JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J Paris er der for Tiden et Slags Gjættespilstærkt i Brug, som meget ligner det danske Philippinespil. Naar Deserten kommer paa Bordet, tager Damen en Haandfuld Druer og opfordrer sin Chapeau til at gjætte, hvormange der er i den lukkede Haand. Taber han, da maa han gjøre hende en fiin Compliment, vinder han derimod, da er det ham tilladt at kysse hende paa Haanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Kongen af Neapel har foræret sin Datter, den spanske Jnfant Don Franceskos Gemalinde, 4 Millioner Realer til at betale sin Mands Gjæld med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Den forleden afdøde høitberømte engelske Portraitmaler Lawrences efterladte Maleriesamling er vurderet til 50, 1 Pds. (5 Tønder Gulds Værdie. Penge efterlod han ikke, uagtet han tog 600 Pd. (6000 Rbd.) for hvert Portrait han malede i Legemstørrelse, af hvilken Sum den ene Halvdeel maatte betales førstegang man sad for ham. Det sidste Værk af hans Pensel var Skuespillerinden Miss Fanny Kembles Portrait. Fra Warschau fortælles: Nylig havde en ung Embedsmand, der sædvanlig kom hjem Kl. 11, endnu sildig om Aftenen besøgt Menageriet og i Særdeleshed, betragtet Løverne med stor Jnteresse. Da han kommer hjem, forskrækkes han ved et forunderligt Syn, thi foran hans Seng staaer en Løve med Lyset i den ene Potte, og ifærd med at tage Sengetæppet bort. Den Forskrækkede løber bort og raaber og Hielp, Løven bagefter ham. Det opdages nu, at hans Tjener havde benyttet sin Herres Udeblivelse om Aftenen til sin Fordeel, ved at tjen paa Theatret som Statist. Man havde netop giver Tryllefløiten, hvori han spillede en Løve; Opergen havde varet noget længe, saa han ikke fik Tid til at klæde sig om, og var i Løvehabiten løben hjem, at forrette sin næsten forsømte Tjeneste, og i denne Stilling var det at hans Herre havde fundet ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J det Østerrigske reiser der en mærkelig Familie omkring. Den bestaaer af Fader, Moder, 7 Døttre og 5 Sønner, der Alle ere musikalske, Bedstefaderen, er Kapelmester, og saaledes reise de omkring og opføre, uden fremmed Hjelp, baade Operger og Concerter. Familien hedder Salieres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J Bartenstein ved Kønigsberg er, ifølge en officiel Beretning, bleven arresteret et Par mageløs umenneskelige Forældre. De havde afklædt deres to ældste Børn, 6 og 8 Aar gamle, gandske nøgne, og først pidskeet dem, og derpaa holdt dem over gloende Kul, saa det ulykkelige Stakler, ifølge Lægernes Forklaring, ikke havde et eneste umishandlet Sted paa deres Legeme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Den for sin Frimodighed bekjendte svenske Rigsdags. mand af Bondestanden, Caspar Wiikmann af Upland, erholdt en glimrende Modtagelse ved sin Hjemkomst. Ved Herredets Grændse blev han modtaget af henved hundrede Bønder fra de omliggende Districter, der kanoneredes, blev sjunget Viser, &c. hvorefter Bønderne bare ham paa deres Skuldre til et nærliggende Gods, hvor der holdtes et Festmaaltid og Skaaler udbragtes for Kongen og for Dagens Helt (som besvaredes med en kraftig Taktale) og for alle Bondestandens Rigsdagsmænd som havde deelt Wiikmanns Anskuelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J Christianias Morgenblad faldbydes fra en Boutik: "Syttende Mais=Veste Skpr. Bøje fra Tronhjem og Skpr. Bøchmann, fra Bergen ere Begge total forliste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Fædrelandet. Ogsaa