JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Høst=Efterretninger. En Mand som nylig er kommen hjem fra en Reise gjennem Sjælland, Fyen og en Deel af Jylland har i Handelstid. leveret følgende Beretning om Høstens Udsigter: Byg staaer udmærket godt og tegner til at give en særdeles riig Høst. Havre tegner ligeledes, i det Hele taget, til at give en meget god Høst; den staaer god, men var paa mange Steder endnu ikke moden. Rug, som nu er slaaet overalt, og hvoraf meget er kommet i Huus, giver en god Høst, ikke under, men snarere over en almindelig Høst. Erter staae allevegne meget godt, men ville blive hostede senere end almindeligt. Boghveden tegner derimod i det Hele taget maadeligt. Rapsen har, skjøndt den har givet mere end man først paa Sommeren ventede, dog i det Hele taget i Qvantitet kun ydet en maadelig Høst, som man oftest hørte 5 a 6 Tdr. pr. Tde. Land. Qvaliteten er meget god, sort og tør. Hveden har lidt over hele Landet mere eller mindre af Rust i Axet. Denne Sygdom i Kornet er lidet kjendt, og derfor kan man ikke endnu vide dens skadelige Virkning. Jmidlertid kan det ikke feile, at jo mange Korn ville vorde svange eller for en Deel ufuldkomne, ogsaa vil den Rust som findes i Kjærnekapselet, efter al Rimelighed skade Hvedens Udseende. Kartoflerne staae maadeligt paa nogle Steder, paa andre godt. Men en riig Høst ville de ikke give.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Aarhuus. Hr. Hjerling, Tonekunstner fra Gotha, er indtruffen hertil med et af ham selv forfærdiget Jnstrument "Euphonia", hvorpaa der frembringes Toner af Contra=Violin, Violoncelle, Fagot, Hoboe og Violin, paa hvilket han vil lade sig offentligt høre næstk. Mandag Aften, ligesom og paa den Franklinske GlasklokkeHarmonica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Ved Tallotteriets 1375 Trækning i Altona udkom: No. 17. 16. 30. 28. 87.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Reisende. Med Dampskibet fra Aarhuus til Kallundborg: Adjunct I. Røgind, Mad. Græbell med Datter, Jfr. Mathiesen, Cand. juris C. Dahl, Frøken C. Blom, Jfr. Houmann, Fuldmægtig Schytte, Enkemadame Wegener, med Søsterdatter, Typograph Kirkerup, Premierlieutenant v. Junghans, Stud. theol. N. Schestedt, MadameReffernack, Adjunct Hagen m. Kone, Kjøbmand Hartvig, Hørkræmmer Tvermoes, Handelsbetjent Jessen, Stud. jur. P. Lillienskjold, Studios. Chr. Monberg, Handelsbetjent J. Bech, Kjøbmand A. Worm med Kudsk og Eqvipage, Bygningsconducteur Thielemann, Elev L. Bentzen, Cand. jur. C. Banner, Jomfruerne S. og H. Jensen. Fra Samsøe til Kallundborg: Skpr. Svane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Bekjendtgjørelser. Natten til den 23de August hensov rolig og stille, efter lange og smertelige forudgaaende Lidelser, min inderlig elskede Kone, Cecilia Marie, fød Bay, i hendes Alders 61de Aar. Dette bekjendtgjøres herved for fraværende Slægtninge og Venner, om hvis Deeltagelse i dette for mig saa smertelige Tab jeg er forvisset, hvorfor al Bevidnelse derom frabedes. Skivholme, den 25de August 1840. A. Flensburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Som Hittegods er til Politikammeret indleveret et Træ=Pibehoved med Sølvbeslag og Rør, et Olie=Pibehoved med Sølvbeslag og Rør, en broderet Fruentimmer=Krave, en Jern=Vogntrappe og et Silke=Forklæde. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politikammer, den 25de August 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Jfølge Reqvisition af det Kongelige Stiftamtmandskab, grundet paa det Kongelige Rentekammers Ordre, foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue, Tirsdagen den 15de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over Leverance af 750 Tdr. Rug til Hs. Kongelige Høiheds Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner i Aarhuus. Conditionerne kunne forinden erfares her paa Contoiret. Aarhuus, den 27de August 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Reqvisttion bliver det Skrædermester Michael Rohl tilhørende og af ham iboende Sted paa denne Byes Slotsgade under Matr. No. 183, med tilliggende Gaards- og Haugeplads, samt iværende 4 Kakkelovne, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Torsdagen den 24de September d. A., den 8de October - og den 22de f. M. De tvende første Auctioner foretages paa Randers Raadstue, og den sidste i Stedet selv, hver Dags Formiddag Kl. 11. Dette tjener til Efterretning saavel for Liebhavere, som, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, for vedkommende Panthavere. Randets Byfogedcontoir, den 24de August 1840. