JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
J National læses følgende ved Sammenkomsterne i Schvedt og Münchengritz foranledigede Betragtning. Netop som dengang, da Napoleon greb mere og mere om sig, kan man nu opkaste det Spørgsmaal. Hvor mange Magter vil der herefter gives i Europa, med dens Forskjel dog, at Fyrsterne nutildags træde sammen for at iværksætte det, som han foretog sig paa egen Haand. Efter vor Juli=Revolution legentlig dog allerede før) indlededes Conferencer mellem 5 Magter, som kaldte sig de store Magter, som om de dermed vilde tilkjendegive de Øvrige, at disse vare de smaae, hvilket da betydede saameget som at man vilde raade over deres Skjebne uden at spørge dem og at deres Virksomhed maatte indskrænke sig til at tragte efter de store Magters Beskyttelse. Man veed, hvor hen denne Slags Protection fører. Holland, Tyrkiet, Schvi- og Portugal bleve ligesaalidt befundne værdige til at figurere med blandt de Magter, der dannede Europas Dictatur, som Spanien, det tydske Forbunds Stater og Jtalien. Verden skulde staae stille, indtil den londonske Conference vilde tillade den, atter at sætte sig i Bevægelse. Jmidlertid tillod Holland, Tyrkiet, Schveiz og Portugal sig at sætte den europæiske Politik i større Bevægelse end de store confererende, Magters Protecoller havde tilladt, hvoraf da fulgte, at de 5 store Magter ikke havde samme Anskuelser, at deres Jnteresser ikke kunde forenes og at man ogsaa i Politiken kun kommer frem ved Handling. Da nu det europæiske Directorium ikke frygtede Noget mere end netop Handling, saa søgte det at bevise, at det formaade at hemme disse, og udviklede derfor med beundringsværdigt Talent den Sætning: At om man endog hist og her sloges, kunde dette dog ingenlunde kaldes Krig. Fra hiin diplomatiske Forbindelse mellem 5 saakaldte store Magter seer Europa sig nu reduceret, til en Sammenkomst af 3, hvilken man nu rigtignok ikke vover at kalde en Congres, fordi en saadan Benævnelse vilde antyde, at de tvende, som nu ikke ere admitterede, men dog under Londoner-Congressen regnedes blandt de store Magter, vare stødte ud af Rangforordningen og stukne ind under de smaa. Dette vilde nu Frankrig og England ikke have ladet passere, de vilde maaskee endog have greben Leiligheden til at spørge, hvo der egentlig havde Ret til at inddele Magterne i store og smaa, hvilken Ret de dog letsindigen havde anerkjendt. Men - Talen er jo her heller ikke om en Congres, men kun om en Sammenkomst at Monarker, der brænde af Begjærlighed efter at omfavne hverandre. De 5 store Magters diplomatiske Forbindelser i London beflittede sig paa en udbredt Publicitet; herom ville deres Protocoller give Efterverdenen et opbyggeligt Vidnesbyrd. I de tre nordiske Monarkers venskabelig Sammenkomst synes derimod Alt at ville gaae hemmelighedsfuldt af Af denne mysterieuse Fremgangsmaade ville utallige Formodninger avles. Da imidlertid de londonske Protocoller heller likke tages for rede Penge af dem, som ville være bedre underrettede, saa kunde det maaske være ligesaa ærligt at lade Publicum selv danne sig sine Formodninger, som at tilbyde, samme disse ganske færdige til Brug efter Godtbefindende, saaledes som Tilfældet var med Protocollerne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
J en Correspondenceartikel fra dette Lands Nordgrændse, dadles Staden Basel meget for dens Angreb paa Landska sid bet, der fremstilles som en fuldkommen og uforanlediget i Udfordring. Der paastaaes fremdeles, at Forbundets Commissairer i deres Rapport om Sagen ogsaa aldeles har anerkjendt dette. Det var i og omkring den lille By Diepflingen, at Fjendtlighederne begyndte, og vel paastaaer Regjeringen i Basel, at denne By Natten imellem den 2den og 3die August blev angreben af Landskabets Beboere, men Forbundets Commissairer modsige dette paa det Bestemteste, og beraabe sig i saa Henseende paa Jndvaanerne i Diepflingen selv. De erklære fremdeles i deres Rapport, at der for Staden Basel hverken var Grund eller Ret forhaanden til den 3die August at overfalde Landskabet med et Corps paa 1500 Mand og 12 Kanoner. J Løbet af den 2den August