JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Cand. Theol. og første Lærer ved Opfostringshuset i Kiøbenhavn, M. Bendz Møller, udnævnt til Sognepræst for Brøns høi og Rødoure Menigheder i Sielland; residerende Kapellan ved Fredensborg Slotskirke, samt Sognepræst for Asminderød og Grønholt Menigheder, J. F. Schreiber, til Sognepræst for Meelbye Menighed i Sielland; residerende Capellan i Hiørring, C. Neess, til residderende Capellan ved Fredensborg Slotskirke, samt Sognepræst for Asminderød og Grønholt Menigheder; Cand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Theol. C. Gyldendahl til personel Capellan ved Ebeltoft og Draabye Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. Theol. D. P. Lund til personel Kapellan for Alsted, og Fienneslev Menigheder i Sielland; Cand. Theol. M. Plesner til personel Capellan hos Sognepræsten for Glud og Hiarnde Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. Theol. M. F. Riber til personel Capellan for Nøraae. og Aarslev Menigheder i Fyens Stift; residerende Capellan til Tikjøb, Hornbek og Hellebek Menigheder i Sielland, J. C. Fangel, til Sognepræst for bemeldte Menigheder; residerende Capellan for Østofte Menighed, D. J. Schebye, til Sognepræst for Vesterulsler Menighed i Lollands Stift; Cand. Theol. S. Jørgensen til Sognepræst for Vaagøe Menighed paa Færøerne; Cand. Theol. J. Stabel til residerende Capellan for Vraae, Emb og Serritzlev Menigheder i Aalborg Stift; Landphysicus paa Jsland, T. Klog, efter Ansøgning i Naade, entlediget fra dette Embede; Told og Consumptions-Jnspecteur L. Stallkneckt i Middelfart, beskikket tillige til at være Veier sammesteds; den residerende Capellan ved Garnisons Menigheden i Kiøbenhavn, Professor C. Brorson, Ridder af Dannebrogen, til Sognepræst ved bemeldte Garnisons Kirke; Sognepræst for Udbye og Ørslev Menigheder i Sielland, Professor Sandal, tillagt Rang med Amtsprovster; Sognepræst for Rye og Sonnerup Menigheder, C. Krog, beskikket til Sognepræst for Stege Menighed paa Møen, samt Amtsprovst for Baarse, Hammer og Møens Herreder; Cand. Theol. samt Jnstitutbestyrer, J. G. Nielsen til Sognepræst paa Fiemøe i Lollands Stift. - Under Rentekammeret: Kammerjunker og Ritmester G. F. W. v. Bülow, beskikket til Oberførster i Amtet Trittau; Stabskapitain C. F. Lowzow og Premierlieutenant v. Wasmer, Ridder af Dannebrogen, til Kammerjunkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Pharm. Seidelin, Capt. Dorgelo, Cand. Theol. Rosen, Mad. Schansgaard, Oberkrigskommissair Saabye, Juvel. Lindbach og Silsverberg, Madame Oppermann. Fra Kallundborg til Aarhuus. Kiøbmand Borup, Galanteriehandler Bræhmer, Capt. v. Holstein med Familie, Madame Sundorff, Ritmester v. Coucheron med Familie, Handelsbetient Jacobsen, Mad. Beck, Jfr. Hensemann, Kiøbmand Schwedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Døbte. Den 25de Julii lod Tømmermand P. Rasmussen døbe en Søn, Kristen, Fadd. Mad. Jørgensen, Jfr. Steenberg, Kiøbmand Jens P. Schmidt, Sagfører, Rasmussen Pharm. Wogelius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Copulerede. Den 30te Junii, Commandeersergeant Heinrich Behrens og Pigen Karen Anders atter. S. D. 3 Møllersvend Niels Poulsen og Pigen Ane Jonsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Bekiendtgiørelser. Paa Barretskous Gods i Weile Amt, er død Skovfoged Søren Nielsen Raunsborg. Jfølge Plac. at 26de Oct. 1792, indkaldes Boets Kreditorer til at melde dem for Skifteretten, inden den i Placl bestemte Termins Udløb. Boets Skyldnere indvarsles og Barretskou pr. Horsens den 27de Juni 1815. Schmidt, Forvalter ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
