JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Skrivelse fra Strasburg den 13de Novbr. Da Republikens Armeer nu ere blevne satte paa Fredsfod, saa forlader den største Deel af de hidtil i de nordrestlige Departementer staaende Tropper, som dannede en saakaldet Kyst=Armee, hine Egne og marschere til det Jndre af Frankerig; hvor Levnetsmidlerne ere bedre Kiøb og deres Underholdning altsaa mindre kostbar. Mange Halvbrigader ere allerede i Marsch til det forrige Elsas. Vor Garnison bliver forstærket med 6 Batailloner, hvorved Peng omløbet her blive forøget. Hunlagen, Neubreisach, Colmar og Landau faae stærkere Garnisoner.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Skrivelse fra Paris den 16de Novbr. Marquis Cornwallis og Joseph Bonaparte skal nu med det første afreise herfra til Amsens. Marqvis Cornwallie havde nylig en Samtale med den første Consul og i disse Dage giver han en prægtig Dinee, hvortil Joseph Bonaparte, Ministeren Talleyrand og flere af vore Ministre, endeel udenlandske Gesandtere og mange af vore herværende Generaler ere indbudne.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
General Leciere, den første Consuls Svoger, Statsraad Benezich og hans Familie samt Generalerne Rechambean og Bondet ere ankomne til Brest for at indskibe sig til St. Domingo. Man har sendt et Artillerie=Train til Amiens og Fredagesandterne blive modtagne sammesteds under Kanonernes Torden. Præsecten i Bryssel fik 60,000 Livres af Regieringen til Foranstaltninger ved Fredsfesten.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
De 25 Kanoneerbaade, som løb ud fra Boulogne og Calais den 4de d. M. for at seile til Dunkirchen haver havt en meget stormende og ulykkelig Fart. Kun 8 af dem ere komne ubeskadigede til Dunkirchen. 5 savner man gandske, 9 ere blevne meget stærk beskadigede og 3 ere siunkne.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
En herværende Engelskmand tilbød Regieringen ved Freds festens Høitideligholdelse et kostbart udpyntet Fregatskib. Det blev modtaget til Brug ved Festlighederne paa Vandet hvor det udmærkede sig ved sin hurtige Seilen og Skyden.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Skrivelse fra Frankfurt den 17de Novbr. Det hedder nu paa ny, at Storhertugen af Toskan ikke skal skadesholdes i Tydskland men i Jtalien. Med dette Rygte søger mangt forbinde et andet, hvorefter i østerrigske Regimenter skulle sætte sig i Marsch fra de tydske Arvelande til det østerrigske Jtalien.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Man siger, at Kongen af Sardinien faaer de forrige paa velige Legationer Boglogna, Ferara og Romanna til Skades holdelse for Plemont, hvis vestlige Deel vil falde til Frankerig, den sydlige til Genua og den østlige til Cicalpinien. De breisganske Landstænder have i Fortning med 2 Ka Elsas komne franske Deputerte besluttet, at en ny Rhinbroe skal om kort Tid bygges paa fælleds Bekostning imellem Alt- og Neudreisach.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Blandede Efterretninger. Engelland. Et Aftenblad leverer, efter en fra Paris tilbagekommen engelsk Gentlemans Skildring, følgende Efterretninger og den første Consul: Bonaparte staaer tidlig op og gaaer strax til sine Forretninger, hvormed han tilbringer næsten hele Morgenen. Alle Sager af Vigtighed blive næsten gandske udarbeidede af ham selv. De to Mænd Talleyrand og Fouche, paa hvem han synes at sætte Liid, raadfører han sig med uden at de synes at have Indflydelse paa ham. Begge skal ikke være i god Forstaaelse med hinanden. Fouche, en forhen stræng Jacobiner, er en duelig og rask Minister, som har bragt Statspolitiet til en større Grad af Fuldkommenhed end det var for Revolutionen. Da han kiender Jacobinerne nøie, skal han have været den første Consul meget nyttig, især ved at tilintetgiøre deres Anslag Ligesaa er Talleyrand, som forhenværende Adelsmand og Pralatden Kanal, hvorved den første Consul har nærmet sig duelige og tienlige Personer af begge disse Classer. Af Generalerne skal Lannes, som har deelt alle Farer med ham, paa en vi Maade være hans Yndling. Bonaparte viser sig saa sielden som mueligt offentlig, taler da med dem, som ere omkring ham, dog kort og meget alvorligt, synes at være nedsiunken i dybe Tanker og hans hele Opførsel fremvikker mere Ærefrygt end Kierlighed. Enhver, som arbeider med ham, beundret hans hurtige Tænke= og Dømmekraft. Hans Livlæge Corvisard har ofte gjort ham den For stilling, at hans vedholdende Hang til Forretninger nedbryder hans Sundhed, men forgieves. Ved sine Maaltider bruger han saa kort Tid som mueligt. Han sidder blot en halv Time ved Middagstaffelet, som, efter hans egne Ord, endog er mere end en Soldat bør vænne sig til. Pariserne sige derfor ogsaa, naar de spise lidet eller intet til Middag: "Jeg har spiist til Middags paa den første Consuls Maade."
