JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Hvor Anviisning til skolemæssig Ridning kan erholdes gratis, erfares paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Paa Allinggaard kan til anstundende Sommer paa billige Vilkaar faaes Græsning til 100 Stkr. Stude. Man henvender sig behaget, til Eieren. H. L. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
At jeg er flyttet fra Vestergade til Staregadsperten givet jeg mig den Ære herved at belottgiøre for mine Velyndere og Venner som hidindteet og frem. deles vil forunde mig deres Arbeide. cheel, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
En god tosædig Kareth kan faaes tilkjøbs naar man n henvender sig til Kiøbmand Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Fra Fæstegaardssmand Knud Nielsen i Riis paa Frysenborg Grevskab, er Natten til 20de dennes, ved Jndbrud bortstiaalet: 15 Alen hvid Vadmel, 2 blaae Vadmels Trøier med Metalknapper, 1 Par Skindbuxer med Ditto, 2 Par Klædesditto, 1 sort Hat, 2 Par Støvler, 2 Kornsækker, 1 blaae dreiels Trøie, og Skiørt, 1 grønstribet Trøie og Skiørt, 1 sort Ulden damaskes Trøie og Skiørt, 4 hørgarns Serveter, 8 hvide Kramlærreds Klæder, samt endeel Fruentimmer Hovedtøi, thi anmodes de som dette Tøi maatte forekomme eller blive faldbuden til, at de behagelig ville anholde samme, og derom underrette Undertegnede for at Vahrene kunde komme den Bestiaalne tilgode, da muelig Tyven tillige derved kunde opdages. Dyrhuset, den 22de April 1815. S. Stilling. Birkedommer i Frysenborg Grevskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Auctionen over Tobaksfabriqveur Hansens Gaard, og Fabrik paa Middelgade No. 104, er berammet til førstkommende Mandagformiddag Kl. 10. Liebhaverne ville til bemeldte Tid behage at give Møde, Mandagen den 1ste Mai Eftermid. Kl. 2 lader undertegnede formedelst Forandring af Bopæl ved offentlig Auction i min iboende Gaard paa Middelgaden, bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Kakkelovne: Skade; en meget kiøn Brevreol. En stor Deel Ege= og Bøge Foustager, meest nye. Endeel Egestave, noget Tømmer, Lægter Fiæl, samt meget mere som ved Auctionen nærmer, kan tages i Diesyn. N. Hvstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Førstkommende Tirsdag og Onsdag den anden og 3die Maj om Eftermiddagen Kl. 2 bliver hos Undertegnede holdt den foranmeldte Auktion over en Deel Meubler af alleslags saasom: Borde, Stole, Sængesteder, Sengeklæder, Speile, Kanopeer, Kakkelovne, en Egerulle, en saa god som nye Postvogn en Kobber, Theekiedel til at indmure, en aflang Vaskekiedel med Brandfod, et godt Ankertoug, en Korntande, noget gammelt Linned, endeel Geværer og Sabler, en Brev reol, Skilderier og en Malkekoe m. m.m. Herpaa gives 4 Maaneders Credit. - Saa og bortsælges et Berliner Fløite=Spilleværk med 3 Valser, som spiller fortræffelig: det er indfattet i et skiønt mahoni Skab, som desforuden er indrettet til et Skriverskatol. Paa dette gives Credit til 11 Dec. d. A. F. Lichey. Bed den over afg. Farver Asmussens Gaard og Farverie førstkommende Fredag den 5 Maj afholdende, 3die og sidste Auktion, bliver tillige absolut bortsolgt: en bemeldte Stervboe tilhørende Liebod i Møllestien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Næstpaafølgende Løverdag Eftermiddag Kl. 2, bliver ligeledes bortsolgt 2de gode Stervboet tilhørende Maltetøer. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 29de April 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Formedelst Forandring af Bopæl lader undertegne nede ved offentlig Auction bortsælge paa Julianeholm, Mandagen den 8de Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet nogle Arbeidsbeste og Køer, endeel Vogntømmer og Bødkertræe af Eeg, samt noget Fyr og Eegetømmer, endeel tøre Fyr, Eege Birke= og Æsker planker og Fiel, et Steenhugger Redskab, noget Bohave af Sengeklæder med mere, foruden endeel GaardsRedskaber. I. L. Faurschou. Alstedgaard, beliggende 3 Mile fra Horsens og 2 Mile fra Veile i en frugtbar og behagelig Egn, agter jeg ved offentlig Auktion Torsdagen den 11 Mai om Formiddagen Kl. 10 at bortsælge. Gaardens samlede Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 3. Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., er med det kongl. Rentekammers Tilladelse udsat i 6 Parceller, hvo af Hovedvarcellen beholder 100 Tdr. Land geometrisk Maal. Endvidere hører til Eiendommene 2de betydelige og gode Engparceller af Stougaards fri Hovedgaardstaxt, med Hartkorn 1 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/3 1/2 Alb. Opraabet af disse Eiendomme skeer først parcelviis, dernæst samlet. Gaardens Bygninger ere indrettede til en Familie uden for Bondestanden, og ere allevevedligeholdt. Den har gode og frugtbare Jorder, der betydelig kan forbedres ved Mergel, som overalt findes paa Marken. Den nedlagte Sæd er 14 Tdr. Rug, 6 Skpr. Vinterhvede og 50 Tdr. Havre. Af By kan i dette Foraar saaes 30 Tdr. og af Boghvede 4 Tdr. Alt i merglet og godt tildannet Jord. Paa Gaardens Mark er beliggende en Skov, der har Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/5 Alb. og kan tilligemed Tørvemosen afgive overflødig Jldebrændsel. Gaarden kan tiltrædes strax, og opraabes i Rigsbankpenge Navneværdie. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme bortsælges er fra den 4de næste Maaned at erfare hos Hr. Krigsassessor Secher til Marienborg ved Horsens, og her paa Gaarden. - Naar Auktionen over disse Eiendomme, som afholdes her paa Gaarden, er tilendebragt bliver samme Dag bortsolgt Heste, Kiøer, Faar af spansk Race, Vogne, Plouge, Harver, saavelsom endeel Jndboe. - Skulde Eiendommen underhaanden blive bortsolgt, skal det betimelig blive bekiendttiort, Alstedgaard, den 27de April 1815. Langermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. ring, ved offentlig Auktion bortsolgt 29 Stkr. Rhinske Møllestene af forskjellig Nummer og Størrelse, nemlig fra 45 Tommers Bredde og 10 1/2 Tommer Tykkelse til 58 Tommers Bredde og 161/2 Tommers Tykkelse, 24 Stkr. Rhinske Qværnstene ligeledes fra 25 Tomm. Bredde og 33 Tomm. Tykkelse til 35 1/2 Tomm. Bredde og 6 1/2 Tomm. Tykkelse, efter de Conditioner, som ved Auktionen, der afholdes ved Aaen hvor Stenene ligge, skulle vorde bekiendtgjorte Horsens den 25de April 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
En stærk Postvogn anvises tilkjøbs for billig Priis fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Gaarden No. 255 paa denne Byes Rosensgaden bestaade af: 11 Fag 2 Etage til Gaden, med Port i og en 4 Fag god tør Kielder, 11 Fag 2 Etage Sidehuus. 