JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Odense, d. 9 Maji. Nye Efterretninger fra Rom give den glædelige Forsikkring, at Hs. Høihed Prinds Christian Frederik atter befandt sig saa vel den 4 April, at han gik ud. J denne Maaned begive de høie Reisende sig tilbage til Neapel. - Liebhavere og andre Vedkommende maa det interessere at erfare, at den forrige Gang udsatte Auction over Badens Manuskript- og Bogsamling, nu virkelig er begyndt igaar, efterat Auctionsretten havde afgivet Eragtning: at den burde nyde sin Fremme. Nogle frygtelige Mordhistorier her i Provindserne, som det tjenstfærdige Rygte alt længe har ladet løbe fra Mund til Mund, synes til Lykke ikke at fortjene nogen Opmærksomhed. - Luften har i disse Dage været mild og Svalen - hvoraf der dog hører mere end een til at gjøre Sommer er alt kommen. - Det var hele 4 af vore Bankofeddelmagere, som i Søndags Morges ved høilys Dag fik ifinde at søge frie Luft, ved at smutte ud igjennem Raadstuedørren; men 2 af dem bleve indhentede endnu paa Gaden. Hvorvidt de Alle eller Nogle havde aftalt nogen Plan til at undvige eller ikke, ved Man ikke, da det om dette som om saa Meget kan hedde i vore cante Tider: "Det Raadstuesager er." Da imidlertid Høiesteretsdom er afsagt og den Kongelige Resolution om Fuldbyrdelsen ligeledes falden, kan denne talrige Samling af arbeidsføre Mennesker snart vente at slippe ud af deres langvarige Arrest. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Aalborg, d. 6 Maji. Ved det 3die Jydske Jnfanterie-Regiments Jndrykken her den 3die Dennes, vare mange af Stadens Jndvaanere gaaede udenfor Staden for at modtage samme og see gamle Venner igjen efter næsten fire Aars Fraværelse. Udenfor Vesterport blev det modtaget af Officier-Corpset af det 2det Jndske Jnfanterie-Regiment under sammes durchlauchtige Commandor Prinds Wilhelm til Hessen. Ved Budolphi Kirke blev det budet velkommen af Hs. Excell. Stiftbefalingsmanden, Hs. Høiærv. Biskoppen, med Stadens civile Authoriteter, Embedsmænd og Honoratiorer. Paa Gammeltorv paraderede det borgerlige Jægercorps under Capitain (Consul) Wigelsens, og det borgerlige Jnfanterie under Stadshauptmand Kruuses Commando. Fra Nytorv bleve Regimentets Faner henførte i Chefens Bopæl og Regimentet adskiltes. Den 4de blev Vagten besat af det 3die J.J. Regiment. Den 5te blev paa Compagniehuset givet et Middagsmaaltid til kiærlig Afskeed med det bortdragende og Velkomst for det gienkomne Regiment, hvilket bivaanedes af begge Regimenters samtlige Officerer og af Stadens Embedsmænd og Honoratiores. Ved Bordet blev afsjungen en skjøn Sang. Stedse bestaae det Brodervenskab imellem Stad og Regiment, som allerede den uforglemmelige Moltke lagde Grunden til for 41 Aar siden, som gik i Arv fra 3die til 2det Jydske, under den vennehulde Prinds til Hessen, og som nu fortsættes igjen med 3die Jydske under Oberst v. Sames.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Jdag den 6te, omtrent Kl. 9, begav 2det Jydske sig paa Marschen under flyvende Faner og klingende Spil, efterat have givet paa Nytorv et tredobbelt Hurra for Hans Excell. Stiftsbefalingsmand von Moltke og for Aalborg og igjen modtaget et lignende fra Prindsen og Regimentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Hs. Excellence, tilligemed Stadens Embedsmænd, Officerer og Honoratiores ledsagede Regimentet udenfor Staden, hvor ogsaa Officeercorpset af 3die Jydske sagde de bortdragende Vaabenbrødre Levvel. Ved Frederikskilde hilsedes Regimentet af Borgernes Janitschar Musik, ved Sandgraven, af et der i denne Anledning plantet Batterie. Da Veiret var særdeles skjønt, vare Folk ude i Tusindeviis at følge de Bortdragende paa Veien. Mange Ridende, Kjørende og Gaaende fulgte med til Svendstrup. - Jdag marscherer Regimentet til Buderupholm og de der omkring liggende Landsbyer midtveis imellem Aalborg og Hobroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Viborg, d. 