JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-26
Warschau, d. 31 Aug. Den Ulykke, som siden nogle Dage, har hjemsøgt adskillige Steder her i Landet, har ogsaa rammet vor Stad. Den 28 begyndte Weichsel at stige, og den paafølgende Nat traadte den pludselig over sine Bredder, og anrettede skrækkelige Ødelæggelser. Pragar Broen har Strømmen revet aldeles bort med sig. Samme-Skjebne skal ogsaa have truffet alle ovenfor og nedenfor liggende Broer. Praga er næsten ganske omgivet med Vand, og alle langs med Weichsel noget dybt liggende Gader og Egne ere bedækkede med Vand. Man seiler allevegne omkring i Baade, for at redde Ulykkelige, thi mange Huse vare neppe mere tilsyne ovenfor Vandet. De Kgl. Slotte Lazimski og Willanow, og de derværende Spadseregange ere oversvømmede og ødelagte. Endnu beklageligere ere de Ødelæggelser, som Oversvømmelsen har anrettet blandt Vaaningshusene og de førigere Undersaatters ringe Eiendom. Man saae hist og her svømme Dele af Huse, Meubler, Qvæg, &c. og man erfarer, at mange Mennesker have tilsat Livet. Først i Gaar har Vandet begyndt at falde, for at gjøre os Ødelæggelsens Spor endnu tydeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Heste- Diende Aargang. No. 87. Udgivet og forlagt aff Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 30 October 1813. er af Con Va
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Om Afgivt af Bøger. 2775193 i & i 4) den Bekjendtgjørelse, som den med fiendtlige Varer controllerende Commission, i Følge Hans Majestæts allerhøieste Forordning af 14de d. M. har ladet kundgjøre, hedder det under Afdeling 12 "Hvor Afgivten i bemeldte Tarif (af 1 Febr. 1797) er ansat procentviis, eller hvor i samme aldeles ingen Afgivt er bestemt f. Ex. for Bøger, som findes hos dem, som dermed handle a., bliver den at beregne efter Værdien." Uagtet her ikke udtrykkelig er bestemt, om ogsaa Afgivten skal svares af Danske Bøger, saa være det os dog tilladt, med den Beskedenhed, man skylder Commissionen. men tillige med den Frimodighed, Videnskabelighedens Tarv kræver, at fremsætte her vore individnelle Tanker om, hvorvidt trykte Danske Bøger, betragtede som Aandsproducter, kunne, i Analogie med ovenanførte allerhøieste Forordning, ubetinget henregnes under Benævnelsen: "afgivtspligtige Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Under nærværende Conjuncturer har ingen lidt mere end netop Danske Bøgers Forlæggere, Som en Følge af disse Conjuncturer ligge de vigtigste Værker, de have sat store Summer 1, for største Delen usolgte. Den Afsætning, de i bedre Dage fandt i Norge og Provindserne, er saa godt som ophørt. Bøger, der ikke kunne bruges som Saxen af Skræderen eller Høvlen af Snedkeren, kjøbes næsten aldeles ikke meere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Christiania, d. 16 Oct. Under den 4 Oct. har Magistraten i Christiania ladet bekjendtgjøre, at der i næst paafølgende Uge skulde sammesteds ankomme en stor Deel militaire Tropper, og at vedkommende Huus= og Gaardelere skulle holde sig beredte paa at modtage dem i Qvarteer. - Paa Toldkamret solgtes her d. 9 Oct. ved Auction 18 Stykker anholdte og confisquerede hvide Cattuner. H. H. Statholderen Prinds Christians Fødselsdag høitideligholdtes her d. 18 Sept. i Selskabet Harmonien. Hvad der især udmærkede denne Fest var den Omstændighed, at Selskabets Medlemmer tilligemed nogle andre af Byens Jndvaanere foranstaltede, at 900 Fattige samme Dag bleve bespiste hver med 1 Pot Suppe, 