forefaldt i Landskabet aldeles Jntet, der kunde betragtes som et, enten af Enkelte eller af Øvrigheden i Basel=Landskab, foretaget Angreb. Jkke destomindre antændtes den følgende Nat Signalet paa Vogelberg, ikke destomindre fandt Udfaldet fra Staden Basel Sted den 3die August om Morgenen Kl. 6, ifølge en formelig Beslutning af det lille Raad, og efterat Aftenen iforveien Alt var bleven forbetredt og Planen lagt. Dette maa vi ansee som et Brud paa Landefreden; Beslutningen er udgangen fra Øvrigheden i Staden Basel og exeqveret. Jkke Enkelte have handlet herOm particulaire eller Politi=Forseelser kan Talen ikke være det er et voldsomt krigersk Overfald, udøvet mod et fremmed Gebeet: et Brud altsaa paa Landefreden. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Blandede Efterretninger. Blandt de Overraskelser, der have fundet Sted ved Mohuark=Sammenkomsterne, nævnes som den behageligste, at Keiser Nicolaus overraskede sin høie Svigerfader i Schwedt, ved at lade sig melde for ham som Coureer." Keiser Nicolaus ankom til Münchengratz den 10de Dr. og Natten ef efter indtraf Kronprindsen af Preussen der; Keiseren af Østerrig var kjørt Keiser Nicolaus imøde og begge Keiserne ankom i Frands's Vogn. J Keiseren af Østerrigs Følge befandt sig ogsaa Fyrst Metternich. Den 19de D., meente man, vilde Keiser Nicolaus igjen forlade Münchengratz, og lover Landshut, Breslau og Kalisch begive sig til Modlin, hvor en Manoeuvre skal holdes over de russiske og nydannede polske Tropper. Jstedetfor Benævnelsen Congres" for Sammenkomsten i Münchengraz foreslaaes nu Monarkforening til Slutningsacten"; den egentlige Congres mener nemlig at være holdt flere Uger iforveien paa Kønigswarti (Fyrst Metternichs Familiesæde). (Kbhvnsp.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Det er et almindeligt Sagn, at det Første, som Fransk mændene foretage sig, efter at have taget en ny Coloni i Besiddelse, er at bygge et Theater; ligesom Spanierne at opføre en Kirke og Englænderne at anlægge et Fort. J Algier holder dette i det mindste Stik; thi Franskmændene have her ei alene deres Theater i selve Staden; men ogsaa de detascherede Corpser fordrive i deres Leir Tiden med at spille Commedie, forsaavidt de fjendtlige Araber=Stammer ville forunde dem Ro dertil. Alle Beretninger ere enige om, at den franske Regjering, eller rettere sagt dens befalingsmænd Li Algier, have behandlet Araberne paa en ganske forkeert Maade; thi istedetfor ved grusom Haardhed at ville tvinge dem til at underkaste sig Frankrig, kunde man, efter Algiers Fald, ved en Sum Penge, der ikke nær vilde have beløben sig til Hvad den Krig har kostet, som Frankrig nu i 3 Aar har vedligeholdt med disse halvvilde Stammer, have kjøbt dem til at hylde Landets Erobrere; thi Guld er: det eneste Middel, hvorved man kan virke paa dem; men dermed kan man ogsaa faae dem til at gjøre Alt. Aviserne ere uudtømmelige om Badetiden i Topliz iaar hvorledes det mylrede der af Stormænd Fyrster, Ministre, samt Syge og Karske. Jndtil Udgang August vare 5500 Badegjester indskrevne. Solen, om hvilken Alting dreiede sig, var stedse Kongen af Preussen, men det var en mild og venlig Sol, stedse simpel og nedladende, og selv hans Ministre og Generaler vare stedse klædte i simple civil Dragter og uden Ordener.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
De skjønneste Udsigter fra store Stæder af paa Jorden skulle være fra Constantinopel, Valencia (i Spanien), Neapel og Rio Janeiro. Jntet skal kunne sammenlignes hermed i Skjønhed og Mangfoldighed. Dog gives af alle Reisende Neapel det største Fortrin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Indsendt.) I dette Blads Nr. 158, for 1831, har Indsenderen ladet indrykke et Ønske og Forslag angaaende ledige Kirkesanger= og Skolelærer-Embeders Angivelse o. s. v. - i de offentlige Blade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Da dette Ønske naturligviis finder Gjenlyd i Manges Hjerter, saa kan Indsenderen ikke undlade, offentlig at yttre, sin Glæde over, at Stiftets høie Biskop, Hs. Høiærværdighed, Hr. Doctor N. Fogtmann, har gjort det første Skridt til sammes Opfyldelse, ved, i dette Blads Nr. 144, for indeværende Aar, at publicere det vacante Kirkesanger og Skolelærer-Embede i Hammer Sogn, tilligemed sammes Beskaffenhed, Jndkomster og hvem Kaldsrettigheden tilhører; - haabende, at andre lige vedkommende høie og ærede Autoritheter, der ligeledes have Kaldsrettighed, vist ville følge deres høie Forgjængers priisværdige Exempel, til Sagens Den 22de September bleve Præmierne i Skydeselskabets vundne saaledes: 1ste Præmie: et Strikketøi, A. Bjørn, ved Glarmester Nordqvist. 