JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Gustav den Tredie har skrevet en heel Bog om den politiske Ligevægt i Europa. Han ansaae allerede for to Decennier siden dens Forstyrrelse, som ødelæggende for alle Stater. Sikkerlig var den og saa Hovedkilden til alle de Ulykker, som nu i saa mange Aar have undergravet en heel Verdensdeels Fred og Lykke. Gustav betragtede den Gang Rusland som den Kjæmpestat, der omsider vilde ryste knuse og opsluge alle Troner. Uden at ahne at der engang i Hjertet af Europa vilde opstaae en Stat, der kunde nærme sig det Jdeal, han tænkde sig, anspændte han sine Dvergekræfter mod Ruslands Vælde. Som en Muus anavede Sverrig, paa denne mægtige Stats Grantfod, og brækkede sine Tænder i Stykker paa Stenen, uden at afpille den mindste Flise. Freden i Verela var kun et sørgeligt Beviis paa, at Sverrig aldrig kan vinde noget ved at føre Krig med Rusland. Men hvad mon Gustav vilde sige dersom han stod op fra de Døde, og saae sin Søn, ikke alene arbeide mod det System, han saa ivrig vilde forsvare, men end- og at ville kjæmpe mod Dannemark, Frankrige og Rusland, ja næsten hele det forenede Europa Maatte han ikke forbauses over at see, at hans Tronfølger vil udrette mod saa mange, hvad han selv ikke har kunnet udrette mod een Og hvad Maaret for denne fortvivlede Anstrængelse, At gjøre Engelland mægtigere. Det er til Menneskehedens Ulykke allerede mægtigt nok. At svække Frankrige eller gjenoprette Bourbons Trone; Dertil vilde Sverrig være for afmægtigt, om ogsaa alle dets vidtløftige Landstrækninger vare ligesaa befolkede som de ere øde, og dets Konge ligesaa forvoven og halsstarrig som Carl den Tolvte. Jntet Land har hidtil ført en mere hensigtsløs Krig end Sverrig. Til Unytte bleve dets bedste Tropper opoffrede i Pommern. Den stærke Fæstning Stralsund capitulerede paa den meest vanærende Maade, uden engang at oppebie et virkeligt Angreb. Man lodaden civile Øvrighed overgive Hoved fæstningen i et Land, som Kongen kort tilforn havde givet en ny Constitution med en Bram, der opvakte hele Europas Latter. Men alt dette var en uundgaaelig Følge af Gustavs Reise i Tydskland, og den Ridderaand, der fra hans tidligste Ungdom besjellede ham. Han vendte langt om længe tilbage til det Folk, som midt under sine Jubelraab, Jlluminationer og Æreporte, begrædte Forliiset af det skjønne Pommern og de Millioner Svenske Dalere, der vare vandrede til det hellige Romerske Rige. Men Gustav var bleven ældre; man formodede at modnere Aar og modnere Overlæg vilde overtyde ham om det Ubesindige i hans Handlemaade. Men han blev ligefuldt sin begyndte Plan tro. Han tog Ludvig den Attende og Ludvig den Nittende og hele Emigranterhæren under sin høie Protection. Sin største Stolthed satte han i at være ubøielig som Jernet i Dalekarliens Gruber. Men med al sin Ubøielighed, med al sin Selvstændighed saae man ham dog tilsidst søge Beskyttelse under Engellands Ravnevinger. Det spadserer nu med ham i Haanden liig en lang Mand med sin lille Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Fra nu være Jessen og hans Medkjæmpere, vort Løsen. Deres Aand hvile over os saa ofte Fædrenelandets Forsvar kræver vor Arm, Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Udenlandske Efterretninger. Den høisalige Konges Liig skal i disse Dage foreløbigen bisættes i Garnisonskirken i Rendsborg Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at tilstille Selskabet for indenlandsk Konststid en allernaadigst Skrivelse saaledes lydende: Af Eders Allerunderdanigste Beretning have Vi med allernaadigst Velbehag erfaret, at J med sand Fædrenelandsaand have forenet Eder, for ved fælleds Understøttelse at samvirke til Opnaaelsen, af det dobbelte Formaal, at udelukke Forbruget af Engelske