11 Fag Baghuus 1 Etage, og 4 Fag Halvtag ; go 3 Gaardsrum, godt Pompevand, og en circa 13000 Alen stor Hauge, kan paa gode Vilkaar underhaanden faaes tilkiøbs af Skolelærer Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Natten imellem den 26de og 27de April er fra Blegdammen her ved Schaarupgaard bortstiaalet 2de Stykker fiint Dreiels Lærreder af tydsk Hør, det ene Stykke paa 28, og det andet paa 33 Al. Paa Enden af Stykkerne ere Bogstaverne N. S. satte med rødt Kride, saavelsom hver Stykkes Længde. Tillig var af Væverne sat et Mærke af Blyant for hver 5 Al. Da det ikke kan feile at Sligt maatte forekomme En eller Anden, er min venligste Begjæring til Enhver, som ifølge ovenstaaende Mærker maatte opdage disse Sager, at Undertegnede derom maatte underrettes, det udlover en passende Douceur for sammes TilvejebrinN. J. Secher. gelse. til Schaarupgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Mandagen den 8de Maj 1815 om Middagen Kl. 12, bliver paa Mos Herredstingstue i Ebeltoft hos det Licitation over Jstandsættelsen af en Broe mellem Byerne Knebel og Skiellerup i Mols Herred, paa nærmere Approbation af det Kongelige Amt i Randers og efter de Vilkaar og Overslag, som bekiendtgiøres ved Licitationen, hvortil Lysthavende indbydes. Sønder og Mold Herredsfogderie i Ebeltoft, der V. Hornmann. 20de April 1817. Beste Hollandsk rød Kløverfrør er tilkjøbs hos Jens Peder Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Gode nye Bergens Spegesild kan bekommes hos J. Simmmelkier. Rylig hien komne Hollandsk rød Klæverfrøe, faaes hos Onsdagen den 17de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver, efter Eierens Begiæ, Undertegnede for billigste Priis. Hans Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
No. 53. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 2den Maj. Tirsdagen Jtalien. Østerrigernes paa flere Steder tilkiempede Seire over Neapolitanerne har man hist og her feiret med Artilleriesalver. Neapolitanerne havde forladt Ferrara og trak sig tilbage af St. Martino og Malalbergo. De østerrigske Kavallerieposter vare trængte frem hinsides Ferrara. Ved Angrebet af et Fort ved Occhiobelle stormede Neapolitanerne syvgange, men blev hvergang slaaet tilbage med betydeligt Tab. Foruden en stor Deel Fanger mistede de henved 2000 Dræbte, hvoriblandt 3 Generaler; Selv skal Kongen som i egen Person kommanderede disse Angreb, være bleven saaret indbragt til Bologna. Elleve neapolitanske Regimenter under General Carascosa holde sig tapre; men mange af de øvrige Tropper bortkaste Vaabnene. Efterat General Bianchi havde tvunget hiin Anforer til at rømme Modena, tykkede hans egen Avantgarde derind den 11te og faae Dage efter indtraf Hertugen af Modena igien i sin Residentse. Ogsaa i det Torkanske og i Appeninerne have Østerrigerne under General Rugent tilkiempet sig Fordeele over en neapolitansk Kolonne og forfulgt den indtil Florenz's Porte. Det stal, hedder det, herske stor Misfornøielse blandt de neapolitanske Tropper; de see sig skuffede i deres Forhaabninger, især paa Folkets Medvirkning til deres Foretagende. - Man har den sikre Efterretning, at den ved Occhjobello stationerede østerrigske Feldmarskal Mohr den 13de April har erholdt en Depesche fra den engelske General Bentint med Storbrittaniens Krigserklæring mod Kongen af Neapel, som F. M. strax ved en Parlamentair lod oversende til de neapolitanske Forposter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Fra Sicilien vil med første en Landgang gaae forsig i Kalabrien. Frygten derfor paaskynder Kong Joachims tilsomme Rettrade. Ved Mantuas Porte har man arresteret en neapolitansk Officier, der var forklædt som Gartner. Den hellige Faders Pallads i Genua var bestandigen omleiret af gudsfrygtige Personer som vare begierlige efter hans Velsignelse og Fodkys. Den 6te gjorde Mylady Bentinck med mange engelske Damer og sidenefter Dronningen af Etrurien med sine Børn deres Opvartning hos Hs. Hellighed. - Kardinal Fescher afreist fra Rom til Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Frankrige. Napoleon har ladet Pariser Nationalgarden, bestaaende af 12 Legioner eller 48 Batailloner, passere Revue. 