Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-01
Forrige Sommer har jeg havt den Fornøielse at see et, uden Omkostninger for Regieringen, begyndt nyttigt Anlæg, som efter al Anseelse deri vil distinqvere sig, at det vil blive bestandigt. Dette Anlæg er det af Hr. Conferentsraad Nyberg indrettede Linnetspinderie paa hans Gods, Øeberregaard, beliggende i Wordingborg Amt. Under bemeldte Gods ligge tvende store Byer, Kiøng og Ring, hvori, foruden Nr. 330 Aar. Gaardmændene, ere mange Huusfolk. J hver af disse Byer har han ladet ved Skolen bygge et Huus, hvori er a) En Stue saa stor, at omtrent 40 Spindersker med deres Rokke deri kan sidde. b) Et Kammer og Kiøkken til den Kone, som underretter de smaae Spinderinder, og c) Et Garn=Magazin. Naar Børnenes Læse=Timer ere forbi, gaae Pigerne i Spindestuen, indtil de skal have Aftensmad, og komme saa for størstedeelen igien, og spinde til Klokken 10 eller 11 om Aftenen. Hvad ethvert Barn spinder, betales det for efter en Skolen ophængt, og vel udiiret trykt, Spinde=Taxt. Til disse Børns Underretning i disse 2de Skoler haver Eieren antaget 2de Koner, som ved Pleie=Anstalterne i Kiøbenhavn have lært at vinde fabrikmæssig (det er i Overeensstemmelse med Hørrets Fiinhed, hvert Pund til et vist Antal Strenge). Hver Kone faaer 40 Rigsdaler i Løn og andre smaae Agrements med Brændsel. o. s. v. Lige over for dette Huus er paa den anden Side af Gaaden bygt et Heglehuus til en Hegler, som har lært at hegle af den Engelske Heglemester, Hovden, og nærer sig ved sin Profession; da han ikke aleneste hegler for de tvende Spindeskoler, men endog for andre der i Egnen, som sende ham deres Hør til at hegle, og som finde deres Regning derved, siden han leverer dem meere Hør og mindre Blaar tilbage, end de selv havde erholdt, ved at hegle det paa deres sædvanlige Hegler, og med deres gamle HaandelavNæste Aar agter Eieren at bygge et Huus til en Væver, hvorved da Indretningen naaer sin Fuldkommenhed. Til at have Opsigt med det Heele, og saavel til at disponere Børnene til Flittighed ved Præmier og a. m., som til paa en vis Maade at danne deres moralske Caracteer, har han havt den Lykke, at finde et vist rart Menneske, en vis Velker, som tilforn skal have været Bogholder ved en Nr. 340 R. R. Lærrets=Fabrike i Holstern, og nu er Jnspecteur ved det i alle Henseender saa vel indrettede patriotiske Selskab i Nestved. Jeg har aldrig seet et Menneske meere oplivet af god og nyttig Enthusiame, end denne Volker: Han logerer paa Øeberregaard, han besøger daglig Spindeskolerne, og lever i fortrolig Omgang med Bønderne, som han om Aftenen forelæser Aviser, og hvad andre nyttige og fornøielige Skrifter, han kan bekomme, f. Ex. Conferentsraad Fleischers fortreffelige Ager=Katekismus. Derved haver han vundet deres Fortrolighed, og meget lettet for Eieren, Jverksættelsen af hans eiegode Hensigter. Almuen var der, som den for største Deelen er, hvor den er Vornerettigheden undergiven; mistroisk imod Grund Eieren, indbildende sig, at der for den laae noget ufordeelagtigt skiult under den venskabelige Jndbydelse til at lade sine Børn lære at spinde uden Omkostninger for Forældrene; ja siden at erholde Betaling for hvad, de i ledige Timer spandt ved frie Varme og Lys; og derfore vilde Bønderne heller ikke i Begyndelsen tillade deres Børn at blive i Spindeskolen, men vilde hellere, at de hiemme skulde fordrive Tiden med Dovenskab. Nu derimod er Tingen i meget god Drift: Jkke aleneste saae jeg i hver Skole nogle og tyve Pigebørn at spinde, men den store Qvantitet af