8 Maji. Den kolde Maji have vi i høi Grad faaet. Snee- og Haalbyger med Storm og Riimfrost om Natten standse saavel Mark, som Havevexterne, der allerede i April stode saa frodige. Allerede længe have Køer og Heste maattet, her i Jylland paa de skarpe Egne, hvor intet uden Lyng og Engmoos er, gaae ude da Foderet er sluppet. Som man nu seer, bliver meget af den i Fjor saaede Klever borte. Blant flere Aarsager dertil; thi Sneen blev liggende saalænge og trak i Jorden, altsaa groede den, er fornemlig Jordlopperne. De ere i Aar saa graadige, at de æde alt, saasom Erte blade, Vikkeblade, og at de have fortæret den spæde Kløver er høist rimeligt, da man har seet gamle Kleverbuske, som de have i denne Tid saaledes beskaaren alle Bladene paa, at de saae ud, som Ribsblade i Formen. Det vil altsaa, hvis Kleverroden ikke hos de spæde Planter har Vextevne, være raadeligt, at saae Klever igjen naar Varmen kommer i Luften, eller til Efteraaret, og da gjøde den, eller dog overstrøe den mod Vinter med Aske og slig kort Gjødske, for til næste Aar ei at savne denne vigtige Græsplante. Det er rigtig nok noget dyrt, men dog faldbydes meget i Kjøbenhavn. Saaledes falholder Dhrr. Halkjer & Comp. paa Kristianshavn ved Snorrebroen, No. 155 extra got Frøe af sidste Aars Avl for 4 Rbd. 3 Mk. pr. Lispund, der er billigt. - End eet Hjelpemiddel staar endnu aabent for mange til at faae velsmagende og nærsomt Ho der i visse Maader erstatte Kleverhøet. - De er, at saae Havre, Byg og Boghvede sammed, eller og hver Deel for sig, afmeie det inden det sætter Ax, og gjøre det til Hs. - Det smager Kreaturerne meget got.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Blandede Efterretninger. Efter Beretninger til den norske Regjering ere i Aaret 1818 til Foretagelse ved Retterne i første Jnstants noget over 2000 private Sager, tilstevnede, private Politie=Sager, Skifte= og Gjæsterets Sager ikke derunder indbefattede, saa at Antallet er det dobbelte imod hvad det var i Aaret 1814, da 1000 Sager bleve tilstevnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
J Aaret 1815 var Antallet 1, 100, i Aaret 1816. 1,400 og i Aaret 1817. 1700. Af hine 2,000 tilstevnedes omtrent de 1,200 i Aggershuus Stift, 300 i Christianssands Stift, 260 i Bergens Stift, 250 i Trondhjems og 18 i Nordlandene, og Finmarken. Der anmærkedes i Rigstidenden, for forrige Aar, at Rets=Sagernes Forøgelse havde fornemmelig fundet Sted i Aggershuus Stift, hvor Antallet var steget fra 500 i Aaret 1814 til 1000 i Aaret 1817, og den her meddeelte Forklaring viser, at de 300 Sager, hvormed Antallet for hele Riget for Aaret 1818 er forøget, alle vedkomme Aggershuus Stift, hvor 1,700 Sager tilstevnedes i 1817, men i 1818. 2,000. Ved Forligelses=Commissionerne har Sagernes Tal tiltaget i endnu større Grad end ved Retterne. J Aaret 1814 foretoges til Behandling ved Commissionerne, efter de indgivne Lister; 12000, i Aaret 1816. 15,000, i Aaret 1816. 20,000 og i Aaret 1817, over 26,000, men i 1818 over 36,000 Sager, hvoraf 23600 i Aggershuus, 5,200 i Christianssands, 3,200 i Bergens, 4000 i Trondhjems Stift, og 600 i Nordlandene og Finmarken, saaat Antallet var i Aaret 1818 omtrent det Dobbelte imod i Aaret 1814 i det hele Rige. - Naar det hedder, at ved Forligelses Caimissionerne behandledes i et vist Aar over 36,000 Sager, hvoraf kun 2,000 indstevnedes til Retten, skulde man letteligen troe, at i 34,000 Sager vare Forlig ved Commissionerne indgangne, men saaledes forhlder det sig ikke. Omtrent 13,000 henvistes af Commissionerne som uforligte til Afgjørelse ved Domstolene, og blot 2,000 indstevnedes for Retterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
