JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Efterat den kongelige Tilforordnede havde erklæret, at han, efter det, som af Re Vicepræsidenten var blevet anferenten og ført om de Forhold, paa hvilke Bestemmelserne i Udkastets 9de § vilde finde Anvendelse, maatte ansee en saadan Jndstilling, som den af Vicepræsidenten foreslaaede, som fuldkommen tilstrækkelig, for at Generaltoldkammeret og Commercecollegiet derefter senere vilde kunne nedlægge de derhen sigtende Forslag, blev Afstemning foretagen over denne Jndstilling, og samme antagen med 55 Stemmer imod 5. ofte og Sam Høiderne over Byen Hernant. Jfølge en se. Ma5820, 21 og 23.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Efter de tvende første os havde Committeen foreslaaet som en ny Paragrap der da vilde blive den 22de: 1) at Tougværk, her forfærdiget af fremmed Hamp paa Creditoplag, maa, naar det udføres til fremmed Sted, erholde Afskrivning af 250 Pd. Hamp for 320. Pd. Tougværk, og 2) at fremmed Seildug, der til fremmede Steder forsendes i syede Seil, maa, erholde Afskrivning fra Creditoplaget, naar det, forinden Tilskjæringen iværksættes, fra Toldvæsenets Side forsynes med saadant Mærke, at dets Jdentitet derved sikkres.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Agent Vogt havde endnu dertil føiet det Forslag: 3) at det maa tillades at udføre Seildug Lærred i Ravndug, Presenningdug Og syede Sække og at faae samme afskrevet fra Creditoplaget. Ligesom ogsaa Committeen havde ved §23. gjort det Amendement: at Pakhuusleien bestemmes til 7 Deel af Transitioldens Beløb for hver Maaned og til det Halve af de Størrelser, der ere anførte i Slutningen af Tarifen, Litr. A.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
J Henseende til Pakhuusleien maatte hans jøre opmærksom paa, at denne, for at fremme Transithandelen, for Tiden var nedsat til en J Lovuduforholdsmæssig ringe Størrelse. kastet var en meget betydelig Forhøielse foreslaaet, men da denne vilde udgjøre 1 1/2 pCt. af Varernes Værdi om Aaret, havde Committeen foreslaaet en Nedsættelse til det Halve, hvorved Størrelsen vilde blive fastsat til omtrent det Samme, som for private Pakhuuse betales.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Agent Vogt maatte, med Hensyn til hvad saavel Committeen som Vicepræsidenten. havde anført om syede Seil, bemærke, at der under Svendborg Toldsted i en Række af Aar er bygget en stor Mængde Skibe, tildeels af betydelig Størrelse, men at han troede, at det Parti Seildug, som i Løbet. af samme Tid var blevet fortoldet i Svendborg, neppe stod i Forhold til det Antal Commercelæster, som de der byggede Skibe udgjorde. Da dog nu Statskassen ingen Jndtægt havde af saadanne Seil, maatte han ganske henholde sig til Committeens Forslag. Det af ham i Henseende til Sække gjorte Forsamlingens Forslag anbefalede han til Opmærksomhed, idet han bemærkede, at en saadan Frihed, der for Kornudskibningen var af ikke ringe Vigtighed, var oftere ved speciel Tilladelse blevet ham tilstaaet.