JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Berlin d. 1 Maji. Den 28 f. M. indtraf. her en Afdeling Russ. Jnf. og Dragoner samt en Transport Franske Krigsfanger. - En Privatskrivelse fra Frankfurt am Mayn d. 15 April, beret Napoleon ventes d. 18 i Maynz; det fra det indre Frankrige til den Franske Storarmee stødende Cavallerie er endnu ikke ankommet her. (Senere Efterretninger forsikkre, at Keiseren d. 21 April er ankommen til Maynz og afgaaet til Erfurt.) (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Wismar, d. 2 Maji. Af den svenske Armee, der commanderes af H. K. H. Kronprindsen ere allerede 12000 M. under Bar. Adlerkreus's Commando ankommen her, hvis Avantgarde er rykket frem indtil Schwerin. De samtlige Tropper tykke i Snarmarscher frem ad Elben. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Hamburg, d. 25 April. Adskillige 100 M. engelsk Jnf. er ankommen her i Dag. Med det første ventes endnu adskillige Detaschementer. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Dresden, d. 27 April. Man seer i Thoringen et Slag i Møde, for at forhindre Napoleons Plan at forene sig med Davoust og Prinds Engen, og at dække Cassel, i det han paa høire støtter sig mod Thuringer Skov. (S. Bl.) Dessau, d. 26 April. 36,000 Franske skulle staae ved Thuringer Skov, og omtrent legge saa mange, under Vicekongen, imellem Halberstadt og Aschersleben. Quedlinburg befæstes og ved Ditfurt anlægges en forskandset Leir. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Nyeste Kilderie af Kjøbenhavn. imidler 6 R. i Tiende Aargang. No. 38. er Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. al al Tirsdagen den 11 Maji 1813. Hvorfor ere saa mange Vexelobligationer udstedte i Dannemark og Norge fra 1807 til 18137.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under 27de April de Al, udfærdiget følgende Placat for Danmark, angaaende hvorledes Belønningerne forStodhengste og stutteriedygtige Føl-Hopper skulle udbetales i Rigsbankpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Hans Majestæt Kongen har, under 20de April sidstleden, behaget allernaadigst at resolvere: 1) at de i Forordningen af 8de Maji 1795 udsatte Premier, herefter skulle udbetales, den første Premie med 100 Rigsbankdaler Sølvværdie, og den anden med 40 Rigsbankdaler Sølvværdie; 2) at den ved Placaten af 15de April 1796, og den Kongelige Resolution af 21de Febr. 1806 udlovede Belønning for stutteriedygtige Føl-Hopper skal udbetales. med 2 Rigsbankdaler Sølvværdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Ligeledes er igjennem bemeldte Cancellie, under 27de April d. A., udfærdiget følgende Placat for Danmark og Norge, angaaende hvad Rente der kan stipuleres i Vexelobligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Hans Majestæt Kongen har, paa det Kongelige Finants=Collegii derom gjorte allerunderdanigste Forestilling, behaget under 30te Marts sidstleden allernaadigst at resolvere: at der af Vexelobligationer kan stipuleres 5 Procent Rente i Sølvværdie, og 6 Procent Rente i Navneværdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Den russisk keiserlige Generallieutenant Fyrste Dolgoroucky, som for flere Uger siden blev hidsendt i et overordentlig Ærinde, er af Keiseren kaldet tilbage. Han beafskedigede sig den 5te d. M. hos Hs. Majestæt Kongen, som tilstillede Ham en med Allerhøistsammes Portræt prydet Daase, Fyrsten havde derefter den Naade at tage Afskeed fra Hds Majestæt Dronningen og de Kongelige Prindser og Prindsesser. Han afreiste Dagen derpaa til Hamburg. - Kammerherre Grev Molkte, som efter Fyrstens Ankomst, blev af Hans Majestæt Kongen, afsendt til det Keiserlige Hovedqvarteer, forbliver der, efter Hs. Keiserlige Majestæts Ønske indtil videre. (St. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Der læses i et fremmed offentlig Blad, at de danske Søefolk, som i flere Aar have tjent paa den Keiserlige franske Flaade, ere ventende til Kjøbenhavn paa en Keiserlig fransk Eskadre og at her gjøres Tilberedelser til Eskadrens Modtagelse. Paa samme Tid erfares ved sikkre Efterretninger, at dissendanske Søfolk, som af Kongen ere tilbagekaldte, ere underveis for at vende tilbage til Lands og at de inden faa Dage vil blive afhentede hiin Side Elven. (S. Bl.)Med de seneste Norske Aviser fulgte et trykt Halvark med Overskrift: "Tanker i Anledning af Norges mærværende Stilling og med Hensyn til de udspredte deels trykte, deels skrevne Breve fra en Svensk til en Nordmand."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
(Af Alt. Merk.) Neapel d. 28 Martii. Kongen har givet befaling, at oprette en Stadsvagt, hvis Bestemmelse blot er, at vaage over den indere Ro og Sikkerhed, og skal bestaae af anseete Jndbyggere i Byen, Eiendomsbesiddere, Konstnere, Handelsmænd&c. Til deres Stamme skal det i Adret 1809 oprettede Corps Frivillige tjene. - Alle Conscriberede af den Neapolitanske Reserve Armee fra 1812 vare i Begyndelsen af Martii forsamlede ved deres Faner. - De Neapolit. Tropper, som have tilbragt Vinteren i adskillige Deele af Jtalien, ere for nogen Tid siden brudte op til Observationscorpset ved Verona, og siden igjennem Jtalien afmarscheret til den Franske Armee i Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Berlin d. 1 Maji. Endnu er ingen af de Kgl. Prindser og Prindsesser, ligesaalidet som nogen af deres Hofetat, kommen her tilbage. Siden 3 Dage hedte det her almindeligt, at derved Saalfeld var forefaldet et blodigt Slag, men denne Efterretning ansees nu for aldeles ugrundet. - J Moniteuren af 12 April findes den Efterretning, at Hertugen af Meklenborg har aabnet sine Havne for de med Rusland i Venskab værende Magter, med den Anmærkning: "Altsaa har Hertugen af Meklenborg lukket sine Havne forde Franske Skibe. - Prinds Heinrich er d. 26de indrykket i Halle, hvor han blev modtagen med Jubel. Gener. Maj. v. Krusemark er ankommen fra Paris til Wien. - Den Preuss, Gesandtskabspost hos Storhert. af Frankfurt er foreløbig ophævet. - Stettin skal, som det hedder, i disse Dage bombarderes. - Svenske Canoneerbaade have AnANISSEMENTS. allerede sønderskude den fra Stettin til Damme gaaende Bro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Leipzignd. 23 April Major v. Helvig har atter udmærket sig; han har ved Wanseked, ikke langt fra Eschwege, paa den Hessiske Grændse, overfaldt et Vestphalsk Regiment Husarer, og slaaet det; han havde taget, 50 Heste og 32 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Leipzig d. 30 April. Efter en her i Gaar indløben officiel Efterretning er H. D. Fyrste Kutusow=Smolenskis ved Døden afgaaet i Bunzlau i sit. 20de Aar. Han døde af en Nervefeber, Den 3 Maji døde i Berlin Prinds August Ferdinand ilden Alder af 83 Aar. Han var Friedrich den Andens yngste Broder, og vilde, som bekjendt, da de Franske i Aaret 1806 vare i Færd med at rykker ind i Berlin, ikke forlade denne Residents, sigende, at de Franske sikkert vilde respectere Friedrich den Andens Broder.) Ved en i Middags her ankommen og Natten d. 1ste til 2den d. M. fra Leipzig med Extrapost afgaaet agtet Medborger erholde vi efterfølgende forløbige Efterretning om Krigsbegivenheder: D. 30te April havde de Preuss. og Russe paa Sletten, 2 til 8 Mile hiinsides Leipzig, trukket sig, sammen fra wenckau, Pegau, Weissensels og Lützen, for at levere de Franske, der ved Naumburg støde under Ney, et Slag. D. 1 Maji varede Canonaden fra om Morgenen til om Aftenen. Ved Hohen melsen, mellem Lützen og Weisensels, er forefaldet en Fægtning, hvori kun den venstre Fløil af den Ruff. Preuss. Armee var active. De Franske ere blevne 3 Mile tilbagedrevne, have tabt 15 (efter andre 40) Canoner og et betydeligt Antal Fanger, og alle i Leipzig hos Magistratende 1 Maji indløbne Efterretninger levne ingen Tvivl om denne Fægtnings