JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-01
Man fortæller, at Congreves Enke skal have indgivet en Ansøgning til Kongen af Engelland om en Pension, hvori det blandt andet hedder: Stormægtigste Monark, Min salig Mands Tjenesteiver og Fædrenelandskjerlighed er bekjendt. Hans hele Liv har været Deres Majestæts Hæder helliget. Jkke fordi han var min Mand, men fordi et er Sandhed, vover jeg her at forsikkre Deres Majestæt, at hans ny opfundne Ragnetter have anrettet større Ødelæggelse i Kjøbenhavn baade blandt Bygninger, Mennesker og Dyr, end hele Deres Majestæts tappre Landarmee. Havde det ikke behaget Himmelen at standse ham midt paa hans hæderfulde Bane, saa havde han bragt sin Opfindelse til endnu langt større Fuldkommenhed, til Ære og Gavn for De ros Majestæt og hele Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saa maaskee, Femte Aargang. No. 42. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 5 Martii, 1808. Om vor ny Flaade. Gudsendt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Man har i et af vore Blade paastaaet, at Capitalværdien af de bortførte Danske Krigskibe beløber sig til 13,476,000 Pund, og til Grund for denne Beregning har man anført, at et veludrustet Krigskib koster 10000 Pund for hver Canon Denne Beregning blev derpaa, efter Sædvane, indfort i mange inden, og udenlandske Blade uden videre Prøvelse. Saakyndige Udlændinge kunne imidlertid ikke andet end smile, naar de læse er saadan Efterretning fra Dannemark, som er en saa gammel Søstat. At beregne et Skibs Værdie efter Canonerne er omtrent det samme som at beregne en Bygnings Værdie efter Vinduernes Antal. Det er Størrelsen, ikke Canonernes Tal, der bestemmer et Skibs Værdie. Skulde man antage, at et Krigskib koster for hver Canon 1000 Pund, saa maatte en Caper paa 16 Canoner koste 96,000 og en Baad paa 2 Canoner 12,000 Rdlr. 7 2) En heel udrustet Canonbaad koler i det Høieste 5000 Rdlr. Desuden ere Canonerne jo af forskjellig Caliber man har 4pundinge indtil 36pundinge. Efter en officiel Beregning af Burchere, Secretair ved den Engelske Marine, ere Bygningsomkostningerne af et Skib paa 100 Canoner, med tilhørends Master, Raaer, Takkelage &c., 35,553 Pund, efter hiint Blads Beregning derimod maatte det være 100,000 Pund, altsaa tre Gange saa megets Efter vore egne officielle Beretninger *) kostede et Krigskib paa 74 Canoner i Aaret 1787. 180,000 Rdlr. at bygge, efter hiint Blads Beregning skulde det derimod koste, heel udrustet, 74,000 Pund, altsaa 444,000 Rdlr. Efter Burchetts Beregning koster et heel udrustet Krigsskib paa 74 Canoner kun 23,638 Pund, d. r. 141,828 Rdlr.; efter hiint Blad skulde det koste 74,000 Pund, altsaa tre Gange saa meget. Lad nu end være at Priserne paa Materialierne og Arbeidslønnen ere stegne, saa ere de dog ikke stegne tre Gange saa meget og desuden bliver det i Fremtiden kun Danske Ege, der skulle værne om Danske Kyster og Dannebrogs Ære. - Der be*) See Prof. Nyerups Beskrivelse over Kjøbenhavnhøves vel neppe flere Beviser for at godtgjøre, at hiin Beregning, som indirecte skulde gjendrive det i No. 11 af dette Skilderie anførte løselige Overslag af hvad de bortførte Danske Krigskibe omtrent kunde have kostet os at bygge, er ligesaa falsk som den grunder sig paa urigtige Forudsætninger. Værdien af den bortførte Danske Flaade lader sig i egentlig Forstand ikke beregne; thi en Flaade, som engang er bygt, kan næsten ikke betales med