JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Da Deres Majestæter vare i Lüttich, toge de Kanonstøberier i Olesyn. Dan stødde en Plade med den Jndskrivt: "Napoleon den Støre og Marie Louise besøgde det Keiserlige Kanonstøberie den 8de Novbr. 1811. Keiseren gav Jnspectøren Tilladelse til at lade denne Plade op else paa Støberiets Forside. I Antverpen skulle Caserner bygges til 20,000 Mand Infanterie og 2000 Heste, og desuden adskillige andre Anlæg bringes istand.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Neapel, den 24de October. Ei allene i Castell a Mare, men ogsaa i Neapels Havn, arbeides for nærværende Tid med fordobblet Virksomhed paa større og mindre KrigsEldes Bygning. Den fra Calabrien ankommende og med Skibsbygningstømmer ladte Fløtille er forgiæves bleven angrebet, saavel i Positonos Havn, som paa Høiden af Castella Mare. Fra dette sidste Sted vare Kongelige Kanonchalupper udsendte til dens Hielp, og under disses Bedækning indløb den lykkelig i Havnen. En arefuld Fægtning har fundet Sted midt i denne Maaned, paa Kysten af det adriatiske Hav, ved Foggin Provindsen Capitanata. 3 Fartøier, der vare udløbne med Ladninger fra italienske og illyriske Havne, vilde ned til Brindist. Pindselig stillede 2 fiendtlige Schebekter, 1 Brig og 5 Kanonchalupper sig i Veien for dem. De rettrerede under Fartet Capajoles Kanoner ; ikkuns ret, som var en slet Seiler, faldt i Fiendens Hænder. Da det var bleven mørkt rykkede Engellænderne frem med alle deres Krigskibe, for at bemægtige sig det forhaabede Bytte; men Artillerieilden fra Fortet og de tiltlede Nationalgardere, som strax ved første Signal havde samlet og fordeelt sig paa Skibene, toge saa alvorlig imod dem, at de, efter en 6 Timers Fægtning, maatte trække sig tilbage, uden at have faaet noget udrettet. Dagen efter opkastede Havet mange ankomne Engellændere. Nationalgarderne sloges med koldt Blod, som gamle Soldater.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Wesel, den 7de November. For nogen Tid siden udsatte engelske Fartøier om Natten en Mængde Mennesker paa de os nærmeste Kyster. Dette maatte nødvendig en vække et aarvaagent Polities Opmærksomhed. Nogle af disse Personer bleve bragte til Amsterdam, andre til Wesel. Alle forklare at de ere forstødte fra Engelland, fordi de ved legemlig Lyde og Blesserer, vare derne udygtige til videre Tieneste. Nogle tilføiede endog Omstændigheder, som vise den øeboelige Utaknemmelighed i et endnu hadevære digere Lys. En var sat ud, i en saadan Afstand fra Bredden, at han maatte vade i Vand indtil Skuldrene, og ikkuns med Møie naaede Landet med sin Kone og et Barn paa Armen. En anden havde seet 3 af sine ulykkelige Staldbrødre omkomme i Søen, fordi de ikke kunde komme ombord.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Ved Aelsen igiennem Wesel behagede Hs. Majestæt at underholde sig med adskillige af disse Personer. Der er omtrent 50 af dem her, og da Nøden har dreven dem til at tage engelsk Tieneste, har Hs. Majestæt benaadet dem og befalet at sætte dem i Frihed.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Disseldorff, den 8de November. Som Beviis paa særdeles allerhøieste Huld og Naade, overrakde Hs. Excell. den Keiserl. Overkommerer Vor almindelig elskte Mair, Baron Pfeil, en Gulddaase med Brillanter, prydet med Hs. Majestæt Keiserens Portrait, desuden har Frøken Peil erholdt et prægtigt med Brillanter besat og Keiserens Navnetræk prydet Uhr tilligemed et Halssmykke, og Commandanten for Æresgarden til Hest Grev Nesselrøde samt Commandanten for Æresgarden til Fods, Baron Schill, hver en Gulddaase med Hs. M. Keiserens Navnetræk af Brillanter.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Hamburg, den 22de November. I Amsterdam har man begyndt med Bekiendtgiørelsen af Fortegnilsen over de Ulykkelige, som Engellænderne have afskediget og landsat paa Kysterne. Man finder deriblandt Personer næsten fra de fleste europæiske Lande. Antallet paa de til Amsterdam Transporterte var for 14 Dage siden 800; igaar beløb det sig til 1100.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
