JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Den synderlige Bestemmelse fra Ministeriet for det Jndre og Politiet, at ingen Læge maa tilraade sine Patienter i Badereiser uden i yderste Nødsfald, er atter offentliggjort, da Lysten til disse Reiser, ved hvilke saa mange Familiers Livslykke og Velstand undergraves s.), endnu er i Tiltagendide, og desuden Andre, hvis Stilling ikke tillader dem at 1 foretage slige Reiser, betages af Utilfredshed med deres Lodi Livet (2211). Overalt hører man Klager over, at den største Deel af den dannede Ungdom trænger sig ind i Statens Tjeneste, medens der fra en anden Side stedse gjøres større Fordringer paa at sætte snævrere Grændser for Antallet af StatsLembeder. Man antager i Almindelighed, at denne Tilbøielighed har sit Udspring af den Omstændighed i Nutiden, at alle Konst, Videnskabs= og Haandværks=Grene ere opfyldte med Jndivider og Statens Tjeneste altsaa ansees som den sikkreste Kilde til en fast Jndkomst, en Kilde, man kan naae hen til med mindst Møie og Anstrængelse. Varme Fædrelandsvenner beklage oprigtigt, at de frie Borgeres Næringsveie derved tabe meget og at Ungdommen foretræksker, heller at vælge Embedsbanen, som den anseer bekvemmere, end ved Møie og Arbeide at berede sig en Statsborngers Selvstændighed. Nu træder imidlertid Staten kraftige op mod dette Onde; det er nemlig i Statsraadet besluttet at subalterne Embedsposter for Fremtiden, paa enkelte Undtagelser nær, kun skulle tildeeles saadanne unge Mennesker, som støtte deres Adkomster paa 9 Aars Militairtjeneste og derover, og disse, i Tilfælde af Concurrence med andre, i Valt Fald foretrækkes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Blandede Efterretninger. Natten til den 31te Mai, Aarsdagen, paa hvilken en hæftig Fægtning om og i Stralsund, nu for meer end et Fjerdendeel Aarhundrede siden, gjorde en blodig Ende paa J Schills Foretagende, er det Sted paa Gaden, hvor Schill. sank af Hesten, truffen af en fjendtlig Kugle, unddraget For1 glemmelsen ved en Steen, hvorpaa læses Schills Navn og Dagen da han faldt (tempora mutantur).
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Kjøbenhavn, den 13de Junii. J Torsdags Morges Kl. 8 ankom Hs. M. Kongen og Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine, med Følge til Louisenlund. Det heldigste Veir havde begunstiget Overfarten. Hs. Majestæt modtoges paa Skibsbroen af Hs. Høifyrstl. D. Landgreven og den Durchl. Familie, i ønskelig Velgaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hs. Durchl. Prinds Christian til Slesvig=Holsten Sønderborg Glücksborg er bleven udnævnt til Ritmester a la suite ved Livgarden til Hest.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Tirsdagen den 9de D. blev i den kgl. Landsover= samt Hof= og Stadsret afsagt Dom i Sagen: Prøveprocurator Buntzen, som Actor contra Tiltalte, Redacteur af Bladet Den frie Pressel, Cand. theol. P. Larsen, og i samme saaledes kjendt for Ret: "Tiltalte, Redacteuren af Bladet Den frie Pressel, Cand. theol. P. Larsen, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv, men iøvrigt for Actors Tiltale i denne Sag fri at være; dog at han udreder alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder i Salarium til Actor, Proveprocurator Buntzen, 12 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udred inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og forøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven." Tiltalte var efter det kgl. danske Cancellies Ordre actioneret, deels for nogle i Bladet Den frie Presse Nr. 2 for indeværende Aar, i et Stykke betitlet: "Hvad er Hr. Secretairens oprigtige Mening, forekommende formeentlig lovstridige Attringer, deels for, ved i Bladet at have meddeelt Rygter og offentlige Foranstaltninger, at have overtraadt Bestemmelserne i Placaten af 18de Octbr. 1803.