24 Batailloner vare opstillede i Tuillerigaarden og de andre 24 paa Karousselpladsen. Napoleon reed giennem alle Geledderne og holdt stille ved hver Bataillon. Da Officiererne havde dannet en Kreds omkring ham, holdt han følgende Tale til dem: Soldater af Nationalgaden. Det glæder mig at see eder. For 15 Maaneder siden forganiserede jeg eder, for at vaage over Hovedstadens Sikkerhed og Røe. I har overgaaet mine Forventninger. I har udgydt eders Blod for Parises Forsvar ; at fiendtlige Tropper rykkede inden eders Mure, deri var blot Forræderie, og det os da forfølgende Vanheld Skyld. Den kongl. Trone passe de ikke for Frankrige. Den sikrede paa ingen Maade Folkets ædleste Jnteresse. Den var eder paatvunget af Udlandet. Jeg er væbnet med Folkets og Armeens hele Styrke, for at afvaske denne Skamplet, og give Frankrige sin gamle Hædersglands tilbage. "Soldater, De 100 Kanonskud, som i Dag overalt paa vore Grændser vorde afforede, forkynde Udlandet vore borgerlige Uenigheders Ophør; jeg siger Udlandet, thi endnu kiende vi ingen Fiende. Samle de deres Tropper saa ville vi ogsaa samle vore og fremstille en Jerngrændse. Jeg vil ikke blande mig i fremmede Nationers Anliggender, men vee ogsaa de Regieringer der ville blande sig i vore. Medens vor Armee da stiller sig mod Fienden maae Nationalgarden dække Grændserne. Vel har mangehaande Ulykker nedtrykket den franske Karakteer; dog har den atter samme Ungdom og samme Kraft som for 20 Aar siden. Soldater, sværge I at opofre alt for Frankrigs Ære og Uafhængighed; at forsvare den keiserlige Trone? Vi sværge det, raabte hele Massen, og National gaarden tilbragte 2 Timer for at defilere forbi Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Prindsen af Canino (Lucian Bonaparte) er, efter som det hedder, bleven udnævnt til Indenlandsminister, Carnot til Krigsminister og Merlin von Douaytil Justitsminister. Den hidtilværende Krigsminister Prindsen af Eck mühl skal overtage en Armees Kommando; ligeledes Marskal Soult, der den 17de havde en Privatandientse hos Napoleon. General Grouchy er udnævnt til Marskal. - General Beliard skal være bestemt til en vigtig Sendelse. - Siden den 14de April beboer Napoleon Elyser=Palladset. Saavel udenfor dette som for Tuillerierne staae bestandig Kanoner med brændende Lunter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
J Paris bliver dannet en Reserve=Armee, hvorover General Lobau skal have Kommandoen. Under ham skulle Generalerne Morand og Aveenstaan, og General Nourrit kommandere Artilleriet. J Provence sammentrækkes en Armee som angives til 100000 Mand. Det 3die Observationskerps ved Meziers kommanderer Hertugen af Piacenza. Alle franske Grændsefæstninger forstærkes. J Paris arbeides Dag og Nat paa alskens Krigsvaaben; de dertil hørende Professionister som hidstrømme fra Provindserne erholde 15 Centimer Reisepenge for hver Lieue og blive militairisk indqvarterede. Den nye Constitution som paa Maipladsen skal forelægges Nationalforsamlingen, udkommer i disse Dage i Trykken. - Ogsaa de franske Kourerer som vare sendte til Spanien ere blevne tilbageviiste og deres Depescher dem fratagne - Fra Engelland, siger Journal de Paris, er indløben beroligende Efterretninger. Man tilføier, at denne Magt havde erklæret at ville være Mæglerske hvis der skulde opstaae Misforstaaelser mellem Frankrige og Fastlands magterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Over de store Tilberedelser til Forsamlingen paa Maypladsen, og Napoleons Anstalter til at jakobmisere Frankrige, som de tydske Aviser kalde det, giør et Casseler Blad meget bittre Anmærkninger. Medens Bonaparte, siger den, ikke et enig med sig selv, om han skal fremtræde med den røde Hue eller Keiserdindemet, arbeider han paa fra nye af at føde en Revolution, han giør sig til af engang at have endt; men nu vil den opsluge ham, som Saturnus sine Børnc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
