JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Redacteuren af Bladet, Lollandsposten lærer os i No 36, at det er enhver Undersaats Pligt at rette sig efter de bestaaende Love, og derfor skal Postmesteren i Hillerød, ligesaavel som enhver anden Postmester i Danmark, udhænge Charterne (sic.) og naar og hvor dette ikke skeer ere de Corresponderende berettigede til at klage. Hvad dette første om Undersaatternes Pligter angaaer, da har Anmelderen af disse Linier lært dette i det forrige Seculum af Pontoppidans store Forklaring og af Guldbergs endnu større aabenbarede Theologie. Hvad derimod Postmesterens Pligter i Danmark angaaer, da maae han i Henseende til Karternes Udhængelse gjøre nogen modificerende Jndsigelse. J Postmesterens Jnstruxion 11 8 staaer meget rigtig, at de ankomne Karter en halv Time efter Postens Ankomst skulle opslaaes paa Tavlen, som skal hænge i 2 Timer udenfor Postcontoiret i Forstuen, eller et saadant Sted, hvor de Corresponderende kunne have saadan Lysning til at eftersee om Breve til dem med Posten ere ankomne. Dersom nu Postmesterens Forstue er saa mørk at man ikke kan see i den, eller som flere Stæder er Tilfældet, at Postmesteren slet ingen Forstue har – saa ville de Corresponderende forgiæves klage over Postmesterens Forsømmelse af Udhængningen især naar Karterne, som Praxis desuden er i de mindre Stæder, havde ligget i 2 Timer til Eftersyn paa Postmesterens Bord i Contoiret eller han paa Forlangende med Beredvillighed havde fremviist dem. Redacteurens Snak i denne Materie, er saaledes overflødig, og hverken til Nytte eller Belærelse. J de mindre Kiøbstæder, hvortil de fleste heri Stiftet kunne henregnes, har Postmesteren ofte ondt nok for at faae Tag over Hovedet, naar han ikke kan eller vil kjøbe Huus og maae derfor ofte tage til Takke med simpel dyrt leiet Leilighed, endog uden Forstue. Men maaskee Redacteuren, af Lollandsposten, ved saaledes at indskærpe Postmesterne deres Pligter, ligesom og ved sit ypperlige Forslag om beskikkede Litzenbrødre, har det Meed paa sit Blads Vegne at insinuere sig hos Generalpostdirectionen &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Bekjendtgjørelser. Da Størstedelen af de Arbeider nu ere samlede, hvormed Byens og Omegnens Damer saa beredvilligen ere komne vor Opfordring imøde for ogsaa saaledes at bidrage en Skjærv med til de nødlidende Landsmænds Understøttelse, saa have vi troet at forekomme et almindeligt Ønske og endydermeere bidrage til at fremme Hensigtens Opnaaelse, ved, som og paa andre Steder er skeet, at aabne en Udstilling af samme. Denne Udstilling, der er tilgængelig for Alle, vil finde Sted anden Paaskedag, Mandagen den 8de April og Onsdagen den 10de f. M. om Formiddagen fra Kl. 11-1 og om Eftermiddagen fra Kl. 36 imod Erlæggelse af 1 Mk. for en Familie (Mand, Kone og Børn), 6 s. for en enkelt Person og for Børn det Halve. For udenbyes Boende, som ikke have Leilighed til paa de nævnte Dage at tage Udstillingen i Øiesyn, vil Adgang i det ommeldte Tidsløb (1-10 April) staae aaben til enhver Tid og Eftermiddagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Directionen for Assembleerne i Nykjøbing den 31 Marts 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Til Fordeel for de Vandlidte er allerede indleveret 170 Stkr. forskjellige Slags Dame-Arbeider, hvilke offentligen udstilles paa Raadstuen i Maribo fra Søndagen den 31te Marts til Onsdagen den 3die April, begge inclusive; hver af Dagene fra Kl. 11 og Formiddagen til Kl. 5, om Eftermiddagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
For Adgangen til Udstillingen betaler enhver Person 8 s., som tilfalde de Vandlidte. Til Lodtrækningen af bemeldte Arbeider kunne Lodsedler a 2 Mk. for det Første faaes ved Udstillingen og derefter paa Amtstuen i Maribo. Hvor Lodtrækningen vil skee, samt hvor Lodsedler erholdes i Stiftets øvrige Kjøbstæder, bliver nærmere bekjendtgjort. Mariboe den 30te Marts 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Fredagen den 5te April 1839, til Benefice for Hr. Holm, Troldqvinden Sidonia", Skuespil i 5 Acter, og en Epilog, fremsiges af Hr. Holm. Christian Ehlers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Skipper N. C. Stylsvig afgaaer til Kjøbenhavn 3die Paaske Dag og medtager Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
