Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-10
Portugal. Fra Lissabon haves nu de Beretninger over Engelland, om den der indtrufne Modrevolution, som Man formedelst Paketbaadenes Forsinkelse saalænge har savnet. Den 27de Maj forlod Jnfanten Don Miguel efter Aftale med hans Moder og nogle Fortroelige Palladset, og begav sig til Villafranca for der at træffe det 23de Jnfanterieregiment, der samme Morgen havde forladt Lissabon for at gaae til Beira, men havde allerede i Sacavem proclammeret Contrarevolutionen. Fra Villafranca skrev Jnfanten det bekjendte Brev til Kongen og de Souza til Sepulveda. Denne Sidste blev af Cortes udnævnt til befalingsmand over Tropperne i Lissabon. Ministeriet blev forandret ifølge en Addresse af Cortes, hvori de erklærede, Fædrenelandet at være i Fare. Azevedo blev Statssecretair for det Jndre, Fonseca Rangel Krigsminister og Guerreiva Justitsminister. Hele Milizen blev kaldt til Vaaben. Sepulveda blev mistænkt for Cortes, og General Alvilez derfor udnævnt til Commandant over Armeen i Portugal. Dog allerede om Morgenen vare igjen flere Regimenter marscheerte til Villafranca. Den 29de, der var Christi Legemsfest, fandt den sædvanlige store Procession Sted, som Kongen og nogle Medlemmer af det nye Ministerium bivaanede. Kongen vilde om Aftenen havt en Samtale med Cortes, men Urolighederne i Lissabons Gader forhindrede det. Sepulveda blev beskyldt for Forræderie, og undgik neppe Døden. Endnu samme Nat gik han med 2 Regimenter til Villafranca. Her herskede ikke mindre Anarchie. Folket fyrede paa Vicomte Jerunanha, som de antog for Sepulveda, og dræbte Hesten under ham. Bjergcastellet i Lissabon, i hvis Arrester sad 4 til 500 Forbrydere, vare forladte af Militaire. Disse Fanger og endnu 1000 Andre vilde bryde ud, men et Corps Frivillige reddede dog Hovedstaden fra denne Ulykke. Den 30te udstædte Kongen en Proclamation, hvori han siger, at hans Søn er undveget af Palladset, at han opgiver ham som Fader, men vil vide at straffe ham som Konge. Han erklærer, at han vil blive sin Eed troe, og overholde Constitutionen, som han frivillig har antaget. Hans Frihed, siger han, har aldrig været indskrænket, eller hans kongel. Anseelse foragtet. - J Palladset Bambosta, hvor Kongen residerede, stillede et Regiment sig uden for Vinduerne og raabte: "Leve den absolute Konge!" Kongen lod sig see, og spurgte, hvad Regimentet fordrede, og dette svarede med det samme Udraab. En af Prindsesserne blev modtaget med et lignende Viva, Nogle Minuter efter kjørte Kongen og de Adelige til Villafranca, hvorhen ogsaa Dronningen kom fra hendes Slot Ramalhav. Cortes vedbleve at være forsamlede i et hemmeligt Møde. Alle Handels forretninger standsede, kun faa Boder stode aabne. Toldboden, det indiske Huus, og alle offentlige Bureaux vare lukkede. Dog viste sig blandt Folket ingen Tilbøielighed til Oprør eller Plyndring. Ogsaa Marinen har erklæret sig for den absolute Konge. Den 31te udstædte Kongen atter en Proclamation, hvori han erklærede, at, da Erfaring havde viist, at den bestaaende Statsindretning trængte til en Forandring, og Folket ønskede det, ansaae han det for nødvendigt at modificere Constitutionen. Han ønskede ikke og havde aldrig ønsket en absolut Magt, han ønskede kun Fred, og hans Nations Ære og Velfærd. De skulde snart see Grundvolden til en ny Lovbog. (Dette er underskrevet af Kongen selv).