JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Alle Breve fra Grændsen fremstille Munagorris Foretagender som aldeles mislykkede. Opstanden fandt mange Tilhængere; men Frygt for Don Carlos og hans Partie, det slette Veir, Forræderie og forkeerte Forholdsregler skulle være Skyld i det slette Udfald. Hans adspredte Parti skal være flygtet til det Franske Gebeet og hans Kone være fængslet. – Man taler om, at Prætendenten i egen Person vil foretage en Expedition til Øvre-Aragonien. – Usikkre Rygter tale om en ugunstig Stemning i Esparteros Armee, om Arresteringer og blodige Executioner. Cavalleriets Organisation støder paa store Vanskeligheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Frankrig. Høitideligholdelsen af Kongens Navnedag den 1ste Mai opvakte ingen synderlig Enthusiasme i Paris, hvor næsten alle Boutiker vare aabne. Grev Appony talede i det diplomatiske Corps's Navn og Hr. Dupin for Deputeretkammeret. – Den 2den begyndte Deputeretkammeret de fortsatte Discussioner om Renteconversionen. Hr. PassyCommissionens Referent, erklærede sig overbeviist om, at det ministerielle Løfte om oprigtig Medvirkning var ærligt meent, og androg paa Antagelsen af Commissionens Forslag. Finantsministeren, som endnu saa lidende ud, erklærede, at Regjeringen ikke uden store Tab kunde antage Commissionens Forslag at formindske Renterne, men forøge Capitalen; han foreslog at nedsætte Renten fra 5 pCt. til 4 1/2 pCt. Hr. Laffitte erklærede, at han ikke var ganske forberedt paa at prøve det vigtige Spørgsmaal og at gjendrive sin Forgængers Jndvendinger mod hans egen Plan; han haabede snart at kunne forelægge en Plan, efter hvilken der kunde gives Valg imellem 4 1/2 pCt. Rente til Paricours og 3) pCt. Rente med Capitalforøgelse. – Regjeringen har forlangt af Kammeret en Credit af 600000 Fr. til de to overordentlige Sendelser til London og Mailand. – Man mener, at C. Girardins Valg i Bourganeuf vil blive anfægtet af mange vælgere, ja at han trues med en ny Proces for Bedragerier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Fra Wien berettes den 23de April, at Marschal Marmont, Hertug af Ragusa, i Aaret 1837 ikke har forladt de Østerrigske Stater og ikke har baaret den hvide Cocarde, siden han forlod Frankrig. Det er altsaa falskt, hvad nogle Franske Blade have fortalt, at han i Leiren ved Wosnesensk har viist sig fuld Marschalsuniform med den hvide Cocarde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Rusland. Den virkelige Geheimeraad og Præsident for Statsraadet Grev Nowossilzow (bekjendt fra den Polske Opstand) er død i Petersborg d. 20de April. – Fra Petersborg meldes den 28de April, at den 8de Mai betegnes som den Dag, paa hvilken Keiserinden og Storfyrst=Thronfølgeren skulle reise til Berlin, strax efter vil ogsaa Keiseren tiltræde sin Reise. Storfyrsten ledsages af sin forrige Opdrager, Statsraad Schukowskii, og i Berlin vil Fyrst Lieven slutte sig til ham som hans Curator. Efter at have opholdt sig flere Uger i Berlin og andre Steder i Nordtydskland vil Storfyrsten fra Pommern seile til Sverrig; derfra vil han besøge Danmark, Holland, Vest- og Sydtydskland, Østerrig, en Deel af Jtalien og England, og paa Hjemreisen igjen berøre den sydlige Deel af Tydskland. Man mener, at hans Reise ikke vil vare længere end til Slutningen af dette Aar. – Det bekræftes, at Anføreren for den Kaukasiske Armee, Generallieutenant Weljaminoff, er død af en Sygdom. - Finantsministeren, General ved Jnfanteriet, Grev Cancrin har paa Grund af de store Tjenester, han har ydet Thronen og Fædrelandet, faaet Tilladelse til at bære Keiserens Navnechiffer paa sine Epauletter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Tydskland. Fra Hannover meldes den 3die Mai, at Stændernes Medlemmer endelig første Gang siden deres sidste Adskillelse have været fuldtallige; det er, netop Halvdelen af det lovbestemte Antal af Medlemmer har været samlet det andet Kammer skal bestaae af 73 Medlemmer, see Nr. 39.