Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-05-25
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16de Aar. Tirsagen den 25. Mai 1830. No. 42 med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene, Vincent de Paula er den mærkværdige Mand, eller maaskee rettere den Mand, som engang i denne Verden har betient sig af det mærkværdige Beenrad, ved hvis Opdagelse man nu haaber i Frankerige, at den store Expedition imod Algier, skal faae et lykke ligt Udfald. Han var født i Staden Poul ved Ags, og var i sin Ungdom en Hyrdedreng; men lærte siden Aaret 1588 det latinske Sprog hos Franciscanerne i sin Hovedstad, og blev saa færdig deri, at han snart blev valgt til Jnformator i en anseelig Mands Huus i Staden. Nu lagde han sig i en Tid af 9 Aar efter Videnskaberne og giorde store Fremskridt i dem. J 1596 traadte han i den geistlige Stand, studeerte Theologie i Toulouse og blev Præst i Aaret 1601. Han blev derpaa Baccalaurens ved Universitetet i denne Stad og holdt Forelæsninger der. J 1605 foretog han sig en Søereise; men havde det Uheld at blive fanget af Algiererne; men havde det Held at blive solgt til en Renegat, som fortrød sit Affald fra Christendommen, og tog i Aaret 160. Flugten med ham til Frankerige. (Heri ligger det vel, at man har det Haab at hans Forbøn vil hielpe til at Expeditionen imod Algier vil lykkes, da man vel troer at hans Aand i de himmelske Egne, maae endnu have lidt Nag til disse Søerøvere, og da han er bekiendt med Omstændighederne, at han da bedst kan være istand til at indgive en vigtig Forestilling om Sagen, og om hvorledes det seer ud paa disse Barbareskiske Kyster. Saaledes maae man vel tænke sig det thi beskaffenheden af disse jordiske Egne maae jo forresten antages at være den guddommelige Alvidenhed bekiendt, og den guddommelige Godhed være af sig selv villig til at afhielpe det Onde og befordre det Gode, forsaavidt det kan stemme overeens med høiere Hensigter, en Bøn maae forresten antages at være virksommere end en Forbøn; men som fagt, Vincent de Paula veed Beskeed med Tingen.) Da han kom tilbage til Frankerige, saa blev han Præst og Lærer hos en Greve af Jog nys Børn. Da han i 1616 havde begivet sig med Grevinden, hvis Siælesørger han var, paa et af hendes Godser, saa maatte han besøge en Syg, som han altid havde holdt for en retskaffen Mand; men denne skriftede for ham og tilstod at han havde begaaet de afskyeligste Forbrydelser, hvilke han stedse havde fortiet for sin Skriftefader. Han blev ganske forfærdet derover, fortalte det til Grevinden og hun raadte ham til at opfordre hele Menigheden til at aflægge et almindeligt Skriftemaal, han giorde det, og Trængselen blev saa stor, at Jesuiterne i Amiens maatte hielpe ham. De gode Frugter, som denne første Mission frembragte, bevægede Grevinden at tilbyde ham 16,000 Livres til at oprette et Selskab, som kunde gientage dette almindelige Skriftemaal hvert 5te Aar paa hendes Godser; men da Jesuiterne og Præsterne af Oratoriet vægrede sig at tage Deel deri, saa oprettede hun et Testamente for at stifte en saadan Mission, hvilken Vincent skulde sætte i Værk. Han foretog sig en Reise til dette Formaal, hvorpaa hun blev enig med sin Gemal om at opføre et Huus i Paris for en Missions-Congregation, hvori der skulde boe Præster, over hvilke Vincent skulde føre Opsynet. Stiftelsen blev fuldført i 1624 og Pave Urban den 8de confirmerede dens Oprettelse i Aaret 1632 under Navn af Missionernes Kongregation. Jnden 30 Aars Forløb vare 25 andre saadanne Huse oprettede i Frankerige, Jtalien og i Polen, hvilke stode under Vincents Bestyrelse, som Ordenens General. Han stiftede desuden Broderskaber for Kiærlighed og Selskaber for Sygeopvartersker; assisterede Kong Ludvig den 13de af Frankerige i hans Livs sidste Timer, og blev af Enkedronningen udnævnet til Statsraad for de kirkelige Anliggender, som han bestyrede i 10 Aar til Aaret 1660 da han døde. (See SchrøcksKirkengeschichte nach der Reformation, 3ter Th. Pag. 4498 &c.) (Man kan heraf see i hvilke nøie Forbindelser denne afdøde Helgen staaer med den nærværende Tidsalders Bestræbelser; thi Congregationspartiets Foretagender ere vel bekiendte i vor Tidsalder, hvilket Partie holder Spanien og Portugal i sin Tømme og begynder at strække sine Fingre temmelig kraftfuldt ud over Frankerige, og de katholske Missioner kiender man godt af Frankeriges Historie i de sidste Aar; hvor man har seet denne geistlige Magt, der er ligesom en Stat i den kirkelige Stat, at drage om fra Bye til Bye, for at omvende de Christne i christne Lande, og bøde paa de katholske Præsters Faineance. En bedre Helgen end Vincent de Paula, kunde derfor aldrig være valgt i nærværende Tidspunkt for Europa som for Afrika, kun een Omstændighed har man forsømt: den at erholde hans Consens til i hiin Verden, at ville understøtte de jordiske Jdeer og Bestræbelser; thi det er muligt, at hans Ophold i to Aarhundreder i de himmelske Egne, kan have tilveiebragt en stor Forandring i hans Beskuelse af de jordiske Forhold.