Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-12-16
J No. 48 finder man, at halv Hegn recommenderes, og de Tvivlsmaal, som kunde være derimod, søger man at hæve, forkaster aldeles al den Tildeeling, som kan giøres paa Hegn efter Hartkorn eller Høveders Paaslag, og paastaaes, at halv Hegn er den Regel, som bør lagttages allene i at tildeele Hegn. J No. 49 seer man, at disse Argumenter i No. 48 ikke har været overbevisende nok; thi derudi synes det, at man ei aldeles billiger halv Hegn, men derimod holdes det billigere, at Hegnet bliver beregnet og tildeelt efter Hartkorn. Lysthavende kan selv nøiere eftersee disse bemeldte Steder, thi vil jeg ikke oftere citere dem, men allene anføre mine at appliceres derpaa efter Behag. 1) Hvad kan være naturligere, billigere og meere lovmæssig, end at den som eier et Jordsmon eller Grundplan, og af lige Begierlighed med Naboerne ønsker det indhegnet og afskilt fra Naboernes, end at han siger: Jeg hegner selv det halve, naar alle tilstødende Naboer paa de Steder, hvor de grændser dertil, hegner tilsammen det andet halve. Ingen bør tvivle om saa klar en Sandhed; thivil jeg i de følgende kalde det en lovmæssig Tildeeling paa Hegn, som andre Ting skal læmpe sig efter, for ei at fornærme den. 2) Hvad kan være naturligere, billigere, og synes meere lovmæssig, end at alle de, som eier Jordsmon eller Grund planer, og med lige Begierlighed ønsker hver i sær at have sin Eiendom indhegnet og afskilt fra de andre, end at de saa vidt Hegn er Fordeel eller Besværlighed, jo i Fordeel og Besværlighed bør have en proportioneret Andeel efter Hartkorns eller Grundenes Størrelse, da dette ogsaa kan synes en klar Sandhed, vil jeg i det følgende kalde det den anden lovmæssige Tildeeling af af Hegn. 3) Dersom disse tvende lovmæssige Tildeelinger paa Hegn, skal kunde svare til dette Navn med Sandhed, da maa de være overeensstemmende, det er, Beregningen efter Hartkorn maa kunde tildeele det selv samme Hegn, som ellers tilfalder efter halv Hegn. Men af Mathematiqven overbevises vi, at dette skeer kun undertiden, derimod forskieller de undertiden lidet, og undertiden heel anseelig meget i Uddeeling paa Hegn. Heraf slutter nogle, at den Tildeeling er rigtig, andre at den er den retteste, og atter andre, at ingen af dem kan ret proportioneret tildeele Hegn. Men Aarsagen hertil ligger ikke i disse lovmæssige Tildeelinger, men i Grundplanernes Dannelse. 4) Da Grundplanernes Dannelse kan forvolde, at tvende lovmæssige Tildeelinger i Hegn, som sunde Fornuftslutninger kan modsige hinanden, bør samme nøiere betragtes og undersøges, hvorledes de ere eensstemmige, og hvorledes uovereensstemmende. Man begriber da lettelig, at en Grundplan, som er lang og smal, eller med en eller fleere skarpe Hukker maa behøve meere Hegn, end en anden af samme Størrelse, som er dannet i Form af en Cirkel; saadan betydelig Forskiel burde allevegne hielpes, saa vidt det er mueligt, og derfor burde alle Grundplaner regleres til at kunde nævnes af et eller fleere Slags Dannelser, som man dertil kunde udvælge, og holde for de beqvemmeste. 5) Af disse beqvemmeste Grundplaner vil jeg til nøiere Eftertanke foreslaae Trehukkige, nemlig: Rethukkige, Ligebenede, Ligesidede, Firesidede, nemlig: Paralelogrammer og Qvadrater; Polygoner, de Femsidede og Sexsidede; thi udelukkes og kasseres gandske alle saadanne Dannelser, som udkræver overmaade stor Hegn i Proportion til Jndholden. Ligeledes bliver udelukket og kasseret alle irregulaire Dannelser, item alle de Ligebenede, Trehukkige, der er mindre end en Rethukkig, ligeledes alle Parallelogrammer, som ere mindre end en ligesiddet Trehuk, saavelsom alle Polygoner, der have fleere end sex regulaire Sider. 6) Dersom nu alle værende Grundplaner kan anslaaes og henregnes til en af disse Dannelser, saa siger ieg: en sex siddet Polygon udkræver mindre Hegn end en femsidet, en femsidet Polygen mindre Hegn end en Qvadrat, en Qvadrat mindre Hegn end et Parallelogramma, et af bemeldte Parallelogrammer mindre Hegn end en ligesiddet Triangel, en ligesiddet Triangel mindre Hegn end en Ligebenet, og en af bemeldte Ligebenede mindre Hegn end en Rethukkig, saafremt alle disse Dannelser ere af lige Jndhold. Men i alle Slags eensdannede Grundplaner udkræver en mindre Grundplan meere Hegn, i Proportion til Jndholden, end en større af samme Dannelse. 7) Formedelst saadan Forskiel i Grundplanerne sees, at Hegnet kan være meget forskielligt i Forhold til sin Indhold. Man overbevises af Mathemmatiquen, at Grund Planer kan placeres baade saaledes, at vores bemeldte lovmæssige Tildeelinger af Hegn kan være eensstemmige og uovereensstemmende. Af de, som ere eensstemmige, anføres først de, som ere lige store og lige dannede, nemlig: Lige store og regulaire sexsiddede Polygoner kan afdele et Land, uden at levne Mellemrum, og da er halv Hegn og Beregning efter Hartkorn et og det samme; lige store Qvadrater, ligesaa, lige store Parallelogrammer, lige store og lige dannede Triangler ligesaa, følgelig: 8) Dersom alle Grundplaner ere lige store og lige dannede, kan Hegn beregnes efter Hartkorn, som skal udgjøre det samme som halv Hegn. Ligeledes, dersom alle Grund planer ere ulige store og ulige dannede, dog bestemte og reguleret i Dannelsen, og behørig placeret, skal Beregningen efter Hartkorn ogsaa kunde udgjøre det samme som halv Hegn. Derimod. 