JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Den, engang saa berømte, nu ganske forglemte Sangerinde Gabrielli lever endnu; men er meget gammel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
J Unit. Serv. Jour. for 1831 læses efterstaaende mærkværdige Beretning om den engelske Fregat "Thetis's Skibsbrud og totale Forlis, der i vor Tidsalder næppe vilde blive troet, naar ei authentiske Beviser bekræftede Samme. Hoved
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Jndholden af bemeldte Beretning er nemlig Folgende: Fregatten Thetis, paa 40 Kanoner og ført af Captain Burgess, afseilede fra Rio Janeiro den 4de December f. A. med en Sum af en Million Piastre ombord, foruden adskillige andre kostbare Sager. Alting bebudede en heldig Reise; Veiret var godt, og da man formodede sig fuldkommen klar af Landet, blev der næste Dag vendt, hvorved man var saa sikker i sin Sag, at der gaves Ordre til at sætte Bovenlæseilene til, saa at Fregatten løb en 9 Miles Fart. Samme Aften Kl. 8 1/4 tørnede Klyverdommen imod en høi lodret Klippe; Bogsprydet knækkedes, og med det samme Stød gik alle 3 Master overbord. Skibet svarede nu langs med en Klippe af over 100 Fods Høide, og i 20 Favne Vand. Ved Slingringen, mod Klippen knustes snart den øverste Deel af Skroget, hvorved 20 Mennesker druknede; den øvrige Deel af Mandskabet med Officerer reddede sig ved at springe over paa Klippen, naar Skibcullede over imod den, hvor de klyngede sig fast indtil Dagens Frembrud, da de med den største Forundring saae, at de vare paa Cap Frio, 70 Mile østen for Rio Janeiro. Fregatten huggede mod en blind Klippe og sank paa 5 Favne Vand, med alle sine Rigdomme. Captainen derpaa, Borgess, blev alene dømt til at miste et Aars Anciennitet for hans Uforsigtighed." (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Jndenlandsk. Høiesteret har stadfæstet en ved Grevskabet Frysenberg Birks Politieret af Dom, hvorved Mosaiten Sammel Abraham Hertz af Ribe, for udøvet Landprang, bør have de hos ham den 2den Decb. 1830 i Røyen By anholdte Vahrer forbrudt og tillige tillige betale Consumtionsforvalter Holk alle de paa Anholdelsen og Reisen til Frysenborg, Thing den 8de Marts 1831 foraarsagede Omkostninger skadesløs; men iøvrigt for Tiltalte i denne Sag fei at være. – Ved samme Ret ere Tilt. Chr. Johansen Friis og Jens S. Louring, mod hvem der af Justitien var anlagt Sag for begaaet Falsk og Bedragerie m.m., dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, hver 4 Gange 5 Dage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Det af Uhrmager Søren Nielsen i Bjerre forfærdigede Spille-Uhr er den 12te De ved Tærningkast paa Aarhuus Raadstue blevet vundet paa No. 362 af Hr. Cand. pharmaie Winther, i Aalborg,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
J No. 202 af Aarhuus Avis d. A. findes fra Hr. C. L. Walters paa Haraldslund indsendt et Styk ske, hvori Forfatteren, efter i det tydske Sprog at have ydet Hamburg eller dens Handel en varm Eloge, udbryder: "Saameget være sagt til din Roes, du Nordens Handelsdronning, i begge Hertugdømmer Slesvig og Holsteens Aand. Men forsaavidt Corconernes Ophævelse til Choleras Afværgelse angaaer, da kunde disse Ord ikke finde Gienklang hos Cimbeens Beboere. Jylland, som er mindre directe forbunden med Hamburg, har i de senere Aarhundredet været formeget hjemsøgt af ødelæggende Sygdomme og blottet for Mennesker, til ikke at ønske, at der jo maatte blive stillet et Værn mod Cholera. Og da den medicinske Videnskab kun hidindtil har leveret mangelfulde physiologiske, tildeels modsigende Brudstykker, saa synes det, med Hensyn til saamange Millioner Menneske-Offere, dog endnu bestandig at være Umagen værde paa dedst muligst Maade at være paa sin Post mod denne frygtelige Dødsengel. Thi lunefuld og høist forunderlig frem skriver Cholera; i den ene Egn hersker den med en Sy renes Mildhed, nedlader sig maaskee til simple Vapeurs; medens den overfalder den tilgrændsende med en Megæras Raserie. Ungarn er et Beviis paa sidste Tilfælde. Saameget er