JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Freden med Algier undertegnet d. 10 Aug. og ratificeret af Kong Frederik 5te (Plak. 12. Jan. 1747). - En Eskadre af tre Orlogskibe, Oldenborg, Delmenhorst og Sydermanland, havde været udsendt. J Traktaten loves et reciproque Venskab, og at den ene Nations Skibe skulde ikke gjøre den andens nogen Skade eller Hinder; der skulde ikke af vore Skibe fordres i Algierske Havne flere Afgivter end Engellænderne eller Hollænderne give; med flere Poster, som samme Traktat indeholder. "Derpaa blev til Dejen og de fornemste af Tyrken givet adskillige kostbare og smukke Foræringer, som Guldrepeteeruhre, besatte med Diamanter, andre Kostbarheder af Guld og Sølv, Geværer, Klæde, Brocader og Etoffer, saavelsom 1000 Fade Krud, 6000 Bomber, 6 Mørser, 10000 Kanonkugler, 50 Skibsmaster, 40 Kanoner, 50 Kabeltouge og en 500 Centner smaat Tougværk, hvilket alt nok beløb sig omtrent 100,000 Rdlr. Værdie. Nuforuden blev Degen lovet aarlig omtrent 500 Centner Krud, 40 smaae Touge, og 8000 Kanonkugler, hvilket opstiger til 10 a 12000 Rdl. Derimod fik Kongen derfra nogle Heste, Løver, Tigre, og andre deslige Dyr, hvilket ikke gjorde til Sagen, siden vores Profit ikke bestod derudi, men at vi kunne have en fri Fart til Middelhavet og om de West. Hvor stærkt Farten derpaa tiltog saa straxen, kunde man og skjønne deraf, at der i de første 3 a 4 Aar bleve aarlig løste over 150 til 200 tyrkiske Passer, hvoraf Stykket kostede 50 Rdlr., som brugtes igjen tilligemed Slavekassen, at bestride Freden og dens Vedligeholdelse." (Langsdorf.) En Havnekommission indrettet. Prindsens Broes Bekostning 7495 Rd. 75 s. 1747. 13 Febr. Et Livrentesocietet stiftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
5 Febr. En Jøde, M. Goldsmit, døbt i Slotskirken, og fik Navnet Frederik Ludvig. Han aflagde i det høistkongel. Herskabs Nærværelse med en priselig Færdighed og Frimodighed sin Troesbekiendelse, og Hr. Prof. og Hofprædikant Reuss holdt ved denne hellige Alt en Tale, hvortil Texten var tagen af Joh. 1 v. 29. De høje Faddere, som i saadan Qvalitet beklædte det høistkongel. Herskabs Steder vare Hr. Overkammerjunker v. der Lübe, Hr. Overhofmester v. Juel, Hr. Overhofmester og Geheimeraad v. Plessen, Hr. Hofmester v. Qvaalen, og Hr. Hofmester og Geh. R. v. Linstau." (C. R.) 16 Junii. Geheimeraad Jac. Bentzen beskikket til Overpræsident. 4 Juli blev efter Sædvane af nogle af denne Residentses Jndvaanere paa Sr. Andreas Biørns Tømmerplads paa Christianshavn skudt. til Fuglen om Gevinster. "Kongen med en anseelig Suite begav sig om Eftermiddagen mod Kl. 4 derhen, og skjød 2de Omgange til Fuglen Fuglekonge var Agent Joost v. Hemmert. Ligesom 27 Kanoner løsnedes ved Kongens Ankoms under Paukers og Trompeters Lyd, og siden under Skaaler, saa blev og, da det behagede Han Majestæt henimod Kl. 9 med sit høje Følge af retournere til Slottet igjen, og Hans Majestæt var passeret den liden Broe imellem Christianshavn og Bjørneholmen, atter 27 Skud løsnede med et vedvarende Vivatraab, saalænge den høie Svite kunde øines. Saadan Kongelig Naade af H. M. Deeltagelse glædede saa meget mere det tilstedeværende Skytter-Compagnie, som den ikke uden to Gange tilforn, nemlig under Kong Christian d. 3die og Kong Christian 5. er noget Skytter-Compagnie i Kjøbenhavn vederfaret." Den næste Dag blev Fuglen ned skudt af Tømmermester og Fændrik ved Borgerskabet Jacob Jvers, som fik til Gevinst: "en kostbar Sølv Kaffekande med denne Jnscription, Blev jeg foruden Pragt paa Bjørne-Holm ophøjet, Og kom imod al Agt, i Luften højt at staae, Har til stor Ære dog min Skjæbne det saa føjet, At Femte Frederik Selv paa min Liigfærd saae. 4 Septbr. Kong Frederik 5tes og Dronning Lovises Salvingsfest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
