JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
J Onsdags Aften ankom her til Byen de Kongelige Commissarier: Hr. Justitsraad Rested, Hr. Assessor Thestrup og Hr. Secretair Mandix, for at undersøge den af nogle Proprietairer underskrevne Klage til Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, og tager samme Commission sin Begyndelse i næste Uge. Paa Eegholm har de for nyelig opdaget nogle smaa hvide Lækatte, dette lille Dyr gjør dem for nærværende Tid stor Gavn, da det fra Husene jager Rotterne paa Flugt og kunde de gjøre det samme paa Marken maatte de prise sit lykkelige, om de engang kunne blive skildte ved disse stadelige Giæster, der ødelegge Agrene ved at underminere Jorden. Dette Dyr, som ogsaa kaldes Brud, er lavbeenede og synes ret at være skabt til at smutte og glide sig ind giennem de mindste Aabninger; Brudden er meget vævre og hurtig; den opholder sig i Lader, Stalde, og fornemmelig i Huller udi Jorden. Dette Dyr er af en Langstrakt Skikkelse, gemeenligen syv Tomme lang fra Enden af Sanden til Halens Begyndelse, det er saa modigt og dristigt, at det angriber Dyr, som ere meget større end det er selv, saasom store Rotter, det overfalder Muldvarerne i deres Hul, er meget begierlig efter Hønse og Due=Rig for at udste dem, det dræber unge Høns og Kyllinger, men rører ikke de gamle, det har ingen stadig Gang, den skeer oftest ved Spring, de fo ge meest deres Føde om Natten.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Da man nyelig har læst et Forslag om at Aalborg Byes Jorder maatte opmaales, og de som endnu ikke ere bortsolgte eller bortleiede maatte udskiftes imellem Byens Huus=Eiere efter Husenes GrundTaxt, saaledes: at den enhver Grundtaxt tilskiftede Jordlod blev for stedse uadskillelig fra den Grund samme var tilskiftet, saa fremsættes i den Anledning disse upartiske. Spørgsmaale: 1. Er det til almindelig Nytte og virkelig Fordeel, om Byens Jorder bleve opmaalte og udskiftede til enhver i Byen boende Grund-Eier i Forhold efter deres Eiendoms Grundtaxt? 2. Hvorledes skulle da, efter Jordens Forskiellighed, denne Udsliftning best kunne skee, enten i visse Vange til Græsning for Byens Creature, eller til Agerdyrkning, da det første synes meere fornødent og uundværligt, end det sidste som medfører større Bekostninger, og enhver ei har Leilighed til at opagte og iværksætte? - 3. Hvorledes skulle det her værende Fællig, som baade efter sin Beliggenhed og Beskaffenhed er yderlig slet og at Mangel paa Tilsyn Tid efter anden bliver flettere og upaatalt misbruges paa forskiellige Maader, blive omdannet til større Nytte og rettere Brug efter andre Kiøbstæders lovlige Inddeeling? 4. Hvorledes skulle disse derpaa anvendende Omkostninger billigst deeles og fastsættes, uden at blandes iblandt andre Byens Skatter, der svares af Grundtaxt og Borgerlig Næring, og da denne i Forslag bragte Jndretning, ville udfordre store Omkostninger, hvilke enhver Grund-Eier ikke kunne være i Stand til at udreede, saa maatte det nødvendig overveies og fastsættes, hvorfra samme skulle tages, og hvorledes Ligningen burde skeer efter lovlig Taxation og Licitation? – Endelig 5. Da alle nye Indretninger finde som oftest storste Modsigelse, og give Anledning til mange Klager, saavel billige, som ubillige, thi Menneskers Dom er forskiellig, og hvem indseer ikke, at Menneskers særskildte Jnterresse har i denne ulige Dom en betydelig Deel; saa spørges: Mon det ikke da var nyttigst, at Forslaget blev offentlig bekiendtgjort, saa kunde enhver Fornuftig og Veltænkende sættes i Stand til at prøve det fra alle Sider, og derefter sige, hvad han troede at være det retteste og bedste, uden derfor