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Ved Proclama af Dags Dato, som suarest muligt vilblive læst i vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Enkemadame naren Mellerup fød Hals og forhen afdøde Mand Bagermester Anders Mellerup heraf Kjøbstaden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ebeltoft, den 21de August 1840. I Hr. Overauditeur Bye= og Herredsfoged Stephensens Fraværelse, const. Mygind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vilblive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Ane Brunow, Enke efter Peder Mogensen af Lihme, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Samlinger i dette Bo vil blive foretaget her Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. paa Contoiret Mandagen den 28de næste Maaned og 26de Octbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 15de August 1840. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Elegede og ublegede Tvister, fra No. 10 til 20, ere arriverede, og sælges billig hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Viin Udsalg paa Bouteiller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Af Hr. Viinhandler A. Chr. Møllers i Kjöbenhavn bekjendte gode Vine, ere fölgende Sorter mig overdragne i Oplag, og som sælges her til samme billige Priser som fra Oplagsstedet i Kjöbenhavn: Röde Vine. Chatenu da Rose, Pontet St. Julien; St. Julien, Murgeqvæ Nr. 1, dito Nr. 2, Medoc Nr. 1, dito Nr. 2; gl. Portviin (London particulair); gl. Portviin, Portviin (god ordinair).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Hvide Vine. Sauterne 1819, Graves; gl. fransk Viin; Dry Madeira (London particulair); Dr. Madeira; Madeir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Rhinskvine, Ridesheimer Bergmein; Hockheimer; Liebfraumilck. Desertrine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Champagne 1ste Sort, Muskat Riversaltes: do. Besziers, Mallagt. Aarhuus, den 26de August 1840. Joh. G. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Champagne Cognoc fra 1800; Churente Cogne; gl. Cogne, ord. Conde og gammel Rom paa Bouteiller faaes hos Joh. G. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
God Edike samt lyst Puddersukker til Syltning sælges billig af Joh. G. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Fine og lyse Havannah & St. Croix Sukkere, samt franske Viin- og Cyder=Edike og fiint Riismeel, faaes villigt hos Chr. Christensen. Batavia Arrak, og Kirsebær-Cognat, saaledes og Petit Bourgogne og Corsica, faaes foruden øvrige Sorter Vine fra mit Limlager, til billige Priser. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Kakkelovne og Gibsfigurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Af Gibsfigurer har jeg i denne Tid modtaget et særdeles smukt Sortiment, saavel hvide og broncerede som couleurte, og haves fra 2 til 6 Rbd. pr. Stk., og idet jeg tillader mig at anbefale disse, tilføies: at Lageret af Kakkelovne nu er completteret saaledes som forhen anmeldt. Tillige er modtaget fra Fabrikken endeel Plove og støbte MuldfjælChr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Et ungt velopdraget Menneske kan som Lærling blive antaget ved Handelen til 1ste November d. A., hos Consul Geelmuyden i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
J Stedet No. 285 ved Aaen kan et lille Værelse, enten meubleret eller umeubleret, erholdes tilleie til førstkommende Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
30 Traver Byg er at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Førstkommende Søndag prædiker i Frue Kirke til Høimesse. Hs. H. Hr. Consistorialraad Brix, og til Aftensang : Hr. Pastor Jahnsen. I Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-28
