JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1817-10-24
2 Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de December f. A., saa V ledes lydende: Vi Frederik den Gjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Auditeur og Advocatus Regius Ole Borch Ache af Vort Eiland St. Croix i America, hans for Henry Titcomp af Portland i Nord=America, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stævning til vedkommende Ret, som trende Gange efter hinanden skal indføres i den Danske Statstidende, Adresse-Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt i den danske vestindiske Regierings=Avis, maae med Aar og Dags Varsel, for Alle saavel i Vort Rige og Vore Lande som Udenlands boende, og med trende Maaneders Varsel for Dem, der maatte boe og opholde sig paa Vore vestindiske Eilande, indkalde Ihændehaveren, samt alle Dem, som maatte formene sig at have nogen Ret til een af afdøde John van Brakle senior af St. Croix i Faveur af bemeldte Henry Titcomp, under 18de August 1806 udstædt Obligation, stor 75800 Rdlr. vestindisk Courant, til dermed at fremkomme og saadan deres Ret, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Men om Jngen inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maae der paa samme erholdes Mortifications-Dom. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 20de December 1818. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Fischer. Hansen. Dræbye. Bevilling for Advocatus Regius Ole Borch Ache paa HenryTitcomps af Portland i Nordamerica hans Vegne, til at indkalde Ivændehaveren af en af afdøde John var Brakle senior af St. Croix i Faveur at bemeldte Henry Titcompunder 18de August 1806 udstædt Obligation, stor 75,800 Rdlr. vestindisk Courant. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte have det i forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling omtalte Gields=Beviis ihænde, at møde eller møde lade inden Christianstæds Byetingsret paa St. i Croix den sidste ordentlige Retsdag i December Maaned 1818, med samme at fremkomme, samt sig lovlige Ret dertil at beviisliggiøre, da bemeldte Henry Titcomp imodsat Fald vil forrente og lade paastaae, at bemeldte Obligation ved Dom skal vorde mortificeret. Efter Forordningen af 3die Juni 1796 finder ingen Forelæggelse eller Lavdag Sted. Kiøbenhavn, den 25de Juli 1817. C. W. Haagen, Procurator i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret. i Kiøbenhavn. Preelama.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
ved Proclama, som er læst ved Odense Byeting den 29de September, og ved den Kongel. Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den paafølgende 6te October, ere Alle og Enhver, der formeene sig at have noget at fordre efter afg. Doctor Medicin Johannes Eichel forhen Stiftsphysikus i Byens Stift, eller i hans Stervboe, der af undertegnede som Executoris Testamentii er taget under Skiftebehandling, indkaldede til at anmelde deres Fordringer for os inden 3 Maaneders Forlød; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres udi Fyens Stifts-Aviser, og den danske Statstidende i Kiøbenhavn 3 Gange efter hinanden til alle Vedkommendes Efterretning. Odense, den 8de October 1817. Bendz. Heiberg. (1816 R. 7) I allerunderdanigst Følge af Hr. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 19de Septem der sidstleden, der er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 29de næstefter, blive herved med Aar og Dags Varsel, sus poena præclusi & perpetui silentii, indkaldede Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Grosserer Joh. H. Fabere Fallitboe, hvorfra det end maatte hidrøre og hvad Navn og Oprindelse det end maatte have dermed at fremkomme og saadant deres formeentlig havende Krav inden foreskrevne Tid for os at anmelde og beviisliggjøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, i Kiøbenhavn, den 4de October 1817. Jacobsen. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