J afgangne Kjøbmand Donatus Borellas Enkes Fallitbo, bliver en Skiftesamling afholdt paa mit Contoir, Tirsdagen den 16de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved det vil blive taget under Overveielse, om et Forslag til Forlig af en Sag Boet har med en af Creditorerne, om en formeentlig urigtig Fordring, kan være at antage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Bye- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 27de Marts Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Auction. Løverdagen den 6te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 bliver i Nykiøbing Hospital om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction bortsolgt circa 50 Tønder Hvede 110 Tønder Rug, 520 Tønder Byg, 68 Tønder Havre og 37 Tønder graae Ærter. Conditionerne erfares hos Forstander Grønbek. Nyekiøbing Auctions=Contoir d. 23 Martz 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-31
De, som maatte have Noget at fordre i følgende Døds boer her i Byen, nemlig: 1. Efter forhenværende Veipiqueur Peter Holmstrøm, og 2. Efter Kludesamler Rasmus Andersens Enke, Karen Catrine Horck; indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Nyekiøbing paa Falster, den 25de Marts 1839. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Lollands Falsters Elisk, Tidende. No 58. Tirsdagen den 2 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Udenlandske Nyheder. England. Efter flere langvarige Debatter, der varede en heel Uge, har Underhuset endelig bestemt sig til at forkaste Villiers Motion mod Kornlovene med 342 Stemmer mod 195, og en lignende. Skjæbne havde Lord Broughams Motion i Overhuset, hvor 7 Stemmer erklærede sig for en Forandring i Kornlovene, men 61 mod den. Da Debatterne kun indeholde en Gjentagelse af tidligere Yttringer, kan man ikke andet end undre sig over Parlamentets Taalmodighed og Udholdenhed, dog er det ikke i alle Sager at Parlamentet viser disse Egenskaber, og saaledes er Humes Andragende om en Udvidelse af Reformbillen, og navnlig en mere udvidet Valgret, uagtet dens Vigtighed, behandlet af et meget ringe Antal Parlamentsmedlemmer, hvilket og nu anføres som et Beviis paa hvor utilbøielig det nærværende Parlament er til at foretage Reformer, skjøndt Nationen ønsker dem. - Forholdene i Canada ere for Tiden dem, der meget beskjæftige den offentlige Opmærksomhed, og uagtet man i Almindelighed hører, at det vil lykkes Regjeringen at forhindre Udbruddet af en Krig, saa indseer man dog at Stemningen i de nordamericanske Fristaters Grændseprovindser ingenlunde er gunstig for England, og at Fredens Vedligeholdelse meget er afhængig af tilfældige Omstændigheder. Staten Maine udruster for Øieblikket en Armee paa 10,000 Mand. For Canadas Rolighed vilde det virke meget forstyrrende og Krigen udbrød mellem England og Fristaterne, da man i saa Fald letteligen kan indsee, at Landet vil blive given til Priis for et fuldkomment Anarkie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Frankrig. Endnu er intet Ministerium blef ven antaget af Kongen, og saaledes er Opmærksomheden fremdeles spændt paa Udfaldet af denne mærkelige Krisis. Marschal Soult skal vel, som der almindeligt paastaaes, have faaet et Ministerium samlet, men Kongen erklærede, at han, forinden han bestemte sig, nødvendigviis maatte tale med enhver af de nye Ministre, hvilket disse dog afsloge, da de kun vilde underhandle med Kongen ved Conseilspræsidenten. Kongen forlangte et bestemt Program af Ministeriet, og mod Forventning erholdt han og dette og føie Tid, men Programmet behagede ham ikke, og Ministrene bleve ikke antagne. Oppositionsbladene paastaae at det ligefra Begyndelsen ikke var Kongens Alvor med Antagelsen af det af Marschal Soult foreslaaede Ministerium