Rettelse. J nogle Aftryk af sidste Avis staaer deS. 2 L. 25 s. n.: "Den i Stænderforsamlingen nedsatte Committee, istedet for: "Den i Kjøbenhavn nedsatte Committee, som herved rettes. Redact,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
ad 10. Løverdagen den 29 August. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Nyheder fra Udlandet. (Ved overordentlig Leilighed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Børsen i Paris var den 21de Aug. i største Bevægelse. Der var kommet Depescher fra Toulon, af saadan Vigtighed, at Hertugen af Orleans strax var reist ud dermed til Kongen, som opholdt sig paa Slottet Eu. De havde nemlig, som det hedte, bragt Efterretning om, at Englænderne havde gjort Landgang paa den syriske Kyst eller Strædet ved Dardanellerne, og at Russerne vare rykkede ind i Lilleasien, samt at den franske Flaades Overadmiral Laalande havde, ved Budskabet herom, og med Mehemed, All's Vidende, besat Øen Candia. (Det vidste man allerede med forrige Post, at den brittiske Gesandt i Constantinopel, Lord Ponsonby, havde givet Admiral Stopford Ordre til strax med hele Flaaden at begive sig til den syriske Kyst.) Tillige paastod man, at det engelske Parlament var indkaldt, og at Overadmiralen for den brittiske Sømagt i Levanten havde forlangt Forstærkning fra Gibraltar til St. Jean d'Acres Beleiring. Ogsaa vilde man have Efterretning om betydelige Rustninger i Østerrig og Preussen, samt at førstnævnte Magt har i Sindeat besætte Mellem Jtalien, hele det adriatiske Havs Bredder og selv Havnene ved Livorno og Civitavecchia. Ludvig Philip ventedes strax (allerede næste Nat) ind til Paris, hvor det var et gandske almindeligt Rygte, at, saasnart han indtraf, vilde Kamrene blive indkaldte og Nationalgarden gjort mobil Men ogsaa en anden Sag havde forvoldet stor Bevægelse i Paris. Paa flere Steder var der nemlig opslaaet Placater med uhyre Bogstaver, som indeholdt en Opfordring til at gribe til Vaaben forat – befrie Louis Napoleon. En stor Mængde, Mennesker var strømmet sammen, men Politiet fik dem endelig adspredt og Placaterne nedrevne. Da dette var forhindret havde Pøbelen i Paris slaget Vinduerne ind hos nogle derboende Englændere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Ludvig Philip har selv været i Calais og Boulogne. J største Stilhed var han taget dertil paa et Dampskib. Begge Stæder var han bleven modtaget med megen Glæde. J sidstnævnte Stad, uddeelte han Belønninger til dem, som havde udmærket sig ved Troskab til Regjeringen under Prinds LudvigsLandgangsaffaire. Kongens Taler i denne Anledning vare gandske i den Tids Stiil da han fortrolig trykkede enhver simpel Haandværksmand i Haanden. De begyndte i Almindelighed saaledes: "Mine kjære Kammerater osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Blandinger. Til en anden fremmed Gesandt (see Gaarsavisen) skal Ludvig Philip have sagt: Hr. Greve! Betænk vel, at Frankrig, naar det skriver Ordene: "Folkefrihed og ingen Erobringer!" paa sin Fane, er istand til at sætte hele Verden i Bevægelse, Vi ynde ikke Propagandaen, men det blotte Syn af den trefarvede Fane vil vække Revolutioner, og da maae de, som have fremkaldt dem, staae Gud og Menneskene til Ansvar derfor!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Paa den østlige engelske Jernbane har tildraget sig en skrækkelig Ulykke. Man havde anvendt formegen Dampkraft, saa at Locomotivet løb med hele den lange Vognrække 60 engelske Miil i Timen, indtil den for igjennem et Jerngitter og med 8 af Vognene styrtede ned af en høi Bakke, hvorved en Deel af Passagererne bleve frygteligt tilredte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Den bekjendte Luftskipper Green har i disse Dage, ledsaget af en Amateur, fra London gjort en Luftfart, der løb uheldigt af. Ballonen havde nemlig endnu ikke gandske udtømt sig, da den naaede Jorden, og da Ankeret tillige brak af, slæbte den Green og hans Ledsager en betydelig Strækning henover Marker og