JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Ved Landsoverretten i Viborg blev den 29de Juni afsagt Dom i en Sag anlagt af Farver og eligeret Borger Dalgas i Veile mod Kjøbmand og eligeret Borger Feveile sammesteds, angaaende verbal Jnjurier. De paaankede af Jndklagede mod Klageren brugte Beskyldninger bør dede og magtesløse at være og ikke komme Klageren til Skade paa hans gode Navn og Rygte, og bor Jndklagede derfor erlægge en Mulct af 10 Rbd. Sølv. Den af Klageren mod Jndklage, de under Proceduren brugte Beskyldning om overlagt Ondskab a. mortificeres ligeledes, og bør Klageren derfor bøde 4 Rbd. Sølv til Veile Byes Fattigkasse og ligesaameget til Justitskassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Dødsfald. Grosserer N. Husted, Skrædermester, G. Marer, Premier= og Tøihuuslieutenant C. Lund, Studios. theol. J. Jensen, Postfører Seest, C. Knochenhauer, A. C. Fibecker, Kjøbmand D. Scheel, A. L. Thomsen f. Pseffer, Natalia Julin=Fabricius, Alle i Khvn. Esther Gottschalch f. Levin i Nestved. Kirkesanger Grønvald i Aversie. Guldsmed Lassen i Rudkjøbing. Skovfoged og Dannebrogsmand L. Rasmussen paa Thorseng Forhenv. Forvalter Langaae i Odense. Præste=Enke Mad. Kuhlmann paa Fejøe. Henning Ring og Handelsbetjent Jeg i Aalborg. Matthias, Thorup i Hobroe. Maria Rulffes i Randers. Fru Stift amtmandinde Schouboe født Munthe af Morgenstjerne i Christiansand. Aarhuus. Hovedgaarden Hessel, med tilhørende Gods, (beliggende ved Grenaae) er i disse Dage bleven solgt af Hr. Kammerrand Lanng til Hr. Proprietair Wedel fra Fyen for 68,000 Rbd. deels Sølv og rede Sølv. Næstkommende Fredag den 10de Juli, Formiddag Kl. 9, ordineres i Aarhuus Domkirke: Hr. W. Edsberg, som allernaadigst beskikket Sognepræst for Hornslet Menighed og Præst ved Rosenholms Capel, og Hr. L. P. Larsen som allernaadigst beskikket ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Randers. Prædiken holdes af Hr. Edsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Reisende. Afgaaede med Dampskibet Dania. Kjøbmand Kjellerup, Jnstructeur Dahlin med Familie, Stud. art. Reck, Kobbersmed Biernbaum, Student Kold, Kjøbmand Pontoppidan, Jomfru Møller, Toldbetjent Krag, Læderfabrikant Bjørn med Kone, Bogholder Lind, Legationssecretair Hvass, Jomfru Thygesen, Pastor Rose med Kone, 3 Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Bekjendtgjørelser. Da der i denne Sommer fra Aarhuus Stift skal indsendes en Lærling til Beterinair-Skolen, overeensstemmende med Rescriptet af 26de October 1792, saa anmodes de der hertil maatte ønske at blive antagne, inden 6 Uger at indlevere deres Begjæring herom, ledsaget af de fornødne Attester. Det bemærkes, at de der melde sig maae være af Bondestand, sunde og stærke, ikke under 18 og ikke over 25 Aar gamle, og at det er befalet især at tage Hensyn til Landsbyesmedes Sønner, at det er nødvendigt at de kunne regne og skrive, samt at det vil tjene til særdeles Anbefaling, naar det godtgjøres at den Søgende kan smede godt. Forøvrigt henvises til fornævnte allernaadigste Rescript, i Henseende til de Forpligtelser, den der antages, paatager sig. Aarhuus Stiftamthuus, den 23de Juni 1835. C. G. Rosenorn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Licitation. Løverdagen den 11te Juli om Middagen Kl. 12 foretages paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation deels til Opførelse deels til Udvidelse af nogle Steenkister her i Jurisdictionen, ligesom og til Opførelse af en Træebroe i Fillerup. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 27de Juni 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Hans Andersen af Gundestrup, blive de Boet tilhørende faste Eiendomme, bestaaende af: zza en Gaard i Gundestrup, med Hartkorn 7 Tdr. 5, Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., og b) en Parcel af Tuustrup, fri Hovedgaardstaxt, at Hartkorn 1 Td. 2 Fdk. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 3die, 17de og 31te næste Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction i Stervbogaarden; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, saavel til Pantecreditorers, som Liebhaveres Efterretning. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 4de Juli 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Min Gaard, beliggende ved Ødsted Kirke i VeilAmt, af Ager og Engs Hartkorn 1 Tde. 7 Skpr. 1 Alb., hvoraf 1 Tde. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb. er Kirkejord, agter jeg underhaanden at afhænde. Gaarden, der for faa Aar siden af nye er opbygt og afgiver en god Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden, har god Eng, overflødigt Tørvejord og Gierselhugst, og hidtil er holdt 2 Heste, 6 Køer og 8 Faar hvilken Besætning vil kunne forøges, naar den paabegyndte forbedrede Drift vorder fuldført. Lysthavende ville behage at henvende sig til undertegnede Eier. Hornsyld pr. Horsens, den 16de Juni 1835. Storm En Landeiendom mellem Aarhuus og Viborg, i en smuk Egn, er underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne ere nye, og indrettede for en Familie uden for Bondestanden. Jorderne, omtrent 100 Tdr. Land Leer og Muld-Jord, af god Bonitet, foruden Eng og Skov jord. Af Mærgel haves Overflødighed omtr. midt paa Markerne. Eiendommen kan tiltrædes strax eller til Michelsdag. Lysthavende henvender dem til Skolelærer, Johansen eller Eieren P. M. Paarup i Sønder Galthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Af Jensgaards Godses Overformynderie kan strax erholdes tillaans 500 Rbd. Sedler Umyndiges Midler imod lovbefalet Sikkerhed, Jensgaard, den 6te Juli 1835. H. Glud, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Friske Appelsiner og Citroner kan faaes saavel i Kasser som i mindre Partier til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Nyelig arriveret frisk Seltzer-Vand bekommes paa Svane-Apotheket. Et godt stærkt Stykke Pompetræ, 8 Alen langt, er at faae for billig Priis hos Søren Koldt. Lammeuld, reent vastet, kjøbes og betales til de høieste Priser af Hattemager J. Møller i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Undertegnede, der indtræffer til Randers den 13de Juli og forbliver der i 2 Dage, medbringer 2de Holsteenske Gittervogne til Salg, samt modtager Bestillinger paa moderne Wiener= og Postvogne; logerer hos Hr. Gjestgiver Rydell i Randers. Hans Jensen, Vognfabrikant i Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
J øverste Etage er 2 a 3 Værelser med Kjøkken, Spisekammer og Brændehuus tilleie strax eller til førstkommende Michaeli-Flyttetid. K. M. sal. Agerup. paa Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i April Qvartal 1835. No. Hvorfra Porto s. til hvem 1. Aalborg. Anders Christian Jensen Broust paa Moesgaard. . . . . . . 8 2. Altona. Hr. Schau i Aarhuus . . . . . 27 3. Flensborg. Rasmus Ditlevsen paa Thunøe . . 9 4. Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Bagermester Lange i Aarhuus . . . fr. Holbek. Capt. J. H. Ginge i dito. . . . . 19. Horsens. F. W. Kaarup i Ødum. . . . . 3 Husum. Hans Christian Charf, Dragon . . 20 8. Kjøbenhavn. Niels Jensens Enke i Neder Randlev. 19 dito. Rasmus Andersen i Trige 10. dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Skoemagersvend Peter Madsen Munch i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Tobakspindersvend Petersen i Aarhuus 19. dito. Christian Sørensens Enke i Høiberg. 19 dito. 13. dito. Snedkersvend J. C. Andersen i Aarh. 19 dito. Capitain N. Ambiørnsen i dito . . 15 Jens Rasmussen i Ørting . . . . 19. dito. 16. Lybeck. J. Seegaard i Aarhuus . . . . . 27 Andersen paa Moesgaard. . . . 3 17. Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Skrædermester Terkel Nielsen i Jn 18. dito. gerslev. . 19. Skanderborg. Jørgen Andersens Enke Karen Peders. fr. datter: 20. Slagelse. Capitain og Toldkasserer Bohel i Aarh. 17 21. Tøndern. Evert Andreas Thygesen i Aarhuus. 20 22. Weile. Maren Jensdatter i Sorring 23. dito. Anne Christine Nielsdatter i Aarhuus. fr. 24. Wiborg. Maren Kirstine Hansdatter i Astrup Sogn. Aarhuus Postcontoir, den 6te Juli 1835. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
