JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Stevning. Maa Grund af Hr. Oberberghauptmand Brünnichs Ordre til mig 28de November d. A., og i Overeensstemmelse med den Hr. Overbchaupt. manden meddeelte Kongelige allernaadigste Bevilling af 23de Over d. A. saa lydende: i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark storgede Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormat Dytmarsken og Oldenborg, gjøre vitterligt: at eftersom Os elskelig Urberghauptmand paa Vor Bergsas Kongsberg i Vort Rige Norge Morte ChrantBrünnich, for Os allerunderdanigst haver andraget : at der paa Berg, mester Støenstrup af Os allernaadigst afkiøbte forrige Kongsberg Myntelocale med Grund, Bygninger og Tilbehør hæfter en af bemeldtsattenstrup under 25de April 1807 af Vindskibeligheds Fondet paa bemste VorBergstad til Laan erholdte, og i Bergkassen tilbagebetalte Capit 6000 Rd., hvorfor var til Overbergamtet indsendt hans Panteobligan med 1ste Prioritets-Ret i den ham paa den Tid overladte Myntens Bringer med videre anbringende Indretninger, hvilken Obligation ved den Argstaden i Aaret 1810 overgangne Jldebrand formenes at være opbredt, og kan saaledes ikke erholdes udslettet af Pantebogen til Frigivelse af meldte af Os kiøbte Eiendom, med mindre paa samme erhverves MortisitionsDom. Da ville Vi i Anledning af hans derhos allerunderdanig gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa hermed bevilge og tilladt : at fornævnte Overberghauptmand Brünh, ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden til indrykkes i den danske Statstidende, Christiania Jntelligentsseddel den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel maae indkalde den er dem, som maatte have forommeldte Obligation ihænde, dermed at frekomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ing inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meer meldte Obligation erhverves Mortifications-Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Gil i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 23de October 1812. Under Vor Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Hansen. Fischer. Bents.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Bevilling for Overberghauptmand paa Kongsberg Morten Thee, Brünnich til ved Mortifications-Dom at indkalde Jhænchaveren af en bortkommen Panteobligation. Jndkaldes herved paa den Maade, som allerhøistbemeldte Bevillinghestemmer, med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have inde meldte Panteobligation ihænde, eller dertil formene at have nogen Rethemøde med saadan deres Paastand og Adkomst inden Kongsberg almindelse Byetingsret, som holdes paa det Kongelige Bergseminarium paa Kongsbygførstkommende Løverdag, som falder i Marti Maaned i Aaret 1814, F. middag Kl. 11, eller hvilket andet Sted, og hvilken anden Dag i samme Aar og Maaned bemeldte Byeting maatte indtræffe i bemeldte Maaned Begyndelse. J Mangel af tilstævnte Møde med lovgyldig Adkomst, agte jeg at paastaae indbemeldte Panteobligation ved Dom mortificeret, sam at verificeret Gienpart uddraget af Jurisdictionens Tinglæsnings-Protocol kiendes gyldig i Originalens Sted. Vedkommende erindres, at Lan dag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Kongsberg, den 5te December 1812. P. B. Voss, Bergarvecat, m.v.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling saa lydende : i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: At eftersom Provst og Sognepræst til Modum Præstegield under Agershuus Stift i Vort Rige Norge, Hr. Christian Teilman, hvem under 15de August 1800 allernaadigst ble forundt Bevilling til, som Forstander for Mopus Præstegields Fattigkaffenved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange skulde indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Christiania Jntelligentsblade og den altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel at indkalde Jhandshaveren af en til bemeldte Fattigkasse af