Varer og fremme de indenlandske Fabrikers og Manufacturers Flor. Dette Selskabs Formaal stemmer saa ganske overeens med Vore Landsfaderlige Ønsker, at Vi ikke kunne andet, end skjenke Selskabet Vor Aller høiste Beskyttelse, saa længe det med alvorlig Jver vil arbeide fremad til Maalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Da Selskabets Grundvold er bygget paa Fædrenelandssind og Fædrenelandskjerlighed, saa have Vi den tilfredsstillende Overbeviisning, at enhver af Vore kjere Undersaatter efter Evne villigen vil understøtte dets Bestræbelser, og Vi ville med Landsfaderlig Omhu tage mueligst Hensyn paa, at bortrydde de Hindringer, som maatte lægge sig i Veien for Opnaaelsen af et Øiemed, Vi ansee saa vigtigt, Befalendes Eder Gud. Givet i Vort Hovedqvarteer i Kjøbenhavn, den 22 Martii 1808. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Selskabet for indenlandsk Konstflid. Efter allernaadigst Tilladelse havde en Deputation fra Kjøbenhavns Universitet, bestaaende af dets Rector og de fire Fakulteters Dekaner, Audienzhos Hs. Maj. d. 19de Martii, i Anledning af Høi sammes Tronbestigelse. Universitetets Rector saade følgende: Tillad, allernaadigste Konge, at vi paa Universitetets Vegne allernaadigst bevidne vor Sorg og dybtfølte Deeltagelse i Tabet af en Monark og Fader, under hvis milde Regjering Videnskaberne nøde Frihed, Rolighed og kraftig Opmuntring, Modtag i Naade tillige vor allerunderdanigste Hylding og oprigtige Lykønskning til Deres Majestæts Tronbestigelse. Allerede som Kronprinds har Deres Maj. givet de stærkeste Beviser paa Jver for almeennyttig og praktisk Kundskabs Befordring i alle Stænder, og da Universitetet stræber at virke til samme Maal, saa troer det forud at kunne være forsikkret om Deres Majestæts allerhøieste Beskyttelse. Vi ønske ingen Rettigheder uden saadanne, der staae i Forhold til vore Pligter, og sætte os istand til desto bedre at opfylde dem. Tillidsfuld nedlægger derfor Universitetet de Rettigheder, det hidindtil har havt, i Deres Majestæts Hænder, for af dem, ligesom af Deres kongelige Forfædres, at faae dem baade kjærere og skjønnere tilbage. - Hans Majestæt behagede i de naadigste Udtryk at tilsige Universitetet sin Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Til Hs. Majestæt Kongens Chatolkasse er af en Patriot, som ikke ønsker sig navngivet, allerunderdanigst indsendt en Johannes og 10 Ducater, som Giveren allerunderdanigst har ansøgt om at maatte udbetales til den Underofficier eller Gemene af Søe, eller Landetaten, som ved første forefaldende Fægtning meest udmærker sig. Hvilket Hs. Majestæt Kongen ogsaa allernaadigst har bifaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Under 1ste d. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere, at de 3 til den danske Armee henhørende lette Jnfanterie=Batallioner skulle gives andre Navne, nemlig: den første sjællandske Batallion let Jnfanterie Navn af det sjællandske Skarpskytter-Corps, den anden sjællandske Batallion let Jnfanterie Navn af det jydske Skarpskytter-Corps, og den schlesvig-holsteenske Batallion let Jnfanterie Navn at det holsteenske Skarpskytter-Corps. Hs. Majestæt har, under 2den d. M., allernaadigst befalet, at Artillerie, og Søe-Afdelingen af det forrige frederiksværkske frivilligt bevæbnede Corps skulle herefter formere et Corps under Navn af det frederiksværkske Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Vor forhenværende Gesandt ved det Svenske Hof, Grev Moltke, er den 26 d. M. kommen tilbage fra Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Den 3 Martii oplæste Doctor Castberg i det Kongel. medicinske Selskab en Afhandling om den medicinske Geographie i Almindelighed og Fædrenelandets i Særdeleshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Kjøbenhavn, den 26 Martii. Den ulykkelige Fægtning imellem Capitain Jessen og flere Engelske Krigskibe, skal være forefalden omtrent 1 Miil fra Nykjøbing. Efter senere Efterretninger skal det Danske Orlogsskib først om Natten have stødt paa 3 Engelske Fregatter, som bestandig lod Raketter opstige til Signal. Morgenen derpaa fik det endnu Sigte paa to fiendtlige Linieskibe, og blev saaledes nødt til at indlade sig i denne høist ulige Kamp, som dog udholdtes i flere Timer. Alt hvad Tapperhed kunde formaae blev anvendt, men den maatte tilsidst vige for Overmagten. Da Capt. Jessen havde sat sit Skib paa Grund, forsøgte de Engelske at entre det; eengang bleve de drevne tilbage med stort Forliis, men da de stedse sendte Forstærkning, lykkedes det dem endelig at bemægtige sig Skibet, efterat der endnu var foregaaet en blodig Fægtning paa Dækket, som varede i 3 Qvarteer. Siden vil man have seet det Danske Skib brænde. To af de Engelske Fregatter siges at være meget ilde tilredte, og Fienden har været nødsaget til at kaste Canonerne paa den tredie overbord, for at faae Skibet fra Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Man vil ogsaa have bemærket fra Kysten af, at et af de fiendtlige Linieskibe har mistet sin Stormast og det andet sin Bogspryd. Om de Dødes og Saaredes Antal vides intet med Bestemthed, men de nærmere Efterretninger ventes endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Blandt de med Telegraphen ankomne udenlandske Efterretninger, synes følgende at være de vigtigste. Keiser Napoleon har igjen indført Arve adelen i sit Rige. - De Franske have indtaget Fortet Scylla i Calabrien, som hidindtil endnu holdtes besat af Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Den, som har seet Kjøbenhavns Forstæder, førend Krigen og seer dem nu maa forbauses over den store Forandring, de have undergaaet. Vesterbro, især har ganske forandret sin Skikkelse. Strax naar man kommer ud af Porten har man paa venstre Haand den hele fri Udsigt til Amager, som forhen skjultes af Reberbanerne og andre Bygninger. Den smukke Hauge paa Glacieholm paa høire Haand er ganske støifet. Kommer man nogle Skridt videre, saa seer man den Bygning, som i adskillige Aar hele Sommeren igjennem Hovedstadens Tjenestepiger og Haandværkskarle strømmede ud til, for at faae sig et Svingom paa Salen eller en Luftfart i Gyngen, forvandlet til en Steenhob. Ødelæggelsens Spor strækker sig lige til Skydebanen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
J den afbrændte Nicolai Kirke, saavel i Kirken selv som paa Kirkegaarden, har man opsamler to Vognlæs Bomber, Granater, Canonkugler &c. som Engellænderne have kastet did. Det er en Lykke for det hele Qvarteer at denne Kirke ikke er bleven opbygt efter den forrige store Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
J Kjøbenhavn skal der i denne Tid opholde sig henved 10,000 svenskfødte Personer. Der gives de Værksteder, hvor der arbeider 8 til 10. Svenske Svende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
En heel Deel Matroser er nu nedsendte til Corsøer for at opfiske Canonerne af Linieskibet Prinds Christian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
J Gaar Eftermiddags var Cour hos H. M. Kongen. - Den Franske, Russiske og Spanske Ministers Vogne var heel overtrykken med Sørt. Continuation af foregaaende Anmeldelser om patriotiske Bidrag til en ny Flaade: Fra Apenrade Snedkerlauges Svende deres 73 Sølv Skildter, vog 111 Lod, med 15 Kroner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Præsten Hr. Zahn indsendt fra Slaglille og Biernede Sogne D. C. 44 Rdlr., S. H. C. 5 Rdlr. og grov Courant 3 Rdlr. 20 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Præsten Hr. Sand til Førslef indsendt fra sig og Førslef Menighed D. C. 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Udi et Brev, d. d. 16 Martii, saalydende: "En liden Skjerv, bidraget til Statens Forsvar af et Ægtevar, fandtes 100 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
