JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Torsdagen den 7de April, dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, lader Enkefrue, Etatsraadinde Schønheyder, i sin iboende Gaard paa Restved Kiøbstads Kiøbmagergade, ved offentlig Auction bortsælge endeel Løsøre og Effecter, bestaaende af Sophaer, Borde, Stole, Skabe, Speile, Senge, nogle Sengklæder, Kiøkkentøi af Kobber og Jern, en stor Kobberkiedel, en Deel Trætøi, Reoler og Skriverpulte, 2 Jern Bielæggerovne, en Kareth, en Vienervogn, 2 holsteenske Vogne, 2 Arbeidsvogne, Plouge, Harver, Seletøier, Ridetøier, en Kane med hvidt Biørneskinds Teppe og Klokker, en Seilbaad med Tilbehør, en Hest, 5 Køer, nogle Mistænkevinduer, Hauge bænke, Haugestole og Haugeredskaber, en Korn-Rensemaskine, og en Korntønde m.v. Hvilket herved bekiendtgiøres. Onsdagen den 23de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder, ifølge derom skeet Begiæring af Taarnholms Eier, paa benævnte Hovedgaard Taarnholm, ved offentlig Auction bortsolgt 17 Stkr. Jernkakkelovne, bestaaende for størstedelen af gode to og tre Etages Vindovne, men ogsaa af nogle enkelte Bielæggerovne. Kakkelovnene forevises paa Forlangende forinden Auctionen af Forvalter Copmann paa Taarnholm, Dette bekiendtgiøres herved til behagelig Underretning for Lysthavende. Birch. Slagelse den 10de Marts 1836.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Formedelst Forandring af Besætning ved Philipsdahl, lader Jnspekteur Fraas ved Auction bortsælge i Augerup Mølle, Tirsdagen den 22de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, nogle Heste, cirka 30 Stkr. Køer, Qvier og unge Tyre, tildeels af forædlet Race, samt nogle Vogne, Plove og en Extirpator. Vederhæftige Kiøbere gives Kredit til Mortensdag, og det Gude. solgte Qvæg kan blive fodret til Mai.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Løverdagen den 26de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, ved offentlig Auction, som afholdes i Fauerboe Kroe, Jagten paa Alkestrup og Egemarke Hovedgaarde og Godser, opbudt til Bortforpagtning under eet, for Tidsrummet fra 1ste Mai d. A. til 1ste Mai 1840.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Byefoged- og Birke-Komptoiret i Nyekiøbing i Sielland, den 3die Marts 1836. Bang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Urtetroe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Alle Sorter udmærket godt og nyt Urtefrøe udsælges saavel i større som i mindre Partier til nedsatte Priser hos N. Lassen paa Bredegade i Slagelse. Urtefrøe af alle Sorter, frisk og godt, og da det er af min egen Avl, saa indestaaes for dets Godhed, er at bekomme større eller mindre Partier til meget billige Priser hos Slagelse den 9de Marts 1836. N. P. Øland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
En Boutiqveindretning, bestaaende af en Disk med Skuffe og Reoler, og et Klædeskab, er tilkiøbs for billig Priis. Avisexpeditonen giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Viinhandel. At jeg fører et vel assorteret Lager af røde og hvide Vine, Spiritusser, saasom Lafitte, St. Julien, Margeaux, Medoe, gl. fransk Viin, Graves, Rhinskviin, Madeira, Feres, gl. Portviin, Champagne, gl. Cognac, Charente-Cognac, gl. Rom, Genever med flere Sorter, samt at mine røde Bordeaux Vine ikke udsælges paa Boutteiller førend de have været aftappede i flere Maaneder, giver jeg mig den Friehed at bekiendtgjøre. Slagelse den 12te Marts 1836. H. H. Schou. Holmegaards Teglværk ved Fensmark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Kalkbrændningen af Faxøe Kalksteen er for iaar begyndt og vedbliver fremdeles 2 Gange maanedlig. Bestillinger bedes adresserede til Værket pr. Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Priserne ved Værket ere: Steenkalk, frie for Caltinger . . . 11 Mk. pr. Td. Meelkalk . . . Almindelige gule Muursteen, 7 Rbd. pr. 1000 Stkr. Brøndsteen. . . . . . . . . . . . 9 Slusesteen. . . . . . . . . . . 9 – Krybbesteen. . . . . . . . . . . . 5 - 100 Par Store Gulvfliser, 10 Tom. i – 6 – Stkr. Mindre dito . . . . . . . . . . . . 3 – 3 Mk. pr. 100 Stkr. Hele røde Tagsteen. . . . . . 24 – pr. 1000 Stkr. Kiøbere i større Partier kunne vente nogen Rabat. Transport kan efter Omstændighederne billigt besørges fra Værket. Den 5te Marts 1836. En duelig og paalidelig Bødkersvend kan strax erholde Arbeide, naar han melder sig hos Bødkeren paa Waldbyegaard ved Slagelse. Havre uden Skal eller Hylster. Avena nuda eller den nogne Grynhavre har Undertegnede til Salg for 3 Mk. pr. Pd. Den lader til at trives godt hos os og synes at være meget anbefalende saavel til Havregryn som til Fodring, da en Skieppe af den indeholder en Vægt af 22 a 23 Pd. Dyrket i middelmaadig Jord og tyndt udsaaet (1 Pd. paa 200 Alen) har jeg i 2 Aar havt et Udbytte af over 24 Fold. Næsbyeholm pr. Ringsted. N. Hansen, Gartner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-19
Hvid blød Sæbe, som er meget drøiere og vasker hvidere og bedre end grøn Olie Sæbe, bekommes til 4 Rbd. pr. 2 Td. og 15 s. pr. Pd. hos Slagelse den 5te Marts 1836. H. H. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 22de Aarg. Allian, No. 24. eller: HenFlagelse Ageblad. Badsaanet af Mastag. Visdag Bastholm Tøykt og forlagt af Vores Maanera Tirsdagen den 22. Marts 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Hertug Paul Wilhelm af Würtemberg. Det er fortræffeligt naar fyrstelige Personer, som ikke ere Regenter, da disses Stilling paalægger dem vigtigere Bestiæftigelser, enten give sig af med de skiønne Konster eller lægge Vind paa Naturens og Menneskelivets Studium; eftersom deres Otium og deres Kaar tillade dem, at anvende mere Flid og Omkostninger derpaa end det i Almindelighed kan være private Personer forundet. Jntet kan især være gavnligere og lærerigere for dem, end at foretage sig Reiser i videnskabelige Formaal, eller i det mindste lade dannede Mænd reise paa deres Bekostning. Vor Tidsalder har tre saadanne Fyrster at opvise, som have udmærket sig ved Reiser i fierne Lande til en stor Hæder for dem selv og til en betydelig Udvidelse af de menneskelige Kundskaber; saaledes Hertug Bernhard af Sachsen Weimar ved sin Reise til de forenede Stater, Prins Maximilian af Neuvied, denne fortrinlige Naturkyndige ved sine Reiser i det Jndre af Brasilien og af Nordamerika, og endelig omtalte Hertug Paul af Würtemberg, som i Aarene 182224 foretog en Reise i det Jndre af Nordamerika, over hvilken udkom i Fior hos Cotta i Tubingen en Beskrivelse, 394 Sider stor i Octav.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Det er interessant at læse Reisebeskrivelser af fyrstelige Personer, da man lagttager i dem den behagelige Sindsroe, stille Alvor og fine Galanterie, hvortil Hoflivet vænner dem, og da de tillige ere opløftede over Jndflydelsen af de mange smaae Passioner og Forstemmelser, som de lavere Stillinger i Livet fremkalde og medføre. Hertugen tilbragte to Maaneder, fra den 18de October til den 18de December, paa Overfarten fra Hamborg til Nye-Orleans, paa den ubehageligste og meest stormende Aarstid; denne lange og kiedelige Tid søgte han at udfylde med at anstille Jagttagelser over Veirliget og over Havets Fiske. (Den som forstaaer sig paa at observere Naturen og Mennesker kieder sig aldrig, er aldrig alene, Skaberen har deponeret en uudtømmelig Tankerigdom i de af ham frembragte Værker, og det kommer alene an paa at Menneskets Aand kan blive i den Grad opvakt, at den formaaer at opfange den).