No 109. den 10de Juli. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Nyheder fra Udlandet. Jnterventionen i Spanien vedbliver endnu at hævde den øverste Rang blandt Øieblikkets politiske Qvæstioner. Rusland, Østerrig og Preussen protestere vedvarende derimod; den franske Regjering har længe vaklet, men synes nu, formedelst den brittiskes Bestemthed, at have taget en fast Beslutning, nemlig paa en inddirecte Maade at hielpe Dronningen af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
For kort siden hed det fra Paris, at Ludvig Philip var ikke utilbøielig til at ombytte den engelske Alliance med den russiske, og at opoffre det doctrinaire Ministerium for dette Bytte. Men nu meldes, at den virksomme Andeel hvormed den brittiske Regjering tager sig af den spanske Dronnings Sag skal i Thuillerierne have vakt stor Frygt for, at Engelland skal faae alt for megen Jndflydelse paa Halvøen, hvisaarsag den franske Regjering nu skal have besluttet, ligeledes at indrømme Spanien en kraftigere Understøttelse end ved Fremmedlegionen allene. Som Tilforladeligt meldes, at Pyrenæerne forstærkes meer og meere, og at de Regimenter som der sammendrages, stilles paa den fuldkomneste Krigsfod. Til Toulon var kommet Ordre om overordentlige Søendrustninger, hvortil dog Nogle ogsaa ville see Grunden i Bevægelser af den russisk og den tyrkiske Flaade. Men sandsynligviis gielde de vel ogsaa Spanien, thi Moniteur du Commerce, der omtrent staaer i samme Forhold til Regjeringer som Journal des Debats, løfter det politiske Forhæng saa smaat ved følgende Tirade: "Frankrigs og Engellands Flag ville snart vise sig ved Halvøens Kyster, for at overtyde Jnsurgenterne om, at de ikke mere maa smigre sig med Udsigt om fremmed Bistand, den maa saa komme fra Amsterdam eller hvorfra den vil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
En Hjelpehær til Jnsurgenternes Bistand maa herefter først bane sig en Vei gjennem Engellands og Frankrigs forenede Eskadrer. - Som et Pant for FrankrigsJnterventionsudgifter skal, som det hedder, Øen Minorka stilles, og Port Mahon besættes af franske Tropper. - J Paris hed det, at der var kommet vigtige Meddelelser fra London, blandt hvilke den, at Kongen af Holland havde sendt en overordentlig Gesandt til de østlige Hoffer, for at forlange deres Samtykke til, at Holland maa behandle Belgien ligesom Belgien, og Frankrig behandle Spanien. - J Berlin vilde man med Vished vide, at den preussiske Regjering har gjort kraftige Forestillinger hos Hoffet i Brussel mod Hvervingerne i Belgien til Spanien. Og fra Brussel meldes, at dersom Hvervingerne ikke blive tilladte i Belgien, have alle derværende polske og italienske Flygtninger besluttet at begive sig til Engelland, for der at lade sig engagere. – Jfølge Brusseler Aviser skal Don Carlos ikke allene have høie Velyndere i Berlin, men i senere Tid endogsaa faaet meget betydelige Pengesummer tilsendt derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Engelland. Den første Afdeling af den brittiske Hielpe=Legion var allerede indskibet og afseilet fra Engelland til S. Sebastian, og om nogle Dage skulde en anden følge efter. Der var allerede hvervet flere tusind Mand til bemeldte Hjelpekorps, og det vil ikke vare længe inden Titusinde ere samlede. Desuden har Regjeringen givet Ordre til overordentlige Søe rustninger. J Portsmouth gjøres en heel Deel svære Linieskibe parate til at løbe ud paa første Vink, og Admiralitetet har givet Ordre til, at alle de ved sidste Reductioner afskedigede Søefolk kunne nu igjen blive antagne. Lord Durhams Udnævnelse til Gesandt ved det russiske Hof har gjort megen Opsigt, især paa Grund af hans forrige Ambassade til St. Petersborg. Efterretninger om overordentlige Rustninger i de Egne af Rusland som grændse til Orienten, saavelsom og at russiske Tropper skulle have bemægtiget sig en Landstrækning i Ostindien, hvorpaa de have begyndt med at anlægge Fæstningsværker, have foraarsaget, at bemeldte Gesandt er bleven anbefalet den største Paapassenhed med Hensyn til Ruslands Bestræbelser for at knække Engellands Magt, deels ved at trænge frem til Ostindien, og deels ved at udvide sin Jndflydelse over det tyrkiske Rige, at det derved efterhaands kan blive Hersker over Archipelagus og Middelhavet, "thi - siger Times begge disse Planer ere indvævede i Ruslands Grund=Politik, alle dets Forholdsregler ere beregnede paa, hurtigen at fremme disse, og alle dets Erklæringer paa, for Øieblikket at holde dem hemmelige, indtil de paa een og samme Tid kunne udvikles og fuldbyrdes."