vist, at der lader sig intet Prognosticon sætte for Sygdommens Gang i næste Foraar, og Jylland har at frygte Alt, hvis Cordonnen bliver ophævet, førend en sund Luft hersker i Hamburg og den øvrige Elb-Egn. Vel er der hos os, som overalt i det civiliserede Europa, sørget for et omhyggeligt Medicinal-Politie, og for Sundhedscommissioner; og Cholera vil ingen Død ningedands kunne opføre her, som i Ægypten, hvor, med Skræksudraabet sauve qui peut!" Alt løb vildt mellem hinanden med Vicekongen i Spidsen og de Fleste i Graven; men hvis Cholera i en Furies Gevandt, skulle styrte sig paa Jyllands med lykkelige Landbeboere oversaaede Marker, saa ville dog alligevel mange Offere falde, thi ligesom den jydske Bonde gaaer for sin Konge uforfærdet sin Død imøde, saaledes vil han ogsaa agte Faren ved Sygdommen for ringe, og en almindelig Elendighed være Følgen deraf." Omtrent 40 Foustager Talg, sandsynligviis af det paa Læsøe forliste engelske Skib, Heroine, ere deels inddrevne paa Stranden ved Skagen, deels indbragte ved Baade fra Byen. Da man ved Eftersøgningen den 25de Novbr. ingen flere har kunne finde, saa formodes en Mængde at være af Strømmen sat forbi Grenen ud i Nordsøen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
J Anledning af, at der, foruden fra flere Steder, er fra Rendsborg af Private bleven offereret 848 uldne Livbelter til Brug for Tropperne i Spærrings-Cordonen, har Hs. Majest. Kongen igjennem Cancelliet, paalagt Magistraten: at tilkjendegive Vedkommende Allerhøistsammes Velbe bag og Tilfredshed med den Omhu og Velvillie, som derved er bleven udviist imod de brave Tropper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Af Bladet "Dagen" har man ogsaa seet, at der i Kjøbenhavn er indkommen ikke faa Bidrag til Anskaffelse af Kapper for Kystvagten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Kjøbenhavns Børs, den 9. Decbr. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 211. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bænk-Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 149 1/2 a 150. Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg. 44 1/2 a 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. kongl. Oblig, u R. 89 1/2 a 90 Rbdlr. Sedler. 184 1/4 a 85 1/4 i Bco.). Nationalbank-Obligationer 4de Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 107 a 107 1/2 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
AVERTISSEMENTS. Næstkommende Fredag den 30te December 1831 om Formiddagen Klokken 11 slet, bliver paa Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaardan holdet en Skiftesamling i Stervboet efter den ved Döden afgangne Enkemadame Sophie Magdalene Louise Hvas, som forhen har boet i Öster Toftum gaard i Heltborg Sogn, ved hvilken Samling Skiftet vil blive sluttet. Dette bekjendtgjøres til Efterretning for Boets Creditorer. Teglgaarden den 18de December 1831. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Jfølge Thisted Amts Ordre bliver endeel paa Wester-Hann-Herreds Forstrande løs af Havet inddrevet Gods, bestaaende af omtrent: 43 Tylter Furrebord af forskjellig Længde, 12 Tylter Ege-Pibestaver, nogle Bjelker og Træer, samt en stor Deel Skibsvrag m.m., bortsolgt ved Auction næstkommende 22de og 23de Dennes, saaledes: hos Niels Myrup i Lild Sogn, den 22de Kl. 10 Formiddag. - Niels Sørensen i Nørklit, samme Dag Kl. 12. - Jens Pedersen Seldahl ibd. - - Kl. 3 Eftermiddag. ved Thorup Strand den 23de, Kl. 10 Formiddag. hos Lars Gregersen, Kliim Strand, Kl. 12. Søren Hansen ved Kollerup Strand Kl. 2 Eftermiddag. Søren Bjerregaard i Hjortdals Kl. 3, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard den 10de December 1831. Silkeborg, Constitueret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-21
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs: Dydens Vei, af Fjord, en Haandbog for unge Mennesker. - Ny Kogebog, af Jacobsen, eller Anviisning til at koge, bage, stege, nedsylte, henlægge, nedfalte, anrette o. s. v. - Fattigreglementerne af 5te Juli 1803, og Placaten af 14de December 1810 med vedføiede nærmere Bestemmelser og Forandringer, af Cancellierand Hertz i Bogense. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