- J Paris er udkommet en Karrikatur som forestiller Ney med to Hoveder. Med den ene Mund kysser han Kongens Haand, med den anden en vis Mands B. Det var den 12te April at Staden Marseille, efter Prindsen af Eslingens Opmuntring plantede den trefarvede Fane, som nu vaier overalt. - Dagen før Hertugen af Angouleme kapitulderte, den 7de nemlig, forefaldt endnu en Fægtning mellem Jnsurgenterne og de Keiserlige. General Ernouf angreb Gap, men blev slaget med et Tab af 1500 Mand; en af Jnsurgenternes Faner blev tagen, hvorpaa var den Jndskrift: "Bourbonnerne eller Døden. Til Hertugen af Angoulemes Jndskibelse høres Intet, kun siger en Pariser Skrivelse, at han er uden Fare. General Daultanne, Chef for Hertugens Generalstab, ankom den 12te til Paris, og meldte sig hos Krigsministeren, der strax lod ham arrestere. Den General som sluttede Kapitulationen med Hertugen, var nogen Tid iforveien af ham selv bleven forviist til sine Godser. Hertuginden, hans Gemalinde, er ankommet til Bilbao i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Til den ottende Militairdivisions Jndvaanere har Marskal Massena udstædt følgende Proklamation. En ligesaa lykkelig som overordentlig Begivenhed, har giengivet os den Souverain som vi selv have valgt, os, nemlig den store Napoleon. Dette maa være en Festdag for alle Franskmænd. Han har igjen besteget Tronen uden en eneste Draabe Blods Udgydelse. Han er vendt tilbage i en ham elskende Families Skiød. Franskmænd, Der gives ingen Stad i hele Riget som jo har et Minde af hans Velgierninger at opvise. Soldaterne see i ham Helten; Kunster og Videnskabet. deres Beskytter. Vi ville derfor ønske hans Livs og hans Dynasties Vedligeholdelse. Det har dog været sandt, at Borgerne i Dunkirchen havde afvæbnet Besætningen og indspærret, dem i deres Kasserner, og at det trefarvede Flag blev nedhentet af Matroserne fra Taarnene og traadt under Fødder. - Men da Borgerne ikke erholdt nogen Hielp saa trængte Napoleons Lanciers ind i Staden. saavelsom og frem mod Vinoxbiergene; den bekiendte General Vandamme stillede sig i Spidsen for dem og Roligheden blev tilendebragt. Vandamme kommandeter nu i Dunkirchen. Han kalder sig General en chef og kundgiør i sine Dagsbefalinger at endnu flere Tropper ville støde til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
J den franske Armee gives der endnu mange kongeligsindede. J Valenciennes skal der have været blodige Slagsmaal mellem Militaire som bare Ludvigs korset og endeel Napoleon hengivne Soldater. Ogsaa i Pest skal det have givet blodige Pander mellem den italienskefranske Garnison som drak Napoleons Skaal, og nogle ungarske Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Privatbreve fra Paris af 19de melde, at Bonaparte har besluttet at udgive for 1000 Millioner Papiirpenge, for at redde sig ud af sin store Forlegenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
To Polakkere ere komne fra Warschou til i Met, for at træde i Napoleons Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
De Allieredes Rustninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
