JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Ved Modet den 31te f. M. blev Davne-Commissionen anmodet om at meddele Erklæring i Anledning af et til Repræsentantirabet fra Garverientrepreneur Smith indleveret Andragende om, at det maatte blive undersøgt, med hvilken Hjemmel Havne Commissionen har indtaget en Plads, osten for Nyhavn, samt paa hvilken Maade Tømmerpladsene mellem Vice-Consul Wiibroes Gaard og Snorren, tilligemed Pladsen ved Toldboden, ere komne til at sortere under Havne-Commissionen. Ligeledes blev Magistraten ved samme Møde anmodet om at foranledige, at Revisionens Notater til Kæmmer=Regnskabet for 1838 snarest muligt bleve bevarede, og at Kæmner=Regnskabet for 1839 afleveredes til Revision.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
ved Mødet den 7de d. blev fremlagt en af 88 Jndvaanere her i Byen til Repræsentantskabet indleveveret Forestilling imod Brugen af Sluffer i Jldebrandstilfælde. Allerede i Decbr. 189, da 50 Slufter med flere Brandredskaber anskaffedes, blev det af de daværende elige. rede Borgere blandt Andet yttret, at Sluffers Anskaffelse, der i andre Byer maatte ansees hensigtsmæssig, efter de locale Forhold her i Byen, hvor flere med Vand rigelige forsynede Aaer gjennemskjære Byen, maatte ansees uhensigtsmæssig og utillaadelig, da de offentlige Pladse, hvor Brugen af Sluffer kunde finde Sted, alle ere nær beliggende ved Aaerne, og Slufferne i de mange smale Gader vilde spærre Passagen og afstedkomme Forvirring. - Ved til Magistraten at fremsende nærværende af 88 Jndvaanere mod Brugen af Sluffer indleverede Forestilling, tilligemed en derover fra de ved Brandvæsenet adjungerede Borgere indhentet Erklæring, maatte Repræsentationen, næst at henholde sig til de daværende eligerede Borgeres Betænkning, tillade sig at yttre, at Erfaringen, ved de i Vinteren 1838 indtrufne ikke ubetydelige Jldebrande, noksom har stadfæstet, at Slufferne, istedetfor at stifte Nytte, ere til Hinder for den rette Brug af Brandvæsenets Kræfter. Om endog Slufferne - lyder Brevets Jndhold -, hvilket ikke hidtil har været Tilfældet, alene anvendes til at fremfore Vand til de i Nabogaderne hensatte Vandkar, og ikke tillades Adgang til den Gade, hvori Jldebranden er, hvorved allerede Meget, vilde være vundet, er det dog umodsigeligt, at de 50 Karle, som nu ere beskjæftigede med de 25 Sluner, i lige Tid paa hvilketsomhelst Sted i Byen vilde, ved at bære Vand i Saaer, eller, efter Omstændighederne, i Brandspande, fremskaffe et langt betydelige Qvantum Vand, end ved at kjøre med Slufferne, hvoraf en stor Deel Vand er spilt inden de naa Brandstedet, uden at tale om, at disse, ved at kjøre i de smalle Gader, vanskeliggjøre Adgangen til Brandstedet for Brandfolkene, og ved at være forspændte med Heste, der, som oftest, ere uvante til dette Kjøretøi, saare let kunne afstedkomme Skade. Den almindelige Uvillie, der fra først af hos Byens Jndvaanere har viist sig mod Anskaffelsen at Slufferne, maa naturliqviis have sin Grund i den Overbeviisning, at disse ikke alene ere uhensigtsmæssige, men endog skadelige, og da Erfaringen har givet denne Mening Medhold, antage vi, at selv de Autoriteter, som anbefalede Anskaffelsen, maae være komne til Overbeviisning om det Urigtige i denne Foranstaltning, og saaledes være enige i, at ophæve Brugen af Sluperne, og i disses Sted, da Sprøiter, Lygte= og Vægter=Kassens Tilstand tillader denne Udgift, at anskabe endnu et Sugeværk, som ved de fleste Jldebrands tilfælde vil kunne bruges med Held, og tillige endeel Vand Saaer, og, om det maatte behøves, nogle store Kar, som Dastrup. Fra Nanders: Jomfrii Bruun; Jernstøber Smith. Afg. med Personposten igaar. Til Hobro, Cancellieraad Districtslæge Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