No. 104. Ao. 1831. TISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsaviv og Avertissemstidende, Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Søndagen den 25 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Politiske Efterretninger. Holland-Belgien. Fra Haag skrives under 16de Decbr.: Vi have, som bekjendt, forbeholdt alt Lovligt i Henseende til vort Forhold til Belgien, paa Grund af Aachner-Congressens Beslutning og den 51de Protocol af 9de Novbr. Efter hvad man erfarer, anseer Londonner-Conferentsen fornævnte Artstykkers Jndhold for per tuel, og siger at den bestrider ikke Kongen af Holland Ret til at føre Krig, naar H. M. behager; men nu er der ingen tilstrækkelig Grund for samme mod Belgien. Hvad vor Minister synes at see af Protocollerne, synes heller ikke Conferentsen indlysende Den synes ellers ved Antagelsen af en 25de Artikel tit den 24de, at ville garantere Opfyldelsen af Belgiens Forpligtelser. Den 13de Decbr. have nogle Tvistigheder fundne Sted mellem de hollandske og belgiske Tropper; der skal være bleven skudt paa en Slup med Parlamentairslag, som ville erkyndige sig om Sammenhængen. Slemme Complotter ere opdagede i Gent og Antperpen, Orangisterne smede paa første Sted daglig nye Planer; flere Personer vare arresterede og under Bedækning førte til Brussel. Fra Antwerpen skrives under 11te December, at man derhavde undgaaet en stor Ulykke, da slette Mennesker, havde lagt den Plan, at sprænge Krudtaarnet i Luften; lykkeligviis endte det Hele med at en Træhytte brændte, hvor Vagten opholdt sig. En Skildvagt, som ved Jldens Udbrud saae 2 Mennesker flygte derfra, fattede Mistanke, undersøgte samme, og man opdagede et Hul, som var boret i Krudttaarnets Muur med et Jnstrument; flere mistænkte Personer ere arresterede. Fra Brussel skrives under 12te December: Vi erfare fra gode Kilder, at vor Konges Formæling med en fransk Prindsesse, vil finde Sted den 15de Januar. Krigsministeriet er i overordentlig Virksomhed; det første Opbud af Borgergaarden er reen militairisk equiperet, En polsk Committee existerer, og man venter snart, at en polsk Legion vil blive oprettet; daglig ankomme polske Flygtninge hertil. - En fra Amsterdam over Berlin ankommen Estafette omtaler den Omstændighed, at Hs. M. Keiseren af Rusland ikke skal være tilbøielig til af ratificere Londonner-Conferentsens 24 Artikler, men nærer det Ønske: at det overlodes Hans Forbundne: Belgien og Holland, at afgjøre Sagen, mellem sig selv, uden Jntervention.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Engeland. Fra London meldes under 14de December, at Reformbillen, som saavidt muligt skal emancipere Underhuset fra Overhuset, er uagtet alle Sir Wetherells og Consorters Jndsigelser, læst første Gang, paa Fredag skeer det anden Gang, og strax efter Julefesten tredie Gang. Reformbillen kommer altsaa til Nyeaar ind i Overhuset, og tør regn troe the Cr. Forsikring, saa vil Kongen i Nødstilfælde gjøre Brug af sine Prærogativer, og man siger at den udkastet Liste paa 27 Jndividuer, der skulle udnævnes til Pairer, for at hjelpe til at drive Sagen. igjennem. Lord Russel erklærede at billen kun i Form, men ikke af Tendents, var bleven forandret. 56 Flekker som før havde Stemmeret, tabe dem. Som Basis antages deri, at hver der betaler 10 Pd. St. i Renter har Stemmeret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Dom Pedros Flaade er den 6te December indløben til Belle-Islo en Mer, hvor den skal forblive til videre Ordre, den 9de December var et Dampskib, med 300 Frivillige som vilde gjøre Expeditionen med mod Portugal, afseilet til Belle. Isle. Jfølge Efterretninger fra Bajonne trækker Spanien en Hær sammen paa 25 a 30,000 Md. paa den portugisiske Grændse, for at beskytte Dom Miguel mod et Angreb af Dom Pedro. Bladet Morning-Herald beretter, at der i Madrid, var den 6te Decbr., ved en Revue, udbrudt en Revolution.