seirrige Udfald for de Russisk Preussiske Vaaben. Omstændelige Efterretninger ventedes ved den herværende Kjøbmands Afreise hvert Øieblik. Dessau, d. 29 April. J Aftes Kl. 8 rykkede Gener. Ltn. v. Bülow med de her endnu cantonnerende Tropper til Undsætning for Gener. Maj. v. Oppen til Wettin. Vi have allerede siden i Gaar. Morges Kl. 10 hørt fra Egnen af Halle en 8 i Al levende Canonade, der syntes at nærme sig hen mod Aften. Om Natten marscherede her endnu adskillige Troppeafdelinger igjennem og i Dag erfare vi at der har fundet en Fegtning Sted imellem Gener. Lieutn. Kleist, og den ved Halle staaende Franske Division. De Franskes Hensigt har været, at tage Halle og maaskee at undsætte Wit lenberg. Under Fægtningen er den nær ved Halle liggende Landsby Passendorf, gaaet op i Luer og selv Halles Forstæder skulle have liidt Skade, men Gener. Kleist skal have endt Fægtningen mod Hæder og Fordeel. (Offirielle Efterretninger ventes) Dessaund. 30 April. D. 26 rykkede det Kleistiske Corps og med det Prinds Heinrich af Preussen ind i Hallende 2de begav Hr. K. H. sig til Grev Wittensteins Hovedqvarteer. – D. 28de blev Haller angreben af Fienden og beskudt af ham med 24 Canoner. Det var Vicekongen af Jtalien, der havde trukket sig igjennem det Mannsfelske, sandsynligviis for at forene sit Corps med Ney's og Souhams i det Thuringske. Men Angrebet strandede, mod Tapperheden af vore Tropper, der fordeelagtig forsvarede Staden, ved deres Jld demonterede endeel af de fiendtlige Canoner og tvang Fienden til at trække sig tilbage til Passendorf, hvor han den 29de blev staaende uvirksom. (De nærmere Omstændigheder ventes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Fra Elben, d. 2 April. D. 20 havde Fienden besat Naumburg, med 10,000 Mand; fremme deles Jena, Menigen Jena, Dornburg og FrauenPreisnitz. J Magdala og Blankenheim er Eien den meget stærk. Maj. v. Blücher har trukket sig aned sin flyvende Corps til Zeitz. Begge Armeer concentrere sig; vores i Egnem af Leipzig; Gener. Blücher havde forlagt sit Hovedqvarteer fra Altenburg til Gumma, J. Gaar havde Gener. Winzingerøde gjorten Recognoscering med 2000 Heste og en Batterie til Naumburg, 2 Den Russe Hovedarmee varici Gaar og Egnen af Chemnitz. Den nentedes i Gaanemed Keiser Alexander i Frohburg. Burg de,28de April. Beleiringscorpset og Kastestyrset, prykket, nærmere frem mod Magdeburg, Beleiringscorpset er blever forstærket, med nogle 1000. M. Preusser og Russer, der komme fra Witzenberg, og med, 2900 Baschkiver og Til mukker, Adskillige 1000 Personen fravært Naborarbeide paa Skandserne nogere kunne ind Landsbyen Pechau. – Fra Zerbse ere Lazaretherne afgaaede, men de forblive endnu i Mockern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Dresden d. 29 April. Keiseren af Rusland, er gaaet herfra til Frohburg, ikke langt fra Altenburg. i Lord Cacheart, ledsager ham. Kongen af Preussen formodes at ville afgaae i Morgen til Armeen. Jmellem Armeerne er endnu intet af Betydenhed forefaldet. Forventningen om et nærforestaaende Slag er almindelig. - Gener. Miforadowitsey skal have indsendt den Efterretning, at det Neyske Corps trænger frem. Posøn, d. 27 April. De Russiske Generaler, aplie og Denisow ere ankomne her. J disse Dage er det Armeecorps, som skal beleire Thorn, trukket igjennem her. Her indtraf især en stærk Colonne med en anseelig Artilleriepark. sam Parsa, d. 18de April. D. 15de om Morgenen Kl. 8. forlod Hs. Maj. Keiseren St. Cloud, for at begive sig til Armeen. Den 17de Kl. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