J Frankfurt forventedes de allierede Fyrster den 3die Mai; al Kommunication derimellem og Frankrige var nu paa det strængeste forbuden. Førend Monarkernes Afreise fra Wien skulde en stor militair f Fest og Messe have Sted under aaben Himmel, som Monarkerne ville bivaane og her endnu engang personligen, under høitidelig Forsikring fornye og bekræfte det sluttede Forbund. - Erkehertug Carl indtraf den 18de April i Mainz til hvis Gouverneur han er udnævnt. - Lord Wellingtons Hovedqvarteer skulde forlægges til Tournay. Den gamle Helt Fyrst Blücher forventedes hvert Øieblik i Brüssel. Samme Dag som Blücher indtraf i Aachen ankom ogsaa Marskal Victor sammesteds. General Kleist von Nollendorf har sit Hovedqvarteer i Neumied. I hans Segl staaer: De Nordtydske Troppers Generatkommende. General York har erholdt Kommanden af det 5te prius. Armeekorps. - Den første russiske Kolonne indtraf den 16de April i Breslau. Dagen iforveien var den russ. General Sacken som i 1814 var Kommandant i Paris, indtruffen sammesteds. En russisk Kolonne drager giennem Bøhmen, tvende andre gjennem Sachsen. J Belgien forventede man med hver Dag Fiendtlighedernes Begyndelse og ved Overthinen Forbundstroppernes Overgang over denne Strøm. Alt er i Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Da der nyligen i det engelske Parlament blev spurgt Ministrene, om der var gjort Forslag fra den nærværende franske Regiering, og hvad man i den Henseende havde foretaget, blev Svaret: at der fra Frankrige ere gjort Meddelelser, som man derpaa havde kommuniceret de allierede Souverainer i Wien. Af hvad Art disse Meddelelser vare, kunde Ministerne nu ikke tilkiendegive; men man havde intet Svar sendt til Frankrige. J London paastod man, at 10,000 Portugisere skulde overføres til Nederlandene. Derimod havde Spanierne ved Efterretning om Begivenhederne, i Bordeaux og Toulouse igien trukken sig tilbage. Tvende til Plymouth opbragte franske Skibe ere igien blevne frigivne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Det nye Tydskland, Jnden Kongressen opløstes, bestemtes Grundvolden for den tilkommende tydske Forfatning. Det hele Forbund skal repræsenteres ved to Kamre, det første bestaaer af den tydske Keiser og Kongerne, det andet af de større og mindre tydske Fyrster og frie Stæder. Medlemmerne af dette garantere hinandens udvortes i Sikkerhed; der skal herske Religionsfrihed og uineskrænket Trykkefrihed. J enhver af Forbundstaterne i skal der være Landstænder. Forbundstaden bliver Frankfurt. Foruden Forbundsforsamlingen bliver det ogsaa indført et Forbundstribunal. Rhin-Octrojen i vedbliver. Freden mell. Engelland og Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Allerede den 2den April havde man i Petersborg Efterretning om, at den mellem Engelland og Amerika afsluttede Fredstraktat nu endeligen var bleven ratiJ ficeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Fædrelandet. Ved Kiøbenhavns Universitet er i denne Vinter holdt 2 offentlige Disputatser, nemlig af Philologen F. K. Petersen for den philosophiske Doctergrad, og af Kand. Med. Howitz, for Licentiatgraden i Medicinen. Desuden har Professor Nissen disputeret for den theologiske Embedsexammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Paa Spørgsmaalet, hvor ere de første Ko kopper blevne indpodede, findes en fuldstændig Besvarelse i Sl. Holst. Prov. Bericht, hvor det med paalidelige Vidnesbyrd gotgiøres, at en Skolelærer i Provstiet, ved Navn Plett, inokulerede i Holsteen Kokopperne, før Jenner gjorde det i Engelland, hvem Opdagelsen betaltes af det engelske Parlament med 20,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