ved Mødet den 7de d. blev fremlagt en af 88 Jndvaanere her i Byen til Repræsentantskabet indleveveret Forestilling imod Brugen af Sluffer i Jldebrandstilfælde. Allerede i Decbr. 189, da 50 Slufter med flere Brandredskaber anskaffedes, blev det af de daværende elige. rede Borgere blandt Andet yttret, at Sluffers Anskaffelse, der i andre Byer maatte ansees hensigtsmæssig, efter de locale Forhold her i Byen, hvor flere med Vand rigelige forsynede Aaer gjennemskjære Byen, maatte ansees uhensigtsmæssig og utillaadelig, da de offentlige Pladse, hvor Bru hensatte i de Brandstedet nærmest tilgrændsende Gader, kunne holdes fyldte af Saaerne og Brandspandene." Repræsentantskabet henstillede dernæst, at dersom Magistraten, ligesom, saavidt bekjendt, ved Anskaffelsen at Slufferne, endnu maatte deele Formeningen om det Uhensigtsmæssige i disses Afbenyttelse, da Politimesterens og Overbrandinspecteurens Erklæringer maatte indhentes, og forsaavidt disse Autoriteter give deres Samtykke til Sluffernes Afskaffelse disse da bortsælges ved offentlig Auction, og Overbrandinspecteuren bemyndiges til paa anden Maade at gjore Brug af det Mandskab, der hidtil har været brugt til Sluffernes Betiening. Skulde der imidlertid være deelte Meninger, om denne Foranstaltning, bedes Sagen forelagt det kgl. Danske Cancelli til Resolution, og henstilledes i saa Fald til Magistraten at foranledige, at et Grundrids over de gjennem Byen løbende Aaer optages, for at Collegiet ved Hjælp deraf, og efter fra Overbrandinspecteuren at have modtaget Oplysning om Brandcorpsets Styrke, kan see sig istand til at bedømme, om Sluffer, efter de locale Forhold heri Byen, kunne ansees hensigtsmæssige eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Committeen for Offentliggjørelsen af Borgerrepræsentantskabets Forhandlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Jndsendt. Det her i disse Dage foreviste Kunstværk, høisalig Kong Frederik den Sjettes Lit de parade og Castrum doloris, fortjener vistnok at tages i Øiesyn, da det viser sig, at intet Arbeide fra Forfærdigerens Side derved er sparet. Enhver, der ikke har seet Paradesengen i Original, vil kunne faae et tydeligt Begreb derom, ved at see nærværende Afbildning, og det tilmed for en saa saare billig Betaling. Jgaar Aftes var et talrigt Besøg tilstede. Forhaabentlig vil Udstillingen ogsaa finde Sted endnu en 5 a 6 Dage. En Tilskuer. ve
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Bekjendtgjørelser. At vor eiegode Moder, Kammerherinde Hedevig Amalie Skeel, födt Comtesse af Prampe, idag Morges Kl. 8 forlod det Jordiske, efter i 8 Uger at have ligget af Nerveseber, bekjendtgjöres herved for Familie og Venner af hendes her tilstedeværende dybtsörgende Börn. Birkelse Stamhuus, den 13de August 1810. Jgaar Aftes, Kl. 71, behagede det det alvise Forsyn at bortkalde til et bedre Liv Jomfrue Talke Margrethe Andkiær, efter henved 3 Maaneders Sygeleie, i hendes Alders 47de Aar. Den Afdøde vil bevares i kjærlig Erindring af hendes mange Venner og Bekjendte, som ofte ville savne hendes livfulde og veenlige Omgang.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Dette Sorgens Budskab bekjendtgjøres herved paa den Afdødes Families Vegne af C. Stroyberg. Aalborg, den 18de August 1840.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
