Aalborg Stiftstidende, 1833-01-05
Under 27de og 28de f. M. fandt denne Undersøgelse Sted, log giver jeg mig herved den Frihed at forelægge Deres Høivelbaarenhed (Stiftamtmand Schønheyder) Resultatet. Det blev forefundet, at der de sacto existerer alt den somhandlede Forbindelse mellem Liimfjorden og Randers Fjord, thi vesten for Tinbæk i Sønderlyng Herred, ligeoverfor Løvskal, ved den saakaldte Hestehave, løber en Bæk, som omtrent 3/4 Miil høiere oppe forenes med Fussing Mølle=Bæk, og da denne atter løber ud i Storaaen, som der oppe benævnes Konsted Aa, men længere nede Skald Aa, er derved alt Liimfjorden forenet med Nørre-Aa, hvori førstnævnte Bæk, som man kan kalde Hestehave=Bækken, løber ud, og følgelig saaledes med Randers Fjord. Hestehave Bækken blev paa flere Steder undersøgt, og befandtes dens Dybde ved den saakaldte Hestehavebro 2 ½ til 8 1/2 Fod, lidet stenet, venteligen fordi før der blev Bro er Overkjørselen skeet, ved at fylde Bækkens Bund med Steen; men tæt oven og neden for, var Bækkens Bund sædvanlig Engbund og let at bearbeide, hvorhos ved begge Bredderne var fast Bund. Fra Hestehave Broen til Veilebro over samme Bæk, angaves Længden 1/4 Miil, og der havde Bækken en Dybde af 3 1/2 Fod med lignende Brede og Bund, som forhen meldt. Længere oppe ved Mosebro, over samme Bæk, befandtes Dybden den samme, og lignende Bund. Her, ligesom paa Aarup Eiendom og paa Grændsen af Fussing Skov, findes betydelige Tørvemoser. Nordost for denne Mosebro, imellem Niels Vennings og hans Naboes Huus paa Læsten Eiendom, forandrer Bækken sit Løb, og gaaer istedet for Sydvest, Nordost til Fussing Møllebæk. Hestehave=Bækkens Udvidelse, eller en bred Grøft, som kunde tjene som Kanal, vil fra Terrainets Side ingen Vanskelighed med føre, da den hele Strækning er en meget flad Eng og Mose. Skjønt Sluser ei antages nødvendige, gives dog her store Steen i Overflødighed, ligesom ingen Vanskelighed er, for at faae Arbeidere. Fussing Møllebæk, efter Angivelse af Længde, 1 Miil, afleder Vandet fra Møllen til Stor, eller Kousted Aa, og har en regelmæssig Brede af 5 Alen lige til sidstnævnte Aal med en Dybde af 2 1/2 til 3 a 4 Fod. Ved Riiskjer, ved samme Bæk, er et udmærket Tørveskiær, 24 Tørv dybt. Ved begge Sider af Møllebækken gives meget betydelig Enge, der, efter Øiemaal at dømme ofte udgjorde 1/4 indtil 1/2 Miil, men samtlige Enge vare næsten uden Undtagelse oversvømmede af Vand, hvilket beviser, at Mølle=Bækkens Brede og Dybde er staaer i Forhold til den Vandmasse, som Engene kunne afgive. Og hvilken Vandmasse derved enddyderligere forøges, idet Engene mellem Stor Aa og Nor=Aa samtlige begrændses af høie Banker. Bækkens Løb er temmelig bugtet, naar undtages paa Høiden af Bjerregrav Kirke, hvor den et længere Stykke gaaer en lige Linie, med en Dybde af 4-6 Fod. Fra Mølle-Bækkens Udløb i Stor=Aaen, eller som den kaldes Kousted-Aa, lige til Hornum Vasehuus, der, efter Kortet at dømme, Bugterne ikke saaledes iberegnede, udgjør en Længde af 2 1/2 Miil, har Aaen en betydelig Brede, med en Dybde i Almindelighed af 6 til 18 Fod. Kun et Sted, nemlig i Nørbek Sogn ved Jens Pedersens og Jens Jensens Eiendomme var Dybden kun 4 Fod paa en kort Strækning. Aaen er saaledes alt nu til Hornum Vasehuus passeerlig for Pramme, naar der blev raadet Bod paa følgende Hindringer. Nørbek=Bro er nemlig for lav til, at Pramme, kunne passere samme. Ved Handest Byes Eiendomme, eller i Nærheden af Graagaard, er ogsaa en Bro, ligerviis, i Vandfladen, og en lignende Bro findes ved Sønder=Onsild, Eiendom, foruden 3 Fiskegaarde mellem sidstnævnte Broer.