Ifølge naadigst Bevilling saaledes lydende : Vicarl, af Guds Naade Konge til Sverrige og Norge, de Gothers 1 Vinders d. A., Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, Greve til Oldenborg og Delmenhorst a. &c.; Giøre vitterligt: At Vi, efter Samtrændeskifteforvalterne i afdøde Kiøbmand og Kieder ErikThurmanns Boe, Præstent Arne Arntzens og Kiøbmand Hans Bachers herom gjorte underdanigste Ansøgning og Begiæring, naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at forbemeldte i Samtrændeskilteforvaltere ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui Hentii, med Aar og Dags Varsel, i Nørske Rigstidende og Coristiana Intelligentsblad, samt den Danske Statstidende og Altonaiske Mercur, 3de Gange maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre bemeldte Afdødes Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres i havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteforvalterne i Ridder, Thurmanns Boe at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proslama efter Loven; dog skal denne Vor naadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret overunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Christiania, den 17de September 1817. Under Rigets Segl. Efter os Majestæt Kongens naadigste Befaling. Carl Mørner. Sommerhiel. H. Vedel Jarlsberg. Dirika. Krobs. Mosseldt. Fasting. Holst.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
Bevilling for Samtrændeskifteforvalterne i afg. Ridder Thar manns Boe til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde dette Boes Creditorer. Publiceret ved Christiania almindelige Byetingsret Torsdagen den 18de September 1817. F. Riis. Hansson, constitueret Byeskriver. næst ved Aggershuus Stifts Tverret den 22de September 1817. von Aphelen. blive Alle og Enhver, som formene sig at have noget et fordre i afdøde Kiøbmand og Ridder Erik Thurmanns Boe, herved, sub poena præclus & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede til, med deres Paastand at fremkomme, og deres havende Krav, inden foreskrevne Tie Forløb, for os, som valgte Samfrændeskifteforvaltere, at anmelde og beviisliggiøre. Christiania, den 26de September 1817. hans Bacher. Arne Arntzen. Dritte und lette Bekaantmachung. Aaf ge behene Jnsolvenz Ert Arung des hiesigen Burgers und Kansmanns hans Johann Boysen ist uber dessen Güter und Effecten concursucreditorum erkannt worden. Es werden daher alle und jede, jedoch mibeseslicer Ausnahme der protocollirten Glandiger, welche an den grachten Cedenten irgend einige Ansprüche und Forderungen, selvige rühren her auvelchem Grunde ste immer mollen, nu haben vermeinen, imlerhen diejentgen, melde demselden mit Schulden verhaftet find, over et a Plander vor som in Handen haben, hiemit en for allemal - mithin peremtorie vor geladen und besebliget, sich dieserhalden innerhald 12 Bochra vom Tage den letten Bekaantmachun dieses Proclams an, sub poena præclusi et perpetui silentii, dupli et amissi juris, unter Bestellung der erforderlichen, Acten=Procuratur, in soweit ste Auswartige find, im hiesigen Stadssecretariate zu melden und gehørige Angade zu thun, ihre dessalligen Documente in origine zu produciren und beglandigte Abschriften davon beom Protocol mrickju afsen, demnichst ader mettere rechtliche Verfuun, zurwartigenFlensburg, den 2den October 1817. Prisident, Bürgermestere und Rath. Kraus. er den abnelenden Hr. Stadsretair. Dritte und lette Bekaantmachung. Aul geshedene Insolvenz Erklarung der hiesigen Bürgers und Castwirths Nicolay Paulsen ist aber dessen Guter und Effecten concursus ere ditorum erkannt vorden. Es werden dager alle und jede, jeddech met gelet licher Ausnahme der protocollitten Glandiger, velche an den erwahnten sedenten irgend eige Ansprüche und Forderungen, selvige ruhren her ausvelchem Grunde sie immer wollen, zu haben vermeinen, imlerhen ditjengen, welche demselden mit Schulden verhaftet fin, over etra Pfander vor ihm in Handen haben, hiemit en for allemal - mithin