Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-03-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Afhøringen af den store Mængde Vidner, som bleve fremførte mod Bergeron og Benoit, har kun givet et saare lidet Udbytte, og den ubetydelige Mistanke, som deres Udsagn havde vakt imod dem, er atter ganske bleven udslettet ved Mod vidnernes Forklaringer. Man ventede derfor i Paris, at Sagen vilde endes med de Anklagedes Frifindelse. Hr. Bergeron kunde ellers have godt af, at faae en Klemme paa sin kaade Mund. J Mødet d. 14de drev han Uforskammetheden saavidt, at han paa det Spørgsmaal, om han ikke havde sagt, at Kongen fortiente at blive skudt, gav følgende Svar: "At jeg har tænkt det, kan gjerne være; men at jeg skulde have sagt det, og derhos sagt det med et Slags Praleri, det ligger ingenlunde i min Charakteer. Vi Republikanere stille iøvrigt ikke Kongen saa høit, naar det kunde lykkes og, at støde ham fra Tronen, ansee vi ham ikke for saa farlig en Fjende, at vi skulde holde det for nødvendigt, ovennikjøbet at slaae ham ihiel; han maatte for os gjerne drage hen, hvor han vilde, med alle sine Penge. - J Begyndelsen af forrige Maaned mældte Bladene fra Marseille og Toulou, at de franske Tropper i Grækenland, til hvis Afhentning allerede de fornødne Skibe vare afsendte, havde faaet Contraordre og skulde indtil videre forblive i Grækenland. Denne Ordre er kommen for sildig; thi Efterretninger fra Toulon af 8de Marts mælde, at tre af disse Skibe med omtrent 900 Md. vare ankomne til Toullon og Marseille. - J Toulon foretages saa betydelige Rustninger, at de vække almindelig Opmærksomhed. En Deel Krigskibe lades med Geværer og Krigsmaterial af enhver Art, fra Strasburg og Montpellier ere Feldthatterier og Cavalleriafdelinger afsendte dertil. Et almindeligt Rygte angiver Constantined, som Expeditionens Bestemmelse. Denne skal, hedder det, afseile i Mai Maaned, og man forsikkrer, at Marineministeren selv skal have Overcommanden, og at de i Brest liggende seilfærdige Skibe, skulle støde til ham. - J Pairskammeret blev Lovforslaget om Pensioner til Bastillens Bestormere igjen bragt paa Bane d. 15de. Marquis Dreux Bre3e opløftede atter Røsten derimod, men blev gjendreven af Indenrigsministeren, af Baron Barante og med særdeles Kraft af Grev Pontecoulant, som kaldes det liberale Parties eneste Ordfører i Pairskammeret. Forslaget blev antaget; dog vare af 150 Stemmer de 64 derimod, i hvilken Omstændighed Bla denne finde et nyt Beviis paa, hvor lidet Kammeret harmonerer med Tingenes nuværende Orden. - Af Forhandlingerne i de Deputeredes Kammer turde vel det være vigtigst, at Krigsministeren har tilkjendegivet den nær forestaaende Udførelse af en Plan, som Oppositionen og især den afdøde Gen. Lamarque for længe siden havde erklæret for nødvendig, nemlig Organisationen af en Reservehær, hvorved de active Troppers Tal bliver formindskeet, og derved store Besparelser gjorte mulige. J Anledning nemlig af Forslaget om 80,000 Mands Udskrivning, erklærede Krigsministeren, paa Hr. Ludres Opfordring, at kun 10,000 af disse skulde inddrages til activ Tjeneste; de Øvrige skulde blive hjemme og tilligemed de Permitterede danne en Reserve, som i Forening med den mobile Nationalgarde kunde udgjøre 500,000 Md. "Regner man nu dertil, sagde Ministeren, 300,000 Md. Linietropper, saa er Frankerig forsvaret af en saa imponerende Magt, at næppe samtlige Europas Magter, endog i Forening, vilde vove paa at angribe det. Dette blev modtaget af Kammeret med levende Bifald. Jøvrigt ere Budgetforhandlingerne fortsatte. Debatterne have igjen antaget en roligere Characteer; men Ministrene ere flere Gange blevne overstemte, hvilket har givet Anledning til en Fornyelse af Rygtet om en nærforestaaende Ministerial-Modification, hvorved Hr. Dupin skulde komme i Spidsen for Ministeriet, hvilket man i saa Fald forjetter en stærk Majoritet i Kammeret. - Flere, Subscriptioner ere aabnede for Hr. Lafitte, forat sætte ham i Stand til at betale sin Gjæld til Kongen og Banken og redde sit Hotel, som Pariserne kalde Julitevolutionens Vugge og derfor have en stor Ærbødighed for.