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Den brittiske Minister Lord Palmerston har nylig holdt en Tale i Underhuset som er af stor politisk Vigtighed, da man derved har faaet officiel Bekræftelse paa noget som man kun hidtil havde Formodning om, nemlig at Rusland, Østerrig og Preussen ikke have Gesandter i Madrid, og at de have protesteret imod Forandringen i Thronfølge-Ordenen. Tillige erfares, at førend den brittiske Regjering tog sine nyeste Forholdsregler, havde den forlangt af den spanske Regjering, at den skulde anerkjende de sydamerikanske Republiker, og det har den gjort. "Deer sagde Ministeren: Engellands Jnteresse, at Dronningen af Spaniens Sag seirer; det er af en stor Jnteresse for Engelland, at Alliancen mellem de fire vestlige Magter varer ved, og den kan kun vedvare naar Dronningen seirer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Spanien. Bilbao holdt sig endnu den 29de Junii. Jndvaanerne havde hidindtil forsvaret Staden, med en beundringsværdig Tapperhed. Tregange havde Carlisterne søgt at bane sig Vei gjennem en Bresche, men vare hvergang blevne slagne tilbage. Da Kommunicationen tillands er aldeles afskjaaret mellem Bilbao og Bayonne, saa har man ikke andet end Rygter og Stadens senere Skjebne. Nogle paastaae, at Bilbao er bleven undsat af General Lahera (Valdez p. t. Eftermand i Kommandoen over Dronningens Armee) efter et blodigt Slag under Stadens Mure, hvori 4 af Carlisternes bedste Generaler vare faldne Det er ellers mærkeligt, at begge de fjendtlige Hære havde paa een og samme Tid mistet deres Overanfører. Zumala Carrequis Død havde gjort stor Jndtryk alle Partier erkjende denne overordentlige Mands store Talent. Han var kun 46 Aar gl. En personlig Krænkelse. havde bragt ham over paa Carlisternes Partie. For to i Aar siden havde han anholdt om en Ansættelse i Dronningens Armee, men var bleven afviist. Tidligere havde han tjent under Mina's Gueriller. Han havde ved et Angreb paa to af Bilbaos Batterier faaet en Kugle i sit ene Læg, der øieblikkelig var trukket ud af en engelsk Chirurg. Men strax efter havde han, trods Lægens Advarsel, sat sig tilhest igjen, hvilket forvoldte hans Død. En anden Efterretning forsikrer derimod, at han var død af Mundklem under Operationen. Kort iforveien havde han udstædt følgende Proklamation til Bilbaos Jndvaanere. Eders Skjæbne ligger i Eders egen Haand. Jeg forkynder Eder i min Konges Navn Naade og Lykke hvis J. strax ville nedlægge Eders Vaaben, indsee Eders Vildfarelse, og anerkjende ham som Eders Herre og Fader. Jeg forkynder Eder, at hvis J ikke endnu i Dag gjører dette, staaer jeg parat til at lægge Eders skjønne Stad i Aske og begrave Eder Alle under dens Ruiner. Mit Hjerte vil bløde derved, men min Beslutning er fast."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Rusland. Franske Aviser meddele Efterretning om Opdagelsen af en vidtudbredt Sammensværgelse i Rusland mod Keiserens Liv. Regjeringen havde som Følge deraf befalet, at efterspore og fængsle adskillige Embedsmænd i Krigsdepartementet, navnligen blandt Andre Generalerne Puschlin og Powen, Geheimeraaderne Bibikow og Barzylewski, samt Fyrsterne Galitzin og Oworski. Ligeledes en heel Deel navngivne Studenter af Universitetet i Wilna. – Jfølge engelske Aviser skal Keiseren af Rusland have opfordret de udvandrede Polakker til at træde i Don Carlos's Tjeneste, med Løvte om, at de efter fuldendt Krig, skulle erholde fuldkommen Tilgivelse og Tilladelse at vende tilbage til deres Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Sverrig. Stockholmerbladet