En fielden god Landeiendom som er beliggende i Ribe Amt, Anst Herred, Seest Sogn, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Colding: Raadstue Fredagen den 21de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet. Gaarden er beliggende 3/4 Miil vesten Colding i en behagelig og skovrig Egn; Dens Bygninger ere alle i de sidste 2 Aar af nye opførte, hvoraf Laden og Vaaningshuuset ere af Grundmuur, og sidste indrettet til Beboelse for en honet Familie. Ager og Engs Hartkorn er 6 Td. 2 Fk. Skovskyld 3 Fr. 2 4/5 Alb., hvortil er et Areal af circa 250 Tdr. Land a 14,000 - Al. hvoraf over 30 Td. Land er bevoxet med prægtige Ege og Bøgeskov. Af Enghøavles aarlig 100 til 120 Læs. (Agerlandet hvoraf største Deelen i mange Aar ikke har været Dyrket) bestaaer af fortrinlig god Leermuldet Jord; og overalt paa Eiendommen findes god Mergel. Konge og KirkeTienden er kjøbt til Gaarden, og Præste=Tienden er for stedse accorderet for en ulydelig Korn-Afgivt. Gaarden kan tiltrædes strax, eller til 1ste November, og følger da i Kiøbet, det indavlede Korn af Udsæden, 7 Tdr. Rug, 18 Td. Byg, 28 Td. Havre og 3 Td. Boghvede; Om det forlanges, kan ogsaa nogen Besætning af Køer og Bester, samt Jnd og Udboe følge med i Kiøbet. Hos S. T. Hr. Proprietair Schmidt, til Hønneberg-Ladegaard ved Colding, og hos Hr. Simon Poulsen i Seest, kan Liebhabere faae nøiere Underretning om denne Eiendom, som da forevises af Avlsfogden paa Gaarden. Hvolgaard pr. Veile d. 22 Junii 1818. Ægidius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Førstkommende Mandag den 3die d. M. om Eftermiddagen Kl. 3 slet bliver paa Aarhuus Raadstue for retaget offentlig Auktion til Bortforpagtning Loddeviis, og i visse Aar af Byens saakaldede udre Old Jord, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Aarhuus, den 1ste Juli 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Mandagen d. 10de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver efter Begiæring, ved offentlig Auction bortsolgt Stedet No. 373 beliggende paa denne Byes Smedegade, bestaaende af 4 Fag 2 Etagie Huus til Gaden med Kielder, 3 Fag een Etagie dito i Gaarden, med tilhørende Gaardsrum og Adgang til Brønd. - Conditionerne hvorefter bemeldte Sted bortsælges skulle ved Auctionen, der afholdes i Stedet selv, vorde bekiendtgjorte, og kunne nogle Dage forinden, erfares hos Undertegnede Auctionsdirecteur. Thi indbydes Liebhaberne at møde bemeldte Tid og Sted. Horsens d. 29de Juni 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
En Pige søger Kondition som Søe= eller Frøierpige. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Skipper Rasmus Hamborg agter og 5 a 6 Dage at afseile her fra til Kiøbenhavn og medtager FragtGods og Passagerer; hvem som haver Gods at afsende kan behagelig henvende dem til Skipperen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Torsdagen d. 13 Julii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, lader S. T. Frue Oberstinde v. Bonnichsen i hendes iboende Gaard paa Voldgaden heri Byen, formedelst Bortflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge endeel smukke og moderne Meubler og Effer ter, bestaaende af: Mahognie Kommoder, Spilleborde, og Speile, en Ottoman af Birketræe, og 12 Stole med Krolhaars Sæder og Meubel-Birtzes Betræk, 8 Lænestole med Krølhaars Sæder og Atlaskes Betræk, en Topseng med Meubel-irkes Omhæng, et Stueuhr, i Foutteral med Sangværk, et