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Frankerig. Præfecten i Gironde Departementet har anordnet, at en fattig Pige skal i hvert District omkring Bordeaux paa Fredsfesten gives et Udstyr, for at kunne ægte en Fædrelands Forsvarer.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Forholdsregelen angaaende en almindelig Udstrygelse af Emigrantlisten, som man ved Fredsfesten havde gjort sig saa meget Haab om er efter heftige Debatter bleven forkastet i Statsraadet. Jngen kan blive udstrøgen uden efter Politie ministerens Jndberetning.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Det fuldstændige Jndhold af det imellem den første Consul og Paven sluttede Concordat vil nu snart blive bekiendt, da samme med det første skal forelægges det lovgivende Korps. Brigadegeneralen Ferrand, som ledsagede Marqvis Cornmallis fra Calais til Boulogne, fik af samme et Par meget kostbare Pistoler til Foræring.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Hertugen af Cholseul er tilligemed 43 Passagerer ankommen fra Engelland til Calais paa et dansk Skib. Den lærde tydske Orientalist, Doctor Hager, som ved sit Ophold i London har udgivet endeel Værker, der med bifald ere blevne modtagne, er af den franske Regiering bleven kaldt til Paris for sammesteds paa Regieringens Bekostning at bringe sin store chinesiske Ortbog for Lyset. Han faaer Gage som orientalsk Professor ved Nationalbibliotheket og 1000 Livres til Reisepenge.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Om Aftenen den 10de November havde man en ligesaa tyk Taage som for fire Aar siden. Lygterne paa Gaderne vare ikke i Stand til at lyse igiennem; imidlertid er dog ingen Mennesker kommen til Skade.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Jtalien. General Sahugare i Genua har med megen Høitidelighed overrakt 6 fra den første Consal ham tilsendte Æresgeværer til de Soldater, som disse Hæderstegn ere bestemte for.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Østerrig. Den berømte Dandserinde Delcara er bleven taget i Tieneste ved det wienske Hoftheater med en aarlig Gaae af 3000 Dukater.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Rusland. Kronningsmedaillen viser paa den ene Side Keiserens Brystbillede i antil Costum med Navne=Omskrivt. Bagsiden forestiller en Støtte, hvorpaa ligger en Krone, hvorom en Seddel med Paaskrivt: Loven, flynger sig; Om skrivten er: Underpant paa almindelig Velfærd. Medaillen er præget i Guld til 10, 20 og 40 Dukater.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Blandt de mange russiske Digte til Kronningen udmærket sig især den berømte Skribents Karamsins saavel i Henseende til Dictionen som ædel Frimodighed. Keiseren har hædret ham med en Ring af 2000 Rublers Værdie.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Til Kronningsfestens Høitidelighed har det lieslandske Ridderskab befriet alle Gieldsfanger i Riga ved at betale for dem og desuden skienket enhver en Sum til deres videre Fremkomst Magistraten i Riga har paa Kronningsdagen beværtet alle derværende Fattige og tillige uddeelt Understøttelser iblandt dem.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Fyrstendømmet Georgien eller Grusinien er nu for stedse bleven forenet med Rusland som en Provinds. Under Catharina den 2dens Regiering gav dette Land sig under Russisk Beskyttelse og kort for Keiser Paul den 1stes Død underkastede det sig frivillig det russiske Scepter. Landet bliver deelt i 5 Kredse.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Ved en stærk Storm den 4de November steeg Nevafloden, 1 Fod over sin sædvanlige Høide, alle lave Dele af St. Petersburg bleve satte under Vand og endeel Smaaskibe forliste.