i Oldeslohe vil der i Løbet af dette Aar blive holdt et stort Hesteveddeløb under Bestyrelse af Hs. fyrstel. Durchl. Hertugen af Schlesv. Holst. Augustenborg. Byen, har paa egen Bekostning ladet indrette en Rendebane, og udsætter en aarlig Præmie af 800 Species. Desuden ere betydelige Præmier udsatte af fyrstelige og andre høie Personer. Til dette Veddeløb skal indbydes de respective Heste fra samtlige Europas Lande. Hs. K. H. Prinds Christian Frederik og høie Gemalinde have naadigst giver Løfte om, dertil aarlig at ville udsætte en Præmiepokal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Hs. D. Hertugen af Augustenborg agter at lade anlægge et Salt Raffinaderie paa Slottet i Sønderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Dr. med. Golddek i Altona har oprettet et Jnstitut for at helbrede døvstumme Børn, og har beviislig gjort, at døvstum fødte Børn fuldkommen kan erholde deres Sandsers Brug. Han imodtager Børn fra 2 tilAars Alder, og antager den fornødne Tid til deres Helbredelse at være 3 Aar, imod en aarlig Betaling af 200 Rdlr. slesv. holst. Courant. Han helbreder tillige døve stumme, sindsvage, og andre med lignende Sygdomme, behæftede Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Sidste Flyttedag indtraf i Kjøbenhavn den Pudseer, lighed, at en Mand, der er bekjendt for at være overordentlig distrait, flyttede ind i de Værelser, en gandske anden Mand fra Landet ved en god Ven havde ladet leie. Efter at han alt havde faaet sit Chatol, sine Kufferter og flere Effecter derop - man tilføier endog, at han althavde ladet sit Frokostbord dække - kom den virkelige Leier og vilde ind. De mundhuggedes længe; den Ene kunde ikke blive klog paa den Anden, og Enken, der havde leiet Logiet bort, kjendte som sagt ikke Leieren. Omsider kom han sig af sin Adspredelse, huskede sig om, at har havde leiet i en heel anden Gade, bad mange Gange om Forladelse, og flyttede paany sit Chatol og sine Kufferter. Redacteuren af Skanderborg Amtsavis, Hr. Julin. Fabricius, har i det sidste Nummer ladet indrykke følgende Bekjendtgjørelse: "Alt flere Gange har jeg bragt i Erfaring, at den offentlige Stemme har omtalt mig som Forfatter til et eller andet Stykke, som under TiteJndsendt Meddeelt "Forlangt Jndrykkelse fra Tid til anden er læst i dette Blad. Uagtet denne Mening, endog hvis jeg havde været Forfatter, med Hensyn til Totalmængden kunde være mig ligegyldig, saa er den det dog ei i Henseende til den enkelte værdige Mand, at hvem jeg ønsker at sees i min Eiendommelighed. Je seer mig altsaa paa Grund heraf, for ei oftere at udsættes for falske Domme, hvilke jeg qua Redacteur saa letteligen er underkastet, foranlediget til een for alle Gange at erklære, at Jntet af lignende Natur, som Ovenstaaende, udgaaer fra min Pen, uden at jeg tillige underskriver mit Navn; thi ubekjendt med Frygt og sæ tende mig ud over enhver ufortjent Dadel, og ethvert ondskabsfuldt Sidehug, som jeg besidder Phlegenok til at smille over, skal jeg aldrig være bange for at stemple mine Meninger med mit Navn, saafremt jeg anseer mig beføiet til at udtale dem, ubekymret for, hvad Skade i Fremtiden enhver tilladt Meningsyttring fra min Side muligen kunde have for mig. Hvad der altsaa af saadanne Materier ikke vil findes underskrevet med mit Navn, hidrører ikke fra Julin Fabricius. J Thisted Egnen anretter en blandt Faarene grasserende Sygdom store Ødelæggelser. J hele Hørsted Bier der kun 7 a 8 Faar tilbage, i Klitmøller har een eneste Mand mistet 30 Stykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Paa Mandag giver Beckers Skuespillerselskab den sidste Forestilling i Randers, og agter sig derfra til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Som Weile Avis fortæller skal følgende Historie nye lig være passeret her i Aarhuus: En Madmoder pleiede hver anden Løverdag at sende sin Pige op paa Torvet, for at hente et Stykke Smør paa 1/2 Lispund, som kom ind fra en Herregaard her i Nærheden. Men for en 14 Dage siden skeete det, at Pigen blev pludselig syg. Uagtet det var fornødent, at hun holdt sig i Sengen, blev hun dog, da Løverdagen kom, meget urolig, og var paa ingen Maade til at holde hjemme. Hun vilde selv hente Smørret. Man roste hendes exemplariske Tjenesteiver, og føiede hende. Men paa Tilbageveien blev hun igjen upasselig og maatte lade sig følge hjem, hvorved Smørret kom i en Andens Hænder. Da nu Madmoderen seer hende komme, iler hun hende imøde, skjender paa hende for hendes utidige Jver, og jager hende tilsengs. Smørret tager hun fra den medfølgende Kone og sætter det ind i Spisekammeret, hvor hun vil skjære det istykker. Men med Kniven støder hun paa noget Haardt, og hun finder inde i Smørret - en lukket Æske, Hendes Forundring kjender ingen Grændser. Ved Aabningen finder hun i samme 3 Rbd. og et lille Kjærlighedsbrev fra Laus derude paa Gaarden, der var forlovet med hendes Christiane. J de kjærligste Udtryk melder han, at han dennegang ikke kan undvære Mere, men at han med det Første selv vil høre ind til hende. - Ved senere at tage Pigen i Forhør, tilstod hun for Madmoderen, at hendes Kjæreste corresponderede med hende paa denne Maade, da han nødig vilde betroe sine Breve til Kudsken. Ind- og udpasserede Skibe: Jndkomne, Capt. Bowenstree fra Engelland, Skpr. Grøn fra Frederiksværn, Harboe fra Moss, Christensen fra Tøns, berg, Nielsen fra Moss, Waahl fra Tønsberg, Sundbye fra Drobak, Troensegaard fra Svendborg, Schmidt fra Randers, Fischer fra Aalborg, Falslev og Seiersen fra Kjøbenhavn, Lund fra Porsgrund, Hansen fra Weile, Jensen fra Nyborg, Madsen fra Tønsberg, Kragh fra Nykjøbing paa Falster, Ditlevsen fra Sønderborg, Eggers fra Flensborg. Udgaaede: Skpr Olsen, Andersen, H. C. Sørensen, Sv. Olsen, Grøn, Waahl, Erik Nielsen, O. Christensen, Jacob Petersen, Sundbye, Madsen og Pallesen, Alle til Norge. Thilkær til Altona, Weistrup til Rørvig, Tanggaard til Calundborg, Donaldsen til Memel, Jørgensen til Horsens, William Aaron til Østersøen, Lange, Hansen og Callesen til Flensborg, Nyrup og Møller til Kjøbenhavn, Troensegaard til Engelland, Kragh til Fredericia, Knud Fischer til Weile, Berentsen til Ebeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Reisende fra Aarhuus til Callundborg. Fru Majorinde Juel, Proprietair Reergaard, Skolelærer Schytte med Familie, Maler Almind, Handelsmand, Wenke, Lærredshandler Møller, Farversvend Berg. Fra Callundborg til Aarhuus. Major, Ridder v. Bech, Kammerjunker Lieutn. v. Banditz, Sognepræst Nyboe med Datter, Handelsmand, Wolff, Sadelmager Ølander, Bataillonschirurg Christensen, Boghandler Cramer, Urtekræmmer Cramer, Gaard, bruger Larsen, Landmand Tørsleff, Kammerjunker Heger mann-Lindencrone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Bekjendtgjørelser. Efter 14 Dages Sygeleie endte i Aftes Kl. 10 vores gode Fader og Bedstefader, Oldingen Søren Andersen Møller i Følle Mølle, ved en blid og rolig Død, i en Alder af 72 Aar, sit jordiske Liv. Den, næsten mere end faderlige Omhu, han stedse bar for vort Vel, gjør os det til en kjær Pligt, med dyb Veemod at føle hans Tab, og altid at bevare hans Minde i en taknemlig Erindring. Følle Mølle, den 28de April 1830. Karen Joh. Møller. Gjertrud M. H. Møller. Johannes Severin Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Luft=Ballonerne gaae bestemt tilveirs Søndag, Eftermiddag Kl. 5 fra Hr. Bonnesens Tømmerplads udenfor Mindet. Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Onsdagen den 5te Mai, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor Contingenten da erlægge. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Extract, af Randers Amts=Huusholdnings=Selskabs Forhandlinger, forsaavidt Efterfølgende angaaer: De for Aaret 1829 udsatte Præmier ere saaledes uddeelte. A. For lang og tro Tjeneste, I. Af nordre District. 1ste Præmie a 20 Rbd.: Røgter Anders Christensen paa Sødringholm, tjent 21 Aar; Tjenestepige Maren Sørensdatter i Ørrild, tjent 26 Aar. 2den Præmie a 12 Rbd.: Tjenestekarl Niels Stoffer i Norup, tjent 28 Aar; Barnepige Jnger Marie Berg, paa Sødringholm, tjent 25 Aar. 3die Præmie a 8 Rbd., Tjenestekarl Christoffer, Nielsen af Vissing, tient 26 Aar; Tjenestepige Ane Jørgensdatter af Sveistrup, tjent 24 Aar. 2. Af søndre District. 1ste Præmie a 20 Rbd.; Tjenestekarl Hans Sørensen Børlund, paa Møllerup, tjent 31 Aar; Pigen Johanne Christensdatter af Ebeltoft, tjent 29 Aar. 2den Præmie a 12 Rbd.; Karlen Jens Mogensen, Hornsleth, tjent 24 Aar; Pigen Maren Nielsdatter af Vivild, som skulde havt denne Præmie, er død. 3die Præmie a 8 Rbd.: Karlen Rasmus Jensen i Tjerrild, tjent 20 Aar; Pigen Marie Cathrine Hals paa Margrethenlund, tjent 13 Aar. B. For Tyre. Af nordre District. 1ste Præmie a 30 Rbd.: Sognefoged Peder Rousing i Jennum. 2den Præmie a 20 Rbd.: Gaardmand Peder Mortensen af Linde; Gaardmand Christen Andersen Kjær af Lem. 3die Præmie a 15 Rbd.: Gaard og Dannebrogsmand Nicolai Petersen i Værum; Gaardmand Anders Rasmussen i Hedegaard. 2. Af søndre District, 1ste Præmie a 30 Rbd. Jngen. 2den Præmie a 20 Rbd.: Proprietair Secher til Bjørnsholm. 3die Pramie a 15 Rbd. Proprietair Poulsen tilRolsøegaard; Sognefoged Niels Dyhr i Balle Mølle. C. For Orner. Af nordre District. 1ste Præmie a 6 Rbd.; Gaardmand Niels Madsen i i Vestrup; Gaardmand Mads Madsen i Qvottrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J Alt ere anskaffede 4 ballerske og 22 nordamert kanske Plove, som ere uddeeelte efter Landboe-Commissairernes Forslag, under de af Selskabet ved tagne Betingelser, hvoriblandt : at 11 nordamerikanske Plove, ere udlaante til Huusmænd, som skulle benytte Hornqvæget til Pløining, for derved at blive mindre afhængige af Gaardmændene. Til disse Ploves Anskaffelse har Selskabet anvendt en Sum af 387 Rbd. 3 Mk. Repræsentativer, og i den Hele til Præmier, for Aarene 1828 og 1829, 714 Rbd. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
De af Selskabets Embedsmænd, som efter Love, nes 9de J udgik i Januar Qvartal, bleve paany valgte Extractens Rigtighed bevidner Ammittbøll, Randers, d. 26de April 1830. Selskabets Secretair, Engelholm Hovedgaard med underliggende Gods og Tiender, opbydes til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner: 1ste Gang Tirsdagen den 11te Mai ) næstkomm. 2den dito den 25de dito ) Formiddagen 3die dito den 8de Juni ) Kl. 10 slet. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen i Præstøe, og 3die Auction paa selve Gaarden. Eiendommene ere beliggende i Præstøe Amt, 11 Mile fra Kjøbenhavn og 1/4 Miil fra Kjøbstaden Præstøe, i en af Sjællands smukkeste Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Hovedgaarden har herskabelig Bopæl, vel indrettede gode og solide Bygninger, opførste af nye i Aaret 1787. med Tærske= og Hakkelsemaskine, Kjærneværk 9 Mølleværk. Assuerede i Brandkassen for 50,160 Rbd. Sølv. Jorderne ere særdeles gode, omtrent 436 Tdr. Land, der har frie Hovedgaardstaxt 35 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., og Skovskyld 5 Skpr. 2 Fkr. Til Gaarden er en smagfuld Hauge med gode Frugttræer og en derunder indtaget Lystskov af omtrent 20 Tdr. Land, samt her foruden Skov paa omtrent 110 Tdr. Land. Bøndergodset er 222 Tdr. 7 Skpr. 1/3 1/2 Alb., Ager og Eng, samt 6 Tdr. 7 Skpr. Skovskyld. Lundbye Sogns Konge og Kirketiende matriculeret Hartkorn begge Tiender 32 Tdr. 4 Skpr. samt tiendeydende Hartkorn enkelt Tiende 139 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. Kirken har dette Foraar været underkastet en Hovedreparation, saa den er uden Mangler, og i enhver Henseende i fuldkommen god Stand. Godset er fortrinlig godt, har ingen Restancer, betaler promte sine Skatter og Afgivter, samt forretter Hoverie. Paa Hovedgaardens og Bøndergodsets Marter haves god Jagt, og Fiskerie i Even, en opgaaende Arm af Stranden. Conditionerne, hvoriblandt at 100,000 Rbd. Sølv kan blive staaende i Eiendommene, som tiltrædes strax, og hvormed følger Besætning, Jnventarium og Meierieredskaber, er fra den 1ste Mai næstkommende til Eftersyn i Kjøbenhavn paa Kammer=Advocatens Hr. Etatsraad Bilsteds Contoir. J Odense paa Postgaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J Aarhuus hos Gjæstgiver Fulling og paa Undertegnedes Contoir, samt paa Engelholm hos Forvalter Schiøtz, der paaviser Eiendommene. Præstøe, den 22de April 1830. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
J Nørup Præstegaard ved Weile, hvor allerede 7 Døvstumme ere underviste og confirmerede, kan een eller to døvstumme Børn antages til Underviisning i Løbet af forestaaende Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
To Værelser med Kjøkken og andre Beqvemmelig heder ønskes strax tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
En skikkelig Pige, der er confirmeret, og vandt til at passe Børn, kan erholde Condition. Adressekontoiret anviser. Til en Barnevogn anvises Kjøber paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-01
Subskribtionsplan paa en Concordancia Bibliorum hebraica & caldaica af Catechet Cohen i Odense, ligger til Eftersyn her paa Adressekontoiret, hvor Subskriptionen modtages. Memosyne, eller Samling af fædrelandske Minder og Stildringer. Ved Dr. og Prof. J Møller, 1ste Bind, 14 Mk. heftet for dem som subskriberer paa Fortsættelsen, og 16 Mk. for andre Kjøbere, faaes i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
ansees
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
Nyheder fra Udlandet. Ægyptisk Expedition. Fra Alexandria meldes: at den hele ægyptiske Flaade lettede Anker den 9de Marts, og forlod Havnen med forseglede Ordrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
