JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Concert. Tirsdagen den 26de December Kl. 7 gives af Mad. Frydendahlenstor Vocal- og Instrumental-Concert i det musikalske Academies Con Første Deel. 1) Jagt Overture af le jenne Henry af Mehulcert Sal af følgende Jndhold: 2) Aria af Mozart, synges af Mad. Frydendahl med Accompagnement af Obligat=Fortepiano, som spilles af en Liebhaberinde. 3) Dobbelt Concert for Violin og Violoncel, comp. af Brandes, udføres af de Herrer P. og F. Funck. Anden Deel. Den lyriske Deel af Ungdom og Galskab, Syngestykke i 2 Acter; comp. af Hr. Dupun. Billetterne faaes om Aftenen ved Ingangen til Concerten.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Ankomne Reisende. Jndpasserede: Lieut. v. Holm, Capitain Grev v. Holstein, Regiments=Qvarteermester Møller, Lieutenanterne v. Lützau og v. Lorch, Major v. Flindt, Capitain v. Lange, Lieut. v. Brink, Capitain v. Johansen, Divisions=Chef Rohbye, Lieut. v. Baaren, Capitain v. Amfard, Proprietair Dodt, Lieut. Brygemann som Coureer, fra Norge, Lieut. Didrichsen. Udpasserede: Major v. Levehau, Oberst v. Kardorff, Kiøbmand Jpien, Byefoged Arøe, Lieut. v. Olsen, Ritmester Grev Schack, Lieutenanterne v. Dahl, v. Lützou og v. Munthe, Kiøbmændenne Borstrøm, Miøe, Biørn, Preus, Steffensen og Lund, Lieut v. Andersen, Capitain v. Lützow, Justitsraad Müller, Capitain v. Brochborff, Pastor Weile, Kiøbmændene Møller, Juhl, Bentzen, Bulmann, Westerdahl, Holm, Siøberg, Sommer og Malcolm, Lieut. v. Koch, v. Heinen, Brand=Directeur Stibelt.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Litteratur. Kyna, en Nytaarsgave for Aaret 1810, udgivet af N. H. Soroft, (12 Arf); den indeholder lyriske og mindre Digte af Udgiveren, og er tillige prydet med Bidrage af Ochlenschlager, Pram, Sander, Rabbek, Schack Staffeldt, O. Horrebow og N. T. Bruun; den faaes indbunden hos undertegnede Forlægger for 8 Mk. paa Postpapiir og 1 Rdlr. paa Trykpapiir. Andreas Seideling. Tos mig Undertegnede er at bekomme Nytaars Ønsker saavel enkelte paa Atlask som i Arkeviis af forskjellige Couleurer. A. Witth, Sorøe Academies Bogbinder.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Forpagtning, J Slutningen af Januarii Maaned, bliver, hvis forinden intet antageligt Bud skeer underhaanden, 1) Ourupgaard paa Falster, hvis Hovmarker bestaaer af omtrent 66. Tønder Land Ager og Eng, som drives med fuldt Hoverie, samt dertil hørende Konge- og Kirke Tiende, nemlig : Søndre Alslow Konge- og Kirke Tiende, Iderstrup, Sydertofte, Nørre Ørslow og Søndre, Kirkebye Sognes Kongetiender; 2) Kringelborg Ladegaard, tæt ved Nyekiøbing Bye paa Falster, med sine underliggende ufrie Jorder, circa 14 Tønder Hartkorn, som drives med fuldt Hoverie, samt dertil hørende Wæggerløse Sogn, Konge- og Kirke Tiende; ved offentlig Auction stillet til Forpagtning, den første i 3 og den afden i 7 efter hinanden følgende Aar, fra den 1ste Maji 1810, paa Conditioner som efter den 1ste Januarii ville være til Eftersyn paa Steder, som tilligemed Auctionsdagen, nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Auctioner. Jnsdagen den 27de December førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11, bliver Huset No. 87 paa Christianshavn i stor Kongensgade beliggende, ved Auction 2den Gang opbudet, for derefte, til Høistbydende at bortsælges. Conditionerne vil erfares hos Prokurator Brønlund, boende i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet. ansdagen den 27de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Jnspecteur Engelstrup paa Raadvads Fabrique, Jægersborg Dyrehauge ved Auction, der