Extraordinaire Relationer, 1738-09-01
Jtalien. Til denne Tiid ere Sagerne paa Corsica ey bragte til Roelighed, ey heller kand Republiquen Genua sige, om den har Aar 1738. har vunden meget, ved at have antaget Frankerige til Meglere imellem sig og de uroelige Corsicaner: Tvert imod synes den over de Franske Troupper commanderende General Marquis de Boissieux, hans Opførsel ey at være enten det ene eller det andet Partie til nogen synderlig Behag. Paa den ene Side ere Corficanerne, som i Begyndelsen snarere glædede sig over de Franskes Komme, end forskrekkedes, bleven meget bestyrtsede over bemeldte Franske Generals dem gjorde Propositioner: Først At samtlige Landets Jndbyggere vilde udnevne nogle af hver Districts fornemste Familier til Gidsler paa, at de vilde holde hvad Tractater de maatte finde for got at indgaae, og for det andet, at nedlegge deres Vaaben og Gevehr, og samme overlevere udi de Franskes Hænder. Angaaende det første, da har man fornummet nogle Udskikkede at være komne til Bastia, og derfra under Fransk Leyde at være reyste over Toulon til Paris, for der videre at kunde besørge deres Landsmænds Tarv, og som fornemmes, skal de med al Distinction være blevne imodtagne, og have nogle gange havt Conference med Staats Ministrerne, men endnu vides ikke hvad Conditioner dem kand være forelagde, eller af dem tilstaaede; Men hvad det andet angaar, nemlig deres Vaabens Nedleggelse, da have de ey endnu til dato derudi vildet samtykke, men dog indgaaet en fuldkommen Stilstand indtil videre, saa at der nu paa lang Tiid ey er hørt noget fiendtligt at være foretagen paa enten af Siderne Republiquen Genua paa den anden Side falder bemeldte Franske Generals Omgang og Adfærd og noget mistænkelig. De havde meent, at hand med Sverd og Jld skulle tvinge de af dem saa kaldede Oprørere, at falde til Fode, og igien høye deres Halse under forrige Aag, men tvert imod maa de see, at der handles med deres Fiender, som det kunde være deres Venner, at dem bevises af Høflighed, at dem forundes Fred og Roe, at dyrke deres Jorder og September Maaned, Ubehindret at indsamle Landets Frugter, a det som meere er at de (Genueserne) ey engang bliver vidende af hvad som bliver tracteret og forhandlet imellem de fra Corsicanerne afskikkede Personer og det Franske Ministerium. Og som allerede tilforne adskillige Projecter til et Forliig imellem Genueserne og disse Inulaner ere blevne udstrøede og publicerede, saa sees nu atter følgende, (som af de Corsiske afsendte Fuldmægtige skal være overleverede, og paastaaede, bragte for Lyset, at fornøye Publico, indeholdende i alt 13 Poster, nemlig: 1) Alt hvad som handles at skulle approberes og undertegnes tillige af Theodoro, til hvilken samtlige Øens Indbyggere havde aflagt først deres Eed. 2) At bemeldte Theodoro maatte skee anstændig Satisfaction og Erstatning, 3) At alle Fiendtligheder strax paa begge Sider maatte ophøre, 4) Heele Øen vilde erkiende Genua for SkytsHerre, og til en Erkiendelighed saavel som Underdanigheds Tegn Aarlig paa St. Jacobs Dag betale til Republiquen Fem Hundrede Tusende Liver. 5) Genueserne skulle derimod tilbagekalde alle deres paa Landet havende Krigs Folk. 6) Ligeledes maatte de fraskrive sig ald Rett, til at bortgive nogen Slags Civil eller Militair Betiening paa Øen; Men Landets Stænder allene at være berættigede, at forsyne alle Charger med indfødde Corser. 7) Samtlige Adel og alle Stænder ville under Eed erkiende Genua som Skyts=Herre og betale foromtalte Aarlige Kiendelse. 8) Alle Geistlige, som udi forbigangne Uroeligheder havde ført sig sømmelig og tilbørlig op, skulle beholde de Stationer, de sadde udi, men efter deres Død skulle alle Geistlige Embeder forsynes med Corser dog med Pavelig Confirmation, 9) Den gandske Nation skulle gives Frihed at seyle, samt handle og vandle hvor de lystede uden noget Paaleg af Genueserne, men i Fald Stænderne skulle finde fornøden, nogen Told at paabyde enten paa udgaaende eller indkommende Vahre, da skulle saadanne Penge anvendes til Havne Aar 1738. Havnenes Vedligeholdelse og anden Landets egen Nytte. 10, Genneserne skulle nyde Frihed for deres Trafique paa Landet lige med andre Nationer. 11) Hands Kongel. Majestet af Frankerige skulle ombedes at garandere denne Forening, og til den Ende stedse at holde 2000 Mænd paa Landet, som Genueserne skulle besolde, men Corserne give Forpflegning og Quarteer, til hvilken Ende 800 Mænd skulle forlegges udi Bastia, 400 til Bonifacio, 400 til Calvi og 400 til Ajaccio. 12) Landet selv vilde underholde nogle faae Troupper til de andre Stæders Besetninger. 13) Alt Artillerie, som Genueserne endnu havde paa Landet, maatte forblive hvor det var, iligemaade skulle Republiquen selv forsyne de Stæder med fornøden Artillerie, hvorudi laae Franske Guarnisoner. Om disse Article ere rigtig copierede af det som tracteres, angaaende disse Sager udi Freds Cabinetterne til Versailles, eller allene til Amusement for Publico opsatt af en Hollandsk Nouvellist, derom kand ey tilforladelig Efterretning gives. Jmidlertid ere vel mange Staats Kloge i den Tanke, at den Franske Crone, til Umagens Betaling for sin Jmellem Handling, mueligt kunde faae i Sinde, at sette sig fast paa bemeldte De, som den desuden tilforne har haft i Besiddelse, hvorved bemeldte Crone ey allene er god for at hemme Engellands Søefart, men endog selv at giøre sig Mester af at Negoce udi det Middellandske Hav, saavel som af al Handelen paa Levante, ja at coupere al Communication imellem Piemont og Sardinien, hvorved det Turinske Hof stedse maa følge Fransk Partie, og endelig bane sig aaben Vey til Genua og Jtalien, uden at have nødig, først at bestige de vanskelige og steyle Alpiske Bierge.