JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
Jfølge erhvervet Underretning fra Newcastle vil der, til at trække de her brugelige Skibe op og ned af Fjorden ved Damp, udfordres en Maskine, af 10 a 12 Hestes Kraft; samme Maskine kan ogsaa bruges til Muddring og til Lastepram. Et saadant Fartøi er opgivet at ville koste 1,180 Pd. St. Byens Commune=Afgivter kunne antages at være circa 12,000 Rbd. Sølv og 14,000 Rbd. Sedler, hvoraf til Fattigvæsenets Fornødenheder 9500, til Almueskolevæsenet 3,200, o. s. v. Til den kgl. Kasse er i 1829 herfra indbetalt 74,112 Rbd. Sølv og 43,611 Rbd. Sedler, hvoraf i Toldafgivt 56, 157. Rbd. Sølv og 4639 Rbd. Sedler, i Consumtion, Formaalings og Brændingsafgivt 27,934 Rbd. Sdl. i Postintrader 5500 Rbd. Sdl.; for stempl. Papiir, 6230 Rbd. Sølv; i Bygningsafgivt 7000 Rbd. Sølv; af Tallotteriet 4,100 Rbd. Sedler o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
Ved Cancellie=Resolution af 24de Novbr. f. A. er bestemt, at Hospitalets Bygning, der bestaaer, af tvende grundmurede Hovedbygninger, strax skal udvides saaledes, at i det mindste 100 Lemmer der kunne finde beqvem og rolig Bopæl, samt god Pleie og Underholdning. Denne Udvidelse menes hensigts. mæsigst at skee ved Tilbygning af en Fløi, hvorover der er affattet Overslag til Beløb 16,000 Rbd., som er indsendt til Cancelliets nærmere Bestemmelse. Hospitalets Capitaler udgjøre 72,400 Rbd. Sølv og 43,092 Rbd. Sedler. Foruden Renterne. heraf, har det betydelige Jndtægter af Tiende, Jordskyld, Landgilde, Engleie, m. m., som forAaret 1829 udgjorde 740 Tønder Rug, 1630 Tdr. Byg, 2,340 Tdr. Havre, hvilket udbragt i Penge. efter Capitelstaxt, har udgjort 11,434 Rbd. Sdl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
Naar den af det høie Collegium bestemte Forandring er udført, vil der være et aarligt Overskud af omtrent 5000 Rbd., som da formodentlig vil vorde anvendt til Understøttelse udenfor Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
J de sidste 3 Aar er her anlagt 3 nye Fabrikker, nemlig: en Cichoriefabrik, der allerede har til virket 225,000 Pd. Cichorie, en Kartefabrik, der ifjor forarbeidede 1,120 Dousin Karter, og beskjæftiger 1 Mester, 3 Karle og omtrent 90 Børn, og en Bomuldstøifabrik. Tobaksfabrikationen drives her i 5 Fabriker, der ifjor tilvirkede omtrent 120,000 Pd. For Tiden er her kun 1 Klædefabrik, der daglig har 6 Stole i Gang, og som ifjor har forarbeidet 74 Stk. grovt og middel Klæde a 60 Alen, og beskjæftiger 38 Mennesker, hvoraf de 10 ere Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
Foruden de Bygninger, som hidtil have tilhørt Byen, har den for endeel Aar siden, da Eiendomspriserne stode meget lave, indkjøbt Gaarden, No. 22 til Regimentschefs-Bolig, samt til Magaziner og Munderingskamre, hvorved den aarlig svarer en Udgivt af omtrent 500 Rbd. Lygtevæsenets Organisation begyndte i Aaret. 1821, og Gadebelysningen skeer nu ved ReverbeerLamper, construerede af den duelige Blikkenslager Meyer i Aalborg, og anbragte hængende midt Gaderne. Uden Udgivet af Byens Kasse, er dette bekostelige Aparat for Størstedelen anskaffet for Politiekassens Regning, for 2,200 Rbd. Jndtil forrige Aar besørgedes Belysningen ved frivillige Bidrag; men fra indeværende Aars Begyndelse er den overtaget af Byen, og vil neppe koste meere, end omtrent 400 Rbd. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-06
