JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1774-05-02
J Anledning af et ulovligt Avertissement, som Krigsraad Hans Thansen Rosborg lader avertere, efter hans Jnd bildning, mig underskrevne, nu opholdende sig i Lille Nørlid, Jkast Sogn, Thørsting Wrads=Herred, til Deshoneur, og for at giøre den taabelige Concept den honette Avertissements Læsere bekiendt, meldes: At da jeg giorde Contract med ham om Høiriis=Gaard og Gods, blev med Forening afgjort, at Capitalen skulde staae uopsagt i 10 Aar, hvilket han inden 5 Aar i sig tog, og da han havde erholdet Høieste=Rettes Dom, anmodes om at modtage sufisant Caution, eller og at tillade mig selv at sælge Gaarden og Godset, til Tryghed erbydes at være Jnkasserer, men tvertimod, selv berammer Auctionen, og i min Fraværelse, da jeg var paa min lovlig Reise, bortsælger for 3000 Rdlr., det som itsige Eier er budet imod 5000 Rdlr. for, uden ved Udlæg, enten før, siden eller efter Bortsælgningen legitimeret sig med Regning paa Hovedstolens Renter og Dependentier, efter mange gjorte Paaskelser. Desuden haver efter beviislig Regning, udi de Documenter som har Fidem publicam, tilgode for Gangklæder Krigsraaden bær af mine, og videre imod 300 Rdlr., saa uden at tale om det store TabsJndgreb, haver Penge tilgode hos ham, og han ikke hos mig, saa viser han detsuagtet Malice, giør Forbud paa mine faststaaende Capitaler 811 Rdlr. 5 Mk. i Lemvig, for mine der eiende bortsolgte Markjorder; hvilket kunstige Forbud blev gjort den 30 Novb. 1772. men aldrig siden til Dato er inkaldet til sammes Confirmation, tvertimod Lovens 1 Bogs 21 Cap 20 Art. Bruger Velsignelse til Undertrykkelse, i det som jeg eene er berettiget efter allernaadigste Høieste=Rettes=Dom at imod tage bortsolgte Markjorder Summa. Saa meldes de respective Kiøbere af Jorderne, at dersom de udbetale mindste Skilling, under Prætert af Krigsraadens ulovlige, uconfirmerede Forbud, ham eller hans Commiterede i Viborg Omslag, maae de enhver for sig tilskrive hvad Uleilighed de derover i geraader, saasom jeg selv anseer mig efter allernaadigste Dom vedbørlig competent Qvittering at meddele, og Krigsraaden ucompetent, da ingen kan faae Fatalia appellationis, paa ustævnte Materier eller afsagte Domme, saa han i Drømme maae have drømt, at hans Arrest havde udstandet en usvækket Doms Kraft, fordi jeg ikke havde forfulgt ham, efter allerhøistbemelte Lovens Pag. 143. Art. 21. Tænk aldrig at jeg haver skienket eller glemt alle deres Krumspring, nei det skal nok vogne fra Lille Nørlund d. 16 April 1774. N. J. Busch.
