JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Mandagen den 14 December førstkommende om Eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, lader Viinhandler Sr. Hans Stevelin Nygaard ved offentlig Auction Første Gang opbyde og efter de Conditioner som paa Auctionsstædet i store Kongensgade vorder kundgjort, og, om fornøyelig Bud skeer, strax, uden videre Auctions=Holdelse, bortsælge sit iboende Huus, beliggende paa Hiørnet af store Kongensgade og Gottersgaden, som bestaaer af 7 Fag Muur og Eegetømmer til Kongensgade og 12 Fag til Gottersgaden, hvoraf de 5 Fag er indrettet til Leye Vaaning: Dette Huus er 2 Etager høy med 2de Qviste over hver paa 3 Fag. Under Huuset er en god Viin Kielder hvor kan rummes 150 Oxehoveder Viin. J Gaarden, staaer en liden Bygning, indrettet til 2de Spisekamre og 2de Huusholdnings Kieldere. Overalt i Værelserne er 8 Vindovne med Tromle og Rør, og 1 stor Bieleggerovn paa 2de store Messing Fødder, med videre Muur og Nagelfaste Pertinentier som dette Sted med rette tilhører: End videre bliver samme Tid og Sted tillige opbuden og bortsolgt under et en Grundmuuret Gaard beliggende næst op til formeldte Huus i Kongensgade, som ikke vel fra Hiørne=Huuset kan separeres, og bestaaer ud til Gaden af 6 Grundmuurede Fag 3 Etager høy, derunder 1 Pak Kielder og 1 Huusholdnings=Kielder: J Gaarden er indrettet et Vasker Huus med Skorsteen og Fyrsted. Overalt i Værelserne er 4 Vindovne med behørig Tromler og Rør. Gaardsrummet til begge Stæderne er inddeelt i 3de maadelige Gaarde, hvortil er 1 Portion færsk Pompevand med behørig Jern Pomperedskab, og i begge Gaarder, 4 Locummer, saa og til begge Stæder behørig Brand=Redskaber med videre Muur og Nagelfaste Pertinentier. Tiirsdagen den 15 December vorder paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: 22 Foustagier extra god hvid Tallig, som 3 Dage for Auctionen kand besees i Afg. Generalinde von Stockens Gaard ved Holmens Canal.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Mandagen den 21 December førstkommende, bliver paa Sr. Hans Hornbecks iboende Værelser udi Viinhandler Mad. Sal. Rohdes Enkes Gaard paa store Kiøbmagergade, som sædvanlig foretaget Auction over endeel Kramvahre, Pretiosa og Løsøre.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Til Kiøbs. Af beste Brillante Skriver Sand, hvide og gule VoxLys, Borax, Stiern Annis og Negliker i Pundeviis, samt adskillige smukke Porcelainer af Thee=Caffe= og Contoir Kopper, Spølkummer og Tallerkener, stribede og slette Nettelduger, hvide Cattuner og adskillige grønne fine Ostindiske og Bengaliske Tørklæder, store og smaa, er nu for meget billig Kiøb at bekomme hos Sr. Edelberg i store Færgestrædet. Hos Sr. Halt udi Borgergaden tet ved Sr. Orthmann, anvises gode Petersborger Lys med Bomulds Veger.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Bøger og Skrifter. Med dette No. følger Fruentimmer=Tidenden og Fre dans Selskabet No. 47, som indeholder: Om Dyds og Æverkierligheds Virkning. Om Læge=Kunstens gode og onde Omvexlinger. Nogle Anmærkninger om OpdragelConditioner og Tienester ledige.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