og at han kun har indladt sig med det for at vinde Tid. Herer saaledes en viid Mark for Gisninger og Bladene benytte den til at bearbeide Folket efter deres Anskuelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Belgien. Endelig har Deputeretkammeret endt dets langvarige Debatter og med 58 Stemmer mod 42 bemyndiget Kongen til at underskrive Londoner Conferencens Beslutning af 23 Januar. Under selve Afstemningen søgte Gendebien, skjøndt forgiæves, at fremkalde et for Luxemburg og Limburg gunstigt Resultalt og, da Udfaldet af Afstemningen var bleven bekjendt, erklærede han skriftlig at han fratraadte som Deputeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Fædrelandet. Efter i de sidste 9 Aar - hedder det i Veile, Avis - kun at have været hjemsøgte af et Par ubetydelige Jldsvaader, bleve vi i Løverdags Morges Kl. 4 1/2 satte i Skræk ved et pludseligt Brandraab. Jlden var denne Gang af alvorligere Natur, den var udbrudt paa Fiskergaden i et Pakhuus, der eies af Kjøbmand og Ridder af Dannebrogen Bartram Hansen, og som indeholdt, foruden endeel Colonialvarer, 800 Tdr. Boghvede og paa det øverste Loft c. 50 Pd. Krudt. Ved Naboens Barn, der tilfældigviis var gaaet udenfor Døren, blev Jlden opdaget, og da dets Pleiefader derefter gjorde Alarm, rasede Jlden frygteligt (hvad man af Virkningen siden erfarede i det Jndre af den lukkede Bygning; uden al Tvivl havde det alt brændt længe, men var ikke kommet til Udbrud af Mangel paa tilstrækkelig Luft. Det snart tililende Brandcorps arbeidede ufortrødent; men det gjaldt her, først at fjerne den Fare, som Krudtet medførte. Da fremtraadte fire uforsagte unge Mænd, J. C. With, Hansen, Philipsen og C. Eriksen, af løb op ad en Stige og brøde gjennem Taget. De tvende Førstnævnte udbragte Krudtet i de af Varme og Damp ryggende Poser og Fjerdinger. Brand korpset, hvis Orden og Raskhed fortjener Publikums varmeste Paaskjønnelse, fik nu efter et Par Timers Forløb Bugt med Jlden, som fra Grunden af havde naaet det tredie og øverste Loft, saa alle Trappegange afbrændte og det Jndre blev ganske forkullet. Da Jngen Aftenen i Forveien havde været i Pakhuset med Lys eller Lygte, saa er der stor Sandsynlighed for, at Jlden var paasat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Forleden Nat er hos en Kjøbmand i Aarhuus gjort et betydeligt Jndbrudstyveri i hans Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Jfølge Aarhuus Avis er der bortstiaalet 3000 Rbd. Sedler og nogle 100 Specier. Gierningsmanden er opdaget og allerede bragt til Bekjendelse. Det er Meierieforpagteren paa en nærliggende Herregaard, som i sin Pengeforlegenhed havde grebet til dette fortvivlede Middel, for at redde sig ud af een Ulykke og derved bragt sig ind i en endnu langt større. Da der var stærk Mistanke til ham, især fordi han Dagen efter Tyveriet havde udbetalt store Pengesummer, og nogle Dage iforveien havde villet laane Penge der i Byen, blev han arresteret, og allerede Dagen efter, i det andet Forhør, bekjendte han sin Forbrydelse, samt angav, hvor han havde skjult de endnu tilbageværende Penge, nemlig paa Loftet bag en Skorsteen, hvor de rigtig fandtes. Nogle faa Dage iforveien var han bleven skilt fra sin Kone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
J Jyllandsposten har St. St. Blicher atter yttret sin Bedrøvelse over det Resultat, hvortil Stænderforsamlingerne ere komne med Hensyn til Spørgsmaalet og almindelig Værnepligt. J Roeskilde – siger han – er vel Jntelligentsen for stærk til at troe paa, at nogen Fare fra Udlandet truer, vor Selvstændighed, og inden man samles igjen deroppe ved den (Viborger) Sø, der leverer de lækre Brasen, kunde det hænde, at vi fik fremmede Fiskere ind. Det er en Mærkelighed: den producerende Stand har sine Repræsentanter i Raadet, den Handlende sine, endogsaa den Lærende har nogle, men Krigstanden har Jngen. Er dette ikke som et Tegn paa: at alle Stænderne tilsammen skulle være een Krigerstand, naar der er Krig paafærde? J de Tider, da Dansken kjendte og brugte sine Kræfter, da heed det ved Spydklappet paa Skjoldet, ved Budstikkens Løb, ved Bannens Blus: Mand af Huus!" men derfor lodes dem eiheller deres Huse øde. – Nu klappe de Rige og Fornemme til Dands, til Engelskdands – der maaskee kan endes med Polskdands.