Algier. Franske Aviser fortælle, at der er en stor Gjæring i Algier, da Folket har den største Frygt for en Bombardement. Deyens Liv er i Fare, hvis han ikke faaer Sagen bilagt. Landets Fornemste vilde, i modsaFald, paa egen Haand, tilbyde Frankrige al mulig Satisfaction. Det kommer nu an paa, om alt dette er sandt, thi ifølge andre Efterretninger blev der med uhyre Anstrængelser arbeidet paa Algiers Forsvar. Foruden de mange stærke Batterier som der allerede havdes, var der paa den østlige Side af Staden anlagt et i en tredobbelt Linie, hver besat med 10 Kanoner, og ved Havnedæmningen et med 50 Kanoner. J selve Havnen ligge 80 Kanonbaade. Og den franske Blokadeflaade hørte, en daglig Skyden, som formodedes at være Exercering, Den 5te Mai skal den franske Expedition løbe ud, og hele Christenheden er nu spændt paa Udfaldet af dette mærkværdige Foretagende. Under hele denne Krig skal der hver Dag afgaae et Dampskib fra Toulon til Algier, og et dito fra Algier til Toulon, saa man i Paris kan ved Telegrafen have Efterretning fra Expeditionen i 36 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
Grækenland. Fra Tyrkiet haves dennegang er modsat Efterretning af den sidstfortalte, thi nu meldes at Sultanen har aldeles forkastet Alt hvad der i de Londonner Konferentser er vedtaget om Grækenland. Hviket nu er det Sande, maa vel sagtens snart vise sig Kampen - siger den nyeste Efterretning - for Grækenlands Uafhængighed, er endnu ikke tilendebragt, thi Fæstningerne Athen, Negroponte og Karystos ere endnu i Tyrkernes Vold. Vort Fædreland, skriver en Græker fra Ægina, staaer paa Nippet til at blive et Offer for Engellands Politik, og er uden Redning tabt, hvis ikke Keiser Nicolaus tager det i sin Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
Tyrkiet. Henved 30,000 christne Familier, som have beboet den tyrkiske Krigsskueplads, drage bort med Russerne, for at undgaae Tyrkernes Hævn, og søge Beskyttelse under Keiser Nicolaus Scepter. Et Skib med tredive deslige Familier er forgaaet i en Storm. En af Generalfeltmarskalk Diebitschs Adjutanter var kommen til Constantinopel med to Guldsabler, rigtbesatte med Diamanter, som en Foræring fra Keiseren af Rusland til Achmed Effendi og Aned Bei, to af Sultanens Generaladjutanter. Rygtet gik nu, at Russerne forberedte i sig til at marschere tilbage; at Feltmarskal Sacken skulde forlægge sit Hovedgarteer til Kiøw, General Roth tage Posto i Wallakiet, o. s. v. Det skal dertillands være et høist forunderligt Veirligt, som f. Ex. at det endnu midt i Marts afvexlede med 12 Graders Varme, og 15 Gr. Kulde. Af de nedbrudte Fæstningsmure, som f. Ex. i Giurgewo o. fl. St., lade Russerne opbygge christne Kirker. Birmanien. Den engelske Gesandt Hr. Crawfurd har beskrevet sin Audients hos Kongen af Birmai Ostindien. Hs. M. skildres som en lille Mand paa 40 Aar, klædt i en Tunika af Guldbrokade, med en Pyramide Hjelm af pure Guld, Alt besat med Rubiner og Saphirer. J sin høire Haand holdt han den hvide Hale af en thibetansk Koe, som er en af de 5 Jnsignier paa den birmanske Kongeværdighed. De øvrige ere et vist Zirat paa Panden, et Sværd af en besynderlig Figur, et aparte Slags Skoe, og en hvid Solskjærm. Audientssalen, var uden Vægge, aaben rundtomkring, undtagen der hvori Thronen stod. Hele Bygningen staaer paa Piller, og er saa glat og glimrende poleret, at den seer ud som hvidt Marmor; Gulvet glimrede som om det var en heel Guldplade. Gesandtskabet maatte derfor ogsaa trække sine Sko af, da det traadte ind derpaa. Hs. M. kom ridende paa en af sine Undersaatters Skuldre; istedetfor Bidsel havde denne tobenede Hest et Stykke Musselin i Munden. (Ved at fortælle dette, bringer en engelsk Avis i Erindring hvad Sir James Makintosch, den bekjendte Parlamentstaler, engang fortalte om D. Miguel, da han opholdt sig i Brasilien, hvorlunde han morede sig med at ride med Støvler og Sporer paa Negerslavernes nøgne Skuldre.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