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Prinds Frederik af Nederlandene er tilligemed sin Gemalinde d. 4de ankommen til Hannover.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Belgien. General Dumoulin, Commandant i Fæstningen Luxemburg, har udstedt en Rundskrivelse til alle Borgermestere i de Menigheder, som ligge indenfor Fæstningens strategiske Rayon, hvori han erklærer, at han vil ansee og behandle enhver Demonstration som den i Strassen (Opstillingen af et Frihedstræ med den Belgiske Fane) som en Krænkelse af status quo; han gjør Borgermestrene personligt ansvarlige for de Forholdsregler, som han i et saadant Tilfælde vilde see sig nødsaget til at tage Den Preussiske Gesandt i Brüssel har sendt en Coureer med Depescher til Frankfurt og Berlin. Den Efterretning, at Biskop Bommel skulde indfinde sig i Brussel, synes at være ugrundet. – Fra Elberfeld bemærkes at Strassen ligger indenfor Fæstningen Luxemburgs strategiske Rayon; denne Fæstning er en Forbundsfæstning, og indenfor en saadans Rayon tør den trefarvede Fane ikke vaie. Det Tydske Forbund vil forsvare sin Ret; Belgiske Faner skulle ikke vaie paa et Gebeet, der hører til det Tydske Forbund. - Den 3die Mai oplæstes i Repræsentanternes Kammer Kongens Svar paa Adressen, vi give det fuldstændigt, da vi ikke ere istand til at uddrage Jndholdet deraf. "Mine Herrer! Det er mig stedse behageligt at høre Repræsentanternes Kammer udtale sine Ønsker. Ved deres Fædrelandskjærlighed og mig beviiste Hengivenhed have Belgiens Beboere erhvervet sig Ret til min ivrigste Omhu. Gid Kammeret stedse vil vedblive i sine Forhandlinger at vise Rolighed, Værdighed og Tillid, da vil det paa den virksomste Maade befordre Fædrelandets sande Jnteresser." – Samtlige Repræsentanter for Limburg og Luxemburg have efter deres Audients hos Kongen udstedt en Adresse til deres Vælgere, hvori de love dem aldrig at ville tillade, at nogen Deel af den skal vende tilbage under Wilhelm af Oraniens Scepter. Kammeret og Ministrene vare enige med dem i deres Ønsker, som Kongen havde hørt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Schweiz. J Neuenburg have 3236 Jndvaanere afsendt et Bønskrift til deres Fyrste, Kongen af Preussen, hvori de bede om Tilgivelse og Forglemmelse for dem af deres Medborgere, som ifølge de politiske Begivenheder i Aaret 1831 endnu smægte i Forviisning eller i Fængsel. – Prinds Ludvig Napoleon er i Districtet Diesenhofen udvalgt til Medlem af det store Raad i Thurgau, han har imidlertid ikke modtaget Valget, idet han erklærede, at man, hvis han antog Valget, vilde troe, at han havde isinde at blande sig i Schweiz's indre Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Grækenland. Det har opvakt megen Glæde, at Kongen har erklæret den 25de Marts (6te April, paa hvilken Dag for 17 Aar siden den første afgjørende Opstand af Grækerne fandt Sted under Biskop Germany) for en Nationalfestdag, der stedse skal høitideligholdes. Denne Dag blev i Athen feiret med stor Pragt; ved Jlluminationen saae man blandt Andet