Københavns Adresseavis, 1774-08-22
Paa min Reyse i Provence har jeg havt Leylighed at underrette mig og Corall=Fiskeriet. Det kan med Rette ansees for en Hovedgreen af den Marseilliske Handel, og denne er saa meget meere af Jmportance, da Middelhavet frembringer den røde Corall, (lsis nobilis Linn.) hvilken Jndianerne sætte den største Priis paa Omendskiønt Coral Fiskeriet har været brugt udi ældre Tider, og findes ommeldt udi flere af de Ældres Reisebeskrivelser, ja endog den store Naturkyndige, Grev Margi, har meddeelt os mange specielle Efterretninger og Corallernes Fangst og Vext, troer jeg dog adskilligt endnu at kunne tillegges, helst dette ey mindre end alle øvrige Fiskerier i saa lang en Tid er bleven betydelig forbedret. Der ere tvende Handelskompagnier, som egentlig har tilegnet sig dette Fiskerie, nemlig det Cataloniske og det Marseillske, som alle for samme Skyld bestandig holde 20 a 30 Baade i Søen, omende skiønt ellers enhver anden har lige Rettighed dertil, hvorfor og det Africanske Handels Societet iblant udsender nogle Fartøyer paa Corall=Fangsteen. Ligesaa er udi Casis, en liden Havn, beliggende 3 Mile fra Marseille, nogle som legger sig efter samme; dog have de ey slaaet sig sammen udi noget Selskab, men enhver fisker for sin egen Regning. Udi hvert af de smaae Fartøyer, som bruges til Fiskeriet, ere 4 Mand, og den opfiskede Corall deeles i 7 Lodder, hvoraf Capitainen faaer 2 Deele, de andre Tre, som ere Matroser, hver 1, og Baadens Eiermand 2. Fangsten er ulige Finder de paa eet Sted, som i lang Tiid ikke har været besøgt, kan de ofte i een Dag faae saa megen Corall, som ellers i 3 a 4 Maaneder. En lykkelig Fangst kalder de, naar de i een Uge kan bringe 3 a 4 Qvintaler Corall hiem; men det hender og iblant, at de kan ligge en heel Uge paa Søen, uden at faae det mindste. Der gives 9 forskiellige Sorter af Corall, i Henseende til Farven, nemlig fra Ponceau indtil Kiødfarvet og endelig heel hviid, men den høyrøde er baade den sædvanligste, og den som almindeligst bruges. Corallenfindes aldrig paa Sandbund, men paa Klipper og Steene, paa 10 a 12, indtil 20 a 30 Favne Vand. Man har bemærket, at jo dybere den voxer, deslængere Tiid behøver den til at opnaae nogen Størrelse, og man paastaaer, at en Corall, som paa 12 Favne Vand udi 10 Aar har faaet en vis Størrelse, skulle paa 60 Favne have behøvet 25 Aar. til at opnaae lige Størrelse. Corallen skal med sine Grene bestandig voxe ned ad. Til sammes Optagelse betiene de sig af fleere Slags Redskaber. Det beqvemmeste er gjordt omtrent paa følgende Maade: 2de temmelig tykke og lange Trælægter vare lagte i Kors over hinanden, og i Midten fæstet en Blyevægt, for at faae den til at synke, paa Enden af hver var et rundt Hull, horudi var fæstet en Mængde Snerrer, deels af Hamp, deels af Seener, af forskiellig Længde og Tykkelse. Midt i Korset af Lægterne var et langt Reeb fæstet. Saasnart de mærke at Havbunden er ujævn og med store Stene belagt, lade de deres Redskab ned, til de mærke at Snerrerne have ved fæstet sig ved noget, da de med forenede Kræfter optrække den indsnerrede Corall, bet forhen brugelige og af GreveMarsigli beskrevne Redskab ligner dette meget, dog med Forskiel, at i Stedet for Snerrerne vare fæstede til Lægterne sammensyede Garn, som dog efter mit Tykke er kunde giøre den Nytte som Snerrerne. Disse ere ungefær de tvende Slags Redskaber, jeg har seet bruges paa Kysten ved Marseille, men paa den Cataloniske betiene de sig af et andet, som ogsaa kan være got. Udi en Jernramme af et Qvarteer i Fiirkant hænger et Næt paa Randen af Rammen er en Mængde Jernkroge fæstet, hvoraf nogle staae oplad, andre ned ad. Ved Rammen er ligeledes hæftet