afholdes i hans Boelig, bortsælge endeel Meubler og Effekter, bestaaende af Kobber, Messing, Bli og Jerntøi, Meubler og Trævare, Linned og Sengeklæder samt Kreature, bestaaende af 7 gode Vognheste, en Koe og endeel forskiellige Sviin, tilligemed endeel Vogne, Slæder, Seletøier og Avlingsredskaber, m. m.; alt imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Prokurator Langballe, boende i Gaarden No. 202 paa Kultorvet, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet og de samme nærmest omliggende Kroer, de trykte Fortegnelser herover forinden ere at erholde. Fredagen den 29de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i bliver i mit Huus ved offentlig Auction solgt den hertil af Kaperfører H. P. Arboe opbragte og ved Over=Admiralitets=Retten priisdømte Kosskib Henriette, circa 1000 Ruglæster drægtig, tilligemed indehavende 44000 Muursteene. Bemeldte Skib er fortrinlig stærk, og saavel som dens gode og fuldstændige Inventarie særdeles vel vedligeholdt. Aalborg, den 10de December 1809. Søren Winkel.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Fredagen den 29de December førstkommende, bliver ved Auction paa i Børsen i Middagstiden bortsolgt: 2 hele og 2 flerdendeel Actier i den danske og norske Species Banke, tilhørende afdøde Oberst v. Folligs Stervboe. Vilkaarene erfares paa Auctionsstedet og hos Procurator Bronlund, boende i Gaarden No. 14, paa Hjørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet. sesverdagen den 30te December, bliver ved Auction paa Børsen, om Formiddagen Kl. 11, bortsolgt Ladningen i det til Bornholm opbragte, nu hertil ankomne priisdømte Skib Victoria, bestaaende af : Circa 350 Skippund reen Hamp, første Sort. 1200 Tønder Hørfrøe. 70 Skok Pibestaver. 26 dito Oxhovedstaver. 34 dito Tøndestaver. 1600 Stkr. fine Lærredssække. Hvorover de trykte Fortegnelser forinden Auctionen erholdes hos Mægler I. C. Mauer, Kongens Nytorv Nr. 211.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
høverdagen den 30te December næstkommende, bliver ved Auction bortsolgt endeel Ege= og Bøgetræer paa Roden af de Kongelige Skove paa det Hirschholmske District, samt endeel opskovet Knudebrænde, nogle Ege Vragstolper og endelig endeel Formetørv i Ruderskov. Auctionen begynder bemeldte Dag Kl. 10 i Blaustrød Kroe om Formiddag gen, og Kl. 1 Eftermiddag i Birkerød Kroe, hvortil Lysthavende indKramp. støverdagen den 30te hujus, Eftermiddag Kl. 3, afholdes 3die og sidste bydes. Dæmpegaard, den 11te December 1809. Auction over Garver Geerts Gaard og Leieværelser i denne Byes Møllestræde, efter forhen anmeldte Conditioner og Vurdering, som erfares hos Kiøge, den 18de December 1809. Kamphøvener. Da Fragterne for de ved mit Contoir requirerede Konge, eller Frie=Reiser til Udgang October Maaned d. A. til mig er indbetalt; saa anmodes Vedkommende, som har Timesedler i Hænde for dette Slags Reiser, at aflevere samme i seeneste til denne Maaneds Udgang for at imodtage Fragterne her paa Roeskilde Ostcontoir, den 21de December 1809. J. Malling. Bedste Engeskiær, bruun Sennep, Victriol og Harpix, er tilkiøbs i Nyehavn No. 4. consignable Fonds til 32 Procent Renter i Species forlanges til kiøbs Ei store Regnegade No. 176 i Stuen, sammesteds er en Søe=Assurance Actie til kiøbs.