Amtshuusholdningselskabet, der siftedes af Kammerherre, Amtmand v. Føns og Flere, og hvis Capitaler ordnedes og forøgedes under Kammerherre Amtmand v. Stemanns Bestyrelse, er nu igjen traadt i gavnlig Virksomhed ved Kammerherre Amtmand v. Lorenz's Foranstaltning og Bestyrelse. - Lærredshallen, som oprettedes her 1825, haller nu aarlig fra 25 til 26000 Al. Den har allerede havt kjendelig gavnlig Jndflydelse paa Lærredets Beskaffenhed. - J Sparekassen, som et oprettedes her den 17de Debr. forrige Aar, var Jndskuddet den 27de Mai d. A. 12,600 Rbd. r. S. og 5800 Rbd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Connossesses
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Fædrelandet. Rhvn, den 3die Juli. Forestillingen i Torsdags Aftes paa Vesterbroes Theater hædredes med D. K. H. Prinds Frederik Ferdinands og Gemalindes, og Prindsesserne Wilhelmines og Julianes høie Nærværelse. Det var saaledes en overraskende Glæde forden tilstedeværende Forsamling, at see dette Beviis paa den almeenelskede Kongedatters lykkeligt fuldendte Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Den fra sit Ophold heri Staden saa hæderlig bekjendte svenske Sangerinde Frøken Johanna v. Schoultz, har nylig givet en Kirke=Concert i Stockholm, for henved 20000 Tilhørere. Hs. Maj. Dronningen og D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen behagede at hædre Concerten med Deres høie Nærværelse. Fra Sverrig reiser Sangerinden til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Ved Russernes sidste Ophold her havde de, foruden endeel Fjerkræ, ogsaa kjøbt endeel Creaturer, som foreløbigen sattes paa Græs paa en Mark udenfor Vesterport. En gammel Bonde, som der havde havt Opsigt med dem, bragte dem til bestemt Tid ud paa Toldboden, for at de derfra kunde indskibes, men da man just var ifærd med at indskibe en Oxe, sprang ulykkeligviis Touget, Oxen faldt ned, ihjelslog derved Bonden, og blev selv saaledes forslaaet, at den strax maatte slagtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Generalkrigscommissair Mathiesen, Ridder, af Nordstjernen og af Vasa-Ordenen, er afreist herfra til Paris. Nordamerikansk Koureer Slade er ankommen hertil fra St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
J Anledning af de, fra en Correspondent=Artikel i Dresoner Abendzeitung, i de fleste danske Blade (No. 94 af Aarhuus Av.) overgangne Noticer om den værdige Olding. Landgreve Carl af Hessen, er Bladet "Dagen, fra aldeles paalidelige Kilder, bleven Adresse. meddeelt adskillige Berigtigelser til enkelte Udtryk, der ellers let kunde mistydes. Naar det saaledes hedder, at Hs. Durchl. Landgreven har havt fortrolig Omgang, med Cagliostro, da er dette urigtigt. Landgreven har aldrig seet denne Bedrager, eller nogensinde staaet i mindste Berørelse med ham. Derimod har han staaet i Forbindelse med Grev St. Germain, som vel var en Mystagog, men ingen Bedrager. J det sidste Par Aar af sin Levetid opholdt St. Germain sig i Nærheden af Hs. Durchl., der ti ham havde kjøbt de dengang ledigt staaende Octoske Fabrikbygninger ved Eckernforde, for at han der skulde anlægge nogle for Staten yderst vigtige Fabrikker. Medens Landgreven 1783 var i Cassel, døde St. Germain, og blev degravet i Eckernforde; og Aaret efter overlod Hs. Durchl., uden mindste Godtgjørelse, hine Fabrikbygninger til et Hospital for invalide Soldater, og sparede derved Staten for en Udgivt af 700,000 Rdlr., der ellers skulde have været anvendt til nye Casserners Anlæg i Hovedstaden, hvor man atter vilde indlægge Garnisonen i Caserner, men ingen dertil havde at disponere over, da den ene var inddrømmet Jnvaliderne, den anden indrettet til Bolig for fattige Koner (hvilke sidste Grev Schimmelmann imidlertid forskaffede Leilighed i det almindelige Hospital. Man vil