London, den 5te November. Da Hertugen af Clarener vil formale sig med Mit Spor Tolm Long, forsikkrer man at han, i Overeenstemmelse med Prinds=Regenten, vil foreslaae vigtige Forandringer i Parlementsacten, angaaende Prindsers Formæling af den Kongelige Familie. Forfatningen i Europa er virkelig af den Beskaffenhed, at en engelsk Prinds neppe kunde faae en Gemalinde fra Fastlandet; hvorfor det ogsaa er nødvendigt at tage forholdsregler, et ikke den directe Stemme af det Durchl. Huus Braunschprig skal uddøe.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Det Sagn er paa nye almindeligt, at de Franske ville forsøge en Landgang i Engelland i Vinter, paa en Kant, hvor de troe sikkerst at kunne udføre et saadant Foretagende. Desaarsag ere Ordre afgaaede til Plymouth til at sætte alle de Brigger og Slooper, der ere fratagne Fienden, i seilbar Stand. J alle Rigets Havne blive de smaae Krigsskibe udrustede ; i Portsmouth allene: 20. Nationalmilitsen skal ligeledes opbydes og incorporeres.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Den franske Fregat Etoil paa 44 Kanoner, som for 6 Uger siden var udløben fra Cherbourg, her tager 28 engelske Skibe og 1 portugisisk, og høret dem i Sænk eller opbrændt dem alle tilhöbe.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Fra Helgoland meldes, under 25de October, at der i Hamburg var sammenhobet en utrolig Mængde ypperligt Bygningstømmer, før de Franske indtoge denne Stad. Napolion lader nu den hele Forraad transportere til Antverpen.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Efter den franske Regierings Befaling er en Mængde Korn indskibet paa Elben, og Skibe satte i Requisition til at transportere samme.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Fra Petersburg meldes under 4de October, at man forventer strænnere Forholdsregler imod Colonial- og engelske Manufactur Varer. Munitionsskibet le Woolwicher, efter 7 Dages Stillads, ankommen fra Mahou. Dette Skib overbringer den Efterretning, at Blake har slaaet Suchets Armee ved Valencia. (Marschal Suchets Seier over Blake, den 25de October, beviser hvor falske de engelske Beretningen desangaaende have været.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Jfølge Efterretninger fra Gibraltar, med samme Fartøi, havde Fienden detascheret en Escadran Dragoner, for at forsøge at afskiære en Deel af Ballesteros Armee, da denne trak sig tilbage under Gibraltar, Værker; men da en Kugle fra Fæstningen dræbe en Deel Mand af Detaschementet, forenede Resten sig igjen med sin Chef Godinot. Man troede at Fienden havde i Sinde at angribe Algestras. Ballesteros kunde ikke tænke paa at maale sig med den mod ham staaende franske Magt, og ligesaa lidet kunde han blive under Gibraltars Linter; har besluttede derfor at indskibe sig i denne Sted. De 5000 Mand, har commanderer, skulde marschere igiennem Gibraltar i Afdelinger af 500 Mand, for at indskibe sig; og i Tarifa skulde 3000 Mand spanske Tropper og 1500 Engellændere, som ankom fra Cadix, forive sig med den. Eter denen stortning Frede han bestemme hvad Operationer maa havde at fortrats ste. Spanierne havde befæstet en ved Triffbeliggende Øl, for at kunne trække sig tilbage til samme som et Sikken bedsted.