En Amme kan melde sig i Toldboed Gaden hos Hør kræmmeren paa Bagsalen hos Sukkerhuus Svenden.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Af et Thee=Skab, som hængte i et Herskabs Forgemak, hvor der har været Arbeyds=Folk den heele Sommer til Medi November da Herskabet i samme Tid ikke var i Byen; er nogle par Saxiske blaa og hvide krusede Kopper og et Fad til en Thee=Potte af samme Slags, borttaget. Hvo om samme kunde give nogen Oplysning, vilde behage imod en Raisonable Douceur at melde det paa Adresse=Contoiret, haver nogen kiøbt det skal de uden videre Uleylighed blive betalt, og om forlanges Opdagerens Navn blive fortiet.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Løverdagen den 5 December er paa Gammel Torv fra sin Ever bortkommen en Sølv Fruentimmer=Daase med 2de Perlemoers Plader indlagt, paa Laaget vare 4 Corpora, hvoraf var Capido med sin Bue og en Fugl midt paa Laagtt, inden paa den underste Plade staaer revet trende Bogstover A. C. B. Christianshavn i St. Anne=Gaden. Lars Hansen Brøcker.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Priser paa Adskilligt i Kiøbenhavn, Løverdagen den 5 December.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Kornvahre. Jslandsk tør Fisk, Kiøbenhavns Torve=Kiøb. 11 8 12. Skp. Rug, Holst. mk. stønden Danske Vaar=Sild, i Bonde=Læs Brænde, 5 a 7 mk. Dansk, 14 a 19. 20 mk. den. mk. sed. Høste=Sild, 401 Læs Torv, 5 a 9. Hvede, Holst. mk. mk. iden. Lollandsk, mk. i Norsk Sild, 24 a 1 Tønde Kul, 2 mk. den 28 mk. iden. Byg, 12 mk. 4 s.td Tran, 17 a 18 Rdlr Høe, et stort Las dito Gryn, 34 a eden. Salt: Dito mindre, 38 mk. iden. 9 a 11 mk. Malt, 15 mk. Norsk, 21 mk. og 19 mk. til Prov. Halm, et Læs 5 a 6 den. mk s. Havre, 7 a 8 mk. Spansk, 2142.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Kalkonske Høns, mk. uden siden. Gamle, dito Gryn, 32 mk. Fransk, den Unge, 9 mk. Viin. ten.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Boghvede Gryn, En Ahme Rhinsk Capuner, fede, 10 a 11 mk. Parret. 36 mk. tiden Viin 68 a 88dl. Erter, 16417 mk.tde Et Oxehv. rød Viinidto mavre, 40 sk. Høns, Gamle, 2 mk. 72 a 82 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Fede=Vahre. 12 sk. Parret. Jslandsk saltet Lam; Et Oxehv. Franskmekjød, 10 a 11, Viin 46 a 64 Rd. Unge, 26 a 28 sk. Et Oxehv. Franske Kyllinger, s. Rdlr. iden. Røget Flæsk, 6. Brændeviin, 84. Parret. Ender, 48 s. Parret. mk. 12 sk. Lispd. a 90 Rdlr. Humle. Duer, Oste Fynske, 10. Brunsviger, 60 a Eg, en Snees 18. Rdlr. Skpd. 70 Rdl. Skpd.
Københavns Adresseavis, 1767-12-08
Holstenske, 134. 20 sk. 14 Rdlr. Skpd. Garleber, 70 a 80, Kiød=Taxt. Oxe Kiød, de beste, Smør, Fynsk 28 rol. Skpd. Stykker, saa og a 38 Rdl. den i Norsk Jern, 12 s.a 12 Rdlr. 3 mk. Bryster, Pd. 6 sk. Siellandsk, En heel Fierding. rol. mkiden. Skpd. Tælle, 14 a 16 mk. Tiære, 22 mk. den Pd. 5 sk. Reen Hamp, 26, Smaae=huggen lispd. Grøn Sæbe, 13 mk. 28 Rdlr. Skpd. Kiød, Pd. 5 sk. Hør, 24, 30 a 40 Kalve=Kiød, Bag 8 sk. Ottingen. Fierdingen Pd.