Jyske Efterretninger, 1770-11-16
En kort og nøiagtig Beskrivelse over Bezinge. (Følgende er indsendt.) ginge er en Øye, som ligger udi Liimfjorden, og tiener ligesom til et Grændseskiæl imellem Wiborg, Riber og Aalborg Stifter, da den ligger en halv Miil fra de 2de første, men kun en Tredie Deel af en Fierdingvey fra det sidste, under hvilket den henhører. Det er derfore noget mærkværdigt, at man paa Øen kan høre Klokker at ringe udi 3de Stifter. Landet er ikke af de største Øer udi Liimfjorden; thi saa skal Fuur, Giøl og Øeland være større, skiønt den sidste er dog ansat for samme Hartkorn, nemlig 87 Tønder Hartkorn. Dens Længde bestemmes at være 3 Fierding og Breden 1 Fierding. Miil, Ro Miil, og paa visse Steder vel mindre. Paa Øen ere den 30 Gaarde foruden Præstegaarden, samt 12 Huuse, som udgjøre 43 Familier. Den bestaaer af god Agerjord, skiønt den sønderste Deel af Landet falder lidet meere Sandigt end den nordre Deel, hvilken vel forbedres ved det gode Blaa leer, som man for 2 Aar siden har fundet. Heede Jord er der ey meget af, da det meesten er opbrudt, og derover falden desto slettere baade til Overdrift og Tørveskiær, og Moser ere der ingen af uden en liden Deel, som hører Præstegaarden til, hvorfore det meeste af deres Jldebrand maae hentes fra de ovenanførte 3de Stifter. Foruden Agerdyrkningen betiener en Deel sig og af Fiskerie, som bestaaer udi Sildfiskerie og Foraaret, og udi Aalsiskerie om Sommeren, som udertiden kan hielpe ret vel udi deres Nærings Veye. Øen tilhører Hr. Cancellieraad Lund til Lund paa Morsøe, hvortil de giøre Hovarbeyde ved ledige Personer, da de ey kan komme over Vandet med Heste og Vogne. Udi det Geistlige hører Øen under Refs Herred i Thye, ja den har endog været et Anner til Sønberg paa Thyeholm, men formedelst Fiordens Vanskelighed er den separeret derfra hvorfore Kongetienden er bleven Kaldet tillagt. Udi det Verdslige hører den under Sønder Herred paa Morsøe, J de ældre Tider har den dog virkeligen henhørt under Haf sing=Refs Herreders Jurisdiction, som der kan sees af de gamle Protocoller, men som Lund havde faaet Frihed at oprette et Birk, er Eginøe tillagt samme, og ved Birkets Ophævelse er Landet blevet henlagt under den nu værende Jurisdiction. Man kan ellers finde i de gamle Documenter, at Eginøe har havt et Tinghuus, som har lagt strax norden for Kirken, hvoraf Rudera endnu tydeligen kan sees: strax derved voxe nogle Torne, som de endnu kalde Ting Buskene, hvoraf ingen tør hugge noget, saasom de formeene sig derved at blive ulykkelige. Kirken er en smuk liden Kirke, dog uden Taarn, takt med Blye, og forsynet med Vaabenhuus samt muurede Stætter, hvilke 2de sidste Deele ere bekostede af Kirke=Patronen Hr. Cancellieraad Lund, til Lund. Udi Kirken findes en Deel Præster og andre begravne, men i Mangel af Epitaphier, vildes ey, hvo de ere undtagen Hr. Rasmus Torp med Kiæreste, Mad. Karen, Friis, som have deres Begravelsested udi Choret forved Alteret, hvorover hænger paa den nordre Side af Chore deres Epitaphium. Fortegnelse paa Præsterne, som have været udi Eginde siden Reformationen. 1. Hr. Svend Knudsen, som var den første Præst paa Eginøe, siden Kaldet blev separeret fra Sønberg Præstekald. Han var den første, der opbyggede Præstegaarden, hvis Stuehuus endnu staaer indtil denne Dag, som kan sees udi en leer Væg i en Bagstue, hvor hans Navn med Aarstal 1603 er indtrykt, imedens Væggen endnu var raae. Han døde 1615. 