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Ifølge Efterretninger fra Corunna af 31te October, var Smeral Abadia ankommen dertil, efter at have trukket fine Tropper tilbage i en tørt Afstand fra de Franske og stillet dem saaledes at de vare i Sikkerhed. Saasnart han var ankommen til Corunna, beskjæftigede han sig strax med at forskaffe sig Penge til at kiøre Klæder og andre Fornødinheder for, til fine Forstærkningers Organisation.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
J sin Qvaltæt som General Capitain af Gallicien havde han faaes Order fra Regentskabet i Cadix, at stille et Contingen af 2000 Mand for at begive sig til Vera Cruz. Denne Magt blev udskrevet og taviceret, og General Abadia var beskjæftiget med at forskaffe sig Transportfartøier, for at indskibe sig til Cadix, hvor 2000 Mand, der have samme Bestemmelse, skulde for og med den. Disse 4000 Mand, og en stor Mængde Levnetsmidler og Munition, skulde overlades til General Venegas, Mexicos Vicekonges, Disposition.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Skrivelse fra Lissabon, den 20de October. Jeg befindet mig har med den Ordre at føre en Afdeling Riconvalescenter til Armeen. Vore Hospitaler, som for 14 Dage siden vare fulde, afgive et stort Antal Syge, der endnu ikke ere helbredede. Efter de sidste af Lægerne optagne Lister beløber Antallet paa de endnu i Hospitalerne værende Syge sig ikkuns til 3000 Mand, istedet for det tilforn har været henimod 19000. Feberen har ikke været ondartet; kuns faae Personer ere døde af den. Vor Armer er Kart i Cantonneringsqvarteer. Da engelske Troppers Antal udgiør 35,000 Mand; men ikke 18,000 af disse ere under Vaaben. Den 21de October. Marmont tykker frem mod Badajetil, og, som vi erfare, reqvirereres Portens og andre Egnipager i Egenen af denne Fæstning, som om man havde et Foretagende for modAlentes. Vi befæste Elvas. - Fe Maltha have vi Dreve til 4de October. Hs. Majestæts Linieskib Anco var ankommen dertil med Hr. Liston, der begiver sig, som vor Ambassadeur, til Constaminopel. Argo var blot 25 Dage underviis. Det havde 500000 Piester ombord for Tropperne. I Amersen skulde Kinanchalupperne i Søen, og man ansaae tildeels Krigen med Engelland som afgjort.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
J en skrækkelig Orkan, som rasede i afvigte May Maaned i Madras, ere 18 Skibe forliste. Flaaden, som havde Tropper under General Achmuens Befaling ombord, og convoieredes af Jllustrions paa 74, Pharton pra 38, Adkar paa 38 Kanoner og nogle flere Krigskibe, var afseilet nogle Dage iforveien.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Hr. Wytte, Udgiver af Journalen the Independent Wig, var an Aaget af Attorner=Generalen for en Libel, som hen havde indrykket i 6 sin Journal mod Regieringen, for at opvækket Uilfredshed i Armeen. Han havde anført i samme, at man blot gav Officererne og ikke Søldererne Belønninger A. Napoleons Soldater, siger Forfatteren, blive længt bedre behandlede. De kunne erholde den Stierne Monarken sølv bærer; Æens Vei er bant for dem, derfor hersker ædel Ærelyst og militairisk Aand i den franske Hær. Vor Armee er derimod modløs, ndvardiges a. Efter lange D hatter blev Hr. Wite erklæret for Jkkeskyldig. For et Angres Skyld mod Ministrene, har hen nu allerede i 2 Aar stodet arresteret i Dorchester, hvorfra han dirigerer Udgivelsen af sin Journal.