Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Den store Sultan (berettes deraf Barbariet) hafver ved en Bassa, ynske den Franske Gesandt til Adrianopel, paa Hans Maj. vegne af Frankrige, til Lykke ofver Hans M. lykkelige fræmgang i Holland. och derhos hans forbund med Kongen af Frankrige længre bekræftet. Der er en Chirurgus (Bardtskær) med Tilnafn Montpellere, som hafver opfundet et Slags Vand, hvormed hand kand fordrifve mangeslags Siugdomme, hvor ofver H. K. M. vil hannem til Krigs-Hæren forskicke, oc hannem en stor Belønning, dersom hand samme Kunst vil aaben bare tilsiger: Til hans K. Maff Engeland er en stor Deel aff samme Vand ofverskicket. Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder. Saa snart som Churførsten af Brandenborg var uddragen aff Soest, hvor om mældtes i forleden Maanet paa. 44. skickede Touraine en Trometer vid, och lod Stads Øfrigheden ud til sig kalde. Disse som blefve udskickede til hannem, spurde hand ad, om de vilde tage mod hannem med det Gode, eller ikke. Och som de maatte villigen (med et uvilligt. Hierte) svare, Ja, lofvedes dennem ogsaa ald Billighed, och at de skulde beholde deris Religions Frihed. Men saa snort som de Franske komme ind i Byen, blefve de OrdBeholt os Herre ved dit Ord, oc styr Pawens oc Tyrckens Mord. som stode (paa Tydsk, udhuggen, paa Skolen, udslettede: De siden tillodes det dennem icke at holde Prædicken, eller at gaa til Alters førend Mariæ Bebudelses Dag, och Palme Sønddag, da blef det tillat i hver Kircke at holde en eeniste Prædicken, men icke at bruge Alterens Sacrament. J samme Stad, har Touraine siden lagt, och foruden hannem ere der 5. Generals Personer. Krigsfolcket drager der idelig ud och ind, nu i hundret, nu i tusind tusin dTal, och legge sig self ind 8. 10. 12. tillige i et Huus, och der æde och drikke, saalænge som noget findes. Touraine har med 11. Compagnier i egen Person været til Døssel. hvor hand har teet sig heel fiin oc høflig imod Indbyggerne, och bedet dennem at de ikke skulde undfly, thi hand vilde dennem, hvad hand fik, betale. Printzen af Conde er uden Pass port Frihed) gangen igiennem de Spanske Nederlande, och er kommen til trecht, hvor hand skal hafve ladet sig forlyde, inden 5 eller 6. Uger acter at være Herre ofver Haag. Udi Ytrecht skulle ikke 4. Casteller, men alleeniste et opbygges, til hvilket Lüxenborg har lagt den første Steen. Paa den eene Side aff samme Steen stod Hans Majest. Nafn af Frankrige, samt Aars Tallet oc hans fremgang i samme Stæder. Paa den anden side, den Franske Lillie. De udi Ptrecht vare i forhaabning, at de skulde hafve faaet ved deris Biscops Forbøn høs hans Kongl. May af Frankrige nogen forlindring paa deris d. gift, men deris haab er ude, thi hand udrettede intet, hvorfor der ey alleeniste krefves af dennem den Skat, som rester, men oc andre ny paaleg. ges. Arnheim och Nimwegen vorde af de Franske med ald Jfver och Kraft ved Indbyggernes egen Arbeyd befæstede, och dersom de forsømme deris Arbeid, da vorde de paa Træehesten, med 60. (Skaalf) Pund ved hver Foed, opsatte. Paa Rhin-Meyn, Mosel, oc andre floder, som flyde i Rhinstrømmen lader hans K. M. af Frankrige ofver 3000 skibe forsamle, hvilke alle skulle være dygtige til Rytteri, Foedfolk, og Stykker at ofverføre: der foruden vorder oc et uendeligt. Tal af Bredder og Planker (som skulle bruges til at gaa ofver paa, hvor Landet er sat under Vand) sammensanket.