1 Pd. Kjød med Kaalrabi til, 1 Pd. Brød og 1 Kande Kartofler, hvortil de fik 1/2 Pot godt Øl. Desuden uddeeltes 700 Rdlr. D. C. til de meest trængende Huusarme. J Anledning af samme Høitidsdag har en unavngiven Velgjører ladet uddeele 1200 Rdlr. D. C. blandt trængende Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Med Trondhjems Avis følger en Opfordring fra en Unavngiven til Stadens Jndvaanere, hvori han forsikkrer, at en Mængde Børn forøger Betlernes Tal, og da hans Kaar ikke tillade ham at opfylde et allerede længe attrasket Ønske, at tage 10 til 12 af disse ulykkelige Børn til sig og sørge for deres Opdragelse, saa beder han sine Medborgere at raade Bod paa dette Onde ved aarlige Pengebidrag. - Den 9de Sept. gav Hr. Skuespiller Knudsen en Mindefest. i Mandal, der indbragte de faldne norske Krigeres efterladte Enker og Børn 700 Rdlr. D. C., 1 Dansk Krone og 1 Hollandsk Gylden. D. 18de f. M. gav han en Mindefest i Stavanger i Anledning af Prinds Christians Fødselsdag, som indbragte 2540 Rdlr. D. C. og 2de Markstykker. Begge disse Summer har han tilstillet Statholderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
J Jversens Avis læses følgende: J det af Capitain v. Andre, i Jversens Avis No. 147. indrykkede Avertissement, vil vist enhver, som ikke nøiere undersøger Sagens Beskaffenhed, bifalde Capitainens Mening; men da det kan bevises, at benævnte Avertissement hverken er sandt eller nøiagtig efter bekjendtgjort foregivne specificeret Regning; saa anseer jeg det ikke fornødent at svare videre paa dette uvenskabelige Angreb. - Nyborg, Postgaard, d. 11 October 1818. - J. H. Schalburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Kjøbenhavns Børs den 29de October. J Dag solgtes ved Auction, en 4de Prioritets=Obligation i Gaarden No. 11 i Springgaden, stor 66 Rbdlr. S. V., for 86 Rbdlr. N. V. En Magistrats=Obligation, stor 450 Rdlr., for Rbdlr. N. V. pr. 100 Rdlr. Kongel. Annuiteter (hvoraf svares 1 1/2 PC. Rbpenge i Rente) for 28 Rbdlr. 3 Mk. N. V. pr. 100 Rdlr. Brandforsikkrings-Obligationer for 32 til 30 Rbdlr. 3. Mk. pr. 100 Rdlr. - Specier i Begyndelsen af Børsen 57, til Slutningen 55 Rdlr. D. C. - Coursen blev noteret 900 a vista Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Skrivelse fra Paris af 15 Oct. Et Senatconsoult af Gaars Dato indeholder følgende: 1ste Art. Jmellem det Franske Rige og Sverrig, skal ingen Fredstractat sluttes, førend Sverrig har frasagt sig Besiddelsen af den Franske De Guadeloupe. 2den Art. Alle Franske paa Guadeloupe forbydes, under Tab af Æren, at aflægge den Svenske Regjering nogen Eed, antage nogetsomhelst Embede af dem eller paa mindste Maade vise dem nogen Bistand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
London, d. 6 Oct. Som man paastaaer, har Lord Bentink forladt Armeen i Catalonien for at vende tilbage til Sicilien, hvor hans Nærværelse er mere nødvendig Lord Clinton er foreløbigen traadt i hans Sted. Man troer, at Gen. Hove erholder Definitiv=Commandoen over Armeen i CaNatalonien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