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Den mærkværdige Lysning i Havet, som Vestindiefarerne observere under forskiellige Forhold af Temperaturen og Strømmene, viste sig først for ham under den 48 NB., dog ikke med den Glands, hvori han siden saae den i de sydligere Regioner. Det bølgende Hav havde endnu ikke den klare og næsten brændende Lysning, som er egen for de tropiske Have; derimod saaes flere enkelte og klart ly seende stiernedannede Legemer, som endnu længe funklede i det dybe Hav, efterat Figurene selv have unddraget sig fra Blikket. Disse store lysende Punkter kunne selv en føie Tid bemærkes i det Vand, som Bølgerne skylle op paa Dækket. Denne Lysning i Havet forandrer sig ikke alene efter de forskiellige Egne i Havet, men selv efter Aarstidens og Veirligets Beskaffenhed. Dette Purpurskiær var stærkest i Tordenveir, og Forfatteren forsikkrer, at han aldrig har seet Havet i en saa brændende Glands, som under vedholdende Lynildsslag, da Skibet syntes ligesom at svømme i en Lysmasse. (Oversætteren har engang med Beundring betragtet en saadan Lysning i Havet, ved i en Baad at passere Lille Belt; med ethvert Aareslag udbredte sig som en Jld over Bølgerne.) - Med samme Jnteresse betragtede Forfatteren de flyvende Fiske, som hævede sig op over Bølgerne, og imellem faldt ned paa Dækket, og de besynderlige Meduser (et Slags Mol lusker) som kom drivende ned af den mægtige Golfstrøm i store Masser; man seer dem paa den høie Søe i roeligt og varmt Veir (at undersøge disse utallige forunderlige Skabningers Bygning, er een af de interessanteste Beskieftigelser, for den som skal længe opholde sig paa Havet. Den berømte franske Reisende og Naturkyndige Orbigny, som ikke forlænge siden er kommen tilbage fra Brasilien, har gjort en interessant Observation. Han har bemærtet, at nogle Arter af disse Bløddyr komme først oppaa Havets Overflade naar Solen er nyelig gaaet ned, andre naar det er blevet temmelig dunkelt og atter andre midt om Natten naar det sidste Skiær af Solen er forsvundet; disse Dyr maa derfor leve i en vis Lysnings Tilstand nede i Havet, som er passende for dem. Naar Solen gaaer ned og det bliver mørkere nede i Havet, saa stige de op paa Overfladen, ligesom Lysningen der kan svare til den, hvori de leve om Dagen under Havet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Forfatteren kom nu til Mundingen af den uhyre Missisippiflod; her forandrede Vandets Farve sig saa pludseligt, at Fordelen af Skibet syntes at svømme i guult Vand, medens at Bagdelen af det syntes at svømme i sort. Vandet i denne Flod er paa alle Aarets Tider plumret og guulagtigt, og stikker meget af imod Havvandets mørke Farve. Denne Flod har heri og ved sine Oversvømmelser og Afsætninger af en frugtbar Leerjord, megen Lighed med Nilen. - Forfatteren seilede nu op af Floden til Nye Orleans, og beskjeftigede sig med at betragte de Dyr og Planter, som opholde sig paa Flodbredden, og især Krokodillerne (Alligatorer). - Nye-Orleans ligger midt imellem Moradser og har derfor en overmaade usund Beliggenhed; men som er ganske