Ege Chatol, et stort Egeskab med forskiellige Hylder og et stort Klædeskab, et stort ovalt Bord af Elmetræe til at skilles ad i 2 Dele, 5 Fag lange hvide broderede Musselins Gardiner med Silkekapper og Qvaster, nogle store og smukke Kobberstkr., endeel Bøger af forskjellig Jndhold, saa og nogle Bundter Makulatur, item nogle sine Porc. Chokolade=Kopper og een dertil hørende lakeret Maskine med Sølvhane i, et Spisestel af fineste engelsk Steentøi, med grøn Kant, endeel fine slebne Viinglas, Deferkglas og Karafler, noget Kiøkkentøi af Kobber, Messing, Tin og Jern, saa og endeel forskjellig godt Trætøi, af Rokker, Garnvinder, større og mindre Kar, Ballier, Grynbetter og Spande, samt en nye malet Holsteensk Vogn med Calesche, og et nyt Hestetøi med Messing Beslag m. m.; hvilket herved til Libhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Randers, d. 29de Juni 1815. Bendirsen. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Et Fruentimmer ønsker sig en Condition til førstkommende Flyttetid, enten hos et Herskab eller hos en anden honet Familie som Syepige, og ogsaa at gaae noget tilhaande i Huset, paa Lønnen ansees ikke saa meget som paa en skikkelig god Omgang. - AddresseContoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Da jeg af adskillige har bragt i Erfaring, at et Rygte skal være udspredt at jeg ikke længere tager mod nogen Reisende, som er ganske det Modsatte, saa giver jeg mig den Ære herved at bekiendtgiøre, at jeg endnu som forhen modtager alle de Reisende, som vil beære mit Huus m.v. Randers d. 22 Juni 1819. Wilhelm Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Følgende min Kone og Datter frastiaalne Sager, 1) Et Guld=Dameuhr med blaae Emaille, ægte Perler paa begge Sider og i Midten en Roset af : Diamanter. To Guldkieder, den ene med blaae emaikeret Laas og den anden kortere med en simpel glat Guldlaas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
En Guldring med en sort Agat, besat med ægte Perler og en Diamant i Mitten. En Ditto besat med ægte Perler, og i Emaillen med Guldtraad Navnet B. C. L. En Ditto indlagt med Haar og i Midten en Forglemmigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
En Ditto af Filegransarbeide og inden i Bogstaverne S. M. B. v. G. 7) En Brystnaal med Glas hvori en Haarlok og en Forglemmigen. 3) En Ditto med Filegransarbeide, En Guldkiede af mat Arbeide, men kun af fransk Guld. 10) Et Par Guldørenringe med ægte Perler, hvor staaer: "den 13de Januarii 1809. 11) 6 Stkr. 1 Specier- 16 nye Markstykker, 32 Sølv Ansigt-Otteskillinger, 1 Svensk Specie og 1 falsk Krone eller Penge med en flakt Ørn paa den ene Side. maae jeg indstændigst anbefale til Enhvers Opmærksomhed som mueligen noget deraf maatte forekomme For Opdagelsen af Gierningsmændene eller af Omstændigheder som kunne bringe paa sikkert Spor udloves en Douceur af 2 a 300 Rbd. N. V. Skanderborg d. 29 Juni 1815. A. M. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Natten imellem forrige Søndag og Mandag den 18de d. er bortkommen fra Marken et sexaars Og, kulsort med bruun Mund og en hvid Prik i Panden. Med Øget borttoges ogsaa et Stykke af dets Tøier. For Opdagelsen deraf loves en god Douceur og alle Omkostningers Erstatning af Johan Rasmussen i Laasbye, Laasbye Sogn, Aarhuus Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Hos mig kan faaes til Leie til første Michaeli Flyttetid 2 rummelige Værelser, Kiøkken og Spiskammer paa 2den Etage, og Loftrum. Aarhuus d. 29 Juni 1815. Meyer Ph. Heckscher, paa Klostergaden. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Iblandt Arvingerne efter afdøde Fæstehuusman Christen Jacobsen i Glatved Bye Sønderherred, Randers Amt er opgivet: en Søn Jacob Christensen, opholdende sig i Wiborg, og en Datter Elisabeth Christensdatter, der skal være gift i Kiøbenhavn. Disse tilligemed Boets Credi= og Debitorer indkaldes herved til at melde sig under Skiftebehandlingen inden den ved Placaten af 26de Octbr. 1792 bestemte Tids Forløb, Katholm pr. Grenaae d. 20de Junii 1815. A. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Auction Fredagen den 14de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader Undertegnede formedelst Boepæls Forandring ved offentlig Auktion sælge til den Høistbydende sin Eiendomsgaard i Zeuthen, 1 enhalt Miil fra Aarhuus, i en god Egn, Gaardens Hartkorn er 5 Td. 6 Skp.; har et Areal af Ager, Eng og Tørvejord, 78 Tdr. Land geometrisk Maal, Kongetienden er indkiøbt, Kirketienden i Fæste og betalet 4 Mk. aarlig pr. Tønde Hartkern, i Marken er Mergel, Gaarden sælges med den paa Marken staaende Grøde; Udsæden er 6 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 22 Tdr. Havre, 1 Tde. Erter, 6 Skpr. Boghvede og ny get Hørsæd, af Enghøe avles mellem 30 og 40 Læs, Gaarden er meest nye Bygning, Stuehuset indrettet til en Familie uden for Bondestanden, godt Vand i Gaarden, ved Gaarden en god Kiøkkenhauge, Gaarden kan strax tiltrædes, Auktionen holdes i Gaarden, saasnart antagelig Bud skeer over Gaarden bliver derefter solgt noget Boehave, nogle Bester og Vogntøi med mere. Liebhaverne kan faae Eiendommen foreviist, og Conditionerne er til Eftersyn 8te Dage før Auktionen hos Eieren Anders Sørensen. Tirsdagen den 11te Julii førstkommende Kl. 9. Formiddag bliver afgangne Mad. Staunings Eiendoms Gaard i Grumstrup Bye, Vedslet Sogn, Voer herred, ved offentlig Auction bortsolgt. - Gaarden er beliggende i en af Jyllands skjønneste og frugtbareste Egne, og er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Dens Hartkorn er 6 Tdr. 1 Fkr. 2 Alb. og har aarlig Udsæd Rug 8 Td., Byg 14 Td. Havre 16 Tdr., Ærter 1 Td. 4 Skp., Høe=Avlet er det ene Aar mod det andet 70 til 80 Læs af bedste Slags. Med Eiendommen følger et betydeligt Stykke Skov, som grændser til Gaardens Mark, saa og en god Tørvemose, hvilket alt forevises af Avlskarlen paa Gaarden. - Blandt Conditionerne bliver at en stor Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Gaarden. Naar Gaarden er solgt, fortsættes samme Dag Auctionen over Gaardens Kreature, Jndboe og Udboe af alle Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Nr. 80 Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. - den 4de Juli. Tirsdagen - Napoleons anden Resignation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
De sidst ankomne Efterretninger ere saa frapante og vigtige, at de næsten overstige enhver, endog den meest levende Imagination. Slaget den 18de vil giøre Epoke i Verdenshistorien, thi derved blev som ved et Trylleslag den hele Napoleonske Magt, og alle den dristige i Helts Planer tilintetgjorte. J fire Dage opnaaedes hvad man maaskee neppe havde ventet i ligesaamange Maaneder. Ser til Hamborg ankomne Stafetter have medbragt følgende høist interessante Budskaber: Officiel Beretning fra den preusiske General Greisenau, dateret: Henappe, ved Dise-Floden i Nærheden af Guise, den 24de Junii, Paa Grund af de allierede Magters Erklæring at de ikke bekrigede det franske Folk, men ikkun Bonaparte, har den franske General Morand anholdt om en Vaabenstilstand, da Bonaparte nu andengang