nogen Vægt, at Redskabet kan synke, og den hele Maskine er fæstet ved tvende store Træ Lægter, hvorved den regieres, men den er allene tienlig paa 4 til 8 Favne Vand, dog er den bedre end de forrige; thi Coral len rykkes bedre op, og der tabes intet, siden det falder alt i Nættet. Prisen paa den røde Coral retter sig efter Størrelsen og Farvens Skiønhed. Den sletteste koster 3 til 10 Livres Pundet, den beste derimod 60 Livres. Fabrikanterne kiøbe den Qvintal= eller 100de Pundeviis, undtagen de Stykker, der kan være af anseelig Størrelse. Saadanne, hvoraf Kugler kan dreyes, kommer ey under denne Regning. Jeg saae en saadan Kugle af en og halv Tommes Tvermaal, der kostede 100 Seqviner eller 1100 Livres. Flere mindre Kugler bleve solgte til 4 a 800 Livres Stykket; men er den mindste Sprekke paa dem, falder Prisen til 100 og flere Livres. Disse Kugler sende deels til China og overalt i Indien, hvor de bruge dem til Prydelse paa deres Turbaner, deels til Mahomedanerne i Arabien, som pryde deres Døde med Halsbaand deraf. De Coraller, som ey bruges til Kugler, slibes aflange, og faae Navn af Olivetter. De store velgrenede, som ved Oprykningen ey har faaet Skade, sælges ey efter Væg men conserveres for Naturalie=Kabinetter. De som vare ret smukke og vel conserverede, solgtes til 1 a 300 Livres. omendskiønt de ey veyede over 3 a 4 Pund. Det beste Stykke, man endnu har faaet paa den Marseilliske Kyste, er en stor Coral af fire forskiellige Farver, som efter Vægten allene er vurderet til 3000 Livres, og findes i Hr. Rognes Kabinet. De forhen ommeldte Olivetter trækkes paa Traade, og sælges efter Længden og Vægten. Priserne ere staaende. En Længde af to tredie Deel Alen eller halv tredie franske Pans koster eftersom den veyer til; for Ex, om den veyer et Pund koster den 530 Livres, gaaer to saadanne Længder paa eet Pund, koster den ikkuns 190; behøves 3 Længder til 1 Pund, koster de allene 130, Er Corallen i Kugler, koster den mere : for Ex. Et saadant optrakt Baand paa et Punds Vægt koster 450. de allermindste af de allermindste Stykker Coral giøre de Hals= og Armbaand af 12 Strænger, som sælges for 3 Livres og 10 Sous Parret. Corallen bearbeides paa følgende Maade: Den sages med en fiin Sag indtil en Trediedeel af Tykkelsen; Stykkerne, som man seer at faae saa store som mueligt, brækkes af med en Tang, og bores igiennem efter Længden med et spids Jnstrument. Ved Boerningen tage de let Hede, og maa derfor ofte slaaes Vand paa dem. Enderne, som ikke ved Afbrækningen kan blive saa jevne, maa, førend Boerningen skeer, noget afslibes, at Hullet kommer i Midten. Da Stykkerne udi Tykkelsen ere ulige, sorteres de efter deres Tykkelse. Dette skeer ved Solde af Kobber, der ere forskiellige udi Hullernes Størrelse. Den grøve Skorpe, eller Barken, aftages med en Kniv, og derpaa poleres Corallen. Poleringen skeer paa følgende Maade: Man tager en Pose, der halv fyldes med Coraller, enten i Kugler eller i Olivetter, hvortil kommes en Qvantitæt pulveriseret PimpSteen. Denne Pose legges i Vand, og rulles saa længe med Hænderne, indtil Corallen har faaet sin Politur, hvortil udfordres 36 Timers Arbeide, hertil bruges gemeenlig Qvindfolk. De smukke grenede Corallers Dyrhed beroer i sær paa den Omstændighed, at de ere besværlige at polere, og det ey kan skee paa nys ommeldte Maade. De runde, Perler dreyes ey, men slibes paa en rund Slibesteen, som langt efter har en rund Fure, Slibningen skeer blot efter Øye synet, hvorfor dertil udfordres en stor Øvelse, og er den gemeenlig Mesterens Forretning. Jøderne kiøbe meest de Ormstukne Perler, og forstaaer saavel at fylde Hullerne med et Slags Kidt, at man neppe kan kiende dem fra de gode.