Berlingske Tidende, 1767-06-12
om den bødelig Schade Hechenfeld paa Jsland giorte forleden Aar 1693 med sin Jldslammer, sammenschreven paa Latin af en Studiosa fød der paa Landet ved Nafn Torland Torlandsøn, som er Mag. Theodort Torlandson Biscop der sammesteds udi Schalholt Biscopdom hans Søn. Fordansched af mig Christen Thæbring, Sognepræst for Mariemalene og Scharresøe, *) min Velædle Patronesse Madame Jngeborg de Broberg, sal. Mag. Laurs Bordings til Ryomgaard, for en liden Behag at lesse: "Ligesom det BergEthn i Steilien oc det Berg Vesuvium i Campanien, udskyder fra sig, mange gange forschrechelig Jldslammer og uhørlige store ildische Materier, saa har oc det Berg Hechenfeld paa Jsland Ao. 1104, 1157, 1222, 1300, 1341, 1362, 1389, 1558, 1626, iche vered mindre forscherchelig oc schadelig med sin Jldebrand, saa man meente der blef ichemeged at schrive efter samme Dage om samme Bergs forserdelig Jldeflammer, dersom den iche forleden Aar paa ny igien, da mand schef 1693, hafde opned sin Suell, hvoraf udkom saa stor Schade oc forschrechelig ildische Materie, saa at Jndbyggerne der i Landet baade langt fra oc ner hos, blef af Redsel meget forsagt, huilched dog siuntes der at vere underligt, ti uanseet der ligger idelig store Sneedriver paa Bierged, tilmed bestaaer Bierged af haarde Steenklipper, saa kunde det dog iche dempe Jlden, men Klipperne af Jldens store Hede bleve sprengede. Den 13de Febr. 1693, der Solen gich ned (da eenhuer meente Hechenseld for rum Tid siden med alle var udbrent, begyndte hun paa ny igien sin gamle Viis. Thi først sees en forschrechelig tych Rog stod lige i ve red, som udbredde sig strax vit oc bret oc foraarsagede en stor oc gruelig Mørche over Landet, herpaa fornam mand saa forschrechelig Jordschiel, at mand kunde skadelig sludte der var stor Jld optend under Jorden, ligesom der kunde vered en Jld antent neden i en Schersteen, thi Jorden rystede gruelig baade under de som boede ner hos de langt borte, oc Fischerne paa Haved samme Tid besant at deris Baade de sade udi, bibrede under sig, ligesaa sterch som Husene paa Landet røstede, tilmed hørte mand forschrechelig Bulder i Bierged, ligesom Himlen schulle falde, sampt stor Gienschrald af Schierne, saa mand havde formodet, *) J Aarhuus Stift og Sønderhalds Herred. Bierged schulle med alle undergaaed. De uanseet schriver, Autor, at han var en temlig lang Vey derfra, befant han at der regnede need mange store gloende Steene, som samme Berg kaste op i Luften, huilchen gaf en meged slem Stanch fra sig. Vel var nogle af samme Steene meddelmaadige, men samme igien var tunge og store som heele Huuse, og naar de nedfalt, samme en heel Miil fra Berged eller lenger, slogis di i Stocher. Herpaa fulte saa overstodig Røg at man kunde inted see, uden hvad Jldelen angaar, som ofte paa adschillige Steder glimted igiennem den tyche Røg Herpaa blef af Hechenfeld udkast store Dynge af Støst, Salpedter og Kalch, sampt anden særbartige Materie. Paa den eene Side af Bierged lod Jlden sig der i adschillige artige Figurer, men paa den anden Side giorte Jlden saa bødelig en Schade, at mange holt den for en Asmaling at vere paa den ævig Mørche. Herpaa fuldte endnu samme Dag flere Ulycher ved denne schadelig Brynde, til der bleopversed af Bierged en utrolig Mengde af gloende Sand og Asche, oc varede den heele Nat igiennem, indtil Middagen nest efter."(Resten følger.)