At jeg Undertegnede har nedsat mig som practiserende Læge og Fodselshjælper i Hellum og Hindsted, Herreder og boer paa Gammel-Wiffertsholm, tilkjendegives herved for de Ærede, som maatte ønske at afbenytte min Hjælp. Norgaard, Bataillonschirurg. Paquetten Delphinen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Passageerfragten for Overfarten mellem Aalborg og Kjøbenhavn er nedsat og erlægges herefter saaledes: 1ste og 2den Kabyt 3 Rbd., 3die Kahyt 2 Rbd., paa Dækket 1 Rbd., foruden Færgepenge og Indskrivning, det bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 15de August 1810. N. Jungersen. Raffinade, flere Sorter fiin Melis, meget lyst raffineret og uraffineret Puddersukker, smuk stodt Melis, samt russisk Hvedemeel faaes særdeles billigt i C. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Randers Lax. 2 Mk. 12 s. Pd. i hele og halve 2 Mk. 8 s. Pd., faaes hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Huusholdnings=Oste fra 5 til 8 Mk. pr. Lpd. kunne faaes hos C. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Ved sluttet Skifte den 29de December 1832 efter afgangne Jomfru Susanne Sophie Petersen af Hvamgaard i Rinds Herred, er hendes Søstersøn Andreas Wulff, hvis Opholdsted var ubekjendt, men som formodes for mange Aar siden at være død i Fyen uden Livsarvinger, udlagt i Arv 175 Rbd. 5 Mk. 61 s. S. og T., der blev indsat i Overformynderiet, og ud gjer nu med oplagte Renter 221 Rbd. 2 Mk. 12 s. S. og T. Paa Grund af Bestemmelsen i Forordn. 11te Septbr. 1839 5 4 have Andreas Wulffs Sødskende, der tro sig nærmest arveberettigede, nu begjært denne Arvecapital udloddet imellem dem af Skifteretten, hvis nærmere Arveberettigede ikke, efter Jndkaldelse, maatte melde sig. Andreas Wulff, eller dersom han er død, da hans mulige Livsarvinger, og i Tilfælde ingen saadanne gives, da hans andre Arvinger, indkaldes derfor, i Overeensstemmelse med Forordningerne af 11te Septbr. 1839. og 5te Juli 1822 med Aar og Dags Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at melde sig til bemeldte Arvecapital, da denne ellers efter Jndkaldelsens Udløb vil blive udlod det imellem Andreas Wulffs nærmeste Arveberettigede, der have meldt sig. Rinds-Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 15de August 1810. Jansen, Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Huusmand Niels Jeppesens Hustrue An Sørensdatter af Hou, i Hals Sogn, Kjær Herred, 2) Huusmand Jens Pedersen af Ulsted By og Sogn, Kjær Herred, 3) Huusfæster Jens Mortensen af Schuls mark i Ingstrup Sogn Hvetboe Herred, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; De Afdødes Arvinger indkaldes ligeledes, men med Varsel efter Loven, sammesteds at legitimere deres Arveret. Kjær og Hvetboe Herreders Skifteret i NørreSundby, den 15de August 1840. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for vedkommende Under= og Overret, ere Creditorerne i den i Tollestrup, Vreilev Sogn, afdøde Selveiergaardmand Søren Jensen og efterlevende Hustru JacobWigelsdatters Fælledsbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring. den 15de August 1840. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Creditorerne i Handelsmand Peder Christian Munks Opbudsbo, af Skoven i Mygdahl Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjørring, den 11te August 1810. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Da det over Bødkermester Jørgen Frederik Kobsels Sted Nr. 174 i Kattesundsgaden ved 3die Auction gjorte høieste Bud ikke er approberet, saa bliver denne Eiendom efter Begjæring af Kongens Foged herved stillet til en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv Torsdagen den 20de dennes om Formiddagen Kl. 10, hvorved Eiendommen absolut agtes bortsolgt om nogenlunde antageligt Bud skeer. Liebhabere indbydes. Aalborg, den 11te August 1840. Ved Auctionen den 1ste September, i Stedet Nr. 135 ved Vesteraa, kan indsættes Appendix til absolut Bortsalg, hvilket daglig modtages fra Mandagen den 24de til Løverdagen den 29de dennes, hver Tag fra Kl. 11 Eftermiddag. Aalborg, den 8de August 1810. Rissen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
