Aalborg Stiftstidende, 1839-06-25
Udlandet. Af Fortsættelsen af Merilhous Beret Frankrig. ning til Pairskammeret seer man, at alle tidligere hemmelige Selskaber tilsidst vare sammensmeltede til et eneste, "Aarstiderne" kaldet. Da Selskabet "Menneskerettighederne" i Aaret 1834 blev adsplittet, samlede dets Ruiner sig under det nye Navn af Familie-Selskabet, som, da Touren kom til det, blev truffet af Loven af 1837. J det Øieblik, da Ementen i Mai 1839 udbrød, var "Foraars= eller "Aarstidernes-Selskab (la Societe du sprintemps og des saisons), det, som i sit Skjød syntes at forene Pluraliteten af de Sammensvorne. Organisationen af dette Selskab er af en af de Arresterede, ved Navn Nouges, i Forhøret over ham meget tydeligt udviklet. Aarstidernes" eller de fire Aarstiders Selskab, deeler sig i Uger" og "Maaneder", som underordnede Formænd repræsenterede, og i "Dage, som give deres Almanak Navne til lige saa mange Soldater. Hver Aarstid har 88 Dage og lige saa mange Mand; de fire forenede Aarstider udgjøre Aaret eller en Division. Hver Division eller hvert Aar afgiver altsaa en Styrke af 352 Mand. Ugens Anførere kalde sig efter Søndagene, Maanedens Anførere hedde "Juli, Fjerdingaarets Foraar og Aarets Prevolutionaire Agenter". Aarstidernes Selskab er endnu kun kommen til sin tredie Division, eller til sit tredie Aar, bestaaer altsaa kun af tre Gange 352 Adepter, eller Noget over 1000 Personer, der som det synes ikke alene boe i Paris, men rundt omkring i Frankrig. Saaledes boede Barbes, der tillige med Blanqui og Martin Bernard hørte til Anførerne, før sin Ankomst til Paris i Departem. l'Aude, hvor endnu en Deel af hans Familie boer og hvor han har Eiendomme. Det nye Medlem, der skulde optages, blev med tilbundne Øine ført ind i Forsamlingen, hvor Præsidenten gjorde ham en Mængde Spørgsmaal, som han besvarede paa den foreskrevne Maade. Det Hele var bragt i en Art Katechismus. Samtlige Spørgsmaal og Svar meddeles i Merilhous Beretning. Efter at dette Forhør var tilende sagde Præsidenten: Dit Svar giver os et Beviis paa Din Energie. Reis Dig, Borger, og aftæg følgende Eed: "J Republikens Navn sværger jeg alle Konger, alle Aristokrater, alle Menneskehedens Undertrykkere evigt Had. Jeg sværger Folket absolut Hengivenhed, alle Mennesker, undtagen Aristokraterne, Broderskab. Jeg sværger Forræderne Straf. Jeg lover at lade mit Liv og end- og at bestige Skafottet, naar dette Offer skulde være nødvendigt, for at hidføre Folkesouverainitetens og Liighedens Rige." - Herpaa rakte Præsidenten ham en Dolk i Haanden og Novicen sagde: "Gid jeg maa blive straffet med Forræderens Død, gid jeg maa blive gjennemboret af denne Dolk, naar jeg bryder min Eed! jeg er en Forræder naar jeg opdager det Ringeste til noget Jndivid, endog min nærmeste Frænde, naar han ikke er Medlem af Selskabet. Hvorpaa Præsidenten sagde: "Borger, sæt Dig, Selskabet modtager Din Eed, nu udgjør Du en Deel af Selskabet; arbeid med os til Folkets Befrielse. Her er Dit Nummer, i Værkstedet; forsyn Dig med Vaaben og Ammunition; hvis Du kjender hengivne og tause Borgere, maa Du forestille dem for os." Man seer deraf, at Barbes og Anførerne maatte have en uindskrænket Magt over disse Folk. Efter disse almindelige Facta gaaer Beretningen over til Ementen af 12te Mai. Barbes kom paa de Sammensvornes Opfordring, der havde et coup de main i Sinde, til Paris den 23de April. Der havde constitueret sig en executiv Committee, som forsamlede sig paa forskjellige Steder i Paris; Auguste Blanqui var udnævnt til Over commanderende, Barbes, Martin Bernard, Guignot, Meillard, Netre, til Divisions-Commandanter for den republikanske Hær. J en hemmelig Presse, liig Moniteur republicain's, blev en Proclamation trykt, den samme, hvoraf der blev fundet et Exemplar i Brødrene Lepages Vaaben-Magazin, og hvorpaa man fandt de ovenmeldte Anføreres Navn og desuden som "Medlemmer af den proviforiske Regjering, Navnene Barbes, Voyer d'Argenson, Aug. Blanqui, Lamennais, Martin Bernard, Dubose og Laponneraye, hvoraf Nogle (Lamennais og d'Argenson) udentvivl ere fremmede for Forbrydelsen, og kun ere anførte af Speculation. – Den 12te Mai havde man valgt, efterat den første Plan, at bryde løs paa Kamrenes Aabningsdag, var strandet, 1) som Søndag; 2) paa Grund af Hestevæddeløbene paa Marsmarken; 3) paa Grund af den samme Dag fortsatte Afmarscheren af Garnisonen i Paris. Alt det Øvrige var ordnet paa en bestemt og militairisk Maade. Blanqui uddeelte Vaabnene; han havde anviist enhver Cohorte dens Post. – Beretningen taler løvrigt Jntet om at Politiet og Politipræfecten i Forveien vidste Noget om Sagen.