JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-10
London, den 28de Februar. Den officielle Efterretning om Wienercongressens Beslutning, at de Forenede Nederlande skulle være et Kongerige, har her opvakt stor en Glæde. Det har henved sex Millioner Jndvaanere, og altsaa en betydelig indvortes Kraft til at kunne holde en anseelig Landarmee. til Da dette nye Kongeriges Regiering ogsaa maa henvende en særdeles te Opmærksomhed paa Søhandelen, saa vil det vist lade sig det være med get magt paaliggende at være i god Forstaaelse med Engelland, der ved fremlidige Krige med Frankrig dog altid vil blive dets naturlige og fornemste Allierede. Man er derfor berettiget til at vente, at disse lid to Landes venskabelige Forholde ville være af lang Varighed og af stor Nytte for begge Parter. Ligesaa behagelig var den Efterretning, at de Ostfriesland er kommen til Hannover, hvorved dette Land kommet i directe Forbindelse med Kongeriget de Forenede Nederlande, en til Omstændighed, der kan blive af stor Vigtighed, baade i politisk og militair Henseende. m. - Jfølge vore Blade var det Grev Noailles, der gjorde det For- og Slag, at Keiserinde Marie Louise skulde afstaae Parma, Piacerza og Gustalla, hvorfor Hertugen af Toscana skal udbetale hende en anseelig Pension.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Man længes her meget efter Lord Castlereaghs Ankomst, da ave man af ham venter at faae mangen hidtil ubekiendt Oplysning over Underhandlingernes Gang paa Congressen i Wien. Jsær interessere der Hannovers Anliggender, da man synes at have ifinde at etaklere ling adskillige Kongelige Prindser i dette nye Kongerige, en Omstændigde hed, der kan blive af desto større Vigtighed, hvis Regieringen en 3de gang kommer i en Dronnings Hænder.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Forhandlinger i Underhuset den 27de Februar. Sir Samuel Romilly fornyede den Motion, han allerede under i forrige Møde havde gjort angaaende, en Adresse til Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten, hvori Høisamme skulde anmodes om at udstæde i Ordre til at afskedige i det mindste Militsen tilfods. "Da jeg, sagde han, først talte om denne Gienstand, var Pariserfreden først sluttet for tre Maaneder siden. Nu ere atter sex Maaneder svundne, og desuagtet er endnu en meget stor Deel af denne Milits underkastet i stræng Militairtvang. For nærværende Tid skulde man dog vel ikke mere foregive, at vi maae befrygte Jndfald af en udvortes Fiende, og ligesaalidet kan der være Tale om Oprør i det Jndre. Og dog ere disse Grunde de eneste, hvorfor Militsen var bragt paa Benene." Han maatte derfor ligeftem sige, at det var lovstridigt at beholde den længere, og at det navnlig stred imod den Act, som gik igiennem i Georg den 3dies to og fyrgetyvende Regieringsaar. Den var den sidste, som havde Hensyn til Milisen. Han vilde desaarsag ufortøvet giøre en Motion over denne Gienstand.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Debatterne i Underhuset angaaende Jndførsel af Korn fra Udlandet blive endnu stedse fortsatte med største Heftighed. Mange Parlements medlemmer og næsten den største Deel af Publicum ere for samme Hvorledes, sige de, have de, som stemme for Forbudet, forglemt hvilke ulykkelige Følger, der for nogle Aar siden opstode af Brøders Dyehed; erindre de sig ikke mere det for to Aar siden af Fabrikarbeiderne (Luddisterne) opvakte Oprør, Skulle vi atter ved høie Brødpriser, udsætte os for saadanne Skrækkescener, Allerede nu have vi ondt ved at afsætte vore Manufacturvare paa det faste Land. Disse fortiene ligesaa meget vor heels