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Et ungt Fruentimmer ønsker sig i Condition hos honette Folk hvor den er Børn, enten her i Byen eller i Nærheden af samme, i manglende Fald at sidde og sye i Ugeviis for billig Betaling; anvises i Borgergaden No. 130 tredie Sal. Et Huus ved Nørrevold i Nærheden af Nørreport, som forrenter sig E godt, er underhaanden at faae til kjøbs paa gode Conditioner, hvilke ere til Eftersyn hos Undertegnede, boende paa Hiørnet af Frederiksberggade og Kattesundet No. 9 i Stuen, som paaviser Eiendommen og afslutter Kiøbet. H. J. Warming. En Landeiendom med beqvem Boepæl i Nærheden af Fredensborg, S hvorpaa kan holdes 8 a 10 Køer, 4 a 6 Heste, Eiendomsskov sam overflødig Tørveskiær, forlanges til kjøbs for en tolerant Priis; man aflægger en Billet med Udskrivt R. T. L. i Sværtegaden No. 170 i Stuen.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
en ugivt reisende Konst Gartner ønsker sig Condition nu strax eller til 1ste Maji; videre Underretning gives paa det Berlingske Contoir.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
andske Efterretninger. Paris, den 10de December. Kostbare Foræringer skal være bestemte for Hs. Majestæt Kongen af Sachsen og hans følge, som med det første reiser tilbage herfra til sine egne Stater. Nogle Medailler ere ogsaa prægede i Anledning af bemeldte Monarks Ophold i Parts.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Keiseren har ansat en Commission, bestaaende af Prindsen af Neuschatel og Hertugerne af Friaul og Bassano, for at undersøge Grundene til de gjorte Fordringer om Adelskab, Titler eller anden Belønning for udviste fortrinlige Handlinger under Krigen.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Hs. Majestæt Kongen af Vestphalen reiser henved den 20de igien tilbage til sine Stater.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
J Forgaars var Keiseren paa Jagt i St. Germains=Skoven i Selskab med Kongerne af Neapel, Westphalen, Sachsen og Würtemberg, Keiserinden saa i Vognen hos sin Gemaal. Storhertugen af Warhburg bliver ogsaa forventet hertil. Hertugen af Abrantes Corps er brudt opherfra, for at marschere til Spanien. Den 11te d. M. og følgende Dage vil adskillige Corps af den kelserlige Garde ankomme hertil i Afdelinger paa 4000 Mand. Staden, Paris agter at give disse kjække Soldater en Fest, lig den for 2 Aar siden i de elysaiske Marker.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Børe Blade indeholde endnu i Dag ingen nyere Efterretninger fra Spanien. J Morgen dryder Hertugen af Abrantes Korps, som kantonnerer i denne Egn, op til dette Land. - Samme indeholde blandt andreengelske Efterretninger ogsaa følgende: "De seneste Efterretninger fra Sevilla anmelde Madrids snart forestaaende Rømning af de Franske. Manchas Armee har en grændses løs Tillid til dens nye General ". Soldaternes Løsen er : "Madrileller Døde. Man sagde, at denne Armee bestod af 50,000 Mand Jnfanterie og 7000 Mand Kavallerie med 60 Kanoner. Den franske Armee i Toledo og paa den høire Bredde af Tago angives nu til 35000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Gazette de France giør herved følgende Anmærkning :Man veed, at det er netop denne la Manchas Armee, som er bleven tilintetgjort ved Occana. Glædesraabet er bleven forandret til Jammerskrig, og de Flygtende ville være meget lykkelige, naar de have naaet Sierre Morenas Huulveir. Ogsaa Divisionerne Legrange og Beaumønt skulle komme over Naney til Paris.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Paris, den 14de December. Keiseren er i Søndags afreist tilRambouillet.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Paa Veien fra Madrid til Bayonne holdes 40000 Nationer Levnetsmidler i Beredskab for de i Slaget ved Occane gjorte Fanger. Engellænderne have den 22de f. M. rømmet begge Øerne Ponza og Vantolene lige over for Gaeta, efterat de have ødelagt dens Fæstningsværker. De neapolitanske Tropper have derpaa strax besat dem.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Et nyt Linieskib ved Navn Golymen er den 7de December løbet af Stabelen i Orient.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Kongen af Sachsen har den 11te d. M. forladt Paris.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