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Batavisk Republik. Man gjør her den bemærkning. at den engelske Flaades Seilads giennem det store Belt, som har fundet Sted i Aar, ikke er noget Nyt. Allerede 1659 seilede den hollandske Eskadre under Admiral Opdam og 167. en svensk Eskadre igiennem det store Belt; fra dansk Side var det ogsaa i Aaret 1785, da Rosencranz var Minister for den danske Marine, paa ny bleven undersøgt og beviist, at denne Giennemsart var muelig for Skibe paa 74 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Skrivelse fra Hiøring den 18de November. J denne Egn og paa Skagen er i Stormen den 3die November d. A. strandet 3 svenske Skibe, som kom fra Spanien med Salt og Frugter, bestemte til Stockholm og Gothenborg; ligeledes et mindre svensk Skib fra Gisleladet med Planker og Jern, bestemte til London; 24 til 25 Mennesker ere derved komne af Dage; de trende Skibe ere sønderslagne af Søen; den ene Ladning er aldeles forliist og det meste af de 2 andre Et lidet Fartøi fra Skagen er forliist i den aabne Søe, og er Skib fra Sønderborg er sønderslaaet ved Fladstrand, hvori ved 6 Mennesker druknede. Jngen i denne Egn minder Mage til denne ødelæggende Storm; den har desværre ogsaa sprykket mangfoldige Træer i de faa og smaa Skove vi endnu ele.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Helsingøer den 27de November. Fra den 23de til i Dag ere 65 Skibe, expederede i Sundet. Capitain Engel fra Stettin er strandet ved Skagen; Mandskabet er ankommet hertil. Den 24de blev Capitain Knudsens Skib uden Master og Roer bogseret giennem Sundet til Kiøbenhavn. Den 35de ligeledes Capitain Schilperoth fra Hamborg til Kiøbenhavn med Tømmer ; har drev her fra Rheden i Stormen den 21de og kom paa Grund ved Hittor, hvor den forliiste Roer og Master.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Kiøbenhavn den 27de November. Det asiatiske Compagnies Skib Kiøbenhavn kaldet, som føres af Capitain S. W. Ørgaard, er i Dag lagt ud paa Rheden. Det er destineret til Ostindien med en Ladning Cargaison og Provisioner. Skibet Johanne, som føres af Capitain Fink, til Vestindien med Cargaison og Provisioner, Fra den 24de til den 27de Novbr. er indkommen Capitain Callesen fra Mallaga med Frugter og Stykgods; Capitain Petersen fra Messina med Stykgods; Capitain Lange fra Trapana med Salt; Capitainerne Jensen og Steckling fra Leverpol med Salt. Til Landkiending og Sikkerhed for de Søefarende, som bestille de vestlige holsteenske Kyster, eller som tilfældig formedelst haart Veir eller paa anden Maade forfalde Norden sor Helgoland ind imod samme, er der opreist en Varde eller Søemærke paa den 3/4 Miil Sønden for Øen Amrum og Vesten for Pillworm beliggende Sandbanke, hvilken med almindelig Flod er omtrent 5 Fod over Vandet. Vardens Holde er to Fod, man seer samme meget kiendelig paa en Afstand af 3 Mile, tildeels og længere efter Omstændighederne, naar man i Begyndelsen bliver den vaer, synes den at være en Jagt der seiler med Topseil, men saasnart man nærmer noget eller seer den igiennem en Kikkert, vil man let klende den. Dette Søemærke ligger efter Kompasset fra 21, Norvestrings Misviisning i N. O. t. O. 1/8 D., 6 1/4 Miil fra Fyrtaarnet paa Helgoland og er til Advarsel for de der værende Sandbanker og Grunde; saasnart man kan see der tydelig fra Dækket bo man i Almindelighed ikke komme det nærmere, det er at sige, naar man er omtrent paa 2 Mile derfra; thi da har man ikke mere end 6 til 5 Favnes Dybde. Mærket tiener desuden som en Hovedanviisning for at kunne anduve de forskjellige Jndløb paa Kysten sammesteds.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Den angaaende Viccinationen allernaadigst anordnede Commission har, i Følge af den kongelige befaling om at samle de her i Landet ved Vaccinationen opnaaede Erfaringer, ved Bekiendtgiørelse af 21de i forrige Maaned i Kiøbenhavns Adresse=Comptoirs Efterretninger Nr. 357. 