Penge. Materialierne kunne kjøbes, men ikke den Tid, der udfordres til at bygge Skibene. Om Engelland end betalte os 50 Millioner for vor Flaade, saa vilde denne Erstatning dog være utilstrækkelig for en Nationaleiendom, som syv Konger med saa megen Omhyggelighed have samlet paa, ikke at tale om den skjændige Maade der blev os fraranet paa. Hvad vi have mistet paa Holmen er næsten uvurderligt. Britterne have allene bortført over 4000 Meralcanoner, hvilke, naar hver beregnes til 500 Rdlr., udgjør en Sum af 2 Millioner Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Den, som imidlertid uden Sagkundskab eller nøiere Eftertanke læser hiin Blads Beretning, efter hvilken vore 76 bortførte Skibe vilde koste, naar de igjen skulle anskaffes, 13,476,000 Rdlr., kunde let blive modfalden og tænke, hvor skal vi faae saa mange Penge fra Det er derfor Pligt at møde enhver saadan Fremstilling, der kan svække Nationens Mod og Tillid, og at gjøre enhver Dansk Mand opmærksom paa, at vi især nu, hvor sande Patrioters Bidrag daglig vore saa betydelig, ere fuldkomne istand til at faae et tilbørligt Søværn for en langt ringere Sum end hiint Blad, paastaaer, J Aaret 1757, da den Engelske Sømagt allerede stod paa en høi Pynt, havde Engelland, følgende Krigsskibe. Skibe. Canoner. Omkostninger Total=Omkostninger for hvert 213,318 Pd. 85 Chalouper, Bombardeergallioter, Brandere, a 2000 Summa Hertil kommer endnu for Canoner Total Sum 3,500,000 Pd. Efter denne Beregning kunde vi altsaa have 125 virkelige Krigskibe og 42 Smaaskibe for 1 Mill. 75,000 Pund, eller 6 Mill. 450,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Efter det løselige Overslag, som er anført i Skilderiet No. 1, har vor Flaade kostet og 5 Mill. 222,000 Rdl. i Bygningsomkostninger. Man følge nu hvilken af disse Beregninger man vil, saa vil man dog finde, at vi med en Bekostning af 5 til 6 Millioner kunne forskaffe os igjen et meget respectabelt Søværn, Mange have hidtil staaet i den vrange Tanke, at vi ikke have Sømænd nok til at bemande vore Skibe med. Men kan man end paa den ene Side ikke negte, at maaskee 10,000 Danske Matroser ere nu udenlands, saa maa man paa den anden ogsaa tilstaae, at ikke den Fjerdedeel af et Krigskibs Besætning behøver nuomstunder at bestaae af egentlige Matroser. Det have vi havt et tydeligt Exempel paa den anden April. Faa duelige Matroser kunne snart lære endog usovante Folk de fornødne Forretninger, og at affyre en Canon læres snart. Vi have seet, at det aldeles ikke er vanskeligt i nogle faa Dage, endog allene i Kjøbenhavn, at sammenbringe adskillige tusinde Mand, der kunde bruges paa Krigskibene. Engelland praler vel med sine 1000 Krigsskibe, men ikke den tiende Deel deraf er tjenstrygtig. Mange af dem ere aldeles ikke til mere. Deres Navne prunke paa Listerne lige indtil der er en Planke tilbage af dem. Jkke en Femtedeel af de tjenstbygtige kan nogensinde blive paa en Station. Og paa hvor mange Puncter maa Engelland ikke nu fordeele disse Skibe, De skulle i dette Øieblik saa godt som være fordeelte i fire Verdensdele. Denne store og nødvendige Adspredelse er ogsaa Aarsag i, at Engellænderne med deres hele uhyre Sømagt, ikke have kunnet forhindre den Rochefortske Escadre at løbe ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Engellands Sømagt er under dets nuværende politiske Forhold, hvor det har hele Europa imod sig, aldeles ikke saa stygtelig. Det er ikke istand til