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Committeens Referent yttrede, at det maatte ansees for at være meget ønskeligt, at den Forandring med Hensyn til Seildug hvorpaa Committeen havde andraget, maatte blive bevilget, da det ellers vilde være at befrygte, at denne Artikel i uforarbeidet Tilstand vil blive udført, for enten ombord eller paa fremmede Steder at blive forarbeidet, hvorved de indenlandske Seilmagere vilde lide betydelig Skade, uden at Finantserne derved vilde have Fordeel. Men ogsaa han maatte befrygte, at det Foreslaaede ei i dets fulde Udstrækning vilde blive tilstaaet, og han skulde, derfor paa Committeens Vegne erklære sig enig i den af Vicepræsidenten foreslaaede Jndskrænkning.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Agent Voigts Forslag havde han al Grund til at understøtte.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Ved den derefter foretagne Afstemning blev Committeens Jndstilling angaaende Tougværk, eenstemmigen antagen med 61 Stemmer. Den anden af Committeen fremsatte Jndstilling, som efter den af Vicepræsidenten foreslaaede Forandring nu lod saaledes: at fremmed Seildug der til fremmede Steder i fremmede Skibe forsendes i syede Sejl &c., blev antagen med 57 Stemmer imod 4. Agent Vogts ovennævnte Jndstilling, der angik Sække, blev antagen med 56 Stemmer, imod 5, og Committeens Amendement om Pakhuusleie blev ligeledes antaget med 59. Stemmer imod 2. Ad. Committeen havde af de Grund, som fin Forsamlingens allerunderdades anførte i nigste Betænkning, tilraadet, at Udførsels forbudet i Henseende til Klude maatte og 3. Aar vorde ophævet, og en passende Udførsels told for samme da vorde fastsat.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Vicepræsidenten ytrede i Henseende til den Kongelige Tilforordnedes bemærkning, at Kludepriserne i Hamborg og her i Landet næsten slet ikke differere, og at derfor ingen Fordeel for Kludesamlerne vil opstaae ved Ophævelsen af Udførselsforbudet, at denne Bemærkning syntes ham just at bekræfte Committeens Formening om Ophævelsens Uskadelighed, thi dersom Priserne ei staae lavere her end i Udlandet, gives der ei den ringeste Grund til at antage, at Udlændingerne ville søge det danske Marked, og Fabrikerne have saaledes i Noget af deres Concurrence at befrygte. Naar den Tilforordnede derhos har bemærket, at uldne Klude nu frit kunne udgaae i Form af opkradset Uld, forekommer det ham dog ingenlunde at kunne være Kludesamlerne ligegyldigt, om de ere bundne til de to i Landet værende Fabriker monopolistiske Priser, eller og Concurrencen er fri. Kammerraad Drewsen anførte som Beviis for, at Forbudet imod Udførselen af Klude ikke trykker Prisen for denne Vare, at Prisen paa uldne Klude i de senere Aar er stegen fra 8 s. til 40 sk. per Lpd., og forsaavidt der kan være Forskjel paa Priserne i de forskjellige Provindser, bemærkede han, at Aarsagen, hvorfor Prisen er høiere i Fyen, ligger i den Omstændighed, at Almuen der i Almindelighed bruger Klæder af bleget Linned, som afgiver bedre Klude end det ublegede Lærred. Han tilkjendegav iøvrigt, at han giør Regning paa, at hans Fabrik inden et Aars Forløb skal kunne levere ligesaa fiint Papiir som de udenlandske Fabrikker, og det endog til lavere Priser.