Niels Olsen From under 24de Junii 1758 udstædt, og den 25de næst efter tinglyst, men senere bortkommet Panteon, ligation, stor 20 Rd., for Os allerunderdaman haver andraget, at det ikke har været ham mueligt at tilveiebringe Beviis for, at den i Anledning heraf udstædte Stævning til Mortifications-Doms Erhvervelse er bleven indrygtet i Altonaiske Merkur, hvilket har foraarsaget, at den af ham udtagne Skævning til Mortifications-Doms Erhvervelse ved Rettens Kiendelse er bleven afviist, saa ville Vi i Betragtning heraf, samt de i øvrigt foredragne Omstændigheder allernaadigst have bevilget og tilladt, ligesom Vi og herved bevilge og tillade, at bemeldte Provst og Sognepræst Hr. Christian Teilman ved en nye Stæsning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indryktes i den danske Statstidende, Chriciania Jntelligentssedler og den Altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel maae indkalde den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation ihænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortifications Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 13de October 1812. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. )
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Hansen. Fischer. Bentley.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Bevilling for Provst og Sognepræst til Modums Præstegield under Aggershuus Stift Christian Teilman til ved Stærning, som indrykkes i Aviserne, at lade indkalde Jhændehaveren af en bortkommen Panteobligation, Modums Fattigkasse tilhørende. Jndkaldes herved den eller de, som indbemeldte Obligation maatte have stænde, at møde dermed paa Modums Præstegields Sommerting den 23de ent 1814, for deres lovlige Adkomst dertil at bevise, i Mangel af hvilket Martifications-Dom derover vil blive paastaaet og erhvervet. Tilføies, at Laugdag finder ikke Sted siden Forordningen af 3die Juni 1796. Modums Præstegaard ved Dvenner, den 10de December 1812. C. Teilman.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Justitiarius og øvrige Tilforordnede i den Kongelige Lands Overret i Wirorg, giøre vitterligt: At for os haver andraget, Kiøbmand Har ber Meulengracht af Aarhuus, hvorledes han finder fornødent at erhverved Mortifications Dom over en i Aaret 1809 for Laurvigs Toldkammer ud sæde Police for Summa 3771 Rdlr., siger Tre Tusinde Syv hundrede, Een og Halvsterdsindstyve Rigsdaler, lydende paa Skipper Peder Jversens Navn, der førte en Titante tilhørende agt, Jernne kaldet, som med dens Ladning var assureret for ovennævnte Summa, men da Policen seenere er forkommet, saa har Eftanten til dens Mortification ansøgt og erholdt Kongelig allernaadigst Bevilling, saarydende : i Frederich den Slette af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, Bge Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: At efter som Kiøbmand H. Meulenract af Vor Kiøbsted Aarhuus i Vort Land Nørre Jylland, for os allerunderdanian haver andraget, at en Agurance Police for 3771 Rd., lydende paa Skipper Peder Jversens Navn, der fører en Suplicanten tilhørende Jagt, Jensine kaldet, og for hvilken Summa fornævnte Jagt med sin indehavende Ladning Norske Producter, i Aaret 1809 blev forsikret ved Toldkammeret i Vor Kiøbsted Laurvig i Vort Rige Norge, er bortebleven og at Assurance-Summen ikke kan udbetales forinden samme Police tilveiebringes; saa have Di efter bemeldte Meulengracht derhos allerunderdanige giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadige bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillede, at han ved Stevning til vedkommende Overret som 3de Gange skal indføres i den danske Statstidende, ChristianiaJntelligentssesler og Aarhuus Stifts Tidende, maa med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem som maatte formene sig at have nogen Ret til bemeldte Assurance-Police, dermed at fremkomme og saadant deres Ret inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, men om ingen inden bemeldte Tids Forløb skulle melde sig maa der paa samme erhverved Mortifications Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, den 20de October 1812. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner Lassen. Hansen.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Kiøbmand H. Melenracht i Aarhuus Berilling til ved Stevning i Aviserne at indkalde Rethaverne til en borter leven Police for3771 Rdlr., lydende paa Skipper Peder Jversens Navn, der fører Jagten Jensine. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel alle de som maatte formene at have nogen Ret til ovennævnte Police, at møde for os i NørreJyllands Lands Overret som holdes paa Domhuset i Wiborg den tredie Mandag i Februarii Maaned 1814, for med saadanne Beviser at fremkomme som kan godtgiøre deres Ret til den nævnte borteblevne Police, da samme ellers efter Citantens derom giørende Paastand, ved Dom vil vorde mortesiceret som ugieldende. Wiborg, den 4de Decbr. 1812. (L. S.) Leth. Læst i den Kongelige Lands Overret i Viborg Mandagen den 7de December 1812 og protocolleret. Leth.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Proclama. for nogen Tid siden er ved Døden agsaaet Madam Karen Strøm ElClingsen af Schraaben i Saltens Fogderie og Nordlanden; Amt, og hendes Boe af mig tagen under lovlig Skiftebehandling. Ved Register ringen er opgivet blandt flere Arvingers, Sønnen Mikael Widt Uhrsin, der skal opholde sig i Bergen, eller maaskee allerede derfra været udgaaet til Søes. Denne fraværende Arving bliver herved indkaldet med lovlig Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, ligesom og Boets Debi= og Creditorer. Bertnæs, den 30te October 1812. Rist.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Sorenskriver i Salten. ved Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te dennes, som er læst ved Aggershuus Stifts Overret den 7de og Drammens Byeting den 17de gjenne Maaned, er jeg som Skifteforvalter i Boet efter forrige Handels land og Borger her i Byen Peter Torning, der formenes at være fod i salborg eller dens Omegn; og paa en Søereise til Dannemark bortebleven, grettiget ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar 4 Dags Varsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Merkur og Christiania Jntellegents Blade 3de Gange efter hinanden at indkalde alle om, som formener sig at have nogen Pretention paa dette Boe. Thi paa Grund af dette bliver enhver der formeener at have nogen Fordring paa bemeldte Peter Tornings Boe, herved indkaldet at anmelde og legitillere samme for Anderskrevne, inden Aar og Dag; ligesom og bemeldte Tidnings Arvinger, der ere aldeles ubekiendte, herved indkaldes at bevise des Arveret, og behagelig opgive om dem noget er bekiendt, der kunne komme Boet til Jndtægt. dranen, den 19de December 1812. Lyde, Stedets Byefoged.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Forpagtning. bagsdals Hovedgaards Jorder og Hollænderie i Holbecks Amt bliver I ved offentlig Auction i Roeskilde i Prindsen bortforpagtet den 30te Juuari 1813 i 5 paa hinanden fölvende Aar, fra 1ste Mai 1813 at regne. Colditionerne skal nærmere vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Auctioner. Tirsdagen den 5te Januari førstkommende, kl. 10 Slet Formiddag, lader I Eieren af Skovgrunden, Bonden kaldet, beliggende paa Sandløse Byes Mark, tæt ved Kirke-Wærløse Bye, en stor Deel Bøgetræer (hvoraf nogle indeholde Gavntømmer) bortsælge til den Høistbydende ved offentlig Auktion, til Fældning og Skovning paa Roden, og efter de Conditioner, som nærmere ved Salget vorder bekiendtgiørte. Fortegnelse over samme ere at faae i Kroerne Ballerup, Bagsværd, lille og store Værløs, Knar trup, Slagslunde, Farum, Sandløse, som og i Kiøbenhavn paa Birkedommer Bangs Contoir paa Hiørnet af Brolægger og Randhuusstrædet No. 46, og hos S. Popp, Østergade No. 72 anden Sal. Thi ville de Lysthavende behage at møde til bemeldte Tid og Sted. virsdagen