Viborger Samler, 1774-05-02
NB. Foruden Bekiendtgiørelsen ved udstædde Placater af Dags Dato, bekiendtgiøres det herved, 3de finde i Samleren, at den 18 Maj næstanstundende om Formiddagen Kl. precise, 8sl. bliver i her paa Stedet afg. Kiøbmand Sr. Christen Lauritsen Nyeboes Stærvboes Gaard paa Hiultorvet ibid. beliggende anfanget med Tre De og sidste Auction, hvorved ei alleene ermelte Gaard, der til Kiøbmandshandel vel er beliggende og indrettet, samt har Brønd i Gaarden og fornøden Hauge=Plads, ja ansees beqvem til et Herskab, eller anden honet Familie, til Høistbydende paa bekiendtgiørende Conditioner bortsælges; Men endog 3 andre Gaarde, her paa Stedet Dito Stærvboe er Eiere af, og i Samleren No. 11. og 12. findes beskrevne, ja nogle Stærvboen paa denne Byes Mark tilhørende Jorder. Videre den Sal. Mands i Stærvboen forefundne Beholdning af Kiøbmands Vahre, bestaaende i adskillige Couleurer og Sorter Klæder og Schalonger, Filt og Rasker, Stoffer, Kammelotter, Sirtzer, Cartuner, fiine Lærreder, Silke og Kammeelhaar, Kniplinger, Baand og Krepiner, adskillige Sorter Specerier, Salt, Sæbe, Jern, Hør, Hamp og Humle, med meget meere af Dito Vahre, som her for Vidtløftighed skyld forbigaaes, men paa AuctionsStedet skal vorde foreviist. Saa vorder og end videre Dito Dag og følgende bortsolgt, hans noksom bekiendte gode Jndboe, bestaaende i Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Jern og Træfang, en Deel gode Jern Vind= og Bilægger=Kakkelovne, Borde, Stole, Canopeer, Consolborde, nyemodige The borde, Skabe, Dragkister og Chatoller, nyemodige forgyldte Speile, Skilderier, Porcelain, Glas og Steentøi, Sengestæder og en anseelig Deel Sengeklæder, Damaskes og Dreiels Dekketøi, fiine og grove Lagner, samt Pudevaar, en Deel gode Mands uldene og linnede Gangklæder. Videre nogle gode Arbeids=Vogne, Ploug og Harre, en Kane, Hestetøi, 17 Stykk. meget gode Hollænderie=Kiør, 7 Stykk. Stude og en god Tyer. Derforuden Brøgger= og Brændeviins=Redskaber, samt adskilligt andet til en saa betydelig Boe henhørende. Alt i vente Liebhaberne dertil sig besagte Tiid og Sted, indfinder. Viborg den 12 April 1774. Chr. Damsgaard.
Viborger Samler, 1774-05-02
A. En Paruqvemager, som nylig er ankommen fra Kiøbenhavn, og haver medbragt adskillige nyemodens Paruqver, beder sig recommenderet hos de Herrer Liebhabere, han logerer hos Jørgen Stampes Enke, tet ved Wisti Slagter. M. 1 en behagelig Egn og paa følgende Underpandt, Hovedgaards Taxt 43 Tönd. 4 Skiep., Skovskyld, 3 Tönd. 5Skiep. Konge- og Kirke-Tiender, 107 Tönd. 7 Skiep. Mølleskyld 10 1/2 Tönd., Bönder Gods 504 Tönder, söges til laans samlet, eller separat, en Summa af 33000 Rdlr. cour., Hvo der i saa Maader kan bringe noget til veie, vilde behage derom at tale enten med Hr. Cammerraad Rain, eller mig. Viborg den 22 April 1774. de Poulson. Der fra Bogtrykkeriet anvises intil Snapstings Udgang, hvor der er at bekomme et complet Thee= og Caffee=Serviseaf Kiøbenhavnske Prøve=Sølv, moderneste Facon, til billig Priis.
Viborger Samler, 1774-05-02
Boghandler Christian Jversen er nu ankommen her til Viborg, og logerer hos S. T. Hr. Major von Kaas paa Torvet, hvor et trykt Catalogus over de der havende Bøger gratis udgives.
Viborger Samler, 1774-05-02
Hos Mad. Halkier boende i St. Mogensgade, er endeel Rug og Byg at faae tilkiøbs, for billig Priis. F. En Skiøtte som forstaaer alt hvad han bør, søger Condition som Skiøtte eller Tienner hos et Herskab, og recommanderes her fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-05-02
Bøger. Hans Høiærværdigheds Hr. Biskop Rottbølls Prædiken. holden paa den anordnede Takke= og Bede=Fest, den 11 December i forrige Aar, er nu tilkjøbs i Randers hos Hr. Postmester Stabell, i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering, i Holstebroe hos Hr. Postmester Grøn, i Skive hos Hr. Wind i Horsens hos Hr. Kattrup, i Kallundborg hos Hr. Apotheker Winderslew, i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Rothei No. 8 paa Børsen, og her i Bogtrykkeriet for 1 Mk. paa Trykpapiir. Catalogus over Sal. Hr. Provst Windfeldt, Sal. Hr. Consistorialraad Brorsons og Sal. Hr. Doctor Scheffers Bøger, udgives gratis her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-05-02
Anhang. Mandagen den 2 Maji 1774.