19 Decbr. benaadede H. M. Kongen de danske Aktører, som da første Gang agerede i det nye danske Komediehuus, med sin høje Nærværelse, og saae Komedien, den politiske Kandestøber efter Anseelse med høieste Behag fore(C. R.) stille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
J dette Aar blev det Kongel. danske Selskab for Historien og Sprogets Opkomst givet særdeles Friheder, saavelsom Værelser paa Charlottenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Handelskompagniet oprettet med Octroipaa 40 Aar. 1748. 22 Marts blev en Jødinde døbt i St. Nicolai Kirke med en Søn, som hun havde født uden for Ægteskab, hvorfor hun tillige maatte staae Skrifte. (C. R.)(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Udenlandske Efterretninger. J et nylig udkommet Skrift af Hr. J. C. Lange: "Grundaarsagerne til Handelens og andre Næringsveies Standsning og Midlerne til deres Fremhielp og mulige Gjenreisning", fremsætter Forf. nogle bemærkninger om de Jord produkter, som, ifølge kyndige praktiske Land mænds Omdømme især bør anbefales den danske Jordbruger til Dyrkning, og hvis Produktion, Forædling og muligst udbredte Omsætning vilde aabne os nye betydelige Hielpekilder. Deriblandt er naturligviis først Hør, Hamp, Humle, Olie planter, Tobak, Kommen, Farveplanter &c. Om Sødtræet skrives følgende: "Det voxer vildt i Sydeuropa, men dyrkes ogsaa der, samt i England og Tydskland, især i Franken. J Bamberdyrkes det meget af Urtegaardsmændene, som udgjøre et eget Laug, der bestaar af omtrent 700 Mestere. Roden, saavelsom dens størknede Saft, hvilken vi kjende under Navn af Lakrissaft, benyttes i Apothekerne, den sidste tjener, foruden i Medicinen, ogsaa til bruun Saftfarve. Denne Plante har en perennerende, meget lang, krydende Rod. Dens Dyrkning kræver ringe Arbeid og faa Omkostninger. En mild, løs, nogle Fod dyb Haugejord, eller en stærkt sandblandet Jord, er tilstrækkelig. Den taaler ingen frisk Gjødning, men ganske udbrændt, til Jord bleven Gjødske, eller simplere Gjødningsmidler. Den forplantes ved af Rødderne at skære 10 til 12 Tommer, lange Stykker med Lede og Øine, og lægge dem, enten i October eller i Marts, i en forud bearbeidet Jord, 2 Fod fra hverandre, noget skjevt, og saa dybt, at den øverste Ende bedækkes med næsten 2 Tommer Jord. Bedst er det dog, naar Lægningen skeer i Efteraaret. Mellemrummen benyttes, især i de første 2 Aar, til Løg, Spinat o. s. v. Naar Rødderne have ligget 3 eller 4 Aar i Jorden, i hvilken Tid denne ofte maa løsnes og Ukrudtet bortrøddes, udtager man de største Rødder til Salg, men lader de smaa Siderødder ligge til ny Vext, eller forplanter dem i anden Jord. J Hensyn paa Tydskland siger den fortjenstfulde Hofraad Bechmann, i sine Grundsatze der deutschen Landwirthschaft: "da man i England, hvor dog Jorden kan benyttes med i det Mindste dobbelt saa stor Fordeel, som i de fleste Egne af Tydskland, finder Regning ved at dyrke denne Plante, og Prisen i begge Lande er eens, saa bør ogsaa vi paaagte den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Blandede Efterretninger. Chiloe. (Slutning; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
J Bergen vil udkomme fra Hr. Morten Hallager, paa Hr. Thorstein Hallagers Forlag en fuldstændig Fransk norsk og Norsk fransk Ordbog, der vil udgjøre 4 Dele, tilsammen over 200 Ark. 9