har frasagt sig Tronen. Men bemeldte General erholdt til Svar at Man ikke kunne indlade sig i Underhandlinger eller Vaabenstilstand med slig en Nation, uden at man indrømmede de Allierede alle Fæstningerne ved Maas, Sambre, Mosel og Saar Floderne, og ubleveerte Bonaparte. - Vi fortsætte imidlertid vor Marsch. Endnu ere vi 6 Lieues fra Paris, og gaaer uden Ophold videre fremad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Haag, den 27de Junii. Kongens Adjutant, Oberst v. Perpocher indtræffer, i dette Dieblik fra Hovedqvatteret. Det Preusiske var ved hans Afreise i Nærheden af St. Quentin hvor det Wellingtonske allerede befandt sig. De Allieredes Forposter stode ved Compiegne General Ziethen, der kommanderer det første Korps af den Blücherske, Armee, har fra den franske General Morand erholdt et skriftligt Andragende og Fiendtlighedernes Jndstillelse da Napoleon, som sammes eneste Gienstand, endnu engang har opofret sig for Frankriges Lykke, og paa nye frasagt sig Tronen." - Denne Skrivelse, har derimod ikke i mindste Maade opholdt de Allieredes Marsch. Bonapartes Tronafsigelse synes umiddelbar at have havt Sted strax efter hans Tilbagekomst til Paris den 20de, først til Fordeel for hans Søn, derpaa hans Stedsøn, og siden efter for Hertugen af Orleans, og da Pair Kammeret forvægrede Alt dette, nedlagde han Regieringen indtil videre i Carnots, Cambaceres og Fouches Hænder. Hos disse syntes dog Bonaparte at finde nogen Beskyttelse saavel mod Folke bevægelsen i Paris, som mod en af et af Kamrene udstædt Erklæring, at han var uden for Lovene. - Den 25de indtraf Oberst Ondinet til Bergen i Hennegau, for at tilbyde Kongen af Frankrige sin Faders, Hertugen af Reggiols saavelsom og Hertugen, af Tarents Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Amsterdam, den 27de Junii. Glæden som den nyligen ankomne Efterretning om de Allieredes Fremtrængen i Frankrige, den store Giæring i Paris, og Bonapartes Aftakkelse, her har tilveiebragt, er ubeskrivelig. Her blev i Dag ringet med alle Klokker, Kanonerne løsnede og man gratulerede hinanden paa Børsen som om det kunde være Nytaarsdag. I Aften bliver hele Staden illumineret. Man vil allerede vide, at Bonaparte skal føres til Fæstningen Spandau. Det lette Rytterie af den allierede Armee streifer, allerede nær ved Paris. - Machdonald og Oudinot staae i Spidsen for det Modpartie som i Paris har samlet sig mod Bonaparte. De skulle staae i meget nøie Forbindelse med Fyrst Talleyrand. Hertugen af Bassand skal være dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Frankfurt, den 27de Junii. Den officielle Anmeldelse er i Nat indtruffen hertil, at Bonaparte den 23de har aftakket, og at en Regietring er bleven indsat under Fouchees, Carnots og Caulincourts Bestyrelse. Strax efter passerede Kitmester, Blücher, Fyrstens Søn, herigiennem, for at begive sig til Kongen, og overbringe den Efterretning at Avesnes den 22de blev besat af Preusiske Tropper, 3 efter at Staden var bleven beskudt, en Grangt falden i r. Krudttaarnet, hvorved størstedelen af Byen var bleven forvandlet til en Askehob. - Den 23de var Fyrst Blüchers Hovedqvarteer i Cogny, 10 Mile bag Avesnes paa Veien til Laan, og Hertugen af Wellingtons i Chateau-Cambresis. Royalisterne. 