En Embedsmand ved det borgerlige Militaire indsendt en Forskrivning paa 100 Rd. Decourt af sin Gage i Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Hs. Excellence Hr. General=Lutenant Greve Magnus Moltke indleveret 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Stiftamtmand Hr. Kammerherre Moltke indsamlet af Ribe Amts Beboere 6300 Rdlr. 30 s. og desforuden: 1 Sølvskaal, 1 Præsenteertallerken, 1 Par Lysestager, 1 Johannisd'or, 1 Par Guld Stangknapper, 1 Guld Medaille, 2 Sølv dito og 10 Danske Ducater, foruden et betydeligt Bidrag af Korn til Statens Tarv og til Understøttelse for de ved Bombardementet Skadelidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Hs. Excellence Hr. Statsminister Geheimeraad Grev Reventlow tilbudet 191 Egetræer af hans Skove, som kunne afgive 58 Stkr. Bygningstømmer til Orlogskibe og 255 Stkr. til Canonbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Frue Grevinde Knuth Gyldensteen tilbudet 50 til 6 Stkr. Egetræer af Grevskabets Skove. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Den første Cour, som i Gaar var ved Hoffet efter Hans Majestæt vor nu regierende Konges Tronbestigelse, var overmaade talrig. Ogsaa den forhenværende Kongel. Legationssecretair ved det Svenske Hof, Kammerjunker Gyldenpalm, er nu kommet tilbage fra Stockholm. Man vil vide, at den fra Carlscrone udløbne Svenske Flaade skal have taget en sydlig Cours. For at undersøge Midlerne til at afhielpe den nærværende Brændemangel i Hovedstaden, er nedsat en Commission, bestaaende af Kammerherre, og Cancelliepræsident Møsting, Directeuren i Rentekammeret Grev Otto Moltke, Politiemesteren Etatsraad Haagen, Justitsraad Nielsen, og Justitsraad og Viceborgermester Bech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Prindsen af Pontecorvo er lykkeligen ankommet til Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Linieskibet Prinds Christians sørgelige Skjebne, synes nu ikke længere at være nogen Tvivl underkastet, da man vil have erfaret efter den som Parlementair afsendte Lieut. Dodts Tilbagekomst, at dets Master ere tilsyne over Vandet. Enten der er sat Jld paa Skibet eller det er forulykket paa anden Maade vides ikke med Vished. De herfra afgaaede Matroser skulde om mueligt søge at bjerge Levningerne. J øvrigt har Lieut. Dodt ikke kundet udføre sit Ærinde, thi da han havde faaet en Baad og var gaaet fra Land, lettede de fiendtlige Skibe Anker og seilede bort, førend han kunde naae dem. Rimeligvis have de ikke gjerne villet lade ham see, hvor ilde de vare tilredte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Den Svenske Flaade, som siges at være udi løben fra Carlscrone, skal foruden mindre Fartøier, bestaae af 11 Linieskibe, men det forsikkres almindelig, at disse ere saa gamle og i saa slet Stand, at de neppe kunne holde Søen længe. Nogle ville endogsaa vide, at Flaaden allerede er løbet ind igien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Man har nu følgende authentiske Efterretning om, hvad Engellænderne i Ordets egentlige Forstand, have ranet paa Holmen: Ballancerne fra Veierboden med tilhørende Veie-Lodder, af forskjelligt Slags, hvoraf den ene var til almindelig Brug for Kjøbmændene, naar de havde sværere Gods, end de paa Byens største Vægt kunde veie. Desforuden ere alle Ballancerne med Metal-Veielodder tagne fra Hovedmagazinerne, Reberbanen og Bradbænkene, saavel paa Gammel- som Nye-Holm. - Alle Haandværkernes Tømmermændenes, Smedenes, Dreier nes, Bødkernes og Stillæggernes private Haandrede skaber bleve borttagne af deres Kister, som de uden Undseelse søndersloge. – Alle Chirurgi-Jnstrumenter, med alt videre, som hørte til Doctor Værelserne, saavel paa Gammel, som Nye Holm, borttoges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