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Norge, hedder det i Planen, er intet saadant Lexikon udkommet, og de i Danmark udkomne ere deels gamle og ufuldstændige, deels blot Haandbøger, der, ifølge deres Bestemmelse, ikke kunne indeholde alt det, man med Grund kan fordre af et fuldstændigt Lexikon. Med Planen følger som en Prøve to Halvark Vi hensætte deraf et Par Exempler: Abbe, s. m., Abbed (M. k. i Frankrig almindelig enhver, der bærer geistlig Kjole obbe, endskjøndt de intet Abbedie have, provb., pour un moine on ne laisse paa de faire un abbefor een Mands Skyld kan man ikke opsætte Sagen; M. s. provb. og sig. om En, der endnu ikke er kommen og de andre alligevel sætte sig tilbord, on Pattend comme les moines konPabbe, Man venter paa ham med venstre Haand, le moine repond comme Pabbe chante, den Ringere retter sig som oftest efter den Høiere; Somman raaber i Skoven, faaer man Svar. M.s. jouer a Pabbe, spille et Slags Spil, hvor alle maa eftergjøre hvad den første giør, til hvem man giver Navnet abbe Palindrome, s. m. Palindromon, et Ver eller en Linie, der giver samme Mening enten man læser fremad eller tilbage, f. Ex. det bekjendte Vers, som man tillægger Dievelen: signa te signa, temere me tangis et angis, korse dig, korse dig, du berører og plager mig forgjeves, J Rom er et af Conversationens vigtigste Anlighender, den overmaade smigrende Maade, hvorpaa den hellige Fader har modtaget Prinds Borghese. Neden for Damasus, eller den Raf falske Gaard, vare 8 pavelige Portochaisebærere, hvilke bare ham ind til den hellige Faders sidste Forværelse. Paven kom strax, rakte Prindsen Haanden, og lod ham, siger man, sidde under den hele Samtale, som varede en halv Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Den følgende Dag erholdt Prindsen fra Pavens Bord en Kurv med Østers. Den skal, forsikre nogle, være en Art af Konstværk, og desuden være rigt besat med Ædelstene. Prindsen gav hver af de aatte Portochaisebærere en Louisd'or. Seer man hen paa det Foregaaende i Prindsens Levnet, maae man tilstaae, at den hellige Fader, er ligesaa statsklog verdslig Regent, som et religiøst helligt Overhoved for den kristelige Kirke. Det kan ei omtvivles, at jo Prindsens Formue har med de flere særegne Omstændigheder foranlediget paa mangfoldig Maade denne Modtagelse. Man paastaaer til Exempel, at Prindsen har dagligen 1000 Scudi at fortære. (En Scudi er omtrent 1 Rbdl. 99.) Hans herværende Pallads, hans Villa uden for Staden, hans tre Villaer i Frascati (Mondrigone, Taverna og Velvedere), hvilke samtlige Besiddelser optage et Fladerum af mere end tre tydske Mile i Omkreds, og hans store Kunstskatte af alle Slags, indbringe ham aldeles intet. Han er nu 50 Aar gammel, er Enkemand efter Napoleons Syster Pauline, er overordentlig korpulent, har ingen Livsarvinger, og vilde sandsynligviis ei faae nogen, om han paa nye giftede sig. Tiden til hans Afreise vides ikke, men man vedbliver at tvivle om, at han skulde vende om til Rom for bestandig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
En anden Gjenstand for Omtale er St. Pouls Kirkes Gjenopbyggelse. En Kommission, som Regjeringen havde sendt til Elba, for at undersøge en Marmor, som Hr. Borel havde tilbudet frit at levere, sammes Qvalitet, Bekostningerne paa Bruddet, og Transporten m.m.,er kommen tilbage. Sammes Rapport skal, heder det, gaae ud paa, at Modtagelsen af Tilbudet ei er anbefalelig. Hvorvidt andre Forslag fra et Par Mænd kan have havt Indflydelse derpaa, lade vi staae uafgjort. Det ene gaaer ud paa at bruge en udenlandsk Steen, som han vil overdrage med et af ham selv opfundet Kit, og derved give Stenen Liighed med og Udseende af den virkelige Marmor i de forhaanden værende eller beskadigede Søiler; den anden tilraader at bruge karrarisk Marmor. Vist er, at den største Uenighed hersker i Bygningskommissionen, og at Publicum begynder at ligne St. Poulskirkes Gjenopbyggelse med Babels Taarnbygning. Af samme Grunde hedder det at Architekt Belli forlanger Afskeed. Fr. Pluquet, Forfatter af notice our la vie & les Scrits de Robert Vace, poette normand, har udgivet en Samling af Eventyr og gamle Sagn, som i Egnene af Bayeux, Normandie, har holdt sig i Alles Munde. Deri forekomme almægtige Feer, forlidte og ulykkelige Princesser, mandhaftige Riddere, hvis Sværd spalte Ulve, Slanger, Bjerge. Fremdeles en Canonicus, der overgiver sig til Dievelen, forat befrie sin Kirke fra det romerske Kuries skjændige Aag. Talrige Pilgrimsfarter, og natlige Aarmarkeder bleve gjennemkrydsede af Varulve, Vampirer, Spøgelser, Lygtemænd, talende Dyr. Og alt dette bliver endnu den Dag i Dag troet af Folket; man paaberaaber sig endog i nogle Tilfælde Øjenvidner, der skulle kunne borge for Rigtigheden af saadanne Syn. (L. C. Bl. Apr. 96.