Viborger Samler, 1774-05-02
Her i Bogtrykkeriet sælges efterfølgende Bøger: Guldbergs Verdens Historie, 1 Deel, 9 Mk. 2 Deel, 1 Rdlr. 8 Sk. Aabenbarede Theologie, 4 Mk. 12 Sk. Naturlige Theologie, 2 Mk. 12 Sk. Mine Forsætter, 1 Mk. Prahls Moralske Sange, 8 Sk. gudelige Sange, 8 Sk. Beskrivelse over Jarlsbergs Provstie, 2 Mk. 10 Sk. Idyller og Samtaler, 1 Mk. Huusfeldts Breve, 8 Sk. G. Rothes Forsøg i Naturlæren, 1 Mk. Gibsons Hyrdebreve, 2 Mrk 8 Sk. Bunians Skrifter, 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1774-05-02
Prints Eberhaards Tildragelser, 1 Mk. Theeklas Historie, 1 og 2 Deel, 4 Mrk. Lutheri Anviisning til Bønnen, 10 Sk.
Viborger Samler, 1774-05-02
Danmarks og Norges Skyldighed mod deres Skytsengel Prints Friderich, 8 Sk. Beretning om det Lübekske Barn, 2 Sk. Allerups Passions=Katekismus, 1 og 2 Deel, 12 Sk. Dyssels Prædiken paa 1ste December, 6 Sk. Moltersdorfs Opmuntring til sine Konfirmations=Børn, 8 Sk. Tankeskriin for Zions Borgere, bestaaende af 120 Sange, 1 Mrk. Töliners mine Overbeviisninger, oversatte af Hr. Giessing, 1 Mk. 8 Sk. Gellerts Moralske Forelæsninger, 1ste Deel, 5 Mk. Kammerherre Suhms Samlinger, 4 Stykke, 12 Sk. Alle 4re Stykker faaes for 3 Mk. Hesselbergs Juridiske Collegium med Anmærkninger af Hr. Prof Dons, 2 Rdlr. 3 Mk.
Viborger Samler, 1774-05-02
Christoph Albrecht Lösekens liden Catechismus, nyttig for Skolemestere og Huusfædre til Underviisning for Ungdommen, andet og forbedret Oplag, 1 Mrk Vor Frelseres Jesu Christi Ungdoms Historie, af Johan Jacob Hest, Forfatter til Jesu Christi Levnets Historie. 1 Mk. 2 Sk. Kort og eenfoldig, men tillige nyttig, Underretning om HumleAvlens Forbedring, 1 Sk. D. M. Luthers Levnetsbeskrivelse paa dansk, med Portrait, 2 Mk. 8 Sk. Kort Underretning om en Deel Steder i det gamle og nye Testamente, 4 Sk. Bøyes erfarne Landmand, med Tillæg om Kartoflers Avl og Brug, samt Hør og Hamp, 3 Mk. 8 Sk. Til Danmark og Norge paa den 17 Januarii, deres Frelsnings Dag, af J. B., andet forbedrede Oplag, 1 Mrk Betty et Engelsk Fruentimmers Tildragelse, 1 Mk. 8 Sk. Festers Mathematiske Betænkninger, med Kobber, 2 Mk. 8 Sk. Statii Skatkammer, 2 Mk. 8 Sk. Philodani Veiviisning, at gaae selv i Rette, 2 Mk. Untzers Læge, 8 Rdlr. medicinske Haandbog, 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1774-05-02
N. Friborgs Tillæg til Ugebladet Lægen, Fieldings Reise til den anden Verden, 2 Mk. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 3 Mk. Langebeks frimodige Tanker paa Hevnens Dag, 1 Mk. 8 Sk. nye Prøve af Skrivefriheden, 10 Sk. Fresenii Communiondog, 1 Mk. 12 Sk. dito indbunden, 3 Mk. 4 Sk. Spalding Følelsernes Værdie i Christendommen, 3 Mk. Tordenskold Levnet i 3 Dele, med K. 1 Rdlr. 4 Mk.
Viborger Samler, 1774-05-02
Biskop Rotthölls Præken holt i Søndersogns Kirke her i Byen, den 1 Decembr. 1773, 1 Mrk. sammes anordnede Bøn at bruge ved Skriftemaal, 6 Sk. Prospecter af alle Kongelige Slotter og Kiøbstæder i Sielland, Jylland og Fyen, samt Stamhuse og Herregaarde, i Sielland, saasom Bregentved, Gavnøe, Lethraborg, a. og i Jylland, Friisenborg, Clausholm, Børglumkloster, Ausumgaard, a. alle for billig Priis.