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Efterretning om den gamle Adelige Sæde=Gaard, som tilforn kaldtes Næs, men nu kaldes Lindenborg, og er beliggende udi Viborg Stift, i Hellum Herred udi Aalborghuus Amt. Saavidt man veed, har denne Gaard fra de ældste Til der af været kaldet Næs, men af hvad Aarsag den har faaet dette Navn, vides ikke. Den skal først være begyndt at bygges af en Adelmand Hr. Corfitz Wiffert, som midt i et Kiær eller Morads lod det store grundmuurede Huus mod Sønden bygge 1583, men det andet Huus derfra i Nord=Ost, er siden bygt af Hr. Jørgen Urne, som var Danmarks Riges Raad og Marsk. Af denne Gaard veed man tilvisse, at følgende have Tid efter anden været Eyere: T.) Hr. Corfitz Wiffert, der uden Tvivl har været enten en Søn eller en Broder af Hr. Axel Wiffert, som bygte Wiffersholm 1570. Han var gift med Frue Anne Gyldenstierne, som efter hendes Sal. Herres Død giftede sig siden igien med 2.) Hr. Knud Urne. Han var Dronning Sophie Befalingsmand over Aalholm og Halsted i Lolland, samt Nyekiøbings Slot paa Falster. Man slutter sig til, at han har været Eyere af denne Gaard, siden hans og hendes Navne begge staae paa Blendstrup Kirkes Alter Tavle med Aars=Tal 1594. Efter hendes Død skal han siden i Aaret 1598, være bleven gift med Frue Merette Grubbe. 3) Hr. Jørgen Urne har uden Tvivl været en Søn af foregaaende Eyere; Han var gift med Frue Margrethe Marsvin, og døde paa sin Gaard Næs, den 19 Februarii 1642, og er indsat udi det udbygte Begravelse ved Blendstrup Kirke, hvor deres Epitaphium er opsat, og de begge tilligemed 5 Sønner og 8te Døttre staae afmalede i fuld Corpus. 4) Hr. Jørgen Seefeld, Danmarks Riges Raad, Landsdommer i Sielland og Befalingsmand paa Ringsted Closter. 5) Hr. Hans Zoega, Professor ved Universitetet i Kiøbenhavn, var i Aaret 1611, Eyere af Næs. 6.) Hr. Claus Daae, som tilkjøbte sig denne Gaard, og lod den efter sig kalde Daaesborg. Denne Familie siges at have været længe boesat i Holsteen, men da de tvende Brødre Wulf og Christian Daae, bleve ueenige med Græven af Holsteen, ere de dragne ind i Danmark, hvorden sidste af Familien paa Sværd=Siden, den tappre og brave General Major Gregers Dage, beseglede med sit Blod sin Troeskab imod Kongen og sit Fæderneland, i det ulykkelige Slag ved Gadebusk den 20 December 1712.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
bemeldte Claus Daae, som var gift med Frue Sophia Amalia Lindenen, blev ulykkelig ihielskudt ved det saa kaldede røde Led, der giør Skismisse smellem Lindenborg og Blendstrup=Mark, af en fordækt og forrædisk Morder, som laae sammesteds paa Luur, da han om Aftenen kom tillige med sin Frue paa aaben Vogn kiørende hiem fra Præsten Hr. Jens Mørck, der da boede i Blendstrup. Ved det første Skud blev han ikke truffen, men det andet Skud gjorde den Virkning, at Daae kort derefter opgav sin Aand, hvorpaa Morderen strax undvigte, men begik, som der fortælles, siden et Mord udenlands, og derfor blev henrettet.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Af Blendstrup Kirkes Ministerial=Bog sees, at den Afdødes Liig er sammesteds i Begravelset hensat den 15 Januarii 1679. 7) Hans Enke=Frue Sophia Amalia Lindenou, eyede siden Gaarden; Hun var Hr. Hans Lindenous og Frue Elisabeth Augusta til Boller og Rosenvold, deres Datter.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