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Den Kongelige Tilforordnedsyede, at, naar Vicepræsidenten havde bemærket, at netop de høie Priser paa Klude her i Landet, gjøre Udførselens Frigivelse ubetænkelig, da synes paa den anden Side netop disse Priis forhold at gjøre det unødvendigt til Bedste for Kludcopsamlingen at ophæve det Forbud, hvis heldige hidtilværende Virkning paa den indenlandske Papirfabrikation ikke kan betvivles, en Ophævelse, der neppe bliver mindre betænkelig, fordi Papirfabrikerne, som af Vicepræsidenten anført, derved skulde kunne erholde Adgang til med Fordeel at afsætte de fineste Klude til England, da en saadan Handelsspeculation ikke hensigtsmæssigen lod sig forene med Fabrikantens Virksomhed og Jnteresse ved at beholde de bedste Materialier. Det forekom i det Hele den Tilforordnede, som om Committeen ved sit Forslag noget formeget havde havt Hensyn til at begunstige Kludesamlerne paa Fabrikanternes Bekostning hvilke sidste dog som de, der forædlede en ikkun lidet værdifuld Vare til en høi Værdi, syntes at burde komme i fortrinlig Betragtning. Committeens Referent formeente, at det først ved Forbudets Ophævelse vilde vise sig, om og hvorvidt de hidtil værende Klude priser vare de naturlige eller ikke, og med Hensyn til, at det er ham bekjendt, at man i Jylland især er utilfreds med Forbudet, maatte han tilraade dets Ophævelse, idet han forøvrigt vilde lade det være uafgjort, om de indenlandske Papirfabriker kunde fortjene at begunstiges. Derefter sattes under Afstemning Committeens Jndstilling: at Udførselsforbudet i Henseende til Klude ophæves til en vis Tid, og at efter den Tid en passende Udførselstold læg sees paa denne Artikel som blev antagen med 41 Stemmer imod 15, og dernæst: at Tiden til bemeldte Forbuds Ophævelse bestemmes til 3 Aar efter Forordningens Emanering. som antoges med 31 Stemmer imod 25, hvorved Etatsraad Steenfeldts og Kammerjunker Scavenius's Amendements, det første om en kortere og det sidste om en længere Tidsbestemmelse, bortfaldt. 32, 36 og 37. Ad Committeen havde, for at forebygge enhver Leilighed for Toldopsynet til at anvende Vilkaarlighed foreslaaet, at de Ord i den 32 s. dog maa saadan Undersøgelse ikkun foretages, forsaavidt den kan udføres uden skadeligt Ophold for de Klarerende, maatte udgaae, og den havde, saaledes som i Forsamlingens allerunderdanigste Betænkning vil findes anført, foreslaaet en heel forandret Re 88 36 og 37, saaledes at hvad daction af der i disse Paragrapher i Lovudkastet er anført som Undtagelse fremsattes som Regel, Reglen som Undtagelse. denne Anledning yttrede Vicepræsidenten, at da han i Committeen havde modsat sig den af samme ved § 32 foreslaaede, vist ikke væsentlige Forandring, troede han at burde anføre et Par Ord til Oplysning om hans Formening i denne Henseende.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Ligesom det har været Committeens Hensigt, ved dens Forslag at forebygge, at ikke de Klarerende skulde vorde underkastede Toldopsynets Vilkaarlighed, saaledes har det, idet han modsatte sig dette Forslag, været hans Hensigt at forebygge, hvad der endnu er meere farligt, at ikke den ene Klarerende skal vorde underkastet Vilkaarlighed fra den andens Side. At Toldopsynet ikke kan misbruge den givne Tilladelse, som her er langt mere indskrænket, end den, som hidtil har været nedlagt i sammes Haand, er klart af selve Ordene, efter hvilke Opsynet ikke uden i det eneste der nævnte Tilfælde kan nægte at foretage Thara-Undersøgelsen. Borttages derimod denne Passus, er det at befrygte, at Opsynet vil ansee sig berettiget til i mange andre Tilfælde og af mange andre Grunde at vægre sig ved at foretage denne Undersøgelse. Desuden vil det, naar denne Passus udslettes, staae i den Klarerendes Magt at forhale