Viborger Samler, 1774-05-02
Jlluminerede Landkort. General=Kort over Danmark, 2 Mk. 8 Sk. Sielland, 2 Mk. Jylland, 2 Mk. Kort over Nordre Deel af Sielland, 1 Mk. 10 Sk. Søndre Deel, 1 Mk. 10 Sk. Møen, 1 Mk. 2 Sk. Samsøe, 1 Mk. 2 Sk. Bornholm, 1 Mk. 6 Sk. Laaland, Langeland og Falster, 1 Mk. 10 Sk. Aarhuus Stift, 1 Mk. 12 Sk.
Viborger Samler, 1774-05-09
DEN VIBO RGER. SAMLER. Mandagen den 9 Maj. Sikkert Forslag, til at afhielpe Processernes Vitloftighed. Dy undskab om det Onde og Gode hører med til Menneskets Egenskaber, Lys og Ret, Urim og Thummim, have været endog de ældste Slægter bekiendte. Denne Kundskab er overhovedet alle fornuftige Siæle egen, skiønt den yttrer sig mere hos eet Menneske end hos et andet. Vi see, at i de Tilfælde, der angaae Retfærdighed, slutter og dommer den gemene Mand Anden Aargang. ligesaa ligesaa vigtig, som den lærde. Børnene selv, ved deres Leeg, forekaste hinanden, som noget ont og skammeligt, Bedragerie, Tyverie, Løgn og deslige. Et stort Beviis for, at Kundskab og Ret og Uret er, som en fornuftig Skabnings væsentlige Egenskab, fød med Mennesket. Jntet Folk, om det ellers har Fornuftens Brug, lever uden Love, Mord, Hoer, Tyverie, Bedragerie, Sammenrottelse, Guds Foragt, er allesteds forbudet, bliver ogsaa allesteds, som Uret og Ondskab, bestraffet. Til alle Tider gjorde man Love og Anordninger, for at stifte Fred, Roe og Retfærdighed ved alle Menneskenes Handlinger. Men som man ikke kunde forud see alle Menneskenes tilfældige Omstændigheder, saa lod man sig nøie med, at give visse Grundlove, som satte Maal og Maade for alle derhen hørende særdeles Handlinger.
Viborger Samler, 1774-05-09
J disse almindelige Grundlove, herskede altid saa stor Simpelhed og Tydelighed, at enhver lettelig kunde indsee dem med alle tilhørende Følger, og derefter indrette sine Handlinger. Saa lykkelige vare de tvende klogeste Nationer, Grækerne og Romerne, ved deres fornuftige Friheds første Forfatning; Men saa hastig bleve de ikke bragte under deres høimodige Beherskeres despotiske Aag, at de jo bleve overvældede med Love. Keiserne selv gjorde sig en besynderlig Ære af, at skabe nye Love; derover de og kaldte dem efter deres Navne. Justinianus, der endelig vilde vilde have den Ære, at overgaae alle sine Forgængere i Lyst til at udgive Love, lod ved sin flittige Raadgiver, Tribonianus, alle Lovene samle i een Bog. Dette udgjorde et ret stort og vigtigt Verk, og blev som et ganske fuldstændigt Corpus af den kiere Justits, den allerhelligste Keiser til Amindelse, men os desværre til Beskiæmmelse og Pinne, bragt til vore Tider. Det blev ikke derved: Da Stater, Sæder, Mennesker og Sprogge med Tiden forandredes, paadrog denne Justinianske Samling den hele Juristiske Nation et uendeligt Arbeide, med at udfinde saa mange for lang Tid siden afdøde Lovgiveres rette Mening, og for vore forandrede Begreber at forklare disse saa forældede Sæder, Skikke og Talemaader.