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Det er med Hensyn til den sidstnævnte Deel af Actionen at Tiltalte er bleven idømt den ovennævnte Mulct, hvad den førstnævnte Deel angaaer, er han frifunden for Actor videre Tiltale. - Som bekjendt er Cand. theol. P. Larsen, nylig under en anden Sag sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Kiøbenhavns Havnepriser, den 3de Junii. Holst. Hvede 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. Holst. Rug 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, rad. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, brad 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Holst Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 16de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 206 1/2. Species 200 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 183 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 500 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 94 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 91 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 a 1023 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/2 a 1052 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Dito 1011 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 74 175 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hamborg, den 16de Junii. Bordeaux 1881. tersborg). London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madrid 461. Cadix 47. Lissabon 513. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 206 1/2. Species ; slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Odense, den 16de Junii. Hs. Kongl. Høihed Gouverneuren ankom Natten imellem Søndag og Mandag tilbage hertil fra sin Jnspectionsreisetil Svendborg og Langeland. Jgaar Formiddags præsiderede Høistsamme i Fyens Stift literaire Selskab og om Eftermiddagen i Fyens Stifts patriotiske Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Digteren Hr. H. C. Andersen, der efter sin Hjemkomst fra Jtalien har beriget vor skjønne Literatur med et herligt Værk: Improvisatoren, som visseligen meest at alle hans Arbeider bekræfter hans sa de Digterkald, gjæster i denne Tid sin gamle Fødeby. Af ovennævte Roman er i denne Tid udkommen en tysk Oversættelse ved vor Landsmand, Romandigteren Professor Kruse. Efter Forlydende arbeider Hr. Andersen allerede paa en ny Roman, for hvilken Odense og Omegn skulle afgive Hovedskuepladsen. Ogsaa skal et nyt dramatisk Arbeide kunne ventes fra hans Haand, i hvilket Scenen foregaaer her i Odense. En anden, nyligen fuldendt dramatisk Digtning, en national Jdyl: "Liden Kirsten, er antaget til Opførselse paa det kongl. Theater, hvor ogsaa hans nyeste Opera Kenilworth, med Musik af vor berømte Professor Weyse, skal kunne ventes opført til Festligholdelse af Hs. Maj. Dronningens forestaaende høie Fødselsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Aarhuus, den 16de Junii. I Dag Formiddags holdtes Revn af det her garnisonerende Regiment, under dets høie Chefs, Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands høistegen Commando.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Caroline bivaante samme, tilligemed en talrig Folkemængde. I Gaar Aftes beærede D. K. Høiheder Gymnastiklærer Bouviens Dandseskole med Deres høie Nærværelse. I Løverdags og Søndags gjorde D. K. H. Smaatoure paa Landet, til Lyngbyegaard og Moesgaard. J Morgen Aften bliver Bal hos Deres Kgl. Høiheder. Paa Fredag Morgen agte Høistsamme at forlade os. Det kongl. Dampskib Kiel, som skal fore Deres Kgl. Høiheder over til Sielland, ankom hertil i Morges.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Blandede Efterretninger. Igjennem Rentekammeret er den 27de Mai udkommet følgende Forordning: For et Aar, fra 1ste Juli 1835 at regne, bevilges en Eftergivelse af 400,000 Rigsbankdaler af den ved Forordning af 15de April paabudne Landskats Beløb af Jorder og Tiender i Danmark, hvilken Eftergivelse skal komme paagieldende Ydere tilgode paa den Maade, og i det Forhold, som ved vor Fr. af 10de Jan. 1823 blev bestemt med Hensyn til den da forundte treaarige Eftergivelse, dog saaledes, at den nu bevilgede Eftergivelse bliver at beregne, ligesom og den, efter sammes Fradrag, tilbageblivende Deel af Landskatten at erlægge, i Henhold til Vor Fr. af 6te Febr. 1824, med Sedler og Tegn. Og skal i samme Tid de i Vor Fr. af 15de Septbr. 