- Auction. Efter Begjærina af Consul Kall, som Commissionair for Capitain Johannes Albertus de Viis, der med sit førende Skib, Kuffen 7de jonge Florenz, er indstrandet paa Hirtsholmene, bliver Torsdagen den 27de dennes, Kl. 12 Middag, paa Strandingstedet afholdt offentlig Auction over bemeldte Skib, circa 40 Commercelæster drægtigt, med Master, Stag og Vanter, saaledes som det staaer paa Stranden, og bemærkes det, at det ikke en usandsynligt, at Skibet, om hvis Beskadigelse i Bunden, man endnu ikke har nøiagtig Kundskab, med nogen Bekostning kan bringes flot af Grunden, Om Takkelage og Jnventarium ved samme Auction bliver bortsolgt, vil nærmere blive bekjendtgjort i AalborStiftstidende, da herom endnu ingen Bestemmelse er tagen, Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 16de August 1810. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Tirsdagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Toldkamret ved offentlig Auction bortsolgt nogle paa forskjellige Steder anholdte og confiskerede Varer, bestaaende af forskjellige Slags Bord= og Forskjæreknive= og Gafler, Brød=, Barbeer- og Lommeknive, Skrædder= og andre Saxe, Compositions=Skeer; 2 Huder Ryslæder, 281 Potter Korn=Brændeviin, 198 Pd. gl. Kon ber, m. m. Aalborg Toldkammer, den 17de August 1840. Thorbrager.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Tirsdagen den 8de September førstkommende Middag Kl. 12 lader Undertegnede, ved en eneste Auction paa selve Stedet, bortsælge den mig tilhørende Gaard Guldbekskjer, beliggende i Aasted Sogn Horns Herred, Hjørring Amt, een Miil fra Frederikshavn, af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr., der dog ved den nye Matricul er nedsat til 5 Tdr. 1 Skp. Af Arealet, circa 300 Tdr. Land, er over 1000 Tdr. god, velgjødet og kraftig Agerjord, og Resten Eng, Kiær, Grønning og Hede og ypperlig Mergel samt Tørveskiær haves. Flere smaae Skovpartier til Nytte og Ziir findes paa Marken, der iøvrigt egner sig for Schæfferi. Bygningerne ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Conditionerne ville blive favorable for Kjøberen. Guldbekskjer, den 13de August 1840. Georgine sal. Møllers.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-18
Den Stervboet efter Søren Jensen tilhørende Gaard i Tollestrup, Vreilev Sogn, med Jorder af Hartkorn 3 Tdr. - Skpr. - Fdkr. 2 1/2 Alb., samt Avl og Afgrøde, bliver ved en eneste Auction, som holdes paa Gaarden selv, Fredagen den 28de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, opbuden til absolut Bortsalg, ifald nogenlunde antageligt Bud skeer. J Jorderne, der henhøre til de bedste i Egnen, er nedlagt 7 Tdr. 3 Skpr. Rug, 3 Tdr. 4 Skpr. Byg og 8 Tdr. Havre, som Alt lover en fortrinlig Afgrøde, og der haves Overflødighed af Græsning og Tørvejord, og fornøden Eng. Saasnart Auctionen over Gaarden er tilendebragt, fortsættes den over Boets Løsøre, bestaaende, blandt andet, af 3 gode Heste og 1 Føl, 5 unge Køer, 1 Qvie, 2 Kalve, 10 Faar, 2 Grise, Vogne, 1 Svingploug, Harver, i ny Slæde, i nyt Læder=Hestetøi, Arbeidstøi, Spader, Grebe, 1 Kakkelovn, Sengeklæder, 1 ny Kobber=Grubekjedel, Kjøkken= og Bryggersredskaber, 1 Væv med mere. Børglum Herredscontoir i Hjørring. den 15de August 1840. Sparck. en Slutningen af Discussionen i Trykkefriheds=Sagen i
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
