Aalborg Stiftstidende, 1833-11-09
Blandede Efterretninger. Indsendt til den Hempelske Avis. J et Par Extracter af Hr. Algreen-Ussings Forslag til Radical- Reformer at det lærde Skolevæsen, som findes i de sidste Nummere at Hr. Cancellieraad Hempels Avis, doleres blandt andet over to Ting : 1) over det Afguder, som der siges at skulle i Skolerne drives med den latinske Stil; og 2) over det store Antal Studenter, om hvilket Factum Forf. spørger, som det ikke engang skulde lukke Øinene op paa de Forældre, som saa tankeløst sætte deres Børn til Studeringer, J disse Henseender kunde det maaskee være tilstrækkeligt kortelig at svare: ad Nr. 1. For ikke her at bevise, hvor nødvendig Evnen til nogenlunde at kunne udtrykke sig paa Lain er til den Kundskab i Sproget, som den videnskabelige Dannelses nærværende Standpunct fordrer, hvilket kun gen stor enten Ubetænksomsed eller Ukyndighed kan betvivle, ville vi blot overlade den fornuftige Læser at bedømme, om det kan kaldes Afguderi, med en Øvelse, at man af 42 ugentlige Underviisningstimer anvender derpaa blot tvende, i det høieste maaske sommesteds tre. For deres Fornøielses Skyld gjøre vedkommende Lærere det vist ikke, da ingen Underviisning er besværligere, eller noget kan være mere træt stende, end Correcturen, som udenfor Skoletiden maa foretatages med, ofte mange, Udarbeidelser. Det maa derfor no snarere tilskrives Lærernes Retsindighed og Forstand, end noget Afguderi, at der ikke findes nogen af disse blandt dem, der nuomstunder saa blindt hen andrage paa den latinske Stiils Afskaffelse. Hvad de maaskee beklage, er at denne Rubrik skal have en forud saa afgiørende Indflydelse til, i Tilfælde af et Nul deri, strax at udelukke fra Adgang til Universitetet, uden at der prøves, hvorvidt Candidaten ellers dertil maatte være duelig. Selv for den Sags Skyld er Læreren nødt til at arbeide med Flid paa Underviisningen i Stilen, og man maatte derfor vel bede de Herrer, som raabe paa Afguderi, at lære os, hvorledes man med mindre Øvelse kan sikkre sine Disciple for Muligheden af et Nul, eller, hvad dog heller ingen gjerne vil udsættes for, en slet Characteer. - Og at Nr. 2. Hvad de Folældre angaaer, som tankeløst sætte deres Sønner til Studeringer, i den simple Tanke, (den de dog midt i al deres Tankeløshed kunne have, at den, der har lært Noget og derved faaet sin Forstand dannet, aldrig kan risquere at lide Mangel, da vilde Forf. vist meget kunne forbinde sig disse tankeløse Forældre, som han endvidere vilde lukke deres Øine op, ved at vise dem, hvilken anden Vei, der da er saa vidtomfattende og aabner saa mange forskjellige Udsigter, at de, ved at sætte deres Børn dertil, kunde sørge saa godt for deres Fremtid, som ved at sætte dem til Studeringerne. Erfaring lærer, hvor høist vanskeligt det er, udenfor disse at udfinde nogen Ved eller passende Lillighed, hvor man kan faae sin Søn anbragt; og jeg tænker, at hverken Hr. U. eller de, der gjør fælleds Sag med ham, ville bande deres Forældre, fordindlode dem faae den Dannelse, hvorved de nu ere istand til at optræde som Skribenter og selv som Formyndere for tankelsse Forældre. Eller skulde virkelig Skolernes Reform bestaae i at ombytte den latinske Stiil med Naturhistorie, eller vel endog i det Hele de lærde Sprog med Realkundskaber (hvorved atter ikke betænkes hvilke Realkundskaber vog hvormegen Aandsdannelse Underviisningen i hine dog medfører, da var det ønskeligt, om man tillige vilde vise, hvilke bedre og sikkrere Udsigter dette kunde aabne for Ungdommens Fremtid. - Alle menneskelige Foranstaltninger kunne have deres Mangler, og det er ingen Sag at see, og, ved en Portion Dristighed, at dadle eller vel endog overdrive disse, men at sætte noget bedre i Stedet og overbevise Folk om at dette virkelig er det Bedre og uden nye, maaskee endog større, Mangler lader sig iværksætte, dertil - hører lidt Mere. - Udgiveren, Hr. Cancellieraad Hempel, tilføier følgende Nota. Ved Ovenstaaendes Jndrykkelse glæder det mig, i Anledning af en Yttring i den meget ærede Jndsenders Skrivelse, at kunne overbevise ham om: at jeg nu som altid hylder det herlige: andiatur et altera pars. J nogle Kirkesogne af Nord=Ditmarsken tage Tyverierne paa en forfærdelig Maade overhaand. Jsær i Lunden gaaet det saavidt, at Jndvaanerne alt Kl. 7 om Aftenen maa lukke deres Gadedøre, ja endog maae bære deres Kjøkkentøi ind i Sovekammeret, for at det ikke skal stiæles. Det skal allerede have været Tilfældet, at man om Aftenen har tage Kurven af Haanden paa de Piger, der gik i Ærinder.