I Kiøbenhavns N. Skilderie læses under Jndsendt et Stykke om Doctorbetaling, med Hensyn til Distriktslægerne paa Landet, hvori blandt andet forsikres, at der er fordret og givet 20 og 25 Rbdlr. for en Bondekones Forløsning, der fuldførtes i mindre end een Time. - Det kommer her atter an paa hvad Man tænker sig ved Pengene, thi i forrige Tider havde den samme Mand vel ikke betænkt sig paa at give sin Kones Redningsmand 5 Rd., der dog havde været mere end denne høitskrydende Sum er det for Øieblikket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 28de April 710. - Specier solgtes til 43 Rbmk. Commiteesedler 66 1/2 a 67 pr. 100. Oblig. 270.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Paa Christi Himmelfartsdag prædiker i Fruekirken til Høimesse. Hr. Studsgaard, Aftensang Hr. Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Jndsendt. En vis skaldet Person streifer i denne Tid omkring i Aarhuus Amt og, under forskiellige Navne, binder lettroende Folk endeel Løgne paa Ermet; snart kalder han sig Poulsen, Skolelærer i Aarhuus, snart Tin bek, kaldet til Lærer ved Realskolen i Aarhuus, snart heder han Scholer, Kirkesanger og Skolelærer i Ham Jndsendt. En vis skaldet Person streifer i denne Tid omkring i Aarhuus Amt og, under forskiellige Navne, binder lettroende Folk endeel Løgne paa Ermet; snart kalder han sig Poulsen, Skolelærer i Aarhuus, snart Tin bek, kaldet til Lærer ved Realskolen i Aarhuus, snart heder han Scholer, Kirkesanger og Skolelærer i Hammel, snart er han Huuslærer hos Een eller Anden paa Landet, snart er han Medlærer ved Seminariet i Lyngbye, snart giver han sig en høi Mine, og siger: han er beordret fra høiere Steder til at undersøge Sagen angaaende Berberisserne, o. m. m. Jndsenderen anmoder herved Politiet, at have et vaaget Øie med denne Landstryger, at hans slebne Tunge ikke skal afstedkomme Uordener i Borgersamfundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag den 3die Maj holdes Gen. Qvart Forsamling i Polyhymnias Selskabelige Section om Eftermiddagen Kl. 6 slet. Aarhuus den 29de April 1815. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Efter nogle Ugers Sygeleie behagede det Forsynet, ved en stille og rolig Død Natten mellem den 29de og 30te April at bortkalde fra Tiden til Evigheden vores elskede Fader Kammerherre Baron Jver Rosenkrantz til Rosenholm, Storkors, i sit Alders 76de Aar; hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner, C. Rosenkrantz. W. Rosenkrantz. H. Rosenkrantz. J. Rosenkrantz. M. Fæder Charissius, fød Baronesse Rosenkrantz. I. Fæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
Førstkommende Torsdag den 4de Mai begynder Gudstienesten til Høimesse Kl. 9 Form. og vedbliver saaledes heele Sommeren indtil 1ste Nove; hvilket vil herved have den Ære at bekiendtgiøre Dom og Frue sogns respective Meenigheder til behagelig Efterretning. Aarhuus d. 1ste Mai 1815. N. K Beckmann. Studsgaard. Logie og Kost foren Skolediscipel kan faaes for Bealing i et anstændid Huus. Adressekontoiret anviser Foruden de i Aarhuus Stifts-Avis under No. 47 anmeldte 154 Rbd. 3 Mk. 10 s. til Understøttelse forde Brandlidte i Weilbye, ere endvidere mig tilsendte fra Hr. Rasmus Møller, Handelsmand 10 Rbd. Christen Hal i Aasted Kroe . 10 -- En unavngiven Enke .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-02
For disse Gaver ofter jeg herved min varmeste Taksigelse paa de Brandlidtes Vegne. C. M. Aspach, Præst til Weilbye.