Efterretninger med Personposten. J Constantinopel er - ifølge Augsb. Allg. Zeit. itide bleven opdaget en Sammensværgelse mod Sultanens Liv. Begivenheden skildres saaledes: Siden den nye Seraskier, Mustapha Pascha, lader Albaneserne komme til Hovedstaden, troe de gamle Janitschartilhængere igjen at kunne reise Hovedet. Men disse Janitschartilhængere ere, ligesom Jesuiterne i Occidenten, almindeligt og næsten ukjendt udbredte. J alle Dikasterier befinde sig gamle Janitscharer, selv iblandt de høieste Embedsmænd. Ni af disse havde den 28de f. M. inviteret Sultanen til et Middagsmaaltid. Han begav sig ogsaa, uden Mistillid og kun ledsaget af nogle Tjenere og en Geistlig, derhen. Under Maaltidet bortfjernede 4 af Gjæsterne sig og de øvrige tilkastede hinanden betydningsfulde Tegn, saa at Sultanen sagde til den ved hans Side siddende Geistlige, at det nu vel var paa Tiden at bortfjerne sig, hvorpaa denne svarede: Ja vel, den høieste Tid. Jdet de nu hurtigt reiste sig og trængte ind i Forværelset bleve de sammesteds af de Sammensvorne opstillede Kavasser saa overraskede af Sultanens determinerede Adfærd, at han kunde faae Leilighed til at tilkalde det ham nedenfor ventende talrige Følge. Ser af de Sammensvorne bleve dernæst grebne, de øvrige Tre reddede sig ved Flugten. J Forhøret bekjendte de Sammensvorne under Torturen, at deres Hensigt havde været, at myrde Sultanen og sætte hans Broder paa Thronen. De 9 Sammensvorne vare kun Deputerede fra de gamle Janitscharer, der, ved Hidkaldelse af Albaneserne, havde til Hensigt at gjenoprette det gamle Janitscharherredømme.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
J Alexandrien hedder det, at en Hr. Parier, der var afsendt til Vicekongen fra Tulleriernes Cabinet og allerede er vendt tilbage til Toulon, havde afsluttet en Tractar imellem Mehemed Ali og Frankrig. - Jbrahim Pascha stod den 10de Juli ved Marasch med 65,000 Md. og 200 Kanoner. Den engelske Flaade var med Admiral Stopford afseilet fra Vurla paa et Krydstog i Archipelagus. Den franske, under Admiral Lalande, fulgte til Agria.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
Prinds Louis Napoleon er den 11te d. om Midnat, under stærk Eskorte, ankommen til Paris og foreløbig bragt i Conciergeriet, hvorfra han om nogle Dage vil blive forsat til Fængslet Luxembourg. Pairsretten, der skal dømme de Boulogner Fanger, er sammenkaldt til den 18de.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
Man har nu ved forefundne Papirer erholdt nogle nærmere Oplysninger om den forrykte Plan, Louis Napoleon allerede ifjor havde paatænkt at udfore, nemlig at opsnappe Louis Philipp med hele Kongefamilien under deres Besog i Eul Hr. de Crouy-Chanel, der egentlig havde udtænkt Planen, havde til dens Udførelse forlangt og erholdt udbetalt af Prindsen i London 250,000 Franes, hvormed han vendte tilbage til Paris. Den latterlige Plan opdage gedes derimod af Politiet; imidlertid vil man nu dog være kommen til Kundskab om, at 100000 Franes af den nævnte Sum allerede ere bragte i Anvendelse, og flere høitstaaende Personer, som skulle have taget imod betydelige Summer, siges ved denne Leilighed at være blevne compromitterede. Bladene paastaae, at en levende Ørn, som var forefunden ombord paa Prindsens Dampskib, havde skullet spille en betydelig Rolle ved Expeditionen. Paa et givet Signal havde nemlig Capitainen skullet lade den flyve. Da den nu i flere Maaneder var bleven vænnet til at søge sin Næring i Napoleons Hat, som Prindsen bar paa sit Hoved, vilde den altsaa strax der indtage sit Sæde, et Auspicium, som formeentes særdeles skikket til at opflamme Soldaternes og Folkets Enthusiasme. I Hatten skal man ogsaa have fundet en lille Stang og et Stykke frisk Kjød, der skulde bruges som Lokkemad for Ørnen. Jfølge Leipz, Allg. Zeit. er det især Prindsens Haug til et glimrende og nydelsesrigt Liv, der havde fremkaldt hans taabelige Expedition. Han havde