2den Præmie: en Kageskee, Kjøbmand A. Hassing, ved eget Skud. 3die Præmie: tre Syltetøiskeer, Farver Wibroe, ved Tommerup. 4de Præmie: et Krudtmaal, C. Jelstrup, ved eget Skud.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Bekjendtgjörelser. At min Søster Petrea Hermine Holm i Nat ved Døden er afgaaet, efter nogen Tids Sygeleie, bekjendtgjøres erved sørgelig for nærværende og fraværende Familie, Aalborg, den 28de September 1833. Jngeborg Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Politie=Bekjendtgjørelse. De ved Placaten af 29de October 1824 befalede Tegl for losgaaende Hunde meddeles eller ombyttes paa Politiekammeret, fra næstkommende 1ste October til Maanedens Udgang, mod den fastsatte Betaling 1 Rbd. Sølv. Efter den Tid ville Eierne til de Hunde, der paa Gaaden antræffes uden at bære de befalede Tegn, blive anseete efter bemeldte Placats 3die 8, med Mulct fra 1 til 3 Rbd., som i Gjentagelses Tilfælde fordobles. Aalborg Politikammer, den 28de September 1833. Wølfferdt. For en lille Familie eller ugivt Person er Huuleilighed at erholde til forestaaende Flyttetid, som fra Aviserpeditionen anvises.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
I Peder Barkes Gyde, er til næstkommende Flyttetid, Stedet Nr. 661, en bekvem Leilighed af en Stue, Sengekammer, Spisekammer, Loftsrum og Brændehuus, at erholde i Leie, naar Vedkommende derom henvende sig til Aalborg, den 30te September 1833. Forst. Brønnum.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Af Boergaard Godses Overformynderie kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans 265 Rbd. 12 s. Repræsentativer, naar man desangaaende henvender sig til Forvalter Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Et smukt birketræes Divanbord er for billig Priis tilkjøbs hos Snedkermester J. C. Tvenstrup, paa Hjørnet af Møllegaden og Hjelmerstald.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
En skikkelig Dreng kan blive antagen i Bager Lære Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
En Bilæggerkakkelovn anvises tilkjøbs fra Bogtrykkeriet, Rug, særdeles frisk og god, sælges i skjeppeviis hos Albert Raffel ved Vesteraa. Til Altona afgaaer om meget kort Tid Capt. D. H. Østergaard og medtager Fragtgods. Fartøiet liggenved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Chocolade i alle Sorter, udarbeidet i lukkede Maskiner i P. Chr. Veichmann & Comps. BampChocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser, hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg og hos Chr. H. Nielsen i Hjørring. Tvende Beboelses=Leiligheder, er til næstkommende Fløttetid at faae tilleie af J. P. Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
En Lærerplads ønskes til 1ste Nov, eller til Nytaar. - Fuldmægtig Vesenberg anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Licitationer. Onsdagen den 8de October næstkommende, Middag Klokken 12, bliver, paa Thingstedet i Frederikshavn, afholdt Licitation over endeel Broarbeide i Horns Herred, nemlig: lover Reparation af 1) Sauqværns Bro i Flade Sogn, 2) Skjærum Bro i Skjærum Sogn, 3) Mosbjerg Bro i Mosbjerg Sogn, 4) Hesselbæk Bro, og 5, Bindslev Bro i Bindslev Sogn, 6) Opførselsen af en ny Bro i Skjeller mellem Elling og Raaberg Sogne, og 7) en Steenkiste i Tversted Sogn, samt Fløtningen af 2 Steenkister i Flade Sogn. Efter Overslagene ere Materialer og Arbeidsløn anslaaede saaledes: Nr. 1 til 55 Rbd. 40 s., Nr. 2 til 31 Rbd. 64 s., Nr. 3 til 148 Rbd. 24 s., Nr. 4 til 161 Rbd. 16 s., Nr. 5 til 158 Rbd. 68 s., Nr. 6 til 113 Rbd. 50 s., og Nr. 7 til 16 Rbd. Conditionerne og Overslagene erfares ved Licitationen, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 26de Septbr. 1833. J Auctionsdirecteuren, Overauditeur, Lassens Fraværelse. Kahlen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-30