peremtorie vorgeladen und bestiget, sich dies halven inærhalb 12 Wochen vom Tage delegten Bekaantmachung dieses Proclams an, sub poena præclusisk perpetui silentii, dupli et amissi juris, unter Bestellung, der erfor erlichen, Asten=Procuratur en so weit sie Auswartige sind, im hiesigen Stadssecretar at zu melden, und gehørige Angade zu thun, idre dessalligen Documente in origine zu produciren und beganbigte Abschriften daven beyn Protocoll zurücksalassen, demachst aber mestere rechtlige Versgang 3 newurtigen. Flensburg, den 2ten October 1817. Prasident, Bürgermeistere und Kath. Kraus, for den abwesenden Hr. Stadsecretair.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. Da Landfogderiet har taget Halvdelsmand Jacob Hansens Boe Tranderup under Concuravehandling og anordnet et Proclams Udstædelse, saa fremtaldes og befales Boets Credi- og Debitorer, samt Panthavere, herved engang for alle og følgelig peremtorisk, ved Udelukkelse, dobbelt Betaling og deres Rets Fortabelse, at melde sig, Fremmede efter at have beskikket en Procurator til Acterne, forinden 12 Uger fra dette Proclamssidste Bekiendtgiørelse af at regne, her i Actuariatet, og at lagttage den i videre Fornødne. rørskiøbing, under Rettens forordnede Stigl, den 3die October 181, (C. 3) Carstens. In siden, Claurius.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
Hvem der maatte have noget at fordre i følgende her i Staden under Stiftirettens Oghandling tagne Boer : 1) efter afgangne Snedkermester Lars Willumsen og ligeledes afgaagne pustrue Magrete Willumsen, 2) efter afgangne Søfte Marie Notsdatter og efterlevende Mand Reebslagermester Daniel Seifert, indkaldes med 12 Ugers Varsel, for inden denne Tids Forløb at anmelde e og beviisliggiøre deres Fordringer for Stedets Magtstrat og Byefoged, som Skifteforvaltere i disse Boer. Saa og indkaldes Arvingerne for at legitimere deres Arveret. Helsingøer, den 4de October 1817. d Proclama som er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn og inden Slagelse Byetingsret, ere Creditorerne i Skræder Frederieb Ludvig Abraham her af Byen, hars Opbudsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for udentegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 30te September 1817. Birch. Stabell. (35-1816 & 17) J Følge allernaadigst Bevilling, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte formene at have noget at fordre i afdøde Cancellieraad og Underfoged her i Staden Rudolph Bay og forhen afdøde Frue Lovise Baan, fød Hansen, deres fælles Stervboe, indkaldede med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for os at enmelde og bevise saadant deres havende Krav; hvilket hermed ydermere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissiori Kiøbenberg, den 6te October 1817. Jacobsen. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
(1816 & 17) Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afdøde Capitain og Adjutant ved det Kongelige Landradet-Corps her i Staden Carl Ferdinandt v. Do meier og efterlevende Enkefrue Anna Margaretha, fød Hoff, deres fælles Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for os at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 6te October 1817. Jacobsen. Nielsen. (34 -1816 & 17) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 13de d. M., ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Frøken Charlotte Lovise Sophie Holcks Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekjendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets SkiftecommisJacobsen. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1817-10-24