2 Hr. Povel Brensig, (hos andre kaldes han Brems) Han blev Præst 1615. Foruden Konge= og Præste=Tienden havde han og Kirke=Tienden pro Officio, hvoraf han dog svarede en liden Contingent, og til at rumme alle 3de Tiendens Deele, byggede han en Lade, som i Høyde og Viide kan svare en Herregaards Lade, hvilken staaer endnu. Han døde 1654. var Præst i 39 Aar. 3. Hr. Adrian Willumsen Kræfting blev Præst 1654. Han var en Normand, og hans Navn uddøer ikke paa Eginøe, saa længe Verden staaer, da Bønderne holdte sig det for en Ære at lade deres Børn opkalde efter ham, hvorover det Navn Adrian er nu almindelig paa Landet. Han døde den 12. Novembr. 1676. var Præst paa 22de Aar. 4. Hr. Mag. Jens Pedersen Svenstrup blev Præst 1676. Han var først Rector udi Nyekiøbings Latinske Skole paa Morsøe; han var en lærd Mand, men derhos meget svagelig, hvorover han i Aaret 1685, maatte tage sin Successor til Capellan. Han døde endelig den 3 Martii 1691. i hans Alders 73 Aar, han var Præst paa 16de Aar. 5. Hr. Just Nielsen Gerade blev kaldet 1685. til Adjunctus og Successor hos sin Formand. Han havde ey meere end Præstegaardens Avling at leve af, indtil hans Formand døde, ved hvilken Leylighed han og Efterkommerne i Embedet bleve frie for at svare Skatter og Tiender af et under Præstegaarden henlagt Sted, Sødborg kaldet, ansat for 4 Tdr. Hartkorn, imod at svare en vis aarlig Afgift deraf til Lunds Eyere. Udi hans Tid gik Kirke=Tienden bort fra Kaldet, da Kirkerne bleve solgte. Han døde den 30 November 1728, i hans Alders 76. Aar, var Præst og Capellan paa 44de Aar. 6. Hr. Rasmus Sørensen Torp blev Præst 1729. Hanvar fød i Aalborg, fra hvis Skole han blev dimitteret 1710. Udi Aaret 1720. den 3 Martii blev han kaldet til Capellan pro Persona for Aabye og Biersted Meenigheder i Wensyssel, 1726. til Skibs Præst paa Orlogs Skibet Beskierme ren kaldet, og endelig 1729 til Sognepræst for denne Meenighed, og altsaa blev han en berømmelig Jubel=Lærer, da han først døde den 20. Martii 1770, i hans Alders 85 Aar. var Præst her paa Stedet paa 42de Aar. 7. Hr. Niels Bierregaard Wilse er fød udi Lemvig, hans Fader var den Tid Hører udi Lemvigs Latinske Skole, men nu Sognepræst for Sønberg og Odbye Meenigheder, med hvilket Præstekald Eginøe har tilforn været combineret. Han blev kaldet den 20. Januarii 1769 til Adjunctus, og Successor, men ved sin Formands Død, som skeede den 20. Martii 1770. blev han Sognepræst for denne Meenighed. Ved Allernaadigst Resolution af 9. huj. har Hans Kongl. Majest. af sær Kongelig Naade formildet den over Deelinqventinden Maren Anders Dotter, der her har siddet i Stadens Arrestkielder (see No. 10) sidste afvigte 2. Oct. ergangne høyeste Rettes Dom, efter hvilken hun, formedelst begangne Barne Fødsel i Dølgsmaal var tilfunden at miste hendes Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage med videre, saa at hun paa Livet maae være benaadet, imod at indsættes til Arbeide udi Wiborg Tugthuus i 2de Aar. Barne=Faderen Poul Nielsen Smed skal i Følge Landstings Dommen bøde fuld Mandebod, som er 27 Rdlr. eller i Mangel af Betaling lide efter Forordningen af 6. Dec. 1743. Den indsendte Landstings Orden for Landstinget, som sidste Onsdag den 14, er allerede holdet, skal følge i næste No. da Rummet ikke kan tillade det denne Gang. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge. indkommen. Rdl. Mk.