Gjærder, hvorved Luftseileren fik nogle Ribbeen knuste osv. Achmed Fethi Paschas Forlovelse med Sultanens Søster fandt Sted den 25de Juli. Paa denne Dag afleverede Achmed Fethi Pascha sin Brudegave, i det keiserlige Slot. Foræringerne bestode af et prægtigt Slør, broderet med Perler og Diamanter, af 300,000 Piastres Værdi, af Tøfler besatte med kostbare Stene; Diademer, Shawler og Tøier, to store Kasser med Parfumerier, 150 Kurve med Syltetøier, og et prægtigt Toiletspeil, prydet med Ædelstene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Paschaen forærede Sultanen en Sadel af stor Værdi og en Sabel riigt besat med kostbare Stene. Total beløbet af disse Foræringer er blevet vurderet til 6 Millioner Piastre. Paa aabne Vogne bleve de bragte til Handelsministerens Hotel. Henved 40 Pager fulgte bagefter, med Kurve paa Hovedet, fyldte med Shawler og Brokadestof og omtrent 500,000 Piastre i Guld. Foran og bagefter Processionen vare Detaschementer af Cavallerie. Mandarinen Hi-Ha-Ho, en chinesisk Gourmand af første Rang, gav ifjor en amerikansk Skibskapitain, Master Trelington, en stor Fete i Canton. Værten havde opbudet Alt, for at give sin Gjæst et ret høit Begreb om det himmelske Riges Kogekunst. Nogle af de meest udsøgte Retter vare grillerede Faaresine i en Sauce af hakkede Paafuglefødder, store, grønne kogte Fiirbeen med Æg, fyldte hvide Muus, med stor Kunst tilberedte saaledes, at Gjæsten først maatte trække Skindet af dem, spækkede Rotterygge; stuvede Søslanger; indbagte Regnorme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Man læser i "Journal de PArrondissement du Havre, For nylig tildrog sig i et Gjæstgiversted i Havre et Eventyr, som glimrende kunde figurere i Fee-Eventyr eller Tusinde og een Nat. Blandt de paa samme Dag ankomne Reisende, som spiste ved Table d'Hote, befandt sig Tre, der følte sig gjensidig tiltrukne af en hemmelig Sympathi, geraadte i en Samtale sammen og kom naturligviis til at tale om deres Reise. Den Ene var samme Dag vendt tilbage fra de forenede Stater, hvorhen han havde begivet sig, i Forventning af at gjøre sin Lykke. Han kom nu tilbage efter 20aarig Fraværelse. og syntes at være meget tilfreds med Udfaldet af sin Livsplan. Den Anden var til samme Tid bortreist fra Frankrig, og forvovnere end den Første vilde han ved sit Mod opnaae den Lykke, som den Første havde fundet i Handelens Afvexlinger; derfor havde han tilbudt Vicekongen af Ægypten sin Klinge og Denne havde for 20 Aars hæderlige Vaabentjeneste belønnet ham med Ære og Formue. Den Tredie var en Kunstner og havde i 20 Aar som Tegner deeltaget i næsten alle de Opdagelsesreiser, som vare foretagne for Regjeringens Regning; han vendte nu tilbage. med sin møisommeligt erhvervede Formue og en Pension. til sit Fødested. Disse tre Mænd vare fra Rouen og fødte i een og samme Gade, i det samme Huus - de vare Brødre, og deres Gienkjendelse var særdeles rørende. Ved deres Forældres Død vare de afreiste paa samme Dag og ved et sælsomt Sammentrævendte de paa samme Dag tilbage efter en Fraværelse af tyve Aar, uden at nogen af de tre Brødre nogensinde havde faaet Efterretning fra de to Andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Den lærde og fordomsfrie Naturforsker Aragomeddeler i offentlige Blade følgende Skrivelse, som er ham sendt fra Constantinopel: Den 9de Marts d. A. var Himlen reen og klar, Solen i sin skjønneste Glands. Jeg havde indskibet mig, for at sætte over fra Krudttaarnet til Constantinopel. Paa Overfarten bemærkede vi pludseligt, paa Havets Overflade, et Dyr af sort Farve. Det havde fuldstændigt Hovedet af en Qvinde med flagrende Haar; Øine, Mund, Næse og Arme vare aldeles menneskelige. Legemet var i Vandet, og der var Jntet at see deraf, uden en Hale som en Fisk. Nogle Skippere fra St. Steffano forsikkrede, at de allerede i to Timer havde seet dette Dyr i hiin Egn, og de tilføiede, at de havde seet, hvorledes det nu og da satte sig paa nogle Klipper ved Havbredden og kæmmede sit Hovedhaar med sine Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Til de mange Jubelfester i dette Aar kommer og saa een, som er meget vigtig for vor Penge- og Spekulationstid, nemlig Louisd'orernes tohundredaarige Jubilæum. De første bleve nemlig slagne 1640. Maaskee kan dette Jubilæum bidrage noget til, igjen at bringe dem paa Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