J hendes Tid blev det 1681. den 31 Januarii, erigeret til et Baronie, og kaldet Lindenborg. I hendes Tid er og Konge=Korn Tienden af Gunderup Sogn, der pro Officio Allernaadigst er tillagt Sogne=Præsterne for Budolphi Menighed i Aalborg, og af dem over 150 Aar var oppebaaren, ved Kongel. Bevilling af 21 Junii 1681. perpetueret til Lindenborg, imod at hun og efterkommende Friherrer og Friherinder til Lindenborg betalte aarligen den sædvanlige Afgift, og toge Tienden tilbørligen i Fæste, saa ofte den blev ledig. Efter denne Friherindes Død, som paafulgte i Aaret 1688, tilfaldt Baroniet 8) Hans Høye Excellence. Hr. Greve Christian Gyldenløve, Greve til Samsøe, og Friherre af Lindenborg; Han var Ridder af Elephanten, Feldt Marechal=Lieutenant og Ober=Cammerherre, døde den 16 Julii 1703. 9.) Hr. Greve Christian Danneskjold Samsøe, Ridder a. 10.) Hr. Greve Christian Danneskjold Samsøe, Ridder a. 11) Hr. Friderich Christian Greve af Danneskjold, Samsøe, Ridder a. 12.) Hr. Frederich Christian, Græve af Danneskjold, Samsøe, Ridder, Geheime=Conferenceraad a. Af ham blev Lindenborg solgt 1752 til 13.) Hr. Adam Gottløb Moltke, Greve til Grevskabet. Bregentved a. Ridder af Elephanten, som igien solgte og afhændede Baroniet 1762. til nu værende Eyere 14) Hr. Henrich Carl von Schimmelman, Ridder, Geheimeraad, Med=Præsident i det Altonaiske Commerce Collegio, og Envoye extraordinaire i den Neder=Sachsiske Kreds a. a. Udi hans Tid er der ikke allene gjort en anseelig stor Hoved=Reparation paa Borregaarden, men foruden dette ogsaa adskillige andre priselige og nyttige Jndretninger med heele Gaardens Markers og Eiendommes Jndhægning og Engenes Forbedring, hvilket Arbeyde for den største Deel er gjort for Betaling end og til de af Baroniets egne Bønder, som derved frivillig ville arbeyde. Desforuden har han og tilkjøkt Baroniet ungefehr 200 Tønder Hartkorn Bønder=Gods, foruden en frie SædeGaard, Tulsted kaldet, som ligger ikkuns en Miils Vey fra Hovedgaarden. Til Baroniet Lindenborg er nu contribuerende Hartkorn over 750 Tønder og 300 Tønder Hartkorn Konge= og Kirke=Tiender. Heele Bønder=Godset ligger, nogle faa Steder undtagne, samlet paa en 2 Miles Omkreds. Under Baroniet henhøre følgende Kirker: Gierding, Blendstrup, Mon, Brøndum, Siem, Torup, Sønder=Kongeslev, Nørre=Kongeslev, Niibe, Voxleuf, Ellithøy, Svenstrup, Gunderup og Nøfling, i alt 14 Kirker, hvilke næsten alle ere for faa Aar siden af nu værende høye, Eyere satte i en meget god og anseelig Stand. Foruden alt dette har han anvendt og anvender store Bekostninger, paa den under Baroniet liggende Vild=Mose, som fra utænkelige Tider haver henlagt til liden eller ingen Rytte, men nu ved anseelig Omkostning er gjort beqvem til Dyrkelse, ja til at blive en af Jyllands alleræddelste og frugthareste Grunde, og er sammesteds allerede anlagt en privilegeret Sædegaard, som skal kaldes Vild=Mose=Gaard, og er ansat for 30 Tønder Hartkorn. Hr. Baronen lader nu og sammesteds opføre en anseelig grundmuuret Bygning. De Kongelige Lyst=Slotte. 3. Fredensborg Slot, (See No. 183.)