1832 ommeldte Summer, der i adskillige af de foregaaende Aar vare blevne forskudsviis udreddede af vor Kasse, men, i Betragtning af Tidsomstændighederne, ei i sin Tid vare blevne erstattede denne ved Repartition paa Hartkornet, henstaae ukrævede. Som bekjendt, har Cancelliet tidligere antaget, at et engang modtaget Valg som Deputeret i Provindsialstænderne eller som Suppleant for en saadan Post ikke tilsteder den Valgte siden at foretrække et andet Valg, som i et andet District maatte falde paa ham. Da imidlertid den Mening, at et engang antaget Suppleantvalg ikke bør være No ligen i Veien for at vælges til Deputeret i et andet District, nylig er traadt frem, understøttet af ikke uvigtige Grunde, søger Collegialtidenden paany at vise, at disse ikke ere saa afgjørende imod det Resultat, som af Cancelliet er antaget, at man skulde være beføiet til at undvige samme ved at tvinge en anden Mening ind i Fordn. af 15de Ma 1834 8 12, end den, som nærmest ligger i Ordene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Kjøbenhavn i Mai Maaned. Den vigtigste Begivenhed, som sidstafvigte Mai Maaned har medført, er det kgl. Patent, hvorved de danske Øers og Holsteens Provindsialstænder ere sammenkaldte til den 1ste October, og hvorved begge Landes Procurører, Ørsted og Hopp, bleve udnævnte til kgl. Commissarier. Den Glæde, som dette har vakt, er vistnok vel begrundet, thi ikke blot have vi nu fuld Vished for, at Stænderne i en ikke meget fjern Fremtid virkelig ville træde i Virksomhed, men vort Haab er tillige gaaet i Opfyldelse, at netop de Stænder i Kongeriget ville først komme sammen, som maa antages at hav meest Kundskab til parlamentariske Forhandlinger, at hav havt bedst Leilighed til en alvorlig, samvittighedsfuld Forberedelse, og hvem Nærheden ved Regjeringens og alle Collegiers Hovedsæde bedst sætter i Stand til at forskaffe sig den Oplysning om Statsforholdene, der hos os kan erholdes. Vigtigheden heraf vil alt vise sig ved Organisationer, af selve Stændernes Forhandlinger, ved hvis Ordning naturligviis meget er overladt til selve Stænderne, og hvor det altsaa vil være gavnligt, om ret mange af de Deputerede ved alt tilforn at have deeltaget i større deliberative Forsamlinger eller i det mindste seet saadanne i andre Lande, kunne medbringe en Deel af den parlamentariske Takt, som ellers først ved lang Praxis og følgelig efter mange Misgreb kunde erhverves. Men dette er et Fortrin som Øernes og navnligen Kbhvns. Deputerede rimeligviis besidde i høiere Grad end vore jydske Deputerede, saa at Forsamlingen i Viborg, i hvad der i Roeskilde er vedtaget, vil forefinde et gavnligt, sikkert velkomment præcedent. Men Fordelen af denne Anordning vil i Særdeleshed vise sig ved den Brug, Stænderne ville gjøre af deres Petitionsret, hvorpaa næsten Alt beroer. Folket bør derfor med Taknemlighed paaskjønne, at Regjeringen, ved først at sammenkalde de Stænder, som efter al Rimelighed meest ville gaae ind paa store og væsentlige Reformer, har lagt for Dagen, at den ingenlunde er fjendtlig findet mod saadanne. Men at den er redebon til med Velvillie at modtage og, saavidt gjørligt, at iværksætte de Forslag, som ville udgaae fra Stænderne, derpaa har den givet os det bedste Pant ved at udnævne den Mand til Commissair, som Folkets eenstemmige Ønske alt havde designeret dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Ligesom Ørsteds Valg unægteligen var det kjæreste for Folket, saaledes var det ogsaa det klogeste, Regjeringen, kunde træffe, naar vi eensidigen ville betragte dens Jnteresse, i Modsætning til Folkets; men denne Overeensstemmelse er selv et nyt Beviis paa, at der ingen Modsætning findes mellem begges velforstaaede Jnteresse. Thi dette Valg vil ved Ørsteds store Talenter, rige Erfaring og umaadelige Popularitet, give Regjeringen en aandig Overlegenhed, som vil lade den indtage en værdig, næsten imponerendes Stilling ligeoverfor Stænderne. Men dette Ørsteds aandige Supremati over Stænderne, som forresten vel harsk