J Kleinsmeddien udtoge de en meget vel indrettet Dreier Maskine til Jern- og Staal=Arbeide, en Jern Skjære og Boere Maskine med tilhørende Mængde Redskaber; desforuden blev af samme Mesters Contoir borttaget hans Kakkelovn med Tilbehør. Endeel Metal=Pjecer, den lille Damp Maskine tilhørende, borttaget. Alle Steenkloer af forskjellige Dimensioner, hvormed Stenene optoges af Grunden, ligesom de svære Holdhager til Dunkrafterne, til Brug ved Skibes eller Vrags Opletning af Grunden, bleve alle borttagne. – J Reberbanen ere alle Dreie Krogene, Saxene til Garnenes Tjæring, Jernaxlerne og Garn-Klemmerne til den nye Slaae Maskine, Topslæderne, alle Læderrem mene til Hjulene, Jernbolterne til Garn-Rullerne, samt Gieløbere med Blokke, alt borte. - Dørre og Porte, samt Vinduer &c. til Huusbygning paa Peters Værf, er alt borttagen. - Et Metal Ram bukke Slag, vægtig 4030 Pund, adskillige RambukkeSlag fra 17,000 til 20,000 Punds Vægt, bleve borttagne. - Endeel af Blæsebælgene til den mindre Dampe-Maskine vare med Knive igjennemskaarne. – Fra Øen Lunetten er borttaget 4 Stykker Metal-Haubitzer med tilhørende Lade-Redskab og Skarp, Geværer, Pistoler og Sabler, Papiir og Lysesare, Jldtang og Skuffe m.m. - Ovenanførte er fra General-Commandoen tilmeldt Admiral Gambier, som lovede at tilbagelevere samme; men leverede ingen af de anførte Dele, undtagen det benævnte Metal Rambukke=Slag, og nogle faa Deele tilhørende den mindre Dampe Maskine. - Efter benævnte Anmeldelse, borttoge de følgende Deele: J forskjellige Contoirer, saavel paa Gammel som Nyeholm ere Rullegardinerne afskaarne, Skriverpulter opbrækkede, Laasene borttagne, adskillige Stole, Jldtænger, Jldskuffer, Papiir-Saxe borttagne, alle Blade udrevne, af Protokollerne, som de troede vare Regnskabs Bøger, og lod Bladene stroe hele Holmen rundt. - Alt Holmens Brolægger Redskab, alle Holmens Vogne ere sønderslagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Gieløberne af Gammel- og Nyeholms Krahner ere borttagne. - Omtrent 10 Favne gammelt Brænde, opstablet til Salg paa Bodenhoffs Plads, for de Fattige, blev borttaget. - En af Gammel holms Sprøiter og en Pram=Sprøite fra Nyeholm, med fuld Tilbehør, samt Kobber Anbringerne og Straalerørene, og endeel af Slangerne til alle de øvrige Sprøiter ere borttagne, hvorved alle Sprøiterne ved de Danskes Modtagelse af Holmene vare ubrugelige. - De vare i Værk med at overskjære Axelen til Veirmøllen paa Nyeholm, hvormed Planker skjæres; men da de ikke kunde oversange Jernstangen, som laae midt i Axelen, lode de det derved forblive. - Omendskjønt de Engelske, tilsyneladende, vare frygtsomme at borttage de til Alterens Sacramente brugelige saakaldte Sølvkalk og Disk, saa have de dog borttaget 5 Stykker complette, og desforuden 4 Diske. - Alle Bommene fra Maste og Tømmer-Gravene bleve borttagne. Private Skibsjoller, og store og smaae Baade, bleve borttagne om Natten fra Eiernes Skibe, som laae langs med Nyehavn op til Kjøbmand Larsens Plads. De bleve udbragte til de Engelske Skibe paa Rheden, hvoraf ikkun faa bleve tilbagelevere. de. – En liden Feldt-Canon paa Lavet, med tilhørende Faskiner, samt Brystværn, til Brug i forrige Tider for de Kongelige Prindser ved deres Forelæsning. - De svære gamle Slag-Sværd, som Antiquiteter, 58 Stykker. - En 18 pundig Metal-Canon, i fuld Størrelse, med Chiffre 7 og Brystbillede (var blot hensat som Zirat), borttaget. - Bestikker til Brug for Artillerie-Skolen, tilligemed