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Ledige Embeder. Præste-Embedet ved Vartou eller Helligaands Hospital i Kjøbenhavn 700 Rbd. Skovfogedtjenesten i Drage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Befordringer og Afgang. Præsten ved Vartou. Hospital i Kjøbenhavn, Professor N. G. Wolf, beskikket til Sognepræst for Helliggeistes Menighed sammesteds; Sognepræst for Kornerup og Svogerslev Menigheder i Sjællands Stift, J. C. Jensen, til Sognepræst for Rorup og Glim Menigheder i samme Stift; Districtschirurg i Vordingborg Districtschirurgicat, Regimentschirurg C. A. Heyde, efter Ansøgning, i Naade entlediget med Pension; Cand. juris S. F.C. Neholm og B. M. Christensen beskikkede til Procuratorer ved alle Over- og Underretter i Danmark, Høiestert alene undtagen; Cand. theol. og Overlærer ved Søe-Etatens Drengeskole, J. F. Topsøe, til 3die Catechet ved Bremer holms Menighed i Kjøbenhavn; der er meddeelt Candidaterne i Lovkyndigheden, J. E. A. Carstens, H. S. Feddersen, P. L. Kracht, C. H. Storjohan, J. B. Dethlesen, N. Dohms, E. J. Rathjen og A. F. Neuber Bestalling som Underretsadvocater, de 4 første i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, de 4 sidste tillige i Hertugdømmet Lauenborg; 2den Assistent i Revisionscontoiret ved Tallottoet i Kjøbenhavn, Krigsassessor S. N. Dresing, udnævnt til 1ste Assistent samt tillige til Litteralforvalter; 4de Assistent L. P. Bagger, til 2den; 5te Assistent, J. A. Møller, til 3die; 6te Assistent, H. L. T. Schubart, til 4de, 7de Assistent, A. Østergaard, til 5te; 8de Assistent, A. C. Hvid, til 6te, 1ste Jnterims-Assistent, Capitain ved Kjøbenhavns borgerlige Infanterie, H. D. Liebenberg, til 7de Assistent, og 2den Jnterims-Assistent, Exam. juris A. J. Secher, til 8de Assistent i bemeldte Revisionscontoir, samtlige fra 1ste Febr. d. A. at regne; N. F. B. Schested til Stamhuset Broholm udnævnt til Jægermester; Forstrandidat, W. C. Grotrian, udnævnt til Skovfoged i Vester-Treya under Gottorff Amt, Grændsecontrolleur i Dannau, Krigsassessor C. F. Paysen, beskikket til Toldcontrolleur i Lütjenburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Vi kunde endnu ønske, at flere Uordner og Tid, Helbred og Pengespildende Skikke blandt Almuen kunde hæves; endskjøndt vi ei indsee, hvorlunde det kunde skee, med mindre enhver Huusfader i Kjøbstaden og paa Landet vilde forene dem derom, hvilket vel neppe er tænkeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Til Uordenerne hører, at Tjenestefolkene - især af Mandkjønnet, ansee Rætterne og Søndagene for deres egne, i hvilke de have Ret til at foretage sig hvad de ville; De gaae derfor paa disse Tider, uden Tilladelse, bort fra deres Hjem; de søge Spilleselskaber i Kjøbstæderne om Søndagen og paa Landet om Aftenen, ofte og Rætterne med; Men desværre, der ere Huusbonder, som heri selv foregaae dem med slet Exempel; ogsaa vel nogle, som finde deres Fordeel derved. De nerfarne falde derved ofte i Hænderne paa udlærte Spillere, som berøve dem Alt, hvad de eie; og man har Exempler paa: at det har ført til Fortvivlelse og Selvmord; men hvad det næsten altid fører til, er Armod; og siden – for at bøde paa denne - Tyverier. (