(1816 a 17) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Over sion, den 14de October 1817. ret samt Hof= og Staderet den 13de d. M., ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Skibs-Capitain Christen Aarss's Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, den 14de October 1817. Jacobsen. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Algier, den 16de September. Allerede i en Tid af 4 Uger bemerkede man Giæring under Tropperne, og det hed, at den gik ud paa et Oprør mod Deyen, Omar Pascha. Den 3die dennes rykkede om Morgenen 600 Tyrkiske Soldater paa en oprørsk Maade mod Deyens Pallads, hvor han just holdt Raad med alle sine Ministre, Marineministeren, Stor Bekilardi, allene undtagen. Han lod sin Vagt træde under Gevær, og sendte Bud til Vekilardgi, om at samle Tropper og befrie sig; men denne befaling kom for sildig. Den ubetydelige Vagt kunde ikke gjøre megen Mødstand, Oprørerne trængte frem. og det nyttede ikke, at Ministrene og mange af deres egne Officere spurgte dem om Aar saaen til deres Misfornøielse, og lovede enhver Art af Fyldestgiørelse. De erklærede, at de ikke længere vilde have Omar=Pascha til Chef, og denne befalede nu, da der ikke var anvet at giøre, at lade dem komme ind. Depen modtog dem med megen Fatning; men da de ikke vilde lade dem bringe til Rolighed, trak han sin Sabel, for at forsvare sig. Nu overmandede man ham snart, slæbede ham ud i Slotsgaarden, og myrdede ham. Paa samme Tid drog en Mængde Tyrkiske Goldater giennem Gaderne, udraabte Aly-Hadja til Dey, og førte ham i Thriumph giennem Byen. Faa Øieblikke efterat hans Formand var myrdet, drog den nye Dey ind i Palladset.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
London, den 14de October. J Fredags ankom det Kongel. Statsbud Pregler hertil med Depescher fra vor Ambassadeur i Petersborg, Lord Catheart. Som en Følge deraf blev den næste Dag holdt et Cabinetsraad. Denne Omstændighed, forbundet med den Efterretning, som indeholdes i et hertil i gaar fra Reval ankommen Brev af 11te Septbr., at den derværende Russiske Escadre, bestaaende af 6 Linieskibe og forskiellige Fregatter, var beredt til med det første at løbe ud, har her foraarsaget megen Sensation, og givet Stof til megen Gjetten. Nogle troe, at de ere bestemte mod Barbareskerne, Andre mod Tyrkerne, og atter Anore mod de Sydamerikanske Jnsurgentere. Som det hedder, vil Dronningen ledsaget af Prindsesse Elisabeth, i den 3die November begive sig til Badene ved Bach. Tractaten mellem Frankrig og Portugal, angaaende Aftrædelsen af Gupana til Hs. Allerchristeligste Majestæt, er sluttet under 28de August, og forpligter Hs. Allertroeste Majestæt til at lade Aftrædelsen gaae for sig i det seneste inden 3 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Ifølge vore Blade er Greven af Brugnot paa Fransk Side bestemt til at afløse Greven af Blacas ved Underhandlingerne i Rom angaalende de øvrige kirkelige Anliggender, medens denne gaaer til Spanien i andre Forretninger.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Lord Whitworth, den hidtilværende Vice-Konge af Jrland, hvis Sundhed er meget svækket, havde indskibet sig til England; men har maattet vende tilbage til Dublin formedelst Modvind. Grev Talbot den nye Vice-Konge af Jrland, er i Dublin bleven modtaget med mange Høitideligheder.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Vore Blade indeholde nu ogsaa Engelske Digte over Ejerny Georg Parlamentet er fra 3die November endvidere bleven prorogeret til den 16de December.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Ifølge de sidste Efterretninger fra Dublin hersker der ikke flere Sygdomme, end der bestandig pleier at herske paa denne Aars Tid.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Ogsaa paa Landet har den smitsomme Feber mærkelig aftaget.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Ifølge Breve fra Gibraltar, af 18de September, var der ingen Spoer til Pesten. J Tunis's Gebet er den heller ikke endnu udbrudt men i Algier vedbliver den at anrette skrækkelige Ødelæggelser. Den første Expedition, som MGregor fra Øen Amania gjorde paa Spanierne, er ikke faldet gunstig ud for ham. Han vilde overhumple Fæstningen Muslito i Florida; men Gouverneuren, som havde faaet Nys om hans Hensigt, sendte et Detaschement imod kam, som slog ham, og bemægtigede sig Skibet og en Deel af hans Mandskab.