JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Det kan ikke være de fleste af dette Blads Læsere ubekjendt, at Hr. Justitsraad Stenfeldt, har af det Kongel. danske Landhuusholdnings=Selskab modtaget dets første Guldmedaille for et, med Hensyn til Agerdyrkningens Fremme, forfattet Forslag til et velordnet Land=Politie, og at dette Forslag, tilligemed Censorernes Vota, er indsendt til det Kongel. danske Cancellie, ventelig i den Hensigt at bevirke en ny Politie-Lov, overen stemmende med Forslaget og LandhuusholdningsSelskabets derved gjorte bemærkninger. Omendskjønt dette Forslag vist nok omhyggeligen vil blive drøvtet og reengjort, før det forelægges Hans Majestæt, har dog Jndsenderen troet, at et Gran fra en gammel Landmand, henlagt til Afbenyttelse i Undersøgelsens Vægtskaal, vilde, om det endog skulde ansees aldeles ubrugbart og overflødigt, dog i det ringeste ikke opvække nogens Utilfredshed. At Politie-Øvrighederne paa Landet, saaledes som Sagerne nu staae, mangle den fornødne Assistence til at overholde Politie=Lovene, er en Sandhed, som ingen kan nægte; men blot ved de foreslagne ridende Politiebetjente, 2 eller fleere, i Forhold til Jurisdictionernes Størrelse, vil Mangelen uden Tvivl tilstrækkelig afhielpes, især naar Sognefogderne vælges, eller i det ringeste til Amtmandens Valg foreslaaes af Politiemesteren, og ikke, som nu undertiden skeer, af andre uvedkommende Personer; samt naar de tillige forsynes med tydelige og fuldstændige Jnstruxioner. Skeer dette, da indsees ikke, hvorfor det lille Danmark store Antal af Embedmænd skulde forøges ved Districts Fogder, hvis Lønning, i Forening med det, der udfordres til de ridende Politiebetjente, vil blive et ikke ubetydeligt og vist nok alt for trykkende Paalæg paa Landmanden, især naar der tages Hensyn til, at disse Embedsmænd ventelig, ligesom alle Andre, skulde i Embedsager nyde fri Befordring, Brevtransporter og deslige. En af de meest trykkende Byrder for Landmanden ere de saakaldte fri Reiser, der nærme sig til et haardt, ubestemt Hoverie. At forøge det er neppe forsvarligt og vil for Landvæsenet have de skadeligste Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Hvad Procesmaaden i Politie- og Justitssager angaaer, da er denne ved de seenere Anordninger saaledes indrettet, at Districts-Fogdernes Assistence i saa Henseende synes unødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Vist nok forekommer det Jndsenderen besynderligt, at der i et heelt Amt, som ofte indeholder fire og flere Jurisdictioner, ikkun er en eneste Forligelses-Commission; at denne som oftest holdes i en Kjøbstæd, hvor Brændeviin er Sielen i Alt, og forestaaes ene af Amtmændene, som paa disse Forretninger synes at opofre for meget af deres kostbare Tid. Mon det ikke var hensigtsmæssigere og med de gamle Loves Aand meere overeenstemmende, at Sognepræsterne tillige med Sognefogderne, eller en anden duelig Mand i hvert Sognedistrict, bleve ansatte som Forligelses commissairer, En saa kristelig og hæderlig Forretning vilde vel neppe nogen retskaffen Almues lærer finde byrdefuld, eller upassende med hans Embeds Stilling? Naar Forligelsesvæsenet blev deelt mellem saa mange, vilde Forretningerne for hver især blive ubetydelige. Hvad Markfred angaaer, da formeener Forfatteren, at det ikke er nok, at der gives Landmanden Midler i Hænde, hvorved han kan sikkre sin Eiendom, men der bør sørges for, at