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Dette yndige Kongel. Lyst=Slot, ligger en Miil fra Friderichsborg. Den her værende overmaade skiønne og yndige Egn, har givet Hans Majestæt Høysalig Kong Friderich 4de, Anledning til at lade dette Slot opbygge. Der var tilforn kun en Avlsgaard paa dette Sted, kaldet Østrup; men høystbemeldte Konge byggede dette Slot midt i den sidste Krig med Sverrig, og da det just paa samme Tid blev bragt til Fuldkommenhed, som Freden blev sluttet, og Freds Tractaterne Aar 1720 der bleve ratificerede og underskrevne, gav Hans Majestæt Slottet Navn af Fredensborg. Hans Majestæt havde særdeles stoer Behag til Stedet, og naar han i de sidste af hans Regierings Aar undertiden vilde paa en kort Tid tage sig nogen Hvile fra sine høyvigtige Kongel. Forretninger, blev altid dette Sted frem for andre dertil udvalgt, hvorfore Hans Majestæt forat giøre Stedet ret yndigt og angenemt, lod ved Konsten oprette alt, hvad Naturen syntes at have forgiet, til dets Behagelighed, saa at tilsidst er bleven ret en Perle deraf, der i Henseende til sin herlige og yndige Sitnation har kun faa sine Lige. Hoved Jndkiørselen til Slottet, er ziiret med en smuk Allee, som gaaer igiennem den første Forgaard, og strækker sig lige til Porten, indtil den inderste Slotsgaard.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Vi haver ikke nødig, her at anføre nogen Beretning omden Mahometanske Religion og Gudstieneste, da den er, der, af samme Beskaffenheh, som i andre Lande, hvorom allerede er meddeelt Efterretning, vi vil derfor i Korthed, kun melde om nogle faae Stykker, som særlig fortiener at legge Mærke til. Det første, er den store Depotion, Andagt og Jver, som Mahometanerne udviser i deres Religions Øvelse. Det andet er, den Maadelighed, som i saadan høy Grad bliver iagttagen, saavel af den største Deel af dennem, som og af de Hinduer eller Hedninger, at de heller vilde døe, end æde eller drikke noget, som er dem forbuden i deres Love, og hvad de giøre i begge Slags Hensigt, det skeer allene for at stille Naturen tilfreds. Thi de haver Fraadserie, og anseer Drukkenskab som en anden ret Galenskab, saaledes, at de har kun et eneste Ord i deres Sprog, nemlig Mest, som bemerker en Drukkenholt og et galt Menneske. Mahometanerne ere meget godgiørende. Nogle lader bygge Værtshuuse i store Stæder, og smaae Byer, til Herberger for de Reysende, andre lader giøre Brønde og Fank, som er en Art af Vand=Kumme eller Cisterner, til offentlig Nytte og Brug, nogle holder Tienere, som maae staae paa de Folkerigste alfare Lande Veye, med Vand i Læder Sække, som Bøffelerne bær did, for at vedergvæge de forbi Reysende og deres Dyr for intet.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. J Dag behagede det Hendes Majestet Dronning Juliana Maria og Hans Kongl. Høyhed Prinz Friderich at aflegge et Besøg hos Hendes Majestet Dronning Sophia Magdalena paa Hirschholm, og der at indtage Middags Maaltid, og forventes allerhøystsamme tilbage hertil Staden igien i Aften.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Under Dato 7de Dec. har Stadens Høye og VelviiseMagistrat ugivet følgende Taxter.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Brød Taxt. Hvorefter Bagerne herudi Staden sig have at rette: Ra svede Brød for To Skilling skal reye 8 Lod. Det af de privilegerede Franske Bagere bagende Fransk Brød, skal for ToSkilling veye 12 og et halv Lod. Hvede Brød, for En Skilling, skal veye 7 Lod. Hvede=Simler, skal veye 5 Lod. Saasom Bagerne forhen have baget Simler og Strømper af Hvede= og Rug Meel, hvorved er brugt en temmelig Deel Hvede=Meel, da dog den Kongelige befaling er, at Simler og Strømper skal bages af sigted Rug=Meel; Saa er anordnet, at i steden for Simler og Strømper skal bages: Runde sigted Skiønrogen, Brød, som skal for En Skilling veye 9 Lod. Kavringer for En Skilling, skal veye 6 Lod. Rug=Brød for To Skilling skal veye 38 Lod, som giør for En Skilling 19 Lod. Grove=Kavringer, som nu almindelig kaldes Skofter for En Skilling, skal veye 25 Lod. Bagerne forbydes og hermed alvorligen advares, under To Rigsdalers Straf, ikke at mænge nogen Slags Korn=Vahre tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men enhver Slags for sig selv forbage. Ey heller maae de mænge enten Klid eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rug=Brød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, herefterdags, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke paa hvis Brød, som af dennem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, om ikke efter Tartens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød haver baget bør dertil og være ansvarlig. Og saafremt nogen kan overbevise Bagerne at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt end denne Taxt formelder og tillader, kunde de saadant hos Kongelig Majestæts Justitz=Raad De og Politiemmester Horn angive og vedbørlig Ret fornente. som have erholdet Kongelig Allernaadigst Tilladelse at lade bage og sælge Rug=Brød her i Staden, skal under lige Straf være pligtige baade at sætte deres Mærke paa Brødene, og at sælge, dem efter foranførte Taxt.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Kiød=Taxt, Hvorefter Slagterne herudi Staden sig indtil videre have at rette. Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryst=Stykket, Høy=Ribbene, Rumpe=Stykket og Tynd=Stegen, skal sælges Pundet for 7 Skilling. Og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Storlighed, dog saa, at hver Stykke ikke veyer over 10 Pund; Høy=Ribbe ne skal Slagterne være forpligtede, efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pund. Heele Fierdinger, Pundet for 6 Skilling. Al Resten af Oren skal sælges smaa huggen, Pundet for 6 Skilling. Kalve=Kiød, Pundet af Bag fierdingen for 10 Skilling, og Pundet af Forfierdingen for 9 Skilling. Lamme=Kiød, skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægten, nemlig Pundet af det beste og fedeste Kiød for 6 Skilling, og Pundet af det ringere Kiød for 5 Skilling. Saltet eller sprængt Oxe=Kiød, sælges ligesom det Færske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget meere end 6 Dage i Salt. Svine=Kiød, Pundet 6 Skilling. Hvo som kan angive og overbevise nogen Slagter, at have taget meere for noget Slags Kiød, end Taxten tillader, skal nyde for saadan sin Angivelse hos Politiemmester Justitz=Raad Horn To Rigsdaler, som Slagterne skal betale. For Frie Slagterne er ligeledes under samme Dato en Kiød=Tart, hvorefter samme skal sælge Kiødet En Skilling ringere Pundet end ovenmeldte.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Sidstafvigte Mandags Morgen er paa Volden imod Øster=Port fundet et dødt Qvind=Menneske, som formeenes at være qvalt; Giernings Mændene siges at være grebne, Altona, den 10 Nov. Den Kongel. Danske Lieutenant v. Niebuhr har i Gottingen ladet blive en Mængde, Planer og Ridninger, som han har forfattet paa sin Reyse i Østerlandene, samt Anmærkninger over de 100 Spørs maal, som Professor Michaelis i Gottingen opgav til Lieut. v. Niebuhrs Reyse=Selskab; og man forventer snart, ved Trykken at faae nærmere Underretning saavel om det ene som det andet. Linkiøbing. Et Par Ægtefolk udi Tæktøe, som havde været givtede i 50 Aar holdt deres Jubel= eller Guld=Bryllup den 2 Nov. i Overværelse af deres Børn og BørneBørn, de første 4 i Tallet, 2 af hvert Kiøn, og de sidste 13. Talen, som Præsten ved den Leylighed holdt, var i Anledning af Palmen 31, 22 v. Manden var 78 og Konen 71 Aar gamle.