i Londen ført et stort Huus, men som han havde maattet opgive, da hans Jndtægter - der, med Jndbegreb af et Tillæg fra Rusland, som hans Moder allerede erholdt af Keiser Alexander, og som den nærværende Keiser ogsaa lod udbetale, udgjorde ialt 5000 Pd. Sterl. aarligt - ingenlunde vare tilstrækkelige hertil. Hans Pengeforlegenhed var ogsaa saa stor, at han allerede ifjor søgte at sælge sit lille Slot Gottlieden ved Constantz. Hans Tilhængere erholdt Alle Anviisninger paa det tilkommende Keiserdomme. Hans Oncler, der bedre forstaae at holde paa Penge, har han forgiæves anholdt om Understøttelse. Kongen og Dronningen af Preussen vare den 11te og 12te d. ankomne i et Besøg hos Kongen af Sachsen, til Pillnitz, hvor ogsaa Keiserinden af Rusland og flere tydske Fyrster og Fyrstinder befinde sig. Den 9de og 10de vare allerede de russiske Diplomater, Greverne Nesselrode og Tatitschew, den preussiske Grev Mortimer v. Malhan og fra østerrigsk Side den endnu rørige Fyrste af Metternich ankomne for at complimentere de høie Gjæster. At de nærværende diplomatiske Forhandlinger ikke ville være udelukkede fra Conversationen, vil man let kunne tænke sig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
J Briissel fandt Aftenen og Natten til den 11te ds. urolige Optrin Sted, foranledigede ved, at den bekjendte Revolutionair Kats og 16 Consorter for Fornærmelse af en Politicommissair vare blevne dømte til Fængselsstraf og deres Paastand paa Dommens Cassation forkastet. 23 Urostiftere, der tildeels alle hørte til Arbeidsclassen, bleve arresterede. Flere Politiofficianter vare blevne saarede og een endog dræbt under Tumulten. Først Kl. 1 om Natten lykkedes det 3 Compagnier Infanteri at bringe Roligheden tilveie.
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 18de August. Jgaar faldt Hof= og Stadsrettens Dom i den Sag, som Dr. theol., Pastor, Ridder Rothe havde anlagt mod Redacteuren af den Frisindede, Hr. Cl. Rosenhoff, i Anledning at den i nævnte Blads Nr. 71 for forrige Aar indrykke de Artikel betitlet Testamentsjægerik og Dr. Rothes Oplysninger. Retten mortificerede de deri for Rothe forekommende krænkende Udladelser og idømte Redacteuren 200 Rbd. Mulct samt 1 Aars Censur og Sagens Omkostninger. (Kbh. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-08-20
- Om den Lindbergske Addresse indeholder Fædrelandet følgende bemærkninger: "Det er et ikke lidet mærkeligt Tidernes Tegn, at Mag. Lindberg rækker sin Broder i Christo, pastor emeritus Faber, Haanden for at omvende Folket fra den syndige Tanke, at dets Frihed og Udvikling er bedre sikkret, naar det selv gjennem dets Repræsentanter kan bestemme Afgifter og Skatter, end naar det alene beroer paa Kongen efter hans Finantsdeputeredes Anskuelser at belæsse Nutiden med Skatter og Fremtiden med Gjæld. "Det er slemte, siger Gervinus, naar Juristerne ikke ere gode Christne, men det er endnu vætte, naar de saakaldte gode Christne agere Jurister. Disse Ord ere ligesom skrevne for os, og enhver fornuftig Mand vil sikkert ikke undlade at gjøre sig det Spørgsmaal, hvad det har at betyde, at saadanne Guds Mænd som Faber og Lindberg nu paa eengang ere blevne Politikere, at det er dem, der prædike mod Partikampe og fortælle den menige Borger og Bonde, at de ville blive undertrykte, naar deres Repræsentanter faae Noget at betyde, fordi de i intet Tilfælde selv kunne betyde noget. Dog, det 19de Aarhundrede staaer lige saa høit over det 17de Aarhundrede, som Lindberg & Faber staae under Biskop Svane, og derfor vil det saa meget mindre lykkes dem at spille hans Rolle. Folkets sunde Sands, derom ere vi overbeviiste, vil gjøre disse Guds Mænds Bestræbelser ogsaa i denne Retning til Skamme.