han ikke, ved at anvende dem, staaer Fare for at komme i saa uvenskabeligt Forhold med Andre, at han heller undlader at anvende de ham givne Midler og taalmodigen taaler Forurettelsen, o. s.v., desaarsag han foreslaaer: "at det skulde være, "Enhver tilladt, ligesaavel som den Fornærmede, at paatale, naar nogen gjorde Ufred, og Politiet, skulde, er officio, søge at komme paa Spor derefter og da paatale det. Bøderne skulde da ikke tilfalde den Fornærmede, men Fattigvæsenet og Angiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Hvorledes Nogen, der har mindste Følelse, af Manddom, skulde frygte for det uvenskabelige Forhold, han kunde komme i med sine Naboer, fordi han anvender de ham ved Statens Love givne Midler, til at sikkre sin Eiendom, kan Jndsenderen ikke fatte. Man maatte jo da ogsaa frygte for, selv at opdage eller paatale enhver anden privat Fornærmelse. - Den, der fornærmer mig forsætlig, bør afholdes derfra ved Fasthed og Alvor. Slige Handlinger begaaes enten af Egennytte, eller i Affect, og naar jeg ikke selv, ved foregaaende Forseelser, har givet Anledning dertil, da har jeg aldrig erfaret, at den Revsede har hadet mig, fordi jeg søgte mit Forsvar ved lovlige Midler; thi hvor fordærvet den menneskelige Tænkemaade end er, føler dog selve Skurken Agtelse for Retfærdighed. Fornærmer nogen mig af Forseelse, da foreholder jeg ham hans Feil og maaskee tillige revser ham lemfeldig; derved opvækkes hans Eftertanke, og, ved gjentagen Erfaring om min Fasthed, vover et saadant Menneskee ikke let at komme mig for nær. Mig synes denne Fremgangsmaade ret godt ladet sig forene med de nugieldende Love for Markfred; og det var sørgeligt, om Politiebetjente, og lumpne Angivere skulde gjøre mig det vanskeligt, eller umueligt, uden at elndere Lovene, at vise Skaansel og Ædelmodighed, hvor jeg fandt den anvendelig. Jeg siger: eludere, thi hvad var lettere, end at foregive, at det optagne Kreatur gik der med min Tilladelse? Dog, da skulde vel dette Foregivende berigtiges ved et Politieforhør og maaskee tilsidst afgjøres ved Eed? Nei, Sligt vil vor vise Regjering vist aldrig bifalde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Nu et Par Ord om Angiverne: Lovgiveren, skulde ved en lumpen Belønning søge at forlede svage og egennyttige Mennesker til at blive de nedrigste Skurker, ikke allene ved en i sig selv rigtig Angivelse, men endog maaskee ved at indliste den ene Mands Kreature paa den andens Jorder, for at hente Fordeel ved disse og lignende Bedragerier, Politiet, Kan dette, uden handelseviis, bedre end jeg selv opdage Ufred, Kund dets Agtpaagivenhed ikke bringes til at vakle? Mon den frygtsomme og lumske Eier, som søgte at skiule sig under Politiets Kappe, ei af hans agt paagivende Naboe skulde blive opdaget? Mon Venskabs Masker da skulde være istand til at dække ham for den fortjente Foragt og det rimelige Had, slig en ædel Opførsel fortjente? Nei, Lad Lovene aldrig forlede Folk til Nedrigheder eller foreskrive Bestemmelser, som enhver kan undvige, naar han vil, Lad os derimod handle aabeninst, mandigen og broderligen med vore Medmennesker. Vi skulle da vist meget sjelden blive forfulgte med Had og Efterstræbelser. En enkelt Skurk møder man vel undertiden paa Livets Bane. Af ham maa man ikke lade sig skræmme, men man vandre frem uforstyrret; derved, og ved intet andet Mid deel, vil han enten ophøre at forfølge os, eller hans Anfald ville i det ringeste blive meget (Fortsættes.) svækkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Svar, i Anledning af det i Kjøbenhavns Skilderie No. 7 og 8 d. A. fremsatte Spørgsmaal: Er Underviisning i Landsbyeskoler, om Agerdyrkning, gavnlig eller ikke."(Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Forfatteren af det i No. 7 og 8 opkastede Spørgsmaal, har anført sine bemærkninger over de for min Paastand fremførte Grunde, som ikkun spørgsmaalsviis vare fremsatte for derved at indlade Sagen til Kyndigeres Dom, og det forekom mig, at Meningerne ikke let vilde blive deelte, saalænge vi blive staaende ved Begrebet om Underviisning. Fra dette Standpunkt bliver min Overbeviisning urokkelig i Henseende til min Paastand, at theoretisk Underviisning i Agerdyrkning er for Skoledrengen ikke allene ikke gavnlig, men endog skadelig. Derimod bliver Sagen af en ganske anden Natur, naar Spørgsmaalet ikke er om Underviisning i Agerdyrkning, som et særskilt Underviisningsfag, men blot om en enkelt passende almeen nyttig Bogs Læsning, som meddeler en praktisk Veiledning til et velindrettet Agerbrug, og at en saadan Bog til Afvexling kunde bruges i Skolerne til Læse- og Forstandsøvelser. Et saadant Forslag vilde neppe møde nogen grundet Modsigelse; thi hvorfor skulde denne Bog ikke med sand Nytte kunne bruges i Forening med andre Læsebøger i Skolerne? Dette tilstaaet, kunde vi derfor dog ikke sige, at Ungdommen i Skolerne undervises i Agerdyrkning; men Drengen varder allene bekiendt med en Bog, som i Tiden for Manden kan blive brugbar og veiledende, ligesom den og paa denne Maade vilde vorde almindelig udbredt og læst af den Klasse, for hvilken den nærmest er bestemt. Heller ikke kunde man troe, at Forfatteren, ved det opkastede Spørgsmaal, blot meente en occonomisk Bogs Læsning; thi til at udtømme Begrebet om Undervisning, udfordres noget mere, end en almeennyttig Bogs Læsning. Man kunde da med samme Grund sige, at der i Almueskoler undervises i Physik, Astronomie, Botanik &c., fordi de forskjellige Læsebøger, som bruges, berøre disse og flere Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Indenlandske Efterretninger. De Deputerede for Finantserne have under 12te d. M. udstedt følgende Bekjendtgjørelse: "Hans Majestæt Kongen har under 26de forrige Maaned, paa vor allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst resolveret saaledes: "Vi bemyndige allernaadigst Vore Deputerede for Finantserne, tilat foranstalte det Fornødne til Jnddragelsen af den endnu i Omløb værende Skillemynt paa Skilling forhenværende Dansk Courant eller 1/2 Rigsbankskilling." J Overeensstemmelse hermed blive bemeldte til 1 Skilling Dansk Courant stemplede Kobberpenge, der nu giælde for 2 Rigsbankskilling, indløste, i Kjøbenhavn ved Nationalbanken, og i Provindserne ved Amtstuerne, naar Jhændehaverne af bemeldte Skillemynt indlevere den paa benævnte Steder inden dette Aars Udgang, fra hvilken Tid den ansees som aldeles sat ud af Circulation."