Expeditionen for den, som har Varer at fortolde efter ham, ved at fordre en som oftest ufornøden Thara-Undersøgelse, der i Almindelighed udfordrer en lang Tid, og at det maa være betænkeligt, at nedlægge en saadan Magt i dennes Hænder, der vilde vist Forsamlingen være enig med ham, naar den erindrede sig, hvad han ved en anden Leilighed havde sagt om, hvor vigtigt det er for den, der handler med Modevarer, først, og fremfor hans Nabo, at komme i Besiddelse af disse. Den Kongelige Tilforordnede yttrede, at da den i § 32 omhandlede specielle Undersøgelse af Thara, der dog stedse maa formodes at blive Undtagelse, ei vil af Toldvæsenet kunne nægtes, uden naar andre Hand kan det ikke antalende staae for Klarering ges, at den i Udkastet tilføiede Betingelse skulde kunne være til nogen Hinder for de Handlende, medens den sikkrer de andre Klarerende ligesom Toldvæsenet for mulig Chicane. Det bemærkes, at den ældre Bestemmelse, som lød paa, at Toldvæsenets beleilige Tid maatte afventes, saavidt den Tilforordnede bekjendt, ei har fremkaldt nogen Besvær, hvilket altsaa endnu mindre kan ventes at blive Følgen af den nu i Forslag bragte Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Ved den derefter foretagne Afstemning blev Committeens principale Jndstilling antagen med 50 Stemmer mod 7, og den subsidiære med 42 Stemmer imod 15. Ad 88 mitteen havde i dens Betænkning til Fritagelse for Lastepenge foreslaaet Fartøier. paa 5 Commercelæster og derunder, naar disse bruges til 1. art paa forskjelliSteder i en J samme Provinds. Desuden havde Committeens Referent, Viinhandler Hansen, dissentierende fra Committeens øvrige Medlemmer indstillet :at alle Skibe, som fra fremmede Steder indkomme til Danmark, maae ved Jndgaaende fritages for at svare Lastepenge, hvorimod der, istedetfor disse, skulde svares 3 proCt. af Jndførselstolden efter Tarifen".De af ham for denne Formening fremsatte Grunde ville findes anførte i Forsamlingens Betænkning.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Ved Sagens Forhandling blev i denne Anledning i Forsamlingen yttret Følgende.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Grosserer Knudtzon maatte paa det Varmeste understøtte Referentens Jndstilling. i derved henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa, hvor betydelig Danmarks Han det Aar for Aar var aftaget. Ei alene var Handelen med Norge for største Deelen gaaet tabt, men Danmarks Colonialhandel var næsten ganske tilintetgjort, da Øresundstolden til en Paricours var saa høi, at vi ikke kunne concurrere med Hamborg. Hvor betydeligt den vestindiske Handel var gaaet tilbage, vilde Forsamlingen kunne skjønne deraf, at i 1835 ankom fra St. Croix til Kjøbenhavn ikkun 11 Skibe, hvoraf de 2 hørte hjemme i Holsteen, og af disse havde ikkun 6 fulde Ladninger, og de øvrige 5, Jkkun neppe ; af hvad de kunde indtage. 