J England stod for nogen Tid siden en svær Forbryder for Retten, som allerede havde tilstaaet sine mangfoldige Misgierninger, men blev desuagtet frikjendt af Dommeren. En tilstedeværende Fremmed faldt i stor Forundring over et saa uventet Udfald af Sagen og ønskede at vide Grunden hertil. Dommeren gav den Fremmede følgende Oplysning: Forbryderen havde alle sine Dage været den allerstørste Løgner, saa man ikke turde troe eet eneste Ord af hvad han sagde. Man maatte derfor stedse antage det Modsatte af hvad han bekjendte, for at være det Sande, og derefter dømme ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
J Paris har man opdaget et Complot af Tjenestepiger, som havde sat sig til Formaal, naar de redte Senge, at stiæle Fjer og Krølhaar af Dynerne og Matradserne. De havde et formeligt Magazin, hvorhen de bragte deres Tyvekoster, og Forstandersken for dette Magazin drev en udbredt Handel med hine Gjenstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
En Madame Poisson foreviser i Perigeux i Frankrig. et Menageri. De Kunststykker, som begge Dyrtæmmerne van Amburgh og Carter vise, ere Jntet at regne mod hendes. Hun gaaer meget videre. Hun hidser Tigere og Leoparder paa hinanden og træder i det Øieblik ind imellem dem, naar de angribe hinanden med størst Raseri. Da svinger hun sin Jernstav, og jager hver af dem tilbage til Buret. Hun gaaer tillige i Fodringstimen ind i Løvernes og Hyænernes Buur, frariver dem Kjødet og slaaer dem med knyttet Haand i Ansigtet, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
J en Mode læses følgende Correspondentsartikel fra Neapel, Ridder Schlick (en Dansker), der i sex Aar har været sysselsat her med at restaurere Sager fra Pompej, er nys af Keiseren af Rusland, bleven kaldet til St. Petersborg. Denne som Maler og Architect hæderligst bekjendte talentfulde Mand havde allerede tildraget sig Thronfølgerens og Storfyrst Michaels Opmærksomhed under deres Ophold i Neapel, og de havde paa det indstændigste anbefalet ham til Keiseren. For det Første skal han sysselsætte sig med Forskjønnelsen af det gjenopbygte Vinterpalais.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Blandt de mange Fremmede, som have beseet hans Atteliers i Neapel, befandt sig ogsaa Hertuginden af Berry. Selv Kongen overraskede ham nys ved hans Arbeider, og skjænkede ham, til Tegn paa Anerkjendelse af hans mange Fortjenester, Commandeurkorset af St. Ferdinandsordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Det er lykkedes Dr. Egeling i Andreasberg i Preussen at frelse 6 Mennesker, som vare blevne forgiftede ved Mad, blandet med betydelig Rottekrud, fra en uundgaaelig Død. Det anvendte Middel hedder Jern=Oxydhydrates, opfundet af Lægerne Bunsen, og Berthold i Göttingen, skal være en sikker Modgift og faaes allerede i alle Preussens Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Bjergstaden Chemnitz i Over-Ungarn skal være bleven ødelagt ved et Jordskjælv. J det sydlige Polen er den 24de Juli faldet Jisstykker ned fra Luften saa store som halve Tagsteen, hvorved der dræbtes baade Mennesker og Dyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
En stor Mængde Englændere som opholdt sig i Paris ere bortreiste derfra, af Frygt for, at den franske Regjering skulde giøre ligesom Napoleon i sin Tid, nemlig pludseligt belægge alle i franske Havne liggende engelske Skibe med Embargo og de i Frankrig værende Englændere med Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
