Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-16
Fra Præstøe toge vi lige til Koster Færgestedet. Her er et Gjæstgiversted, hvor Vogne og Heste kunne bestilles til de nærmeste Stationer. Udsigten er her ypperlig. Paa høire Side Vordingborg, indhyllet i Skov, ligefor Møens Land. Uagtet hele Overfarten dertil neppe varer fem Minuter, saa maatte vi dog bie en god Tid indtil en Transport, der ogsaa skulde sættes over, var ankommen. Ved dette Færgested indskibes i denne Tid meget Brændeved, som kjøres hertil fra Vordingborgkanten, og man troer sig her ordentlig hentryllet til Hovedstadens Nyhavn. Men denne stærke Jndskibning af Brænde er, som man forsikkrede mig, ikke det bedste Tidens Tegn. Det vidner om, at mange Godseiere trænge til Penge, og maa gribe til Skovene, fordi det, deres Jorder indbringe, ikke strækker til deres løbende Udgivter. Naar man er kommen paa Møens Grund, saa findes strax ved Strandbredden et Sted, hvor man kan tage ind og bestille og oppebie Befordringen til Stege, den eneste Kjøbstæd paa Møen. Her møder man den Ubehagelighed, at de Reisende kun have et eneste Værelse at opholde sig i. Fruentimmer og Mandfolk, Herskab og Karle findes her mellem hverandre. Naar det regner, og man ikke kan opholde sig udenfor, er dette høist ubeqvemt. Der er ingen Tvivl om at den Kgl. Generalpostdirection, der ved alle Leiligheder viser en saa priselig Opmærksomhed for Almeenhedens Beqvemhed, vil lade indrette paa dette Sted to Værelser, hvori det mindste Fruentimmer kunne opholde sig, indtil Befordringen, som ofte ikke ankommer førend efter et Par Timers Forløb, kunne træde ind. Det er saa meget mere nødvendigt, som Riddertidens Galanterie mod det andet Kjøn, sjeldent er den Egenskab, hvorved vor Olds unge Riddersmænd, med og uden Skjoldmærker, anbefale Møen er et frugtbart Land, men førend man kommer til Klinten, ikke udmærket ved Naturskjønheder. Om Oprindelsen til Navnet ere Oldgrandskerne ikke enige. Nogle mene, at det ligefrem kommer af Mø, hvorfor det og kaldes paa Latin Virginia Danica (det danske JomfruLand), og at Møen eller Jomfruen, efter Sagnet, hedte Fane, som siden giftede sig med Søhelten, Grøn Jette, hvorfor Jndløbet mellem Falster og Møen kaldes Grønsund og af Andre Fanefjord. Den lærde E. J. v. Westphal antager derimod at Møen har sit Navn af Maanen, der under Billedet af en Mø er blevet tilbedet der. Adam af Bremen, der skrev sin Reise i Danmark i det ellevte Aarhundrede, under Svend, Estrithsøns Regjering, kalder det Moyland, men da han skriver andre Navne heel vanskabte, saasom Sampse istedetfor Samsøe &c., saa kan hans Skrivemaade ikke lede os her paa rette Veie, og han skrev uden Tvivl de danske Navne, ligesom endnu i vore Dage saa mange Fremmede, som det fald ham ind. Men det forekommer mig ikke at være vanskeligt at finde Oprindelsen til Navnet Møen, uden just at tage sin Tilflugt til saa svage Grunde som Pontoppidan og Westphal. Der er næsten ingen Tvivl om, at Landet oprindeligen maa have faaet sit Navn efter Klinten, der har været til førend Mennesker opsloge deres Boliger her. Nu vide vi, at i Canton Bern i Schweiz kaldes eet af de høie Jisbjerge die Jungfran, og en høi Klippe ved Øeland, paa en i Havet liggende Øe af 1 Miils Omkreds, die schwedische Jungser. Hvad er nu naturligere, end at de Søfarende have kaldet Møens Klint, enten efter dens Skikkelse, eller fordi den aldrig af nogen Dødelig har været besteget, Jomfruen eller Møen, Denne Forklaring synes i det mindste mig saa simpel, at jeg ordentlig undres over, at endnu ingen af vore Historiegrandskere hidtil er faldet derpaa. Kjøbstæden Stege, hvis høie Kirketaarn allerede øines langt fra, kommer man til over en Bro, der er lagt tvers over Vandet. Der er noget Overraskende i Synet af de Skibe, som ligge her i Havnen og vidne om Byens Handel. Den driver megen Kornhandel, og man har forsikkret mig, at den aarligen udfører 50,000 Tdr. Korn. J det Hele er den smukkere end de fleste Kjøbstæder i Sjælland. Gjæstgiverstederne ere gode, og især fortjener det, der nyligen er anlagt her af Krigsassessor Rossing, at anbefales. Stege har, ligesom næsten vore fleste Kjøbstæder, sit dramatiske Selskab og sit Skydeselskab.