heraf see, at Landgrevens Forbindelse med St. Germain kun havde Fædrelandets Vel til Hensigt, og virkelig ogsaa fremmede det. - Landgreven er ikke opvoxet blandt Jlluminaterne; men dette Samfund blev stiftet af trende nu forlængst afdøde Mænd: Weishaupt i Baiern, Knigge i Frankfurt og Bode i Weimar. Landgreven var dengang Frimureriets øverste Foresatte i en Deel af Tydskland og Danmark. Jlluminaterne kunde ikke vel forbigaae Landgreven; de overdroge ham derfor Chefsposten, over deres Forbindelse i Norden. Hs. Durchlauchtighed, modtog uden Betænkning denne Post, og afvendte, ved at forebygge Optagelser, den Fare, hvormed ellers Norden havde været truet af dette Selskab, som i sine første Grader indeholdt moralske Lærdomme, men i de sidste udbredte revolutionaire Grundsætninger af samme Slags, som siden Jacobiner og Carbonaris i Frankrig og Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Ved Høiesteretsdom er en Ane Margrethe Hansdatter dømt til, at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar, for at have deeltaget i de at afdøde Reebslager Andreas Henningsen mod hans Hustryforøvede Mishandlinger, m.v. Ved den inden Roes kilde Kjøbstæds Extraret under 30te Januar 1830 afsagte Dom var tiltalte (siden afdøde) Reebslager Henningsen, selv dømt til at hensættes til Fæstningsarbeide i 2 Aar, samt have sit Borgerskab som Reebslagermester i Roeskilde forbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Den fra Berlin (see forrige Avis) omtalte Bug, talerske fra Danmark, mener Khvns Morgenpost maaskee at være den famense Bugtalerske der for nogle Aar siden lod sig høre i Theaterlocalet i Kannikestrædet i Kjøbenhavn, men som - ikke fordi det var et Fruentimmer, men fordi man med Grund tvivlede paa at hun virkeligt bugtalede - blev udhysset og udtrampet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
J Byen Jarslev i Vensyssel er der af en Qvi bleven udskaaret et Misfoster af en Tyrkalv. Det havde to Hoveder med to Øren og fire Øine, een Hals og fire Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Landsoverretten har dømt Juliane Marie Sauer i Aalborg til 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød for bedrageligt Forhold og for at have ladet sig bruge til Utugt for Betaling. Ved Underretten var hun dømt til 8 Maaneders Tugthuusstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Jfølge Horsens Avis har Jsenkræmmer Heegaard anlagt et Jernstøberie ved Aalborg. Lille Mølle, i Vindum Sogn, afbrændte Natten, imellem 15de og 16de f. M., sandsynligviis enten ved Lynild, eller ved en Uforsigtighed i om Natten at vedligeholde Jld paa Skorstenen til Boghvedeklids Forbrænding til Ludaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Viborg Stifts værdige Biskop, Hs. Høiærværdighed. Dr. theolog. & philos. Jens Bloch, Commandeur af Dannebrogen, er ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Følgende er den af Hr. Overlærer Blache forfattede Sang, som blev afsjunget ved Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Nærværelse i Colding: "Lev Fædrelandets Fader! Lev til Dit Danmark Trøst!" Saa lød fra tætte Rader, Vor sidste Afskedsrøst. To Gange Vaarens Klæde, Har straalt i Purpurskjær; Ton atter høit, vor Glæde! Den ædle Drot er her. Han drog til Cimbrers Egne, Ham mødte Kjærlighed, Og Glæden allevegne. Gik i den Elsktes Fjed. Ei Kampens Hymne klinger, Ei skjærpes Sværd og Dolk; Men Fredens Palme bringer. Han til sit elskte Folk. Nu Han tilbage vender. Til Axels Kongestad, Og Cimbria Ham sender Sin Hilsen i vort Qvad. Hist jubler Ham imøde. Af Børn en større Flok; Her alle