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Gaarden No. 206 paa Kongens Nytorv er solgt ved Auction til Frue General-Krigscommissairinde Lange for 30,000 Rbdlr. Sølv. J Aaret 1803 blev en paa samme Grund staaende gammel Gaard, der blev nedbrudt for at give Plads for den nærværende, betalt med 27,000 Rdlr. D. C. eller omtrent 40,000 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Det eneste Slags Aandsarbeider, som her tillands nogenlunde lønnes tilbørligen, ere dramatiske Værker, der opføres; thi en Aftens Jndtægt, naar Stykket vinder bifald, og Salget deraf, naar det er trykt, kan dog altid anslaaes til 1000 Rbdlr. Dette er en uhyre Betaling i Sammenligning med hvad andre originale Arbeider kaste af sig; thi i Almindelighed faaer man neppe Papiir og Trykkerlønnen betalt. Men selv denne høie Æresløn for opførte dramatiske Arbeider, er intet, naar man henseer til, hvad Digtere faae i andre Lande, hvor man ikke har een, men mange Skuepladse at tye til. Saaledes forbeholdt Müllner sig, da han tilbød det Berliner Theater sit nye Sørgespil, die Albaneserin, en fem Aarig Fordeel, paa samme Maade, som Grillenparzer fik den i Wien, og Kongen af Preussen lod ham, som Forskud, foreløbigen anvise 200 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Udtog af et Brev fra Middelfart, af 19de Maji d. A. Du veed, at den skjønne Eiendom Billeshauge skal ved sidste Auction bortsælges den 3die Juni førstkommende. Der er ved de foregaaende Auctioner intet Bud gjort, uagtet anden Panthaver har erklæret, at ville lade en Deel af sit Tilgodehavende blive henstaaende uopsagt i fem Aar, ja endog tilbuden, at sætte 16,000 Rbdlr. r. S., mod 4 PC. Rente, paa første Prioritet, dersom de foregaaende Panthavere, som have tilgode 16,000 Rbdlr. Sølv, skulle forlange samme udbetalte, og det saaledes, at denne Summa kunde afbetales med 500 Rbdlr. r. S. aarlig. Man maa virkeligen undres over, at paa disse Vilkaar intet Bud er skeet paa en saadan Eiendom, hvortil der hører en Korntiende af 200 Tønder Byg aarligen, imod en ringe Afgivt; hvortil haves 20 Huse med tilhørende Jord; hvortil ydes 1400 Arbeidsdage; der har en ypperlig Borggaard med 2de Fløie, som ved murede Piller og Jernlænker er adskilt fra Ladegaarden, hvilken for 3 Aar siden af ny er opført; hvortil hører en velanlagt Hauge, paa 20 Tdr. Land, med mange og gode Frugttræer, samt en Lystskov, der indeholder mere end 600 Favne Brænde, som ligger nær ved Stranden og i Nærheden af Middelfart og Fridericia, til hvilke begge, saavel som til det lille Belt, med de derigjennem seilende Skibe, haves Udsigt fra Bygningen og Haugen, og det saa meget mere, som dertil skal henhøre over 200 Tdr. Land gode Jorder, i hvis Midte Bygningerne ligge. Rendsborg, den 23 Maji 1820. Vi have havt skjønne Sommerdage i denne Maaned og de have bragt os Overflødighed paa Græs og Have Texter. Sæden paa vore Agre staaer ogsaa næsten overalt ypperligen, og vi kunne gjøre os Haab om en velsignet Høst. Men da Skibsfarten til Udlandet for det meste standser, saa finde Landmandens Producter ikke saa god Afsætning, som det var at ønske. En naturlig følge heraf er, at Jordegodsernes Priis falder, og det samme er ligeledes Tilfældet med Husene i Kjøbstæderne, og især med Lyststederne, som nu maae sælges for det Halve af hvad de have kostet før. - J disse Dage er vor meget agtede og virksomme Toldforvalter, Justitsraad Esmarch, afgaaet ved Døden. Da han beklædte et godt Embede, saa ville rimeligviis mange Supplicantere melde sig dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Skrivelse fra Holsteen. Directionen for Badeindretningen i Oldesloe har i offentlige Blade ladet indrykke en Bekjendtgjørelse om, til hvad Tid Badene i Sommer aabnes, saavelsom og om de til Badegjæsternes Bequemmelighed trufne Foranstaltninger, hvilken Efterretning