mere at udruste saadan en Expedition som det sendte imod os i afvigte Aar. Hverken vi, Frankrige, Spanien eller Rusland behøver nu forholdsviis mere saa betydelige Flaader, for at modstaae Engelland, thi det er det umueligt at concenerere mere sine Kræfter. Jo flere Puncter, det maa fordeele dem paa, des mindre behøver den Kraft, at være, der modsættes dem. At Engellænderne aldrig ville faae Lov til mere at concentrere deres Flaader, det vil den store Napoleon nok sørge forved en forestaaende Fredsslutning. Hans kloge Krigssystem har vidst at fordeele Engellands Magt i den Grad, at det ved at nødsages til at virke allevegne, ikke kan virke nogensteds med synderlig Eftertryk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Thomas Paine har i sit berømte Skrivt Common Sende gjort sit Fædreneland, America, et Forslag, som i denne Tid kunde meget vel udføres i Dannemark. Der burde nemlig udsættes Præmier for de Kjøbmænd, der til egen Brug og Anvendelse bygge Skibe paa 20, 30, 40 eller 52 Canoner, Præmiernes Størrelse maatte bestemmes i Forhold til det, som Kjøbmændene tabe af Skibets Størrelse. 50 til 60 saadanne Skibe ville i Forening med endeel bestandig tjenstgjørende Kyst forsvarere, selv i Fredstider, være et anseeligt Søværn, dersom man iøvrigt ansaae det fornødent, bestandig at have saadan en Flaade i Beredskab. At forbinde Handelens og Værnets Flig, siger Paine, med hinanden, er sand Politik. (Meddeelt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Et Udtog af Throndhjems Stifts Matricul, samt af en anden Jordebog af Aar 1654, og af Præsternes 1665 og 1666 afgivne, Erklæringer, leveres her forsaavidt som de 2de ved Christianssund paa Nordmør, i Throndhjems Stift, nu ledige Sognekalde Oure og Sønddalen vedkomme: Dure Sognekald indbefatter 5 Sogne: Dure, Edøen, Odden, Bratværr og Veien; de betienes af to Præster; Sognepræstens Jndkomster bestaae af 14 Spands, 2 Øres og 6 Mkers Mensalgods som ligger inde i Landet og tre Spands, 10 Markers Mensalgods som ligger ude ved Havsiden. Tiender, Korn, 83 Tønder; Ost, 10 Vaag, Tørfisk, 135 Vaage og 7 Mk.; Lax 2 1/2 Vaage. Som Offer=Skjeppe betales 2 B. Pd. Korn af hver Bonde som boer paa Landsbøigden, og 1 Kande Lyse (Tran) eller 16 Mk. Tørfisk af hver Bonde som boer ved Havkandten, Præstegieldet har 387 Bønder og 52 Strandsidderfamilier. Paa Præstegaarden kan saaes 19 a 20 Tønder, holdes 40 Kjør, 6 Heste og 50 a 60 Faar og Gjeder. 1749 er dette Sognekald deelt og Edøen, med Hoopen og Bratværr, blevet et Sognekald for sig selv. Oper Oure Præstegield, hvis Folketal den 1 Febr. 1801 var 2233, har afdøde Sognepræst Godsche From leveret en temmelig nøiagtig Beskrivelse i Topographisk Journal for Norge, 19de Hefte, Christiania 1797, Side 98 og følgende. "Sønddalen har 4 Kirker: Løken, Muusgjær, Hof og Ørendalen, disse Kirker betjenes af 2 Præster. Sognepræstens Jndkomster bestaae af 21 Spands, i Øres og 5 Markers Mensalgods; i dette er Præsteenkens Gaard (skyldsat for 2 Spand) ikke beregnet. Tiender: Korn 83 Tønder, 5 Skjepper, 22/3 Fjerdinger; Ost 8 Vaager, 2 1/2 B. Pd. 1 1/2 Mk. Paa Præstegaarden kan holdes 8 Kiør og 2 Heste, saaes 24 Tønder. Paa Ørendalens Annergaard Erstad kan faaes 16 Tønder, holdes 12 Kiør og 2 Heste. 2 B. Pd. Korn ydes, som Offerskjeppe, af hver Bondemand. Tiender svares af 200 Bønder." Sønddalens Præstegield, beskrevet af Justitsraad S. Schøning i hans Reise i Norge, Kbh. 1778, 4to, 1ste Hefte S. 68 og følgende, havde den 1 Februar 180 et Folketal af 2197.