Berlingske Tidende, 1775-12-25
London, den 1ste December. J de herværende Tidender læser man allerede den Anmærkning: "Lord Chatham har sagt, America er bleven erobret i Tydskland; nu da fremmede Tropper komme til Jrland i stæden for de til America gaaende Jrlandske, maatte man kunde sige, at Jrlands frie Aand vilde blive bragt under Aaget i America. – J Forgaars indløb den Efterretning, at de tvende Skibe Jndustry og Prinz Georg, begge af Bristol, og ladne med Hvede til de Kongelige Tropper i Boston, vare udi en stærk Storm, og da Styrmændene havde taget Feyl at Havnen, faldne de nye Engelske Provincialer i Hænder. - Breve med Neptun, ført af Capit. Smallwood, som er ankommen fra Virginien til Whitehaven, melde, at Virginierne havde taget den Beslutning, at ophæve næstkommende 1ste Martii al Communication med Engeland, deres gamle Fædreneland, saafremt Sagerne med America da ikke i Mindelighed vare bielagte. - J det Land Wallis er den 20de Nov. død en vis Elisabeth Jones, som skal have opnaaet en Alder af 125 Aar. - Det er bekiendt at Ridder Bruce har fra sine orientalske Reyser medbragt adskillige meget rare gamle Haandskrifter i sær fra Abyssinien. Jblant disse have været 3 Afskrifter af Patriarchen Enochs Spaadomme, hvorom Apostelen Judas i sin Epistel melder. Ridderen har foræret den ene af disse Afskrifter til Kongen af Frankrig, og den anden til vor Konge, men den tredie har han beholdt selv. En her værende Lord, som derudi har en stor Kundskab, har bevidnet, at disse Afskrifter havde alle Tegn til at være anthentique. - Udi sidste Storm den 14de Novbr. ere, saavidt man endnu veed, 10 af vore Skibe paa adskillige af Rigets Kyster, med den største Deel af Mandskabet forulykkede. - Udi forrige Uge er her ankommet meget Krudt fra Holland til vor Flodes og Armees Tieneste. Et Krigs=Skib paa 90 Kanoner udrustes, paa hvilket de Kongelige Commissarier som skal træde i Forliig Underhandlinger med den Nord=Americanske General Congres, strax efter Julen skal afseyle til America. - Lord North har befalet, at forfatte en nøye Fortegnelse paa alle i den Londonske Havn liggende Skibe, som tilhøre de forre nede Americanske Colonier. Man formoder, at der skal udgaae en befaling, at bemægtige sig dem allesammen, at den Aarsag, fordi Americanerne have borttaget nogle, Regieringen tilhørende, Skibe. Skalle saadant virkelig skee, saa vil Ministerium derved giøre sig meere forhadt, end ved alt hvad det hidindtil har foretaget, og deraf vil her reyse sig en stor Forvirrelse. Mange her værende Americanske Skibs Capitainer vil heller sætte Jld paa deres Skibe, og selv omkomme paa samme, end lade dette skee. - Da Regieringen har i Sinde med Eftertryk at fortsætte Krigen, mod America, dersom intet Forliig finder Sted, saa er besluttet at aabne det næste Feldttog med at angribe de sydlige Colonier. Da man har den Hensigt, at føre Sverdet i den ene Haand, og Oliegreenen i den anden, saa er det en klog Politik, at begynde Operationerne i saadanne Egne, hvor Jndvaanerne endnu meest vakle i deres Tanker. Desaarsag skal i næstkommende April 7 Regimenter, hvert paa 600 Mand, under Græve Cornwallis Commando gaae til Syd=Carolina. Dersom disse Colonier, som man ikke tvinler paa, blive bragte til Lydighed, saa skal det ikke være var skeligt, at undertvinge de haarnakkede Jndvaanere i Masachuset og Connectieut. Foruden forommeldte Mandskab skal 10 andre Rigimenter sendes til Virginien, og man vil anvende al Fliid, for at giøre Soldaterne villige til at efterkomme deres Pligt. Det er merkværdigt, at Lord Cornmallis ellers var af Minoritets Partiet i Oberhuuset, som paastoed, at Stor=Britannien havde ingen Ret til at paalægge Americanerne Taxer. - For at giøre sig et Begreb om den utroelig hastige Folke=Formeerelse i America, behøver man ikkun at vide, at i Connecticut, hvor der i Aaret 1756 ikke var flere end 80000 Jndvaanere, tælles nu 200000. - Fra Jamaica meldes, at i alle Spanske Havns i Vestindien er givet Ordre, at lade alle Skibe, som komme umiddelbar fra America, og ingen andre, der indløbe. -Man ønsker her gjerne at see, hvorledes de til America bestemte Commissarier vil anstille deres Sager med den Americanske General-Congres; thi at de skulde gaae til samme til Philladelphia, det finder man at stride mod Kronens høye Anseelse; og paa Krigskibet, som overbringer dem, vil Provindsens Afsendte formodentlig heller ikke komme. Jmod en voldsom Besøgelse har man i Philladelphia sat sig i god Forfatning. Den der værende Floder paa alle Maader tilsperret, og i sær ved en Art adspredte Spanske Ryttere, som ved Batterierne blive bedækkede med svært Skyts, hvorved ogsaa Landgang bliver forhindret. For Fonds til de tilkommende Operationer har General-Congressen allerede forud baaret Omsorg. Den første af disse Fonds beløber sig til 2 Millioner Daler Courant, hvortil siden endnu er indsendt en af 35000 Pd. Sterl. og en anden af 65000 fra GeneralAssemblien af Pensilvanien. Fra Hoved Qvarterret i Cam bringe er udstædt en Advarsel til adskillige ved Søekanterne beliggende Stæder, med den Efterretning, at fra Havnen i Boston vare adskillige Krigs og Transportskibe med 600 Mand Tropper udiøbne, for at foretage en hemmelig Expedition. Over den sille paa adskillige Stæder i Canada indrykkede Americanske Armee skulde den bekiendte GeneralSchuyler føre Commando, men han har formedelst den Sygdom, som i Triconderago overfaldt ham, været nødt til at opgive samme. Nu commanderer Oberst Arnold Hoved Expeditionen ved denne Armee, og Lord Mantgomeri er paalagt at indtage Fortet St. John. Oberst Arnold har indberettet til General Washington, at han den 13de Oct. er gaaet med sin Armee over Floden Chaudier, og at Mantgomery fortsætter Beleringen ved Fortet St. John med god Fremgang. Dette beretter Ny-Yorks Avisen. Men man har Aarsag at troe, at Erobringen af Fortet ikke vil saa le gaae for sig. Dette Fort St. John eller St. Jean ligge ved Søen Laurentz, og er Nøglen til Canada. Folket i denne Egn er formedelst den Catholske Religions frie Øvelse, og fordi man har givet dem Tilladelse, at leve under Franske Love, for den største Deel paa det Ministerialske Partie. -