JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-10-22
En gammel skrøbelig Jomfrue, ved Navn Elisabeth Kirstine Listo, som i mange Aar har haft sit Ophold i Øllerup Præstegaard i Fyen, een Miil fra Svendborg, er ved Døden bortkaldet i samme Præstegaard den 2den May i dette Aar, hun var fød i Ringkiøbing i Jylland, hvor hendes Fader Jens Marcusen Liste var Guldsmed, som haver foruden denne Afdøde vel flere Børn, hvoraf endeel ere bortdøde i ugift Stand; men da man nu er kommen i Erfaring, at hun skal have haft en Broder, navnlig Marcus Listo, som for 20 Aar siden skal have seilet fra Amsterdam af men en fra den Tid er spurgt eller seet noget fra ham, og ey vides enten han er levende eller død, om han har været i Ægteskab og efterladt sig Livsarvinger eller ey dernæst en Søster Maren Listo, som og har været, Amsterdam for 30 Aar siden, og været i Ægteskab med en Skipper sammesteds; men ey heller vides om hun er Live eller har efterladt sig Børn; disse bliver da, saavelsom om flere skulle findes, indvarslede at melde sig i Øllerup Præstegaard, hos Velærværdige Hr. Føns, eller hos mig undertegnede, som Skifteforvalter, og beviisliggjøre deres Arverettighed, om no ger kan blive tilovers efter de paa hende i Live og hendes Begravelse anvendte Bekostninger. Svendborg, den 15de October . Paa egne og Assessorers Vegne, Lauriz Pedersen Næraae, Sognepræst til vor Frue Kirke, og Provst i Sunds Herred.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
J Anledning Jomfrue Margrethe Thøgersdatter udi hendes Logie her i Byen sidstleden 4de Majt ved Døden er afgaaet, og Stervboets Tilhørende strax af Skifteretten er taget under Forsegling, og paafølgende 2den Junii videre med Registering og Vurdering behandlet, saa, skiønt det ikke er at formode, at velbemelte Jomfrue kan have efterladt sig nogen Gield der kunde hefte paa Stervboet, bliver dog Dødsfaldet herved bekiendtgjort, saavel for hendes Creditorer som Arvinger, de ere : en Søster Mad. Anne Thøgersdatter, udi Ægteskab med Velærværdige Hr. Jens Haff, Sogne=Præst for Sønderholm Menighed, og en dito Johanne Thøgersdatter, gift med Hr. Land Jnspecteur Westerholdt udi Kiøbenhavn, om de maatte have noget at erindre, de da ville møde eller møde lade til 12 Ugers Dagen fra Dato, som bliver den 29de December næstkommende paa Aalborg Raadstue om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Forretningen bliver optagen til Slutning. Aalborg, den 6te October 1784.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Skiftet efter afdøde Jomfrue Anna Bolette Bondsen, de tiente som Huusholderske hos S. T. Hr. Kammerherre v. Preus paa Gaarden Lielund ved Nachschou, er nu paa lovlig Maad sluttet og tilendebragt, hvilket 3de gange efter hinanden bekiendt giøres udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, til Efterretning for hendes igienlevende Sødskende og Arvinger, som all herved indkaldes, enten personlig eller ved Fuldmægtig, at imod tage hos Stervboets Jncassator Hr. Procurator Bernzen i Nach schou, hvad enhver udi Arv er tilfalden, nemlig, en Fuldbro der 10 Rdr. 2 Mk. 4 og en halv s., en Fuldsøster 5 Rdr. 1 Mk.; og en fierdedeel s., og paa en Halvsøster Lod 2 Rd. 3 Mk. 9 er ottendeel s., der alt staaer færdig til Udbetaling naar forlanges. imod vedbørlig Afkald og Qvitteung. Juellinge i Lolland, den 19de October 1784. F. Kragh Juel Wind.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Da Hans Nielsen, som tiente paa Amager Land, ved Døden afgik den 8de Julii 1783, efter at han den 6te næst forhen havde været i Haandgemæng med Ludevig Davidsen; hans ringe Efterladenskaber er taget under lovlig Behandling og nu først kan til Ende bringes, efter at der er falden Dom udi Sagen, som des Aarsag mod Ludvig Davidsen blev anlagt, hvorved denne er dømt at betale Vaades Bøder til den Dræbtes Arvinger; saa bliver denne Hans Nielsens dødelige Afgang herved bekiendtgjort og hans Arvinger indkaldet med 6 Ugers Varsel, at møde personlig eller ved Fuldmægtig paa Kiøbenhavns Amtstue, som holdes udi Gaarden No. 226 i Store Kongensgade, med lovlig Legitimation, ligesom og hans Credi= og Debitorer, om nogle maatte være, indkaldes; bemelte Hans Nielsen skal efter hans havende Skudsmaal være fød i Rykkendahl, Walsgaard Sogn. ved Hobroe i Jylland. Kiøbenhavns Amtstue, den 20de Octobr. Poulson.