vel fortjente at komme til almindelig Kundskab, formedelst de velgjørende Virkninger, som disse Salt og Svovlsaltbade alt hidtil have viist i fuldkommen Svækkelse, Lamhed i enkelte Lemmer, rhenmatiske Onder og Gigt, Nervesvækkelse, Kjertel syge, Serophier og struphuløse Sygdomme, som og i alt Slags chronisk Udslet. Jfølge hiin Bekjendtgjørelse er Midten af Juni Maaned bestemt til Badetidens Begyndelse; men der raades dog, i Betragtning af Uvisheden, om denne Maaned atter vil medføre et saa vedvarende gunstigt Veirlig, som i de sidst forløbne Aar, i Almindelighed til, at opsætte Brugen af de varme Bade til Begyndelsen af Juli Maaned. Beværtningen har Hr. Meyer, hidtil Gjæstgiver i Kongen af England i Hamborg, paataget sig, og Directionen vil, i Forening med denne Mand, der er bekiendt for sin Omhu og Artighed, sørge for, at Gjæsterne kunne vorde tilfredse, saavel med Hensyn til god Beværtning, som billighed. Til Boelig for Badegjæsterne er allerede i de sidste Aar istandsat et temmeligt Antal velindrettede Værelser i Byen, og foruden disse ere nogle Bygninger, der støde tæt op til Badeanstaltens Hauge, forsynede med de nødvendige Meubler, for at kunne overlades til dem, der fortrinligen ønske at boe i Nærheden af Badehuset. Ligeledes har Hr. Meyer ladet istandsætte nogle Værelser for Fremmede i Nærheden af den smukt liggende Papiirmølle. Hvor, som ønsker at leie Værelser i Uger eller Maanedsviis, kan desangaaende henvende sig til Badeanstaltens Directeur, Doctor Lorentzen, Ridder, af Dannebroge, eller ogsaa til Hr. Meyer, og vente, at man paa hver muelig Maade vil søge at opfylde hans Ønsker. Paa Grund af den gode Fremgang, som denne Badeindretning hidtil har havt, tør man haabe, at Badegjæsternes Tal, der hidtil aarlig er steget, ogsaa vil forøges i indeværende Aar. Med Hensyn hertil har man, ligesom forrige Aar, atter ladet indrette en egen beqvem Reisevogn, der, saalænge Badetiden varer, hver Løverdag Eftermiddag gaaer fra Hamborg til Oldesloe, hver Mandag Morgen tidlig tager tilbage til Hamborg, og egentlig blot er indrettet for Badepersonalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Den Færsel, der finder Sted i London, overgaaer næsten al Forestilling. Hver Dag gives her 1500 Reise-Leiligheder, hvoriblandt 300 i Fjere hængende Postkareter, af hvilke der, afgaaer til Birmingham 84 dagligen og 40 ugentligen; til Manchester 70 (hvoraf dagligen 54), til Liverpool 60 (dagligen 56), til Badestedet Brighton 40, til Chester 19, til York 18 (dagligen 11), til Hull 12, til Preston 12 til Newcastle 6; til Edimbourg 39, til Glasgow 13, til Aberdeen 9, til Jnvernes 3. Ved Parlamentets sidste Sammenkomst vare paa een Station, i Bernett, 2 Mile fra London, 108 Heste, alle tilhørende een Mand, paa een Tid i Gang. Foruden disse 300 Postkareter afgaae dagligen, til bestemt Tid, et stort Antal andre Kjøretøier, Barker, Baade, hvortil komme de paa Gadehjørnerne i og udenfor London holdende og adskillige Gange om Dagen afgaaende Vogne. - Jkke mindre levende er Færslen til Vands, deels som Kystfart, deels paa Strømmene og Canalerne i det Jndre af Landet. Paa Clyde, SkotlandsHovedstrøm, ere 25 Dampbaade i Gang, hvoraf kun 4 gjøre Fragtfarter, men de øvrige medtage Passagerer. J Gjennemsnit er i hver Baad Plads for 120 Personer, men hver fører hele Aaret igjennem dagligen 50 Personer. Paa Forth gaae 4 Dampbaade hele Sommeren hver Dag, og