, udfundet, at der rundtom den positive Pol dannede sig Qvartserystaller, der dog ikke berørte Traaden. Af disse Crystallers Elementer dannede han senere Crystaller af Jernspaan ved den negative Pol, og nu har han daglig Dannelsen af Kobber, Tin- og Kalkerystaller for Øje. Crystaller af Arragonit dannedes af det i en Hule eller Kjelder, staaende Vand, der indeholdt en stor Deel kulsuur eller svovlsuur Kalk, i det Vandet udsattes for Jndvirkningen af et sædvanligt Vandbatteri – han bruger nemlig ingen Syre – i et Tidsrum af ni Dage. Det er umuligt at opregne Alt, hvad Hr. Cross indberettede; men denne hans Jndberetning satte alle Tilstedeværende i den største Forundring, og allermeest Dhrr. Busk land og Sidwich, samt flere Lærde. Han omtalte den saare betydningsfulde og sælsomme Kjendsgierning, at Lyset indvirker forstyrrende paa Crystallisationens Fremskriden, og at Batteriets Virksomhed, ifølge hans gjentagne Jagttagelser, er størst i Timerne mellem Kl. og 10 om Morgenen, og svagest i de samme Timer om Aftenen. Han fandt, at hverken barometriske, thermometriske eller andre ellers antagne Aarsager havde nogen Jndvirkning paa den sidste Omstændighed. Hr. Cross indbød dernæst alle tilstedeværende Lærde at tage hans, netop i Virksomhed værende Batterier og Dannelsen af de forskjellige Crystallisationer, af forskjellige Substantser, i Øiesyn, og sluttede med den Mening, at han ingenlunde tvivlede om, at han ved en saadan Efterligning af Naturens langsomme Proces, med Tiden vilde kunne frembringe nogle af Naturens sjeldneste og mærkeligste Producter.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Christen og Christine, Jdyl, og Balletten Valdemar.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
J Morgen Aften opføres: Socrates, original Tragvedie i 3 Acter af Hr. Professor og Ridder Øehlenschläger, Musikken. til 3die og 4de Act componeret af Hr. A. P. Berggreen. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 ½.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Reisende. Hidkomne den 1ste og 2den October: Assessor Juringius, Lieutenant Nordensværd, Landbruger Hakanson fra Malmøe, Kjøbmand Lund fra Skibe, Baron Løvenskjold fra Løvenborg, Seminarist Møller fra Knuthenborg, Landmand Michelsen fra Nyborg, Avlsfuldmægtig Maes, Lieutenant Klingspor, Handelsbetjent Oldenborg fra Kiel, Landmand Willadsen fra Ringsted, Cand. Theol. Wulff fra Mariboe, Fuldmægtig Hjorth, fra Herfølge, Kjøbmand Meyer fra Vordingborg, Particuliers, Grant, Bell, Applegard og Burgos fra Helsingøer, Handlende Pedersen fra Aarhuus, Kjøbmand Petersen fra Falster. Med Dampskibet Frederik den Sjette afgik den 3die October, Kjøbmændene Koch, Nolte, Grant og Minlos, Prof. Baruffi, Landmand Michelsen, Jfr. Rowand, Billedhuggen, Giegel, 5. Haandværkssvende.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 4de October 1836. Hamborg 2 M. - a vista 202. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12 1 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 90. Dito uden Renter i Sedler 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 1/2 a 103. Dito i Sedler 103 1/4 a 104. Norske Speciesedler 178 1/2. Svenske Sedler 49 a 49 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 73. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101 1 a 101 3/4 Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101 3/4. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 1 a 101 3/4.4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat. i Bco. 92 a 93. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank=Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 102 1/2 a 103.
Berlingske Tidende, 1836-10-05
Ved Tallotteriets 1440 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Officielle Avertissementer.