Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Greve v. Martens har i sin Reise til Venedig, udkommet i Ulm 1824, givet adskillige Oplysninger herom, og det er derfra det er taget, som i vort forrige Nummer læses. Hos os optrækkes Viinranker til Mure, hvor de for Nordenvinden kunne have Læ, og staaende mod Sønden nyde Solens Virkning. Til Aflæggere tages et Aars gamle Skud, 3 eller 4 Knuder lange, og naar de om Vaaren begynde at sætte Knoppe, lægger man dem i god tilreed Jord, som vandes Aften og Morgen i Heden, at de kan slaae Rødder. Efter 2 a 3 Aar flyttes disse ved Aflæggere opkomne Viinranker til Muren og sættes i det Hul, der er gravet for dem. Hullet er 6 Qvarteer dybt og 6 Qvarteer i Firkant. Graven fyldes med gammelt Møg og fiin Havejord. Paa Muren er hæftet Lægter, hvortil Rankerne bindes. Efter Høst gjøres, hvor det skulle behøves, en Grav langs henad Muren, 1/2 Alen eller noget mere dyb, og i den nedbøjes Rankerne; de bedækkes med Jord og over samme Halm. Vaaren derpaa optages disse Viinranker, skjæres og bindes til Muren. Vil Druerne for tidlig Nattefrosts Skyld ei komme til Modenhed, tages Vinduer fra Mistbænke, disse benyttes til en liden Bygning, som opreises til Beskyttelse mod Nattefrosten. Paa det at Druerne kunne blive modne, afplukkes endeel af Bladene i August, og de unyttige Qviste afskjæres. Da efter Climaets Beskaffenhed Viinculturen i det Store finder Vanskelighed, synes mig at af Stikkelsbær kunde laves en passende god Drik, en bekjendt Frugtviin i England. Man vælger den røde Sort, som har en vis Viinsmag, eller anden saftriig Sort. Man dyrker den i god stærkt gjødet Havejord og lader Busken have sin Frihed at udbrede sig. Paa en Skjæppe Land kan avles 10 a 12 Tdr. Bær naar disse trædes i et Trug med Taphul, og Saften tylles paa Fade for at gjære, saaledes som ovenfor er talt om Vinen, vilde det baade til Huusbrug som og til Salg kunne betale sig De udpræssede Bær kunde benyttes til Eddike. Rips forlanger Sukker for at dæmpe dens Suurhed, hvorved den bliver kostbar. Viinstokkens Dyrkning i Danmark. Vi tør troe, at Sagen kan have Interesse for den største Deel af dette Blads Læsere, og at det nylig udkomne Skrift: Om Viinstokkens Dyrkning saavel i Drivekasser som i fri Luft i Danmark, ved Slotsgartner Lindegaard. (Kjøbenhavn 1826, 67 Sider 8vo, med et Kobber, koster 5 Mk.) vil bidrage til Udbredelsen af Dyrkningen. Anførte Skrift, som er gjennemseet af den botaniske Gartner Holbøll, udmærker sig meget til sin Fordeel, da i Korthed tydeligen er fremstillet en paa Erfaring grundet Dyrkning. Her gives Beskrivelse af 8 Sorter hvide og 8 blaa. Af hvide Druer anbefales fortrinligen den tidlig hvide van der Lahn (fr. chasselas) for vort Klima, saavel til Drivning, som ved fri Mure og Plankeværke. Det er en meget velsmagende fød Drue, som modnes i fri Luft i Begyndelsen af October, og kan gjemmes langt ud paa Vinteren. Af blaa anbefales især den Frankendaler, den bliver fuldkommen moden i enhver Sommer ved Drivning i Viinkasser og i Viinbakker. J varme Sommere, saasom i Aarene 1798, 1807, 1808, 1811, 1819, 1822 og 1823 bliver den og fuldkommen moden ved Murene i det Frie. J Aaret 1822. frembragte en Viinstok af den Art i Rosenborg, Have 410 Klaser, hvoraf een Klase vejede 2 1/4 Pd., og denne Stok dækker en Flade af 672 Fod, og naaer til begge Ender af en Kasse, som er 84 Fod lang og 8 Fod høi. Viinstokken formeres ved Aflægning, Stik linge og ved enkelte Øine. Aflægning er hos os den meest brugelige, som foretages i Marts, naar man beskjærer Viinstokken. Der vælges een eller flere af de nederste Ranker og sidste Aars Skud; de dreies eller vrides paa de to nederste Leed mod det toaarige Træ, hvorfra de udspringe, for desto hastigere at dannes til Rødder, som derved fremlokkes, og lægges derefter 5 til 6 Tommer dybt i Jorden, fasthæftes med en Krog, hvorefter Jorden tilfyldes og fasttrædes. Enden af Aflæggerne, som skal danne den nye Plante, afstudses paa tvende Øjne over Jorden og bindes lige op til en Stok Den anden Formeringsmaade skeer ved Stiklinge. Det skeer ligeledes tidligt om Foraaret ved første Viinbeskjæring, hvortil de bedste og modneste Ranker