Hjerter gløde Det er vor Fader nok. Og Du, som hørte stige For Ham vort Glædesraab, O Prinds! Du vil ei svige De Danskes glade Haab. Du vil bevogte Flammen, Og slynge vil Din Haand, Om Dan og Kongestammen, Et nyt og varigt Baand. Velsignet Kongen være Velsignet Kongens Navn, Hans Roes er Danmarks Ære, Hans Daad er Danmarks Gavn. Høit over Stjernerader. Sig hæver Bønnens Røst: Bevar, o Gud, vor Fader, Vor Fredrik, Danmarks Trøft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Bekjendtgjørelser. Den 12te Juni sidstl. afsendte Undertegnede til Aalborg Stiftstrykkerie et lidet Digt, som nogle fa Venner havde bestemt at afsynge ved en høitidelig Leilighed i Skagen den 19de næstefter, med Anmodning, at af samme Digt maatte vorde trykket og remitteret et Antal Exemplarer, hvorimod Trykningen, saafrem Tiden ei tillod saadant, skulde bortfalde. Jstedetfor at opfylde denne simple Anmodning fandt Redactionen af Aalborg Stiftstidende det efter Omstændighederne passende at trykke Digtet den 16de f. M. i bemeldte Blad, der blev at overlevere ved lignende høitidelige Leilighed, og det med Udladelse af den Sangen paasatte Datum samt af 2de Ord i et af Versene, efterat Redactionen ligeledes havde fundet det passende, at vælge mig til Sangens Forfatter, og trykke mit Navn under samme. Da det under enhver Omstændighed vilde være et latterligt Skryderie, at lade i Aalborg Avis før Tiden trykke og overlevere en Sang, som en liden Circel i Skagen havde forbeholdt sig at afsynge som deres Eget, netop i samme høitidelige Anledning; og man har behaget at laane mit Navn til saadant Skryderie, har jeg ikke taget i Betænkning at bekjendtgjøre Foranstaaende, saameget mindre, som en saadan Anmasselse af en Avis=Redaction vistnok fortjener at blive offentlig bekjendt, og dette ei har været at bevirke paa anden end den her valgte Maade. Skagen, den 4de Juli 1830. v. Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Tirsdagen den 13de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Huset No. 2 ved Aaen, over Løsøre, tilhørende Boet efter Holger Jensen Østergaards afgangne Hustrue. Naar denne Auction er tilendebragt, omtrent Kl. 4 1/2. foretages paa Raadstuen Auction over adskillige Afdødes Efterladenskaber. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de Juli 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
J Contuation af de den 1ste, 15de og 29de f. M. afholdte 3de Auctioner over den L. A. Theils Dødsboe tilhørende Gaard i Jngerslev med en Parcel paa Ørsted Mark, bliver en fjerde Auction over disse Eiendomme afholdt paa Stervboestedet Torsdagen den 15de dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, ved hvilken Eiendommen absolut vil vorde solgt; det bemærkes, at der for Gaarden ved 3die Auction er budet 3,400 Rbd. Sedl. Saasnart Auctionen over de fast Eiendomme er tilendebragt, bliver Boets Løsøre, bestaaende af: Guld, Sølv, Kobber, Jern og Træfang, 6 forskjellige Kakkelovne, en Deel gode Sengeklæder og Linned, 4 Heste, 15 Køer, en Deel Faar, Vogne, Plouge, Harver m. m. m. bortsolgt; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Rougsøe a. Herredskontoir i Randers, den 1ste Juli 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Efter Begjæring af Skifteretten i afgangne Proprietair Laurit; Laurberg til Nørkler i Rønberg. Sogn, hans Boe, bliver følgende dette Boe tilhørende i Rønberg Sogn, Ginding Herred, Ringkjøbing Amt beliggende Eiendomme, nemlig: 1) Stervboegaarden Nørkier med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme, af Hartkorn 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1/5 