Jyske Efterretninger, 1776-02-09
Da vores allernaadigste Konge, som Fædernelandets mme Fader, altid søger sin Ære i at elske Landets Børn, være elsket af disse, saa har Hans Majestæt allernaadigst laget paa hans høye Fødselsfest at lade publicere en un 15. Januarii fastsat høytidelig og uforanderlig Anordunder Navn af Jndføds=Retten, hvorefter Adgang, Embeder i disse Riger og Lande allene forbeholdes det fødte Undersaatter, og dem, som derved lige agtes. denne vigtige Grund=Lov lyder Ord til andet, som selger: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge 1 til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst &c. Giøre alle vitterligt: At det har længe været Vor Beslutning, ved en Grund=Lov under visse og fornødne udtrykkelige Indskrænkninger at fastsætte, at alle Embeder i Vore Stater, Hof=Geistlige Militaire og Civile, af stor eller liden Betydenhed, ey kunne eller skulle gives til andre end indfødte Landets Børn, og dem, som dermed lige kan agtes; billigheden selv vil, at Landets Børn skal nyde Landets Brød, og Fordelene i Staten falde i dens Borgeres Lod. Alle Tiders Erfaring har og lært, at i et Land, hvor Ungdommens Opdragelse besørges, mangler aldrig duelige Folk, naar Regenten søger dem. Ogsaa kan Vi med Fornøyelse kalde for Tankerne Vores Fædernelands Historie, fordi den kan af alle Stænder fremvise Mænd, som have tient, æret og reddet Landet, og med den ædleste Beslutning til deres udødelige Berømmelse opofret sig for Kongerne vore Forfædre, til at herliggjøre eller handthæve deres Regimente. Derfor have og Kongerne ømmeligen elsket deres Folk, og igjen havt paa dets tillidsfulde Kierlighed de stærkeste Prøver, altid tilrede, naar de have været meest fornødne og Tiderne høist farlige. Alle disse Betragtninger have født og vedligeholdt hos Os det Forsæt, ved en høitidelig og uforanderlig Anordning at forsikre Landets Børn Landets Embeder. Thom endskiønt Staten har haft, og Vi endnu i Vores Tieneste have Fremmede, der med en priselig Nidkierhed have tient, og den Dag i Dag er, til Vores fulde Fornøielse, tiener Os og Staten, kan Vi dog ikke andet end følge billigheds, Kierligheds, ja Samvittigheds helligste Lov naar Vi, efterat have gjort, og videre at ville gjøre gode Anstalter til Vores egen Ungdoms Duelighed, nu i saa Landsfaderligt et Øiemeed byde og befale: 1) Det skal fra denne Lovs Dag af agtes som en nødvendig Egenskab til at faae i Vores Riger og Lande Embeder og Tienester, af hvad Navn nævnes kan, være sig ved Hoffet, eller i den geistlige civile og militaire Stand, at Personen er fød i Vore Stater, eller af saadanne indfødte Undersaatter, som paa Reiser eller for Vores Tienestes Skyld kunde være ude af Landet. Til den Ende skal alle Vore Collegier, eller hvo til Os Forestilling giøre om Embeders eller Tienesters Besættelse, ligesom og alle andre, der have Ret til at udnævne til nogen Tieneste i Staten, under Vores Unaade nøie agte paa, ikke at foreslaae andre end Danske, Norske og Holstener, eller hvem derved lige agtes, og i alle Beskikkelser, Breve og Bestallinger skal udtrykkeligen indføres, at Personen har de Egenskaber, som efter denne Vores uforanderlige Anordning ere fastsatte. 2) Lige ved Jndfødte skal agtes alle De, som d. 29. Ja nuarii 1776. allerede ere i Vores og Statens virkelige Tienester og Embeder, skiønt de ikke ere fødte i Vore Lande. 3) Lige ved Jndfødte skal videre agtes og ansees alle de af fremmed Fødsel, som allerede eie og besidde, eller herefter ved Arv, Giftermaal, Kiøb eller paa anden lovlig Maade komme i Besiddelse af Jordegods eller andre fast Eiendomme, i det mindste af 30000 Rdlrs. Værdie, vær re sig complette Sædegaarde i Danmark, Jern= eller andre Verker og Eiendomme i Norge, Jordegodse i Holsteen. samt Plantager paa Vores vestindiske Øer, eller og erhverve sig, i det mindste til 10000 Rdlrs. Værdie, Gaardeel ler Fabriker i Vores danske, norske og holsteenske Kiøbstæder, ligesom og Manufacturer og Fabriker paa Landet; hvor samme findes og tillades; Dog at disse Eiere ved lovgyldige Beviser klarligen gotgiøre, at Eiendommene ere dem selv, saavidt denne Sum angaaer, tilhørende. 4) Lige ved Jndfødte skal fremdeles agtes de Fremmede, som boesætte sig, og blive her i Landet, og ved rene og gyldig Beviser legge for Dagen, at de eie og have staaende i Vore Compagnier eller anden Vox. Rigers Handel 20000 Rdlr. 5) Lige ved Jndfødte skal endelig agtes: (a) De Lærere, som fra fremmede Stæder kunne indkaldes til Vores Universitet i Kiel, til St. Petri Kirke i Kiøbenhavn, til Missionen i Tranqvebar eller og til de i Vore Stater værende reformerte. Menigheder, samt b) De fremmede Fabriqueurer, Konstnere og Mestere, som til et og andet nyt Anlæg eller Jndretning kunne i Vore Stater behøves. (el Hvervinger vedblive, som hidtil; De sig ved Tapperhed i Vores Tieneste udmærkende Underoffice. rer og Soldater forbeholde Vi Os at belønne, 6) Alle Fremmede, som efter ovenstaaende 2. 3. 4 og 5. Artikle skal agtes og ansees lige ved Jndfødte, og nu ere i Vores Lande eller i Vores Tieneste, have inden er Aar fra denne Anordnings Bekiendtgjørelse at indkomme, til Vores Danske Cancellie med deres allerunderdanigste Ansøgning, at dem Naturalisations=Brev maae forundes saafremt de allerede ikke have det, hvilket og for disse gratis skal udstedes. Alle de, som ikke iagttage eller giøre dette, blive af Os uden Forandring at ansee, som de, der selv have udelukt sig fra den Adgang til Embeder, Vi her havde tiltænkt dem.