Opmærksomhed, som Forpagterne Jnteresse, Men naar Brødpriserne gaae høiere, saa ville ogsaa Arbeidsfolkene ved Fabriquerne have større Betaling, og i dette Tilfælde kunne vi kun til høiere Priser bringe vore Mannfacturvare til fremmede Handelspladser, De umiddelbare Følger deraf ere Fabriquernes Forfald, Arbeidsfolkenes Afskedigelse, Elendighed og Oprør; Capitalisterne og Manufacturisterne vandre ud med deres Formue og deres Kunst; de offentlige Jndtægter formindskes a. Saa kortsynet er Gierrigheden og Partiskheden, saa selvødelæggende ere alle Monopolier. Vistnosee vi gierne at vor Agerdyrkning beskyttes; men det var i Sandhed daarligt at opoffre vore Fabriqver og vor Handel for Agerdyrkeningen. Forpagterne og Kornhandlerne have før fortient store Summer; men nu, da deres Gevinst er mindre betydelig, klagede over Afgivterne. De giøre det uden Grund, og de andre Folkeklasser maae ikke lide derfor. Denne vigtige Sag er hidindtil bleven behandlet med en ubegribelig Letsindighed. En saa overilet Fremfærd tiener kun til at opbringe Folket; thi roligt vil det tilforladelig ikke blive ved en Forholdsregel, som paa det heftigste ryster Nationalvelstanden. Godseierne og Forpagterne ivre i Særdeleshed imod Korn indførselen fra Frankrig; men det er beviist, at samme efter Freden ikke beløb sig til Hundrededelen af det, som vi forbrugte. Jndførselen derfra var derfor langt ringere end fra Holland og Tydskland at Dersom man alligevel nærer en saadan Skinsyge mod Frankrig, saa staaer det os jo frit for at belægge det franske Korn med Afgivter, uden at berøve os Kornindførselen fra andre Lande.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Jgaar udbredte sig det Rygte, at General Pakenham havde indtaget New=Orleans, og man holder Sagen for sand, uagtet Regieringen ingen Efterretninger har faaet derom. Jmidlertid anføre selv americanske Tidender af nyeste Datum, at den i New=Orleans liggende Besætning sandsynligviis ikke vil kunne holde de sig indtil de tililende Tropper kunne komme den til Undsætning.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Jgaar havde Hertugen af York en Audients hos Prindsregenten angaaende Armeens Anliggender, og i Søndags havde Lordcantsleren en lang Samtale med Hs. Kongel. Høihed i Carltonhouse.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Forrige Fredag afgik igien et Statsbud med Depescher til Paris og Wien. - Jdag skulde den nye Repræsentant for Southwark, Hr. Barclay, føres omkring i Procession. Et betydeligt Antal Personer havde forsamlet sig, forat ser paa denne Ceremonte. Jmidlertid sammenstimlede ogsaa en Mængde Pøbel, som skreeg og preb medens Processionen gik for sig til Horn-Taverne i Kinnington, hvor et Middagsmaaltid var bragt istand Pøbelen gik endog saa vidt, at den kastede i Snavs og Stene paa Hr. Barclay, der var nødt til at søge sin Tilflugt i Horn-Toverne. Her havde i kort Tid henved 10,000 Mennesker forsamlet sig. De brøde ind, og trængte lige til Trappen Jmidlertid havde Hr. Barelay skrevet til Stadssecretairen, og bedet om Militair til sin Beskyttelse. Overbringeren af Brevet kom lykkelig giennem Pøbelen Stadssecretairen gav strax Ordre at en Deel af Livgarden skulde derhen. Klokken 3 begave 50 til 100 Mand Livgarder sig paa Veien. Den nederste Deel af Horn=Taverne var ganske tilspærret; imidlertid havde Pøbelen næsten slaaet alle Vinduerne ind. Den var meget talrig, og raabte: ingen Barclay, Burdet for stedse Klokken 3 1/2 ankom Garden tilhest. Der var stor Larm; dog fandt ingen Voldsomheder Sted. Livgarderne holde i Linie udenfor HornTaverne (Klokken 4 Eftermiddag).