Argus siger om Aarsagen til at Gardekapt. Friherre Klingspor er falden i Kongens Unaade, at han har tilføiet Vedk., reel Modgang og stort Nederlag ved sin Opposition, et Nederlag, der har Følger endog paa de tilkommende Rigsdage. De Mænd, der ivrigst optraadte imod ham vare Greverne Frolich, Horn, Posse, General Lefren og flere af samme Nance. Erindrer man sig dette, saa har man den rette Traad til at udfinde Aarsagen." (Jfølge en senere Beretning er Bladet Argus sat under Action for - som det hedder: fornærmelige Angreb paa Adelstanden, og Grev Cron hjelm i Særdeleshed. Af denne Action har Argus taget Anledning til at skildre Cronhielm som en ung Mand af et godt Hoved, men med fuldkommen Mangel paa alle solide Kundskaber, og derhos med en uendelig Lyst til at gjøre Opsigt. - Men endnu mere paafaldende er det, at Redactionen af Statstidenden, er stævnet af Rigsdagsmanden Crusenstolpe for personlige Angreb paa ham.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Fædrelandet. Rhvn. den 7de Juli. J Søndags ankom hertil fra München Hs. D. Hertug Marimilian af Leuchtenberg. J Gaar var han til Taffels hos D. M. Kongen og Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Paa Løverdag begive D. Maj. Sig ud til Allerheistsammes Sommerresidents Frederiksberg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Det hedder nu atter, at Thorwaldsen kan i denne Sommer ventes hertil Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Paa samme Tid som Dagsposten bringer Efterretning om et Dødsfald (Zumala-Carrequis) af politisk Vigtighed, have vi ogsaa et Dødsfald at anmelde, som vel ikke er af Vigtighed, og mindst af politisk, men som dog for Kjøbenhavnerne ikke vil være uden lokal Jnteresse: Den 3die dennes døde Mosaiten M. Levin, der i over et halvt Sekulum var Sanger i Dyrehaven. Oehlenschlager har, for over tre Decennier siden, i sit herlige "Sanct Hans Aftens Spil forviget den Afdøde, der, som bekjendt, for et Par Aar siden feirede sit 50-aarige Jubilæum i Dyrehaven. Siden den Tid har han vel ikke ladet høre sit bekiendte: "Jett ist der Doctor da S. men Kjøbenhavnerne have, i taknemmelig Erindring om den Moro, han igjennem en saa lang Aarrække skienkede dem, ikke forsømt at lade den alderstegne Sanger, medens han i de sidste Aar lod sig see i sin Løvhytte under Træet, tilflyde rigelige Gaver. Jaarskulle, i hans Fraværelse, nogle Spekulanter have gjort Forsøg paa at tilliste sig lignende, ved at lade ophænge en Bøsse under Træet, med en paa hans Sygdom hentydende Jndskrivt, men Bedrageriet, der allerede begyndte at reussere, skal være opdaget og standset af Politiet. Den Afdøde opnaaede en Alder af 94 Aar. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Odense. Et tydsk Skuespillerselskab, som ikke forhen har gjæstet os, har erholdt allerhøieste Tilladelse til at give Forestillinger i vor Bye, nemlig det Huber=Delfendalske, som agter at indtræffe hertil September Maaned til Væddeløbsdagene. Selskabet spiller for Tiden i Heide, hvortil det ankom fra Jtzeboe, hvor udeelt bifald og talrige Besøg havde lønnet dets Bestræbelser. Det roses for Udvalget af Stykker; hvoriblandt adskillige større Operaer, hvis Udførelse almindeligen havde tilfredsstillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Veile, den 9de Juli. Et ikke uvigtigt Dødsfald er i Gaar pludseligt indtruffet her i Nærbeden: Fabriqveur Koch i Greis Mølle, der gik frisk og sund ud paa sin Mark, faldt der om og døde strax af et apoplectisk Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Rhvns Børscours den 7de Juli 1835. Hamb. 2 M. a vista 206. Species 206. 12 Mk. 5 1/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Ved den 1238 Trækning i Vandsbek udkom følgende No. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Da Hr. Kammerraad Dalgas nu i Aarhuus Stiftstidende Nr. 105 utoetydigen erklærer, at en af mig i Høien Kirke den 14de September f. A. udført Embedshandling er den, han ved sin Jndrykkelse i samme Tidendes No. 86 har tilsigtet; – finder jeg mig forpligtet med Hensyn til Alt, hvad jeg ved denne Leilighed talte og forkyndte, paa Embedsvegne og under Embedseed gjentagende at erklære: at Pastor Wissings Svagelighed af mig ikke er anført som Grunden til Capellanens Jndsættelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