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Efter afdøde Gaardmand Simon Andersen i Kildebrynde, Benzonsdahls Gods under Roeskilde Amt, blier Skiftet foretaget den 30te Octobr. førstkommende, til hvilken Tid den Afdødes Creditorer indkaldes, da dem efter Stervboets Tilstand skal vederfares Ret efter Loven. Arvingerne efter afg. Diderich Martin Oltien, Snedker Dreng, som er fød i Delmenhorst, og død her i Staden den 22de April 1780, indkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden den Tiid Loven foreskriver, for at iagttage deres Arve=Ret, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er efter Loven. Kiøbenhavn den 15te October 1784. En Person, som har været paa en Herregaard i 6 Aar, og i nogle Aar som Fuldmægtig hos Kongel. Justitz- og Regnskabs=Betiente, samt har juridisk Exammen og er over i det Practiske og har paalidelige Attester og sin gode Opførsel, ønsker sig til 1ste Maji en Tieneste som Forvalter, og kan i fornøden Fald førend denne Tiid tiltræde samme. Nærmere Anviisning gives af Secretair Bertelsen i Magstrædet Nr. 37. Paa Store Ravnsborg uden Nørre=Port, hos Doro NB. S. thea sal Behrentz og Søn, er at bekomme alle Sorter Blomster=Zvibler, nyelig arriveret fra Holland. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hans Peter Klein, af Vores Kongl. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans for "Doctor John Barrens af Frederichstæd paa Vort Eyland, St. Croix udi Amerika, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maae indkalde alle hans Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffuerske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurius, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 15de Octobr. 1784. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Doctor John Barrens af St. Croix i America, Proclama at indkalde hans Creditorer.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle Doctor John Barrens af Frederichstæd paa Øen St. Croix hans Creditorer, ligesom og hans Debitorer til at indfinde sig hos benævnte John Barrens, inden den i foranførte Proclama foreskrevne Tid, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at afbetale hvad de til ham ere skyldige. Kiøbenhavn, den 16de Octobr. 1784. Hans P. Klein.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Da jeg efter allernaadigst Bevilling af 13de August sidstl., forbliver i uskiftet Boe, efter min sal. Mand Hr. Henrich Holterman, Sognepræst for Schongns Menigheder i Tronhiems Stift; saa indkaldes enhver, som noget retmæssig Krav formene sig at have efter bemeldte min sal. Mand, at de inden lovlig Tid anmelder sig for mig og Laugværge udi Schongns Præstegaard, da enhver skal vederfares Ret, ligesaa anmodes de, som til Boet tre skyldige, mindelig at afgjøre samme, for at undgaae Vidtløftigheder og Omkostninger. Alstahau Præstegaard i Schongn, den 22de Sept. 1784. M. M. sal. Holtermans. Udi de Norske Jntelligentz-Blade og Berlingske Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøres 3de gange: at den forhen ved Rostetontens Glasværk værende Forvalter Andreas Schieraad for kort Tid siden, uden Livs=Arvinger i sin sidste Boelig ved huurdahls Glasværk paa Øvre Rommerige, udi Aggershuus Stift i Norge, ved Døden er afgaaen, og at jeg, som competent Skifte Forvalter, haver taget hans ringe Efterladenskab under lorlig Behandling, samt at alle og enhver, der