London, den 8de Decbr. Hs. Majestæt holdt i Dag et Conseil, hvori Marqvis Wellesler blev indført og aflagde Eed som Statssecretair for de udenlandske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Regieringen venter hvert Øieblik Efterretning om Den CorfusOvergivelse, imod hvilken Øe et Angreb vil blive gjort strax efter Jndagelsen af Cephalonia, Jthaca, Carico med flere Øer i Archipelagus, Rømningen af Vliessingen og hele Walcheren venter man vil blive at i Værk i Dag. Krigschaluppen Calypso og KanoneerbriggenAcute ere ankomne til Harwich. Disse Skibe forlode Vilessingen i Søndags, paa hvilken Tid de nødvendige Foranstaltninger allerede bare gjorte til i største Jil at rømme Øen Walcheren.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Vi have allerede meldt det antagne System i Henseende til Udeluk elsen af fremmede Skibe for Handelen paa Platafloden. Dette System skal nu udstrækkes til alle de spanske Colonier i America, uden mindste Fordeel for Britterne, som deres Allierede.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Vi have faaet Breve fra Spanien, som give en meget forskellig Beretning om den sidste Bevægelse i Sevilla, fra den man allerede ha havt. Jstedet for et Oprør af Folket imod Juntaen har den sidste, at Frygt for den voxende Misfornøielse blandt Nationen, arresteret dem, som have søgt at fremme Spaniens sande Jnteresse. Den voldsomme Fremfærd kan ikke andet end opvække alvorlig Misfornøielse.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Wien, den 13de December. Keiseren ventes i Morgen tilbage fra Ungarn. Hs. Majestæt har i en Kundgiørelse udstedt i Presburg den 11te December opmuntret sine Undersaattere til Tiltroe til Regieringen, da Han fra sin Side lover at anvende de kraftigste Midler til den sunkne Statscredits Jgienopreisning, uden at giøre Jndbrud paa Privat Eiendom. Fyrst Efterhazy gaaer som Gesandt til det hollandske Hof i Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Croatien, den 8de Novbr. General Grev Giulay, Bannus i Croatien, har ladet følgende trykke i det tydske og croatiske Sprog og ladet det omdele til de to ifølge Freden til en anden Magt overgangne, Bannal=Grændse=Regimenter : Tappre Bannalister, Skjæbnen har bestemt os en sørgelig Lod grusom har den sønderrevet et Baand, som har været knytter i utallige Aar. Krigs Uheld traf os i vore rolige Bierge. Ædelmodig bragte Monarken store og rige Offere, for at redde sine elskede og troe Undersaattere; men omsonst. - J vare mine Vaabenbrødre i Krigen imod de Vantroende; jeg var Eders Overhoved, Keiseren havde overantvordet Eder til mig. Jeg blev Eders Fader, J bleve mine Børn. - Aldrig har en Fader elsket sine Børn høiere end jeg har elsket Eder; thi jeg var Vidne til Eders Troskab og Eders udmærkede Daad. Jeg vil fortælle mine Børn, hvad jeg var for Eder og min Efterslægts Børn skal vide det og derved være stolte af deres Stamfader. Man har skilt og fra hinanden og derved sønderrever mit Hierte. - Jeg bløder - og tør ikke tale. Jeg takker Eder, troe Croater, for alle Opoffrelser; jeg takker Eder tappre Croater, for alle Eders Heltebedrivter ; jeg takker Eder gode Croater, for al den Kierlighed og hengivenhed I have viist mig. Lever vel, bliver lykkelige, forglemmer mig ikke, jeg forglemEgersjegh, den 5te Novbr. 1809. Jgnas, Grev Giulay Bannus af Croatien. mer Eder sikkert aldrig Valladolid, den 30te Novbr.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