360 og 363, samt i disse Tidendes No. 85, 87 og 90 anmodet de Herrer practiserende Læger og at meddele den deres Forsøg og Erfaringer denne vigtige Sag vedkommende; men da hidtil ikkun faa Beretninger ere indkomne, finder Commissioner sig nødt til her for Staden at igientage denne Anmodning siden den vedvarende og dræbende Epidemie af Børnekoppe, giør det nødvendigt for Commissionen inden 8 Dage at indsende til det kongelige danske Cancellie dens foreløbige Jndberetning og Forslage til at formindske eller standse denne saavel for Staten som for enhver Menneskeven faa følelige Øde læggelse af Børnekopper. Commissionens egne Forsøg udgiøre allerede næsten 300; og da Vaccinationens Værd allene berver paa mange og nøiagtige Erfaringer, saa vil et hvert Tillæg dertil bidrage til at give denne vigtige Sag den Vished, den Fremgang og den Nytte, som man har saa megen Grund til at ønske og haabe.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Kiøbenhavn, i den angaaende Vaccinationen allernaadige anordnede Commission, den 24 November 1801. Aaskow. Guldbrand. Callisen. Winsløw. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Befordringer og Afgang. Under det tydske Cancellie: Den 20de Novbr. er Pastor Haberkorn til Grossenase i Naade entlediget fra sit hidtil havte Embede, og Candidaten i Theologien Friderich, Schack Adolph Glasemeier igien beskikket til Præst samme steds.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Gegeden Wien den zosten Monathstag October imeintausendach hundertersten Jahre. Erzherzog Carl, Per Sacram Cæs. Regiam Feldmarschast. Apostolicam Majestatem. Die, & Anno, at supra. Johan Baptist von Lang.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Da de endnu levende Jnteressent re i den Civile og adskillige Stænders Enke=Casse have veedtaget et af Cassens Bogholder Assessor Feuthen forfatter Udkast til en Forandring af denne Stiftelse, i Følge hvilket samme med Tiden skulde blive til Understøttelse for nødlidende Enker og fattige forældre eller faderløse Børn, som ere Paarørende af Cassens Jnteressentere; har Directionen, i Overeensstemmelse med den 13de Post i bemeldte Udkast, og det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 22de August dette Aar, berammet en Generalforsamling til den 21de December, om Eftermiddagen Kl. 4 Slet. Forsamlingen holdes paa Enke=Cassens Contoir No. 96 i Badstuestrædet, og til at bivaane samme indbydes samtlige Paarørende af Cassens afdøde og endnu levende Jnteressentere, som opholde sig her i Staden. Udkastet til Cassens Forandring, med vedfølet Fortegnelse over alle dem, som ere eller have været lodtagne i samme er at erholde hos samtlige Stifts Øvrigheder i begge Riger og Fyrstendommene, samt paa Enke=Cassens Contoir her i Staden, hvor ovenmeldte til Møde berettigede vill behage forinden Forsamlingen at anmelde og legitimere sig Kiøbenhavn den 27de October 1801. Berner. Hansen Schønheder.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Gevinsterne, som ere faldne i 48de Classe=Lotteries 5te Classes=Trækning deres Udbetaling, begynder her i Staden, førstkommende Torsdag den 1 December 1801 hos vedkommende Collecteurer, ligesom og at nye Lodsedler til det 49de Classe=Lotterie kan bekommes hos alle Collecteurer, saavel her i Staden som i Provindserne. Kiøbenhavn den 23de November 1801. Bie, Kongl. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Til Efterretning for de Hr. Jnteressentere i den nye under Kongel. Garantie oprettede Tontine eller Livrente=Societet, meldes herved: at Jndskuddene til denne Tontinemodtages i førstkommende 11 Decbr. Termin, og kan de af Jnteressenterne, som ere Jndvaanere i Danmark og Norge, i Følge den allerede bekiendtgjorte Kongel. allernaadigste Resolution erlægge samme i dansk Courant i den herværende Courant=Banke, saaledes: at 130 Rdlr. d. C. betales for en Portion eller 100 Rdlr. Specles; hvorimod de Jnteressen, tere, som enten boe i Hertugdommene eller ere uden for Kongens Stater, betale deres Jndskudde i Species paa Altonaer Banke=Contoir. Tontinen sluttes ultimo Decbr. d. A.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Skulde nogen Jnteressent ønske Udsættelse med det anmeldes Indskuds Betaling, da kan dette ogsaa skee, naar der af Indskuddet strax erlægges 1/4 Part og der i Henseende til de øvrige 1/2 Parter forholdes efter Forskrivten i Planens 10 s.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