9) Dersom alle Grundplaner ere lige store, men ulige dannede, kan Hegnet hverken beregnes efter Hartkorn, eller accurat proportioneres ved halv Hegn. Ere derfor vores lovmæssige Tildeelinger modstridige, bør de casseres. Ligeledes, dersom alle Grundplaner ere lige dannede, men ulige store, er det ei heller vel mueligt at proportionere Hegn efter Hartkorn, eller ved halv Hegn, undtagen det indvendige Hegn indsluttes derudi med, og alle Marker over et heelt Land skal være lige store, som og kan have sin Uleilighed; men dette sidste setter Størrelser i Proportion. 10) Herfra maa Tankerne meere nærme sig til det practiske, og da befindes det, at en Grundplan ikke allevegne udkræver at blive omringet med Hegn. Salte og ferske Søer, Moser og deslige, spare ofte en stor Deel paa Hegn. Herforuden falder det ofte meget besværligere at hegne paa nogle Steder, end paa andre. Vil man alligevel beregne Hegnet efter Hartkorn, vil der indtræffe underlige Jrregulariteter, at nogle komme til, foruden deres eget, at hegne paa Fremmedes Marker; dersom Arbeidet nu tillige falder meere besværligt end almindelig, vil det vist forekomme Vedkommende ubilligt, og Proportionen kan derudi neppe nøiagtig nok vorde lagttaget; og Spørgsmaal, naar det nu var bleven gandske accurat, om alting da var vel gjort, saa længe Grundplanernes naturlige Bonite er forskiellig. Alle disse indløbende Omstændigheder, som giøre Anfald og Hindringer for den sidste lovmæssige Tildeeling paa Hegn, hindre aldeles mtet den første. Halv Hegn vil kunde deele baade det lette og besværlige nogenledes lige, og Vedkommende ville selv indsee billigheden. 11) Heraf sees at halv Hegn bør præfereres for Beregning efter Hartkorn; alligevel vil det besværlig blive mueligt, at halv Hegn kan udskifte Hegns Tildeeling ret i Proportion. Men det synes, som Naturen selv billiger, slig Jrring, naar den lader en stor Grundplan indhegne med meget mindre Hegn efter Proportion, end en liden af samme Dannelse. Man bør altsaa ingen Steds i Udskiftning af Hegn forsage, men langt hellere paa det nølagtigste lagt tage halv Hegn allevegne. 12) Omendskiøndt efter denne Setning al Mislighed, paa Hegns Tildeeling bør falde gandske allene paa Beregningen efter Hartkorn, og halv Hegn stedse bør vedblive uforandret, har alligevel Beregningen efter Hartkorn sin særdeles Nytte, og derfor ikke kan forkastes; thi just ved at lempe Grundplanerne, saa vidt mueligt derefter, bortfalder alle de Ubilligheder, som kan synes at indsnige sig med i halv Hegn. 13) Ved at lempe Grundplanerne, som oven er meldt, er det en klar Sag, at de Grundplaner, som udkræver mest Hegn, ere best berettiget at placeres saadanne Steder, hvor Naturen selv hegner, eller hvor Hegn falder mindst besværlig. Ligeledes hielpes de mindste Grundplaner noget ved at faae Form af Polygoner, naar de større faae saadanne Dannelser, som udkræve meere Hegn. Ja man er i Stand, til at give de større Proportioner Hegn efter de smaa, ved at give dem Parallelogrammer paa Udsiderne, men saa stor Accuratesse er vel ufornøden og unyttig; men dersom det skeedte, var halv Hegn vel deelt og accurat proportioneret. Skeer det ikke til Fuldkommenhed, men dog nogenledes, forekommes den ringe Disproportion, som da vil følge med halv Hegn; ikke bedre, end naar et nyt og et gammelt Huus tilhøre tvende Eiere, at hver da reparerer sit eget, og ikke i Proportion efter Jndkiøbssummen. 14) Af dette anførte sees at det er mueligt, at begge lovmæssige Uskiftninger paa Hegn kan være rigtige, muelige, og begge overeensstemmende. At den sidste, formedelst andre tilstødende Ting, maa modtage al Misligheden, hvor sligt indtræffer, og den første allevegne bor blive uforandret; ja man seer, at jo meere man stræber at følge den sidste, jo accuratere bliver den første. At det heele summariske Jndhold er, at halv Hegn bør paa det nølagtigste lagttages allevegne, hvor det separerer Eiendomme, og derimod, at Beregningen efter Hartkorn bør iagttages ved at hegne i Fælledskab, saavelsom ved nye Grundplaners Anlæg. Adskilligt heraf burde vel været ledsaget med mathemmatiske Beviser; men da man bør troe, at Vedkommende selv vil kunde undersøge samme, syntes saadant at være her for vidtløftigt. Disse ere da i mueligste Korthed mine uforgribelige Tanker om Hegn, som her meddeles i den Forhaabning, at samme i beste Meening maa blive optagne.