den 5te Januarii 1813 bliver paa Jægerspriis Gaard ved offent& lig Auktion bortsolgt endeel Bøgestænde, Bøgetræer paa Reden og Vindfærder, Elle Lægter, Rafler og Vognstænger, samt Hiultømmer, alt det Jægerspriis Kongelige Skovdistrikt tilhørende paa nærmere paa Auktionsnedet bekiendtgiørende Conditioner. Skovlyst, den 15de December 1812. Frdr. Sanst. Formedelst Forandring af Boepæl, lader Hr. Jørgen Gaabre sin i Særsd) low Bye (paa Landeveien imellem Kiøbenhavn, Holbech og Kallundborg) beliggende Arvefæstegaard, Olesminde kaldet, ved en Auktion bortsælge i bemeldte Gaard Fredagen den 7de Januarii førstkommende, formiddag Kl. 10 Slet. Sammes Hartkorn er 9 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., og Jorderne, udskiftede af Fælledsskab, ere fortrinlig gode. Til Gaarden, som strax kan tiltrædes, ligger en Eng hvorpaa kan avles 30 til et Læs Høe. Ligeledes bortsælges sammested bemeldte Tid, nogle Heste, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harve, Tromle, med mere. Kallundborg, den 15de December 1812. Efter Commissionen. Schaltz, Prokurator.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 20de Decbr. Den 5te Decbr. forsamlede Keiseren i Hovedqvarteret Semorgony Kongen af Neapel, Vicekongen, Fyrsten, af Neuschatel, Marschallerne Hertugerne af Elchingen, Danzig, Treviso og Jstrien, samt Prindsen af Eckmühl, og tilkiendegav dem, at han havde udnævnt Kongen af Neapel til sin General=Lieutenant forat commandere Armeen i den strænge Aarstid. - Hs. Majestæt reiste i en enkelt Slæde, incognito, giennem Warschau, hvor han besøgte Pragas Fæstningsværker; i Dresden underholdt han sig længe med Kongen af Sachsen. - Den 18de, om Aftenen Kl. 11, ankom Keiseren til Paris. Den 20de gav han, paa Tronen, omringet af Rigets Større, Senatet Audients. Grev Larepede, Senatets Præsident, lykønskede Keiseren til sin lykkelige Ankomst, omtalte hine Oprørere, som nylig have liidt deres Straf, og tolkede Senatets og Nationens Hengivenhed for Keiseren og Kongen af Rom. Hs. Majestæt svarede, at hans første Tanke stedse var henvendt paa Rigets indvortes Ro, at modfulde Øvrigheder var dets fornemste Støtte, dets vigtigste Fornødenhed, at han ved Frankrigs Gienfødsel bad Forsynet omet bestemt Tal af Aar, da man saarer i et Øieblik, men ikke formaaet at læge uden med Tidens Bistand. Dernæst omtalte han Krigen i Rusland, og tilføiede at Armeen havde lidt meget af den sikkenge Aarstid. - Ordføreren i Statsraadet, som derpaa indførtes Salte ligeledes om hiint Oprør og bevidnede Hs. Majestæt Sennes og Nationens Tak for hans Anstrængelser og faderlige Omsorger i nærværende Krig. Keiseren anførte i sit Svar Aarsagerne til de Ulykker der have rammet Frankrig, og de Grundsætninger et stor Rigs Statsraad aldrig maa tabe af Sigte. - Af den 29de Bulletin solgtes i een Dag over 30000 Exemplarer i Paris.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Berlin, den 26de Decbr. Den 23de d. ankom Hertugen af Bassano tilligemed sine Statssecretairer hertil fra Willna. Departementscancelliet var ankommen nogle Dage tidligere. Den 25de afreiste Hertugen. Fyrst Jeseph Poniatowsky, de polske Troppers Overanfører, kom den 13de Decbr. til Warschau.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
London, den 8de December. Underhusets Møde, den 7de December. Lord Castlereagh forlangte, at huset skulde danne en Committee, for at tage Prindsregentens Budskab angaaende en ny Belønning, som skulde bevilges Lord Wellington, i Overveielse. Lord Castlereagh gientog i denne Anledning, men endnu langt omstændeligere Alt, hvad Lord Liverpool havde sagt i Overhuset, angaaende Wellingtons Talenter og de Tienester han havde viist Fædrenelandet. For at anspore Medlemmernes Ædelmod anførte han den Belønning Marqvien havde faaet i de Taksigelser Parlamentet 8 Gange havde voteret ham, første Gang for hans glimrende Forhold i Ostindien, anden Gang ved hans Hiemkomst fra Kiøbenhavn, og de