9 Skibe vare i 1835 komne fra America og Brasilien til Kjøbenhavn. Forordningen af 6te Juni 1833, som udkom og traadte i Kraft, efterat Hans Majestæt havde givet Nationen det Tilsagn, som indeholdes i Anordningen af 28de Mai 1831, havde unægteligen skadet Danmarks Handel, og Skibsfart. At den i finantiel Henseende har gavnet Staten, kan neppe antages, naar man seer hen til det ubetydelige Overskud fra Vestindien, der findes opført i den for ei at. der nu, hvorledes Kjøbenhavns Handel igjen skal ophielpes, da bliver, efter hans Formening, Svaret: Ved at hæve Skibsafgifterne, baade Lastepengene og Fyrafgiften, thi derved ville fremmede Skibe finde Opfordring til at søge det danske Marked. Regjeringen har, som Udkastets 12te og 58de § viser, havt den liberaleste Hensigt med at lette Transit handelen, men den første betingelse for en udstrakt Transithandel er unegteligen en udstrakt Jndførsel; thi hvor Jntet indføres, kan al Lettelse for Udførselen ei hjelpe. Samtlige Lastepenge for Jndkommende fra fremmede Steder beløbe sig i Alt til 54,500 Rbd., som kunde erstattes ved en Toldforhøielse, der ei udgjorde Mere end 15 pCt. af Varernes Værdi, hvilken ubetydelige Gjenstand ikke kunde antages: at ville forøge Jndsmuglingen. Han understøttede derfor Referentens Forslag at erstatte Afgangen i Lastepengene ved at forøge Jndførselstolden med 3 pCt.; men hvis Forsamlingen skulde finde det rigtigere, at Paalæget, skeete paa enkelte Vareartikler, vilde Saadant ei være vanskeligt. Ved nemlig at ansætte Tolden for Viin til 20 Rbd. pr. Oxhoved, af Steenkul til 16 s. pr. Td., og ved at forhøie Tolden for Rosiner, Svedsker og Korender med 1 s. pr. Pund, vilde Toldintraderne kunne forøges med 49,800 Rbd., og saaledes det omhandlede Deficit næsten ganske dækkes. 8de Mai 1825 havde Forordningen af bebudet en Nedsættelse i Skibsafgifterne, men efterat denne Forordning var udkommen, var et af Talerens Skibe paa 55 Commercelæster, ved Ommaaling blevet ansat til 75 Commercelæster, og sammes Afgifter, istedetfor at nedsættes, blevne forhøiede med omtrent 44 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Med Hensyn til Committeens Forslag ved 57, at Skibe paa 5 Commercelæster og derunder skulle, i Lighed med hvad der er bestemt for Elbfarten og Farten paa den holsteenske Vestkyst, fritages for Lastepenge, naar de bruges til Fart i samme Provinds, bemærkede den Tilforordnede, at Elbfarten. orhold ansees for efter de locale mindelig : fart, men maa se. ttes lighed med Farten i Issefjorden og Liim forden. hvor ingen Lastepenge beregnes for Skibe af hvilkensomhelst Drægtighed; ligesaalidet kan Farten imellem den holsteenske Vestkyst og de i Nærheden af samme beliggende Halligger og Smaader betragtes anderledes end som den ogsaa i Danmark afgiftsfrie Kystfart med mindre Baade og med større Fartøier i det samme Tolddistrikt, og fortjener desuden med Hensyn til disse Øers og Halligers locale Forhold al mulig Lettelse.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
J Danmark haves ingen Bestemmelse om, hvilke Deele Landet der skulle ansees at henhøre til en og samme Provinds, og, om dette Begreb ogsaa kunde ved en Lovbestemmelse constitueres, vilde dog mange Anomalier derved Jylfremkaldes. Vilde man saaledes ansee land som een Provinds, Fyen og Langeland, som en anden, vilde det være et Misforhold, at et Skib til Exempel kunde frit fare fra Frederiz til Ringkjøbing, men derimod skulde være Afgift undergivet for Farten over det lille Belt til Middelfart. Den Tilforordnede troer, at al den fornødne, af Committeen tilsigtede Lettelse er tildeelt de mindre Fartøier derved, at de under 2 Commercelæster ere aldeles fritagne for Lastepenge og Fyrpenge, og at ethvert Skib, uden Hensyn til dets Størrelse, er fritaget for Afgift, naar det ei har sin Bestemmelse udenfor Tolddistrictet.