fortræffelig for Handelen; da Missisippi og dens mægtige Bifloder bringe til den alle det indre Nordamerikas Produkter, ligesom ogsaa de kostbareste Ladninger fra Udlandet blive tilførte til denne Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Denne overordentlige Handel har gjort Nye=Orleans til een af de rigeste Stæder i Amerika, og den vilde blive ligesaa folkerig som Nye=Vork, naar ikke den gule Feber bortrev aarlig mange Tusinde af Jndvaanerne. Den største Deel af Beboerne bestaaer af franske og spanske Kreoler, hvis Tænkemaade og Væsen staaer i en paafaldende Kontrast mod de nordamerikanske Jndvaanere, hvilke nedstamme fra Englændere eller Tydskere, og som udmærke sig ved renere Sæder. Nye=Orleans er maaskee den eneste Stad i Unionen, hvor Musik, Dands, Jagt og alle Slags Lystigheder finde Sted om Søndagen til den største Ærgrelse for de engelsk amerikanske Presbyterianer, hvilke aldeles ikke kunne finde sig i nogen Lystighed om Søndagen, og som ofte lade opslaae under de franske Theater-Plakater andre engelske Sedler, paa hvilke de med Bibelsteder, bevise Søndagens Hellighed, og anmeldte gudelige Sammenkomster til om Aftenen. Jmidlertid udjevner igien Handelsinteressen disse Forskielligheder, i Tænkemaaden, naar dette Forbindelsesmiddel manglede, saa vilde det blive umueligt længe at vedligeholde Roe og Fred i en Folkemængde, som er sammensat af Franskmænd, Spanier, Portugisere, Jrlændere, Englændere og Tydskere, foruden Jndianene, Negere, Mulatter og alleslags Blandinger. I Henseende til Sproget er Nye=Orleans et fandt Babel; thi man hører her alle Slags Sprog tale saavel blande de kultiverede, som de raae Folkeklasser. Marts Maaned er Staden meest opfyldt af Mennesker, og paa denne Aarets Tid bydes Produkter til Salg fra alle Jordens Deele, Dampskibe komme og gaae i hundredviis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Da Aarstiden ikke var passende til at foretage en Reise til den nordlige Missisippi=Dal, saa foretog Hertugen i Januar en Søereise fra Nye-Orleans til den spanske Øe Kuba; hvor et blidere Klima og en skiønnere Natur ventede paa ham. Men det var en uroelig Tid i politisk Henseende; thi Spanien laae i Krig med sine Kolonier, dog var Kuba bleven Moderlandet troe. Men der fandt en usikker Tilstand Sted paa Øen, da man ikke ret vidste hvo der skulde befale og hvo adlyde; Mord vare hyppige, saavel i Hovedstaden Havanna, som i Omegnen, og Staden la Regla, som ligger ligeover for Havanna, var et Tilflugtsted for Søerøvere; men da Hertugen fik Tilladelse af Gouvernementet til at bereise Øen i alle Retninger, og nød en særdeles Beskyttelse, saa kunde han uhindret overlade sig til sine botaniske og geographiske Undersøgelser; hvorved han giorde mange Opdagelser, som han nærmere vil bekendtgiøre. Siden han var der er en stor botanisk Have bleven anlagt i Havanna. Denne Stad interesserede Forfatteren meget. Der gives mange gamle og mærkværdige Bygninger, saaledes Kathedralkirken, som blev bygget i Begyndelsen, af det 16de Sekulum, og er opført i en stor og ædel Stiil, i denne gjemmes de jordiske Levninger af Christoval Colon, (Kolumbus) Amerikas Opdager. og tillige de Lænker hvormed Utaknemmeligheden belønnede ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