øvrige Gange for hans Heltegierninger paa Halvøen. Lord Castlereagh anbefalede at antage den Maade, hvorpaa Napoleon belønner sine Generaler, da han tildeeler dem Godser naar han giver dem Værdigheder. Da Lord Wellington antog Titel af Overgeneral af den portugisiske Armee, som Prindsregenten af Portugal tildeelte ham, afslog han denne Posts Emolumenter, der, som det hedder, i det mindste beløbe sig til 8000 Pd. St., da han som Aarsag til sin Uegennyttighed anførte, at han lønnedes af sin Monark og sit Fædreneland. Emolumenter ne bleve nogle Aar oplagte, i Haab om at Lord Wellington endelig skulde antage dem. Men da man tilbod ham deres fulde Beløb, tilkiendegav han sin Forundring, gientog sit Afslag og bad, at denne Sum maatte deles mellem den portugisiske Armees Officerer, som havde givet sig saa fortiente af deres Fædreneland. Ved et overordentlig Sam menstod af Omstændigheder er Donainen Wellington, som den ædle Marqvis fører Titel af, nu i Besiddelse af Personer, som gjerne vilde sælge den. Det var at ønske, sagde Lord Castlereagh, at den blev kjøbt, for at høre til de Godser, han vilde foreslaae at kiøbe som en Belønning for Lord Wellington. Hs. Herlighed giorde derpaa det Forslag, at en Sum af 100,000 Pd. St. maatte blive deponeret hos Commissairer, som det maatte overdrages at kiøbe Jordegodser af denne Værdi, som skulde skienkes Lord Wellington og hans Arvinger.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Sir Francis Burdett sagde, at saalænge disponible Fonds vare i Regieringens Hænder, maatte Ministrene rødme ved at tye til den offentlige Skat. Blandt de Hielpekilder, som ere angivne, sagde Taleren, kan man regne Magten til at disponere over SinecureBladser, der eristerer, tilføiede han, en anden Fond, hvoraf, som han havde hørt sige, man burde lønne Lord Wellington. Dette var Admiralitetsindkomsterne. Lord Castlereagh, vedblev Sir Francis, har sagt, at en Retraite ikke var Beviis paa Ufortienthed. Vistnok ikke. Et Tilbagetog kan være af den Beskaffenhed, at det geraadet en General til større Hæder, end de meest glimrende Seire. Det gaaer et Rygte, sagde Taleren, at vor Armees Tab ikke er mindre end det den leed under Sir John Moores Tilbagetog (Nei, Nei, raabte man fra Ministerbænken) Hvorledes det end er, saa har dette Tilbagetog været tilfærdigt, og man siger at vi have mistet vore Hospitaler. (Nei, raabtes fra Ministerbænken) Han saae i dette Felttogs Slutning ikkuns strandede Planer og Nederlag. Naar Lord Castlereagh, ophøiede Lord Wellington som et militair Genie, der endog forbunklede Marlborougt, saa burde han føle, at den nærværende Generals Seire intet have af det der caracteriserer hiin gamle Generals. Vi nøde Frugterne af Marlboroughs Seire, og denne blev først belønnet af sit Fædreneland efter det afgiørende Slag ved Blenheim. Taleren sluttede med at foreslaae, at Sagen angaaende Lord Wellingtons Belønning maatte opsættes til efter Festen.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Hr. Whitbread udlod sig med, at han ikke yndede den Sammenligning man havde forsøgt at anstille mellem den ædle Marqvis og Hertugen af Marlborough. Men eftersom man havde gjort Sammenligningen, sagde Taleren, var det fornemmelig med Hensyn til Penge Hertugen af Marborough havde sin svage Side, medens Lord Wellingtons Uegennyttighed var fuldkommen bekiendt. Skatkammercantsleren har nylig, i det han søgte at forsvare Ministrene, sagt, at de i de 11 sidste Maaneder have anvendt 11 Millioner Pund Sterling til Krigen; men da jeg er forvisser om, tilføiede Taleren, at alt hvad man har anbetroet Lord Wellington, er bleven benyttet med Skiønsomhed, saa troer jeg, at en Sum paa 100000 Pund Sterling til at belønne den Tieneste Lord Wellington har udviist i denne Krig, ikke er for stor, og jeg stemmer for Motionen. Motionen blev derpaa eenstemmig antaget. Mødet den 8de December.