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Oprøret i Southwark er, som nogle af vore Blade sige, en Prøve, paa, hvad Billen angaaende Kornindførselens Forbud kunde foraarsage. Menigmand, som frygter, at Brødet skal blive dybere end det er, en opbragt, og Kiøbmændene klage over Pakhuusskatten.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Jfølge Efterretninger fra Palermo, have tre americanske Kaper ladet sig see der, som opbringe deres Priser til Tunis. Nogle af vore Briager ere udløbne forat bemægtige sig dem. Linieskibet Rivoli er afseilet til Tunis, forat affordre Beyen en Erklæring.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Hs. Majestæts Skib Ceylon, paa Høiden af St. Mary, Østflorida, den 18de Januar 1815. Vi have i dette Øieblik været ombord paa en Brig fra Cork, og benytte denne Leilighed til at melde Dem, at vi befinde os her med Admiral Cockhurns Escadre. For tre Dage siden landsatte vi 500 Mand, og næste Morgen blev St. Marv angrebet og taget næsten uden Modstand. Jeg venter, at vi skulle udrette meget paa dens Kyst. Admiralen truer med et Angreb paa Newyork " (Staden St. Mary ligger ved en Flod af samme Navn, der adskiller Georgien og Øststorida).
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Den i ovenstaaende Brev ommeldte Stad Newyork er en Stad som tilhører Creeck Jndianerne ved Floden Tallopoole i Georgien. En anden Expedition, under Oberst Nicols Commando, virker lige over for Admiral Cockburn paa den vestlige Side af Halvøen Østflorida, saa at hele Kysten fra Savannah til New=Orleans nu er truet. Den americanske Finantssecretair, Hr. Dallas, har tilkiendegiver Statscreditorerne, at han ikke udbetaler de nu forfaldne Renter af Statsgielder i klingende Mynt, men at han giver Beviser derfor.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Ved vor Armee skulle syv Cavallerierregimenter reduceres.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Brussel, den 26de Februar. Vor souveraine Fyrste, nu Konge af de Forenede Nederlande, har under 23de dennes tilkiendegivet det lykkelige Resultat af Wienercongressen, i følgende Skrivelse til General-Justitscommissarius Hr. de Thiennes de Lombrize: De Depescher, jeg iaftes fik fra Wien, indeholde den vigtige Efterretning, at de store Anliggender, som saalænge have beskieftiget Congressen, nu ere bragte i Orden til almindelig Tilfredshed, og under fælleds Samtykke af Østerrig, Rusland, Engelland, Frankrig, og Preussen. Alle de Dele af Belgien, der før have tilhørt Østerrig, ere satte under min Souverainitet med Undtagelse af nogle smaae Deele af Districtet Limburg og Luxemburg, dog med adskillige Modificationer imod begge Hertugdømmer. Vi beholde paa høire Bred af Maas floden en tilstrækkelig Landstrækning for at sikkre os fri Skibsfart paa denne Flod. Ogsaa det forrige Bispedømme Lüttich er blandt de Lande, som skulle udgiøre det nye Monarchie de Forenede Nederlande. De vil let indsee de gode Virkninger, disse Foranstaltninger ville have paa de Folkefærds Lykke, til hvis Behersker Forsynet har udvalgt mig. Har jeg allerede under de ugunstige omstændigheder været lykkelig nok til at bidrage til deres Vel, saa kunne de nu saameget snarere være berettigede til at vente endnu mere af min faderlige Omsorg. Idag har man her sungen Te Drum i Anledning af denne lykkelige Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