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Jndenlandske Efterretninger. Af et Brev, skrevet sidst i Januar 1808, i Throndhjem. Handelen ligger her saa stille som havde den ingen Tilværelse, Posternes Gang ere og saa uregelmæssige: at deres Ankomst indtreffe ofte efter flere Dages forgjeves Venten. Paa det private Theater er i Vinter spillet 2de Gange og paa det offentlige er kun givet een Forestilling. Thiested, d. 22 Febr. De Engelske Krigsskibe have i denne Maaned ladet sig see i Nordsøen, og for omtrent fjorten Dage var en Engelsk Fregat og Caper paa Jagt efter en Skudde, paa Hjemreisen fra Norge til Nordstranden her i Thiesteds Amt. Men Skudden seilede ind paa Landet og undgik derved at blive tagen. Senere ere to af disse Fartøier afgaaede til Norge med Korn, og andre Levnedsmidler, og 7 ligge færdige for ved første føielige Vind at indtage Ladning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Januarii Hefte af Pastor Fallesens Theologiske Maanedsskrivt indeholder en Afhandling af Hr. Past. J. H. Larsen, med Overskrivt: Liturgiske Aphorismer, hvori det S. 56 hedder i en Note: Tvende af Dannemarks skjønneste Kirker ere ved Kjøbenhavns Bombardement ødelagte. Man gjør sig al Umage for at samle Penge, ved Subskription, til de ødelagte Skolers Opbyggelse. Men paafaldende, høist paafaldende er det tillige, at der om disse Kirker, hvoraf den ene skulde være Dronningen for alle Kirker i Dannemark, er en Taushed, lig Gravens. Gud veed Aarsagen. Men de ere Kirker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
De fra Gibraltar bortflygtede Danske Capitainer og Styrmænd, ere d. 18 Jan, ankomne til Mallaga, efter at have siddet til Hest i 3 Dage, som for disse ubevante Ryttere falder noget besværligt, men er den eneste Leefordringsmaade de kunne vente lige til Bayonne. J Mallaga vilde de oppebie Understøttelse fra den danske Minister i Madrid, for at fortsætte Reisen over Madrid, Bayonne, Bordeaux, Paris, Maynz og Cassel til Hamborg. "Kierlighed til Fædrelandet, skrive de – fordrer os, om der kan gives Leilighed til at revangere os paa vor Fiende." Deres Skibsfolk, som blev dem frataget d. 22 Decbr. f.A., blive meget slet behandlede. J et Brev fra en af disse melder han, at de faae 3 Pd. blødt Brød om Ugen og 1/2 Pd. Kjød om Dagen. Denne smalle Kost gives dem, for at tvinge dem til at gaae i Engelsk Tieneste, hvilket Officiererne gjøre sig al muelig Umage for, og love dem i saa Fald fuld Rancon, da ovenstaaende kun er halv; han troer at Nøden vil drive en Deel af dem til at gaae over; men skriver, at saalænge han kan berge Livet, gjør han det ikke.Det Asiatiske Compagnie har havt Efterretning fra Capit. Holm, dateret Batavia d. 14 Julii. Han var ankommen der d. 14 Junii. Man formoder, at han, inden han var seilet derfra, havde faaet Nys og Fiendtlighedernes Udbrud. Det er altsaa det fjerde af Compagniets Skibe, som man har Efterretning om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Caperen Aurora gjorde nylig paa Høiden af Bornholm Jagt efter et Engelsk Skib, som den sikkert havde taget, dersom uheldigviis Stormen ikke havde knækket dens Bougspryd, i det den vilde vende. Det fiendtlige Skib fik imidlertid Leilighed til at undflye Uagtet den store Skade, som Engellænderne have tilføiet vor Handel, ved Opbringelsen af vore Skibe at, ere vore Kjøbmænd dog paa andre Maader