vedkommer dende Stervboe, herved indkaldes, til at indfinde sig inden den i Loven præscriberede Tid, nemlig Debitorer at betale Gield, Creditorer at bevise deres Krav, og Arvinger (som man ikke veed eller Stervboe=Enken kan oplyse hvem ere eller hvor opholder sig, allene hun formeener den Afdøde var fød udi Sielland i Dannemark, med Umyndiges fødte Værger, fuldstændig at legitimere Arve=Berettigelsen, overalt enhver for sit Vedkommende ved Skiftet at lagttage og opfylde deres Pligter, da alle kan være betrygget om at vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Huurdahls Glasværk, den 31te Augusti 1784. Johan Frederich Holler, Forvalter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
NB. Skulle nogen have at fordre udi Kiøbmand Sr. Gunder Schrøders Opbudsboe i Frederichshald, som efter de i sin Tid paa behørige Steder læste Proclamata og endnu have meldt sig og opgjort mellemværende med os, som bemeldte Boes Administratores, vil de behagentlig indfinde sig med deres Fordringer, inden 3 Maaneder fra Dato, da Boet til saadan Tid bliver sluttet. Administrationen udi Sr. Gunder Schrøders Opbudsboe i Frederichshald, den 2den October 1784. N. Sverdrup. A. Nandrup, Auditeur. Raadmand.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Udi Bergstaden Kongsberg er den 31te August sidstleden ved Døden afgaaet Anne Maria Lindahl, som var gift anden Gang med Bergmand Erich Jonsen Lygting, og da denne Afdøde efter Anmeldning ved det efter hende begyndte Skifte, skal have en Søn, avlet i første Ægteskab, navnlig Rasmus Jensen, Lindahl, som for mange Aar siden er udreist til Søes, saa advares han hermed, enten selv at møde for Skifteretten inden den i Loven fastsatte Tid, for at lagttage sin Tarv, eller og ved Skrivelse til mig, at tilkiendegive om og hvad han forinden Skiftets Slutning kunde have at erindre; paa lige Maade indkaldes alle de, som noget udi dette Boemaatte have tilgode, at indfinde sig med behørig Legitimation for Skifteretten, inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 17de September 1784. Jonas Barth, Cancellieraad, Byefoged og SkifteForvalter paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Udi Bergstaden Kongsberg er den 25de f. M. ved Døden afgaaet Stri Olsdatter Byestad, Enke efter afdøde Hans Jonsen Myhre, hvis Boe strax ved Dødfaldet blev forseglet og siden er registeret til bortsælgende ved Auction. Da nu begges Arvinger, hvoraf endeel opholder sig i Gulbrandsdahlen, og endeel i Jarlsberg Grevskab, tilhører Boet, som den sidstdøde besat efter et imellem hende og Mand oprettet, og den 22de Julii 1768 allernaadigst confirmeret Testamente indeholdende, at Boet naar begge disse Ægtefolk var død skal deles mellem deres fælles Arvinger, saa bliver Dødsfaldet hermed bekiendtgjort, og forbemelte Arvinger efter Hans Jonsen Myhre og Hustrue indkaldede til Møde for Skifte=Retten inden den i Loven befalede Tid, for at iagttage deres Tarv, ligeledes indkaldes enhver, som maatte have noget tilgode hos oftbemelte Afdøde Ægtefolk, at melde sig for Skifteretten med behørig Legitimation for saadant Tilgodehavende inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
End videre indkaldes alle de, som maatte formene sig noget at tilgodekomme efter her afdøde forrige Ober Stiger ved SølvVærket Botel Nielsen, og Hustrue Maren Resch, at indfinde sig for Skifteretten med lovlig Legitimation, for saadant deres Tilgodehavende inden den i Loven determinerede Tid. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth. Endelig indkaldes Creditorerne efter afdøde Bergmand Jens Jønsen Fisker og Hustrue Anne Adamsdatter, at møde for Skifteretten inden den i Loven foreskrevne Tid, med de Beviser, som de maatte være forsynede med for det de haver tilgode, da Skaftet derefter strax skal blive sluttet. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Creditorer og Arvinger i efterfølgende Personers Stervbeær, som have faret med det Kongel. Orlogskib Jndfødsretten, be ulket Skib ved Kongel allernaadigst Resolution af 25de Junii sidst er declareret som forulykket, nemlig: Jens Ørbeck, Under Proviant-Skriver. Martin Breum Sinding, dito. Hans Olsen, Hofmester. Jens Hansen, Bager. Jochum Wille eller Johan Christopher Willig, Tiener. Jb Bertelsen, Jørgen Jensen = = Anders Mathiesen = Ole Holmberg, Trompeter. Niels Borck, Seillægger. Hans Henrich Holm, Bossesmed. dito. dito. Niels Meyer, Canoneer af 1ste Art. Comp. No. 18. Christian Wagner, Under=Canoner af dito Comp. No. 30. Peder Abrahamsen, Under=Canoneer=Math af 3die Art. Comp. No. 64. Poul Holgersen, Baadsmand af 1ste Div. 3 Comp. No. 2. Niels Pedersen Storch, Qvarteermester af 2 Div. 7 Comp. No. 56. Johan Henrich, 5te Tømmermand. Jens Hansen, Matros af 4 Div. 3 Comp. Nr. 73, har fahret for Bødker. dito. Jndkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden de i Loven foreskrevne Tider, for at lagttage deres Tarv, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er efter Loven og Stervboernes Tilstand. Kiøbenhavn, den 8de October 1784. Enhver som haver noget at fordre i Stervboen efter afg. Johan Vallentin Kramer, der har fahret for Matros med det Ottroyerede Canal Compagnies Skib, Staden Kiøbenhavn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Enhver som haver at fordre i Stervboen efter afg. Mathias Radill, der har faret for Matros med det Octroyerede Canal Compagnies Skib Fabrikernes Opkomst, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvinger. ne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Enhver som haver at fordre i Stervboen efter afg. Jver Erichsen, der har sahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Sører. Mathiasen, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; ligesaa indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Ret under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Jens Nielsen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Ret under Skiftet. De som have at fordre i Stervboen efter afgangne Hans Lorenzen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Red tens Skifte=Commission; ligeledes indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. De som have at fordre i Stervboen efter afgangne Andreas Anthoniesen, der har fahret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Enhver som haver at fordre i Stervboen efter afg. Temmermand Christian Juul, der har fahret med Skibet Fortuna af Aabenraae, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof- og Stads=Ret den 4de Octobr. 1784 og ved Siellandsahrs LandsTing den 6te Ejusdem, ere Creditorerne udi afg. Skipper Sivert Olsens og efterladte Enkes fælleds Boe indkaldede, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Ved Proclama, som er læst i Hof- og Stads-Retten den 4de Octobr. og i Siellands Landsting den 6te Dito, ere Creditorerne efter afg. Jacob Tøtland, der har faret for Skibs=Kok med det octroyerede Canal-Compagnies Skib Fabriquernes Opkomst, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hermed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjøres. Et vist fornemme Huus i Norge behøver til sine Børn en duelig - Jnformator, som, foruden de arademiske Videnskaber, forstaaer det franske Sprog og tillige kan færdig tractere et Klaver. De gode Vilkaar, hvorpaa han bliver antaget, kan erfares hos mig Justits=Raad Kulstrup i Gothersgaden Nr. 178, hvorhen Vedkommende behagelig ville adressere sig, helst om Morgenen, inden Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
NB. Udi det Laurvigske Jern-Magazin i Store Kongensgade No. 237. er Oplag af alle Slags flad og stirkantet Stang=Jern, 1, 2 og 3 Etage Vind og Bilægger=Kakkelovne. samt Jern Gryder og Fyrfade, som daglig udsælges til fastsatte Priser.