J allgemeine Zeitung læstes for en rum Tid siden en Efterretning om adskillige Studenters utilbørlige Opførsel paa en Maskerade i Halle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Ved en officiel Bekjendtgjørelse, grundet paa Acterne, berigtiges denne Beretning nu saaledes: Jngen Student er fremtraadt i uanstændig Dragt, og endnu langt mindre nøgen. Det Sande er, at nogle Studenter, efter at Selskabet allerede var gaaet fra hverandre, i Drukkenskab have udstødt usømmelige Ord og viist kaad Opførsel, hvorfor fire af dem allerede have faaet deres Straf, og deriblandt to ere blevne relegerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
J Lemberg forevises nu et Spille-Tale-Uhr, der besvarer sytten Spørgsmaale i det tydske og polske Sprog, med menneskelig Stemme, og paa Forlangende spiller adskillige musicalske Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Baron Praun, en Dreng paa ni Aar, som spiller Violin med en for hans Alder beundringsværdig Færdighed, gjør i denne Tid, ledsaget af sin Lærer, en Konstreise i Jtalien. Keiseren af Østerrige har benaadet ham med Medaillen for Fortjeneste. Overførster Marker har anslaaet den Skade, som Tørken i Sommeren 1819 har anrettet i Nordtydsklands unge Skove, til henved 5 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
Kjøbenhavns Børs d. 12 Maji. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Amsterd. 2 M. 240 1/2, a vista . . Paris 2 M. - . Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 s. a 15 Rbmk. 7 s. (J Dag, d. 13 Maji, 15 Rbmk. 7 s. til 15 Rbmk. 4 1/2 s.) Oblig. 70 a 70 1/2. Norske Rigsb. 16 1/2 a 17. Svenske S. 60 s. Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 40. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Maji 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
(Jndsendt.)¬ J No. 30 S. 468 af Kjøbenhavns Skilderie gjøres det Forslag, at anvende de Kapitaler, der udfordres til at anlægge den projecteerte Canal, som skal forbinde Nederelden med Østersøen, til at forskaffe Helsingøer en Havn, paa det at er ved Canaler frembragt Forbindelse imellem Stokholm og Gothenborg, imellem Hamborg og Østersøens Havne ei skulde aflede Handelen fra Danmarks Kyster. Vist nok var det meget at ønske, at Havne anlagdes ved alle Kyster, for at aabne Skibe et Tilflugtsted mod Storm og Jis, og derved forebygge Skibbrud, men at Anlægget af en Havn ved Helsingør vil bidrage til at lede Handelen til de danske Kyster og derved forøge Statens Jndtægter, nu da Hovedstaden med sin fortræffelige Havn, omtrent 5 Mile fra Helsingør giver en sikker Rhed, er aabenbar urigtigt; det er ydermere klart, at Hovedstadens Handel ved et saadant Anlæg vilde tabe betydeligen. Medens Naboelandene beskjæftige sig med at gjøre Udkast til fordeelagtige Veie for Handelens Udbredelse, og kappes om at aabne en kortere og mindre kostbar og farlig Vei til Fordeel for Skibsfarten, for at give Handelen en ny Vending, og vinde de Fordele, som Danmark ikke mindre end Hertugdommene ved den ny Canal, efter Landets Beliggenhed, kan forskaffe sig, gives der endnu dem, som kunne drage Planens Fordeel i Tvivl, og af Uvidenhed, for ei at sige Misundelse, søge ved et utidigt Ønske at lede Opmærksomheden hen paa en Gienstand, hvis Udførelse sikkerligen vil hindre Canalens hurtige Anlæg i Holsteen. Det vilde være aldeles unødvendigt at bevise Hensigten og Nytten af den foreslagne Canals Anlæg, da disse Gienstande, saavelsom de offentlige og private Fordele, ere i et af Landinspecteur Gudme udgivet Skrift: "Bemerkungen uber die projectitte Verbindung der Ostsee und der Nieder elde mittelst eines Barkenkanals, efter beføiede Dommeres Udsagn, tydeligen og nøiagtigen fremstillede og udviklede. Jeg vil derfor blot korteligen søge at godtgjøre, at det er urigtigt at gjøre den Slutning, at den Slesvig-holsteenske Canal directe eller indirecte skal have skadet den danske Handel og Skibsfart paa Østersøen, og at det strider aabenbart mod Sandheden, at de af de Nedertydske byggede Skibe ei tilforn skulle have vovet sig i aaben Søe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Det er enhver, ei aldeles Ukyndig, bekjendt, at det ei allene er den danske Skibsfart, som