En Deputation skal afgaae herfra til Haag, forat lykønske vor nye Konge.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Leipzig, den 18de Februar. Der er her kun en Mening om, at man hellere havde ønsket, at Sachsen var bleven udeelt, under hvis Herredømme det end var kommen. Ved Delingen have vi mistet vore skiønneste og frugtbareste Provindser. Over den halve Deel af det Land, der leverede os Brød, Salt, Brænde og flere saadanne andre uundværlige Fornødenheder, er bleven skilt fra os. Hvorledes vil det gaae med vor uhyre Gield, der endog med den billigste Fordeling vil blive os byrdefuld? Hvorledes vil Sachsen kunne bringe sige Finantser i Orden; hvorledes vedligeholde sin Credit, Med Hensyn til Handelen have vi Aarsag at troe, at særegne Modificationer ere trufne, da de ellers vilde lide meget ved den Tilstand, som nylig er indtruffen. Var Sachsen bleven udeelt, saa havde Leipzig, der hidtil var udmærket i statistisk, historisk og comerciel Hensigt, undgaaet at blive en indstrænket Grændsestad. Denne Skjebne er virkelig sørgelig for vor Stad, da den ved det store Folk slag, som forefaldt under dens Mure, og havde Europas, for ikke at sige Verdens Frihed, til følge, kun ved et Under undgik Ødelæggelsen.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Det synes endnu stedse udestemt, om vor Konge, Frederik August, vil under nærværende Omstændigheder igien tiltræde Regieringen.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Berlin, den 4de Marts. Hs. Majestæt Kongen har behaget at udnævne Frue Generalinde v. Krusemarck til Over-Jntendantinde for de Kongel. Prindsesser, i den afdøde Gevinde af Ves's Sted. Frue v. Krusemarck er Moder til Generallieutenant v. Krusemarck, som i de sidste Aar var ansat som Gesandt i Paris, og under Krigen i Kronprindsen af Sverrigs Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
- Med sidste Coureer fra Wien ere Beretninger indløbne om Armeens nye Organisation. Dens Forfatning bliver i det væsentligste som den er for nærværende Tid; dog skulle forholdsmæssige Forandringer og Forøgelser finde Sted efter det udvidede Monarchies Tarv.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Blandt Andet skulle de i Berlin garnisonerende tre Esquadroner Garde, J dragoner, Husarer og Ulaner, samt det opreussiske Hasarregiment, levere Stammerne til tre fuldstændige Garde Carallerieregimenter, som dernæst tilligemed de to skiønne Grenadeerregimenter, Keiser Franz og Alexander, skulle høre til Gardedivisionen. Den commanderende General for dette forlignelige Corps er Prinds Carl af Mecklenburg. Garde=Kosakesquadronen skal ganske gaae ind.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Blandede Efterretninger. Natten mellem den 20de og 21de Februar strandede det svenske til Vestindien bestemte Drigskib, Prinds Oscar, Capitain Wickders, ved Terschelling.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Den 26de Februar døde i Göttingen den af Literaturen fortiente Professor Charles Villers, Medlem af Nationalinstitutet i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Den berømte Professer i Chemien i Cambringe, Hr. Tennant, havde gjort en Reise til Frankrig, og reed, paa Tilbagereisen, til Boulogne, forat see den derværende C. Underveis var han saa ulykkelige at styrte med Hesten i en Kalkgrube, hvor han tilsatte Livet.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Kongen af Frankrig har tilladt Doctor Guillotin, efter hvem Guillotinen har Navn, at lade sig kalde St. Marie.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Fra Hull afgaae i dette Aar 58 Skibe paa Hvalsiskefangst til Grøn a land og Davisstrædet.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