det tilfælleds med al jordisk Storhed, at det ikke er ganske fri for al Jllusion, forekommer os ingenlunde farligt for disses Selvvirksomhed og Uafhængighed, thi hans erkjendte Retfærdighed og Humanitet vil lade enhver forstandigst Mening og enhver fornuftig Jnteresse vederfares sin fuldes Ret. Ligesom han hos Stænderne vil finde en tillidsfuld Imødekommen, saaledes vil han ogsaa paa Regjeringens Vegne indrømme dem al den Frihed, som tilkommer dem. Man vil kunne gjøre sikker Regning paa, hos den kal Commissair at finde den største Velvillie og Kjærlighed for denne Jnstitution, i hvis Tilblivelse han har saa stor og væsentlig Deel, og i hvilken han repræsenterer den Konge, som af fri Villie, af Kjærlighed til sit Folk og af Agtelse for Tidens Fordringer, selv har grundlagt samme. Af Ørsteds rige Kundskab kunne vi desuden vente en Mængde nøiagtige Oplysninger, og af hans Skarpsindighed en Fylde af sunde bemærkninger, som ville hæve mangen Vildfarelse, sprede mangen Fordom, og saaledes væsentligen medvirke til et fornuftigt og gavnligt Resultat af de Bestræbelser, hvorpaa vi Alle bygge saa store Forhaabninger. Og for endeligen at berøre det, som vi ansee for Hovedsagen: den kgl. Commissair vil ansee sig, ikke som Regjeringens beskikkede Sagforer, men som en selvstændig Mellemmand imellem den og Stænderne, og, ligesom han hos disse vil forsvare Regjeringens Propositioner, saaledes vil han sikkerligen hos denne være Stændernes Talsmand, og med rolig Fortrøstning kunne disse derfor i hans Haand nedlægge de Petitioner, de maatte ønske at bringe for Kongens Trone. Med eet Ord - saasandt Ørsted er en liberal og retsindig Mand, og saasandt vi haabe, at en liberal og retsindig Aand vil besjæle vore Stænder, vil der imellem dem kun finde Sympathi og Tillid Sted, og denne gjensidige Velvillie og fælleds Stræben er os Borgen for Danmarks Fremtidsvel. Vi ere derfor saa langt fra at deele den Frygt, som i Begyndelsen flere af Ørsteds Venner lyttrede, at Roeskilde kunde blive hans skjønne Popularitets Grav, at vi tvertimod ikke haabe, men tillidsfuldt vente, at han der vil sætte Kronen paa sit Livs ædle og gavnlige Virksomhed. (Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Om Jndankelse til Høiesteret af Hof= og Stadsrets Dommen i Prof. Davids Sag hedder det i Fædrel Nr. 39. Jkke Faa have ventet, at man, nu da Retfærdigheden, var skeet fyldest, nu da Folket havde faaet en ny, en alvorlig Opfordring til med Varsomhed og Lempe at benytte Pressen, uden at dennes Frihed havde lidt noget Skibbrud, vilde lade en Sag beroe, som alt har bragt saa meget Gjæteringsstof ind i de for saa rolige Gemytter, og som ved i Rettens Viisdom syntes at være bragt til et for Alle til tilfredsstillende Maal. Om dette ikke i flere Henseender vilde have været bedre, derom kunne vi ikke have nogen upartisk Meening. Kun saameget er vist, at der ikke er skeet en andet end hvad der er den strengeste Ret, og at det, efter tillat engang den Tvivl var opstaaet, om saadanne Undersøgelser som de, vi have anstillet, ere tilladelige i Danmark, maaskee endog er godt, at dette for Alle lige vigtige Spørgsmaals endelige Afgjørelse overlades til Landets høieste Domstol, for at det paa en uimodsigelig Maade kan blive e afgjort, hvad Folket har Ret til, og hvad der skal være eenldet formeent.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
I Kieler=Correspondensblatte ønskes, at Regjeringen udlitrykkeligen vilde bemyndige vedkommende Autoriteter til et naar det maatte forlanges, at meddele alle Den uterede ved Stænderforsamlingen, som skulle træde sammen til Efemteraaret, Udtog af deres Archiver, rotocoller o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Blandt de udsatte Præmier til de slesvigske Væddeløb ere ikke færre end 8 af H. M. Kongen, der tilsammen udgjøre 1400 Specier. D. Kgl. H. Prindsesserne Caroline og i Wilhelmine af Danmark have udsat en Pokal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Det er mærkeligt nok, at det første Skib, der passerede Agger Canal, var Smakken Johanne Elisabeth, der for 4 Aar