i Begyndelsen af dette Aarhundrede blomstrede, og siden 1807 betydeligen har aftaget, men at og den hollandske, meklenborgske, pommerske og preussiske Skibsfart siden den Tid, ja endnu tidligere, fra Aaret 1804 af, næsten ligger aldeles stille. Et Tilbageblik paa Handelen vil vise os Aarsagen til denne Forandring. Medens Continentalsystemet varede, besørgedes Handelen for Portugal, Spanien, Frankrig og andre Lande ei over Hamborg, men allene ved Mellemhandling med Hamborg. En Hovedartikel for Hamborg - nemlig Sukkerraffinaderie, maatte af Mangel paa raat Sukker, hvis Jndførsel strængeligen var forbuden, ophøre. Saavel Fabricanterne, som Arbeidsfolkene, hvis Antal beløber sig til mere end 200,000 Mennesker, maatte af Mangel paa Fortjeneste og Underholdning udvandre. Disse i deres Fag duelige Mennesker bleve i andre Lande af virksomme Kjøbmænd vel optagne. Paa denne Maade bleve betydelige Sukkerhuse i Rusland, Preussen, ja selv i Meklenborg og Sverrig anlagte. Holland og England, som tilforn udførte raa Sukker til Østersøen, Hamborg og Bremen, tilføre os nu skjøn Raffinade. Hvilken Skade denne Forandring har tilføjet saavel den danske som tydske Skibsfart, kan blot den indsee, som har Leilighed til at trænge dybere ind i Handelens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Adskillige Millioner Pund Raffinade bleve tilforn, forsendte fra Hamborg til Østersøen, deels over Lübeck, deels directe til Vands. Det dertil brugte raa Sukker blev tildeels paa engelske, men fordet meste saavel paa danske som tydske Skibe, bragt fra Portugal, Vestindien, ja selv Ostindien, til Hamborg for at forædles. At og ved denne Leilighed adskillige andre Handelsartikler, som enten slet ikke eller og blot inddirecte med engelske eller fremmede Skibe ere blevne indskibede og forsendte, behøver jeg vel ikke at erindre. Da nu mere end 1/2 af Sukkerraffinaderierne i Hamborg, til Skade for Skibsfarten, ere indgaaede, og Raffinade føres directe fra England til Østersøen og Tydskland, saa have saavel de danske som tydske Skibe tabt denne Fragt, ligesom og Fragten af Raffinade fra Hamborg, da denne Artikel forsendes directe over Lübeck til Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Portugal, Spanien og Amerika kjendte forAaret 1800 aldeles ikke den directe Handel til Østersøen. Riis, Rosiner, Citroner, Viin, Brændeviin og Rom førtes tilforn af danske og tydske Skibe til Østersøen. Hertil kommer, at den betydelige Mængde Hør, Glas og Jernvare, som bleve tilførte Amerika og Vestindien, ei mere sammesteds er at afsætte, da alle disse Artikler saavel produceres som forædles i Amerika. Hr. Etatsraad v. Schmidt Phiseldet har i sit interessante Skrift: "Europa und America, oder die kunstigen Verhaltnisse der civilisirten Welt" tydeligen lært os, hvilke Udsigter Fremtiden aabner for Europa, dersom dens mægtige Regentere ei i Tide søge at forebygge samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Endelig maa endnu bemærkes, at alt Korn, som produceres og ei forbruges her i Landet, indskibes i engelske og ei i vore egne Skibe, da Afgifterne af fremmede Skibe i England, f. Ex. Lods- og Fyrpenge, Told &c., ere saa overdreven høie, at engelske Skibe for en ulige mindre Fragt kunne bringe Kornet til Engelland, saaledes erholder en engelsk Skipper i Fragt for en Quarter, Hvede 4 Skilling engelsk (omtrent 1 Rd. Courant), hvorimod vore egne Skibe, om de end erholdt 5, Skilling engelsk (omtrent 1 Rdlr. 18 s. Courant) ei kunne have nogen Fordeel. Disse anførte Grunde ere ene og allene Aarsagen til, at saavel den danske som tydske Handel og Skibsfart ei er saa vigtig, som den tilforn, har været, og hidrører dette ei fra den holsteenske Canal. Desuden passerer et ligesaa stort, om ei større, Antal Skibe Sundet nu, som tilforn, hvoraf tydeligen sees, at den Slesvig-holsteenske Canal ei skader Danmarks Transithandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Da