London, d. 7 Oct. J Dag Morges holdtes her til Ære for General Moreau i det catholske Capel i Kingstreet, en høitidelig Sjælemesse. Capellet var ganske sort beklædt og opfyldt med en anseelig Mængde engelske og udenlandske Personer. Generalens 8aarige Datter bivaanede Sørgeceremonien. Breve fra Berlin af 17de Sept. melde, at Keiser Alexander har bevilget Enken Madan Moreau en betydelig Detation. J Dag Morges, er Brevsækken kommen fra Lissabon og fra Corunna. Tropperne, der høre til den tredie Armee, ere afgangne d. 13de fra Saragossa, og have trukket sig til Tudela, hvor de vente paa nærmere befalinger. Marschal Suchets samlede Magt beløber sig til over 30,000 Mand; desuden regnes den Forstærkning, som han har afsendt til Marschal Soult, paa 10,000 Mand. Fra Pampelona har man intet Nyt. Forli, d. 26 Sept. Jordskjælvet d. 21de er sporet i hele Departementet; dog har Districtet i Faenza lidt meest derved. Der er i denne Stad 14. Mennesker let saarede og over 6000 Skørstene indstyrtede. Alle Huse og i Særdeleshed Raadhuset have lidt meget. Mange Mure ere nedstyrtede. Nogle Timer efter Jordskjælvet styrtede et Huus sammen; til Lykke vare Beboerne flyttede bort derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Wien, d. 26 Sept. Den Keiserlige Østerrigske Familie beboer Slottet i Laxemburg. Hs. Majestæt residerer bestandig i Toplitz. Bayrenth, d. 3 Oct. Den fiendtlige Armees store Hovedqvartter er endnu i Toplitz. Paa den bøhmiske Grændse er intet Vigtigt forefalden. Marschal Hertugen af Castigliones Armeecorps er kommen til Saale og synes at vende sig til Naumburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
St. Georg paa Øen Bermuda, den 4 Aug. Aldrig have vi været i det Tilfælde at meddele en sørgeligere og for Handelen mere ødelæggende Tildragelse, end den, som Orcanen foraarsagede sidste Onsdag. Ulykken er saa stor og den offentlige Privatskade saa anseelig, at det vilde være ligesaa vanskeligt som sørgeligt at give omstændelig Efterretning derom. Den i St. Georg ødelagte Eiendom kan allene regnes paa 200,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Havnen her har blot H. Skibe udholdt Orcanen. Strandbredden afgiver et skrækkeligt billede paa Ruiner og Ødelæggelser. Over 50 Skibe ere kastede paa Kysterne ved St. Georg, Huse ere omstyrtede og Træer oprykkede med Roden. Selvsamme Orcan er sporet paa Kingston i Jamaica. Den begyndte med en stærk Regn, hvorpaa fulgte et kort, men stærk Jordskjælv; herpaa opkom en hæftig Storm, der saavel paa Landet som paa Rheden anrettede stor Skade mellem Skibene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Hamburg, den 24de October. Journal de Paris indeholder følgende Bemærkninger over Sverrigs og dets Kronprindses Politik: Da Sverrig, saae, at Orden allevegne vendte tilbage, at det befandt sig allene udenfor sin Politiks naturlige Linie, og var udsat for en mod dets Jnteresse stridende Krigs Ødelæggelser, da det følte Nødvendigheden af at forandre sit System, og at skille sig ved en Fyrste, hvis svage Arm ikke formaaede at føre den store Gustavs Sværd, saa henholdt det sig til den franske Regjering. Det var iblandt dem af Frankrigs Krigere, som efter Rygtet deeltoge i den grændseløse Hæder, der var erhvervet ved tyve Aars Arbeider og Held, at Sverrig, for at give en usvigelig Borgen for sin Hengivenhed til denne naturlige Allierede, valgte den Høvding, som skulde staae i Spidsen for dets nye Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