Berlingske Tidende, 1836-05-19
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
me endelse pposter Pr. ed leg. pr. er Berlingske politiske vertissemen. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 20de Mai. No. 120.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Tydskland. Berlin, den 14de Maj. -J Polnisch Olbersdorf i Neustadter Kreds, Regjerings-Districtet Oppeln, er for nylig en Bonde ved Navn Josef Alter død i den høje Alder af 110 Aar. Jtalien.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Man taler i Rom om, at Paven agter at udstede en Amnesti for alle politiske Forseelser, uden Undtagelse. En saadan Mildhedens Handling vilde ikke kunne andet end vække Tillid hos det hele Folk, især da man paastaaer, at dette Skridt ingenlunde er bevirket ved fremmed Jndflydelse, men at Regjeringen tvertimod gjør alt af den Overbeviisning, at den største Deel af dem, der tidligere have feilet, have handlet meer efter fremmed Jndflydelse end af egen Drivt, og at de nu ere noksom straffede ved de flere aarige Lidelser. Om andre italienske Regjeringer ville handle ligedan, som offentlige Blade fortælle, veed man endnu ikke; men Østerrigs Forhold mod sine politiske Fanger kunde vel være istand til at opmuntre til Efterligning, da Keiserens Naade mod sine italienske Undersaatter er blevet modtaget med Enthusiasme af den hele Nation og har vundet ham Alles Hjerter.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Tyrkiet. De sidste Efterretninger fra Bosnien og tyrkisk Croatien, af 1ste d. M., lyde meget foruroligende.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Jnsurgenterne have i stor Mængde, under Anførsel af en vis Eismich, hvis Feldtraad er: "Jngen Reformer!" trængt sig sammen om Sarajevo, og man frygter for, at denne rige Stad allerede er faldet i Oprørernes Hænder. Veziren har med 2000 Mand regulaire Tropper trukket sig tilbage til Sarajevos Citadel. De, i Begyndelsen af Marts udskrevne Rekrutter ere samtlige gaaede over til Jnsurgenternes Fahner, og det nye System faa Tilhængere ere flygtede til den serviske Grændse. Fra Serviernes Side er endnu ingen Bevægelse skeet til Bedste for den ængstede Vezir.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Sverrig. Carlscrona. – Til den sædvanlige Exercits Expedition for Cadetter udrustes Corvetten Najaden, for i Begyndelsen af næstkommende Juni Maaned at kunne løbe ud herfra, under Commando af Capitain og Ridder S. M. v. Crusenstjerna. Linieskibet "Prinds Oscar kommer til at anvendes som Caserneskib i Sommer, hvorimod det forhen til dette Hverv udsete Linieskib Fædrenelandet istedet herfor kommer til at udlægges paa Stadens ydre Rede som Blotskib.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
J Hamborg er det officielt blevet meddeelt fra vor Regjering, at de Rustninger, som her skee, ene have til Hensigt Officerers, Mandskabers og Cadetters Øvelse. – Efter Forlydende vil Hertuginden af Leuchtenbergs Reise til Stokholm først komme til at gaae for sig i Begyndelsen af Julii Maaned.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Norge. Christiania, den 16de Mai. - Solformørkelsen, i Gaar indtraf nøjagtig til den forud beregnede Tid, men ikkun Begyndelsen af Formørkelsen blev her observeret, da den senere hen desværre stærkt overtrukne Himmel hindrede Jagttagelsen. Passagererne med Dampskibet "Constitutionen, der ankom herhid Kl. 5 1/2, og altsaa strax efter Formørkelsens Ophør, skulle ombord, have havt et for Jagttagelsen mere gunstigt Vejr. Qvalnæs i Ullensvang Sogn, den 27de April.