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Blandinger. J Smyrna raser Cholera frygtelig: fra 19de til 27de October ere 4000 Mennesker blevne angrebne, og over 3000 døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Paganini har ladet sig høre i de sidste Dage af November i Brighton, og har faaet for en Soire 200 Pd. Sterl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Den østerrigske Regjering har afsluttet et Laan i selve Wen paa 40 a 50 Mill. Gylden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Hs. Hellighed Paven har ogsaa i denne Tid afsluttet et Laan i Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Man troer at Don Pedros Sø-Expedition vil først bemægtige sig St. Miguel, førend den begiver sig til Lissabon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Marskalk Bourmont, som for Tiden opholdes sig i Spanien, bliver, som man veed fra gode Kilder, understyttet af de engelske Torries med Penge, i sine Planer mod Frankerig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
J London er nylig henrettet et Par Karle, Biskop og Williams, efter at være overbeviste om at have bræbt en Qvægdriver, tvende Drenge og en Vaskerkone, blot for at sælge deres Legemer til Anatomerne. Hvad der af Dommen syntes at røre disse Skarn meest, var den Clausul, at deres Liig skulde udleveres til Anatomi-Kammeret. Dette Exempel har imidlertid kun frugtet Lidet; thi for faa Dage siden er en liden Pige paa 8 Aar, Datter af agtværdige Forældre, bleven lokket bort af en Nabokone, og qvalt i samme Hensigt; og en Mand har ligeledes skilt sin Kone ved Livet, for siden at sælge hende. Hine henrettede Forbrydere, Bishov og Williams havde forst berøvet deres Offere Bevidstheden ved overvættes Nydelse af Spire tus, hvorpaa de qvalte dem, ved at holde dem Hovedet i koldt Vand. Dette kaldes i Almindelighed i Engeland at "bourke, efter Uhyret Bourke, som paa denne Maade havde expederet saa mange Mennesker ud af Verden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
The Courier nævner ligefrem Grev Aberdeen og Marquis Londonderry, som de Personer, der have forskaffet den portugisiske Consul de Actstykker, hvorved han fattes istand til, for en Tid at stoppe Don Pedros Expedition, da Jngen uden de forrige Ministre kunde levere ham samme. Cour fr. tilføier: "Man maatte være blind, for ei at see, at der i London existerer en hemmelig Magt, som staaer i Forbindelse med Europas misfornøiede Hoffer,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Jndenlandsk. J Staden Hadersleben er i det nye fuldendte Kirkeaar født 157 Børn, og død 129 Jndivider. Blandt de Døde omkom en Daglønner, ved Badning, en Enkekone dræbte sig selv med en Kniv, og en Lærredreng blev funden ihielskudt med en Pistol. Hvad Sidste angaaer, da er der imidlertid næppe Tvivl om, at ogsaa han selv har taget Livet af sig, da baade den Stilling, hvori han fandtes, vidnede om Selvmord, og han desuden faa Dage iforveien havde laant Pistolen af en Anden. Denne Lærredrengs Selvmord er derimod et paafaldende Tilfælde, da den eeneste rimelige Bevæggrund dertil har været Stolthed hos det unge Menneske, der ikke følte, eller nogensinde troede at kunne føle sig lykkelig paa det Trin, han var kommen i Samfundet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
J Sønder-Wissing Landsbye ved Skanderborg druknede den 4de De tvende Drenge, 10 a 12 Aar gamle, ved at lide paa den svage Iis i et stort Gadekjær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Under 12te Dennes har Hs. Høivelbaarenhed, Hr. Kammerherre, Amtmand v. Lorents udstædt en Jndbydelse til Randers Amts Beboere at tegne sig for frivillige Bidrag (efter Behag enten aarlige, eller een Gang for alle til Anlæget af et Tvangs-Arbeidshuus for Randers Amt, hvortil der vel i Amtets Fattigkasse, er opsamlet, en ikke ubetydelig Beholdning; men hvorpaa det dog uden velvillig Understøttelse ikke kan begyndes, da Bygninger, Jnventarium, Haandværksredskabet, raae Materialier &c. ville medtage betydelige Summer. Da imidlertid Nødvendigheden af en saadan Anstalt noksom bliver indlysende ved Fattigskattens aarlige Forhøielse, var det vel at ønske, at der maatte indkomme et saa klækkeligt Bidrag, at Anlæget, ret snart kunde blive paabegyndt. (R. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