J den Prædiken, hvormed jeg efter Embedspligt ledsagede Jndsættelsen og som jeg ufravigelig afholdt efter en Concept, jeg endnu bevarer, har jeg ikke med eet eneste Ord berørt, og kunde jeg efter min Tales Natur ikke berøre, den Grund, hvorfor Sognepræsten traadte bort fra Embedets Bestyrelse. – At Hr. Pastor Wissings Svagelighed, den ei heller jeg nogensinde har kjendt og ligesaalidet privat eller offentlig har omtalt, hertil var Grunden, kunde jeg, der efter min Embedstilling vel maatte antages at kjende den sande Grund, aldrig nogensinde anføre. Som Følge heraf og da, som almindelig bekjendt, utrykte Prædikener efter det Kongelige Reskript af 18de Decbr. 1772, indskærpet ved Cancelliets Circulære af 23de Novbr. 1824, i Aviser ikke maae eller kunne bedømmes, kan min for meer end 9 Maaneder siden afholdte Prædiken her ei komme i Betragtning. - Ligesaalidet kan dette være Tilfældet med den af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen under 3die September 1834 Capellanen Hr. Tramm meddeelte Collats, som jeg efter Embedspligt forelæste; thi Denne henholder sig allene til Hr. Tramms Pligter, berører ikke Hr. Pastor Wissings Navn og ligesaalidet de Grunde hvorfor en Anden træder i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-10
Det af Hans Majestæt den 1ste August 1831 underskrevne ligeledes forelæste Kaldsbrev anfører ei heller, at Pastor Wissing paa Grund af Svagelighed er traadt bort fra Embedet, men allene, at han formedelst Alderdom allerunderdanigst havde ansøgt om en Capellan, der paa eget An- og Tilsvar skulde forestaae Embedet, og at Hs. Majestæt efter denne Ansøgning og Biskoppens derover afgivne Erklæring allernaadigst havde beskikket en Saadann. Hvis disse Udtryk hos Bønder (thi Kammerraaden selv var vist ikke blandt Tilhørerne), der neppe kunne fatte og endmindre i rum Tid erindre den finere Nuance i de dem een Gang mundtlig foredragne Udtryk, have foranledige Nisforstaaelse, da kan saadant i ingen Maade tilregnes mig, der aldrig har meent og aldrig har sagt, at Pastor Wissing, formedelst Svagelighed er traadt bort fra Embedets Bestyrelse. Gauerslund Præstegaard, den 10de Juli 1835. J. Thune, Provst for Elboe-Holmans, Brusk. og Jerløv Herreder. At see sit Navn i Aviserne indblandet i en privat Feide kan aldrig være behageligt, jeg vilde imidlertid ei have reflecteret herpaa, naar ikke mit Navn var brugt imod en Sag jeg ynder og befordrer som almeennyttig; thi Hr. Dæl gas siger i denne Tidendes No. 105: "J Stoustrup har Capitain Riegels afskaffet største Deelen af sine Blodsheste o. s. v. At jeg aarlig sælger 2 til 4 unge, tildeels forædlede Heste af mit Tillæg, er vist, men ingen Heste opdrætter kan vel beholde alle sine tillagte Heste, og naar man saaledes som jeg, har solgt de sidste Dre for 8500 Rbd. r. S., I da er dette et Beviis paa at Hestene ere gode og søgte. Jeg har holdt mange Hopper til forædlede Landbeskelere og nogle til indbrændte Hingster; men tilvisse ikke fordi jeg yndede disse mere end Fuldblodshingstene. Enhver Hoppe egner sig ikke til Bedækning af en Fuldblodshingst, og mange ere det ei værd. Jkke at føre en fortrinlig Hoppe til en Fuldblodshingst, naar denne haves, og man kan betale Bedækningen, er at staae sig selv i Lyset, og vil om faa Aar være mere almindelig anerkjendt end dette endnu er Tilfældet. Havde jeg virkelig afskaffet mine Blodsheste, saa vilde dette dog have afgivet et saare lidet eller intet Beviis mod Sagens Godhed; thi jeg holder f. Ex for Tiden ingen Heste mere for Banen, fordi Traineringen udkræver stadigere Opmærksomhed, end min Tid tillader mig at skjænke den men derfor ere Væddeløbene ikke af mindre Værd for vor Hesteavl, naar de ledes efter hensigtsvarende Bestemmelser. Sønderbyegaard, den 7de Juli 1835. Riegels