En engelsk Hurtigskriver har beregnet, at en Parlementstaler taler de en Time omtrent 7000 Ord, og, hvis han bliver hidsig, omtrent J.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Kiøbenhavns Vexelcours, den 10die Marts. Hamburg, 558 Procent. 2 Mk. Dato. 566 - a vista Amsterdam. 2 Mk. Dato, in Cassa 541 - a vista London, 22 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. - 224 - a vista Species, 555.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Kiøbenhavn, den 10de Marts. Førstkommende Søndag den 12te Marts bliver Mariagen declare, til ret ved Hoffet, imellem Hs. Høihed Prinds Christian Frederik af paa Danmark, og Hs. Høifyrstl. Durchl. Prindsesse Caroline Amalia, af Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborg. J denne Anledning modtager Deres Høiheder Prindsesse Juliane og Prinds FerdinandGratulations-Cuur af Damer og Kavallerer, om Aftenen Kl. 7 slet, paa Hs. Høihed Prinds Christians Palais. Damerne klæde sig som til Apartement.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Ridderne af Elephanten og Storkors af Dannebrogen bære Baandet over Kiølen.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Under Admiralitetet: Den 15de Februar 1815 er forige Premier=Lieutenant Andreas Willoch og Second=Lieutenant a 14 sulte Johan Henrich Wiese efter Ansøgning meddeelte Afsked af SøeEtaten. I Aaret 1814 have i Frederikshospital været 2202 Patienter ; der og af ere 1718 helbredede og 217 døde; ved Aarets Udgang vare 26. tilbage i Hospitalet.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Fra 30te December 1814 til 28de Januar d. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 53 Par, fødte 110 Drenge, 99 Piger, ialt 209 Børn; døde 94 Mænd, 59 Qvinder, 54 Drenge, 53 Piger, ialt 260 Personer. Altsaa ere 51 flere døde end fødte, 20 ere tøde af 2 Alderdom, 3 i Barselseng, 1 af Betændelsesfeber (Jnflammation), 1 af Beenskabe, 1 af Blodstyrtning, 1 af Brok, 56 af Brystsy(Lungesyge), 2 af Durkløb, 1 Dødfødt, 5 af Feber (hi sig Feber, Forkiølelse, Flodfeber), 8 af Forraadnelsesfeber, 1 af Galdefeber, 4 af Gigt (Værk, tør Værk), 3 af indvortes Svaghed, 3 af Kighoste, 1 af Kirkelsyge, 14 af Krampe, 3 af langvarig Svaghed, 15 a Nervefeber, 5 af Nervesyge, 32 Nyfødte, 1 af Skarlagensfeber, af Sklæver, 22 af Slag (Krampeslag), 4 af Slagflod (Apoplexin), 2 af Sting, 1 Pleuris, Sidesting (Hold), 16 af Svindsot (Tæring, tærende Syge), 1 af Trødske, 10 af Sygdom for Tænder, 2 ved ulykkelige Hændelser, 15 af Vattersot, 1 af venerisk Syge, de andre af uanmeldte Sygdomme. J samme Tid ere i Frederikshospital indkomne 166, udgangne 166, og døde 21 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Fra 28de Januar til 3die Marts d. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 73 Par, fødte 125 Drenge, 139 Piger, ialt 264 Børn; døde 93. Mænd, 91 Qvinder, 105 Drenge, 92 Piger, ialt 381 Personer, Altsaa ere 117 flere døde end fødte: 23 ere døde af Alderdom, 2 Barselseng, 6 af Betændelsesleber (Jnflammation), I af Beenbrud, 1 af Brok, 76 af Brystsyge (Lungesyge), 6 af Durkløb, 4 Dødfødte, I af engelsk Syne, 1 falden til Døde, 1 af Feber (hidsig Feber, Forkiølelse. Flodfeber), 1 af Flod (Saltflød, Faat, Saar), 9 af Forraadnelsesfeber, 1 af Galdefeber, 2 af Gigt (Værk, tør Værk), ) af Guulsort (Leversyge), 1 af Hoste, 3 af indvortes Svaghed, 1 af Kighoste, 1 af Kirkelsyge, 3 af Koldbrand, 27 af Krampe, 2 a langvarig Svaghed, 1 af Moersyge, 13 af Nervefeber, 7 af Nerve syge, 66 Nyfødte, 44 af Slag (Krampestaa), 4 af Slagflod (Apoplexie), 2 af Slimfeber, 1 af Sting, 17 af Svindsot (Tæring, tærende Syge), 2 af Trødske, 26 af Sygdom for Tænder, 1 ved en ulykkelig Hændelse, 21 af Vattersoet, 1 af venerisk Syge, de øvrige af uanmeldte Sygdømme.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