J Marts seilede Hertugen tilbage til Nye-Orleans, hvor han forberedede sig til sin besværlige Reise til den indre nordvestlige Deel af Amerika Det kommende Foraar oplivede den indslumrede Natur, og han havde nu, som Planteelsker, en overflødig Leilighed til at sammenligne Forskielligheden Naturens Frembringelser under to forskiellige Klimater. Han seilede derpaa op af den kiæmpemæssige Missisippiflod, som paa denne Tid af Aaret besidder en uhyre Vandrigdom og gik i Land paa forskiellige Steder for at overlade sig til sine naturhistoriske Forskninger. Af alle de Natursyn, som der viste sig for ham, var intet mere paafaldende en Synet af den mægtig Ohloflods Forbindelse med Missisippi, og Betragtningen af disse to uhyrVandmassers Forening; dette Sted vil engang blive til een af de vigtigste Egne paa vor Klode og den rigeste Kilde til historiske Begivenheder. Var denne Egn ikke saa lav og moradsig og saameget udsat for Oversvømmelser, saa var en Stad for længesiden bleven der anlagt. Der hvor disse Floder foren sig, er Ohios Vandmasse klar og roelig, af et grønagtigt Udseende og kommer flydende igiennem ældgamle Skove. Missisipiflodens Bølger derimod vælte sig frem med den største Hurtighed og dens Vand er af en askegraae Farve. Efterat Floderne have forenet sig, flyder Vandet imellem store sumpige Skove. Ved Forbindelsen af begge Floder, opstaaer en stor Bevægelse i Vandet og danner Mal strømme paa mange Steder, og det oprørte Vand bortriver ofte store Stykker af Flodbredden paa et Sted, for at føre dem hen til et andet. Som man seiler høiere op af Missisippi, bliver den endnu vildere, den fører mange udgaaede Træer og mange løvfulde med sig, som den ofte afsætter paa Flodbredden, hvor de opdynge sig, forvikles i hinanden og hvorpaa utallige Fartøier forlise naar det er Høivande; Floden er ogsaa opfyldt med utallige Øer ofte temmelig store og begroede med tætte Skove de have et meget smukt Udseende. Seilladsen paa denne uhyre Flod er riig saavel paa de skiønnest Natursyn, som paa de største Farer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Da Hs. Høihed ankom til Staden St. Louis saa erholdt han af det amerikanske Peltsværks=Kompagnie i denne Stad de kraftfuldeste Understøttelser til at seile op af den store Missouriflod, som fra Vesten af falder i Missisipp, for at bereise det vilde og udyrkede Land mod Vesten. I St. Louis traf han nogle Pontowatomi-Jndianere og nogle Osager, som vare komne dertil for at underhandle med den amerikanske General Clarke, da Regieringen beflitter sig for at udsone de Jndfødte med de Jndvandrede og tilstaaer dem en fuldkommen Jagtfriehed. Osagerne udgiøre endnu en mægtig Nation og holdes for at være de stærkeste og muskuløseste Jndvaanere i de vestlige Egne. Denne Nation, ligesom alle de øvrige Vilde ere fordeelte i mange Stammer, hvilke ødelægge hinanden i en uafladelig Krig om deres Jagtdistrikter. Da Hertugen seilede op af Missourifloden, ankom han efterhaanden til de Egne hvor Jndianerne leve endnu i deres vilde Tilstand, hvorhen Europæerne, som bestandig trænge længere frem mod Vesten, endnu ikke have nedsat sig, hvor vilde Bison Oxer græsse paa umaadelige store Sletter og som Osagerne forfølge til Hest og dræbe med deres Pile. Staden Franklin, som ligger langt hen mod Vesten, har 1000 Jndvaanere. Efterhaanden som man kommer aldeles bort fra de europæiske Stablissementer, faaer man først Landet at see i sin eiendommelige Skikkelse, beboet af vilde Urnationer og opfyldte af talrige Dyr af alle Klasser. Hertugen, naaede til de Kanzas Opholdsted, et Folk, som nu lever i Fred med de Hvide. Deres Anfører hedte Warkantzerre. Han havde en Sammenkomst med denne Stammes Høvdinger, som medkraftfuld Stemmetilraate ham Ordet Hau, der er et Udtryk af Venskab; de