Viborger Samler, 1774-05-09
Denne lærde Udtolkning gav Anledning til saa utallig mange Glosser, Oplysninger, Anmærkninger, Udtydninger, Tillæg og deslige, at med de Bøger, der indeholde dem, kunde trækkes Mure om en heel Stad. Desuagtet gjorde man bestandig nye Love, uden at afskaffe de gamle. Tidernes, Omstændighedernes og Sædvanernes Omvexlinger udfordrede det. De Pavelige Love kom og dertil, siden Kirkens Overhoved, ei heller vilde lade sine Undersaatter, de Christne, uden Love. Hvert Land, hver Provints, hvert Sted, havde igjen sine særdeles Skikke og Ordener: Den gamle Longobardiske, Frankiske, Saliske og Tydske Ret beholdte man ogsaa, ligesom, Schwaben= og Sachsen=Speil, m. . Over alle disse forskiellige Lov Lovbøger seer man atter Lovbøger daglig at komme ud, som anvise. Differentias Juris antiqvi & hodierni, Usus fori germanici, Praxin forensem in summis dicasteriis, Consensum juris statutarii cum jure communi, m.m. Naar man nu betænker, at Mængden af Lovkyndige og Prokuratorer immer tog til, tilligemed den uhyre Mængde af alle Slags Love, samt at Rets Ordenerne, med en Hoben vidtløftige Formaliteter, store Sportler og barbariske Kunst=Ord, desuden begyndte at blive utaalelige, saa vil man ikke finde forunderligt, at mange Processer ved vore fornemste Retter aldrig opnaae nogen Ende; Thi, ved saadan utallig Mængde Love og juridiske Bøger, der som oftest modsige hinanden, er egentlig ingen vis Ret mere, men det berver for største Deelen paa Prokuratorernes Duelighed i at vide at dreie og vende en Sag.
Viborger Samler, 1774-05-09
Paa Sal. Hr. Doct. Scheffers Liig=Plade haver Frue Cancellie=Raadinde Harboe foranstaltet følgende Grav=Skrift: Græd ikke! Saa raaber Støvet til os : Pinerne nedbröde, Döden kuldkastede Jord-Hytten; Men den udödelige Aand lever. Langt over Pinerne boer Han Hvis. Hvis nye Navn höres hisset, Hvis uforgiængelige Minde boer her Velædle og Velbyrdige, Hr. HNRIC SCHEx, Doctor i Medicinen i Horsens. Flensborg gav os denne Retskafne, Den 11 Februar. 1713 frembragte Ham.
Viborger Samler, 1774-05-09
Tvende indhimlede Forældre skylde vi Ham Faderen, Hr. HRI Schr, Virkelig Justitsraad og Kongelig Liv-Medicus, Moderen, Frue Maxix CArne Lours. Dyden har haft en fand Ven, Venner en uforglemmelig Fader, *) Armeen om Hielper, Syge en utrættet, ja stor Læge. Indsigt og Flid prydede Hans Embede, Redelighed og Dyd Hans hele Vandel. 61 Aar eiede vor Jord, 31 Aar vor Bye Ham, Himlen havde större Ret til Ham. Sygdomme fik Ordre at anfalde, Tusinde Smerter at omgive Ham; MenFor at gjöre Hans Troe desto mere skinnende Og Hans Död desto mere opbyggelig for os. Den 14 Martii 1774 tabte vi Ham, Vi savne, vi græde, Tys. Vi skal see Ham hisset. Blant tusind Engles Tal Du svever, Frelste Siel For hver en Smerte Du en Lov-Sang kan istemme, Nu har Du glemt det alt, men vi Dig aldrig glemme, Vi offre Dig vor Tak, vi sukke et Farvel. 1) Ved Venner forstaaes her den Saliges efterladte Familie, som vist ikke agter dette Navn: En uforglemmelig Fader, for stort for Ham.
Viborger Samler, 1774-05-09
Tillæg Anden Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 19.
Viborger Samler, 1774-05-09
Mandagen den 9 Mai 1774.
Viborger Samler, 1774-05-09
Bekiendtgiørelse. a Hans Kongelige Majestæt har befalet, at Viborg=Bye skal tage imod Jnqvartering, det heele Delmenhorstiske Regiment, som fra Norge hertil om en 14 Dage a 3 Uger, efter til os indløbne Efterretning, kan forventes, hvorved Folkemængden her vil bestaae af nogle 100 meer, end forhen, og følgelig behøves al den Tilførsel, af Korn og andre Føde=Vahre hertil, som mueligt er, Saa anmodes saavel Proprietairer, som andre paa Landet, der have slige Vahre at afsætte, at samme til sine forordnede Torvedage, hver Løverdag om Ugen, maatte hidbringes, da der ingen Tvil vil blive om, at det jo kan afsættes her, saagot som nogen andensteds. Viborg den 1 Mai 1774. Borgemester og Raad. om Hagebroen imellem Halds Amt paa den ene og Lun dennes og Bøufling Amter paa den anden Side er nu, i Følge indkomne Syns Attest, sat i Stand igien, og der altsaa ikke for Farten derover er nogen Hinder i saa Maade; Saa vorder sligt herved til Efterretning bekientgjort. Viborg den 3 Mai 1774.