vælges. Af den nederste Ende af Ranken skjæres Stiklingen, trende Øine lang; den Ende, som kommer i Jorden, skjæres midtover, saaledes at en Trediedeel af Øjet bortskjæres. I en Potte paa 6 Tommers Diameter, fyldt med Mistbeedjord, kan sættes trende Stiklinge, hvilke sættes saa dybt, at det øverste Øie kun bliver tilsyne, hvorefter Potten belægges med et tyndt Lag Moos, og derefter indsættes i en varm anlagt Færsken, eller Viin kasse i den varme Bark, hvor de hastig vil begynde at fremskyde. Hvor saadan Leilighed ikke haves, der kan et, med ringe Varme anlagt Misthed, gjøre samme Tjeneste, endog med større Fordeel. Naar et enkelt Vindue dertil bliver bestemt, kunde i Mistbedet stikkes 50 Stiklinge, og de ville deri voxe naturligere og stærkere end i Potter. Luftgivningen kunde da blive mer hensigtsmæssig, og Vinduet efter St. Hansdag aftages, hvorved de unge Stikkere vilde vinde meget i Styrke. Efter Løvfaldet om Efteraaret kunne de opgraves og indslaaes ved en Muur, hvor de kunne dækkes. Ere Viinstiklingerne i Potter indsættes de, naar Frosten begynder, i et koldt eller tempereret Værchuus. J det paafølgende Foraar, midt eller sidst i April, kunne de unge Viinranker udtages af Potterne, indstudses paa et til to Øjne, og henplantes ved Muur eller Plankeværk. Rødderne behøve næsten ingen Studsning, naar de kun vel udbredes, og rettes fra den krumme Stilling, som de have faaet i Potterne. Den tredie Formeringsmaade foretages med enkelte Øjne, som vælges af sidste Aars Skud af de nederste Øine. Stykket hvorpaa Øjet sidder, bør være en Tomme langt, af hvilket 1/3 af den underste Bark aftages. Af saadanne Øine kunne lægges tre i een Potte, fyldt med god gammel Melonjord. Potterne dækkes derefter med et tyndt Lag Moos, indsættes i en varm Kasse, og behandles som anført er med Stiklingene. Den Blanding af Jordarter, som befindes tjenlig til Viinstokken, saavel i Kasser som i det Fri, er: 3/4 Dele harpet Muldjord, godt renset fra Ukrud og Rødder, 1/1 Kalkgruus, 1/4 Horn spaane 1/2 Østerskaller, stødte smaa. De tre sidste Ingredienser blandes først vel med hverandre, og maa omtrent udgjøre den fjerde Deel af den hele Masse; derefter blandes disse Deele med Muldjorden. Blandingen samles og tilberedes et halvt Aar for den skal bruges, og flere Gange omarbeides, at den kan gjennemtrænges af Luften og Frosten, som skjørner den og gjør den frugtbar, hvorefter den vil blive særdeles tjenlig til Viinstokke. Rabatten udgraves og bortføres til en Dybde af 3 a 3 1/2 Fod. Derefter belægges Bunden med et 6 Tommer tykt Lag af Muurbrokker, smaaslagne; de tjene som Sugerender, for at aflede Vandet om Efteraaret og Vinteren, siden opfyldes Rabatten med den omtalte Jordblanding. Viinstokke kan plantes i Kasser eller i det Fri, saavel om Foraaret, som om Efteraaret 14 Dage efter Løvfaldet. J en Kasse paa 5 Vinduer plantes en Stok i Midten af Kassen. Rødderne maa regelmæssig lægges horizontale paa Jorden, at de kunne blive fordeelte, derefter lægges 6 til 8 Tommer Jord paa dem. Den bedste Alder til Omplantning ere de to til fireaarige Planter. Viinbakken er den simpleste Indretning og forbunden med ringe Bekostning; den anvendes der, hvor Viinstokke ere ved Bygninger eller Mure. Den sammensættes af Bræder, heftede i Hjørnerne paa Pæle, drevne i Jorden, og heftede bag til paa Lister, naglede paa Muren. Rankerne indtrækkes gjennem et Hul, skaaret i Bræderne, og derefter tilstoppes med Moos. Til Vinduer kan benyttes dem fra Mistænkene Rankerne heftes paa et Espallier af smaa Stokke. En Viinbakke bestaaer i Almindelighed af 3 Vinduer til een Stok. Bakkerne anlægges midt i Marts. Man fylder Gruben i Bakken med frisk Hestegjødning, og lader den ligge 6 til 8 Dage. for at sammenbrænde. Angaaende Bakkernes Pasning med Luftning, samt Rankernes og Skuddenes Pleie bør læses i Skriftet selv. Den Umage og Bekostning Viinstokkens Dyrkning forlanger, betaler sig engang. Viinstokke yde allerede i det tredie Aar, fra den Tid de ere stukne, 10 til 14 Pund Druer, og kunne blive meget gamle, over hundrede Aar, og vedblive at bære godt. Man kan kjøbe Viinstokke i Potter, som bære Druer, hos Gartner Olsen, udenfor Østerport, for 4 Mk.