Marineministeriet Miaulis's virkelige Hjerte, som var bragt dertil fra Hydra, i et klart Glas med Underskrift: Glæd Dig, Miaulis's Hjerte. Det var paafaldende, at den Russiske og Østerrigske Gesandsaavelsom den Baierske Forretningsfører hverken bivaanede det afsungne Tedeum eller, med Undtagelse af den første, illuminerede deres Boliger. – Den første Udskrivning af Conscriberede til Nationalhæren har havt et meget heldigt Udfald; Recruterne vare overalt vel tilmode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Algerie. Fra Algier meldes d. 21de April, at Blida eller dens Omgivelser ere besatte af Marschal Vallee. Et Corps af Abdel Kaders Armee var seet 10 Miil Syden for Blida, i Retningen fra Meden til Constantine, formodentligt for at bekrige Achmed Bey. Det skal allerede være kommet til Kamp imellem Abdel Kaders og Achmed Beys Tropper. Denne stod med 2000 Mand 20 Miil Syden for Constantine, og hans Tilhængere reiste igjen Hovedet, da en Overeenskomst med den Franske Regjering blev sandsynligere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Nordamerika. Jfølge Efterretninger fra Halifax (i Ny-Skotland) af 3die April havde en Comiteaf den lovgivende Forsamling i Staten Maine indgivet en i meget energiske Udtryk affattet Beretning, hvori den beklager sig over det Nordamerikanske Gebeets Krænkelse af Engelske Tropper og opfordrer Forbundsregjeringen til snarest muligt at sætte Grændse for den Engelske Regjerings Angreb og fastsætte den i Aaret 1783 bestemte Grændselinie. - Ældre Efterretninger fra Halifax af 26de Marts melde, at Republikanernes Bevægelser paa Grændsen af Ver mont vare af saa alvorlig Natur, at Sir John Col borne havde truffet store militaire Forholdsregler: Tropper bleve saa hurtigt som muligt paa Dampskibe bragte til Queber, og man vil have gjort Opdagelser, som kunde føre til nye og alvorlige Reclamationer hos Præsidenten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Brasilien. Fra Bahia skrives den 18de Februar, at intet af Partierne hidtil har vundet Seier; men slaaes hver Dag. Omtrent 7 til 8000 Republikanere staae under Vaaben og kæmpe som Fortvivlede, fordi Hungersnød er nær forestaaende. De sidste Rationer skulde om nogle Dage uddeles til Tropperne. Man havde i de sidste Dage arresteret mange Portugisere, som vare mistænkte for Forstaaelse med de Keiserlige. En rig Mulat, Commandant for en smuk Krigsbrig, der var bemandet med 60 Portugisere, var nylig ved høi lys Dag gaaet over til de Keiserlige. – Fra den 20de Febr. meldes, at de derværende Engelske Kjøbmænd ved en Deputation til Præsidenten, som beleirer Byen, havde skaffet sig Levnetsmidler for en Uge, dog paa den Betingelse, at de ikke maatte meddeles nogen Brasilianer. Franskmændene vilde efterligne dette Exempel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Kiel den 30te April. Jgaar Eftermiddags holdt Eckernførdes Stænderdeputerede, Prinds Frederik af Slesvig=Holsteen=Sønderborg-Augustenborg, en Samtale med sine Vælgere paa Byens Raadhuus, hvortil ogsaa flere andre Personer af Byen og dens Omegn havde indfundet sig, (H. N. 3.)J "Allgem. Zeitung" skrives fra Hamborg: "Det Danske Skib, som uagtet Blokaden kom til Bahia med 300 Fade Meel og et Partie Tvebakker, var blevet fragtet i Hamborg, efter Sigende, for Liver polsk Regning; hvis de Priser, som ifølge Engelske Tidender betaltes derfor, ere rigtige, saa er ved denne Ladning bleven fortjent 20 til 80000 Mk. Banco."