om Morgenen ankom Hs. Majestæt til Maynz. Allerede d. 15de var Førsten af Neuschatel (Berthier, ankommen der D. 10de døde i Paris den bocomten Mathematiker, Senator Grev. La Grange, 78 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Wien, d. 27 April. Kongen og Dronningen af Sachsen, med Prindsesse Augusta er ankommen fra Regensburg til Linz og derpaa afreist til Praa, hvor, H. M. efter en Jndbydelse fra Keiseren vil opholde sig i mogen Tid. Kongens Reisetøi, Archiver og Bedækning have ligeledes begiver sig did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Neder-Elben, de 6 Maji. De Franske have nu begavihele dem venstre Elbbredde og skulle have forskandset sig paa det saakaldte sorte Bjerg ved Havburg. Ogsaa ved Lünebuog, skulle det have opkastet bety idelige Skandser. Russerne og deres Allierede sy me foreløbig at indskrænke deres Operationer til der høire Elbreds Forsvar. Den Wilhelmsburg, er, som en i dette Øieblik høist vigtig Minet, bleven stærkt forsynet med Batterier og besat med Hanseatisk Artillerie. Fra hiin Side falde Nat og Dag, ikke, sjelden Canonskud. J Gaae gjorde et Detaschement Meklenborgske Tropper paa 6 Fartøier en Expedition til dem af de Franske besatte Densinkwerder, Efternem levende Fægtning lykkedes, deradeur, at bemægtige sig et Antal der sammenbragte mane Fartier, som de bragte tilbage til Hamburg, 64 Canon J Magdeburg skal være udstedt en Befaling, som forbyder Fouctionairer og Employes at bære langt Skjæg under Hagen og paa Halsen. - Breve fra Gropzig berette under d. 29 f. M., at de Franske d. 28de havde angrebet Gener Kleist i Broskandsen, ved Halle med 8000 M. og 22 Canoner; at Fægtningen varede til Kl. 9 om Aftenen og at de Franske bleve slagne tilbage. Ogsaa tales i samme Breve om en imellem Wettin og Brachnitznde 27 forefalden Fægtning. Fromdeles hedder det, at der d. 1 Maji er i Egnen af Weissensels og Pegau, ved Landsbyen Hohen Mohlern, forefalden en betydelig Fægtning til Fordeel for Preusserne. Ger. Blücher, rykkede frem fra Grimma, angreb de Franskes høire Fløi og drev dem 1 1/2 Mile tilbage. - Den 26, 27 og 28de f. M. blev ved Wettin og Halle langs med Saale levende og med største Anstrængelse fegtet. Genere Kleist lykkedes det at tiltvinge sig Overgangen ved Wettin, at borttage Broskandsen og forsvare sig paa dette Sted. Han rykkede frem indtil Halle, hvor han blev modtagen med største Jubel. D. 27de fulgte Gener. Yorck ved Wettin. Men de Franske, som ved Halle havde samlet sig i stort Antal, søgte de 127 og 28 igjen at erobre denne Punct, hvor dog Preusserne med stort, men til end større Tab for Fienden, forsvarede sig. General Witten stein har ladet tilkjendegive de Franske Gensraler, at da samme have ladet i Tydske Provindser skyde eller arrestere Personer, dervise trofast Hengivenhed for den Sag han forsvarer, saa erklærer han høitideligen at han vil udøve stræng Gjengieldelsesret, mod de Franske Generaler, Over officierer, Krigscommissairer er, og at disse skulle med deres Liv være ham Borgen for Sikkerheden, og Eiendommen af Jndbyggerne i alle de Stæder og Provindser, der have erklæret sig for Tydsklands Uafhængighed. (Hamb. Corresp.) Hasa¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Blandede Efterretninger. Da det engelske Parlament i Aaret 1807 ophævede den Africanske Negerhandel, dannede der sig i London et Selskab, hvis Formaal var at befordre selskabelige Forbindelser og nyttige Kundskabers Udbredelse blandt de Jndfødte i hiin Verdensdeel. Dette Selskab gaaer den modsatte Vei, som de Missionairer, man fra de tidligste Tider af har udsendt fra Europa, for at omvende uciviliserede Folkeslag. Ene ved nyttige Kundskaber og Videnskaber søger det at virke paa de raa Mennesker, og derved gradviis at hæve dem til Menneskeværdighed, Selskabelighed, Moralitet og Religivn. Strax ved dets Stiftelse gjorde det sig til en Grundsætning, hverken at anlægge Colonier, eller at indlade sig i nogen Handel. Selskabets første Omsorg gaaer ud paa, at vaage over, at Parlamentets Anordninger angaaende Slavehandelens Afskaffelse, nøie overholdes, dernæst at standse denne Handel i de indre Africanske Stater og indføre i dens Sted Agerdyrkning og nyttige Haandteringer; at afskaffe de