Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-01-10
Oeconomisk Afhandling. (indsendt Mange vil vel holde det for latterligt, at lade dette sætte i de offentlige Blade til Eftertanke og Forandring, som enhver ved sig selv vel kan tænke og begribe at indskrænke; men hertil vil jeg svare: at alles Tænkemaade er ikke eens, og den ene vil ei gjerne ophæve for den anden, hvorfor jeg synes, det er fornødent, at, siden her nu gives Leilighed, Maaden, hvorpaa Følgende kunde endres og forandres, at føre for de gunstige Læseres Øine, enten samme at antage eller forskyde. Jeg for min Part har besluttet, for min Levetid, at efterkomme dettes Jndhold, mig og dem, som vil efterfølge mit Exempel til Fordeel, og ingen til Skade. 1.) Mortens Aften, at celebrere med bekostelig Mad og Drikke, ei herefter at erindre, med sligt saadant. 2) Juule=Aftens ligemaade bekostelige Spiisning, at være ophævet paa de Vilkaar, at jeg derimod giver mine Tyende en liden Douceur, som enhver efter fine Omstændigheder best veed at indrette, f. Ex. Gav en Karl eller Svend 2 Mk. en Pige 1 Mk. og en Dreng 8 Skll. dog den sidstes under Opsigt til beste Anvendelse. Jeg vil bevise, at en Haandværksmand, som med 6 a 8 Folk driver sin Næring, kunde i det mindste spare 2 a 3 Rdlr. da jeg af fandrue Folk, som ei har havt uden 2 Svenne 1 Pige og 1 Dreng og 2 aparte Arbeidsfolk, har for vist ladet mig sige, at de ei kan slippe enhver af disse Aftener med ringere end 3 a 4 Rdlr. Naar nu saadan en Mand holdt op med Spiisning af den Vigtighed, kunde han slippe i det høieste med 1 Rdlr. de at parte Arbeidsfolk undtagen, som ey bekom Penge; saa blev der jo fuldkommen svaret 2 Rdlr. Lad nu imodsiges, at Kiøbmændene vilde tabe derved; men lad saa være, de ere dog den mindste Deel i Staten, og nok, naar det almindeligere Beste derved forfremmedes. Dog vilde Tabet alligevel ikke blive betydeligt for dem; thi med Tiden kom det i lige Cirkel, og enhver Profession vandt, saasom Tienestefolk, i Steden for en Aftens overflødig Mad og Drikke, fik Penge at kjøbe for, hvad dem lystede, til længere Brug og Nytte, saavel af Haandverksfolk Arbeide som af Kiøbmands Vahre, Hosbonden selv, som ved slig Le lighed sparede en heel Deel, og mange Gange kunde trænge til langt nødvendigere, kunde og kiøbe noget. Menn, for Ceremoniens Skyld og Bagtaalelse, maa nu den fattige, ligesaa vel som den rige, giøre med. Mig er fortalt, at om de ei holdt Skikken, kunde de ei beholde deres Folk, hvorfor jeg setter, at give forommeldte Douceur. Skulde der opstaae nogle misfornøyede, som jeg neppe troer, vilde jeg, som Hosbonde svare den eller de, res bort, min Ven, uden for Dannemarks Provinceer, og prøv, hvad du der bekommer. Ophævelsen vil vel falde noget vanskelig, saalænge, de Fornemme beholder Misbrugen, jeg kalder det ci andet, og holder for, at denne uden Eftertanke fornøyelige Fraadserie og Fylderie gielder kun lidet, da en smuk andægtig Læsen og Syngen var langt ædlere til Erindring af Tiderne. Jeg tvivler ei paa, at de fleeste jo ville kappes om, at ophæve saadan gammel Misbrug og Sædvane, naar de Fornemmere og Øvrigheden selv foregik de ringere med deres Exempler, Slige Æde= og Drikke=Aftener forvolder og unægtelig en stor Deel af den, desverre, dyre Tid, da Oppigheden deraf har taget for stærk Overhaand. Jeg troer ikke at feile, om jeg sagde, at 1000 Menneskeer i denne liden Provintz kunde paa et Aar provianteres med hvad som paa disse Aftener, hver Aar for sig, bliver fordøyet. Og hvad giør det ikke til Dyrheden, at den ene løber langt uden for den anden at opkiøbe de Vahre, som Bonden til disse Aftener veed at benytte sig af at hidføre. Jv, Bonden forstaaer nok ved slig Leilighed at opskrue det paa det høieste, naar disse sultne, og undertiden misundelige Kiøbere møder ham en halv Miil, og undertiden længere, uden for Byen, hvorfore det var ønskeligt, om slige Op= og For kiøb uden Portene og paa Vejene for alle Tider bleve reent afskaffede; thi da kunde en fattig Borger med egne Øine paa Torvene see, hvad han fik for sine Penge, imod at han nu maa forlade sig til et Buds Troeskab uden Porten med de andre, om han skal og vil have noget. 3) Nye=Aars Aften holder jeg for min Part af lige Beskaffenhed, som Jnule Aften i Henseende til Douceur. Men da Hellig 3 Kongers Dag er afskaffet i Henseende til dens Helligholdelse, saa burde og dens Aften, i Henseende til den sædvanlige Fraadsen reent være afskaffet. Blev dette, som ønskeligt var, hos alle og enhver afskaffet, kunde mangen en Mand, som før er meldt, der er slipper ringere end med 12 a 14 Rdlr. ja meere, rede fra sig med 3 a 4 Rdlr. Dette var jo en stoer Forskiel, stoer Fordeel for mange i Almindelighed og til ingen Skade i Særdeleshed; da Yppighed, Fraadserie og Drukkenskab dog aldrig tilveiebringer mindste Nytte og Gavn, men stoer Skade i Staten. Stats og andre Nyeheder.