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Døde. Mad. A. C. Lykke, 83 Aar; Jfr. B. M. Fugelsang, 41 Aar; Mad. J. O. Gold, 45 Aar; Overskjærersvend I. F. Slegel, 47 Aar; Skipper P. C. Svane, 43 Aar; Enkefrue og Collectrice J. Antzee, 61 Aar; Sømand C. C. A. Kind vom, 18 Aar; Mad. K. Petersen, 47 Aar; Cabinets-Coureer F. Brummer, 56 Aar; Mad. J. M. Polay; Fuldmægtig O.M. Giede, 26 Aar; Jfr. B. J. Hein, 18 Aar; Frøken S.A. v. Fisker; Mad. C. M. Martinus, Capitain og Hofmalermester A. F. Fædderhold, 56 Aar; Snedkermester J F. Granberg, 62 Aar, forhenv. Toldbetjent T. Thonning, 70 Aar; Mad. C. M. Tønnesen; alle i Kjøbenhavn. – Hr. Mikkelsen, 87 Aar, i Helsingør. - Frøken T. H. P. Rambusch, 21 Aar, i Korsør. - Provst E. B. Holst, Sognepræst til Høiby Menighed og Forligelses=Commissair i Draxholms Birk, 11 Aar. - Mad. C. K. Hammer i Asminderød Kroe. Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged J. C. Gundorph, 54 Aar, i Assens. - Jfr. J. M. Helsted, 21 Aar, i Veile. - Mad. C. Tham, 53 Aar; Stiftamtmand over Aalborg Stift og Amtmand over Aalborg Amt, Kammerjunker L. A. von Krieger, 41 Aar; begge i Aalborg. – Beendreiermester I.C. Lassen, 35 Aar, i Viborg. - Mad. M. C. Mørup, 60 Aar, i Nørthorup. - Mad. M. C. Nielsen i Lundby Skole i Sleth Herred. – Chefen for det Holsteenske Landseneer-Regiment, Kammerherre, General=Major C. W. von Bülow, Commandeur af Dag. og Domd., 66 Aar, i Haderslev. - Typograph R. Nielsen, 21 Aar, i Linz i Østerrig. an Om en fri Communalbestyrelse paa Landet. Communernes Modenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
AVERTISSEMENTS. At vor kjære Datter Henriette Helena Marie Høyer, i en Alder af 14 1/2 Aar, Søndagen den 6te dennes endte sin jordiske Bane ved en blid og rolig Død efter flere Aars tiltagende Svaghed og 10 Ugers Sygeleie, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Slagelse den 7de Mai 1838. B. Høyer, G. Høyer. født Bernsteen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Onsdagen den 16de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver afholdet offentlig Auction over Græsningen for indeværende Sommer af den Slagelse Kjøbstad tilhørende Exerceerplads, Markedsplads, nogle Gruusgrave og Tørvejorder udenfor Slagelse Smedegades Port. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Auctionen afholdes paa de Steder, hvis Græsning agtes forauctioneret, og begynder paa Exerceerpladsen. Sylow. Slagelse, den 6te Mai 1838.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Mandagen den 14de dennes, Formiddag Kl. 113, bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Licitation over Arbeidet ved circa 900 Favne Brolægning paa Slagelse Kjøbstads Gader i indeværende Sommer, samt over den fornødne Sand leverance dertil. Licitationsconditionerne og Overslag henligge fra den 10de dennes til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sylow. Slagelse, den 6te Mai 1838.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
For mine ærede Kunder bekjendtgjøres, at jeg er flyttet fra Smedegade til Bager Harders Gaard paa Bredegade. Slagelse den 6te Mai 1838. Hornung, Snedkermester. Nødt Kløverfrøe faaes hos H. C. Jørgensen. i Slagelse. Nedlagte Aster af fortrinlig Godhed erholdes tilkjøbs hos Schwartzenhauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
En duelig Skræddersvend kan strax erholde Arbeide hos Skræddermester O. Jørgensen i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-10
Formedelst Bededagen udkommer Nr. 74 først paa Løverdag. paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark Hertugdømmen; Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