alle Tavlerne, Regnebøger og FrihaandsTegninger, ligeledes. – Adskillige Modeller og Jnstrumenter, saasom Krum Passere, Kugle Skabeloner, et Fransk Batterie, Coronade=Batterie, smaa forgyldte Træ-Morterer, et lidet Morteer=Batterie, smaa Canoner, og Rapperter af Træ &c., borttaget. Søe-Artillerie-Underofficerernes Liigcasse (hvori dog ingen Penge var, som efter AdmiralS. Hoods Begjering blev dem laant, men som de Engelske medtog, formodentlig af Secretairen, der brugte samme. Endskjønt de Engelske lovede, ei at ville røre det private Krud, som laae i Taarnene, er dog endeel deraf borttaget fra dets Eiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Alle de Kongelige Kroner og Chiffter, som stod i Tøihuset, vare deels igjennemhuggede, deels over sværtede. - Alle Drikke Pengene til Uddeling blandt Haandværks=Stokken for betimelig Møde, alt Sølvtøiet, et Stykke over Bataillen den 2den April 1801, samt over Capitain Jessens Bataille, foruden endeel andet Jnventarium fra Nyeholms Hovedvagt, som alt af de Engelske er borttaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Udenlandske Efterretninger. Den Engelske Gouverneur paa Tabago, W. Young, siger i sin Westindia Common Placebook for 1807, at der burde være fri Handel imellem Vestindien og Nordamerica. Han beviser, at Storbritannien hverken kan forskaffe de Vestindiske Øer eller de Brittiske Colonier i America hvad de behøve af Meel til Brødbagning, Riis, Korn, Bræder og alle Slags Trævarer. Dette er ikke Fabrik varer, men naturlige Producter, som aldrig kunne faaes fra Engelland, hvilket ikke altid frembringer saa meget Korn som det til egen Brug behøver. De Vestindiske Øer trænge til 200,000 Tønder Meel, og efter Lovene maa der fra Engelland ikke didsendes flere end 32000. - Young mener, at en stærk Brittisk Flaade burde bestandig krydse i Vestindien; thi man kan neppe forestille sig, siger han, i hvilken Angest alle Folkeclasser i Vestindien ere, og hvor meget alle Personers huslige Fred lider, naar ingen Flaade er der. Man kiger bestandig i Tuber ud til Havet, og man luxer om Natten. Man har maattet indføre en Krigsret, som forbinder hver Planter, Betjent, Haandværksmand at gribe til Vaaben, hvilket utrolig hindrer Handelsforretningerne og Sukkereulturen. Man har med Held forsøgt, at sætte de Vestindiske Øer i Forsvarstand ved Sorte, men det bliver dog altid en betænkelig Sag. - Af alt dette see vi, at Storbritannien med al sin Storhed i dette Øieblik er en Vasal af Nordamerica, og at en Krig med denne Stat vilde under nærværende Conjuncturer tilintetgjøre dets hele Herredømme i Vestindien. Det har, som i Morning Chronicle nylig anmærkedes, kun vundet lidet ved at bemægtige sig de Danske Øer i Vestindien. Tilfældet er her omtrent det samme som naar en Mand, der allerede har ti Glutter, han ikke kan føde, endnu velsignes med et Par Tvillinger, Siden den sidste Krigs Begyndelse er der ialt marcheret igjennem Staden Dørsten i Vestphalen, 180,000 Mand frem og tilbage. Denne trykkende Jndqvartering maatte bæres af 300 Huse!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-29
Den Østerrigske Keisers Fødselsdag, d. 14 Febr. høitideligholdtes i Aar i Jnvalidhuset i Wien. Hele det Keiserlige Huus og Generalitetet var nærværende. Den ældste Jnvalid, en Olding paa 108 Aar, som har tjent i 69 Aar, overleverede Keiseren et Digt. Keiseren skienkede ham en Guldmedaille. J Fremtiden skal enhver Jnvalid i hele Keiserdømmet paa denne Festdag have et Tillæg af 2 Kreuser og desuden saa mange Gylden som han tæller Tjenesteaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 49. Torsdagen, den 31 Martii 1809. rer forsvare Fasa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Jnden- og udenlandske Efterretninger.