Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-13
Frankerig. Ei allene Kongen, men hele Dynastiet siges at være saa indtaget af at føre Forsædet i Statsraadet, at Kronprindsen i en Samtale desangaaende skal have yttret: "Vor Familie vil aldrig give Slip derpaa; uden samme vilde det være forbi med Kongedømmet inden 8 Dage. Jndenrigsministeren Hr. Thiers har i et nyt Cirkulaire til Præfekterne opfordret dem til at indsende deres egenhændige Svarpaa hans første Skrivelse, da det er ham vigtigt at vide om de deele Regjeringens Anskuelser, hvorpaa en Præfekt, Baron v. Forget (en Brodersøn af den bekjendte Lavallette, afgav det Svar: "hans første Pligt var at sige Regjeringen Sandhed; derfor maatte han melde, at den sidste Ministerforandring havde frembragt en meget slet Stemning i hans Departement." Lønnen for denne Aabenhiertighed blev hans Afsættelse, som anmeldes i Moniteuren, og i hans Sted er udnævnt en forhenværende Underpræfekt fra Car s Tid. Journalerne kappes nu om at vinde Hr. Dupin som en vigtig Støtte for det Partie, han i Kamrenes næste Møde maatte erklære sig for. Han er alt indtruffet til Paris, men at Oppositionen ikke kan stole paa ham, vil Man slutte deraf, at han strax samme Dag havde Audients hos Kongen og spiste til Middag hos Handelsministeren, GrevArgout. Af Hr. Guizot, som Minister for den offentlige Underviisning, lover Man sig meget for Videnskabelighed og Oplysning, hvortil han alt har gjort Begyndelsen, ved at oprette et Slags Mellemskoler imellem Primairskolerne og Kollegierne. J Anledning af hans hyldede Benævnelse Undersaat spørger et Blad: "hvad Man skal tænke om et Kongedømme, som af 32 Millioner Borgere kuns tæller otte Undersaatter (Ministrene)?" Til Giengield give de fleste Embedsmænd, ligesom i gamle Dage, Ministrene igjen Titelen Excellenz, og "Monseigneur." Journal des Debats glæder sig imidlertid ved at kunne forsikre, at Kongen endnu nærer de samme Regjeringsgrundsætninger, hvortil han bekjendte sig for 2 Aar siden. Hermed stemmer da ogsaa en ny Forordning, hvorved tilstaaes 401 beviislige Deeltagere i Bastillens Bestormelse 1789 en Pension af 500 Fr. for det løbende Aar. Desuagtet vedbliver Koureren at søge det sidste Redningsmiddel for Landet i Kamrene. "Regjeringen - siger den - har forud taget sin Position; Pairskammeret er notorisk Revolutionens Fiende, de fremmede Magter vente kun paa vor Jsolering i Europa og vore Kræfters Udtømmelse. Men vi ere overbeviste om, at hele Oppositionen vil gjøre sin Pligt. Dens omtalte Deeling er uden Grund. Den føler alt for vel det Alvorlige i Øieblikkets Stilling, til at vildledes af smaalige Betragtninger; det paaligger den at give Kongedømmet en høitidelig Advarsel, og det vil den gjøre a. Modpartiet virker paa sin Viis ved iflæng at nedsætte og latterliggjøre de navnkundigste Patrioter og forlængst erkjendte Grundsætninger. At Kleresiet ikke heller er i Uvirksomhed, beviser det, at biskoppen af Orleans har sat en Præst af ubesmittet Rygte i Ban, fordi han efter Juliidagene var en af de første, som plantede den treefarvede Fane og opklædte en Nationalgaardist paa sin Bekostning. For at trøste ham i sin Ulykke, valgte Sognefolkene ham eenstemmig til Kapitain for deres Nationalgade; men ogsaa dette vidste Biskoppen og Præsekten at forpurre, idet de af Ministrene for Gudsdyrkelsen og det Jndre udvirkede, at han igjen blev udslettet af Nationalgardens Liste, paa Grunde som disse: at den præstelige Egenskab var ufortabelig, og at han, uagtet Banlysningen, ikke havde ophørt at staae under sin Biskop.