hilsede ham med Fredspiber, og de sagde til ham at de betragtede ham som en Broder til de store Høvdinger paa hiin Side af den store Søe mod Østen, hvilke ere mægtigere end alle Høvdinger for de røde Folk og ligesaa mægtige som den store Fader for de lange Knive. Efterat have besøgt mange vilde Stammer, seilede Hertugen ned af Missisipifloden, tilbage til Nye=Orleans og afreiste derfra med Briggen Smyrna til Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Konstantinopel skrives under 24de Februar, at man der seer med største Forventning Udfaldet imøde af Rustningerne i de engelske Havne. Man begynder at føle Bekymring for en Krig, da Tyrkiet kunde let blive Skuepladsen derfor, og det saa meget mere som ogsaa krigerigske Efterretninger indløbe fra Norden. Den russiske Flaade i det sorte Havs Havne er seilklar paa første Vink, og i Bessarabien skulle de russiske Tropper formeres i et utroeligt Antal. Jkke heller seer det ud som vi levede i Fred, thi Udrustningerne for Flaaden som for Armeen paadrives med største Jver. - Kommer det til Krig, saa kan ogsaa Paschaen af Ægypten snakke et Ord med, thi hans Landmagt bestaaer af 100,400 Mand, hvoraf 27,700 Mand ligge i Ægypten, 6500 Md. i de sydlige Nillande, Sennar og Kordofan, 47,200 Md. i Syrien, 6500 Md. paa Kandia og 12900 i Arabien, desuden et irregulairt Korps af 15,450 Ryttere, som især bestaar af krigerigske Beduiner. Flaaden er godt eqviperet og bestaar af 12 Orlogskibe, hvoraf de 8 paa 110 Kanoner, 5 Fregatter, og med de mindre Krigskibe ialt 36 Paschaen giør endnu ikke Mine til at misbruge sin Magt; men han kappes med Sultanen i at disciplinere sin Armee og sin Flaade paa europæisk Viis, at hæve Landets Fabriker og at vække hos Ægypterne Smagen for andre Landes Produkter. - Hvormeget det russiske Riges indvortes Styrke tiltager, sees bedst af Beretningerne om Folkemængdens uhyre Tilvæxt, som meget godt kan for hvert Aar anslaaes til en Million og derover. Man har har nu først faaet Beretningerne om de Døde og Fødte i Aaret 1831; men i dette Aar bleve alene blandt den græske Kirkes Tilhængere fødte 1,908,678 Børn, imedens kun 1,292,998 Mennesker døde: af disse vare 948 blevne over 100 Aar gamle, hvoraf nogle levede langt over dette Aarstal, En blev endog 150 Aar gammel. – Fra St. Petersborg berettes, at Efterretningen om Krakaus Okkupation af de allierede Magters Tropper har foranlediget en Vexling af Noter imellem Frankeriges og Englands Ge fandte og det russiske Kabinet; men denne Gienstand kan ikke blive af nogen stor politisk Vigtighed; desuden har Østerrige ligesom paataget sig Hovedrollen ved denne Sag, saa at disse Forhandlinger ville vel ikke føre til noget. Det Rygte, at Lord Durham vil, siden Hr. Milbanks Ankomst, forlade denne Residents og vende tilbage til England, har siden tabt sig. Men hvad saa England har isinde, saa er man her beredet paa alle muelige Tilfælde. - Fra Berlin berettes, at den russiske Keiserinde har havt en sausse couche, og har nogen Tid været uppasselig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Keiseren siges at ville til Foraaret foretage en Reise ind i sit Rige. Den franske Ambassadeur Hr. von Barante skal være meget vel tilfreds i St. Petersborg han behandles med megen Udmærkelse, hvortil hans behagelige Komportement bidrager. Ogsaa Lord Durham bliver gjerne seet og er yndet af Keiseren Udrustningerne i de russiske Havne skulle ikke være større end sædvanligt. J Krakau er det nu blevet fuldkomment roeligt. Staden og Distriktet er renset; de