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Stockholm, den 26 Nov. J Walløe Sogn har man i afvigte Høst optaget Roer af usædvanlig Størrelse. Den største var i Omkreds 6 Quarteer og 2 Tommer, og veyede 13 og 1 halv Bismermarker. Ligeledes har man iblant Hvidkaalen fundet Hoveder, som, efterat de vare bladede og rensede, har veyet 19 Bidmermarker, der fortiener at anmerkes, som noget sælsomt.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Frankerig. Abbed Rochon, som var udreyst til Marocco den 7 April for at giør sine Astronomiske Observationer paa Havet, er nu paa Tilbagereysen. Han har observeret adskillige Formørkelser i Jupiters Drabantere ved et Jnstrument som han selv har opfundet. Ved Hielp af samme Jnstrument har han betaget den største Vanskelighed, som indløb ved disse Slags Observationer, hvilke ere meget nyttige i Havets Længdes Bestemmelse. Den største Vanskelighed bestod i at beholde Stiernen, uagtet Skibets Omtumling, i et Glas som forstørrer Tingene i det mindste 60 Gange. Med Hr. Rochuus Jnstrument kan det ikke vare længer end 4 Secunder inden man kan finde Stiernen igien, i hvor meget at Skibet tumler. Hertug Pralin har sendt Videnskabernes Akademie denne Abbeds Memoive til Examination. J samme Memoire giør Rochon meget nøye Regnskab saavel for de Observationer han har gjort til Søes, som for nogle nye og almindelige Regler til at indrette Jnstrumenter at afmaale Vinklerne med.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Kierteminde. Natten imellem den 30 Nov. og 1 Dec. steg Vandet her saa høyt ved N. D. Vind og indgaaende Strøm, at det paa Byens Øster Side nedskyllede Gierder og Planker. Søe=Bryggen og den lange Broe, foruden adskillige Huse og Kieldere, toge mærkelig Skade. Consumptions Boden blev ødelagt, og Betienten maatte begive sig i en Baad til det faste af Byen. Man kunde med Baade roe paa den saa kaldede Strand=Gade. De herved Bryggen liggende Fahrtøyer toge ogsaa Skade; Jndvaanerne i denne liden Bye skal ey saa let kunde glemme saadan stærk Oversvømmelse, som har efterladt sig saa bedrøvelige Spor, til en betydelig Skade.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Priis=Materier. Det frie Oeconomiske Selskab i St. Petersborg har den 12 Sept. a. c. udsat en Priis af 1 Guld=Medaille paa 100 Ducater for det Spørgsmaal. Om det er det offentlige Fordeelagtig at Bonden er Selveier eller at han er Leyer,
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Korn=Taxt. Af alle Slags er efter Hans Kongel. Majestets allernaadigste Lov saaledes sat for indeværende Aar 1767. Landskyld og Leeding. Et Skippund Rug=Meel 6 Rdlr. 3 Ort. Et Skippund Byg=Meel eller Malt 6 Rdlr. 2 Ort. Et Skippund Blandings Meel eller Malt 6 Rdlr. Et Skippund Havre=Meel eller Malt 5 Rdlr. 2 Ort. En Tønde Landskuld=Korn eller Byg, hvor det ikke ydes efter Vægt og Tyngde 2 Rdlr. 3 Ort. En Tønde Landskylde eller Ledings=Havre 1 Rdlr. 2 Ort. Tiende. En Tønde Rug, Tore Korn, Hvede eller Erter 3 Rdlr. 1 Ort. En Tønde Byg 2 Rdlr. 3 Ort. En Tønde Strit=Bland=Korn, 2 Rdlr. En Tønde Havre 1 Rdlr. 2 Ort. En Tønde let Byg 1 Rdlr. 2 Ort. En Tande let Havre 1 Rdlr. Hvilket til alles Efterretning bekræftes med vore Hænder og Signeter. Christiania, den 20 November 1767. C. H. von Storm. F. Nannestad. (L. S.)(L. S.)
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Ind= og Udpasserede.
Københavns Adresseavis, 1767-12-09
Corsøer. Fra den 4 til den 6 Dec. udgaaet: Ober Krigs=Commissair Bieringskjold, Postmester Sutor til Aabenraae, Ritmester v. Westeen til Odense, Procurator Jnstesen fra Nestved til Odense, Kammer=Raad Lindholm til Fyhn, Jndk. Agende Post Mons. Peltzner med 3 Læs, Justice=Raad Thygesen fra Jylland, Kammerherre Holst, med Frue fra Tøndern, Kammer=Junker Bülon fra Holsteen, Kongl. Fuldmægtig David Hansen fra Jylland.