De Svenske maatte forudsee, at en Mand, som havde havt den Ære at fægte under de Franskes Keisers Øine, som havde tjent hans Politik, og havde Keiserens Ædelmodighed at takke for sin Rang, sin Lykke og sin Agtelse, stedse vilde erindre sig sit første Fædreland, de Velgierninger, hvormed det havde overøst ham, og at han vilde søge at sikre sit Folks Uafhængighed, ved at raadspørge dets Jnteresse og Tilbøielighed, der i to Aarhundreder, havde bundet det til det franske System. Sverrigs Valg var et Sprog, som hele Europa forstod, og de, der ikkuns kjendte den nye Kronprinds af hans Krigerære, tvivlede ikke om, at han jo vilde følge den Vei, som hans berømte Forfædre havde anviist ham. Men Viisdommen selv skuffes i sine Beregninger, naar de individuelle Lidenskaber, hvis Jndflydelse sjelden viger for Fornuftens, ikke komme med i Overslaget. Man formaaede Prindsen til at overlade Finland, en integrerende Deel af Kongeriget, til Rusland, og anviste ham i Erobringen af Norge en skammelig Erstatning. Deraf hine Fordringer angaaende Norges Afstaaelse til Skade for Danmark, Som bekjendt forkastede den franske Regjering med Uvillie dette Forslag. Jmidlertid gik Begivenhederne frem med raske Skridt. Vore Armeer rykkede under Keiserens Anførsel frem i Hjertet af Rusland. Saalænge Lykken var os tro, viste Kronprindsen af Sverrig, skjønt han vistnok allerede i Hjertet var en Fiende af sit gamle Fædreland og sin ophøiede Velgiører, sig ikke paa Kamppladsen. Det var ikke fordi han reddedes ved at udgyde sine Landsmænds Blod; men Klogskab hindrede ham i at lade sig see paa Fastlandet. Først da Elementernes imodstaaelige Voldsomheder havde rammet den Franske Armee, og da han ved Preussens Frafald fik mere Dristig hed, forbandt han sig nøiere med Frankrigs Fiender. Hvilke Bevæggrunde kan han anføre til dette Skridt? Hvorledes kan han undskylde for Sverrig, at han har styrtet det i en politisk Løbebane, som det ikke uden Fare kan følge, og at han udøser sine Undergivnes Blod for en Sag der er ham fremmed? Kunne de Himairiske Forhaabninger, som han uærer om Norge, trøste den Svenske Nation for de virkelige Onder den er nødt til at underkaste sig, Vil han gjøre Afstaaelsen af Guadeloupe gieldende? Hvor er den Sverrigs Undersaat, som ikke allerede har indseet, hvor bedragende denne garantjeløse Afstaaelse er, og at man ikke kan afstaae det, som ikke er erhvervet ved en Tractat, Bernadotte er maaskee den eneste i Sverrig, der ikke har indseet, at dette Engellands Tilbud ikke var andet end en Forhaanelse, og at det Brittiske Ministerium, vant til allehaande Speculationer, ikke har undseet sig for at beregne, hvorvidt dets nye Allieredes Letsindighed eller, før at bruge det rigtige Ord, Uvidenhed kunde gaae, Det er altsaa for uvisse Forhaabninger Sverrig, frasiger sig Finland, sit naturlige Bolværk, og forlader et System, som det i to Aarhundreder med saa meget Held har fulgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Keiser Alexander har tilskrevet General Moreaus Enke et Trøstebrev, dat. Toplitz d. 6 September, hvori han forsikkrer hende, at det Venskab, han har baaret til hendes Gemal, strækker sig til hiin Side Graven, og at der ikke er blevet ham andet Middel tilovers, til i det mindste at betale en Deel af sin Gield, end at gjøre for hans Familie, alt hvad han seer sig istand til. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Kjøbenhavn, d. 30 October. J. Dag solgtes Specier i Begyndelsen af Børsen for 53 Rdlr. D. C. og til Slutningen for 51.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. oc Tiende Aargang. No. 88. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 2 November 1813. Om Konstflidens Tilstand i Sjælland. J Breve til en Ven i Norge. II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Jeg har her atter den Fornøielse at meddele Dem nogle Efterretninger om en Frugt af den indenlandske Konstflid, der er et nyt Beviis paa, hvor meget vi kunne undvære Udlandet, naar vi kun alvorligen ville stræbe at nytte og forædle Landets egne Producter. Det er den af Hr. Urtekræmmer J. N. Verdelin i Kjøbenhavn i afvigte Sommer anlagte Dyppeblaa Fabrik, som jeg denne Gang vil omtale. J denne Fabrik tilberedes Lakmus, Plat-Jndigo og Stempelblaat af forskjellig Finhed og efter enhvers Ønske. Ved Konstflidsselskabets offentlige Udstilling i Augusti 1812 fremsattes Prøver af de fleste Sorter, under No. 16. De fabrikeres nu endnu langt finere, og man kan bestemt paastaae, at de gjøre den hollandske og engelske, som hidtil ene erkjendtes for brugbare, fuldkommen undværlige. Dog undtages herfra Hr. Verdelins saakaldte Lakmus, til Brug for Chemister, da den ei, som Dyppeblaat, er egentligen Hovedbestanddelen i alle de andre Sorter. Allene under denne Benævnelse og under den Form, Hr. Verdelin giver den, ønsker han at afsætte den, da Formen ingen synderlig Tid eller særegne Redskaber og Haandfærdigheder fordrer, og denne Benævnelse er meest passende til det, hvortil den egentlig bruges. Forbrugerne ere imidlertid eengang saa vante til at faae det under den forskjellige Benævnelse og Form, som det fremmedes forskjellige Natur har foranlediget, at Hr. V. nødes til at betjene sig af Navnet og rette sig efter Skik og Brug. Den egentlige Lakmus bliver, formedelst Syren, rød, og derved skadelig hvor den bruges meest, nemlig til Vask eller som Blanding i Kalk. Hovedbestanddelene af disse Farver ere indenlandske, og det, som bruges dertil af fremmede Producter, saa betydeligt, at der neppe gives en Fabrik, hvor der forholdsviis behøves saa lidet fra Udlandet. Priserne paa de forskjellige Sorter, som udsælges paa Hjørnet af Borgergaden og Dronningens Tvergade No. 181, ere saaledes: Dyppeblaat, 4 Rbdlr. 3 Mk. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Allerfineste Stempelblaat 4 - 3 Fint Stempelblaat . 4 Almindeligt Stempelblaat 3 - . - Ordinairt Stempelblaat 2 - 4 - Fine Lakmus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Almindeligt Lakmus 2 - 3 - Ordinairt Lakmus - 2 - 2 - Fint Plat-Jndigo. 2 - 4. Almindeligt Plat-Indigo 12 - 3 - Ordinairt Plat-Indigo, 2 De med en Stierne betegnede Sorter maa forud bestilles, og modtages ei ringere Bestillinger end 8 Pund af hvert Slags. At der findes flere Arter af een Sort, er naturligviis til saa meget større Gavn for enhver. Hidtil er forarbeidet af alle de her anførte Sorter 5,860 Pund, og afsat 5, 141 Pund, eller for den Sum 29,589 Rdlr. 2 Mk. 4 s. D. C. Ved Fabriken ere for det meste dagligen sysselsatte 6, 8 til 10 Mennesker. Vindingen har hidtil iøvrigt ikke været mere end Renten af den i Fabriken anbragte Capital, da Hr. V. af adskillige Grunde har holdt Priserne saa lave som mueligt, og ikke forhøiet dem, uden høieste Nødvendighed, uagtet han har havt en stor Deel Udgivter, som ere medgaaede baade til Anlægget selv, til Bekjendtgjørelser, og mangfoldige Forsøg og Prøver, som vare nødvendige, for at bringe Fabriken i alle Henseender til mueligste Fuldkommenhed. Deres &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Jndenlandske Efterretninger. Nervefeber har i dette Efteraar hersket meget stærkt i Hovedstaden, og bortrykket et ikke ringe Antal Mennesker, deels i deres Alders Vaar, deels i deres kraftfuldeste Liv. Blandt de 162 Mennesker, som fra 10 Septbr. til 8 Oct. d. A., døde her, bleve 15 et Offer for Nervefeber, ikke at tale om, at 6 døde af