Forpagtnings=Auction. Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre, bliver Hovedgaarden Bygholms Avling og Meierie, paa Grund af skeet Overbud, Tirsdagen den 5te November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa ny opraabt til Bortforpagtning i 9 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1834 til 1ste Mai 1843. Som under de foregaaende Bekjendtgjørelser bemærket, staaer denne udmærkede gode Avlsgaard, neppe 12 Miil fra Horsens beliggende, for 119 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Ager og Engs Hartkorn, og har et Areal af circa 1500 Tdr. Land gode Jorder, forenet med en aarlig Slet af imellem 11 og 1300 Læs Enghø, hvorhos følger Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, som oppebæres in nutura af omtrent 270 Tdr. tiendeydende Hartkorn i Hatting Sogn. Fornævnte Hovedgaard, der for Tiden tildeels drives ved 61 Hoveribønder og kan fra næste 1ste Mai at regne vorde forøget indtil 86 Plovsudredere, vil kunne erholdes med eller uden Hoveri, og i ethvert Tilfælde vorder desuden aarlig præsteret 1400 Huusmænds Arbeidsdage til Gaardens Bedrivt. Som Besætning holdes 30 Heste og et ved forædlet Race udmærket godt Meieri af omtrent 250 Fækreature, samt et Schæfferi, bestaaende af 7 a 800 Faar, af hvilken Besætning saavel Hestene som Køerne overleveres Forpagte uren til Ansvar, tilligemed endeel Avlsredskaber og Inventarium. Conditionerne ere til Eftersyn hos derr. Udgivere af Altona Mercur og den Berlingske Tidende i Kjøbenhavn, Gjæstgiverne Schlawitz i Aarhuus, Rydell i Randers, Brunes i Aalborg, Føls i Ribe, Madame Brøndum, i Viborg, Lassen i Veile, Larsen i Odense og Kjeldsen i Horsens, samt hos undertegnede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm, den 25de September 1833. Holbek.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Portugal. Ogsaa dennegang ere Efterretningerne herfra forskjellige og modsigende, kun saameget kan ansees for vist, at Tilstanden ved Lissabon er meget spændt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Ved det sidste Dampskibs Ankomst til England, hvilket forlod Lissabon den 12te og Oporto den 14de Septbr., udbredte sig meget ufordeelagtige Rygter for D. Marias Sag. Det hed, at dette Dampskib (Scho), som hverken medbragte Breve eller Passagerer, udtrykkelig var stationeret ved Lissabon, for i vigtige Tilfælde strax at være parat til at overføre Depescher, at det virkelig ogsaa havde medbragt disse, men at Regjeringen dulgte sammes Jndhold, som væsentlig gik ud paa, at D. Pedro forlangte Succurs fra England. Courier siger, at ved de indløbne Efterretninger kun tvende Punkter ere blevne klare; den ene, at Bourmonts Angre paa Stadens Nordside den 5te er bleven afviist, den anden at D. Pedro den 12te endnu var Herre over Staden. Deri mod - vedbliver samme Blad - i Henseende til Bourmonts Operationer paa Sydvestsiden af Lissabon, der hvor Forterne, Belem og Jntio ligge, lyde Efterretningerne just ikke gunstige for de Constitutionelle. Det Ugunstige ved disse forøges endnu ved Usikkerheden i Henseende til den Caracteer som man skal tillægge Angrebet paa Nordsiden; det bliver nemlig uvist, om dette var virkelig alvorligt meent eller om det blot var en Demonstration for at afdrage Opmærksomheden fra Sydvestsiden. Har nu Miguelisterne ikke sat sig i Besiddelse af Belem og Paladset Ajuda, saa kan man ansee deres samtlige Angreb som mislykkede, skulde de derimod bekræfte sig, at de har bemægtiget sig hine Punkter, og at D. Miguel den 7de har sovet i Paladset Ajuda, som virkelig udgjør en Deel af Lissabon, saa kan man ikke nægte, at Bourmont i en Deel af sit Angreb har være heldig. Denne Formodning, at D. Miguel er, eller idet mindste har været, i Besiddelse af nogle Punkter af Lissabon, bestyrkes ogsaa noget ved følgende korte Erklæring i den spanske Hoftidende. Den 6te Septbr. ere de Kongelige Tropper rykkede ind i Lissabon."