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Paris, den 11te October. Hr. Pichon, som er ansat ved den Afdeling af Statsraadet, som besatter sig med Søevæsenet, indskiber sig nu i Brest, for at begive sig til Martiniqve som Regieringscommissair. Hans Ærinde er, at lundersøge denne Colonies Forvaltning siden dens Tilbagegivelse til Frankrig i Aaret 1814, og ved sin Tilbagekomst at aflægge en Embeds Beretning derom. Hans Sendelse skal ogsaa angaae Gouadeloupe Ifølge Grundlovenes 73de Artikel, skulle Colonierne regieres efter særdeles Love. Man føler nu Nødvendigheden af at give dem Forfatning, at befæste et godt Colonial-System, og sikre Antillernes Søehandel. Det synes som om man nu alvorlig vil beskieftige sig dermed.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Vi see nu ogsaa vore Soldater tage Deel i Underviisningens Velgierninger. Mellem de Skoler, som nu ere dannede næsten ved alle Afdelinger i Hæren, tildrager den i Ruel, som er oprettet af Over officererne ved den Kongel. Gardes første Schweizerregiment, sig i Særdeleshed Opmerksomhed. Antallet paa de deri optagne Soldatet beløber sig for Øieblikket til 800. Man lærer der at læse, skrive regne og andre for en Soldat nyttige Kundskaber.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Den 14de October. Jfølge de sidste Efterretninger fra Algievar der igien udbrudt en Revolution, den hidtilværende, i mange Henseender udmerkede Dey stranguleret, og en af hans Ministre bleven hans Efterfølger. Denne Efterretning behøver dog nærmere Bekræftelse. (See Artkl. Algier)
Berlingske Tidende, 1817-10-27
I Gaar har Hertugen af Angouleme tiltraadt sin Jnspectionsreise, som Storadmiral af Frankrig, over Havre og Dieppe. Hertuger af Damas og 2 Adjutantere ledsage Hertugen af Angouleme, som reiser lige til Rochefort, og derfra vender tilbage til Paris. J Overmorgen høitideligholdes over hele Frankrig den ulykkelige Dronning, Marie Antoinette's Dødsdag, ved hvilken i Kirkerne. allene hendes Testamente, eller hendes bekiendte rørende Afskedsbrev, skal forelæses.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Frue von Krydener, som herværende Blade allerede lod ankomme til Paris, er tvertimod ved Colmar bleven viist tilbage, og har inden 24 Timer maattet forlade den Franske Grund.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Processen fra Rhode; er nu bleven overdraget til Assiseretten ved ved Alby i Departementet du Tern.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Slotten Montmorener er bleven solgt til Nedbrydelse. Viinhøsten i Champagne falder ikkuns middelmaadig udDen 15de October. Da Marschall Alexander Rouceuf tiltraadte Commanden over den 19de Militairdivision i Lyon, sagde han blandt andet i sin Tiltrædelses. Skrivelse: at saavel borgerlige som militaire Personer maatte afholde dem fra alle hemmelige Selskaber, fordi de vare strafværdige, saalænge som Regieringen ikke havde tilladt dem.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Jgaar Morges udbrød i Thuillerierne i Kronens Skatmester, GrevBouilleries, Værelser, en Jld, som dog blev slukket, før den havde anrettet betydelig Skade. Ogsaa i Kornmagazinet var i gaar Natudbruet Jld, der dog ogsaa snart blev slukket ved vore raske Sprøite folks Anstrengelse. Vort Ministerium fortsætter sit conseqvente System, og forbinder sig med ingen af de stridende Parthier; men holder dem alle i Tømme.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Madrid, den 2den October. Indbyggerne i Castilien har, paa Grund af Høstens gode Udfald i deres Provinds, søgt om Regieringens Tilladelse til at torde udføre Korn. Men da Høsten i andre Egne af Spanien ikke er faldet saa godt ud, saa vil Hs. Majestæt først høre Statsraadets Mening i denne Henseende.