Viborger Samler, 1847-11-13
Jndsenderen heraf reiste med Deligencen fra Kjøbenhavn til Kallundborg den 30te October for om Søndagen derpaa at gaae til Aarhuus med Dampskibet i Følgeskab med 3de andre Passagerer, som skulde samme Vei. Ved Ankomsten til Kallundborg bleve vi imidlertid til stor Forundring modtagne af vedkommende Postbetjente, som fortalte os, at der var afgaaet Estafette til Posthuset i Roeskilde, for at afværge, at Pakke og Brevpost kom hertil, da Dampskibet ikke kunde gaae, samt ligeledes for herom at underrette Passagererne, for at disse itide kunde vælge at gaae med Deeligencen over Korsør. Vel bleve Posterne fratagne i Roeskilde, men os Passagerer har man formodentlig ikke fundet det Umagen værd herom at underrette, og lod os reise til Kallundborg. Hvorledes man skal kunne forklare sig denne Fremgangsmaade af Vedkommende, veed jeg ikke, men det veed jeg, at denne Forsømmelse kostede os Passagerer megen Tab, Ulempe, Tidsspilde og Lidelse. J Kallundborg var heller ingen Færgelagt, der kunde overføre de Reisende, hvis Antal var steget med Andre inde fra Landet til henimod 40 Mennesker. En saakaldet Reservebaad "Maagen blev stillet til vor Disposition, og hermed valgte da, af Mangel paa Bedre, omtrent 20 Passagerer at gaae over. Men efter at vi i godt Seilveir havde krydset frem og tilbage mellem Kallundborg og Samsø i 17 Timer, maatte vi vende tilbage til Kallundborg, thi det viste sig, at Baaden havde kun en Feil, nemlig den, at den ikke kunde seile, idetmindste ikke krydse, skjøndt Veir og Vind vare af den Natur, at hvert andet Fartøi vilde kunne have arbeidet sig frem. Dagen efter blev Vinden god, vi besluttede da igjen at gaae ud med samme Baad, da der ei gaves nogen anden Leilighed; vi naaede Samsø, men det var os atter umuligt at krydse om Pynten af Øen, og vi maatte saaledes igjen, efter en 8 Timers Fartiet haardt Veir, vende tilbage. Hvad vi Passagerer paa disse 2de Reiser led, især Damerne, er næsten utroligt; vi manglede hver Beqvemmelighed, thi Baaden gav knap Plads til at staae opret ved Siden af hinanden. Om Tirsdag Eftermiddag Kl. 3 ankom endelig en Færgelagt, der afgik Onsdag Morgen Kl. 6 og først naaede til Aarhuus Torsdag Aften Kl. 5 – og saaledes tilbragte vi Passagerer atter 33 Timer paa Vandet, for at komme over. Hvilken Art Beqvemmelighed disse Færgeiagter yde, veed Enhver, der har været saa uheldig at gjøre Reise hermed, især naar omtrent 40 Passagerer ere tilstede. Maa man altsaa ikke undres over, at man endnu i 1847, hvor der saa ofte raabes om de Forbedringer, vort Befordringsvæsen har modtaget, at Reisende paa en Aarstid, hvor Naturen ikke endnu har lagt nogen Hindring, og Veir og Vind tildeels var gunstigt, skulle udstaae saadanne Lidelser og tilbringe 4 Nætter og 5 Dage for at komme fra Kallundborg, til Aarhuus; og hvorfor udholde Sligt, fordi den hele Jndretning er daarlig. Burde Opsynet ikke sørge for, at der idetmindste paa Børtdagen var en Smakke tilstede, der kunde overføre de Reisende, naar Dampskibet, som saa ofte er Tilfældet, ikke kan gaae ud, Bør man, saaledes som det nu i flere Aar har været Tilfældet, udsætte de Reisendes Liv og Helbred i et usselt Reservefartøi, der aldeles ikke svarer til sin Hensigt? bør man vedblive, mellem Danmarks to vigtigste Provindser at soutenere et Dampskib, hvis Maskinværk i høieste Grad er ringe og, som det synes, næsten ubrugbart, og maa man ikke takke Forsynet for, at hidtil ingen Ulykke derved er afstedkommen; bør vedkommende Opsynsmand for sin Fremgangsmaade, ved ikke at underrette Passagererne om Dampskibets Standsning, ikke have en alvorlig Jrettesættelse. Jndsenderen heraf gik ganske tabt med Hensigten af sin Reise, da man ikke vælger denne Aarstid til at gjøre Reise for Lyst, og hans Tab var derved ikke ubetydeligt. For ret at befordre Passagen imellem Kallundborg og Aarhuus, har man, endskjøndt der i det Hele kun gives 3 Færgelagter, ladet en Færgelagt afgaae til England efter Kul, saa kun 2de ere tilbage, der, da de høre hjemme i Aarhuus, som oftest ligge der, naar der Jntet er at seile med, altsaa har man i Kallundborg kun det ringe fladbundede Reservefartøi "Maagen", som Jngen bør raades til at afbenytte. - Jndsenderen heraf har for meer end 30 Aar tilbage ofte passeret Kallundborg og Aarhuus, men der var dog altid paa Børtdagen en Smakke tilstede, for at overføre de Reisende. Her er altsaa meere Tilbagegang, end Fremgang, hvad Transportvæsenet angaaer.