General Kellermann naaede Fienden i sin Stilling ved Alba Torme- og uagtet han kun havde sit eget og det 6te Corps Cavallerie med sig, angreb han kiæk Spanierne, nedsablede 1000 Mand, fratog dem 12 Kanoner, 6 Faner og et stort Antil Fanger. Han forfølger Fienden endnu og man haaber, at kun faae vil undkomme. Denne glædelige Tidende er i Dag officiel bleven bekiendtgjordt.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Lucern, den 30te November. Divisionen Lagranges Giennemmarsch har fundet Sted i Schafhausen fra den 24de til den 27de f. M., hvor samme tog Natteqvarteer. Generalen, som selv ankom til Schafhausen den 25de, garden til ham sendte Officeer det Svar paa hans gjorte Forestillinger, at der efter den igjen oprettede Fred egentlig ikke meere kunde være nogen Tale om Neutralitet og at hans ved Tyrols Afvædning paa deres Marsch til Huningen forsinkede Tropper saae sig nødte til at tage den korteste Vei paa venskabelig Grund.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Madrid, den 1ste Decbr. General Kellermann har atter slaget Spanierne. Hans Dragoner, have uden at give Qvarteer nedsablet 3000 af dem og omringet de andre. J denne Trefning saavelsom i begge de andre af 19de og 30te Novbr. kan deres Tab regnes til 50 a 60000 Mand. Søeministeren Don Josephs Mazaredo har offentlig udstedt et langt Brev til sine Landsmænd, hvori han indstændigen formaner dem til ved hurtig Underkastelse at afvende det Onde, som vil udbrede sig over Spanien. 16200 fangne Jnsurgentere ere i 4 Colonner indbragte hertil, 25de Novbr. og Dagen efter kom 3000; den 26de kom atter 100 Mand. De ere bragte til Fæstningen Retirs. En stor af Fan : gerne ere paa Veien til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Hs. Majestæt Kongen kom den 24de Novbr. tilbage hertil Hovedstaden, og havde endeel Faner med sig, som vare fratagne Fienden.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Spanske Grændser, den 4de December. Saasnart den spanske Contral-Junia, som Erkebiskoppen af To lede, uagtet sin Vægring i Førstningen, nu staaer i Spidsen for, fik Efterretning om den imellem Frankrig og Østerrig a sluttede Fred og om den franske Keisers nærforestaaende Ankomst til Spanien, besluttede den, efter forhen gjort Aftale med den engelske Agent, at have et Hovedslag, for at trænge frem til Madrid, bemægtige sig denne Stad og drive den franske Armee tilbage henimod de pormærke Diner An ting blev sat i Bevægelse for at sætte en stærk Anmes paa Benene; de til deres Hiem tilbagevendte Krigsfolk bleve atter sammenkaldte, en almindelig Recruttering blev udskreven, og der, hvor Præsternes Korstogsprædikener ikke gjorde forønsket Virkning, blev brugt Magt. Den største Deel af de i Estremadura værende spanske Tropper marscherede mod Østen og forenede sig ved Cindad Real med det over Sier fra Morena fremilende Hovedkorps. Det hedder, at General Equihar faaet Overkommanden over alle disse Tropper. Paa samme Til skulde Engellænderne brække op fra Badajor og sætte sig i Bevagelse mod nedre Tajo, for paa denne Kant at beskieftigt et stort Antal franske Tropper og hindre dem fra at forene sig med Hovedarmeen. J den første Halvdeel af November bleve ligeledes gjorte ny Angre paa de i Montana, ved Zamora og i Catalonien staaende franske Tropper, for at beskieftige dem og sandsynligviis ogsaa for at tvinge dem til at forlange Forstærkning; men alle disse Angreb bleve afslagne