befordre 500 Personer. Jmellem Edimbourgh, og Glasgow gik der i Aaret 1818 ialt 94,250 Personer med Dampbaadene. Saadanne Dampbaade gives ogsaa paa Themsen, Dee, Mersey, Tey, Humber og Trent. - Færslen til Lands har i de sidste 50 Aar tiltaget saa meget, at f.Ex, i Manchester, hvor der 1770 kun var 2 Post kareter, hvoraf den ene kun afgik to Gange om Ugen til London, og den anden to Gange til Liverpool, afgaae nu derimod tyve Postkareter, dagligen derfra til London og Liverpool, og igjen tilbage. Den spanske Jnquisition (Fortsat; s. No. 39.) Jnquisitionen har sine Løve, hvorefter dens Sager behandles. Storinquisitoren i Kongeriget Arragonien, Nicolaus Eimerico, forfattede henimod Midten af det 14de Aarhundrede, til Brug for samme, et Slags Corpus juris, som han kaldte Directorium Inquisitorum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Foruden anførte Straffe maa endnu nævnes her: evig ensomt Fængsel, Arbeide paa Galeierne, Formues Confiscation, der ikke allene rammer Jnquisitens, men endog hans Børns Eiendom, og som er saa meget vigtigere for Jnquisitionen, som den faaer to Trediedele, medens Kongen kun faaer 1/2 Deel af det Confisquerede. Men er end den Anklagede saa lykkelig at slippe fra sit græslige Fængsel, saa er hans og Families Lykke dog for stedse spildt. Han kan ingensinde beklæde meere noget geistligt eller verdsligt Embede, og hans Børn og Børnebørn gjøres æreløse. Sædvanlig paalægges det den, der skal giøre Bod, til Straf, at bære Sanbenito, og derunder en sort Kjole. Derved udsættes han for den laveste og bigotteste Pøbels Haan og fjernes han fra alt menneskeligt Selskab. End ikke hans Venner tør have noget at bestille med ham, naar de ei ville udsætte sig for lignende Mishandling. Alligevel er det dog en stor Naade at slippe med Sanbenito, som kun forundes den, der strax ved Paagribelsen, bekiender og afsværger. Vover han at skiule eller aflægge denne Skjændselsdragt førend den bestemte Tid, saa straffes han som en Ubodfærdig; men er Tiden forbi, saa ophænges Kjolen i den Kirke, hvortil han hører; hans Navn og hans Brøde skrives derhos, og naar Bogstaverne blive ulæselige, opfriskes de fra Tid til anden. Jngen tør under stor Straf udslette dem. Gjør en saadan Bodfærdig sig paa ny skyldig i en saakaldt Forbrydelse, saa er Baalet ham vist, og den høieste Naade, han nu har at vente, den, at qvæles førend han brændes. (Fortsættes.) En muhamedansk Derwisch saarede nyligen den franske Generalconsul i Tanger, Sourdeanmed en Kølle, men som en hellig Persan vilde ingen arrestere ham. Endeligen lod Gouverneuren, ham sætte fast, og Personen erklærede, "at Gud havde indgivet ham den Tanke, at rydde en Mand af Veien, der ved sin Gavmildhed mod fattige Maurer, let kunde faae Muhamedanere, til at troe, at en Vantro ogsaa kunde være et ædelt Menneske."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Kjøbenhavns Børs d. 26 Maji. Cours. Hamb. 2 M. 251, a vista 264. Amsterd. 2 M. - , a vista - . Paris 2 M. - . Spec. 255. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 s. - 15 Rbmk. 6 s. Oblig. 71 1/2. Norske Rigsbanks. 17. Svenske S. 58 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-27