blevne temmelig skadesløsholdte. Aldrig har der været et større Forraad af Ost- og Vestindiske Varer i Kjøbenhavn end netop i denne Periode De ere blevne betalte dobbelt, ja tredobbelt saa dyrt som ellers. Der gives kun faa Artikler, der ikke ere stegne 100 Pd. og derover. Congo The f. Ex., som solgtes før Krigen for 3 Mk. 8 s. blev betalt med 6 Mk. Pundet; Caffebønner, som strax efter Bombardementet kunne faaes for 3 Mk. Pundet, betaltes siden med 5 Mk. 8 s. En over ordentlig stor Mængde af disse Varer er gaaet til Provindserne og Hamborg, hvorfra de forsendes over hele Fastlandet. Det Asiatiske Compagnie har ved sidste Auction faaet dobbelt, ja todobbelt saa meget for sine hvide Varer, Jndigo &c., som ved den forrige Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Det hedder, at det Asiatiske Compagnies Auction, som er berammet til d. 18 Martii, indtil videre vil blive udsat. Tilstanden af vor Cours og Hamborgernes Konstgreb skal iblandt andet have givet Anledning dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
J Moniteuren siges, at der paa det Kongel Danske Theater gjøres store Tilberedelser til at opføre det af Kammerherre Wedel Jarlsberg indleverede Stykke, og at det skal gives med storste Pomp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
De deputerede Borgere i Kiel have aabnet en Subskription der i Staden til en Canonbaads Bygning. Endeel Personer have allerede tegnet sig, og man venter inden kort Tid at tilveiebringe den Sum, som udfordres dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Paa det Kielske Theater gives en stor Maskerade i det forestaaende Fastemarked, som indfalder Ugen efter Fastelavn. Flere Medlemmer af Collegiernes Personale i Rendsborg, som i nogen Tid have opholdt dem her i Staden, hvoriblandt de Herrer Justitsraader Schmiet Phiselder og Bertelsen i Commercecollegiet og Stoud i General-Toldkammeret, tiltræde i disse Dage Tilbagereisen til Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Den 29 Febr. havde Hr. Hempel i Odensee indsamlet 5411 Rdlr. 4 Mk. til Bedste for Kjøbenhavns Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
En Vestindisk Brevsæk, som sluttedes i Midten af October, er ankommen hertil over Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
En brav Dansk Mand ved Navn Jørgen Dallin, som boer i Amsterdam, har indsendt en Gave til Gjenopbyggelsen af Frue Kirke, hvori han er døbt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Under d. 1 Martii er Udførslen af Riis bleven forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
J Kiel er den Befaling, at ingen Varer tør forsendes derfra, førend deres Værdie nøie er opgivet og der er stillet virkelig Borgen for, at de ikke ere bestemte til en fiendtlig Havn, forandret didhen, at alle Varer, der forsendes til Vogns, maa være fritagne derfor, og at en Toldattest fra det sidste Grændse-Toldsted skal være nok."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Det Engelske Admiralitet har modtaget Depecher fra Alexander Cochrane, daterede St. Croix d. 27 Dec., som melde at de Danske Øer St. Thomas og St. Jean med Tilbehør have capituleret d. 22 Dec. og St. Croix d. 25 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Det er General Bowyer, som har taget disse Øer i Besiddelse. - Det synes ikke afgjort, siger Morning Chronicle, at disse Øer ville være til Fordeel for Engelland, fordi derved det til Øernes Forsvar fornødne Antal