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Denons mærkelige Samling af Oldsager, Kunstsager, Malerier, er, som man beklager, adspredte ved offentlig Auction. En Beskrivelse er udkommen i tre temmeligen tykke Octavbind, under Titel: Description des objects d'arts, composant le cabinet du fen Mr. le Baron V. Denon, Paris, 3 vol. 1826. 8, hvorom en
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Oversigt i Lit. Conv. Bl. Apr. 98, 99. Præsekten i Seine-Departementet har i de parisiske Tidsskrifter indrykket følgende: Forskjellige Journaler have fortalt, at Assistentshuset i Paris har i April Maaned udlaant 13 Millioner, og, at de Effecter der ere stillede til Sikkerhed for bemeldte 13 Millioner, udgjør 36 til 40 Millioner. Disse Opgivelser ere aldeles urigtige. Assistentshuset har i April ei udlaant mere end 2,130,000 Franker; og i samme Maaned ere Effecter for 1,744,000 Franker tilbagedragne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
J Forudsætning at man havde udlaant 13 Millioner, vilde dog de derfor stillede Effecter ikke have udgjort 40 Millioner; thi da havde Laane huset kun udlaant 1/2 af et Pants Værdie; hvilket ikke er Tilfældet. Det laaner 4 af Gulds og Sølvs Værdi, og 2/3 paa alle andre Gjenstande, efter Vurderings-Commissairers Ansættelse. (Var det ikke en saare gavnlig Sag om det Kjøbenhavnske Waisenhuus udlaante indtil 3 af Guld og Sølvs Værdie, og gjorde saadant Laan i rede Sølv. Mange vilde derved reddes fra at tye til de Pengefolk, der laane paa Assistentshuussedler.)Man regner, at den fra Paris til London kaldte Sangerinde Pasta, vil, under et sex Maaneders Ophold der, tømme 8 til 10000 Lst. af John Bulls Penge Masse. "Bravo John raaber et Tidsskrift ved denne Leilighed; 50000 Arbeidere forhungre, men hvad bekymrer det os, (Saadanne Udtryk synes ved den første Anskuelse at forbinde med det Piqvante noget rigtigt; men i sig selv ere de grundede paa løse, øieblikkeligen opfattede Jdeer, paa skjeve Bedømmelser, og lav Standpunkt for Overskuelsen af Livets Sysler og Nydelser, Nødvendigheder, og Trængsler, og paa misantropisk Mening, at den der har noget tilovers fra strænge Nødvendigheder, skal lade alt sit Overskud tilflyde den Trang, der nærmest kalder, og imidlertid være døv for alt Andet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Den 29de April blev paa Drurylane=Theatret opført en ny Opera Aladin, med Musik af den, i det mindste i England, berømte Componisk Biskop, og da man har udbredt, at denne Bishop, tilskyndet af Veddestrid med C. M. v. Weber, har givet noget aldeles overordentligt, var Huset propfuldt, ikke blot for at lade brittisk Talent vederfares al mulig Ret, men fornemlig for at agte paa om Hr. Weber, der var tilstede som Tilskuer, vilde vise sig upartisk og hyppigen sætte sine Hænder i Bevægelse til Applanderen. Operaen har, uagtet Hr. Bishops mange og mægtige Venner, dog kun indhøste ham nogenledes bifald, og man saae Weber, naar Applauderingen af to Arier undtoges, for Resten sidde med en stor Ligegyldighed. Re¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