Forraadnelsesfeber, som Nervefeber saa ofte gaaer over til. Allene blandt Anmelderens Bekjendtere har en Fader mistet tre Døttre, efter at de havde smittet adskillige af dem, der vare i et Huus med dem, og en Kone sin Mand og ældste Datter. Uagtet det almindelig antages, at Nervefeber ikke er smitsom, saa synes alt for mange Erfaringer dog at vise, at den i sin høieste Grad virkelig er det. Upaatvivlelig har den i dette Efteraar saa tidlig indtrufne, skarpe Luft og den Uforsigtighed, hvormed mange udsætte sig for Forkjølelse, været Medaarsager til denne Epidemie. Men Hovedaarsagen maa vist nok søges i Tidsomstændighederne. De mange Næringsveies Standsning under en bestandig stigende Dyrhed, de daglig voxende Næringssorger, som centnertungt trykke saa mangen en Familiefader og Huusmoder, de mangfoldige Leiligheder til at tilsætte sin suurt erhvervede Formue, de Drillerier og Chicaner, som man selv, under Opfyldelsen af sine Kaldspligter saa delig er udsat for, Savnet af styrkende og opmuntrende Drikke, som Viin, Rom a., der i et saa fugtigt og ublidt Elima, som vort, synes saa nødvendigt, den Jndskrænkning i den vante Diæt, som den herskende Dyrhed kræver, alt dette tilsammentagen kan ikke andet end virke ufordeelagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
J Anledning af det af Prof. Vedel=Simonsen, udgivne Skrift: Borgruinerne, fortjener den udødelige Suhms Tanker om Vigtigheden af et saadant Æmnes Behandling, i 9de Bind af hans samlede Skrifter S. 61, at bringes i Erindring. Middelalderen findes langt flere Bygninger, siger han: "men ingen har endnu med Flid undersøgt dem, og dog fortjente de at samles og gives i Trykken, ligesom Montfaucous Monumens de la Monarchie francoise. J saadanne Ting kan ud endnu neppe regnes iblandt polerede Nationer, og der er ikkun faa, ja fast ingen, som sætte Priis derpaa. Vore Naboer, de Svenske, have allerede herudi foregaaet os med gode Exempler. Saaledes haver Peringskjold udgivet Monumenta Uplandic- og Ullerakensia, Rhyzelius Suiogothia munitehvorudi de gamle Svenskes Fæstninger og befæstningsværker beskrives, Wahlin sine gotiske Handlinger &c. Hvor mange gamle Ligstene, hvor mange Jnscriptioner, hvor mange Levninger af forfaldne Slotte og Fæstninger findes det ei i Danmark og Norge, Af hvilket altsammen intet er ved Trykken bekjendtgjort, undtagen Jnscriptionerne, hvoraf vi have N. Chytræi Deliciæ Itinerariæ, Resenii Inscriptiones Havnieuses, Asseroi Inscriptiones Siælandicæ og PontoppidaniMarmora Danica, som dog alle have sprunget meget forbi, og hvorledes kunde det vel anderledes skee, da ingen af disse brave Mænd haver selv havt Leilighed til at reise allevegne om, uden hvilket det ei er mueligt at bringe noget fuldstændigt herudi til Veie, og hvortil ei udfordres een, men manges Arbeide og Reiser." Hvad det første angaaer, da er det netop ved Reiser paa Stederne selv, at Borgruinernes Forfatter har søgt og endnu søger at forskaffe sig, som Øienvidne, Kundskab om de Gjenstande, han beskriver, hvad det sidste angaaer, da er allerede meget vundet, naar en Mand af Prof. Vedel-Simonsens Kundskaber og Flid ganske helliger sig et saadant Nationalstudium, og ofte udretter i saadanne Tilfælde een Mand mere end ti, der besjeles af mindre Jver for Sagen. Anmeldelsen af Borgruinerne, (fortsat).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
I Anledning af Hs. Majest. Dronningens og H. K. H. Kronprindsesse Carolines Fødselsdag d. 28de Oct. var et meget smukt Fyrværkerie i Frederiksberg Hauge. Tilskuernes Tal var meget stort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