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
D. Miguels Hær vedbliver Courier - anslaaes til imellem 20 og 30000 Mand. Under disse Omstændigheder maa man heller ikke tabe den miguelistiske Magt i Syden af Sigte. Dette Corps under Larochejacquelin synes at være 3000 Mand stærk og vil formodentlig være tilstrækkelig til at bemægtige sig Høiene ved Almada ligeoverfor Lissabon." J en Efterskrift tilføier Courier: "Vi erfare, at vigtige, men tillige beklagelige Efterretninger ere hindløbne til det udenlandske Departement. Lord Palmerston, den eneste Minister, der for Tiden er tilstede i London, har forelagt Kongen sammes Jndhold i Vindsor. Endnu hviler der en Hemmelighed angaaende vor Gesandts Rapporter, men desværre have vi Grund til at formode, at Hertugen af Braganza har tilkjendegivet Umuligheden af at forsvare Lissabon uden fremmed Bistand. Denne Efterretning vilde vistnok være af stor Vigtighed, hvis den var fuldkommen paalidelig, men herom kan endnu tvivles. Allerede i sit næste Nummer meddeler Courier og ligeledes Times Jndholdet af adskillige private Breve, (hvilke haltsaa dog maa være ankomne, som ikke skildre Sagerne som nær saa fortvivlede. Jfølge disse var D. Miguel rigtignok en heel Dag i Besiddelse af Paladset Ajuda, men har atter igjen forladt samme. Man ventede vel i Lissabon et fornyet Angreb, men saae samme med Rolighed imøde. Ligeledes paastaaes, at D. Miguel skal have proponeret Underhandlinger for at bilægge Tvisten. Blandt Betingelserne nævnes, at D. Miguel som Jnfant af Portugal vil blive i Besiddelse af alle med denne Qualitet forbundne Rettigheder og Eiendomme, samt at ingen Confiscation maa finde Sted med Hensyn paa hans Tilhængeres og Geistlighedens Besiddelser og Privilegier. Lord Russell skal være anmodet om at lede Underhandlingerne angaaende disse Forslag, men han har erklæret sig incompetent og derfor udbedt sig nye Jnstructioner. Dette synes da altsaa at være de nyeste Formodninger i England om de portugisiske Anliggenders nærværende Standpunkt. Trkiet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
En venetiansk Tidende melder, ifølge Privatbreve fra Ancona, at et engelsk Dampskib, som den 1ste September har forladt Constantinopel, medbringer den beklagelige Efterretning, at der i den tyrkiske Hovedstad har funden en uhyre Jldebrand Sted, ved hvilken 16000 Huse ere afbrændte. En alvorligere Caracteer endnu faaer denne Efterretning ved en Notice fra London, hvorhen samme ogsaa er trængt, endog med Nævnelse af Dampskibets Navn (Meteor). J denne hedder det nemlig, at Jldebranden er foranlediget ved Udbruddet af en Revolution, som nødte Sultanen til at flygt til Pera.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
J Anledning af Rygtet om Moldaus og Vallakiets Aftrædelse til Rusland meddeler den frankfurtske OverpostamtsTidende en Artikel, i hvilken hiint Rygte trods sin Usand synlighed, erklæres for ikke at være ganske uden Grund Usandsynlig kaldes det, fordi Østerrig ikke kan eller vil samt tykke i hine Fyrstendømmers Jndlemmelse i Rusland, men det kaldes tillige ikke ganske ugrundet, forsaavidt nemlig Rusland skal have udvirket deres fremtidige fuldkomne Uafhængighed af Porten, saaledes at de skulle bestaae for sig selv skjønt sandsynligviis under russisk Protectorat. Paa denne Maade skal det være lykkedes Rusland at bevirke hiint Resultat, uden at compromitere sig med Østerrig. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Kjøbenhavn, den 24de September. De med Corvetten Galathea fra Livorno hidbragte Thorvaldsenske Arbeider og øvrige Kunstsager ere følgende: Statuer i Marmor, Christus (til Metropolitankirken) Daabens Engel (Døbefond; Mars og Amor (colossal Gruppe); Merkur; En Døbefond; Den knælende Ganymed (. Exemplarer); Den staaende Ganymed (2 Expl.) Basrelieffer i Marmor. Jesu Daab og Nadverens Jndstiftelse (modellerede i Kjøbenhavn i Aarene 1819 og 20 og bestemte til Metropolitankirken); 19 Stykker af Friesen; Alexanders Triumphindtog i Babylon bestemt til Christiansborg