Prisen paa Badene i den Kongel. priviligerede Badeanstalt i lille Strandstrædet, er nu for Sommermaanederne den samme, som forrige Aar, nemlig for et enkelt Bad 1 Rbdlr., for 6 abonnerede Bade 5 Rbmark pr. Stykke, for 12 abonnerede Bade 4 Rbmark pr. Stykke, alt i Sedler og Tegn, samt alle Slags Sundhedsbade i lige Forhold meget billige, og skal det stedse være Eierindens Bestræbelse, at vedligeholde den Yndest og Tillid, som hun hidtil har nydt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 44. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Maji 1820. Ogsaa et Par Ord om Oversættelsen af Saxo og Snorro. Hver Mand sin Lyst."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-30
Det er nu paa andet Aar siden Hr. Pastor Grundtvigs Oversættelse af Saxo og Snorro traadte for Lyset. Et Foretagende, der, som dette, ei blot var enkelt Mands, men Folkets, forsaavidt samme bidrog til dets Fremme, maatte ei blot være mærkeligt i dets Oprindelse, men burde og i dets Følge være Gienstand for almindelig Jnteresse. Hensigten med dette Foretagende var, ogsaa fra denne Side at sørge for Folkets, især menig Mands, aandelige Tarv. Mirakler skulde naturligviis de Bøger ikke gjøre; men Midler skulde de dog vorde til at fremkalde, hvad Tiden savnede, det aandelige Liv, der af Ord og Daad at skjønne, i mange Maader besjellede Oldtiden, og ved et sandfærdigt billede af Heltelivets Jdræt og Kaar bidrage til at forjage den Sløvhed, der som en Smitte havde udbredt sig over Tiden og lammet dens Kraft. Bøgerne kom, og med Grund maatte man vente, at de, hvem Aand og Lærdom berettige til at beklæde det aandelige Dommersæde, vilde have fremstaaet, og paa en Maade, der var denne Sag værdig, have undersøgt, hvorvidt Oversætteren havde tilfredsstillet de Forventninger, den billige Mand maatte nære. Var Værket mislykket, burde saadant grundigen lægges for Dagen, men var det modsatte Tilfældet, da burde det ei heller forties, men derimod ved en passende Anmeldelse bidrages til at opnaae den med Skriftet tilsigtede Virkning. Men er nu dette skeet, Mangen en ubetydelig Bog har mellem Aar og Dag maattet indstille sig for det aandelige Forum, for der at anmeldes og bedømmes, men om disse for hver ærlig Dansker saa mærkelige Oldskrifter har der næsten hersket Taushed. Et Par Stemmer have vel ladet sig høre, men den Eensidighed og Overfladiskhed, de ved en saadan Sag have røbet, kan ikke andet end berøve dem deres Vægt i den upartiske Læsers Øine, og tilintetgjøre den Nytte, enhver billig og retfærdig Daddel kunde medføre. Endelig er i disse Dage atter en Anmeldelse traadt for Lyset, og gjennem Litteraturtidenden stemplet som gangbar Vare i den litterære Verden. Hvorvidt nu denne opfylder hvad den som saadan burde, derom vil naturligviis enhver opmærksom, upartisk Læser bedst selv kunne dømme; imidlertid har samme dog foranlediget Jndsenderen heraf til at skrive disse Linier og ved denne Leilighed berøre enkelte af de i Recensionen forekommende Yttringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-30
Efter Jndsenderens Mening udfordres af en Recension, der skal svare til sit Navn, at den i en efter Omstændighederne sammentrængt Fremstilling skal give en Udsigt over det Hele, og saavidt mueligt fremstille den Aand, der gaaer gjennem samme. Hermed bør den forene en upartisk Vurdering af hvad den bedømmer, og ved at anføre Exempler saavel paa det Gode, som det Feilfulde, sætte Læseren istand til at gjøre sig en nogenlunde rigtig Forestilling om Værkets Fortrin og Mangler. Men udfordres nu dette med Grund, da sees ikke rettere end at Grundtvigs Oversættelse endnu ikke er bleven recenseret.