Aalborg Stiftstidende, 1842-08-08
Udlandet. Guizots Portrait har faaet Plads i Nationalinstitutet i Washington imellem Washingtons og hans Vens, General Greens billeder. National Intelligencer meddeler en Skrivelse i denne Anledning fra Præsident Tyler til Ponisett. Statssecretair i Krigsdepartementet og Nationalinstitutets Præsident, hvori han overdrager ovennævnte Portrait, som et Antal Amerikanere have ladet male, til Nationalinstituttet. Denne Skrivelse kalder Guizot en udmærket Statsmand og Skribent", (Guizot er Washingtons Biograph), og taler om den høre Agtelse, som han med saastor Ret indgyder." Poinsett udtaler i Svaret herpaa Jnstitutets Tak for en Mands Portrait, hvis eminente Talent som Statsmand det amerikanske Folk anerkjender ligesaa meget, som hans høie Gaver og hans Upartiskhed som Historieskriver. – Den 17de Julii kom Efterretningen om Kronprindsens Død til Algier; General-Gouverneuren bekjendtgjorde den for Armeen ved følgende Ord: "Hovedqvarteret i Algier, d. 17de Juli. General-Gouverneuren opfylder den sørgelige Pligt, at meddele Armeen den skrækkelige Efterretning om Hertugen af Orleans Død. Han anseer det for overflødigt at foreskrive den smertelige Udførelse af Marschallens Befalinger i Anledning af den Sorg, som skal bæres af Tropperne; Sorgen vil vise sig tydeligere i alle Hjerter og paa alle Ansigter end paa vore Faner. – Den 30te Juli bragtes Hertugen af Orleans Liig fra Neuilly til Notre-Dame. Allerede Kl. 6 om Morgenen kaldte Trommerne i alle Qvarterer af Paris Nationalgarden sammen. Endnu har den ikke indfundet sig saa talrig ved nogen offentlig Ceremoni. Kl. 9 vare de forskjellige Legioner og Linietropperne opstillede fra Neuilly til Notte Dame. Kl. 11 forkyndte Kanonerne fra Jnvalidernes Hotel, Liigtogets Afgang fra Neuillo Foran kom en Escadron Landsenerer med Standart og Musik, Obersten i Spidsen; derpaa Seine-Departementets Gensdarmet med Obersten i Spidsen; Commandanten i Paris og hans Stab; en Linieinfanteri-Bataillon; en Bataillon Municipalgarde tilfods; Militaireqvipagernes Train, en Escadron Municipalgarde til Hest; den Cavalleri=Brigaden i Paris commanderende Marschalede Camp; 2 Escadroner Dragoner; General-Lieutenanten for 1ste Militair-Division og hans Stab; efter endnu flere Cavallerie, Jnfanteri- og Artilleri-Detaschementer kom 200 Sørgetambourer; Musikcorpset; 4 Ordonnantsofficerer hos Kongen, til best; en Liigvogn med Prindsens Hjerte, ved hver Side to af hans Adjutanter; Erkebiskoppen af Paris og hans Clerus; Liigvognen, Enderne af Liigklædet bares af Soult. Molitor, Valge og Grard; tre Adjutanter hos Prindsen med hans Jnsignier; to Rækker Capitainer af Armeen og Marinen langs med begge Sider af Vognen; 24 decorerede Underofficerer, under en Artillericapitains Commando til Tjeneste ved Liigkisten; Marschallerne af Frankrig, en Deputation fra Pairskammeret og de Deputeredes Kammer; Kongens og Prindsens Adjutanter og Ordonantser; de Prindsen underordnede Embedsmænd, Prindsens Stridshest; hans Vogn; dernæst Sørgevogne for Ministrene, Marschallerne, Admiralerne og det kongelige Huus. Fire Compagnier af Veteran-Underofficerer gik langs med Siderne af Følget fra de 200 Tambourer til den sidste Sørgevogn. Toget sluttedes af en lignende Militairescorte, som den, hvormed det aabnedes. Paa det Sted, hvor Prindsen var omkommen, holdt Toget stille et Qvarteer; Præsterne oplæste nogle Bønner. Kl. 2 1/2 naaede Toget Notte Dame. Paa hele Veien trængte en uhyre Folkemængde sig sammen; alle Vinduer og Balkoner, ja selv Tagene vare tæt besatte. Alt var roligt: ikke den mindste Forstyrrelse, ikke det mindste Uheld fandt Sted. Taus og med blottet Hoved lod den tætsluttede Menneskemasse Toget drage forbi. – Jfølge en kgl. Ordonants af 24de skal Familieraadet for Kongens Børnebørn, Greven af Paris og Hertugen af Chartres, staae under Kantslerens Præsidium og bestaae af Prindserne, naar de ere myndige, dernæst af Soult, Gaard, Portalis, Dupin og Barthe J det engelske Underhuus har Hr. Hutt atter gjort et Forsøg til Gunst for de saakaldte Danish Claims. Disse allerede ofte i Parlamentet paa Tale bragte Fordringer gjøres af Eiere af Skibe og Varer, som ere blevne confiscerede 1807 under Krigen imellem Danmark og England, efter Sigende for Krigserklæringen. Flere af de i Sagen Jnteresserede have allerede tidligere faaet Erstatning, men Regjeringen har tillige erklæret, at det maa beroe derved. Hr. Hurt androg nu paa Erstatning for dem, til hvem der endnu ikke var taget noget Hensyn, og understøttedes heri af Hr. Hume, men maatte tage sit Andragende tilbage, efterat Skatkammerkantsleren havde erklæret sig afgjort derimod.