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Her i Hardanger ruster endeel Mennesker sig til at udvandre til America. Den nærmeste Anledning hertil er den, at Breve fra endeel i Nordamerica, nedsatte Nordmænd af Bondeclassen hertil ere ankomne, og beskrive Landet, om ikke som et reent Slaraffenland, saa dog som et Land, i hvilket man langt lettere end her kan have sorgfrit Udkomme, ligesom der i Brevene, der dog kjendeligen ere skrevne af temmelig udannede Mennesker, lægges betydelig Vægt paa Americas i mange Henseender friere Jnstitutioner. Brevene fortælle uden nærmere Stedbestemmelse, at der langt inde i Nordamericas Fastland, gives en liden Coloni af omtrent sexten norske Familier, hvoraf Halvdelen agter at flytte endnu dybere ind i Landet, hvor Jord-Ejendommene ere i endnu billigere Priis. En fra bemeldte Coloni hjemvendt Nordmand, der medbragte Brevene, har stadfæstet disse Efterretninger, og vil efter Sigende, efterat have solgt sin eiende Odelsgaard, reise tilbage til America igjen og tage sine gamle Forældre med sig; han skal være saa enthusiastisk stemt for America, at han har yttret, at han ei vil forblive her, om han fik den bedste Gaard i Landet. Som meldt har derfor en ikke ubetydelig Deel Mennesker her, og efter Forlydende langt flere fra Nyfylke og omliggende Egne, besluttet sig til at reise, hvorfor de have bortsolgt Alt, Løst og Fast, og i disse Dage begive de sig til Stavanger, hvor de have fragtet en Brig, der skal overføre, jeg veed ikke ret om 120 eller 180 Mennesker til New-Bork. Enkelte agte at søge Skibsleilighed fra Gothenborg. Fra Hardanger reise saavel Unge som Gamle, saavel Ugifte som Gifte med deres Familier. Fra det egentlige Hardanger reiser dog ingen Gaardener, hvilket skal være Tilfældet med flere søndenfor; dog har en Gaardeier i den lille Fjelddal Roldall, under Soledals Præstegield, solgt sin Gaard og besluttet sig til at udvandre. Efterskrivt, den 4de Mai. – Min foregaaende Beretning om America-Reiserne maa jeg, efter Opgivende af en Emigrant, berigtige derhen, at over 300 Mennesker om faa Dage ville forlade Stavanger, i to Fartøier.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Jndenlandske Efterretninger. Vestervigkloster er nylig af Hr. Proprietair Møller, solgt til Dhrr. Proprietairer Breinholt og Stockholm for 30,000 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-05-20
Odense, den 15de Maj. – Det forventede høist sjeldne Himmelskuespil, en ringformig Soelformørkelse, blev idag, uagtet Luften ikke var fuldkommen reen, men noget disig og skyblandet, iagttaget og beundret i sin fulde Skjønhed; Maanen traadte frem for Solens Skive fra høire Haand forneden og gik altsaa paa Skraa forbi opad til Venstre. Da den var midt foran Skiven stod den skjønne straalende Ring frit omkring, og kastede endnu saa stærk Lysning fra sig, at det ikke blev morkere, end ellers omtrent Kl. 7 om Aftenen paa denne Tid. Om nogen af Firstjernerne eller de klartskinnende Planeter kom tilsyne, saaledes som det skal have været Tilfældet ved en total Formørkelse i Aaret 1724, kan vel kunDe afgiøre, som havde Leilighed til at iagttage Phænomenet med astronomisk dioptriske Hielpemidler; vi Andre maatte ved dette, som desværre ved saameget, ja næsten alt i Livet, lade os nøje med at betragte det igiennem farvede Briller. Tydske Blade giøre ved samme Anledning opmærksomme paa endnu en anden astronomisk Mærkelighed: en Conjunction nemlig af de tvende stærkest skinnende Planeter, Venus og Jupiter, som skal finde Sted paa Torsdag d. 19de d. M., Kl. 7 ½ om Aftenen. Nødby Kjøbstads Fattigregnskab for 1835. Penge. Byg. Rbd. Mk. s. Td. Skp. Fdk., Jfølge dette Regnskab var Beholdningen. 105 3 7 1/2 12 4 21 Det paalignede Bidrag beløb sig til..... 569 5 - 61 6 3 Tilfældige Jndtægter, saasom 1/4 pCt. af Løsøre-Auctioner, fra Fattigtavlen, og Kirkeblokken, ved Borgerskabs Meddelelse, for afdøde Fattiglemmers Efterladenskaber, frivillige Gaver, og Mulkter for bortsolgte Skudsmaalsbøger..... Renten af Kassens Capitaler udgjorde. 27 5 8 1/2 - - - Restance m.m.... Summa Jndtægt 766 - 4 74 3 1 1/2 Derimod er ført til Udgivt: Fast og planmæssig Understøttelse. 346 5 - Jnterimistisk Understøttelse. Begravelses-Omkostninger. og for Medicin. Brændsel.....
Berlingske Tidende, 1836-05-20
For en Licitationsforretning over et Fattighuses Opførelse. Adskillige Udgivter, saasom for Anskaffelsen af Brandredskaber til Fattighuset, Vedligeholdelsen af dette m.m.......... Uerholdelig Fattigskat.