Portugal. Den brittiske Oberst Sir CampbelleAnkomst til Lissabon har forvoldet mangehaande Gisninger, og af enkelte Ord som ere undslupne ham, vil man nu vide, at hans Ærinde er at forkynde D. Miguel fra den brittiske Regjering : at eftersom han ikke har være at bringe til at afstaae fra sine Anskuelser, har den nu bestemt sig til at anerkjende Donna Maria II, som Portugals Dronning. J alle Hovedstadens Kasserner, er der udbredt Proclamationer fra den unge Dronning, der have gjort saa stærkt et Jndtryk paa Soldaterne, at de fleste Chefer have anseet det nødvendigt at hold Taler til deres Regimenter, for at befæste dem i deres Troskab til D. Miguel, hvis Mistillid til sine Linietropper gaaer saavidt, at han har befalet, at de ikke maa bære Vaaben udenfor Tjenesteen; saasnart de komme af Vagt, blive deres Geværer strax tagne fra dem og forvarede. "Alt - skrives der fra Lissabon - har her et ildevarslende, mørkt Anstrøg, og det truer med Udbrudet af en ny og voldsom Krisis. Ministrenes og Statsraadets Konferentser fordobles; Korporationerne ere som permanente i Slottet Queluz, hvorhen D. Miguel har forlagt sin Residents. Til alle Provindser er der afsendt Stafetter, for ufortøvet at indkalde de miguellistiske Generalgoverneurer til Lissabon, der menes for at aftale en Forsvarsplan mod det fra Terceira befrygtede Angreb. Ved et Dekret har D. Miguel atter igjen befalet Militairkommissioners Oprettelse i Provindserne, for strax, uden Proces, at kunne dømme alle dem som gribes med Vaaben i Hænderne. - Øen Terceira, hvor Dronning Marias Regentskab residerer, er i saa ypperlig Forsvarsstand, at om D. Miguel endog kunde opbyde hele Portugals Militairmagt imod den, vilde den dog ikke kunne udrette noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-05-04
Tydskland. J et tydsk Blad anmeldes Demoiselle Sontags Ankomst til Tydskland paa følgende Maade: "J forrige Uge er Demoiselle Sontag med Sulte, bestaaende af en Selskabsdame, en Ledsagerinde, en Secretair, en Kammerfrue, to Kammerjomfruer, Tiende, og en Ægtemand, lykkelig passeret den tydske Grændse."- Om hendes Afreise fra Göttingen fortælles endvidere. Hendes Concert gav saa fuldt Huus, at Sangerinder, neppe selv kunde komme ind. Trapperne, selv Gaderne: mundtomkring vare fyldte med Studenter. Hele Natten holdt de Commerce udenfor hendes Logis, og deres Vivat raab holdt først op ved Dagens Frembrud. Da hun vilde stige i Vognen, mylrede Gang, Trappe, Gade, af Mennesker i den tætteste Vrimmel. Kun ved den Anseelse, nogle bemodste Haupter nøde, lykkedes det at bane den Høithædrede Veien til Vogntrinet. Men ikke engang her vilde man slippe hende. Hestene spændtes fra, Kudsken komplimenteredes ned af Bukken: "En saa elskværdig Sangdronning, hed det: maatte ikke af simple Heste trækkes gjennem Gottingen." Studenter spændte sig for Vognen, Studenter besatte Bukken, hang sig ved Kufferter og Vognstige, og saaledes gik det gjennem Gaderne, over Jis, Vand og Snee, til udenfor Porten. Her forlangte man af Sangens Dronning, at hun skulde trække sin Handske af, og efterlade sine Riddere den til Erindring. Da man gjorde dem opmærksomme paa, at Damen, der ikke var betænkt paa slig Ridderløn, kun havde eet Par Handsker ved Haanden, og at det vilde være uridderligt forlangt, at hun skulde reise om Vinteren uden Handsker, lod man sig nøie med et Hattebaand, som Sangerinden gav de tjenstgjørende Riddere, til Priis. Øieblikkelig var det sønderklippet og sønderrevet i mange Stykker, og brammede derpaa i de hjemvandrende Ridderes Knaphuller.