150,000 i Tallet, for størstedelen fra Vendeen, marschere understøttet af tvende Kongl. Spanske Armeekorpser, lige mod Paris. Saagodt som hele Syden er nu i Jnsurrection og selv den af Napoleon didsendte General har stillet sig i Spidsen for Folket. Ogsaa mange enkelte Troppedetaschementer forene sig med dem. Hvad man der i Gaar saae med trefarvede seer man idag med hvide Kokarder. (Man giør dem strax af Papiir, ligesom de i Syvaarskrigen gjorde deres Mansketter i Vinterqvartererne.) - Kong Ludvig er nu igien i sit Land, og vilde for det første opholde sig i Maubeuge. Han ledsages af Talleyrand, Victor og det diplomatiske Korps. De Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Alle de Fanger som Engellænderne have gjort blive sendte til Engelland, og de af Preuserne tagne, til de Preusiske Stater. - Fyrsten af Schwarzenberg er i fuld Fremrykning mod Overthinen. Fyrst Wrede rykkede den 23de ind paa fransk Gebeet og tog Veien ad Metz. Hans Kavallerie var allerede langt inde i Lothringen. Ved Landau var det kommet til Skiermydsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Nederlændernes Tapperhed i Slaget den 18de skal have været gandske overordentlig. Arveprindsen trængte syvgange frem i Spidsen for sit Kavallerie, med bare Skiortærmer og blottet Hoved, giennem de fiendtlige Rækker og udbredte Død og Ødelæggelse. Fleregange var Napoleon omringet, men som ved et Under undkom han bestandig. Fangernes Antal til den 21de angives til omtrent 30,000. Hele Resten af Kanoner i som Napoleon paa sin Rettrade havde sammenbragt udgjorde kun 24 Stykker. - Den fangne General Lobau tilstod at Napoleon i hiint Slag havde mistet Alt hvad som var ham hengiven, thi med dettes i Tab mistede han sine Soldaters Tillid. Hans 30,000 Mand stærke Garde blev næsten gandske opreven; samme Skjebne havde ogsaa det som Hyronimus anførte. Hvad der især ødelagte disse Korpser var det kongrewske Artillerie. Brussel er forvandlet til et uhyre i Lazareth. Over 10,000 Saarede ere hertil indbragte, og dog ligge mange endnu omkring i Skovene som ikke vare blevne forbundne. Mange ere til Skibs førte i til Antverpen. Ogsaa af Fanger var denne Stad opfyldt, og deriblandt ikke mindre end 18 franske Generaler. Hertugen af Danzig siges at være blandt de Dræbte. - Hele Egnen fra Brussel indtil Charleroi er saa ødelagt, at ikke et Stykke Brød i er at faae, saa at de ulykkelige Jndvaanere maae erst næres af Armeen. - General Vandammes Nederlag g tilregnes Napoleon selv, da han havde forglemt at underrette ham om sit Foretagendes ulykkelige Udfald. Denne Generals Skjebne vidstes endnu ikke med Vished, kun det, at da man med kongrewske Raketter stor i Begreb med at skyde Skoven i Brand, forsvandt har pludselig. - De Allierede angive deres Tab af Døde - og Saarede til 30,000 Mand. - Byen Fleurus er aldeles ødelagt. Man saae paa engang ikke mindre end for Byer staae i Brand. Landsbyen Saintamand 1. blev tre Gange taget af Franskmændene og tilsidst med Storm giennerobret af Preuserne. - De Allierede sig selv, at hvis det ikke var kommet til Forening mellem n de Preusiske og Engelske Armeer, havde det været umue e ligt at seire, da Napoleon var dem enkelte, langt overlegne i Styrke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Den Engelske Regiering har i Nationens Navn besluttet at tilstille Hærførerne Blücher og Wellington, samt hele deres Armeer en Takadresse for udviist Heltedaad. Endvidere ere 200,000 Pd. Sterl. blevne bestemte til Opbyggelse af en for Hertugen af Wellinge ton passende Residentse. - Seieren blev i London, feiret ved to Afteners almindelig Jllumination.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