24de Aarg. Den Vest-Sjællandske Avis. Løverdagen den 12. Mai. No. 74. = Redigeret, trykt og udgivet verer Ragne i Lugebe. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Man antager, at Jnfanten Don Francescode Paulas Reise maa tilskrives politiske Grunde; han selv skildres som svag og uduelig, men hans Gemalinde Donna Luisa, Dronningens Søster, som meget ærgjerrig. Jnfanten skal have staaet i Forbindelse med de Exalterede. – Espartere stod d. 21de April i Burgos for at forhindre GrevRegris Tilbagetog over Ebro. Valladolid havde faae en stærk Garnison, og Almaden blev befæstet for at sikkres for et nyt Overfald. Den af Cabrera beleirede By Caland i Nedre-Aragonien har d. 21de April maattet overgive sig; hele Garnisonen, som bestod af 338 Mand Linictropper og Nationalgarder, blev taget til Fange og ført til Cantaviesa. – Munagorri skal hemmeligt opholde sig i Bayonne og der have faaet en betydelig Sum Penge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
Portugal. Ved den nye Constitution erholder Dronningen et absolut Beto med Hensyn til begge Kamres Beslutninger og Ret til at prorogere og opløse Kamrene. Det Spørgsmaal, om Dronningen skal tage Deel i at vælge Senatorerne, skal først afgjøres af de næste Cortes. Statsraadet, som bestod i Chartets Tid, er ikke igjen oprettet. Dronningen kan ophøie Folk i Adelstanden, men med en saadan Ophøielse er intet lovgivende Privilegium forbundet. Det første Kammer bestod under Chartet af arvelige Pairs, men nu ere sammes Medlemmer med Undtagelse af Kronprindsen valgbare Senatorer. Thronfølgeren tager i sit 18de Aar Sæde i Senatet, men har først fra det 25de Aar Ret til at stemme med. De øvrige Senatorer vælges af de samme Valgcorporationer, som vælge det andet Kammers Medlemmer. Ethvert District, som vælger 4 Deputerede, vælger 2 Senatorer. Senatorerne skulle være 45 Aar gamle, have en aarlig Grundrente af 500 Pd. eller, hvis de drive nogen Forretning, 1000 Pd. i aarlige Jndkomster; en vis Rang i den militaire eller civile Tjeneste gjør ligeledes skikket til at være Senator. De vælges paa 6 Aar og have som saadanne ingen Gage. Medlemmerne af det andet Kammer vælges paa 3 Aar. Valgene ere directe; ethvert Grevskab bliver inddeelt i Districter, hvoraf ethvert i Forhold til Befolkningen vælger 3 til 6 Medlemmer. En aarlig Jndtægt af 100 Pd. giør valgbar; enhver Deputeret faaer, saalænge Sessionen varer, omtrent 13 Shilling daglig i Diæter. For at være Valgberettiget fordres en aarlig Jndkomst af 20 Pd., dog ere Tyender udelukkede derfra. – Fra Lissabon har man faaet Efterretninger indtil 25de April. Finantsministeren Oliveira har trukket sig tilbage og er bleven udnævnt til Baron Toyal; i hans Sted er kommet Manoel Antonio de Carvalho, som før har beklædt dette Embede og var Præsident i det Deputeretkammer, som 1828 blev opløst af Dom Miguel; men da han er svagelig, har han ugjerne overtaget denne Post og kun saalænge, til der kan findes en anden Finantsminister. Grev Bomfim er igjen bleven Krigsminister. Ministeriet bestaaer nu af følgende Herrer: Sada Bandeira Præsident, Udenrigs- og Marineminister, Fernande; Coelho Jndenrigsminister; Duarte Leitao Justitsminister; Carvalho Finantsminister; Grev Bomfim Krigsminister. – Dronningen, Kongen og Kronprindsen befandt sig vel. – J Lissabon vare omtrent 300 Personer af den forrige Fremmedbataillon blevne hvervede for at tage Tjeneste hos Patrioterne i Canada; man ventede imidlertid, at den Engelske Gesandt vilde forhindre deres Afreise. – Guerilla-Anføreren Remechido driver endnu sit Uvæsen i Algarve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