Viborger Samler, 1774-05-09
Torsdagen den 26 Maj førstkommende, vorder udi Sr. Jens Haslunds iboende Sted i Mariager, holdet offentlig Auction over afg. Jomfrue Anne Severine Rasmussens Efterladenskaber, nemlig: En Guldkjæde, Ørenringe, Ringe, Sølv, en Dragkiste, og alle Slags Fruentimmer=Linnet og Gangklæder, Silke og Uldene; Saa vorder og samme Dag bortsolgt en Dragkiste, 1 Kuffert, og Fruentimmer=Hovedtøi, Linnet, Silke og uldene Klæder til et Fruentimmer, som er voxet; Liebhaberne ville indfinde sig Kl. 10 Formiddag. Mariager den 2 Mai 1774. H. S. Abell, Auctions-Directeur. eggen Mølle, som ligger tet ved Holstebroe Kiøbsted, og som staaer for 9 Tdr. 1 Skp. Vandskyld, er Eieren findet at selge under Haanden; Den er nylig sat i god Stand, maler med tvende Qverne, der er og en Stampe, som aarlig giver 40 Rdlr., og et Verk, som selv giør Gryn, og aparte giver Penge, har og altid Vand nok, kan holde 2de Bester, 3 Kiør og 10 Faar, er og en Deel Fiskerie, og Møllen kan strax tiltrædes, naar Accort er gjort; Liebhaberne vilde derfore behage at addressere sig til Eieren. Christen Holmmarck.
Viborger Samler, 1774-05-09
Torsdagen den 2 Junii bliver afg. Provst Windfeldt i Thorning, hans efterladte Bogsamling, bestaaende af en stor Deel gode og vel conditionerte, theologiske, philologiske og historiske Skrifter, stillet til offentlig Auction i Doctor Mangors Gaard her i Byen; De trykte Catalogi faaes hos Hr. Wind i Schive, Hr. Postmester Grøn i Holstebroe, Hr. Postmester Stabel i Randers, Hr. Byfoged Galt Abel i Mariager, Bogbinder Sr. Wilde i Aalborg, Apotheker Biering i Aarhuus, Mr. Katterup i Horsens, Hr. Stiftsprovst Tetens i Ribe, Hr. Biering i Odense, Hr. Boghandler Rothe i Kiøbenhavn, og her i Bogtrykkeriet. Deres Navne, som ved Auctionen tilbyder Fraværende deres Tieneste, er anført for i Catalogo On Hesteskiærer, navnlig Ole Villadsen og eet med ham følgende Qvindmenneske Bodil Marie Nielsdatter, der begge udi Bierregrav Bye paa Stamhuset Foussingde Gods vare anholdte, og efter Høie Øvrigheds Ordre for begangne Løsagtighed, med videre deres forøvede lovstridige Forhold, actionerede og ved Foussingøe Birketing den 16 April sidst, tildømte at arbeide i Viborg Tugthuus sc. Ole Villadsen udi eet Aar, og Bodil Marie Nielsdatter sex Aar; have sidstafvigte 21 April paa ulovlig Maade fundet Leilighed til at undvige af deres Arrest; men som disse 2de Personer siden deres Udvigelse ikke har været at opspørge eller tilveiebringe, saa anmodes alle og enhver som ermeldte 2de Personer maatte forekomme, at de snarest mueligt ville lade dennem paagribe og her til Foussingøe pr. Randers besørge hidsendt, for videre til Viborg Tugthuus at blive transporteret, deres tildømte Straf at udstaae, da de paa deres Befordring her til medgaaende Omkostninger skal blive erstattet. Foussingøe den 5 Maj 1774. N. Gierleff.