censionerne i Tidsskrifterne have, som bliver et mærkværdigt Exempel paa Afhold fra Nationalstoltheds Yttring, indladt sig paa en for Hr. Bishop ej smigrende Maade, og hans Aladinvil ei fordunkle Webers Oberon, der den 51, Maj skulde gives i Conventgarden Theatret den 21de Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Kjøbenhavns Børs den 30 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 186. - Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 548,55 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 183 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 Rbd. Dito Dito. 115 115 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, for 1013 i Bane ved Hambro & Søn, 87 1/2 88 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier...... 55 - L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Nyeste Skilderie af K. øbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 44. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Juni 1826. Afdøde Kammerraad og Veikasserer Jacob Baden om en dansk ortografisk Ordbog Selskabet for de skiønne Videnskabers Forfremmelse har behaget at forlange af mig en foreløbig Underretning om den Plan jeg agtede at følge, i Henseende til Retskrivningen, i det af mig begyndte ortografisk danske Lexicon, hvoraf jeg har haft den Ære at forelægge dette Selskab de 5 første Bogstaver som Prøve. Til pligtskyldigst Opfyldelse af dette Forlangende maatte det tillades mig ærbødigst at fremsætte følgende: Retskrivningen af det danske Sprog har i de senere Tider været saa mange Spidsfindigheder og Resonnements underkastet, at det, om der endog kunde uddrages noget got og følgeværdigt hist og her af alle de gjorte Forslage, der enten forkaste eller parafrasere eller svæve langt uden for de Grændser, som min afdøde Farbroder har fremsat for samme, i hans danske resonnerede Grammatika, vilde være alt for vidtløftig, forvirrende, og mere til et eget System end til et Lexicon henhørende, at drøfte Grunde og Modgrunde heraf, for at kunne fremkomme med noget Helt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Der kan uden Tvivl om Retskrivningen siges meget, som om de fleste Ting, pro og contra; men efter mine uforgribelige Tanker vedkommer det ikke en Ordbogskriver at debattere disse Ting. Reglerne han følger i sin Ordbog maa iforveien. være lagte, og dem bør han siden trolig vedblive, uden at forstyrres. Den Brug de meest agtede Skribenter have vedtaget i deres Skrifter burde udentvivl meget komme i Betragtning, men naar selv disse i mange Tilfælde ere sig selv ulige, hvad skal man da giøre. Jeg formoder, at i denne Forlegenhed bliver intet tilovers uden dette: at man vælger de i en vis Sproglære fatteligste, korteste, og mest grundede Regler for Retskrivningen, gaaer frem efter disse, og siden overlader til Ordbogen, som ved et Magtsprog at føre dem i Brug. Om jeg heri tør vente Medhold af Selskabet, veed jeg ikke, men mig forekommer det vanskeligt paa anden Maade at erholde den intenderede Fasthed i Bogstaveringen. Til dette Øiemeds Opnaaelse har jeg lagt til Grund for Retskrivningen i mit Lexicon de af min sl. Farbroder i hans danske Grammatika (3die Oplag) fra pag. 32, §. 1, til pag. 53 anførte Regler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
J alt dette og flere Overeensstemmelser med disse Regler, er jeg aldeles enig; derimod har jeg stødt paa adskilligt, som deels er uovereensstemmende med disse Regler, deels ikke kommer overeens med hvad Ordbogen selv har antaget som Regel i andre Ord: 1. overeensstemmende er Ordbogen med Grammatiken deri, at de dobbelte Vocaler a og e i alle Ord bruges for at vise at Ordene ere langtonede, skiønt Grammatiken omstændelig nok pag. 34 og 35 har gotgjort, at de dobbelte Vocaler ere ufornødne, uden i de meget enkelte Ord, som ellers kunde blandes med andre, der have en korttonet Vocal, saasom i veed (verb) for at adskille det fra Præposit. ved, breed, Adjectiv fra Subst. Bred, viid, Imper. af veed, fra Vid, Subst. og hvid, Adject, der desuden noksom adskilles ved Bogstaveringens Forskjellighed; viist (af viser) fra vist, Adject. o. fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
