Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-03
Denne nye Seiers Efterretning fra Semlin lyder, saaledes: J de Breve, som ere ankomne fra Bitoglia af 26 og 27 Julii fortælles: at der i Thessalien er bleven fægtet i 3 Dage den 13, 14, 15 Juli nye Stiil, men Hovedslaget skal egentlig være forefaldet den 14 Juli, og Beretningen derom var afsendt den 20 Juli nye Stiil eller 8 Juli gammel Stiil (Derved opklares det Mistænkelige i Henseende til Datum.) Resultatet er aldeles udfaldet til Grækernes Fordeel. Chorschid Pascha var som bekiendt ankommen den 24 Juni til Larissa med et ringe Mandskab. Der erholdt han den 1 Julii Efterretning fra Sultanen om Capudan Paschas Død, og tillige Befaling til at opbyde alt for udføre et stort Slag i Grækenland og derved igien at opvække Muselmændenes krigeriske Aand. Han kaldte strax derpaa heele Macedonien til Vaaben, og opfordrede alle Muselmænd fra 12 til 60 Aar at forsamle sig i Larissa, da han vel vidste at Feldtogets Skjæbne i dette Aar beroede paa dette Foretagende. Tyrkerne strømmede hobeviis til og den 12 Julii havde Chorschid en Armee paa 50 til 60,000 Mand, som han fordeelte i 3 Korps. Han skal ikke have havt mindre end 3 Paschaer og 48 Beier forsamlet omkring sig, hvormed han holdt et Krigsraad den 11 Julii. Den 12 lod han kalde alle Officererne til sig, og forat styrke deres Mod erklærede han dem at de Moskovitiske Gauer, som først havde forledet deres Troesforvandte til dette Helvedes Foretagende, havde nu formedelst indvortes Uroeligheder forladt dem og sluttet Fred, at Porten har ikke noget meer at frygte fra Donau Siden af: At Donau Armeen er allerede paa Marschen for at komme dem til Hielp, at den store Tyrkiske Flaade havde landet ved Patras og at 15000 Tyrker stode i Ryggen paa Grækerne, at et rigt Bytte ventede paa de tappre Muselmænd, og at de ikke havde andet at gjøre end blot at rykkefrem. Tyrkerne stolede paa deres Anførers bedrageriske Ord, rykkede den 13 frem med et stolt Mod, og havde endnu om Aftenen samme Dag tiltægtet sig betydelige Fordeele, saa at Chorschid kunde afsende fleere Tatarer med mange Hoveder og Øren til Constantinopel (hvilke kan have givet Anledning til Seiersberetningen i den Østerrigske Jagttager).Men den 14 Juli da Tyrkerne vilde fortere Passerne paa to Steder paafulgte det store Nederlag (men hvorom man dog maae oppebie fuldstændigere Efterretninger, inden man kan fuldkomment forlade sig derpaa. - De ældre Efterretninger fra Grækenland, som man har over Marseille, og som ere meddeelte fra en Fransk Kiøbmand i Messolongi ere af 9 Juli. Det hedder deri, at Operationerne til Grækenlands Befrielse vare blevne aftalte og besluttede i det udøvende Senat i Corinth. Præsidenten Fyrst Maurrocordato havde derpaa begivet sig til Arta for at udføre den aftalte Plan, som skulde bestaae i at befrie heele Albanien. Alle Chefer, som skulde medvirke til denne store Expedition fik Ordre at indfinde sig i denne Stad. Fyrst Maurocordato overdrog saalænge Feldtoget varede sin Post som Præsident til Vicepræsidenten Athanosius Kanacari. Man haabede at kunne erobre Janina, da Paschaen Omer Briones Magt var betydelig svækket. General Norman, som staaer i stor Agtelse hos Grækerne skulde især medvirke dertil med nogle Batailloner Tropper, som vare øvede paa Europæisk Maade, og som havde et temmelig godt Artillerie. Begyndelsen til at udføre denne Plan var allerede gjort og nogle Tyrkiske Magasiner vare tagne og andre Fordeele erholdte. Armeen fik Navn af den vestlige Armee og Maurocordato fik Overcommanden over den. Denne Armee blev anslaget til 20000 Mand. Cambir Aga, Gouverneur paa de Albaniske Kyster, faldt i Grækernes Hænder. Det kom tilsidst til en heftig Træfning Omer Pascha, som var 28000 Mand stærk blev slaget og forfulgt til Glykp. 6000 Tyrker laae døde paa Valpladsen foruden 2000 Saarede og Fanger. Men nu kom Efterretningen om at Chorschid havde samlet en stor Armee i Macedonien, hvorpaa hele den Græske Armee fik Ordre til at bryde op til Thessalien. Formodentlig have nu Grækerne efterladt et lidet Observations-Corps, som det hedder paa 3000 Mand ved Arta, og det er dette om hvis Nederlag den Østerrigske Jagttager har leveret den i forrige Blad meddeelte Beretning, men hvorom Man ikke har hørt noget fra Constantinopel. J det mindste er den Omstændighed, at der er forefundet et Pas fra General Norrmann urigtig og giendrives i den Würtenburgske Hoftidende, da Selskabet i Stutgart hverken har eller kan udstæde noget Pas). Ogsaa giendriver Gazette de France den Efterretning at Grækerne ikke have holdet Capitulation af Athen. De skulle tvert imod have baaret de Tyrkiske Syge bort paa deres Skuldre og behandlet dem meget vel. Athen bliver befæstet af Franske og Jtalienske Jngenieurer. og Havnen Piræus forvandles til en Krigshavn.