J Christiansands Havn kom der nylig Jld i et Skib der var ladet med ulædsket Kalk, som formodes antændt ved en Læk i Fartøiet. Dette blev strax bragt ud af Havnen og sat paa Grund ved Hanevigen, hvor man huggede Hull der saa det sank Men Kalken blev ved at koge under Vandet indtil Skibet var heel opbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Fra Wien er sendt Stikbreve efter en Handels commissionair Killmann, som har bedraget Rothschild for 138,000 Gl. og 60 østerrigske National bankactier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Ved et Væddeløb i Eimsbüttel viste nylig en af Tourniaires Heste det hidtil useete Kunststykke, at løbe Banen rundt paa to Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
J Hamborgske Aviser hedder det, at Kongen af Danmark var ved Grændsen af det hamborgske Gebeet bleven modtaget af Borgergardens Chef, Oberst Stockfleth, i Spidsen for Sammes Generalstab."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
J "Altonaer Zeitung læstes nylig følgende tro oversatte Annonce: "For det agtværdige Publikum bekjendtgjøres herved tienstligst, at jeg har betænkt, at farve paa en gandske ny Maade. Verden gaaer fremad. Natur, det er Løsenet. Farverne maa ogsaa gaae fremad og være naturtroe. Jeg farver alle mulige Ting, men helst hvad der ikke tager mod nogen Farve, og dette koster mindst. Albert Liske, Silkefarver, Kienrusgade Nr. 111.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Fra Kjøbenhavn erfares, at den bekjendte historiske Skribent: Dr. Gustav Ludvig Baden er ved Døden. afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Sønnen af en bekjendt Conditor i Khvn, har taget sig selv af Dage ved Gift. Man siger, han havde tabt en betydelig Sum Penge ved Hazardspil i Ramløsa. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Fregatten Bellona har lagt ud og agter at afseile i næste Uge. Med dette Skib, der er bestemt til at være borte i 18 Maaneder, følge 3 Skibslæger og en Præst (Hr. Pontoppidan) samt flere Lærde, Naturkyndige, Astronomer, Polytechnikere, &c., blandt hvilke den fordeelagtig bekjendte Naturhistoriker Hr. Krøyer og Botanikeren, Hr. Dreyer. Regjeringen havde ønsket, at ogsaa en Handelskyndig vilde taget med Expeditionen, men der meldte sig Ingen. (Aalb. Av.)Hr. Muth Rasmussen giver paa Mandag Aften en Kirkeconcert i Randers. Paa Søndag (i Morgen) vil det Müllerske Selskab aabne sine Forestillinger i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Copulerede i Vensyssel den 27de August: Hr. Proprietair P. Ahlmann til Langholt og Frøken Abel Hoff af Viborg. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-29
Den vandrende Ridder under Skjoldmærket, 5 i Jyllandsposten No. 34, som Forfatter af Anmeldelsen, betegnet: "Sportelreglementet, anmodes herved venskabelig om at ville behagelig tjene Undertegnede med en lille Oplysning om, i hvilket Land det Sportelreglement det glubende Uhyre – vel maatte findes, hvorefter 1) Det maatte være opvidentligt (sict) for Konge- og Collegier at et Bo paa henimod 100 Rbd. viser sig reengjort med en Sum paa omtr. 40 Rbd." – hvilket udlagt paa Dansk ventelig skal betyde, at Sportelafgivterne af et Bo paa 100 Rbd. beløbe til 40 pCt. 2) "Mangen Selveier, der vel neppe var Eier af en Fjer i Dynen, har faaet Naadestødet ved hvad han har maattet betale for at sidde i uskiftet Bon 3) Skattenderen udenfor Bondestanden, som kommer til at staae tilbage med sine Skatter, maa undgielde med 30 a 40 pCt. naar Herredsfogden skal exseqvere Restancen." Jdet mindste kan Undertegnede i de nævnte Tilfælde hvori Sportelreglementet ingenlunde foranlediger forskjellig Beregningsmaade - ikke komme til andet Resultat end at Retsgebyhrene, derunder indbefattet Afgivterne til Justitsfondet, ikke kunne blive høiere i første Tilfælde end 4 a 5 Rbd., i andet ikke høiere end henved 8 Rbd. af et Boe paa 1000 Rbd., og i tredie, omtrent samme Beløb hvor Execution skeer for en Restance af 1000 Rbd. og derover, hvorimod Gebyhrene blive mindre for ringere Summer. Men maaskee har Hr. r. 5 i sin glubske Beregningsmaade havt en eller anden Godseier for Øie, der mulig som Skifteforvalter paa sin Principals Vegne har beregnet det i fornævnte Tilfælde ommeldte forban sende Gebyhr, i de 2 sidstnævnte Tilfælde maa han have skelet hen til en vildfarende Regnemester; men i hvert Tilfælde kan man her med Sandhed sige: den Helt, som regner slet, er meget at beklage! -