De Jnteressenter, som allerede til 11 Decbr. forrige eller 11 Junii dette Aar have betalt deres Jndskud, erholde til 10 Decbr. førstkommende deres Renter af den Kongel Kasse. J øvrigt meldes til Efterretning for dem, der endnu maatte være findede at indtræde i denne Tontine, hvor Forældre, kunde sikkre samtlige deres Børn, saalænge en af dem lever, en vis Sum aarlig, uden at de selv i deres Levetid, om endog alle deres Børn ere døde, tabe Renterne af den indskudte Kapital, at samme Tøntine bestaaer af 6000 Portioner, hver Portion til 100 Rdlr. Species, inddeelt i 5 Klasser, saaledes: 1ste Klasse, under 15 Aar, nyder strax paa 12 eller flere Personers Liv som afseciere sig med hinanden 4 1/2 Procent. og den Længstlevende nyder aarlig . Sp. Rd. 14400. 2den Klasse, fra 15 til 30 Aar, nyder strax 5 p. C. og den, Længstlevende nyder aarlig . . . Sp. Rd. 9000 3die Klasse, fra 30 til 45 Aar, nyder strax 5 1/2 v. C. og den Længstlevende nyder aarlig . . . Sp Rd. 2750 4de Klasse, fra 45 til 60 Aar, nyder strax 6 p. C. og den Længstlevende nyder aarlig . . . Sp. Rd. 1800. 5te Klaffe, fra 60 Aar og derover, nyder strax 7 v. C. og den Længstlevende nyder aarlig . . . Sp. Rd. 1400 Planen (hvilken er indført i den Berlingske Avis No. 77 under 26de Septbr. a. p.) er at bekomme hos Hr. Agent Gyldendal, hos det Hr. Bohhandlere paa Børsen og hos de samtlige Her. Postmestere i Provindserne, samt hos mig Badstuestrædet Nr. 76. Ligeledes imodtages til næstkommende 11 Decbr. Anmeldelser til den under Hs. Kongelige Majestæts Garantie oprettede almindelige Forsørgelses=Anstalt. Udi dette Jnstitut kan, foruden de forskjellige Slags Livrenter, tillige forsikkres Pensioner for enhver uden Hen figt til Alder eller Kiøn. Kiøbenhavn den 23de October Stephansen.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Ved Tallotteriets 701 Trækning i Altona udkom: No. 38. 42. 54. 18. 67.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Vexelcours, den 7de November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 47 s. pr. Livr Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 5 - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 129. avista . . 129 3/4 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 139. avista . = 142
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Som en Rettelse anføres, at Discontoen i Speciesbanken, den 24de Novbr. var 6 pro Cento isteden for anførte 5 1/2 P. C. Trykfeil. J den franske Text af Avertissementet angaaende General Montalemberts Værk om Fortificationen skal staae, Linie 23. composse de 72 vies & ornse de 72 portrait. Ved Frederich Hettings Minde. Ei Klager, Suk og Taarer, som fra Broderlæben lyde, Formaae Din dybe Fred at gjennembryde; Dit Liv var Dye, og Stræbsomhed og ædel var Din hele Men ach! - Du i Din Ungdoms beste Dage Vandel, Saa uheldig ende skulde Dine Dage. Dit første Levebrød til Norges Land Dig krævede, Men o. - Du neppe en liden Miil udkom, Du alt de gramme Bølger blev til Rov. I Dig og mistede en oprigtig, god og kierlig Broder. O mit Tab er stort! - men flere føler det, Min Moder, mine Brødre, Familie og Venner! Enhver, som kiendte ham oprigtig, tager Deel i vores store Vore Taarer frit skal rinde ved Dit Minde, Sorg. Du nu blandt de Udvalgtes Tal bestandig nyder Glæde, Kun ene denne Tanke lindre kan vor Sorg, Til vi i Evigheden samles til bestandig Fryd og Glæde. C. Hetting.