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Den 4de October. Den Kongel. Livkudsk. Julius Lopez, har tilbudt, at giøre Fædrelandet en Foræring med 7943 Realer, som han havde tilgode i tilbagestaaende Løn, hvilket Tilbud af Hs. Majestæt med Tak er modtaget, og bekiendtgjort i Hoftidenden. De Spaniere, som af Hs. Majestæt Kongen af Frankrig have erholdt Lillie Ordenen, maae i Fremtiden betale 3000 Realer eller 750 Franker til vor Stat.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Jtalien, den 10de October. I Piemont bliver stiftet et nyt Jesuiter=Kloster, som af Kongen af Sardinien bliver begavet med 24000 Livrer i Rente, hvilken førtilflød Universitetet i Genua. Marquis Grimaldi, Kongens første Stalmester, er indtraadt i Jesuitet Ordenen, I Rom er nu paa Gad hiørnerne opslaaet Navnene paa ikke mindre end 57 Røvere og Mordere. Paa hvers Hoved, om det bringes dødt eller levende, er sat en Priis af 500 Scudi. Lucten Bonapartes Observatorium hører unægtelig i Henseende til Instrumenterne til de fortrinligste i Europa. Han besidder der blandt andre det Teleskop, som Herschel brugte til fine vigtigste Opdagelser, og som han overlod Lucian for 2000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Prindsen af Carignan er med sin unge Gemalinde fra Floren; ankommet til Turin.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Af Paven ere nu igien 2 Jtalienske Prælater udnævnte til Kardinaler, Bottin fra Lucta og Kivarola fra Genua. J samme Consistorium bekiendtgjorde Paven 11 Erkebiskoper og 29 Biskoper af Frank riig, som deels vare ny udvalgte og deels forfløttede.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Parma, den 2den October. Her er bekiendtgjort følgende Forordning :"Vi Marie Luise, Keiserlig Prindsesse og Erkehertuginde af Østerrig, af Guds Naade Hertuginde til Parma, Piacer 31 og Guastalla a. Allerede i de første Dage efter Vor Ankomst til Vor Stater bemerkede Vi, at flere af Vore Undersaatter, i Særdeleshed, af Landboe-Classen, som maasker erindrede sig den gamle Skik, paa offentlige Stræder og Veie kastede dem paa Knæ for Os, og herved søgte at vise Os en Ære, som allene tilkommer Gud. Den gode Hensigt, som ædede disse Vore Undersaatter, mistiende Vi ikke men Vi have dog deels personlig, deels ved Personer af Vort Følge underrettet dem om deres Friltagelse. Da imidlertid Vore Formaninger hidtil ikke have havt den tilsigtede Virkning, og Vi desuden have antaget som Rettesnor for Vort Hof det ved Hs. Majestæt Keiseren af Østerrigs, Vor høie Faders Hof, indførte Ceremoniet, ved hvilket forlængst den Stik, at falde paa Knæ, naar Souverainen lader sig til Syne, er afskaffet; da Vi ogsaa ville sørge for at Vor Taushed ved denne Art af Hylding ikke i Fremtiden bliver anseet for billigelse, og endelig - da det er Os magtpaaliggende, at Vore kiære Undersaatter vide Vort Sindelag i denne Henseende - saa forordne Vil 1) Det forbydes alle Vore Undersaater, som ved nogen som helst Leilighed fremkomme for Os, enten Vi saa have følge hos Os som Souverain eller ikke, at kaste sig paa Knæ for Os. 2) Præsterne skulle paa Festdagene og i Underviisningstimerne, særdeles omtale denne Vor Villie, og et heelt Aar igiennem paa den første Søndag i hver Maaned, efter Messen, forkynde denne Vor høieste Beslutning. 3) Vore Præsidenter og Magistraten, den Verdslige og Kloster Geistligheden, alle civile og militaire Øvrighedspersoner blive herved udtrykkelig befalede, ved enhver Leilighed at erindre om, at dette er Vor bestemte og faste Villie. Givet i Vor Hertugelige Residents i Parma. " a.
Berlingske Tidende, 1817-10-27
Loretto, den 6te October. Antallet af Valfarende til det hellige Huus er nu ikke ret stort, og Fremmede af Stand, som bringe Foræringer til Madonna lade sig saa godt som slet ikke see. Hauget til Sværmere synes for Øieblikke et være ringe i Jtalien; dog gives der i Rom en egen Sect, som man af Jronie giver Navn af Santoni (meget Hillige) der søger en Fortieneste i Bodfærdigheds Ovelser, Omvendelser og Ceremonier, og derved falskelig troer, at giøre sig yndet af den forstandigere Regiering.