spundet Garn, som laae i Garnmagazinet, beviiste mig, at de ikke vare flittige paa Skrømt: Jeg meener, naar der kom Fremmede. Jeg maa tilstaae, at jeg intet Anlæg i mit Fædreneland haver seet, (endskiønt ieg haaber, og gjerne troer, at der ere mange, ieg ei kiender), som meere bær Vidne om sand Patriotisme, end hvad jeg har seet ved Øeberregaard, inclusive Eierens Omgang og Behandlingsmaade med Skoven. Men for at sige endnu et Ord og Spinderiets Jndretning, saa beroer dets væsentlige Fortrin fremfor mange andre i mine Tanker paa disse tvende Ting: 1) At de Personer, som spinde, intet meere fortære af Landets commerceable Producter, end om de en spandt. R 341 R. R. 2) At intet Menneske derved hindres fra nogen anden Forretning, som den ellers kunde drive. Disse 2 Ting har Eieren, som Kiøbmand, der forstaaer, den politiske Regnekonst, nøie observeret: Hvor ærlige og habile Fabrikanteres Fabriker ei reussere, og ere nyttige, der er Aarsagen: At de Ting, som fortæres af Fabrikanterne, ere meere værde, end den Fason, deres Arbeide giver de raae Materialier, eller og, at Menneskene tages fra nødvendigere eller nyttigere Forretninger, f. Ex, om man vilde lade Pigerne spinde heele Dagen, og forsømme at kjøre Plov og Giødning, binde Korn, mælke Køer m.v. Deraf kan man og forklare, hvorfor i adskillige Lande jo fleere Fabriker der anlægges, og jo fleere formeentlige Anstalter der giøres, paa det at Pengene ei skal gaae ud af Landet, jo fattigere bliver det, nemlig naar Menneskene tages fra nyttige, skiønt mindre brillante, Haandteringer, og i det de fortære Landets Producter, som tilforn fandt beide saadant Overdaadigheds Kram, som Landets Jnd Afsats hos Fremmede, og bragte Penge i Landet, forarbyggere ikke have Penge nok til at betale, og ikke ere fuldkomment og got Kiøb nok til, at Fremmede ville have det Hvad der derfore ved Indretningerne paa Øedeberregaard er det allerbeste, det er : at Agerdyrkningen ansees som Hovedsagen. Bønderne havde tilforn, som paa de fleeste Steder, deres Jorder deelte i 3 Marker, og i hver Mark havde hver Mand kuns en Ager paa et Sted, følgelig gav Marken, hverken Korn eller Græs, som den kunde og burde; Eieren har derfore ved en Land=Jnspecteur, nemlig den indsigtsfulde Berner, ladet Markerne opmaale og inddeele i 9 Dele, og i hver saadan Kobbel eller Deel hver Mand tilmaale det, ham tilkommende Stykke Jord paa eet Sted; af disse 9 Marker besaaes de 5, og 4, som hver med den sidste Kierv med Klever ere besaaede, hvile, og enten slaaes eller bruges til Græsning. For at gjøre Bønderne denne nye Dyrkningsmaade begribelig, har han ladet følgende Tabelle derover trykke, og til hver Mand give et Exemplar Arr 32 Rdlr. Ringbye Mænd nyttige Jordbrug, efter hvilken de besaae og lade hvile deren Marker, i følgenge. Orden. No. 1. No. 2. No. 3. Ao. Søe Tofte Egebierg. Mark. Mark. Mart. 780. Rug og Erter. Fred Byg. Rug og Hvede. mør vn, Ageren, ved øn Havre m. Kl. Mager Byg. Rug og Erter, lever, Haverm Klave. Slaae=Kle. m. Kle. Hvile. Slaae=Kleve 88. Fred Byg. Rug og Hvede. & 343 Rdlr. Ringbye Mænd nyttige Jordbrug, efter hvilken de besaae og lade hvile deres Marker, i følgende: Orden. Nr. 4. No. 5. No. 6. to og bierg Mellem Havrebierg. Mark. 1 Mark. Mark. 1780. Hvile og Brak. Hvile. Hvile. 1781. Rug og Hvede. Hvile og Brak, Hvile. 82. ved Byg. Rug og Hvede. Hvil og Fred Byg ug og Erter. Mager Byg. Havre m. Klever. Slaae=Klever, Havre, Hvile. Slaae de 344 Rdlr. Ringbye Mænd nyttige Jordbrug, efter hvilken de besaae og lade hvile deres Marker, i følgende: Orden. No. 7.