Viborger Samler, 1774-05-16
DEN VI BORGER. SAMLER. Mandagen den 16 Maj. (Fortsættelsen af Nr. 19. ot nok, ville vore Civilister og Practikanter, ge, men hvorledes vil man, uden at behandle Processen formelig, komme til Rette ved Retterne. Je svarer: Hvad gielder det om Formen, naar det alene kommer an paa Sagen. Er det ikke langt bedre, at faae sin Proces ved en Bondefoged uden Vidtløftighed afgjort, end ved en duelig og habil Prokurator at faae den meget konstigen fortsat fra Aar til andet? Hvortil nytte mig alle Formaliteter og Rets Anden Aargang. Ordener, Ordener, naar mit arme Liv og Pung derved udtæres, min Proces desuden bliver et bedrøveligt Efterladenskab for mine Arvinger, Maatte jeg ei langt heller see mine Søgsmaale ganske uformelig afhandlede, og med faa Omstændigheder til Ende bragte? Jeg er vis paa den enfoldigste og korteste Vei var herden beste. Dog, Menneskene ere tilbøielige til Kiv; Enhver vil have Ret, og ved Magt tvinge sig den til Prokuratorerne ere her Trettekierhedens og Kivesygens almindelige og beredvilligste Tienere. Skulde Naturen og Fornuften ei give os et Middel til, foruden Hielp af Folk af en saa skadelig Vittighed, at afgiøre vore Stridigheder, og vedligeholde Ret og Retfærdighed i det borgerlige Liv. Naturen lærer os Retfærdigheden; Fornuften adskiller de forskellige Tilfælde og gjor Begrebene derom klare. Erfaring viser os, at vi ei kunne være Dommere i vore egne Sager. Vi pleie derfor ved alle Tvistigheder, at spørge om deres Mening og Dom, som ere os nærmest. Den fornuftige Natur lærer os altsaa her det beste og sikkerste Middel til, med eet, kort og got, at afgiøre alle blant os og andre paakommende Tvistigheder. Vare vi kloge, søgte vi aldrig at adskilles ved andre Dommere, end et Par forstandige Voldgiftsmænd. Denne er den første og letteste Vei, til at komme fredelig ud fra hinanden. Den Den anden er Processens Maade, da man ved Stevnemaal bringer sin Sag for en ordentlig Dommer og søger hos ham Dom og Ret. Jntet kunde mere lette Justits=Væsenet, end naar der, efter Sagernes og Personernes forskellige Beskaffenhed, ogsaa vare forskiellige Dommere; thi en Dommer maae nødvendig have en nøie og tilstrækkelig Kundskab om de Sager, hvori Dom skal fældes. Saaledes dømmer en Haandverkmand bedst om sin Profession; En Landmand om Agerdyrkningen; En Kiøbmand om Handelen; En Geistlig om Kirke=Sager; En Soldat om Krigs=Væsenet, og saa fremdeles. Heraf giør jeg den Slutning, at enhver Stand og Profession burde have sine egne Dommere, for paa det korteste at afgiøre eller bllegge de Tilfælde og Tvistigheder, der angaae samme Stand eller Profession.
Viborger Samler, 1774-05-16
Fra denne første Jnstants skulde, i Fald begge Parter ei kunde foreenes, skee Apellation til en almindelig Lands=Ret. Her behøvedes intet uden en blot Species facti, som efter Fornødenhed kunde være forsynet med Vidnesbyrd og Dokumenter. J meget vigtige og tvivlagtige Tilfælde, af særdeles Omstændigheder, maatte Sagen bringes for et heelt Kollegium, eller og i ald Fald burde, i Statu Monarchico, Votum ad imperantem have Sted. De Sager, hvorom strides, ere enten særdeles Tilfælde og henhøre altsaa, efter deres Beskaffenhed, enten under en vis Stands eller Professions Forstander. der eller Oldermand, eller og de angaae almindelige borgerlige Tilfælde, som føres for den ordentlige Dommer; Denne ordentlige Dommer er enten en enkelt Person, som en Amtmand, Foged eller Borgemester; eller og, det er et heelt Kollegium, og bestaaer enten af en Kiæmner=Bænk, Land=Ret, Hof Ret eller deslige, for hvilke alle Tilfælde kunne føres.
Viborger Samler, 1774-05-16
Kirke=Ægteskabs= og Kriminel=Sager ere almindelige Tilfælde, og følgelig behøve ingen særdeles Ret; Naar de ei vare af nogen synderlig Betydenhed, kunne de altid for Under=Retten afgiøres.
Viborger Samler, 1774-05-16
Dom