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Den 6te November. Lorderne i Conseilet have tilladt at udstæde Licentser til at lar føre Silke fra Havnene imellem Anewerpen og Høvre. De Afvigelse fra deres System troer man maae have sin Grund i den Nød de talrige Arbeidere lide, som ellers, af Mangel paa Materialier, maatte væer uden Arbeide.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Fra Helgland meldes at Fregatten Horatio nær var forulykkedes og merge Skibe tilsatte, i den skrækkelige Storm den 14de October vil Hegeland.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Et Decaschement af den 8de Bataillene Viteraner er indskibet for at gaae til Helgoland. Vid Breve fra vor Flaade for Brest erfare vi at samme Virksom beds=Aand hersker hos Marinedepartementet i Brest, som i de andre fiendtlige Havne, samt at adskillige Skibe ligge salfærdige paa den yderste Rhed.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Den engelske Flaade for Toulon har udholdt adskillige heftige Vind sted. Man venter hver Dag Admiral Pellew til Minerca, for der at lade den største Deel af fine Skibe udbeder, som ere blevne beskadigede.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
4 Linieskibe vare den 6tt i forrige Maaned under Kalfarring paa Minorca. Ved Mod nichs Afgang fra Gibraltar ver Rambow og endeel Fregatter at komne dertil.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Det stadfæster sig at en forlig Feber er udbrudt blandt Mandskabet paa Jmplacable og Timeraire i Port Mahon. Der dør daglig 2 til 5 Mennesker, Breve fra Newpork bevise den sørgelige Tilstand, hvori Handelen i paa hiin Side Atlanterhavet befinder sig. J Philladelphia synes det næsten som om den halve By, skulde blive barquerne; omtrent 30 Banquerotter fi de Sted hver Uge. Allene i denne Stat have 20000 Persaner, siden Aprilmaaned, ansøgt om Begunstigelse af Jnsolventsatt i.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Jfølge Efterretninger fra Jsle de France have Fregatterne le President og Malacca overbragt den Efterretning et Regieringen der gandske skal forandres, og begre Øerne sættes paa samme Fod som Establisse mentet paa Madras. Strax efter disse Skibet Adkomst ere alle fra de forea de Stater kommende Fartøier livne anholdte og, indtil den endelige Afgiørelse, laget under Seqvester. Enhver Forbindelse med Landet er Capitainerne forbudet.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Den 21de Marts havde man en heftig Orem vid Jlle de Friner, som giorde en betydelig Skade. Mange enge sk. Skibe saaes flyde uden Master, og man frygtede at en Mængde maatte aldeles være forliste, om hvilke man ellers kunde have havt Efterretning. En engelsk Expedition, der var alsendt til Madagasker, var næsten gandske tilutetgjort ; en Corvette var undkommen og alle de øvrige Skibe fornye kede. De Franske Jndvaanere paa Isle de Franer benytte enhver Leilighed til Europa for at indskibe sig og forlade Øen.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Den 7de Juni havde man paa Cap et temmelig heftigt Jordskielv, som varede i 5 Minutter. Den franske Armer under Marschal Victors Commands holder enddrusamme Stilling besat i sin Slagorden vesten for St. Roch. Den spanske Armer er opstillet paa det neutrale Terrain. Fregattin Aigle, som ankrer i Øst Bay, dækker dens høire Flanke. Alle de øverste Batterier ere bevæbnede om Natten, for at være ved Haanden, hvis de Franske skulde vove et Angred mod Spanierne. Tarifa, den 15de Octbr. Den 12te Kl. 10 om Morgenen var vort Cavallerie i St. Roch og Infanteriet i Nærheden af Buena=Vista Man ventede samme Dag General Vietor med 2 andre Generaler og 2 Batailloner i Verax. 