(Jndsendte Stykker.) Naar De i Deres Blad annoncerer af Randers Amtsavis Hr. Kammerherre, Amtmand v. Lorentz's Jndbydelse til velvillige Bidrag til Et Amts Tvangs-Arbeidshuus; er jeg overbeviist om, at De ei undlader, at ytte det fromme Ønske, at Thye snart, ei allene maatte læse en lignende Opfordring, men ogsaa see den realiseret. Det lille Thye eier en Mængde af brave Mænd, som foreene Evne med Villie. Den Fattiges Ven, Dagdriverens Fjende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Jndsenderen har læst, det af Hr. Walters i forrige No. af Thisted Amtstidende Anførte om Cholera, og finder sig deraf foranlediget til at erklære sig for at være af samme Formening, og han troer sig overbeviist om, at flere af hans Medborgere, i det Mindste her i Amtet, deele hans Anskuelser; i Særdeleshed have vi, der boe saa nær Vesterhavet, meest Grund dertil, thi ved Fatten paa Hamburg og hyppigt indtræffende Strandingstilfælde ere vi dobbelt udsatte for Smitten. De almindelige Quarantaine Foranstaltninger maae blive utilstrække. lige; thi det kunde let skee, at uagtet den udviste Aarvaagenhed fra Toldvæsenets Side, dog flere Ting om Natten bleve smuglede i Land fra vore Hamburgerfarere, naar disses Førere ikke tænke for rigiddertil; og ved Strandingstilfælde har man Exempler paa at flere af Strandboerne, uagtet den største Strænghed fra Øvrighedens Side, dog ikke have været at afholde fra at borttage en eller anden smaating, som de i et ubevogtet Øieblik have kundet overkomme, Man vil heraf let indsee, hvor utilstrækkelig en Cor den af Strandbeboere eller de tilgrændsende Sognes Beboere vilde være. - Forøvrigt finder Skibsfartens Standsning udenfor vore Kyster sjelden Sted, da Skibe passere her forbi i den strængeste Vinter, og vi have her havt flere Strandinger i Januar og Februar Maaneder. Kun naar Havet, som blot er Tilfældet i strænge Vintere, er bedækket udenfor Kysterne med Jis, kan Skibsfarten hos os, ansees for at være standset. Jmidlertid vil vel den kjølige Luft eller Kulden være et af de bedste Møller, mod Cholera, der nu synes at aftage og endog at ville forsvinde i de besmittede Stæder, saasom i Hamburg, Berlin &c.; men at Smitteestoffet ofte kun kan synes at ligge i Dvale og atter igjen udbryder, har Erfaring viist os, og vi nære derfor den muligens ikke ugrundede Frygt, at Cholera igjen vil udbryde til Foraaret, og da vilde vistnok saavel en Cordon, som alle Forsigtighedsmidler være nødvendige. Dog, vi nære den fuldkomneste Overbeviisning om, at vores æde Konge, hvis utrættelige Omhue for hans Undersaatters Vel, strækker sig til det ringeste Jndividium i hans Rige, ogsaa da vil vælge de Measures, der ere meest hensigtsmæssige mod Sygdommens videre Udbredelse!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Kjøbenhavns Børs, den 16. Decbr. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 211. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 149 1/4 a 150. Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg. 44 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kongl. Oblig. u. R.) 89 1/2 a 90 Rbdlr. Sedler. 184 1/4 a 85 1/4 i Bco.). Nationalbank-Obligationer 4de Febr. 1820 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 107 a 107 1/2 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byefoged-Embedet i Ebeltoft og Hørredsfoged-Embedet i Mols og Sønder-Herreder under Randers Amt. - Korsøer og Taarnborg Sognekald i Sjælland, 400 Rd. - Sognekaldet for Frederiks tydske Menighed paa Alheden og for Karup Sogne i Aarhuus Stift, 270 Rd. - Hellenæs Sognekald i Fyens St., 120 Rd. Det er iblandt de Kald, som allernaadigst ere forundte særdeles Lettelse i Skatter. - Et Politie-Assistent Embede i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Under Generaltoldkammer- og Commerce=Collegiet: Told- og Consumtions-Overbetjent-Embedet i Horsens.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