Frankrig. Under de fortsatte Discussioner om Renteconversionen androg endelig Hr. Passy paa, at der skulde debatteres og stemmes over de enkelte Artikler i Commissionens Udkast. Den første Artikel, hvorved Finantsministeren bemyndiges til istedetfor 5 pCt. Renterne at substituere andre til lavere Renter enten ved at tilbagebetale 5 pCt. Renterne ved nye Laan eller ved at udfærdige nye Rente-Jnscriptioner til Eierne, blev antagen med uhyre Majoritet; Ministrene afholdt sig fra at stemme. Den anden Artikel bestemmer, at denne Operation kun maa realiseres, naar den 1) lader Eierne af 5 pCt.Renterne Valget imellem Tilbagetalingen af det nominelle Capitalbeløb af 100 Fr. for 5 Fr. Renter og Forandring til andre Renter, 2) bevirker en Besparelse af i det Mindste 70 Centimer paa Renten og en Capitalforøgelse af i det Høieste 23 pCt. Den første § af denne Artikel blev antagen med samme Majoritet, men over den anden opstod en levende Debatte, hvori Gonin, Garnier-Pages, Pass, Duchatel, J. Lefebere, Finantsministeren og Laffitte toge Deel. Sagen var endnu ikke tilendebragt den 3die Mai, og dens Enkeltheder forekomme os ikke at kunne have stor Jnteresse for Danske Læsere. – Hertug Archembauld de Talleyrand, yngre Broder til Fyrsten og Fader til Hertugen af Dino, er død i St. Germain, 68 Aar gammel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
England. Den 3die Mai klagede Grev Ripon over, at den Commission, der var sendt fra England for at undersøge Maltesernes Klager, havde kostet Landet 5000 Pd. Ministeren Lord Glenelg svarede dertil, at Commissionen havde kostet 1690 Pd., som bestredes af Maltas Jndtægter. Hertugen af Wellington beklagede ved denne Leilighed, at Commissionens Hovedhensigt havde været an undersøge, om Malta skulde have Trykkefrihed eller ikke; Trykkefriheden kunde ikke være beregnet paa Malteserne selv, da de for det Meste hverken kund læse eller skrive eller forstode Jtaliensk, man vilde kun vække Oprør i de Neapolitanske og Sicilianske Stater. Dette benegtede Lord Melbourne aldeles. Samme Dag indbragte Lord Russell i Underhuset. en Bill om at vælge en Comite, der skulde undersøge den Maade, paa hvilken de Kirkerne tilhørende Landeiendomme bleve bestyrede, og gjøre Forslag til Forbedringer deri. Han vilde ikke binde det nærværende Parlament med Hensyn til den Maade, hvor paa det formodede Overskud af Jndtægten skulde anvendes, men antydede, at det burde anvendes til at afskaffe Afgifterne til Kirkerne. Trods al Modstand, af Sir R. Peel og andre Torver blev Forslaget antaget med 277 Stemmer imod 211, derimod forkastedes med 265 Stemmer imod 251 et Amendement af en Tory Lidell, at Overskuddet skulde overgives i Geistlighedens Hænder. – En Forsamling af agtbare Kjøbmænd i London, hvori Alderman Copeland havde Forsædet, har den 4de erklæret, at det vilde være en haard Uretfærdighed imod Hovedstadens Handel, dersom Kronningen allerede skulde finde Sted i Junii.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