Alb. tilligemed dette Hartkorns Anpart af Rønberg Sogns KongeKirke=Korn og Qvægtiende. Morten Pedersens Steds Hartkorn 6 Skpr. 2 Fkr., dets Anpart af Rønberg Sogns Konge Korn- og Qvægtiende. Søren Andreassens Gaards Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 3/4 Alb., dets Anpart af Rønberg Sogns Konge-Korn og Qvægtiende; og 4) Rasmus Jepsens Steds Hartkorn 3 Skpr., dets Anpart af Rønberg Sogns Konge-Korn og Qvægtiende. opbudne til Bortsalg ved en 4de og endelig Auction, som afholdes i Stervboegaarden Nørkier, Torsdagen den 29de Julii næstk., Formiddag Kl. 9. Af Kjøbesummen for Gaarden kan 2000 Rbdlr. Sølv, som skyldes til den almindelige Enkekasse, fremdeles blive staaende, og Approbationen meddeles paa Auctionsstedet. Forøvrigt vil Conditionerne blive fordeelagtige for Kjøberne. Saasnart de anførte Eiendomme ere solgte, bortsælges samme Dag og den følgende Dag Boets Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af : Heste, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, med flere Avls- og Gaardsredskaber, Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne, Dækketøi, Linned, endeel forarbeidet Sølv, Kjøkken= og Bryggerredskaber, Kobber, Tin, Jern og Messing, noget aftorsken Korn, m. m. Hjerm, Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 28de Juni 1830. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Mandagen den 2den August førstkommende, Kl. 10 Formiddag, vorder paa Hovedgaarden Lundgaarden, beliggende i Bjørnsholm Sogn, Sleth Herred, Aalborg Amt, og tilhørende den kongl. Kasse, foretaget offentlig Auction over bemeldte Gaards Bortforpagtning saavel af Avl som Meierie tilsammentagen, paa 10 Aar fra næste Maidag af at regne. Gaardens Areal er inddeelt i 10 Vange af omtrent lige Størrelse og tæt omgivende Gaarden paa 3 Sider. Deraf har hidtil 5 været dyrkede til Sæd og de øvrige udlagt til Græs. Situationen er flad, uden derfor at være siid, og beqvem til Dyrkning, som skeer ved complet Hoverie. Udsæden det sidste Aar har været 26 Tdr. 7 Skpr. Provstie og 26 Tdr. 5 Skpr. dansk Rug, 28 Tdr. deels toradet og deels sexradet Byg, og 80 Tdr. 4 Skpr. deels hvid og deels blandet Havre. Kreaturholdet i forrige For pagters Tid, som sidstafvigte Mai fratraadte, har været 60 a 70 Stkr. Meierie=Køer, 30 Stkr. unge Stude, 10 Stkr. Kalve og 30 Stkr. Faar med Yngel. Tilliggendet har en fordeelagtig Blanding af godt Muld og noget Sand. Conditionerne ville henimod Auctionstiden være at erfare hos Hr. Forvalter Wulff paa Bjørnsholm, der paaviser Eiendommen. Wildsted, den 29de Juni 1830. Westenholtz. Afbyggergaarden Birkelund. i Nørre Herred, Randers Amt, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, ved offentlig Auction, som holdes sammesteds Fredagen den 6te August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortforpagtet i 12 hinanden paafølgende Aar, fra 1ste Mai næste Aar at regne. Gaardens Bygninger ere nye og vel vedligeholdte, og i dens Jorder kan aarlig udsaaes: 15 a 20 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Boghvede, foruden en Deel Kartofler, og dens Høeavl beregnes til 90 Læs. Med Gaarden kan faaes en Besætning af 100 Faar. Conditionerne til Auctionen henligge til Eftersyn hos Hr. Gjestgivere i Aarhuus, Randers, Ribe, Ringsted og Odense, samt hos Hr. Forvalter Formann paa Meilgaard, og ere de samme som blev afbenyttet ved Auctionen den 18de Decbr. f. A., ligesom og Sidstnævnte tillige foreviser Eiendommen. De Lysthavende ville behagelig give Møde foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 4de Juli 1830. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Jfølge Reqvisition af tet herværende Toldvæsen, bliver, Mandagen den 26de d. M. om Eftermiddagen Kl. 3, afholdt offentlig Licitation paa Ebeltoft Raadstue over Opførselsen af et grundmuret Consumtions huus ved denne Kjøbstads søndre Port, efter Conditioner og Tegning, som er til Eftersyn hos Undertegnede. Lysthavende indbydes. Cheltoft, den 3die Juli 1830. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Ved Proclama af Dags Dato, der ting æses ved Underretten, Provindsens Overret, og den konge Landsover=, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, er Handelsmand her i Byen Niels Bertelsens Creditorer, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter i Debitors Opbudsboe, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med bemærkning : at en Skiftesamling i dette Boe afholdes paa Ebeltoft Raadstue, Mandagen den 19de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Derfor opfordres Enhver, som til fornævnte Boe maatte være Noget skyldig, snarest muligt at indbetale saadan sin Gjeld til Undertegnede. Cheltoft, den 26de Juni 1830. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Fjerde Klasse, til Documenter efter Stemplet paa pirs=Forordningens §. 5. litt. B. No. 2. 6 10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1830. Falkenskjold. Ludvig Conrad Neckelmann, Hs. Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad, Borgmester og Byfoged i Randers. Gjør vitterligt: for mig andrager Bye- og Raadstueskriveren i Randers, Capitain Kyhnel, hvorledes han, paa Grund af allerhøieste befaling, angaaende Pantsvæsenets Ordning for Randers Kjøbstad, og ifølge derom ansøgt og allernaadigst meddeelt kongelig Bevilling af 28de Mai 1830 finder sig beføiet til ved Stævning, der indføres 3de Gange efter hinanden i den anske Statstidende, Aarhuus Stifts-Avis, og den altonaiske Mercur, at indkalde med Aar og Dags Varsel alle dem, som ere i Besiddelse af Dokumenter, der give Pant eller andre Forhæftelser, og som ved Randers Kjøbstads Jurisdiction maatte være tinglæste i et Tidspunkt, ældre end 20 Aar fra Mai Maaneds Udgang, altsaa førend 31te Mai 1810, eller som i samme Tidspunkt maatte være læste ved forrige Dronningborgs Birketing, og nu vedkomme forbenævnte Jurisdiction (forsaavidt de ei med senere protocollerede Omskrivningspaategninger ere forsynede) til dermed at fremkomme, inden forskrevne Tidspunkt, for vedkommende Ret, eller i modsat Fald taale at de, af forberørte Dokumenter, hvorefter ingen inden bemeldte Tidsforløb skulle melde sig, ved Dom mortificeres, forsaavidt at de af Pantebogen kunde udslettes, og ei fra Pantevæsenets Side blive at tage i Betragtning ved nye Dokumenters Læsning eller ved Attesters Udstædelse; thi indstævnes. herved med Aar og Dags Varsel, der bliver at reg fra sidste Bekjendtgjørelse i de anførte offentlige Blade, Alle og Enhver, som maatte være i Besiddelse af saadanne Pant eller andre Forhæftelser stiftende Dokumenter, som anført, at møde inden Randers ByetingsRet første Tingdag i October Maaned 1831, Formiddag Kl. 10, som er den Dag da Sagen vil falde i Retten, for der og da at fremkomme med de i Besiddelse havende Forhæftelsesbreve, eller i modsat Fald at see disse ved Dom mortificerede, saaledes at de af Pantebogen kan udslettes, og en fra PantevæsenetSide blive at tage i Betragtning ved nye Dokumenters Læsning eller Attesters Udstædelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Forelæggelse og Lavdag er ved Forordningen af 3die Juni 1796 hævet. Randers, den 20de Juni 1830. Neckelmann. (L. S.) Græs og Kløver paa 3 Ager, og 2 Eng Parceller i Embedstoften ved Vesterport, agter Eieren af sælge ved Auction Torsdagen den 15de Juli, Eftermiddagen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-08