nu Handel og Skibsfart i Danmark og Hertugdommene vanskeligen ville erholde en saa lykkelig Periode, som i Begyndelsen af dette Aarhundrede, maa vi med de varmeste Taknemmelighedsfølelser erkiende for særdeles vise og retfærdige alle de anvendte Midler, som sigte til at befordre og fremme Landets Cultur, Vindskibelighed og Jndustrie, og da Canalers Anlæg, hvor saadanne, efter Landets Beliggenhed, ere nyttige og nødvendige, ere et Hovedmiddel til at befordre saavel den intensive som extensive Cultur, saasom man ved Afbenyttelse af disse, kan i Øjeblikket nytte de fordeelagtige Handels=Conjuncturer, og befordre almeennyttige og velgjørende Anlæg, ligesom og den nye Canal aabner for Østersøens Transithandel en kortere og mindre farlig og kostbar Vei, der vil bringe Staten og Private betydelige Fordeele; saa maa man beklage og have Medlidenhed med den Mand, som med et misundeligt Øie betragter Broderlandet, og af denne Aarsaa udbasuner, uden Local- og Sagkundskab, at den nye Canal, som skal forbinde Nederelben med Østersøen, vil skade Danmarks Fragt- og Transithandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Hvad angaaer de af de Nedertydske for indenlandsk Flodfart byggede Skibe, da forstaaer vel Forfatteren derved de saakaldte Tialker, Smakker og Kuffer, hvilke fornemmelig passere den holsteenske Canal, og allene bygges i Holland. Disse Skibe have existeret fra Arilds Tid, og særdeles ofte, førend man tænkte paa at anlægge den holsteenske Canal, besøgt Spaniens, Portugals, Frankrigs, Englands, Norges og Østersøens Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Det var hollandske Skibe, som under Peter den Store blandt de første seilede til Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Jndenlandske Efterretninger. Den for sin Ælde uden Tvivl mærkværdigste Bygning i Kjøbenhavn er det saakaldte Consistorii-Huus ved Studiigaarden. Det bestaaer af een Etage med hvelvet Kielder, og er en Levning af de roskildske catholske Bispers Residents. Det er i det mindste 600 Aar gammelt; thi man har et Brev af den roskildske Biskop Oluf Mortenssøn, hvori det hedder: Datum in curia ostra Episcopali Hafnis 1464. Junge beretter, efter Pontoppidan, i sin Kjøbenhavns Beskrivelse (S. 272), at Kong Christian den Fjerde, da han lod de gamle Bygninger nedrive og opføre en ny Studiigaard, lod han dette Huus blive staaende, og reparere, hvilket sidste Junge slutter deraf, at hans Navn i Chiffre med Krone over findes udhuggen i Steen med den Jndskrift: Domus Consistoralis Regiæ Academie Hafniensis, og over Christian 4des Chiffre Kong Frederik den Tredie i Chiffre med Krone over; hvoraf hiin Forfatter slutter, at ogsaa denne Konge maa have ladet Bygningen reparere. Men ingen af disse Kongers Chiffre er her mere at opdage, skjøndt den anførte Jndskrift endnu læses tydeligen, og der synes ikke nogen Grund for, at de skulde være borttagne. Derimod findes rigtig nok, som Junge opgiver, Christian d. 6te 1671 ved det første Vindue, og da samme Aarstal læses paa den store Steen, som Kakkelovnen i Salen staaer paa, saa er det høist rimeligt, at Kong Christian d. 6te har ladet Bygningen reparere, og indrette Salen, der formodentligen har bestaaet af flere Værelser, saaledes som den nu er. Naar man kommer op af den høie Steentrappe, som har et Jernrækværk, hvoraf det Halve er afslaaet i Bombardementet, træder man igjennem en lav Dør ind i et som et Capel hvælvet Værelse med kalkede Vægge, hvilket upaatvivleligen har været et Slags Celle, hvori Biskopperne holdt deres huus lige Andagt og tillige tjente dem til Studeerkammer. Fra denne Celle er en Nedgang til Kielderen. Paa venstre Side er ConsistoriStuen. Paa Væggen hænge 7 gamle originale Portræter, i Oliefarve, af Academiets Patroner og Legatorer, men ikke, som Junge siger, af Konger af den oldenborgske Stamme. De ere alle efter Bombardementet blevne restaurerede. Et ottende er drevet i Kobber og har den Paaskrift: Johannes Hoppner Fund, stipend. 2 Hopperien 1/2 Anno 1676.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