siden strandede ved Rønn, vesten for samme, og blev af Eieren, J. A. Grønlund, efter at være bleven repareret, ført igjennem Canalen ind i Liimfjorden. - Det var 2den Pintsedag, at Passagen gjennem Canalen til England fandt vigtig denne Ting er for Handel og Skibsfart, har opvakt, almindelig Enthusiasme, er naturligt. Gid nu ogsaa det Handlende ville med Alvor og Kraft tage sig af Sagen, og, ved at forene sig med Kjøbmænd i Lemvig, Nykjøbing, og paa andre Steder, søge at forebygge, at hvad Naturen, har dannet, ikke af Mangel paa Hjelp fra Kunstens Side, skal tabe sig. En Muddermastine, hvorved en vis Dybde, bestandig kunde vedligeholdes ved Jndseilingen fra Fjorden, og derpaa de nødvendige Sømærker udsatte, synes for det Første at være de fornødne Reqvisiter. (Thisted Avis.) Til Faderen. Cancellieraad S. Wendelboe. (efter tvende Sønners Bortgang). Guds Fred i Sorgen paa de gamle Dage Hvad Herren gav Dig, tog han ei tilbage. Du faae det paa de Øine, Du har lukt: De ædle Siæles Lys blev ei udslukt. Dybt har Du følt ved Dine Sønners Grave: Hver Siæl, Gud gav Dig, var en evig Gave. Du Aandens Seier saae, hvor Hiertet brast; Ved hvad der aldrig brister holdt Du fast. I Labprindens Nat Du slag ei Traaden, Og ei Du stirrer mørk paa Skjæbnegaaden. Af dybest Vunde Livets Kilde springer: Selv under Byrden voxer Aandens Vinger. Du ovad seer mod Aandens Fædreland; Der Dine Sønner staae paa Fredens Strand. Derfra tilvinke de Dig himmelsk Trøst, Jndtil de atter flyve til Dit Birst, Og Hommen jubler over alle Grave: over Stæl, Gud gav os, var en evig GavelSorø, den 2den Juni 1823. B. S. Ingemann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Døde. Major og Ridder J. Martin v. Bruun, 62 Aar; Chr. Rau, f. Klemmer, 81 A., Brygger og Hoker J. P. Søeberg, 54 A.; Fiskebløder P. A. Lyser; Urtekræmmer J. A. Krohne; Forpagter og Handelsgartner H. H. Bannow, 52 A.; F. I. C. Rasmussen, f. Køhler, alle i Kbh. Muurmester J. S. Qvist, 55 A., i Skanderborg. Haarskærer P. Andersen, 66 A.; A. C. Møller, f. Juul, 37 A.; begge i Randers. Cand. philos. P. Hachenberg, Kirkesanger i Sødring, 57 A., i Dalbynedre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 15de Juni, J. Olsen, J. Norberg og T. Dag f. Norge m. Træl. N. Thygesen f. Sæby m. Korn. C. Christensen f. Guddoml.; og d. 16de: P. Jensen f. Aalb.; begge m. Muurst. D. 17de: N. Steffensen f. Aalb. m. Stykg. - Udg. D. 15de: H. Steen f. Rand. t. Engl. D. 16de: N. Thygesen, sen t. Aalb.; J. J. Svendsen t. Sæbye og d. 17de. C. Christensen t. Mariager, alle ball. J. Norberg, J. Olsen og H. Ol. sen t. Norge m. Korn m.m.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Hals Skibsliste. Jndk. D. 16de Junii. P. T. Madsen f. Drammen m. Træl D. 18de: J. Lindemann f. Blankenese og H. Prekel f. Boxler hude, ball. J. C. Houmark f. Sunderland m. Steenkul. J Clausen f. Hurup m. Brænde. - Udg. D. 16de: H. N. Breum og J. Christensen t. Kbh. m. Korn. J. Rømer t. Gothenborg m. Kalk. P. Jensen, og d. 17de: N. Steffensen t. Frohvn. m. Muursteen. N. H. Svane t. Dragø, ball. D. 18de. A. C. Clausen t. Læss m. Stykg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Aalborg Torvepriser, den 20de Junii. Oxekjød 7 a 8 s.; Kalvekjød 6 a 8 s.; saltet Flesk 8 a 9 s.; fersk Flesk 7 a 8 s.; Herregaardssmør 20 sk.; Bøndersmør 12 a 14 s.; pr. Pund. Rug 2 Mk. 8 s.; Kartofler 10 sk.; pr. Skjeppe. Æg 10 sk. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Aalborg Kirker. Første Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse is Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Fruen i Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i FrueKirke Hr. Pastor Fogh. v. Døbte. D. 3de Juni, Skibstømmermester Hans Jensens Søn, Carl Justinus Jensen; Fadd. Mad. og Jfr. Petersen, Capt. Bluhme, Agent Møller, Procurator Møller, i Kjøbmændene C. Winkel, P. Pagh, Sødring, Skibstømmerm., i Dogsmd. Bonnesen, Guldsmed Smith, Bager Ravnkilde, Skibscapit. Hemme og Christiansen. - D. 16de, Viinhandler Brünes's Son, Johan Victor Brünes; Fadd.: Pastor finde Salicath, Jfr. Brünes, Major, Ridder og Dannebrogs i smand v. Hegermann, Agent og Kjøbmand L. Møller, Kjøbmændene Worm og H. Sødring samt Hr. B. Boggild. i Begravet. D. 16de Juni, Skomager N. Gregersen, 43 A. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Døbt. D. 8de Juni, Ringer Jens M. Alstrups Datter, Jensine Amalia Jensdatter; Fadd.: Pigerne Stine Sørensdatter og Trine Michelsdatter, Væver P. Elsøe, Ungkarlene Chr. Jensen Søndergaard og P. Chr. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Begravet. Den 3die Juni, Ane Pedersdatter, Enke efter Mads Pedersen af Nørre Sundby, 71 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
i Ved Tallotteriets 1236te Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 81. 22. 53. 43. 21.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Vekjendtgjørelser. Formedelst Alderdom og tiltagende Svaghed har jeg besluttet at opgive den af min sal. Mand forhen drevne Proafession; min ærbødigste Taksigelse aflægger jeg derfor her oved til alle de ærede Venner, som i en Række af over 30 Aar have forundt os deres Arbeide, og hvorved vi have havt et tarveligt Udkomme. Aalborg, den 20de Juni 1833. C. M. Hose, sal. Snedkermester Pall i Henriksens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Da min Svigerfader, Palli Henrichsen, fornylig ved Døden er afgaaet og hans efterlevende Enke ei meere agter sat drive Professionen, saa tager jeg mig herved den ærboUdige Frihed at bekjendtgjøre, at jeg vedbliver at fortsætte Professionen sammesteds, anbefalende mig til de ærede Venner og Bekjendte, som fremdeles ville forunde mig deres Arbeide. Godt og forsvarligt Arbeide samt reel og billig Behandling vil stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Aalborg, den 20de Juni 1855. Poul Chr. Hose, Snedkermester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Reen og velsmagende Kommenbrændeviin a 20 s. Potten, samt Konenaquavit a 2 Mk. Potten, erholdes hos Thore Green.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Af Umyndiges Midler kan 700 Rbd. Sølv og 80 Rbd. Sedler strax, imod reskriptsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 18de Juni 1833. D. Duusen. D. Baggesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Til Efteraaret kunne 1 a 2 Skoledisciple faae Kost og Logis i en Embedsmands Huus. Nærmere Underretning giver Hr. Professor Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
En Mahagonie Dame=Secretair og et Birketræes Frokostbord er billigst mulig tilkjøbs paa Hjørnet af Møllegaden hos J. C. Tvenstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Udtog af Forordningerne for 1834, 1 Rbd. 20 sk. Reskripterne for 1829. 3 Rbd. 3 Mk. Brandes ForelæsninEn voxen Pige kan faae Condition som Barnepige, eenesten kan strax tiltrædes. Stiftsbogtrykkeriet anser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-20
Bekjendtgiørelse. Committeen for Jylland af Selskabet til Hesteavlens emme i de danske Provindser bekiendtgiør, at Væddelsne iaar ville blive afholdte paa Banen ved Randers den de og 14de Juli, saaledes: Den 13de Juli om Formiddagen Kl. 10. a) Løb for Heste af hvilkensomhelst Race, Alder og Kjøn, Fuldblod alene udelukket, tilhørende de i de danske Pr vindser boende Medlemmer af Selskabet, 3000 Al., beats (gjentaget Løb), Vægt efter Alder. 1ste Hest 100 Rbd. r. S. af det Kongelige Vidrag. 2den Hest 150 Rbd. r. S. Løb for 3, 4, 5, og Haarige Heste, tilhørende Bønder, boende i Jylland. 2600 Al., naar kun 8 Heste eller derunder concurrere; derimod 20000 Al., naar flere end 8 Heste møde, og da Afdelingsløb. Jngen Vægtbestemmelse. Hestene ride af Bønder. 1ste Hest 100 Rbd. r. S. 2den dito 50 - Løb for 3, 4 og braarige Heste, beviisligen fødte i de danske Provindser, og tilhørende de i Jylland boende Medlemmer af Selskabet; Halvblod eller mere forædlede Heste og alle Vallakker udelades fra dette Lob. 3000 Al., naar Løbet bliver enkelt, og 2500 Al., derfor det foretages i Afdeelinger. Vægt efter Alder. 1ste Hest 250 Rbd. r. S. 2den dito 150 - Løb for 3, 4 og braarige Heste, Fuldblod alene udelukket, tilhørende Medlemmer af Selskabet tilsal.