I dette Aar har den Danske Armee havt det Uheld, at miste fire af sine meest fortjente Generaler. Foruden Generalerne Evald, Berger, Bechtolsheim, har den nu atter mistet Chefen for det Holsteenske Rytterregiment, GeneralMajor J. v. Dorien, som døde i Flensborg, d. 19de Oct. i en Alder af 67 Aar. Han har tjent Kongen i 4 Aar, og efterlader en Enke og 7 Børn, som dybt begræde hans Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 9de Oct. d. A. er det blevet allernaadigst tilladt, at Private kunne faae myntede i den Altonaiske Mynt hele Rigsbankdaler, til den i Fog. af 5te Jan. d. A. bestemte Myntfod 18 1/2 Rbdlr. af en Mark fiint Sølv, Cøllnsk Vægt. Sølvets Lødighed er bestemt til 11 Lod pr. Mark Brutto. Mynten bærer paa Averssiden Hs. Majestæts Brystbillede med Overskrift: Fredericus VI Dei gratia rer, og paa Reversen Kongerigernes og Hertug, dømmernes hele Vaaben, over hvilket Værdien er angivet med En Rigsbankdaler. J Myntomkostninger erlægges for det første 2 1/2 PC. til Myntmester Flor i Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Den 30te Oct. opførtes paa det Kgl. Theater Holbergs Don Ranudo eller Fattigdom og Hoffærdighed, et Stykke, som man i saa lang Tid ikke har seet spillet paa vor Skueplads. Alle Billetterne vare udgivne og Huset altsaa propfuldt. Sjouerne toge den Aften 20 Rdlr. for en Parquetbillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Fra Christiania Raadstue er bleven bekjendtgjort, at det Korn, som leveres af de Kgl. Magaziner til Brødbagning for Byens Jndvaanere, fra d. 8 Oct. er forhøiet saaledes, at en Tønde Rug koster 30 Rbdlr. og en Tønde Havre 10 Rbdlr. Taxten paa det Brød, som deraf udbages, er bestemt saaledes: for 14 Rbs. eller 84 s. De, skal leveres 30 Lod velbagt Brød, og 60 Lod for 28 Rbs. eller 1 Rdlr. 72 s. D. Brødet indeholder en Blanding af 1/2 Hvede, 2 Rug og 2 Havre. meel. - Prisen paa Salt ved Walløe Salvværk er fastsat til 20 Rbd. for det ordinaire pr. Tønde og 21 Rbd. for det grovkornede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Christiania d. 16 Oct. D. 4de d. M. holdtes Examen i Søndagsskolen i Christiansand. Eleverne, hvis Tal nu er 52, aflagde Prøver paa en, i Forhold til Tiden, saare heldig Fremgang. Denne Examen sluttedes med en kort Tale af Biskoppen, hvori han i Bestyreren og i sit eget Navn, i Særdeleshed takkede Lærerne, Hr. Adjunct Preus og Skolelærer Bruun, som saa vedholdende, uden Betaling, have offret og vedblive at offre denne gavnlige Indretning deres Tid. Ogsaa takkede han den ubekiendte Velgiører, der har sendt 600 Rdlr. til Belønning for de flittigste Elever, saavelsom de øvrige Velgjørere, der i samme Øiemed have rakt Understøttelse. - Søndagsskolens øvrige Udgivter bestrides af den Fond, som endeel velsindede Borgere sammenskjøde til Stiftamtmand Thygesens Jhukommelse. Ved Priseretten i Christiansand er det af Maanedslieutenant Rasmussen, med Skonnerten Nornen opbragte Skib L'Alexandrine, ført af Skipper Picter Dauwes, bleven frigiver, dog saaledes, at samme udreder samtlige paabudne Omkostninger, og betaler Opbringe ren 50 Rbd. N. V. i Erstatning. - Første Søndag efter Michaeli og de øvrige Dage blev i vor Frelsers Kirke confirmeret 17 Drenge og 21 Piger. – Af en Bekjendtgjørelse i Trondhjemsavisen, sees, at der paa Jhlen ligge adskillige opbragte Priser, og deriblandt Privatbriggen Nattle Snake.