af Generalerne Bønner, Marchand og Marskal Augereau og Spanierne lede stort Tab paa disse forskellige Punkter. Hr. Majestæt Kongen var betimeligen bleven underrettet om disse Fiendens Hensigter og tog hensigtsmæssige Forholdsregler imod samt me. Paa Hs. Majestæts Befaling maatte den hele disponible franske Stridshær samle sig ved Tajo. De i den sydlige Deel af Provindsen, Toledsstaaende Tropper vendte altsaa tilbage til den høire Tajo Bred, Armeekorpset under Hertugen af Bellune, Marskal Victor, trak sig over Tarancon til den øvre Tajo Bred. Marskal Mortiers Armee, corps forlod sine hidtil havte Stillinger ved nedre Tajo og marscheerte til Tolede, hvor det forenede sig med det fierde Armeekorps under General Sebastianis Commando, med Armeens lette Kavallerie og med Reservekorpset, som Kongen selv havde ført fra Madrid. Det andet Armeekorps blev beordret at bryde op fra Placentia til Tajo og at besætte den vigtige Stilling fra Almares til Talavera, for ganske at tilintetgiøre Fiendens Forsøg paa at komme den franske Armee i Nye gen fra denne Kant. Strax efter fik man Kundskab om, at den fiendtlige Hovedarmee, ister det for at rykke frem paa den fra Cindad=Real over Medridejos til Toledo førende Vei, havde vendt sig mere østlig henimod Tarancon og Provindsen Cuenca, for at overfløie den franske Armees Stilling. Kongen brød derfor op med sin Armee fra Toledo til Aranjue, hvor den virkelig ankom i Midten af November Maaned.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Det forventede Hovedslag er som bekiendt allerede leveret og har endt sig med Spaniernes fuldkomne Nederlag. Engellænderne have ikke opfyldt deres med Spanierne indgangne Forpligtelser, men ere blevne roligstaaende i deres Stillinger ved de portugisiske Grændser. Betydelige Troppekorps ankomme allerede til Spanien, hvorved især det augercanske Armerkorps er bleven anseelig forstærket.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Basel, den 4de December. I Gaar marscherede 1100 Mand franske Tropper igiennem denne Stad; de udgjøre Avantgarden af et Corps af 30000 Mand, som herigiennem marschere til Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Man siger at en af Rhinforbundets Fyrster har besluttet at nedlægge sin Regiering og tilbringe sine øvrige Dage i philosofisk Rolighed. Der siges, at en af de fornemste Fyrster i Rhinforbundet erholder Tittel af Rigs-Storkansler, og at andre Konger af bemeldte Rhinforbund erholde ligesaadanne Titler.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Den 6te November passerede igiennem Erlangen 163 Soldater og 15 Officerer til Gotha, og den 7de 144 Soldater og 10 Officerer til Gotha og Coburg, hvilke ere befriede af det tyrolske Fangenskab ved de keiserl. franske og kongelig bayerske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Amsterdam, den 9de Decbr. Den Deel af Keiserens Tale, som har Hentydning paa vor Stilling, og paa vort Land, har her opvakt stor Sensation. Jmidlertid er dog intet hidindtil bekiendtgjort angaaende de omtalte Forandringer, uden den Formodning, som Folk der ere meer eller mindre underrettede, har yttret desangaaende. Breve fra Paris, som i Dag ere indtrufne, dat. den 16de, meddele endnu intet bestemt derom, men desuagtet ere vi ikke uden Bekymring. De fleste Rygter om en partiel Indlemmelse af endeel af vort Gebeet med Frankrig sige, at vi maasker tabe de Departementer, som grændse, til Maar og Rhen. Vi vide intet bestemt om hvad der foregaaer i Vliessingen. For 3 Dage siden afseilede endnu 60 Skibe herfra uden at man veed Grunden, dertil. Naar de engelske Admiraler komme til Staden eller igjen gaae ombord paa deres Skibe, blive Kanonerne affyrede, dette foraarsagede i Begyndelsen den Formodning, at en Trefning var bleven holdt imellem de hollandske og engelske Tropper. Det er ikke blevet bekræftet, at de engelske Tropper have forladt Middelburg. - General Cham har har nogle Dage have sit Hovedqvarteer i Sluis, Marskal Her ham af: strien mynstret i denne Tid Tropperne paa Den Beveland.