at beskyldes for Ondskab; En almeennyttig og fornøden Sandhed kan jo dog endnu lade sig see uden Slør, og da det staaer enhver frit for at tilkiendegive hvad han dømmer at være det rigtigste, saa lad da den, der er en rettænkende Mand og sand Patriot, ligesaa bekiendt for sin Redelighed, som for sine Jndsigter i dette Fag, opluse sine Medborgere, om dette Forslags Nytte og Fornødenhed; ja enhver kyndig og kiærk Mand i Byen opfordrer Ham til efter bedste Skiønne grundig at besvare de fremsatte Spørgsmaale, og hans gode og oplyste Medborgere skulle skylde ham derfor deres almindelige Høiagtelse og Erkiendtlighed.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Under 26. Januarii d. A. er Capitels-Taxten sat for 1790. Aars Afgrøde udi Aalborg Stift. Udi Vensyssel og Hanherrederne: Udi Thye og Morsøe: 1 Tønde Rug 3 Rdlr. Rug 3 Rdlr. - Mk. 8 s. 1 Tønde Byg 1 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Byg 2 Rdlr. 1 Td. Havre 1 Rdl. 1 Mk. 8 s. Havre 1 Rdl. 1 Mk. - s.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Det fra Pd. under 17de Januarii indsendte, kan af Mangel paa Rum ei blive indført før i næste No.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Døde. Den 10de, i Dostrup i Riber Stift, Sognepræsten Hr. Johan Peter Brorson, Provst i Loe Hered. Den 14 hujus i Kiøbenhavn, Frue Justitsraadinde Cathrine Margrethe Fuglede, født Thomsen. 77 Aar; hendes Mand havde været Byefoged og døde her i Byen. Den 18de, paa Løvenholm, Hr. Cancellieraad Hans Fons i hans 79 Aar.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Bekiendtgiørelse. J Tal Lotteriet er udkommen: J Altona 493 Trækn. den 20 Januar. No. 29, 21, 16, 47, 63.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Brandt. Schov. Colbiørnsen. Reiersen.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
forrige Bekiendtgjørelse. i Kiøbstæd, bliver efter forriAuction. Udi Nibe, ge Kiøb og Handelsmand afg. Hr. Niels Andersen Færck, Mandagen den 28de Februarii førstkommende, om Formiddagen Klok. 10 Slet, foretaget og holdet offentlig Auction ei allene over hans Stervboes betydelige Eiendomme i Liimfjorden, ved bemeldte Nibe, bestaaende, af over 400 matriculerede Bundgarns Fiske=Stader, der noksom bekiendt ere beliggende paa de beste Stæder i Fiorden; Men endog over en betydelig Mængde til dette Fiskeries Drift, behøvende Bundgarn og Bundgarns Rader, med tilhørende Stra; alt af forskiellige Størrelse og Længde, samt Kaage med tilhørende Seial og Redskaber. Thi ville de Lysthavende, ovenmeldte Dag og Tid, behage at indfinde dem udi StervboeGaarden i bemeldte Nibe, da Conditionerne, hvorefter anførte vorder bortsolgt, nærmere bliver bekiendtgjordt. Og meldes ellers til fornøden Efterretning for de Hr. Liebhabere, at saavel anførste Fiske=Stader, som Fiskerie-Redskaber, da uden videre Auction, bliver bortsolgt (saafremt nogen antagelig Bud skeer ) siden Vaar=Fiskeriet, naar Veierligt det tillader, strax tager sin Begyndelse. Det kan og blive en Condition som forlanges) at de som kiøbe Fiske Staderne, kan faae Credit med sammes Betaling til Snapsting 1792, men for de øvrige Vahre erlægges Betaling til 13de Junii indeværende Aar. Nibe den 26. Januarii 1791. H. Thornsohn. beliggende i Grønbek Sogn paa Lande Ans Kroe, veien imellem Aarhuus og Viborg, bliver Tirsdagen den 8de Martii førstkommende om Formiddagen Klokk. 