6000 Mand Jnfanterie og 1700 Mand Cavallerie ankom den 13de for at angribe Ballesteros. Desuden vare 1700 Mand pesserede giennem Marbelle og 1500 igiennem laCassas del Castano. Vi vide ikke om det er deres Hensigt at vende sig imod vor Stad, hvor de modtages med Kanenskud. Vor Garnison er forøger, Verkerne besatte med Artillerie og Tropperne og Jndvaanerne fulde af Enthusiasmus. Marinen kunde ogsaa, hvis Veiret vilde tillade der, bidrage til at tilintetgiøre Fiendens Projecter. De engelske Tropper, som skulle forstærke os, udskibe sig i dette Øieblik Et stort Antal Officerer ere afreiste, for at er anisere 4 Batailloner Biergiægere i Sierra de Ronda. Den 12te lod General Ballesteros bekiendtgiøre i Algesiras, at han vilde sende de Syge i hans Arme og alt, hvad det kunde lønne Umagen at gjemme, til Isle=Verte. Maltha, den 29de Septbr. "Vi ere her alle stædte i Urolighed og Forviering. Artilleriet og de andre regulaire Tropper have Ordre at begive sig til Messina. Artilleriet er allerede indskibet, og Tropperne lave sig til at følge efter. Der blive blot nogle Søefolk tilbage paa Øen, som Garnison, tilligemed Invaliderne og Nationalgaden. Jmidlertid have vi dog intet at frygte, saalænge vi endnu kunne see een Træ festning svømme omkring os. Alle Efterretninger fra Sicilien overtyde os om, at Anliggenderne nærme sig en Crisis, og med ethvert af de derfra kommende Skibe forvente vi Efterretning om en vigtig Revolution.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Jamaica, den 30te August. Jfølge Efterretninger fra Caractas, var General Miranda midt i denne Maaned opbrudt mod Valencia med 4000 Mand. Han angrib Pladsen eftertrykkelig, men blev af slaaet med betydeligt Tab. Efterat have faaet Forstærkninger, gjorde han et nyt Angreb; men blev atter nødt til at trække sig tilbage, med et Tab af 500 Mand. Urokkelig i sit Forsær vendte Miranda derpaa 3de Gang tilbage til Angreb og - erobrede Belincia. - En Skrivelse fra Paletmo melder, at man der nylig havde et paafaldende Beviis for at Folket er stemt til vor Fordeel. Man gav en nye Ballet, hvori det engelske Flag blev heiset. Nogle Medlemmer af den Kongel. Famille vere nærværende, og i dette Tilfælde pleier man ikke at opplandeere; men da denne Ballet igien blev givet næste Dag, og Flaget atter kom tilsyne, klapperes i Øieblikket fra alle Sider, og Tilskuerne vendte i det samme deres Blikke mod den engelske Ministers Loge, for ikke at lade ham kunne trive om Aarsagen til deres Bifaldsklav. J Anledning af denne Begivenhed blev holdet Cabinets conseil og Hertugen af Ascoli vilde have Vedkommende afstraffet. Hvad Beslutning man end har taget, er dog denne Ballet ikke siden bleven givet.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Newyork, den 1ste October. Under 25de Sepede, har Præsident James Maddison erkiendt Hr. Lescallier som fransk General=Consul ved de Forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Officererne paa den enge ske Fregat la Guerriere have sendt Officererne paa den americanske Fregat Presiden en Udfordring.