Berlingske Tidende, 1784-10-22
Et Barbeer=Amt i Helsingøer er under Haanden at NB. faae til Kiøbs; Conditionerne og nærmere Underretning desangaaende, anvises herfra Contoiret. Tor deres Skyld, som pleye at give mig et og andet i Commis 7) sion, især fra Norge og Jylland, bekiendtgiøres, at jeg et fløttet fra Fiolstræde til Farver Nitsche paa Gammel=Torv Nr. 6. M. sal. Garboes.
Berlingske Tidende, 1784-10-25
Madrit, den 27de September. Det er beundringsværdigt, hvilken Mængde rigbeladne Skibe der i en kort Tiid ere ankomne fra Sydamerika til Cadix, St. Ander, Corunna, St. Sebastian, o. s. v. med kostbare Ladninger af Sukker, Caffe, Cacao, Vanille, Lobak, og Piastrer; kun i en Uge har man seet 27 saadanne at løbe ind.
Berlingske Tidende, 1784-10-25
Neapolis, den 27de September. Hs. Majestæt Kongen har behaget at imodtage den ham overdragne Stormester=Post ved den af adskillige Standspersoner i Tydskland oprettede Jagtorden, Diana Cacciatrice. Denne Ordens Jndsignier bestaae i et Guld-Jagthorn, som er bleven Hs. Majestæt overleveret af den hertil ankomne Cavalier. - Forrige Løverdag skede her i Albergo Reale et meget betydeligt Tyverie. Den Pohlske Generallieutenant og Ridder af Stanislaus-Ordenen, Marchese Zagnoni, som var steget af i bemeldte Giæstgiverhuus, mistede nemlig sit Chatol, som vel var lidet, men dog angives for 40000de Neapolitanske Ducater i Værdie, saasom Generalen offentlig har lovet den, som kunde skaffe ham sin Eiendom igien, 1000 Scudi. J Chatollet var 1000 Zequiner i rede Penge, 2 Guld Uhrer og 2 Daaser, rigt besatte med Brillanter, et rigt Ordenssmykke og et Guld Kaardehefte med Brillanter, en riig Hattesløse og andre Kostbarheder. Politiet giør sig al Umage for at opdage Tyven.
Berlingske Tidende, 1784-10-25
Wien, den 6te October. Den Kongel. Franske Ambassadeur, Marquis von Noailles har i disse Dage holdt 2 Gange Conferencer med FyrstStatscanzleren i hans Havehuus, og da begge Ministrene, som sædvanlig meget venskabelig begegnede hinanden og skildtes ad med tydelige Tegn paa en fælles Tilfredshed, saa har man deraf gjort den Slutning, at en uafbrudt god Harmonie vil vedvare i den Hollandske Strids=Sags Bilæggelse. En hertil med en overordentlig Coureer fra Constantinopel. ankommen Depeche er strax aabnet bleven sendt til Keiseren, saa at følgelig intet af dens Jndhold har kundet blive bekiende. - For samtlige her værende Kiøbmænd er den Befaling bleven bekiendtgjort, at ingen herefter skulde holde mere end 2 Kiøbmandsboder eller Lader, paa det at ikke een skal allene rive al Afsætningen til sig, saasom Keiseren vil, at ret mange maatte kunde er nære sig. - J Lombardiet vil Keiseren, som man siger, ophæve første Fødsels=Retten.
Berlingske Tidende, 1784-10-25
Pohlen, den 10de October. Fra Constantinopel meldes, at Storsultanen har forundt de Christne af alle Partier, Catholikerne, Protestanterne, Grækerne, Armenianerne, Mennonisterne, o. s. v. en fuldkommen frie Religionsøvelse i alle sine vidløftige Sta Amsterdam, den 12te October.