10 Slet, stillet til offentlig Bortforpagtning paa 5 eler 9 Aar fra 1ste Maji 1791. Med Kroen følger foruden Kroehold tillige den Rettighed at handle med grove Vare, samt ligeledes Hartkorn 4 Tdr. 5 Skp. 2 Fdk. uden Hoverie og Landgield, saavelsom nogle Hus se i Byen m.v.; alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstædet i Ans Kroe vorde bekiendtgjort. Viborg den 20de Januarii 1791. Tolstrup. Auctions - Directeur. Julediget af vedkommende Creditorer i afgangne Major Et Rings Stervboe, hvilke ved sidste Skifte=Samling have ønsket at Lyngholm Gaard med tilliggende Gods og Kirker, ikke ved Auction i 3 paa hinanden følgende Dage maatte bortsælges, men at den 3die Auction nogle Uger efter de andre burde udsætter, bekiendtgiøres det hermed efter Høie Vedkommendes Foranstalning: at kuns den 1ste og 2den Auction fremmes paa de ved forrige Bekiendtgiørelse fastsatte Tider, men at den 3die og sidste Auction udsættes indtil Mandagen den 7de Martii førstkommende, da den paa Lyngholm foretages om Morgenen Klok. 10 Slet præcise. J Følge heraf bliver den paa samme Sted, den 17de Februarii forhen berammede Meubel=Auction udsat til den næstpaafølgende 3de Martii og følgende Dage, da den hver Formiddag, saalænge den varer, begynder Klok. 10 Slet, hvilken Tid de respective Liebhabere ville behage at indfinde sig. Viisbye den 19. Januarii 1791. L. Høier.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Placat. hvorved bekiendtgiøres: At Tirsdagen den 15de Februarii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver paa Aalborg Byetings Stue, i Følge det Kongelige Rentekammers Ordre, foretaget og holdet offentlig Licitation over Transporten af de udi indeværende Aar fra Aalborg Magazin til Drammen bestemte 1937 Tønder Rug; hvilken Transport skal skee fra nedio August til October Maaneds Udgang, alt efter de paa Licitations Stædet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, som ogsaa forinden kan faaes til Eftersyn paa Byeskriver Contoiret i Aalborg. Aalborg den 18 Januarii 1791.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Jos Eng. Brink senior, boende i No. 248 er endnu nogle Fierdinger Herregaards ævret Smør, samt og andet godt ordinair Smør i Fjerdinger og Ottinger, item meget gode hollænderie Ost, for billig Priis at bekomme. halvellevte QvarEn mørkebruun Hoppe, ter i Høiden. af smuk Anseelse i alle Deele, nu i femte Aar, kan faaes til Kiøbs, og Anviisning gives fra Kiøbmand Hr. Ole Christensen ved Vesteraae i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Da jeg agter fremdeles som Skipper at vedblive Søefarten, og desaarsag i min eenlige Stand maae indskrænke min Octonomie, saa kan min iboende Gaard beliggende i lille Nyegade, som jeg med anseelig Bekostning i min Eie Tid har forbedret, med vedliggende 2de Leiehuuse, underbaanden erholdes til Kiøbs paa billige Conditioner, og til Beboelse imodtages og tiltrædes næstkommende Paaske Flyttetid. Aalborg den 12. Januarii 1791. Hans Christopher Hietting, Borger og Skipper. den 7de Februarii førstkommende er Mandagen bestemt til videre at behandlet og fremme Skiftet paa Stervboe=Stedet i Juulstrup Præstegaard efter Sal. Mad. Anna Deichmann, afgangne Hr. Lauriz Aagaards Enke; hvilket tiener de allerede indkaldte respective Arvinger, samt Vedkommende paa de Umyndiges Vegne, til behagelig Efterretning, at De enten Selv, eller ved Befuldmægtigede tager Møde fornævnte Dags Formiddag Klok. 10. Slet, Stervboets Credi= og Debitorer erindres ogsaa endnu ved denne Jndkaldelse at indfinde sig i den Hensigt som i disse Efterretninger forrige Aar er bekiendtgjordt. Hornum Præstegaard den 3 Januarii 1791. Haaslund Underskrevne, Klemsmedmester i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
Jeg U lader herved bekindtgiøre: At hvem som har Lyst til at lære Kleinsmed=Professionen, kan derom addressere dem til mig, boende paa Vestergaden Nr. 30 i Aalborg; Og tillige kan en Kleinsmedsvend blive antagen Jens Pedersen Wismer.