Tropper maae forøges og deres Producter ville proppe vore Magaziner endnu fuldere Alting bidrager til at fremskynde Coloniernes Eri sis, deres Forfatning synes os virkelig bedrøvelig, naar vi betænke, at det er rent umueligt for vore Plantere, at forskaffe Negerne Levnedsmidler og Klæder, og at besørge de fornødne Arbeider ved deres Vaaninger. De Danske Øers Jndtagelse er formodentlig bleven Ministerne tilraadt som en nødvendig Følge af Kjøbenhavnstoget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Udenlandske Efterretninger. Førend den sidste Krigs Udbrud toge Engellænderne mange Skibe, uden at Caperbreve vare udstædte. Disse Priser, som hjemfalde til Kongen, der betaler Caperne en Deel deraf, beløbe sig fra 1 til 10 Mill. Pund St. 20,000 Pd. af disse uretfærdige Penge har Kongen foræret Hertugen, af Nork.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Fra Marseille meldes under d. 29 Jan. at Vine og Brændevine ere godt Kjøb der af Mangel paa Udførsel, at man kun har modtaget der en eneste Ladning Dansk Stokfisk, men at adskillige Americanske Skibe have nedsat Prisen; at man foretrækker de Americanske sønderhugne og Smaafisk, fremfor de Danske, skjønt disse skal have Fortrinet for de andre i Henseende til Qvaliteten. Næsten alle nordiske Artikler mangle, og man er nødsaget til at tage sin Tilflugt til dem, som disse Egne tilbydeBomolien er temmelig godt Kjøb, en Deel er bleven sendt over Land, over Lyon og Strasborg til Hamborg. Fra Vest- og Ostindien kan næsten ikke faaes nogen Artikel. Ulden stiger ligeledes. Mandlerne ere meget dyre, men man kan dog vente en god Host deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Lord Hawkesbury sagde i Parlamentet, at han, for saa meget som mueligt at hindre at den Motion, han agtede at gjøre, skulde møde Modsigelse, vilde han afholde sig fra, at sige sin Mening om hvad der har givet Anledning til at stemme for en Takadresse til Kjøbenhavnstogets Høvdinger. Dersom dette Tog var ligesaa uretfærdigt som det syntes ham retfærdigt, ligesaa ufornødent som det syntes ham fornødent, saa kunde han dog ikke vægre sig ved at samtykke i en Takadresse til Officierrerne og Tropperne, der have erhvervet sig saa grundet Ret til Landets Taknemmelighed ved at udføre et Foretagende til dets Tarv. Denne Opfyldelse af deres Pligt hjemler den Ret til Parlamentets Tak, naar Expeditionens Vigtighed og Storhed tydelig godtgjøres. At en af Ministerialpartiets hoved og hjerteløse Tilhængere, kan undskylde Folkerettens Krænkelse, Drab og Mordbrand med Nytten og Nødvendig, heden er meget begribeligt, men at han kan sige at de, der have udøvet denne Handling som lumske Stiemænd og uden anden Anstrængelse end at kaste Brand- og Mordredskaber ind i en indsluttet Stad, have erhvervet sig Ret til deres Fødelands Taknemmelighed, overgaaer alt Begreb. Lader os engang see hvad disse Helte egentlig have gjort. De have med 60,000 Landtropper og Matroser indsluttet en Stad, med neppe 5000 Mand Garnison, til Land og til Vands, de have sat 30,000 Mand Landtropper i Land ved Vedbek og Kjøge, som ikke fandt allermindste Modstand, de have med deres Armee leveret tre Fægtninger med et Corps, som ingensinde var større end 600 til 800 Mand, de have derpaa indsluttet Staden paa nogle 100 Skridt, og bombarderet den, efterat have anlagt alle deres Batterier i største Magelighed endog ved Hielp af Sjællandske tvungne Bønder, i 3 Dage og Nætter. Sandelig, mod