Belgien. Bladet Courier de la Meuse er meget forbittret over Begivenhederne i Stræssen, som det erklærer for et Brud paa Freden og alle Tractater, med samme Ret, siger det, kunde Preussen, overfalde hele Luxemburg. – Den 30te April om Morgenen fandtes to store Belgiske Faner befæstede paa Træerne paa Fæstningens Glacis, og den følgende Dag fandtes lignende Faner opplantede umiddelbart foran Fæstningen næsten for Skildvagtens Øine. Det Halve af Landsbyen Bartrange, 3/4 Miil fra Fæstningen, skal være afbrændt om Natten mellem d. 27de og 28de April, fordi man ingen Hjælp eller Sprøiter vilde sende fra Fæstningen. – Fra den Belgiske Grændse skrives d. 1ste Mai, at Befolkningen i Luxemburg og Limburg brænder af Had til Holland; den store Masse af Folket vil altid see Fjender i Hollænderne. Dette Had, denne Afskye for en Gjenforening med Holland strækker sig endog til Qvinder og Børn. Man fortæller, at Biskoppen, af Lüttich paa en Visitationsreise i en Landsby ved Maas spurgte en Dreng, mod hvilke Fjender bør vi stedse være rustede, og Drengen svarede: imod Hollænderne. - Fra Frankfurt skrives d. 2den Mai i den Preussiske Statstidende, at et bekjendt Partie (det ultra katholske ivrigt bestræber sig for at ophidse Gemytterne i de Dele af Luxemburg og Limburg, som skulle falde tilbage til Holland, naar en Definitiv Tractat sluttes med Belgien. Forbundsforsamlingen har fast besluttet at opretholde sin Auctoritet, i det Mindste i Forbundsfæstningens strategiske Rayon, og i fornødent Fald med Vaabenmagt at undertrykke revolutionaire Uordener der. Man troer at kunne antage, at ingen af de Magter, som tage Deel i den Londoner Conferents, vil have Noget imod, at man forhindrer det revolutionaire Uvæsen paa Tydsk Grund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
Nordamerika. Texas har allerede begyndt Grændsestridigheder med Staten Arkansas. Den Teranske Regjering har gjort Fordring paa Grevskaberne Lafayette og Miller, som hidtil ansaaes for at høre til de forenede Stater, Jndvaanerne i disse Grevskaber ere tilfredse dermed og have allerede sendt Deputerede til den Texanske Kongres. – Tscherkeserne, som efter en Tractat fra 1835 skulde udvandre til den vestlige Bred af Missisippi, have indgivet en Skrivelse til Kongressen, hvori de erklære, at de ikke ville udvandre, fordi hiin Tractat kun er sluttet af faa Ubeføiede og er grundet paa Bedragerie og Uret. Repræsentanternes Huus har forka1 Tdr. stet deres Begjering med 103 Stemmer imod 67. Man venter derfor Krig med disse 17000 Jndianere, og General Scott har allerede faaet befaling til at begive sig fra den Canadiske Grændse imod Syden og at være fattet paa alle Begivenheder. Ogsaa ruster Militsen i Georgien sig til at bryde op. – J de midterste og sydligste Stater arbeider man med Jver paa at plante Morbærtræer og udbrede Silkeormen. Dette kan blive farligt for Frankrig, der aarligen indfører for 16 Mill. Doll. Silkevarer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Kbhvnsposten handler i 2 1/2 Numere (Nr. 123 og 121) "om Forslaget til at fremme Banksedlernes Realisation ved at capitalisere Resten af de 2/3 Bankhæftelses-Renter af Jorder og Tiender i Danmark. Da denne Artikel ikke vel taaler nogeUdtog, nøies vi med at gjøre vore Læsere opmærksomme paa den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-05-12
J Anledning af det paa Landeveien imellem Frederikssund og Slangerup Søndag Aften den 29de April forøvede Postrøverie (see Nr. 20) har den kongelige General-Postdirection udlovet en Belønning af 60 til 100 Rbd. Sedler til den, som opgiver Gierningsmanden saaledes, at han kan blive overbeviist og domfældt. Efter de tilveiebragte Oplysninger var Personen, som fratog den med Postsækken ridende Dreng denne, iført en mørk kort Trøie og mørte Beenklæder og havde Hat paa Hovedet; de bortkomne Penge beløbe sig til 14 Rbd. 36 Skill.