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Blandt de slemme Skikke regne vi, at man ved Bryllupper, ja endog ved Barnedaab, bringer mange - undertiden flere hundrede – Menneskeer sammen, og holder for den Gilde, Dands a., i 2 a 3 Dage. De Rige kunne vel uden Savn gjøre dette, men de Fattige ville ei staae tilbage, og manger Mand er ved at holde flere saadanne Gilder, gaaet til Grunde. Gaardmænd have maattet gaae fra Gaarden, og Huusmænd kastet sig i Armene paa Fattigvæsenet. Unge og gamle sætte deres Helbred til, og, naar dertil kommer, at enkelte Pralhalse sætte deres Ære i at give store Gaver til Spillemanden, – ofte 4 a 5 Mk. for een Nat; og ved Spot tvinge Andre, der ønskede at være mere sparsommelige, til at være dem lige i Ødselhed. Hvad skal da deraf komme andet, end almindelig Armod? At saadan Spot og Tvang har fundet Sted, vil en Sognefoged, om fornødent gjøres selv bevidne. hidtil have vi talet Alvor, vi friskes endnu til at spøge lidt, og spørge hver enkelt Sognefoged, om han veed, hvad Diatribe, hvad Factat, hvad nottorisk og hvad Jnseratbetyder, samt om han kjender noget til Molbechs Ordbog, Vi kunne neppe vente os af Mængden af dem noget andet Svar paa disse vore Spørgsmaal, end Nei. Med dette vort Spøg have vi imidlertid dog den veel meente Hensigt: at minde Concipister om i de Concepter, disse skrive i Andres Navn, og som undertegnes af Andre, ei at bruge Udtryk, som de Undertegnede ei forstaae. Og med Hensyn til Sognefogderne - ikke for at bebreide dem at de et forstaae det – men for at advare dem, at de ei i Fremtiden, underskrive noget Document, hvori endog kun et eneste Ord findes, som de ei forstaae. - Desværre, heri har Bonden ikke sjelden feilet, og har maattet bøde derfor, og er derved tillige gjort stedse meere mistroisk mod de andre Stænder. – Nu betegne vel hine Ord intet Saadant, som enten er fornærmeligt eller skadeligt, men de kunde dog have været saadanne, og da havde de, hvis Navne vare underskrevne, maattet staae til Ansvar derfor. Forresten bevidne vi Concipisten vor Agtelse for den - naar vi undtage det uforskyldte Navn af Modstander, som han giver os – humane Tone, hvori han har skrevet, og forsikkre vi, at, hvis det havde været stillet mindre humant, da havde vi aldeles ikke agtet derpaa; men anseet den Under(?) See ogsaa Sognefogdens Opfordring i Bondevenen. retning, vi paa Øvrighedens Opfordring alt have givet, for aldeles tilstrækkelig. Skrevet den 7de Marts 1839. J. L. Fog. Elers Kock. Giessing. Classen. H. Stampe. Vinding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Bekjendtgjørelser. J Continuation af Avertissementet og Udstillingen af de Arbeider, der af Byens og Omegnens Damer ere tilsendte undertegnede Direction for at realiseres til Fordeel for de Vandlidte, bekjendtgjøres det herved: at denne Udstilling til de forhen nævnte Tider finder Sted paa Latinskolens Solennitetssal, samt at Realisationsmaaden er bestemt til en Bortlodning, der vil finde Sted ved en Assemblee, som afholdes paa Gjæstgivergaarden her i Byen Søndagen den 14 dennes om Aftenen Kl. 6, og hvori Enhver, der har taget Lodsedler til Lotteriet, kan deeltage. Lodsedler faaes forinden hos Exam. jur. Bergenhammer for1 Mk. 8 s. Stykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Directionen for Assembleerne Nykjøbing, den 2 April 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Onsdagen den 3die April: Galningen, Lystspil i 3 Acter. - Fredagen den 5te April, til Benefice for Hr. Holm. Troldqvinden Sidonia", Skuespil i 3 Acter, og en Epilog, fremsiges af Hr. Holm. - Søndagen den 7de April: Henrik den 5tes Ungdom, Lystspil i 3 Acter. Christian Ehlers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Skuespil i Stubbekjøbing. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Tirsdagen den 9de April En Hytte og hans Hjerte." Lystspil i 3 Acter og Nei, Vaudeville i 1 Act. Forestillingen gives i det dramatiske Selskabs Theaterlocale. Aabnes Kl. 6. Begyndelsen og Chr. Ehlers. skeer præcise Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Auction. Løverdagen den 6te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 bliver i Nykiøbing Hospital om antageligt Bud skeer, ved offentlig Auction bortsolgt circa 30 Tønder Hvede, 110 Tønder Rug, 520 Tønder Byg, 68 Tønder Havre og 37 Tønder graae Ærter. Conditionerne erfares hos Forstander Grønbek. Nyekiøbing Auctions=Contoir d. 23 Martz 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-02