saadanne Helte er Alexander og Cæsar kun Skrællinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Lord Holland var dog af andre Tanker Vigtigheden og Storheden, sagde han, berettiger ikke altid til en Belønning, hvorpaa en Armee sætter en saa stor Priis, men som ikke bør ødsle med. Det er uden Tvivl Expeditionens Gjenstand, der maa bestemme Parlamentet, thi det takkede Lord Hood, da han tog Bastia, men brød sig intet om Toulons Jndtagelse. Angrebet paa Kjøbenhavn var af det Slags, at der ikke behøvedes stort Mod og stor Anstrængelse af vore brave Sømænd og Soldater. Dersom den ædle Lord havde indskrænket sin Motion til Landtropperne, saa havde han maaskee givet sit bifald dertil. Men da Søfolkene kun bragtes til at tiltakle de Danske Skibe, saa seer han ingen Grund til Takadresse. Lorden finder det ikke upassende, at give sit Bifald til at takke Landtropperne. Men dersom han havde kjendt det mindste til Kjøbenhavnstoget, saa havde han uden Tvivl dog nok betænkt sig. Skulde endelig nogen have Tak for dette Hærværk, saa er det Artilleristerne, og disses Tal beløb sig maaskee til tusinde Mand. De øvrige 30,000 Mand laae hos Bønderne omkring i Sjælland, drak Brændeviin, smagede Tobak og spillede Styrvoldt, medens de tappre Bombarderere erobrede Kjøbenhavn. Sømagten har under hele Beleiringen ikke gjort andet end været Vidne til, hvorledes Kjøbenhavn brændte, og derpaa i Forening med de brave Bjergskotter plyndret Holmen, og bortført vore Krigskibe. Dertil behøvedes ingen Tapperhed; det kunde Schinderhannes's Folk have forrettet ligesaa godt, dersom de havde været saa talrige som Engellænderne i Sjælland. J Fægtningerne med vore Canonbaade beskjemmede de deres eget Flag ved sand Feighed. Da der var kommen Jld i et af deres Fartøier, flygtede alle de øvrige tilbage, og fra det Øieblik af turde ikke et eneste Skib af den uhyre Engelske Armade nærme sig vore Canonbaade. Mange Tusinde have været Vidne hertil og kunne bekræfte Sandheden deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
J Underhuset gjorde Lord Castlereagh samme Motion, og bemærkede derved, at Takken til Tropperne ingenlunde stod i Forbindelse med Parlamentets Dom over Nødvendigheden og Retfærdigheden af Handlingen selv. - Windham samtykkede i Motionen, men holdt for, at Expeditionen selv ikke fortiente Parlamentets Tak. - Brand, Whitebread og Tierney talde mod Motionen. Ved Stemmesamlingen fandtes 100 Stemmer for og 19 mod Motionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Et Londonsk Ministerialblad havde nylig paastaaet, at Storbritannien kunde, saalænge det beherskede Havet, næsten forhindre af Samfærsel paa Fastlandet, i det mindste gjøre den saa vanskelig, at Priserne paa de fleste Varer maa stige tifold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-05
Andre Londonske Journaler gjendrive denne Paastand og bevise, at trods alle de Hindringer, som Engellænderne maatte lægge Skibsfarten paa Østersøen i Veien, kan dog Kjøbmandsgods transporteres paa de Russiske, Polske og Preussiske Canaler fra det østlige Europa til det vestlige, og saaledes omvendt. Weichsel og Niemen (Memel, ere ved Canaler forenede med Pripetzfloden, som falder ud i Onieper og paa denne kunne Coffardieskibe seile til det sorte Hav, Constantinopel og Persien, og bringe Europæiske Producter til Levanten, J Henseende til Samfærslen med Jndien, da er den Russiske Grændse kun 1500 Weyster (200 Mile.