Jyske Efterretninger, 1791-01-28
hermed bekiendtgiøres til enhvers Efterretning som vil betiene sig af den Kongelige Post, Vogn fra Hobroe paa Re touren, at samme tager sin Hiemreise fra Aalborg førstkommende Søndag Morgen; og saaledes kan det ventes at continuere hver 14de Dag, Vinteren over undtagen naar meget slet Føre indfalder der kan forsætte Posten i sin Tour. Hobroe PostContoir den 12 Januarii 1791. A. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Mærkværdige Anecdoter, om v. der Noot, og van Eupen Man har Møie for at troe, at Opstanden i de østerrigske Nederlande foranledigedes ene og allene ved Keiser Joseph den andens Reformations Forsøg. Sandt nok er det, at denne Regent elskede Forandringer, at han med de beste Hensigter at forbedre alting, ofte for seilede de rette Midler, og begyndte Reformationen i Nederlandene uden nøie nok at have overveiet de dermed forbundne Vanskeligheder; men alt dette finde de fleeste dog ikke anstødeligt nok til at foraarsage en saadan Opstand, som den der i disse Tider er dæmpet. Ved de Forandringer som Joseph foretog, sandt Landets Stænder sig fornærmede i Henseende til deres Rettigheder, og Munkene og Geistligheden, som disse Forandringer heller ikke anstode, bleve misfornøiede. Begge disse Parter kuurrede og protesterede, men man var endnu allene betænkt paa at tilintetgiøre Josephs Anfordning, uden at tænke paa at rive sig løs fra det Østerrigske Herredømme.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Ved en Present af en Brillantring formaaede en adelig Dame ham til at overtale en tækkelig Pige paa 16 Aar til at gaae i Kloster, paa det at Damens Broder, der var Pigens Fader, kunde disponere frit over sin Formue, og testamentere den til Damens Son, som var Lieutenant i Prindsen af Lignes Regiment. Van Eupenpaatog sig denne hellige Forretning af denne Frøken at danne en Brud for Kirken, forsikkrede hende at han vilde staae hende i Sielebruddommens Sted, og at hun af Religions=Pligt burde foreene sig med ham. J For ning med denne alt for legemlige Brudsom trivedet hvoraf Følgen blev en alt for tidlig Fødsel, som kostede Frøkenen umaneerlig vel, men gjorde et uheldigt Fald, hende Livet Baronen hendes Fader fik dette at vide, og besluttede paa det ivrigste at forfølge sin Datters For forer; men Erkebispen af Mecheln lader van Eupen kalde, og siger ham, at den civile Criminairet var opfordret imod ham, men at han ikke vilde taale at en Kir tens Søn skulde falde i verslige Dommeres Hænder, og at han havde paataget sig at domme ham paa Bispeviis, For at undgaae Forargelse skulde van Eupen flygte i en Chaise, som stod færdig at bringe ham til Holland. Didhen maatte da van Eupen begive sig, forsynet med Bispens Velsignelse og en Tærepinge af 100 Louisdører. Nu lagde han sig efter Theosophie, gjorde mysteriuseReiser, søgte og sluttede hemmelige Forbindelser, var den fornemste i vigtige Selskaber o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Saalænge Belgiens politiske Forfatning forblev som den var, vovede han ikke at vende tilbage til Antversen, for ikke at falde i Criminalrettens Hænder og blive overleveret til Skarpretteren. Rebellion var den eeneste Vei der blev ham aaben, for med Ære og Silkerhed igien at kunde træde frem i Nederlandene og giøre nye Erobringer.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
