Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
Heller ikke paa andre Steder i Frankerige er det roligt, som meest tilskrives Cabaler af det gamle Hof. Fyrsten af Talleyrand skal have indberettet, at der sendes fra England Vaaben til Kysten af Bretagne, og der er givet Vagtskibene paa Kysten Ordre til at forhindre Frem= og Tilbageseilingen af smaae Baade imellem den Franske og Engelske Kyst med Courerer og Stafetter. Bladet Constitutionel vil end- og vide, at i Provinsen Anjous have 2000 Mand erklæret sig for Carl den 10de. - Til Auxerre har man maattet afsende en Eskadron Husarer for at holde Landbeboerne i Tømme, som vilde plyndre Kiøbmændenes og Herremændenes Kornlofter, og i en anden Stad have 2000 Viingaardsmænd, som vare forbittrede over de store Skatter, bemægtiget sig Meieriet, og kunde ikke fordrives derfra uden Blodsudgydelse. J Nismes er en nye Tumult udbrudt imellem Katholtkerne og Protestanterne. Protestantiske Fruentimmer og Drenge trak igiennem Gaderne, og et ungt Menneske, som var en ivrig Tilhænger af Carl den 10de er bleven dræbt. - Maaskee det nu vil blive meere roligt i Frankerige naar den forrige Kongelige Familie først har forladt det nærliggende England og begivet sig til Klagenfurt i det Østerrigske, som Keiseren skal have anviist ham til et Opholdsted. For det første er Carl 10. afreist fra Ludvortheastle til Edinburg, hvor han med den øvrige Kongelige Familie vil residere i det bekiendte Slot Holyrood House (saa bekiendt af Dronning Maria Stuarts Ophold der i Fortiden, og hvor saa mange mærkværdige Ting dengang passerede. – Frankeriges udvortes Rolighed vil blive befordret derved, at Gen. Athalin er kommen til Paris fra St. Petersborg, og har medbragt, som Moniteuren beretter, den Russiske Keisers Erkiendelse af den nye Franske Regiering. Med Spanien staaer Frankerige ikke i saa venskabelige Forhold, og den Spanske Regiering tøver med at erkiende den Franske uagtet dens egen Stilling er saa farlig, og den trues saavel af Carlistiske som af Constitutionelle Revolutionaire. Man veed at Kongen lod den Franske Ambassadeur Greven af St. Priest længe fungere efterat det Franske Folk havde udnævnet Hertugen af Orleans til Konge, og Kongen har endog siden den Tid udnævnet ham til Grand af Spanien, uagtet Greven ikke har villet underkaste sig den nye Franske Regiering. Først den 6te Octbr. blev Carl den 10des Vaaben nedtaget af den Franske Ambassadeurs Pallads. Rygtet siger endog at den Spanske Regiering vil udnævne Marskal Bourmont til Chef for den Spanske Armee paa Grændsen af Frankerige. Men Kongen befinder sig ogsaa i den storste Forlegenhed; thi dersom han beqvemmer sig til at erkiende den Franske Regiering, saa er han udsat for et Oprør af det Carlistiske Partie, og giør han det ikke, saa seer den Franske Regiering igiennem Fingrene med at de Constitutionelle giøre et Jndfald i Spanien. Dette sidste er nu skeet. General Mina er ved et Dokument, som er blevet underskrevet af 5 constitutionelle Generaler, 21 Oberster, og omtrent 80 andre Officere blevne eenstemmigen udnævnede til Chef for den Constitutionelle Armee, og Sen. Valdet er den 13de om Aftenen, noget fra Urdax i Navarra i Dalen Bastan gaaet over den Spanske Grændse med omtrent 800 Mand; hvorpaa de Spanske Toldbetiente og Carabinere toge Flugten, Folkemængden har, som de Franske Blade sige, ingenlunde viist sig fiendlig findet imod de Constitutionelle; men meget mere bragt dem Levnetsmidler og Forfriskninger; saavel Municipaliteternes Embedsmænd som Geistligheden skulle have modtaget den med Glæde. Mendez de Vigo og Chapalangarra opholde sig hos Valdez. Denne er den samme som i 1824 indtog Fortet Tariffa og forsvarede det med faa Patrioter imod 4000 Spanier og Franske, og tog Flugten til Afrika da han brev nødsaget til at overgive det. Sandsynligen have i dette Øieblik flere Colonner af Spanske Flygtninge passeret Grændserne paa forskiellige Punkter. Mina havde truffet de for nødder Dispositioner til denne Operation; man holder denne Forholdsregel for at være noget overilet; men man troer at de Constitutionelle ere blevne nødte til saasnart at foretage deres Angreb, af Frygt for at den Franske Regiering skulle nøde dem til aldeles at forlade de Spanske Grændser. Gen. Valdez har udstædet en Proclamation til de Spanske Soldater, og opfordrer dem til at forsamle sig under hans Faner, og de Constitutionelle have oprettet en Catalonisk Junta, med Gen. Milans i Spidsen, som allerede har udgivet en constituerende Acte. Denne Junta har optaget et Laan i London paa 6 Millioner Piastre. Man har imidlertid ingen rigtig Troe til at dette Foretagende af de Constitutionelle vil lykkes (i London har man havt Rygtet om at den er mislykket) da Almuen staaer ganske under Geistlighedens Jndflydelse og har et stort Had til Frankerige og alt hvad der kommer fra Frankerige. Kongen har ogsaa udstædet et meget haart Dekret imod de Constitutionelles Foretagender, og imod alle dem som understøtter dem. Hvad der imidlertid meget kan lette deres Planer er at Greve d'Espanna, som commanderer i Catalonien er der overdentlig forhadt, for sit Tyrannie og sine Penge udsugelser. Han bliver imidlertid soutineret i sin Post af Kongens Kammertiener Salcedo, som tillige skal staae i Forbindelse med det Carlistiske Partie; hvilket ganske nyelig havde begyndt paa en høist farlig Conspiration; men som blev opdaget ved den nye Politiepræfekt Marcellino de la Tor res Virksomhed. Planen bestod i at 4 Batailloner Kongelige Frievillige skulde pludselig om Natten omringe Kongens Palads, giøre Allarm der med Trommer og Flinteskud, og om mulig derved bevirke at Dronningen skulde abortere; og man veed hvormeget Kong Ferdinands Lykke, saavel som Spaniens Rolighed veroer paa hendes heldige Forløsning. Tillige vilde man udplyndre Madrid, under Paaskud af at forfølge de Negros eller Liberale, da de Frievillige ud skielde derfor alle formuende Folk, men Politie chefen havde opdaget Planen i Tide, og forgiæves havde mange anseelige Personer af det apostoliske Partie og selv Jnfanten Don Carlos søgt at bevirke denne Mands Afskedigelse. Kongen har nu forviist 5 af Cheferne for dette Partie, hvoriblandt Pater Cyrillo. Alt dette fortælles i den Preussiske Statstidende. - Nu skal den Efterretning være indløben til Paris, at Dronningen er bleven forløst med en Prinsesse, som har faaet Navnet af en Prinsesse af Asturien; hvilken Titel beviser, at Kong Ferdinand vil soutinere den saliske Lovs Afskaffelse.