Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-17
Under 6te April er udkommen en Placat, angaaende de Kobberskillemynt for Kongerigerne Danmark og forge, saaledes lydende: Formedelst Kobberets sigende riis har Hensigten med den Skillemynt, Vi for Vore ongeriger have ladet udpræge, kun for en kort Tid ret opnaaet. Jkke ubetydelige Summer ere blevne myntede, men kort efter at de vare udvexlede fra banken eller Vore Kasser, forsvandt de af Omløbet. sen af Os besluttede Jnddragelse af de fra Banken ud ne Sedler paa 12 og 8 Sk., hvis Forfærdigelse er bunden med betydelig Bekostning, har derfor ikke nu kunnet finde Sted. Vi have ifølge deraf beslut at lade udpræge i Kobber adskillige Slags Skilleent af mindre Vægt end den forrige, og i den Anledsig byde og befalet Vi som følger: 1) Der skal herefvære i Omløb fire Slags Kobberskillemynt, nemlig hende paa 6, 4, 3 og 1 Skilling dansk Courant. De tre førstnævnte Slags ere concave og randede: i Aversen er præget Vort Brystbillede og paa Rever det danske Vaaben med Kione over, og nedentil Aars slet, ved siden er den Værdie, hvorfor de skulle være Omløb, angivet med 6 S. eller 4 S. eller 3 S.; Omften, som er fordeelt paa begge Sider, er: Fred sus Vl. Dei gratia Danie, Norvegiæ, Van. Goth. Rex. Eenskillingerne ere paa Aversen forsynede med Vorthonetræk og paa Reversen er præget 1 Skilling Dansk et Aarstallet. 4) Disse fire Sorter Skillemynt skulle alle Courantbetalinger i Vore Kongeriger Danmark Norge gaae og gielde, og af Vore Undersaatter an ges for det, hvorpaa de lyde, dog uden at nogen skal være forpligtet til at modtage dem i Betaling i større Sum end een Rigsdaler af Gangen, da de, som Skillemynt, ikke ere bestemte til at anvendes som Betalingsmiddel i de større Omsætninger. 5) Alle Kobbermynter uden Undtagelse, som før denne befalings Kundgiørelse ere udprægede paa nogen af Vore Mynter til Brug, i Vore Kongeriger, sættes aldeles ud af Omløb. De bør til den Ende, hvad Kiøbenhavn angaaer, i det seneste inden næstkommende Maii Maaneds Udgang omvexles i Courant Banken; i Vore danske Provindser bør de inden Julii Maaneds Udgang d. A., og i Kongeriget Norge inden næstkommende October Maaneds Udgang, være afleverte til Vore Kasser, som strax indløse dem, og hvorfra de uopholdeligen indsendes til Courant=Banken i Kiøbenhavn. Hvad der ikke saaledes inden de befalede Tider er afleveret, er Confiskation underkastet, Halvdelen til Fordeel for Angiveren og Halvdelen til Stedets Fattigvæsen. 6) Hvo som befindes enten mod Opgield at kiøbe eller sælge af det paa Vore Mynter udprægede Kobber, eller at indsmelte samme, vil vorde anseet med en Pengemulkt af Summens 4 til 8 dobbelte Værdie efter Omstændighederne, og i Tilfælde af Forbrydelsens Gientagelse med Fængsel eller Forbedringshuus=Arbeide fra 2 Maaneder til 1 Aar. J alle Tilfælde confiskeres den Sum, hvormed sligt ulovlig Omgang har fundet Sted, eller dens Beløb til Fordeel for Angiveren. Den klække Daad hvorfore Skipper Peder Rasmussen Kruse af Hs. Majest, under 5te dennes blev tildeelt Dannebrogmændenes Hænderstegn, og Maaden hvorledes denne kiekke Handling udførtes, fortiener udførligere at bekiendtgiøres. Skipper P. Kruse blev paa Hiem seiladsen fra Norge med nogle andre Skibe, 9 i Tallet, eget af 2 sendtlige Fregatter, som indhentede dem og strax erobrede de 2, hvoraf P. Kruses Galease, tilhørende Hr. Kiøbmand Theil i Korsøer, var det ene. Skibet blev besat af 1 Officeer og 4 Matroser, som saaledes toge Kommandoen under Fregattens Kanoner og fulgte den. Da de vare for Enden af Skagens Ren besluttede den brave P. Kruse at vove et forsøg til sin Redning. Efter foregaaende Aftale stillede den raske Styrmand Bernth sig imellem tvende Fiender og greb paa eengang sat om begge deres Sabler; P. Kruse tog med det samme Roret og Bataillen begyndte, hvor Matroserne toge broderlig Deel. To af dem tog den Engelske Officeer og kastede ham ned paa Hovedet i Kahytten; de 2 andre Engelske Matroser sprang i Sluppen, som man da kappede og overlod til sin Skjebne. Fregatten som mærkede Uraad, holdt strax ned efter Skibet, men ved Hielp af Revet, som P. Kruse holdt Norden om, kunde den ei komme ham paa Skud nær For i det mindste at redde Livet og Friheden, samt berg Noget, var her nu intet andet for, end med en stiv N. N. V. Kuling at sætte ind paa Revet, hvor saa mange 1000 ere forulykkede. Folkene, som paa Baaden havde reddet sig i Land, maatte herfra friste det Jammersyn, at see deres gode Skib truet med at tilintetgiøres af de rasende Bølger; men til al Lykke holdt Skibet tæt, og da Vinden sprang sydlig fik man saa meget losset, til det kunde flyde. Den brave Skipper, som saaledes havde reddet Skib og Ladning og istedetfor at Landet ellers havde været berøvet 6 raske Søemænd vundet 1 Officeer, og 2 Mand, hvorfor igien kan udvexles 8 danske Søefolk, afseilede til Fladstrand, hvor Fangerne bleve afleverede og Forhør over det Passerede optaget.