J London gik det Rygte, at Jacobinerne havde forlangt Hertugen af Orleans paa den franske Trone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Franske Armeeberetninger. J Moniteuren af 20de læses en officiel Beretning fra Napoleon om Slaget d. 18de. Han tilstaaer selv deri, at han har liidt et Tab af 30,000 Mand og et betydeligt Antal Kanoner, som han dog paastaaer, for størstedelen at være Fienden selv fratagne. De Allieredes Tab i de forskiellige Fægtninger og Slag fra 15de til 19de beløber sig til 60000 Mand af Dræbte, Fangne og Saarede. Den franske Armee har erhvervet sig Hæder, men af Omstændighederne seet sig nødsaget til, at trække sig tilbage til Marskal Mortiers Korps som bestaaer af 60,000 Mand friske Tropper, med hvis Hielp han ufortøvet igien vilde fornye Kampen. Denne Beretning er dateret fra en Landsby tæt ved Genappe).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Angaaende Affairen den 16de haves følgende Jndberetning fra Armeens Majorgeneral, Hertugen af Dalmatien til Krigsministeren, dat. Fleurus d. 17de Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Fra Kamppladsen tilmeldte jeg igaar Prinds Joseph den udmærkede eier som Keiseren tilkiempede sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Allerede i Morges inden Daggrye steeg Keiseren atter til Hest for at benytte Seieren ved Ligny. Kampen der var rasende. Vi vare een mod Tre. Paa alle Punkter blev Fienden kastet. Keiseren var selv i Spidsen. Flere Tusinde Fanger ere allerede indbragte og 10 Kanoner erobrede. Vi forfølger Fienden. Blandt Fangerne er den bekiendte Preuser: Grev Lützow. Fienden maae være talrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Fædrelandet. Under 16de d. har Hs. Kgl. Majestæt allernaadigst udnævnt den Danske Gesandt ved det Russisk-Keiserl. Hof, Kammerherre O. v. Blome, Storkors af Dannebrogen, til Generalmajor i den Danske Armee, og under 17de Oberste a la suite ved det Holsteenske Jnfanterierregiment, Hs. Durchl. Prinds Wilhelm at Hessen (Prindsesse Charlottes Gemal.) til Kommandeur for det andet Jydske Jnfanterieregiment. Ogsaa Hs. Kgl. Høihed Prinds Ferdinand vil, efter som det hedder, følge med det danske Auxiliairkorps i Feldten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
For begaaet Mordbrand er Karlen Christen Sørensen, Karlebye af Kondrup, ved en inden den kongelige Landsoverret i Viborg afsagt Dom, der stadfæster den i Sagen forhen ergangne Underrets Dom, tilfunden at have forgjort sin Hals, og derefter at brændes, saa og at giælde Skaden til Baron Juel paa Refsnæs med 300 Rbdlr. N. V., samt have forbrudt sin Boeslod til Kongen, og endeligen udrede Actionens Omkostninger, hvilken Dom derefter er stadfæstet i Høiesteret, dog saaledes, at Tiltalte end videre er tilfunden at bøde 40 Lod Sølv til Baron Juel og til Kongen ligesaa. Det behagede Hs. Majestæt, under 6te Junii 1815, allernaadigst at resolvere, at det skulde have sit Forblivende ved Dommen, til hvis Fuldbyrdelse den fornødne Befaling derefter blev udstædt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Den 2den Julii indviedes Raad= og Domhuuskirken. i Kiøbenhavn, af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Det Kgl. Academie for de skiønne Konster i Kiøbenhavn har, med sin høie Præses's naadigste Samtykke, besluttet, at aabne den første Sallon efter Jndførelsen, af den nye Fundats til Deres Majestæters Kongens og Dronningens forestaaende Kronnings- og Salvings Fest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Kours den 30te Junii - 610. - Specier 36. a 36 3/4 Rbmk.; Commits. 69 pr. 100; Oblig. 290 a 295.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-04
Norske Sedler 61 a 611.