De, som maatte have Noget at fordre i følgende Døds boer her i Byen, nemlig: 1. Efter forhenværende Veipiqueur Peter Holmstrøm, og 2. Efter Kludesamler Rasmus Andersens Enke, Karen Catrine Horck; indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Nyekiøbing paa Falster, d. 25 Marts 1839. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Falsters og ar Lollands at an af Ho 7 mar Skif Tiende. No 59. Fredagen den 3 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Frankrig. Uagtet tre Uger nu ere forløbne siden det moleske Ministerium resignerede, er dog endnu intet nyt Ministerium dannet, og der er heller ikke Udsigt til at noget snart vil komme istand. Grunden til at denne Krisis varer saa længe, tilskrive de uafhængige Blade næsten eenstemmigen Kongen, der ikke vil opgive sin tidligere Stilling, i hvilken han aldeles styrede Kabinettet efter sin Villie, medens derimod nu Nationen ved Deputeretkammeret har modsat sig denne uconstitutionelle Fremfærd. Enigheden blandt den af saa mange politiske Nuancer sammensatte Coalition, troede man i Førstningen ikke vilde vare meget længe, og skjøndt denne Formodning vel og vil vise sig rigtig naar de egentlige Stridspørgsmaale komme under Debattering, synes den dog endnu at være enig i ikke at taale noget uparlamentarisk Ministerium. Da Deputeretkammeret skulde samles den 26de f. M.,men en saadan Samling ikke kan finde Sted uden et Ministerium, formoder man at det vil blive pro regeret endnu i nogen Tid, men hvem der skal contrasignere den Ordonants, hvorved dette skeer, er meget vist, da Mole bestemt skal have nægtet at ville gjøre det; imidlertid indeholder dog Moriteuren af 25de f. M. den fornødne Ordonants, men hvem der har consigneret den, omtales ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Spanien. Her er atter Alt bleven stille, og det gode Forhold mellem Maroto og Prætendenten vedvarer endnu, men fra Cabrera har man endnu ikke faaet nogen Efterretning, saa at det er vist, hvilket Parti han vil tage. J Madrid vinder det Rygte stedse meere Tiltroe, at en fredelig Overeenskomst mellem Don Carlos og Dronningen forberedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Hannover. De Efterretninger, man have herfra, gaae næsten alle ud paa Meddelelser om at de forskjellige Valgcollegier nægte at foretage nye Valg, og Forsvarerne af Forfatningen af 1833 vinde stedse flere Tilhængere. J Frankfurt begynder man at frygte for at en længere Vedvaren af de tvivlsomme Forhold her i Landet letteligen kunne virke skadende for det monarkiske Princip i Tydskland, og man skal derfor være betænkt paa at underkaste Forholdenne en nøiagtig Prøvelse, imidlertid ere dog Meningerne meget deelte blandt Forbundets Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-04-05
Fædrelandet. Dagen meddeler fra Stege følgende: For nogle Aar siden blev en Skippers Fartøi lagt under Beslag af Toldvæsenet. Jngen tvivlede om, (saaledes hedder det i en Afhandling og Eeden af Hr. Provst Smith i Stege, indført i Sjællandsposten No. 25),at der var begaaet Toldsvig, men uagtet al mulig Undersøgelse kunde intet opdages. Eder bleve aflagte i Mængde, og Skipperen frigivet; men nu anlagde han Sag mod Toldvæsenet, der baade ved Under- og Overretten tilpligtedes at betale ham en betydelig Erstatning for Skibets Arrest m.v. Skipperen seilede nu hjem, og skjøndt Høiesteret endnu ikke havde dømt, ansaae man Sagen som endt. Men nu paa eengang vaagner den igjen. Er det den guddommelige Gjengieldelsestime, eller er det at tilskrive Sagførerens Snildhed, Nok - man er færd med at opdage et heelt Complot af Meenedere, hvis Lod bliver Tugtshuusstraf d. c. Sønderbrydelse af deres hele jordiske Velfærd. Det er nu Gienstanden for mange Samtaler, snart ynker, man de Skyldige; hvoriblandt skal være en heel Bondesamilie, snart undres man over Opdagelsen og er spændt paa Sagens Udfald. Men Enden paa alle de Samtaler, Jndsenderen har hørt baade i dannede og udannede Menneskers Kredse, er altid denne: Desværre Eeden bliver misbrugt saa ofte Kjøbmændene og Skibs-Rederne i Gesle og Carlsham have fulgt de stockholmske Kjøbmænds Exempel og indgivet Petitioner og Ophævelsen af Øresunds Told. (Aftonbl.)¬