Et Partie norsk Rodskjær er i disse Dage arriveret og kan bekommes hos M. B. Giern. Tineborg Salt i Foustager og mindre Deel kan faaes til billige Priser hos J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Hovedsesses
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Nyheder fra Adlandet. Algier=Toget. Træfningen den 19de Juni forefaldt 3 1/2 franske Mile fra Sidi Ferrutsch, paa Veien til Algier, ved Indgangen til et snevert Pas, mellem to steile Bjerge, og havde varet i 6 Timer uafbrudt. Den algierske Hær som angreb Franskmændene, var omtrent 40,000 Mk. stærk, og dens Angreb skeete med saadan, Dristighed, at nogle af Janitskarerne endogsaa trængte frem indtil Forskandsningerne som dækkede de franske Batailloners Front. General Loverdo lod Fjenden trænge lige ind i Bjergkløften, og derpaa angribe med fældet Bajonet, saa utalligt meget arabisk Jnfanterie blev liggende paa Valpladsen. Den erobrede Leir indeholdt mange Sager af stor Værdie, hvoriblandt 400 opslagne. Telte, af hvilke tre, som havde tilbørt Agaen af Algier samt Beyerne af Konstantineh og Titteri, vare yderst prægtige. Man fandt en betydelig Deel Krudt og Kasteskyts, Levnetsmidler og henved 100 Kammeler. To Dage efter, den 21de, stod der atter en meget blodig Træfning mellem Sidi Chalaf og Keiserfortet (SultanKalassi). De franske Tropper havde omgaaet adskillige Defileer og tvunget Fjenden til en almindelig Rettrade lige indtil under Fortets Mure. J denne Træfning skulle 800 Tyrker være blevne gjort til Fanger. Den franske Flaade har den 16de og 18de Juni lidt endeel af nogle svære Storme, saa flere af Transportskibene fik Havarie saavelsom og nogle Krigskibe, som f. Ex. at et Linieskib, mistede sit Roer &c. Ogsaa vare Soldaternes Bivouaksblevne oversvømmede. J Torre Chica oprette Franskmændene en stor Leir, som de omgive med en bred Grav. J Midten af samme befinde sig de tyrkiske Fanger. Jfølge Privatefterretninger havde man her ikke et Øiebliks Rolighed hverken Nat eller Dag for Beduinernes vilde Horder. sesse. Ane
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Fra 14de til 20de Juni havde den franske Armee i Algier ikke tilbragt en eeneste Dag uden at slaaes, og selv Nætterne forundte dem kun nogle Timers Hvile. Paa alle Kanter hørte man en uophørlig Geværild. Det 3die Linieregiment har især lidt meget af det arabiske Rytteries heftige Angreb og af Geværilden fra et høit Bjerg, som det maatte passere. Brigaden Achard var den 19de rykket for rask fremad og uventet bleven overfaldet af et Korps Beduiner, saa at dersom ikke Resten af den første Division, der blev opmærksom paa den stærke Geværild, var ilet til for at hjelpe den, var den sikkert bleven ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Den franske Hær var nu i 3 Kolonner paa Marschen mod Staden Algier. Jndtil den 22de Juni skal den, ifølge Privatbreve, allerede have mistet 2000 Mand af Døde og Saarede. Beduinerne skjar Hoved og Hænder af alle de Fanger som de fik fat paa. Nogle tusinde af de bedste Skytter i den franske Armee have faaet et nyt Slags store Geværer som hvile paa Jernstænger, og som naae dobbelt saa langt som de almindelige. Man har befundet, at disse ere fortrinlige til at holde Fjenderne borte fra sig med. Derimod føre Algiererne et Slags lette Kanoner, med sig paa Kammeler, og da disse kunne bringes omkring paa de allersteileste Steder, saa ere de af en meget ubehagelig Virkning.