At den under 25de November f. A. herfra udfærdigede Taxt for Bagerlaugets Jnteressentere her i Staden og paa dens Grund uden for Portene paa Brød af Rug, beregnet til 9 Rbs. N. V. for hver Pund, vedbliver at være gieldende for næstkommende Marts Maaned og at det i den Tid, ligesom i indeværende Maaned, er tilladt Laugs Frie og Rugbrødsbagerne, at sælge Brød af Blandingskorn, nemlig: 1/4 Deel Høide, 1/4 Deel Rug 1/2 Deel Byg, men derhos forpligtede til, at sælge hvert Pund Brød af dette Korn for 8 Rbs. N.V.; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue den 27de Februar 1815.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
At Slagterlaugets Jnteressentere her i Staden, efter Overeenskomst med Oldermanden og Bisidderne, have forpligtet dem til, i næstkommende Marts Maaned at udsælge, Oxekiød Pundet for 2 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie; det bliver herved til alle Vedkom kommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue den 27de Februar 1815.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Fra den 6te til den 11te Martii ere indkomne: Capitain H. P. Holm af Kiøbenhavn fra Ryenvalde med Lærreder og Brænde; Capit. N. Nicolaysen af dito fra Kiel med Stockgods; Capitain P. J. Holm. af Kiøbenhavn fra Amsterdam med Tagsteen, Tøndebaand og lidet Stockgods. Udgaaede: Capitainerne J. P. Nistrup, C. Rakken af Kiøbenhavn til Livorno med Fisk, Jern og Tiære, Capitain Th. de W. Ribrero af og til Lissabon med Jern; Capitainerne H. K. Jonken, O. P. Schiøtt af Grønningen til Pillau med Ballast.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Børs-Auctioner. Den 7de Marts blev 4 Kongel. Finantscollegii=Obligationer af 1000 Rbdlr. solgt for 54 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr.; en dito Obligation paa 150 Rbdlr. for 55 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr.; Overformynderiets Afregningsbeviis, stor 334 Rbdlr. 24 1/2 s. S.V., for 104 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr.; et consigadele Bank fonds Beviis for 77 Rbdlr., lydende paa 4 1/2 pro Cent Rente, for 46 Rbdlr. N. V.; 4 Stkr. Brandkasse Obligationer a 100 Rbdlr. for 100 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr.; 5 hele Actier i Speciesbanken for 677 a 678 Rbdlr Stk.; 5 qvart dito for 171 Rbdlr. Stkt. 3000 Rbdlr. S. V. i Rigsbanks=Obligationer med 4 pro Cent Rent for 86 a 88 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. Den 8de: en Huus tier=Creditkasse=Obligation paa 1000 Rbdlr. for 77 Rbdlr. 3 Mk. pr. 100 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Ved Tallotteries 932 Trækning i Altona udkom: No. 7. 41. 54. 68. 26.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Kiøbenhavns Torvepriser, den 10de Marts. Rug, Td. 16 Rbdlr. 4 Mk. a 18 Rbdlr. Hvede, Td. 24 Rbdlr. a 26 Rbdlr. 3 Mk. Byg, Td. 9 Rbdlr. a 9 Rbdlr. 2 Mk. Havre, Td. 5 Rbdlr. 2 Mk. a 5 Rbdlr. 4 Mk. Ærter, Td. 12 Rbdlr. a 13 Rbdlr. 