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Capitain og constitueret Veisester, Krones Minde. O Död! rædsom var din Komme !!! da du bers vede Fædrenelandet en blomstrende Yndling, Staten en haab fuld Tiener, Sandhed og Retskaffenhed er stille Tilbeder, Slægt og Venner de frydeligste Udsigter. Hvi traf du ulæggelige Braad saa tidlig den Gode Var det Forsynets Vink, for at haste med Dydens Belönning. - Ol vi beundre da med kold Gysen den ne tunge Beslutning. Lad det da være mig der kun nöd, ol alt for kort, en froe Deeltagelse i Din landlige Fryd, hvorfra Godheds Billede blev min Siel indpræntet - og Din Slægt og Venner til Trøst og Beroligelse : at vor Krongs blide Aand er gaaet en stakket Tid for os derhen, hvor ædel Daads Selvbevisthed lönnes med Tilfredshed - de Saliges Roe. Avaris.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
en 22de denne Maaned døde vores kiere Svoger Studiosus juris Sivert C. Tønder, en Alder af 36 Aar. hvilket for øvrige Venner herved bekiendtgiøres. Ole Schou. J. A. Løve.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
vidstafvigte Løverdag den 14de November behagede det ud at bortkalde min elskede Mand Hans Pertau. Sogn præst for Ølgod og Strelluf Menigheder, efter 2de Aars Sygdom og vedvarende Lidelser. Hans Alder var noget over 67 Aar, og i 35 Aar har jeg deelt Livets Glæder og Sorger med ham. Dette bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, og forvisset om deres Deeltagelse min Skjæbne, frabeder jeg mig al skrivtlig Condolence. Ølgod Præstegaard den 17de Novbr. 1801. Karen Pertau, født Haabr.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Efter nogen Tids Sygeleie behagede det Forsynet her paa Gaarden i Dag at bortkalde til et bedre Liv Frue Consistorialraadinde Holst, fød Falkenskjold, i hendes Alders 6. Aar. Dette undlader man ikke efter nu brugelig Maade herved at bekiendtgiøre den salige Afdødes respective Slægt og Venner. Constantinsborg den 18de Novbr. 1801. Fædder Charisius.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Et vor kiære Moder Boel Catharine Blehr, efter 14 Dages i Sygeleie, den 16de dennes i sit Alders 59 Aar, om skiftede Tiden med Evigheden, bliver herved sørgeligst indberettet Paarørende og Venner, under Forsikkring af enhver Deeltagelse uden Condolences Bevidnelse. Kullested den 18de Novbr. 1801. Paa mine Sødskendes og egne Vegne Bent Blehr. Sr. Pouligke Anviisning, især for Landmanden til en fornuftig Sundhedspleie; En Huusbog for Folk som ophalde sig paa Landet, især i Egne hvor der ingen Læge er i Nærheden. Bogen er trykt i stor Format og koster 9 Mk. paa Trykp., indbunden 24 s. mere; men til enhver, der imod contant Betaling kiøber 10 Exempl., overlades Exeml. for 3 Mk. og det ellevte givet i Kiøbet. Om Bogens Nytte og Brugbarhed, vil jeg anføre Konstdommerens Udsagt, vat der uden Modsigelse er ren af de bedste, fuldstændigste, medicinske Almuebøger, som oth dtil have, i hvilken fortrinligen før ges for, at hiebringe Landmanden rigtige Begreber om Sundhed og Sygdom, og at opgive ham Reglerne, hvorledes man forekommer Spadomme, kiender dem og hvad man ikke skal giøre ved dem, hvilket sikkert er den bedste Vel til at udbrede fornuftig mediciusk Oplysning. Begyndelsen giøres med Aarsagerne til Landboens sædvanlige Sygdomme og deres Forværrelse, saa angives de almindelige hidsige og langvarige udvortes og indvortes Sygdomme og deres simpleste Behandling; derpaa afhandles Fruentimmer=Sygdomme, Barselqvinde= og Børnesygdomme. Tilsidst følger endnu en Fortegnelse paa de simpleste Lægemidler og Maaden at tilberede dem paa S. Poulsen, Hoftoghandler Antonistrædet Nr. 324 og 325. Juthentische Geschichte des jozigen Krieges zwischen Danne Et mark und England, dessen Entstehung, Ursachen undmahrschrinichen Folgen, nedst gesammelten Anelboren, herausgegeden von C. F. Primonn ; mit einem Anbange von Gedichten und Klegsgefangen von der Frau Statsra hiurBrun, ged. Münter, dem Hern Prof. Sander, Prof. Tilly, (in Berlin), Lepitain Abrahamsen, Affessor Falsen, Mjøktus Bornemann, J. C. Brun, Phlenschlager a. C. F. W. Kreds; ist zu haben fur 48 s., geheftet 6 s. mehr, der J H. Schubothe ans der Børse No. 5.