AVERTISSEMENT. Nye Malaga Citroner, fiin Vanille 2 Krydder-Chocolade m. m. bekommes P. C. Hundahl. hos Ti ei. Thisted Amtsavis og Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriste Tilskuer. andagen den 25de December. No. 104. Ao. 1831.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Blandinger. Ved den Mønstring som Kronprindsen hold udenfor Lyon, havde han særskilt ladet de Tropper som havde garnisoneret der i Staden passeeRevue for sig, og ved samme Leilighed belonnet og straffet, ligesom hver Enkelt havde fortjent det. Blandt Andre var saaledes en Bataillonschef afdet 13de Regiment, der med 3 Compagnier havde skullet besætte Grande-Cote, men ikke ladet Gevæhrerne lade, og strax befalet dem, da de omringedes af Jnsurgenterne, at strække Vaaben, Til denne Officeer sagde Prindsen bit for hel Fronten, idet han tog hans Sabel fra ham: "Denne Sabel har De faaet, for med Deres Live Fare at opfylde enhver Ordre som gives Dem De har viist dem uværdig til at tjene i den franske Hær. Bortfjern Dem!" Han blev strax udslettet af Armeens Liste, og hans Post besat med en værdig Grenadeercapitain, Krigsministeren lot mange Soldater træde frem, og gav dem hver især en Jrettesættelse forbide havde ladet sig afvæbne. Et Grenadeer, et Pottigeur, og to Genie-Compagnier bleve kasserede. Derpaa slog alle Offcererne en Kreds omkring Prindsen, der sluttede sin Tale til dem med disse Ord: "Og nu, min Herrer, holde vi sammen paa Liv og Død Paa Liv og Død, gjensvarede alle Officerer, og svang Sadelen over deres Hoveder. Det er ret, mine Herrers raabte Marskal Soult: Saaledes skal det være, det et ægte franske J samme Øieblik som man dæmpede Oprører Lyon, skal der være udbrudt Ughabeder i Brest Toulon, og fl. St. J sidstnævnte Stad havde Pøbelen slaget Kongens Buste istykker, raabt Cair, og dandset Farandole omkring et Friheds træe. J Bayonne var der opslaget Opforsplakater; ja i Chalens havde man saagar raabt udenfor Hertugen af Orleans's og Soults Vinduet, Ned med Ministrene, J Saanefloden med Soutrao. s. v. I Paris var des i de sidste Nætterracter foregaaet mange Arresteringer. Flere anseete Si Mænd vare revne ud af deres Senge og i tillukte Vogne kjørte den til Potitiepeksecturatet. At Fyrst Talleyrand skal gaae som Gesandt til Petersborg, tyder paa at der maasvære vande skelige Ting at bringe i Rigtighed. Ab. Av De to sidste Aars-Historie (1830 og 1831) sagde nylig en vittig Wienere kan indbefattes i to Ord: Aufruhre og BrechruheVey Forbachoublev nylig skudt en Kone, som vilde skrive deruden, nu ogsaa den ophævede, Sundheds-Cordon, og ikke gat noget Svar paa en Skildvagts Tilraad. Hun var Enke og efterlader 5 Børn. Ogsaa en ung Pige er bleven skudt af en Skildvagt i samme Fordom de ere at
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Den bekjendte Dr. Hahnemann siger, i et aabent Bred til Kongen af Preussen: "De preussiske Læger kunne maaskee vide Meget, men at curere Syge, det forstaae de ikke; ved deres bagvendte Anstalter have de læsset mange tusinde Cholerasig paa deres Samvittighed. (Ab. Ar Engelænderen, Hr. Osholdiston, der nylig haver vædert om at tid 200 engelske Miil i 10 Timer, har vundet sit Væddemaal; ian endogsaa tilbagelagt Veien i 8 Timer og 42 Minuter, uagtet at Brren var saare ugunstigt og Regnen store Gange nedstyrtede i Strømme. Ridtet gik for sig paa Rande dan i Newmarket; 48 Gange skiftede Hr. Oshaldiston Hest, og blev een Gang kastet af, idet den 31te Hyst snublide, uden dog at falde. Da den utrættelige Rytter havde naaer sit Maal og pundet sine 1000 Guineer, kastede ham en Overkjole om sig og verde omgivet af en talløs Mængde Ryttere, roligt ind til Byen, hvor han toget varmt Bad, lagde sig for en kort Tid til Sangs, og befandt sig siden vet. Senete har han tilbudet at tide 500 engelske Miil i 30 Timer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-12-25
Alle de demigrerede Polakker ere enige om at fordømme General Rekowski som Forræder.