Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-21
J sidstafvigte Efteraar havde Hr. Greve Reventlov paa Pederstrup med den ham egne Velvillie overladt mig paa nogle Uger en af sine Huusmænd, som havde hos ham Selv forestaaet Opførelsen af omtrent en halvsnees Stykker saadanne Bygninger, omkring ved Pederstrup. Den første af disse saae jeg i October 1811; jeg tilstaaer, at jeg syntes ikke synderlig om den: hverken kunde jeg ret gjøre mig Begreb om Arbeidsmaaden; heller ikke var jeg dristig nok til at fatte fuld Tillid til Beskaffenhed, Varighed og Udholdenhed mod Vinteren. J Sommeren 1813 mod Junii Maaneds Ende saae jeg den atter, da havde den overlevet to Vintere, staaende aldeles vel, og havde faaet i Sammeren 1812, adskillige Naboer, af samme Material og Beskaffenhed. Et Huus af dem, indrettet til Beboelse af to Familier, var allerede benyttet i Vinteren 1812-18; man havde fundet det lagt lunere end sædvanlige Huse, og ifølge deraf behøvedes langt mindre Brændsel. Fire af Bygningerne fra 1812 bleve uden Tag, Vinteren over om, med Villie og efter Beslutning dengang, eller, af Mangel paa Arbeidere nok, husker jeg ei tilvisse; men dette veed jeg, at i Sommeren 1813 ere 4 opførte fra Grunden af igien, som vare færdige allerede i Julii Maaned, indtil Taget, og kunde da let været førte under Tag, men disse lod Greven med Villie blive staaende, aldeles uden allermindste Beskyttelse hverken paa Væggenes Sider eller deres øverste Kant; ligesom de forrige havde staaet, den afvigte Vinter igjennem. Bemeldte fra 1812, saae jeg i Junii Maaned 1813 i med at faae Tag over sig, og med Forundring bemærkede, at Vinteren aldeles ingen Skade havde gjort dem: tillige saae jeg da og endvidere i Julii Maaned ved nogle faa Timers nye Ophold der, hvor nemt man behandlede Væggenes Udsider; man havde 1812, om jeg ikke feiler, brugt at paaføre dem en Slags Vurfning, men man var siden falden paa, om ikke det maaskee var nok saa got ligesom det var nemmere, at søge Udsiden hærdet og fæstnet mod Luft, Veir og Fugtighed, ved at formere Glatheden og Tætheden af Væggens Flade ved Paagnidning og Afpudsning med Strygebrættet allene, uden at komme mere Leer derpaa eller Kalk eller nogen anden Vurf, nogle farvede Anstrøg ere deels, og vil deels end mere, blive prøvede: ved hvilke de ei vil komme til at savne de Afvexlinger for Øiet af forskjellige Farver efter Behag, da man uden Tvivl vil kunne faae Valg mellem endeel adskillige Couleurer; men derom mere, naar med Tiden man faaer sanket flere Erfaringer. At i andre Lande, Skotland, Sverrig, endeel Egne i Tydskland, dette Slags Mure ere sædvanlige, er bekjendt, imidlertid erindrer jeg ikke at have læst om nogen anden saa stor Bygning af dette Slags, som den os af Hr. Kammerjunker Bruun, Neergaard beskrevne Vedevogs Fabriks Bygning ikke langt fra Stokholm, i Nærheden af Arboga, 68 Al. lang, 20 Al. viid, 2 Etager høi, med Fløie, og som saavidt skiønnes, er af dette Slage, da det hedder den er af Leer. Beretningen derom indeholdes i et Brev til Hr. Professor Wad fra Hr. Kammerjunkeren, i Raffns Bibliothek, 25 Binds første Hefte. For at bedømme Betydenheden af Bygningens Størrelse og Bestemmelst tillader jeg mig at lade være samlede Efterretningen om Værket. At baade for endeel af Læserne og for mig, endeel Udtrykke ere noget fremmede, fordi vi ei forstaae de Ting, finde vi os i, andre blandt Læserne kan de være mere bekjendte. Vi gik Touren", hedder det i Brevet: "overKongsøe og Arbog til Vedevogs Staal- og Jern Manufactur, een af Eierne, Auditeur König, var hjemme. Bogholder Sjøberg, som er en Elev af den berømte Mechanicus Hagstrøm, viiste mig omkring; vi vare først inde i et Huus, hvor der var I Stangjernshammer med en Pressebælg efter Akkerens Opfindelse, men som ingen Fortrin havde for de almindelige. Stællingen er af Takjern. 3 Stokke ere i samme Huus indrettede til 6 Kniphammere, hvoraf ikkun 3 vare i Gang. Man havde først tænkt, alle kunde gaae paa engang, men det vilde ei være gjørligt, da det ville frembringe for stor en Rykning i selve Stokkene. Her ere 3 Hærder, som have hver 4 Jldsteder, og drives med en Bælg efter Vidholms Opfindelse. Her er og et Valtse og Skjæreværk, er der Vand nok, saa skjæres 6 a 800 Skpd. om Aaret: det drives ved gydede Hjul af 3 1/2 Al. Diameter.""Værket skal være anlagt 1600 og nogle 40, og hedde Qvernbakke. Det første Skjøde, som man har derpaa, er fra 1672. Det har 2 Gange været i Kongens Hænder, som giør, at det har enkelte Privilegier, som andre ei have, f. Ex. at give 6 Par Spød (en Svensk Straf, man hidses halv nøgen op paa en Pæl og slaaes med Hessel qviste, 40 Spød regnes for Livstraf." Jndtil 1801 havde hver een arbeidet for sig, da indviedes det nye Huus af Leer den 6 November. Det bestaaer i en Hovedbygning og 2 smaae Sidefløie. Hovedbygningen er 63 Al. lang og 20 Al. breed. J første Etage er emplaceret i 2 Rader 10 friestaaende Herder, som hver have 4 Jldsteder; her arbeide omtrent 100 Mennesker. Neden under denne Etage gaae 2 Stkr. Væder trommer, hver 60 Al. lang, samt 10 Tommer i Qvadrat: fra disse gaae igjen 40 mindre i en ret Vinkel, i disses nedre Ende er en Jndretning, at Væderets Mængde kan forøges og formindskes ved en Klokke. Disse Vædertrommer drives ved 4 Bælge efter Vidholm Indretning. De sættes i Gang ved et Hjul af 3 Al. Diameter, hvortil Vandet føres under Jorden igjennem en Rende af 200 Alens Længde fra en Dam, som ligger 4 Al. høiere.