2 Mk. Røget Flesk, Lpd. 9 Rbdlr. a 9 Rbdlr. 4 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Skuespil. Søndagen den 12te Marts, Kl. 6, bliver paa det Kongl. Hoftheater opført: Mstroe og Skielmerie, Comoedie i 1 Act, og paa Vers af Dieulafor, oversat ved Hr. Professor, Theaterdirecteur og Ridder Rabbet og: Jean de Frante, eller: Hans Frandsen, Comoedie i 5 Acter af Holberg.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Løverdagen den 18de Marts, Kl. 6, bliver i Følge Kongl. allernaadigste Resolution, til Bedste for Stuespillerinde Jfr. Sannes, paa det Kongl Hoftheater opført: Sebben og vise, eller: Fortsættelse af de tre Fepagtere, Syngespil i 2 Acter af Monvel, med Musik af Degedes, og over at ved Wessel; og Den Døve, eller: Dert huset fulgt af GiæComoedie i 3 Acter af Dessorges, oversat ved Hr. N. T. Bruun. Ti Slutning : En Epilog, forfattet af Hr. Professor, Theaterdirecteur og Ridder Rabbek og fremsiges af Jfr. Sannes. De, som ville beære Stuespillerinden Jfr. Sannes med deres Nærværelse ved denne Forestilling, vil behageligen henvende dem til hende selv, boende i lille Grønnegade No. 21. anden Sal, hvor dagligen fra Kl. 12 til 6 Billetter kunne erholdes. Ved min Velgiørerinde Frøken Frankenbergs Grav. Dit Liv forsvandt, talt ere Dine Dage, Du sank i Gravens kolde Skjød, Blid som Din Vandel var Din Død - Jeg har Dig tabt, Lyd høit min bittre Klage Ol ædle Qvinde, med det blide Hierte, Fravristet Venskabs ømme Favn, Hvo tolter Sorgen ved Dit Savn, Hvad Lindrer Dine Venners dyde Smerte, Ja Taare flyd ved den Hensarnes Baare, Hun var saa god, og hver en Dyd, Hver ædel Daad var Hendes Fryd, Vi alle, alle elskte Hende saare. Farvel, hvil født forklarede Veninde! - Nu løst af Støvets usle Baand, Blandt Engle svinger sig Din Aand; Men af, end mine hede Taarer rinde, Amalia Anbertin.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Jgaar Morges Kl. 9 1/2 døde vor Moder Frue Justitsraadinde Johanne Kir J sine Christensen, 59 Aar gammel. Kiøbenhavn, den 8de Marts 1815. Christian Christensen. Hars Christian Christensen.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
At Forsynet den 20de i denne Maaned behagede at bortkalde fra I dette Liv, Maren Juel, den kiærligste Ægtefælle for mig og den ommeste Moder for min eneste Datter, mod hvem hun med nalmindelig klog og utrættelig Omsorg opfyldte alle de Pligter, hun som Moder kiærligen paarog sig, undlader jeg ikke herved med forgfuldt Hierte at bekiendtgiøre for Familie og Venner, og forvisset om deres 1. ømme Deeltagelse i min dyde Sorg, frabedes al skrivtlig Forsikkring, i. derom. Christiania, den 24de Februari 1815. Rosenkrantz.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Jen 1ste Marts behagede det Livets Herre ved Døden at bortkaldet min elskelige Mand Jørgen Hammer, just da han nyelig havde 4, naaet fine jordiske Ønskers Maal, og var bleven ansat som Læge ved i Usserøde Værker. Kun 4 Aar varede vort lykkelige Ægteskab, de, 2 der kiendte hans sieldne Værd, vide hvad jeg har tabt. Usserød, den 6te Marts 1818. Bitts Hammer, fød Svane.
Berlingske Tidende, 1815-03-10
Efter 4 Dages Sygeleie behagede det Forsynet, sidstleden Løverdag - Aften den 4de Marts Klokken 9 1/4 ved Døden at bortkalde til et vedre Liv, min gode Mand, Forbøder ved Admiralitetet Mathias Petersen, P. sin Alders 53 Aar; hvilket paa egne og 3de efterladte Børns Vegne her t. ved sørgeligst bekiendtgiøres Slægt og Venner. Hedevig Sophie Petersen, født Scholdborg.