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Constantinopil, den 10de October. Den 29de f. M. var denne Hovedstad atter fra nykkelig at friske en stor Jldsvaade, hvorved en betydelig Deel af Qvartereene imellem Fo nar og Balate, imod Plamatia til, bev lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Ifølge de sidste Efterretninger fra Egypten, var det af Statholderen, Mahomed Aly Paschah, til Toget med Wichabiterne bestemte Jnfanterie allerede først i August ankommen til Sue, og indskibet til den erabiske Kyst, hvorhen ogsaa det umiddelbart fra Caro forventede Cavallerie ligeledes strex skulde afgaae. Omkostningerne ved dette To ere meget store. Dog ligner intet den Anst ængelse, hvormed Mahr med Aly Kaschah forfølger sin Plan, deels for at kunne svare til sin Monark inderligste Ønske og Forventning, og dels for selv at kunne vorde skadesløs for de store anvendte Bekostninger ved det umaadelige Bytte man kan vente af dette Feldttog hvis det lykkes.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Mayn, den 16de November. Breve fra Lemberg og Prag melde, at betydelige Tarsporter Colnialvarer i den senere Tid ere ankomne til Gallizien, Mahren og Bøhmen. Man forsikkrer at de komme fra Tyrkiet og at Commissionairer og Kiøbmænd fra Brody have store Depoter af disse Varer i bmævnte Stad. Handelsforbindelserne imellem Brody og Tyrkiet ere i stærk Gang.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Petersburg, den 2den November. Eftermiddagen den 15de October viste sig den første Jis her i Arsidentsen paa Newa, og Kl. 7 om Aftenen var gangen allæde for stærk, at den trøiskiske Brøe og Jsaacsbroen skyndsomst maatte aftas. Den 16de og 17de drev Jsen i stor Mængde i Strømmen, Hvilken derpaa gandsk. blev tillagt Natten til den 18de, efterat have ret aaben siden 11tet April eller i 190 Dage. Det er faldet megn Hier; Vinteren har fuldkommen indfunden sig og Slædeføret er saa hidt, som om det kunde være midt i Vinteren.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Generallieutenant Markoff er udnævnt til Ridder af St. Georger nes 2den Classe. i Vicipræsident ved Kunstacademiet, Statsraad Tschekaleweko, er udlevnt til dette Academies midlertidige Præses under FolkeoplysningsNinisterens Tilsyn. Jorgaars blev det i Zarkieselo oprettede Lyccum føltidligen endat i Overværelse af Hs. Maj stæt Keiseren, Deres Majestæter Keifinderne Elisabeth og Maria, Deres Keiserl. Høiheter Storkystsalewisch Constantia og Storfyrstinde Anna Palowaa. Rigets Storværdigheder, Rigsraades Medlemmer og Minist ene bivaanede saa Høitideligheden. Dette Jnstitut er bestemt til Underviisning 3 Opdragelse for tilkommende Civil Embedsmænd.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Af indkomne Beretninger sees, at Antallet paa de i Gouvernementeri de 7 sidste Aar vaccinerede Børn beløber sig til 937,080. Den 3die November. Om General Markiffs Stier over fyrkerne, haves nu følgende Beretning fra den Øverstcommanderende, Hineral Kutusow : Den 14de October blev den i Leiren paa Donaus fire Bredde staaende tyrkiske Armee overfaldet af den dertil beordrede i General Markoff, som slig den og og den paa Flugten. 1500 Tyr de bleve paa Valpladsen og 300 tages til Fange. Vi have ved denne Filighed erobret 8 Kanoner, 22 Faner, Janitscher-Agens Commanstav samt en Mængde Munition og Bagage. Blandt de fangne tyrker ere adskillige høie Officerer. Vert Tab bestaaer i 9 Døde og 10 Saarede. Husarmajor Bib koff, som rask havde vovet sig for lange ud blandt Fienderne, blev saaret og fangen. Storvifiren befinder sig den Person ved det Corps, som paa denne Sikes Bredde staaer opstillet imod vor Armee. Dette sidste Corps har allerede i nogen Til læret saaledes trængt af vor Armee, at vore Tropper, paa begge dette Flanker, læne sig til Donau. Samme Dag Overfaldet skeete, besatte General Markoff de Høie, hvorpaa Tyrkerne havde posteret det Skyre, under hvis Bedækning, de udførte Overgangen over Dønau. Vore Jægere bemægtigede sig næsten alle de Fartøier Tyrkerne havde brugt Alderes Overgang. Det synes som om de paa denne Side poste te, og nu aldeles fra Ruschtschuck afskaarne, Tyrker blot endnu have 2 Fartøier, Albage. General Mukoffs Corps bestaaer af 10 Escadroner Husarer, Regimenter Cosekker og 5000 Mand Jnfanterie med det fornødne Artillerie.