J de Bogstaver som jeg er færdig med, og har forelagt Selskabet førend jeg kiendte dets Villie, at følge Ordbogens Ortografi, har jeg fulgt Reglerne, og skreven alle langtonede Ord, som ikke kunde blandes med andre, med enkelte Vocaler, men udbeder mig Selskabets afgiørende Bestemmelse om dette skal forandres, da jeg i saa Fald maa giennemgaae og rette alt ved den forskiællige alfabetiske Orden Ordene derved vil udkræve. 2. forekommer Ordbogen mig neens med sig selv, naar den i Ord som køler, skærer, kæmper a. kaster i bort, og i andre Ord som kiører beholder i; ligesaa naar den skriver: forliebt, Forliebelse med le, skiønt her kun høres en Vocal, og udtales forlidt, Forlibelse. Det er at beholde den tyske Form, og dette burde dog nok forekommes. Ortografisk rigtig er neppe heller forhiakker og forhiasker, som Ordbogen under F pag. 181 skriver med h; jakker og jasker, altsaa og forjakker og forjasker er uden al Tvivl frequentativa af jager, som vel ingen vil skrive med ; ligeledes skriver Ordbogen under Bogstavet H. Substantivet Josk med Hiosk, Hioskeri &c., som jeg troer ikke at burde følge paa forangivne Grund. 3. Den utydelige og uvisse Lyd af adskillige Bogstaver, som æge, 8 og i giør ogsaa i de Ord, hvor disse forekomme, en Ustadighed i Skrivningen, der vel ikke er af nogen vigtig Indflydelse, men efterlader dog en Uovereensstemmelse, som seent vil hæves. Vidensk. Selsk, Ordbog skriver saaledes: Verk, forderver, Fordervelse a. mede, skiønt Udtalen af disse Ord er saa dyb, at den aabenbar kræver æ ligesaa Mønt, skiønt Udtalen er for v. J saadant bør man nok ogsaa følge den af de beste Skribenter vedtagne Brug, og sielden seer mani Skrifter, som her i Ordbogen: Ævne, Verk, forderver o. s., men altid Evne, Værk, Fordærvelse og Mynt, o. s. v. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Det Jslandske literære Selskab. J Overeensstemmelse med Selskabets Love, meddeles herved offentlig Forklaring over dets Foretagender og occonomiske Forfatning for Tidsløbet fra 30te Marts 1825 til Aarsdagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
J dette Aar har Selskabet udgivet: 1) Den 5te Deel af Jslands Aarbøger (Arbækved Sysselmand John Espolin, som indbefatter Tidsrummet fra 1568 til 1617. Dette for enhver Ynder af Nordens almindelige og Islands specielle Historie vigtige Værk er en Fortsættelse af den forhen ved Selskabet i 4 Qvartbind udgivne Sturlungu-Saga. Til enhver Deel høre forerindringer, der ere forsynede med danske Oversættelser. Den 6te Deels Trykning er allerede begyndt. 2) Den 10de Aargang af Sagnablød eller historiske Blade, redigerede (som hidindtil) af Professor Finn Magnusen, indeholdende en sammentrængt Udsigt over det forløbne Aars vigtigste Begivenheder, samt tillige Formandens Tale paa Selskabets sidstafvigte Stiftelsesdag, og de originale Regnskaber for dets Pengesager og Forlagsværker m.m. 3) Det andet Oplag af samme Tidsskrifts 1ste Aargang, som forlængst havde været udsolgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst skjænket 100 Rbdl. Sølv til Selskabets Kasse for det sidstafvigte Regnskabsaar. Desuden har det, i samme Tidsrum, atter seet sig betydelig understøttet af dets sædvanlige Velgjørere, især af Hs. Excellence Geheime-Conferenceraad Johan Bülow til Sanderumgaard, R. af C. (med 60 Rbdlr. Sedler), Kammerherre Greve Moltke til Bregentved, Deputeret i Rentekammeret, Commandeur af Dannebrog og Dannebrogsmand (med 100 Rbdl. Sedler), Kammerherre Greve Knuth, Committeret i samme Collegio (med 25 Rbd. Sølv), samt Etatsraad, Professor og Ridder Thorlacius (med 16 Rbd. Sølv). Som overordentlige Medlemmer i Danmark have desforuden bidraget: Cand. Theolog. Borring (8 Rbdr. 15 s) og Skolelærer Rasmussen i Assens (3 Rbdr. 54 s). De ordentlige Medlemmers Bidrag ere specificerede i de trykte Regnskaber.