Berlingske Tidende, 1784-10-25
Den 7de hujus holdte Hr. Brender af Brandis her i Selskabets Forsamling en Tale til Opmuntring for Handelen. Denne Tale er saa meget merkværdigere, som den angaaer de Omstændigheder, hvori Republiken for nærværende Tid befinder sig. Han underholdte sine Tilhørere med Betragtninger over den gamle, den nærværende, og maaskee tilkommende Forfatning ved Kiøbmandshandelen fra Antverpen. Dens gamle Forfatning eller Tilstand var meget blomstrende: 1) fordi Staden ligger meget fordeelagtig ved Schelde; 2) fordi Kiøbmandshandelen fra Brügge blev i Aaret 1487 tilintetgjort, og 3) fordi at Antverpen fik de Brüggiske Rettigheder og Privilegier. J Aaret 1550 laae paa eengang hen ved 2500 Skibe paa Schelde, som ofte maatte bie i nogle Uger, førend de kunde komme til at losse ud. J Aaret 1568 var Handelens Flor sammesteds steget til det høieste. Der fandtes den Tiid 200000 Mennesker i Staden, som for de almindelige Levnetsmidler ugentlig erlagde 50000 Gylden. Derpaa viste Taleren Aarsagerne til Handelens Forfald i Antverpen, hvoriblant Scheldes Tilsperrelse og saa var een. Om Staden Antverpens tilkommende Handel, dersom Scheldes Aabning skulde finde Sted, blev han ved paa følgende Maade: "Skulle vi faae en Krig om Skibsfartens Aabning paa Schelde (sagde Taleren) hvori alting skulde gaae saa endrægtig til, som i sidste Krig med Engeland, saa ville vi atter blive udsatte for at forlore alt, ja at tilstaae mere, end der forlanges Bedre altsaa, at vælge en fredelig Overgivelse, end en blodig og kostbar Krig, hvori vi dog omsider matte slaae Chamade og dandse den Menuet, som man spiller os for. Bliver imidlertid kun Endrægtighed inført igien i Republiken, bliver kun ikke det sande Heltemod holdt tilbage ved hemmelige Drivefiedre - saa blive dog de nærværende Omstændigheder ikke saa slemme, om endog Schelde blev aabnet. Dette sidste beviser Hr. Brender a Brandis paa følgende Maade. Han troer, at Antverpen efter Skibsfartens Aabning paa Schelde vel igien vilde kunde drive sin forrige Handel, men at den ikke skulde giøre det. Han formener, at Handelen ikke vilde trække sig bort fra Amsterdam, og til den Ende beraaber sig 1) paa Ostendes Exempel, som kun i Krigstider blomstrede; 2) paa Amsterdams gode Beliggenhed, saa at omendskiønt den ikke kunde faae sine Skibe directe fra Søen, saa havde den dog allerede i et Tidsrum af 200de Aar bedre drevet Kiøbmandshandelen end andre Stæder ved Maas, der ligge ligesaa got som Antverpen; 3) paa den Amsterdam ske Handels Fasthed; 4) paa denne Stads Vexelhandel, dens Banqve og Børsens Credit; 5) paa de Amsterdamske Kiøbmænds bekiendte Troeskab, Sikkerhed og Accuratesse; 6) paa deres promte Betaling; 7) paa den frie Gudstieneste i samme Stad, og overhovedet paa den i Holland herskende Friehed o. s. v. Man seer heraf, at mange af vore Kiøbmænd ikke vente en saa skadelig Følge af Skibsfartens Aabning paa Schelde, som man pleier at troe.
Berlingske Tidende, 1784-10-25
Erlangen, den 12te October. Keiseren har ved sin sidste Nærværelse i Prag været saa vel tilfreds og fornøiet, at han, hvilket han meget sielden giør, har dandset en Menuet af 8 Personer, hvorved de tvende Prindsesser af Lichtenstein, Fyrstinden af Fürstenberg, Grevinden af Sternberg, Biskoppen af Osnabrück og de tvende gamle Feldtmarskaller, Lasey og Landon, udgjorde de øvrige Personer.