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Riga, den 29de Sptember. Om den mærkværdige Naturbegihenhed paa Godset Suislep i det tarwestske Kirkesogn og den perHanske Kreds have vi nu først erholdt omstændelig Efterretning. Efter en blid, stille og varm Morgen, reiste sig om Eftermiddagen Kl. 2, den 10de August, en frygtelig hvirvelvind, som i østlig Retning drev en tyk og fuldkommen sort Skye foran sig, oprykkede større og mindre Træer med Rode, bortførte, med ubegride ig Magt, store Kornhæs og Høestakke, rev Taarne af Husene og kastede dem langt bort. Da den siden gik over Floden Embech, tog den en stor Bard, som laae Fortouge, med sig og kastede den adskillige Skridt paa denne Side Floden. En Werst fra det anførte Gods nedsærkede den sig paa en Mark med Wintersæd, og 3de alde, i det den med nye Kralt udbredte sig videre og videre, alle de værende Marker. Endelig nedfaldt den i skugleformig Skikkelse paa Jorden, og gav en, lig Torden, bragende Lod fra sig.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Blandede Efterretninger. Madam Blanchard har gjort en meget ubeldig Luftsort i Rom. Hun bilde stige endskiønt det blæste stærkt, men Vinden kastede hende og hendes Ballon mod Huse og Tage, i Tiberen og endelig mod et Træe, hvor man rev hende ud af Gondolen og lod Ballonen flyve allene. Hun har Haart mange Saar og Concusioner. Romerne vise hende største Deeltagelse. Troeværdige Personer i Bern have offentlig bekiendtgjort at de den 4de og 5te dennes om Aftenen have seet en nye Kammet, der er mindre Jnd den første var, da den i Begyndelsen lod sig see. Een indsigtsfuld Fabrikant i Kiøbenhavn har gjort den vigtige Opdagelse, at præparere Gummi af Kirsebærtræer saaledes, at det kan bruges istedet for den nu saa dyre Schillek, og betiener sig deraf til Segllaks Fabrication.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
Andenlandske Efterretninger. Christiania, den 15de November. I Jmelligentsbladet læses følgende Bekiendtgiørelse : Paa Grund af at den norske Cofferditfart for Fremtiden kan behielpe sig med Landets egne ind allerede Matroser, har det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegium - saavel i Betragtning heraf, som for saavidt muligt at forekomme den saa ofte paaankede Misbrug, at fremmede undrullerede Søfolk fratage Landets egne Sønner den dem tilkommende Fortieneste - under 9de dennes paadraget General-Krigscommissariatet uopholdelig at føie Anstalt til at den Undrullerede givne Tilladelse at ført tilCeffardies nu indtil videre ophaves i samtlige Norske Sødistricter, Ved at kundgjøre dette til almindelig Efterretning skulde vi derhos tilkiengive, at den under 10de October 1808 i dette Blad offentlige bekiendtgjorte udvirkede Foranstaltning om Frihed for Uindrullerede i Aggershuus og Christiansands Stifter, at fort paa private Skibe, bliver som en følge heraf provisorisk tilbagekaldet og ophævet.
Berlingske Tidende, 1811-11-25
General=Krigscommissariatet for Søindrulleringen i Norge Aalborg den 21de Norde. Telegraf Rapparter. De 20 Never. En fiendtig Fregat har ank at im som Limfjorden og Martagerfiord. En fiendtlig Fregat og en Brig har lattet imellem Limsterden og Mariager fiord og ergaar nordlig; de sig allerede Seiere. have udsat Barkasser eller andre Roesatter.