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Hr. Lufhington overgav en Beretning fra Subsidiecommitteen om at bevilge 140000 Matroser og 31400 Søsoldater for nærværende Aars Tieneste. Denne Beslutning blev forelæst og antaget. Paris, den 17de December.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Den store Armees 29de Bulletin. Molodetschno, den 3die December 1812.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Leipzig, den 18de December. Den 14de December reiste Keiser Napoleon incognito giennem vor Stad. Hs. Majestæt ankom Kl. 6, og fortsatte Kl. 9 Reisen til Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Frankfurt, den 17de December. Jgaar Eftermiddags, mellem Kl. 3 og 4, passerede en Vogn med 6 Heste for herigiennem. Man veed, at fyrsten af Neuschatel og Hs. Excellence Hertugen af Vicenza befandt sig deri. Tre Courerer, og en anden Vogn, tilligemed en af Hs. Majestæt Keiserens Beridere, gik forud.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Berlin, den 22de December. Den 20de ankom den Keiserl. franske General og Hs. Majeste Keiserens Adjutant, Grev Narbonne, samt den Keiserl. franske Legation, over Kønigsberg hertil. Herfra afgik Kongel. preussisk Major og Generaladjutant v. Seydlitz, som Coureer til Armeen, de Keiserl. franske Generaler Fabre og Lambert til Paris.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Washington, den 4de November. Fortsættelse af Præsidentens Budskab til Congressen.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Trinidad, den 10 September. Rebellionen og den derved aarsaae Borgerkrig i Kongeriget Venezuela er fuldkommen standset. Jmaanerne ere vendte tilbage til deres Pligt, og man forsikrer, at Aranda med 40 andre revolutionaire Chefer ere dømte fra Livet. Afgvis deel Toro, en af Hoved rebellerne, er flygtet til de Forenede tater.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Blandede Efteretninger. J den sydlige Hemmisphære er nyelen Øe opdaget omtrent ved den 54de Grad sydlig Brede; den er det Masquarrin Øe (Masquarry Island, efter en Engelsk Gourneur i det sydlige Asien. Denne Opdagelse har været meget heldier Sælhundefangerne i de sydlige Polarlande. De have fanget i denne Øe over 80000 Sælhunde i et Par Maaneders Tid.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Den gule Feber, som i nogen Therskede i Cathagena i Spanien, er nu ophørt, efterat have bortrevs 90 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
Den franske Minister for Manufarer og Handel har tilbagekaldet Tilladelsen at brænde Brændeviin Runkelbeder. Denne nye Bestemmelse grunder sig paa Nødvendiden af at befordre Runkelbedesukkerets Fabrication saameget som migt. Dog maae der for Fremtiden endnu brændes Brændeviin af se Rødders Affald, under den Betingelse, at intet Meel eller at til menneskelig Næring til nende Substandser blandes deri.
Berlingske Tidende, 1813-01-01
J den for kort siden i Paris udkne Aarbog fra Længdebureauer, med Undtagelse af det under Fanernegende Militair, efter de nyeste for 1813 er Folketallet i det frke Riges 31 Departementer, Optællinger, angivet til 42,365,4 Personer. De illyriske Provindsers Befolkning anslaaes til 1,5000. Altsaa vilde det franske Riges hele Befolkning beløbe sig til 496, 434 Jndbyggere, hvoraf, omtrent 23,042,000 tale Fransk, 613,000 Jtaliensk, 4 311,000 Flamsk eller Hollandsk, 4,063000dsk, 967,000 Bretagnisk, og 4,590,000 Jndbyggere ; 1801 yde Spanien 10,541,621. 168000 Baskisk. Efter samme Aar indeholder Kongeriget Neapel Schweiz omtrent 1, 434,094. Konget Bayerns Befolkning beløber. Würtembergs 301,959; Storhertugdømmet Badens 949, 639 ; Hes sig til 3, 339, 824, Vestphalens 2965,973: Schsens 1998588. Kagenellenbogens 69,000; Staterne i Rinforbundets andet Collegium sens 565,922; Frankfurts 290,445; Bergs 743,240; Erfurts og tivstaters Befolkning beløber sig altsaa til 39031,061, men Fran 1,632,297 ; Hertugdommet Warschau 3 800,262. Disse Fæderalitair uberegnet. krig med alle dens Fæderativstaters til 82,927,495 Mennesker, Mi