polske Flygtninge bringes derfra paa Sideveie igiennem de østerrigske Stater til Triest. Den politiske Fanatisme og Afsindighed gik saa vidt hos disse Ulykkelige, at man har fundet Medailler hos dem hvorpaa billedet af en Monark sees, som bliver giennemboret af en Polakker og falder død til Jorden, med den Jndskrift: Friehed eller Døden. Men vi lever i Fanatismens Tidsalder, den politiske eller den religiøse; den sunde Menneskeforstand har lagt sig for en Tid til at slumre, og det ene taabelige Kiævlerie og Galskab følger ovenpaa det andet. Fra Zürich høres under 10de Marts, at i Dielstorf have den 8de om Eftermiddagen imellem Kl. 2-4, henimod 600 Mennesker forsamlet sig under aaben Himmel for at høre paa tre nye Propheter; tillige bleve smaae Traktater og enkelte Blade uddeelte. Den ene af disse Propheter er en vis Aeschmann, en Møllers Søn fra Klotin; den anden en Huni fra Horzen, og den tredie en Smed Rothenberger, fød i Hessen, den sidste løber omkring i hele Landet og giør Qvalm, især med Giendøberie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
J Jura Egnen forefalde de forargeligste Optrin, Katholikerne er i fuld Opstand mod Protestanterne, og de forskiellige Religionspartier berede sig til den blodigste Kamp med hinanden; hvert Religionspartie paastaae det for Ret og fordømmer det modsatte som Kiættere. Den bernske Regiering har seet sig nødsaget til at afsende mange Tropper til disse Egne, J Kanton Schwyz hersker ligeledes den største Tvist imellem Katholikerne og Protestanterne; jo mere disses Sværmerie og Jntolerance tiltager, destomere Modstand prøve de fra Katholikernes Side, destomere gaaer den sande Kristendom til Grunde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Jfølge den Berliner Kirketidende tager Forfølgelsen mod de evangeliske Kristne i Zellerdal i Tyrolen bestandigt meere til og bliver ligesaa systematisk foretaget, som i Reformationstiden i Spanien og i Jtalien. De blive trykkede og mishandlede i alle deres Forhold, de nyefødte Børn blive, uden at Forældrene ere tilstæde derved, døbte af romerske Geistlige i Kirken, og Børnene maae i det 8de eller 9de Aar gaae til Skrifte og Altergang. Hvo som giver en evangelisk Kristen Dagløn bliver belagt med Ban; de Evangeliske maae ikke blive begravede paa Kirkegaarden, men paa Marken eller i Skoven, og ledsages derhen af en Retsbetient med sin Hund. Man søger at sætte en Skræk i disse fattige Folk ved at true alle Evangeliske med at forjage dem fra deres Hiemsted; men de blive deres Overbeviisning troe, føre en retskaffen Vandel og forvente, fulde af Længsel, at nogen vil tage sig af dem i deres sørgelige Forfatning. Saaledes behandle de Kristne hinanden, som Hedningene fordum behandlede de Kristne i Forfølgelsernes Periode. Det er den før gelige Virkning af at de Kristne forkiættre hinanden; naar ville de lære at at beflitte sig fornemmelig paa at leve efter Jesu Bud og at bære over med hinandens forskiellige Religionsmeninger?) – J Genf har den katholske Geistlighed holdet et Jubilæum med al muelig sandselig Pomp for at blende Almuen. Præsten Vuarin takkede offentlig Gud i Kirken for den katholske Geistligheds Seier i Kanton Argau, en katholsk Pige blev Altergang forbudt indtil hun hørte op at arbeide hos en reformeert Skrædder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-22
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 17de Marts. Som man erfarer, er Linieskibet "Skiold, paa 84 Kanoner bestemt til i Sommer at foretage et Krydstog paa 2 Maaneder.