J Breda var det at han samledes med van der No og aftalede med ham at arbeide med foreenede KræsteAdvocaten havde forskaffet sig et Partie blandt de Belgiske Stænder ved at deklammere imod Josephs Jndgreb i Nationens Rettigheder, og van Eupen ophidsede Præsterne for at allarmere et overtrøisk Folk, og forestille dem den Fare der svævede over den katholske Kirke. Biskoppen af Mecheln understøttede Planen saa meget des bellere, som han holdt for at Josephs Reformation i Lærdommen og Kirkeforfatningen var Indgreb i hans Stifts Rettigheder, som enhver Biskop maae overholde, om hans Anseelse skal kunde bestaae.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Fra Ukraine, den 12. Januar. Tilforladelige Efterretninger fra Bender bekræfte, at man allerede i Jsmail tæller 30, 180 døde Tyrker. Stormen varede fra om Morgenen Klokk. 5 til Klok. 12. Middag, og i den Tid blev intet Menneske svaret. Det erobrede Bytte maae være anseeligt, da enhver Pakknegt for sin Part har faaet 50 Rubler.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Aalborg, den 4 Februar. Fra det Kongel. danske Cancellie er under 8 Januarii d. A. Hr. Biskoppen tilskrevet: "Da man har erfaret, at Præstegaardene skal paa endeel Stæder være saa forfaldne, at det overgaaer de til Kaldet kommende Præsters Evne at istandsætte samme, saa skulle man tienstlig anmode Deres Høiærværdighed, at de ved deres Visitatser i Stiftet vilde eftersee Præstegaardenes Bygningers Tilstand, og paasee, at Præsterne holde dem vedlige, samt derefter ved ethvert Aars Udgang til Cancelliet indberette, hvorledes samme ere befundne paa de Stæder, hvor Visitatserne ere holdte. I øvrigt ville de ved Provsterne behageligen indhente og ligeledes hertil, indsende fornøden Efterretning i Henseende til de Præstegaarde, hvor de ikke selv kunde komme, Ligeledes under 22. Januarii næstfølgende er ham ligemaade tilskrevet: "Til behagelig Efterretning skulle man herved tienstlig tilmelde Deres Høiærværdighed, at da det erfares, at adskillige Kirke=Patroner skal have udstædt Exspectancer paa Degnekalde, efterat det Rygte er bleven udspredt, at Degnekaldene i Tiden ved forefaldende Vacance skulde ophæves, og Jndkomsterne henlægges til Skoleholderne, for at forbedre disses Vilkaar, Saa har man i Betragtning af de hindringer, som derved letteligen kunde blive lagte i Veien for de attraaende Forbedringer i Skolevæsenet, under Dags Dato tilskrevet samtlige Amtmænd, Grever og Baroner, at ingen Exfrectance paa Degnekald, som herefter udgives, skal være gieldende."
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Under 29 Januarii d. A. er Capitels-Taxten sat for 1790. Aars Afgrøde udi Aarhuus Stift, saaledes: Rug, Tønden 2 Rdlr. 4 Mk. Byg, - Havre . Boghvedegryn : Smør Capitels Taxten for Viborg Stift for 1790, Aars Afgrøde: 1 Td. Rug 2 Rdlr. 5 Mk. 4 s. 1 Td. Byg 1 - 4 - 8 1 Td. Havre 1 (Posten ankom Onsdag Aften sildig og medbragte allene Kiøbenhavns Post for i Løverdags, den sidste udeblev.)