Slot); Nessus og Dejania; Jupiter og Nemesis, Æsculap og Hygæn, Herkules og Hede og Minerva og Prometheus (en Gjentagelse af de 4 runde Basrelieffer, deri findes paa Christiansborg Slots Fagade; Basrelieffet Gratierne; Musernes Dands paa Helikon; Monument over Baronesse Schubarth; Natten og Dagen. Buster i Marmor, 6 i Tallet. - Af Arbeider, som ikke ere udførte i Marmor, forefindes følgende: Johannes den Døber, ders prædiker i Ørkenen, Fronton til Metropolitankirken (terre cotta); En anden Fronton (i Ditto); Basreliefferne: To blas; Anakreon og Amor; En Hyrdinde med en Amorin Rede; Amor med Løven; Amor karesserer en Hund; Amorfilerer et Næt for at fange Plyche; Jupiter dicterer Amo Love; Hymen og Amor; En gammel Satyr lærer en un Faun at blæse Fløite; Ganymed og Amor spille Tærninger Amor beder Jupiter og Juno om at Rosen maa være den skjønneste blandt Blomsterne; Gratierne der have fange Amor; samt 5 andre ubenævnte Basrelieffer; Gruppen, Achilles og Penthisilen; 8 Büster i Gibs; Hesten til Ponia, towskys Monument i Gibs; Statue i Gibs af Hs. Kgl H. Prindsesse Caroline Amalia; 14 Figurer i Gibs (Gjentagelse af Frontonen til Metropolitankirken); et betydelig Antal Antiker og Afstøbninger efter Antiket; og 4 store Gibsafstøbninger fra Museet i Neapel til det Kgl. Kunstdacademie. - Endelig har Corvetten tillige hidbragt et Par Kasser med Malerier af danske Kunstnere i Rom (Blunk, Küchler o. fl.)(Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Ved det Kgl. Kunstacademies Forsamling den 23de Ds. bleve Guldpræmierne for de til Concursen derom indleverede Arbeider tilkjendte følgende Elever: a) i Malerkunsten, den lille Guldmedaille Hr. Eddelien; og b) i Architecturen, den store Guldmedaille Hr. Bindesbøll, og den lille Hr. Nebelong. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Den 20de D. vedtog en Forsamling af Studenter at hville bringe Dr. Schleiermacher, ved hans Ankomst her til Staden, et Fakkeltog. Dette vil imidlertid, som man af en desangaaende i Studiegaarden og Regentsporten opslaaet Bekjendtgjørelse erfarer, e i finde Sted, paa Grund af, at den dertil attraaede Tilladelse ikke er bleven dem meddeelt. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Det vil være Hovedstadens Musikyndere behageligt at erfare, at vor Tids første Violoncellist, den berømte BernhardRomberg, hvis mesterlige Kunstpræstationer endnu fra hans forrige Besøg her ville være i levende Erindring, i Vinter agter at gjæste Kbhvn. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Den unge Theodor Stein skal nu foretage en ny Kunst reise til Berlin og flere Stæder. Af en Bekjendtgjørelse fra ham i Hb. gem. Nachr. erfarer man, at det sandsynligviis vil vare en lang Række af Aar inden han igjen lader sig høre i Hamborg. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Gjerlov og Bakkendrup, Sognekald i Sjælland, 263 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 18de September er Dr. og Prof. theol. ved Kjøbenhavns Universitet, J. Møl gler, R. af D., tillagt Rang efter Rangforordningens 3die Klasse Nr. 9, den 20de, Kammerjunker og surnummerair Assessor i Lands=Overretten i Viborg, H. L. Haxthausen, beskikket til Birkedommer og Birkeskriver ved Hirschholms Birk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Den 10de September er Overlærer ved den lærde Skole i Nyborg, Dr. Philos. & Mag. art. A. F. Mülert, beskik sket til Rector ved Horsens lærde Skole, og Overlærer ved den lærde Skole i Vordingborg, J. Grønlund, til Rector ved den lærde Skole i Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1833-10-01
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de September. Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2radet Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, bradet Td. 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Røg. Flæsk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Grøn. Flæsk Lp. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 7 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s.