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Amsterdam, den 12te Decke. General Castel, Chef forNordarmeens Generalstab, har udstedt en skarp Parolbefaling, hvori blandt andet er sat Dør strax paa at Samqvem og Snighandel med Engellænderne. Denne Armee synes nu snart at ville giøre et Angre paa Wascheren.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Man synes nu her at være i mindre Bekymring for de Colandger, som i Almindelighed forestaae vort Land. Man troer nemlig, at de blot angaae en Grændseforandring, hvorved man vil vinde i Norden hvad der tabes paa den sydvestlige Kant.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Amsterdam, den 16de Decbr. Men det forsleventer mange Konges Tilbagekomst fra Paris og man holder sig nu overbeviist om vort Land. Gulvstændighed. Derimod venter man, at der vil blive taget at Forholdsregler i Henseende til vor Handel Vore Fonds ere derfor atter stegne nogen.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Udtog af en Skrivelse fra Brekkens paa Den Cadsand af 11te December: I nogle Dage har man her havt den Efterretning, at Cagellenderne med største Jver giøre de nødvende Anstalter til 3. Walcher, rens Rømning. Fienden har allerede rommet Forter metes. efterat have sprængt de derværende Fæstningsværker i Luften. Erbetydeligt Antal engelske Transportskibe var samlet for at værksætte Tilbagetaget. I Gaar imellem 12 og 1 stak Fienden Værkerne og Tøihuset i Vliessingen i Brand. J Dag have Engellænderne begyndt at rømme Øen Walcheren; dog troer man, at de endnu vil kunne blive noget standsede i deres videre Ødelæggelser, da man i dette Øieblisignalerer 2 Divisioner franske Krigsfartøier i Østen, hvoriblandt befinde sig mange Brandere. Saaledes ender sig altsaa denne store engelske Expedition med Opbrændelse og Ødelæggelse af nogle Magaziner og med at styrte Zeelands ulykkelige Jndvaanere i Fordærvelse.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
München, den 19de Decbr. Deres Kongl. Majestæters Afreise til Paris er nu fastsat til næst Uge. Dronningen afreiser næste Onsdag og vil opholde sig en Dag Carlsrude hos hendes 82 aarige Bedstefader, den ærværdige Storhertug af Baden; Dagen derpaa indtreffer Kongen der, hvorfra begge Majestæterne fortsætte med hinanden Veien til Paris. Den geheime Cabinets Sekretair Hr. v. Kobell er allerede i Forveien taget derhen. Statsministeren Frieherre v. Montgelas vil, for ikke at forsinke Regieringsforretningerne, ikke giøre Reisen med til Paris, men i hans Sted skal Geheimeraad v. Ringel, en agtværdig Mand, ledsage Hs. Majestæt Kongen derhen.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Til vor Konges Reise ere paa hver Station 70 Heste i Beredskab München, den 13de Decbr. J Morges er vor elskede Dronning afreist herfra. J Morgen tiltræder Hs. Majestæt Kongen Reisen til Paris.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Fra Jnspruck har man den Efterretning, at Salførselemmed de lien igiennem Tyrol nu er fri og sikker.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Dresden, den 10de Decbr. Vor Konge ventes tilbage den 19de d. M. Hosningen reiser sin Durchl. Gemal i Møde til Hubertsburg.