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Døde. Den 25de Januarii i Aarhuus, Skipper Jens Jørgensen Fømøe, 81 Aar. Den 29de i Barmer Degneboelig, Kiøbmandskarl Johan Christian Envoldsen, 25 Aar. Den 31te her i Byen, Christen Christensen, han var fød i Nørholm i Februarii 1702, og altsaa 89 Aar gammel. Den 31te, Sadelmagermester Jens Waldemar Hessel, 58 Aar. Samme Dag, Arbeidsmand Niels Thyrestrup, 67 Aar. Den 1ste hujus, Vertshuusmand Niels Jensen Møllers Datter, Anne, 1 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotteriet er udkommen: J Kiøbenhavn 626 Trækn. d. 25. Jan. Nr. 30, 26, 16, 75, 13.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
I Wandsbech 446 Trækn. d. 27. Jan. No. 87, 43, 56, 22, 86.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Den forestaaende Trækning er i Altona.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Den agende Post afgaaer paa Mandag den 7 Febr.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Fra Pressen er her udkommet: Afbrudte Tanker, an 2 lediget af (S. T.) Hr. Christian Colbiørnsen, Deputeret i det danske Cancellie, General=Procureur og Assessor i Høieste Ret &c. Hans Betragtninger over endeel af de Jydske Jorddrotters Klage til Hs. Kongel. Høihed, Kronprindsen, med Motto: Eders Ord skal prøves, om J fare med Sandhed; thi hvis ikke, da ere J -- Speidere. Samme er paa Skrivpapiir her paa Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs indheftet, for 12 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Paa Post-Contoirerne i Horsens, Randers No. og Aarhuus og i Viborg hos Hr. Klokker, Randrup, er ovenmeldte Picce ligeledes at faae til Kiøbs. N. R. Hes mig er 8te Ryslædets Stoele af engelsk Facon, 6 hollandske dito flettet med Spanskrør i Sædet, 6 dito flettet i Ryggen med udstoppede løse Sæder, at bekomme af forsvarlig tør Træe for billig Priis. Niels Roholt, i Møllerggaden Nr. 361.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Auction. Forpagtningen 200 a 210 Tdr. Udsæd, enkelte af Katholms Hovedgaards Avi Tiende af pot. 1010 Tønder Hartkorn, Hørbierring 3 a 400 Læs, samt Besætning af 140 a 150 Stkr. Køer med fornødne Tyre, Bæster, Faar og Sviin om Sommeren, foruden et Partie Stude og Vinteren, lader Eieren Kammerherre Rosenørn stille til offentlig Auction Fredagen den 4de Martii førstkommende Klokk. 10 Slet Formiddag paa bemeldte Katholm i Aarhuus Stift, Calle Amt, Sønder Herred; paa de Conditioner, som strax kan faaes til Eftersyn hos Eieren, og tilsendt, naar det skriftlig pr. Aarhuus maatte forlanges. De Sergeant Schlundt ved Poline=Retten tildømte 6 Rigsdaler er af ham ikke bleven antaget, mens aflever ret til det 3die Jydske Jnfanterie-Regiments Fattig-Casse.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Mandagen den 14. Marti førstkommen. de Klokk. 9 Formiddag holdes offentlig Auction over afgangne Madame Poulsens Stervboe tilhørende Effetter udi Jngstrup, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber m.v. et engelsk 8te Dags Stueuhr i smuk Foutteral, Speile, Borde, Stoele, Kakkelovne, Sengestæder og Sengeklæder, Lintøi og Gangklæder, Køer, Faar og Sviin. Thi ville Lysthavende benævnte Tid og Sted sig behagentligen indfinde, da Auctionen efter bekiendtgiørende Conditioner vorder fremmet. Jetsmarch Præstegaard den 1. Febr. 1791. Bondorff.