hyppige Menneskeoffringer og lære Negerne at læse og skrive. Til den Ende ere Kornarter og Agerdyrkningsredskaber, Frøsorter, og Træplanter blevne fordeelte blandt Negerne; man har sendt brave Mænd fra Engelland did, der søge at forskaffe sig Færdighed i Landets Sprog; man har ladet nogle Africanere komme til London, som her nøde den fornødne Underviisning, for i deres Fødeland at kunne anlægge Skoler og udbrede Elementar=Kundskaber. Andre bleve underviste i Vævning. Gouverneuren paa Sierrat Leone og andre af det Kongel. Factories Embedsmænd, ere Selskabets Hjelpere og synes fuldkommen at svare til dets menneskekierlige Hensigter. Aarlig meddeles i London en offentlig Beretning om den attraaede Elvilisations Fremgang. Agerdyrkningen, Bomulds og Riisavlen gjøre de heldigste Fremskridt, Negerne omkring Sierra-Leone lever i Fred og bedste Forstaaelse med denne Colonie og nyttige Kundskaber og selskabelige Dyder blive bestandig mere og mere almindelige. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
J Condon er udkommen en interessant Reisebeskrivelse under Titel, Voyages and travels 30 India, Ceylonetc. Byn George Viscount Valentiahvoraf her anføres følgende til Prøve, J Lincknow saae Forf, store Telte, hvoraf hvert var ligesaa rummeligt somes lidet Værelse, og som bleve hurtig trukne af Elephanter; hvilket nok er første Gang man har brugt disse Dyr til at trække, thi Canonerne støde de frem med Snabelen. Forf. anfører Exempler paa disse forunderlige Dyrs i store Forsigtighed, endgikke i Trængsel at træde nogen. Nahobens Heste ere malede med brogede Farver; ligeledes Gjederne i hans Menagerie. Blandt de sidste fandtes nogle fra Caschemir, af hvis uldne Haar, der kun voxe om Vinteren under deres lange Gjedehaar, de fineste og kostbareste Schawler væves. Naboden havde haabet at forplante denne Race i Onde, men han kunde ikke erholde Bukke fra Caschemirerne. (Længe have Meningerne om Materinlet til de fineste Schawler været deelte. Beckmann, paastod, efter Pallas's Forsikkring, at de ikke, vægedes af Gjedehaar, men af Faareuld. Legourde Flaix derimod, at de forfærdigedes af Kameel haar, endskjønt allerede Bernier forsikkrede, at Materialet dertil faaes af et Slags vilde Gjeder, i Stor Thibet. Denne Mening bekræftes af Lang dorf og bringes til Vished ved vor Reisende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Blandt de Fester, der gaves den fornemme Gjæst, var ogsaa en Elephantfægtning, deels af lutter Han=Elephanter mod hinanden indbyrdes i Brun sten, deels med andre Dyr, nemlig Tigere. Hver kjæmpende Elephant havde derhos sin Mahou(Cornak) paa Ryggen af sig. Tigeren maatte bukke under. Fægtningen imellem, Elephanterne var vel værd at see eengang, men ikke tiere. Man saae ingen Prøver paa Behændighed eller Afvexling, men lutter eensformig Stødkraft, der ikke havde anden Følge end at de slaaede Ansigterne paa hinanden. – Fra Lucknow gik Lorden til Furruckabad med et Reisefølge af 287 Mand. Nabob Viziren sendte ham blandt andre Foræringer 4 Fruentimmer=Dragter, der tilhørte hans egne Koner. Derpaa gik Lorden videre. Den berygtede sorte Hulle er nu en Deel af et Pakhuus. Fruentimmerne ere meget udsatte for Tæring, som Forf. tilskriver den ogsaa her af overdreven Dands hidrørende Forkjølelse. - Den Græske Stiil, hvori de engelske Bygmestere have opført derværende Bygninger, passer ikke for Climatet, beskytter hverken mod Solen, eller Pladskregn, og de staae i den Henseende langt tilbage for Hindu Bygningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 4 Rbdlr. 48 tz. Rbd. aarlig. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 1 Rbdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykkerseckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 143.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20de Tiende Aargang. No. 39. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 15 Maji 1813. Hvorfor ere saa mange Vexelobligationer, udstedte i Dannemark og Norge fra Nr. 13. a 1807, til 18132. forisdin(Slutning.) Rul Nu bleve da Pengelaan mod Vexelobligationer gjorte af de fleste, som kunde faae Credit, enten paa egen Tillid eller mod Cautioner. Speculationerne varen forbundne med mange Farer; men Næringsveis maatte søges, for om mueligt at erstatte hvad 2 1/2 Aars Uvirksomhed havde medtaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Fra Foraaret 1810 til denne Tid har Handel og Skibsfart havt mere Liv end man kunde have Grund til at haabe, medens vi vare indviklede i Krig med en saa mægtig Fiende. Under Krigen han vel en og anden virksom Mand mistet sin Formue, som af Fienden er ham berøvet, hvorfor den ligesom de, hvis mindre Virkekreds nægtede dem Adgang til de Fortjenester, som adskillige Lykkelige blandt Handelsmænd havde, maatte vedblive at forrente deres Vexelobligationer, ja maaskee forøge deres Gield, uden at dine den Maade, hvorved den kunde haabes formindsket, da alle Livets Fornødenheder daglig vare i Stigen, ligesom Pengeværdien var i Aftagende. Seet man nu hen tilde Aarsager, som gjorde Pengelaan mod Vexel obligationer nødvendige fra 1807 til midt i Aaret 1810, saa ere disses Udstædere saa meget mere at beklage, som Capitalen i denne Tid har tjene dem til Livets Ophold, og ikke til dermed at erhverve sig Fordeele Pengelaan derimod, som mod Vepelobligationer ere gjorte fra 1810 til 1813, da flere kunde gjøre Brug deraf til Anvendelse i deres Næringsvei, have dog maaskee gavnet Debitor saameget, at han ved heldigt Brug af de laante Penge har fundet Levebrød for sig og sine, skiønt hans synkende Tilstand i de halvtredie Aar, han laae uvirksom, ikke med disse halvtredie Aars Arbeide har kunnet blive erstattet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Da det blev paapudet, at Vexler ikke maatte udstædes paa længere Tid end 8 Dages Sigt, for derved at forhindre Agioteurernes egennyttige Speculationer i Vexelhandelen, maatte Handelsmænd betjene sig af Vexelobligationer, som man maatte udstæde, for at erholde fornødne Summer til promte Udtælling af løbende Vexler og af sine Venners Tratter, hvis Acceptationer ikke kunde eller burde mægtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Rentenisten og den Rige, som ikke bedre kunde anvende sine Penge end udlaane dem til veder heftige Folk, fik saaledes mange Tilbedere, og man har endog hort fortælle, at endog anden af disse skal have benyttet sine Medborgeres Forlegenhed, for at gjøre smaae hemmelige Accorder inden Laanet kunde tilstaaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Jndenlandske Efterretninger. For Cancelliet har en Mand andraget, at han i Aaret 1810 blev separeret fra sin Hustru, imod ugentligen at betale hende 1 Rd. til Understøttelse; og da han befrygter at bemeldte hans Hustru nu, paa Grund af Fr. af 5 Jan, sidstl. dens 43 §. vil fordre denne Understøttelse erlagt i Rigsbankpenge Daler for Daler, saa har han forespurgt, hvorvidt hun dertil maatte være berettiget. Collegiet har derpaa svaret, at, da den allegerede 43. efter sit Jndhold ikke er anvendelig uden paa lovbestemte Pengestørrelser, altsaa for saavidt den nævner Underholdningspenge, kun paa saadanne, hvis Størrelse Anordningerne have fastsat, ligesom det dog af den Omstændighed, at §. ved Siden af Underholdningspenge nævner Varetægtspenge, er klart, at den kun har Hensyn paa det Loven og Anordningerne have fastsat at skulle betales for Arrestanter, saa skjønnes ikke, at fornævnte separerede Hustru kan være berettiget til at paastaae de her omhandlede Underholdningspenge betalte med Daler for Daler, men Samme bør, i Følge Grundsætningerne i Fr. af 5 Jan, og 9 Martii sidstl., tilsvares efter Omskrivningsforholdet for den Tid de bleve fastsatte. Dog forbeholdes Vedkommende at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (Coll. T.)