- Denne Hopner var født i Kiøbenhavn 1642, blev Student 1660, reiste udenlands 1662, blev Licentiatus i Orleans 1666, og døde i Kjøbenhavn 1675, hvor han havde levet for Videnskaberne. Det, der forskaffede hans Portræt Plads her, er hans Velgierning mod Universitetet; thi sin Gaard skjænkede han til en Professorresidents, og 5000 Rdlr. til et Reisestipendium. Han findes afbildet, efter de Tiders Smag, med en lang Alongeparyk. Portrætet er iøvrigt nok det eneste i sit Slags her i Kjøbenhavn, og er sandsynligviis forfærdiget paa Hopners Udenlandsreise. Consistoriehusets udvortes Form, er ældgammel, især røber den taggede Gavl, at det har seet Sekler henrinde. Til Huset hører ogsaa en liden Hauge, og naar man seer ud til denne, trylles man ganske tilbage i en Verden, hvoraf kun den svage Gienklang er tilbage. Tre store Jldebrande 1728 - 1795 - 1807 - har det lille Huus overlevet, og dets langt yngre Søster, den egentlige Studiigaard, der i to Aarhundreder har kneiset over det, staaer nu ved dets Side som Beenrad. Det synes ordentligen at kappes med det ligefor staaende løvfulde gamle Lindetræe, om at holde fast ved Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Hr. Suhrs Panoramacabinet er nu blevet forøget med følgende nye Prospecter: 1) Staden, Aachen; 2) Pest og Ofen, Hovedstæderne i Ungern; 3) Torvet i Pest; 4) Nürnberg; 5) Pantheon i Rom; 6) Horatiernes og Curiatiernes Mindemærke ved Albano, nær Rom; 7) Linz ved Donau; 8) Prospect af Nordsøen ved Cuxhaven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Odense, d. 12 Maji. Da endnu i ingen jydsk Avis sees nogen Bekræftelse om de forleden i No. 61 af disse Aviser omtalte Fortællinger angaaende et forøvet Mord af en Møller i Jydland, saa maa man Gudskeelov, formode at det er et af de sædvanlige opdigtede Rygter, hvoraf roullere saa mange Slags, ligesom ogsaa den anden Historie fra Fyen ikke kan være andet. Det var unægteligen den nemmeste Maade at tilintetgjøre. saamange dumme Rygter, der ere i alles Munde, naar de, som upaalidelige Fortællinger bekjendtgjortes i offentlige Blade; thi saa var der Leilighed igjen at standse samme ved Modsigelser; men naar man vil gjøre Hemmeligheder af Alting, der i sig selv som oftest er Jngenting, saa vedbliver enhver løgnagtig Fortælling at til hvidskes fra Øre til Øre, og bliver aldrig, eller dog som oftest for seent, modsagt og afbeviist. Nu maae vi da troe at Sommeren har indfunden sig; thi efter de første 8 Dages kolde Blæst og Fugtighed af V. N. V., gik Vinden sydlig og strax føltes Sommervarmen, og med samme indfandt sig Svalerne, Kukkeren, Nattergalen og Oldenborerne, saa at alle Sommerens Forvarsler have indfunden sig. Varmen og en velsignet Væde har i disse faa Dage grønklædt baade Mark og Skove. Jgaar Nat saaes fierne Lynglimt og igaar Middags da Varmen var steget til 17 Sr., hørtes en ikke ubetydelig Torden nærme sig; men snart gik Vinden efter en stærk Regn af S. V. til V. N. V., Thermometret faldt fra 17 til 11 Sr., og strax var Luften fuldkommen klar. Ved Midnat gik Vinden igjen til S. V., bragte atter Regn, som ogsaa idag har været betydelig. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-16
Aarhuus, d. 12 Maji. Hertil indtraf andet Jydske Regiment i Gaarmiddag. Allerede en Miilsvei fra Byen bødes det velkommen af det her garnisonerende Dragonerregiments hele Officeerkorps, og udenfor Porten af Hs. Excell. Stiftsbefalingsmanden, Borgemesteren og Stadshauptmanden. Mangfoldige Mennesker havde benyttet denne Anledning for at gjøre en Udvandring i det herlige Foraarsveir. Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen steg af hos Hr. Apotheker Køster, hvor der var truffen Anstalter til den høie Gjæst Modtagelse. Allerede i Morges blev Regimentet indskibet og afseilede med temmelig god Vind herfra til Sjælland.