Jyske Efterretninger, 1791-02-04
Hos Christen Jacobsen de i Drun Sogn, paa Vester Kraahre. kan bekommes: 40 Stkr. store og gode Stude, Og i god Stand, og et ringere Partie deraf, naar de strax kunde modtages. P.M. S. Huurup paa Wisborggaards Gods, bliver Efter afgangne Enke Mette Andersdatter i Skiftet til agtende Slutning foretaget udi Stervboestædet 12te Ugersdagen den 2den Martii førstkommende; som herved tilkiendegives Arvingerne, Credi= og Debitorer til Efterretning, da Boets fattige Tilstand ei ævner at give anden Jndkaldelse. Wisborggaard den 18 Jan. 1791. Poulsen. Fuldmægtig. Peder Nielsen Hald, og var berammet til at sæl(Selveier Gaarden i Jnastrup Sogn og Bye, som beboes af ges næste 7de Februarii ved Auction, er underhaanden bortsolgt; og altsaa bliver ved Auctionen derom intet foretaget, men ellers bliver Auctionen fremmet over det ovrige af Kreature, Jndboe og saa videre, efter forrige Bekiendtgiørelse.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Paris den 21. Januarii. Krigsministeren har skrevet til de Høistbydende ved Cavallerie-Regimenterne, at de uforsømt skal holde Hestene ved deres Regimenter complette. Efter den nye Indretning bestaaer et svært Cavallerie-Regiment af 382., et Dragon Regiment af ligesaa mange: et HusarCarabin- og Jæger Regiment af 508 Heste. - Magistraten i Niza har befalet at alle Fremmede, som ikke kan angive, hvorfor de længere maae opholde sig, skal inden 3 Dage forlade Staden. - Saavel i Paris, som i Provindserne, blive de af Geistligheden, baade Visper og Præster, der vegre sig ved at sværge deres paalagte Borgereed meget skammeligen begegnede af den rasende Pøbel, hvis Gruesomheder ere forskrækkelige, da de som afsindige Mennester ikke vide hvad de giøre. -De Hyrde-Breve som Erkebiskoppen af Paris, og Biskopperne af Naney og Spissons have skrevet imod denne nye Constitution ere meget skarpe, især Biskoppens af Naney, der iblandt andet skriver saaledes: "Store Gud, hvorledes er dog et Folks Tilstand, der af Oprørere daglig indseer de afskyeligste Grundsætninger, til hvilken Ulykkes Overflødighed lade de sig ikke voldsom henrive? – Religionen er beskiæmmet, Templen tillukt, Præsterne borttaget, Thronen omstyrtet, Adelen afskaffet, Dommens=Steder forstyrret. Der er ingen Sæder meere, ingen Financer, ingen Handel, ingen Armee og maaskee snart heller ingen Nation meere. - Ja, hvem kan vel holde dem tilbage fra Undergang, da den store Nation paa eengang og uden alt Haab om at reise sig igien, styrter sig selv i den største Ulykke. bruarii.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
Udi en Banqvers Huus spiste den 16de 7 hollandske Jøder, hvilke tilsammen havde en Capital af 25 Millioner Livres, for hvilke de ville kiøbe National-Godser og sætte sig ned i Paris. Over Bordet udlode de sig med: at naar National-Forsamlingen ville forunde de tydske Jøder Borger=Ret saa blev der ikke en eeneste Jøde tilbage i Tydskland, men de ville alle komme til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1791-02-11
J et stort Hotel har logeret 3 Herrer og 3 Damer, der stedse vare smukt paaklædte, de betalte 10000 Livres i aarlig Leie. Verten holdt dem for fornemme Personer fra en af Provindserne; Man fik endelig Mistanke, om dem, eftersom der kom saa mange i Besøg til dem og Antalet begyndte at blive overordentlig stort. Politiet opdagede strax, at disse 3 Herrer vare Hovedmændene for Tyvebander; Man fandt i deres Kammer et Magazin af Tyvekoster, som beregnes af Værdie til 800,000 Livres.