JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-06-02
Trods den religiøs pathetiske Endelse, Jndsenderen giver sit Product, ligger det altfor tydeligt for Øiet, at ikke Følelse af Velvillie for Katholms Besiddere har ledet hans Pen, men at der bag Jnseratet skjuler sig en hemmelig Avindsmand af Forpagteren, der vil gjøre denne suspect i den offentlige Mening, og maaskee søger at revangere sig for saaret Egnisme ved et Angreb, der, – som ugrundet og uforskyldt, - har vakt Jndignation hos alle dem, der kjende Forpagteren af Katholm og hans Færd mod Bønderne. C. B.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Om Rugbrodets Behandling.
Jyllandsposten, 1840-06-02
For endeel Aar siden blev her i Landet anlagt saakaldte Grubeværker, hvis Gavnlighed bestod i at pille den yderste Skal samt andre Ureenligheder af Byggen, hvorved Gryn og Meel blev saa meget forædlet, imod som forhen Byggen blev behandlet paa gammel Viis, uden, som nu skeer, at blive renset fra alle Sorter Uhumskheder i en Pilleqværn.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Det var saare gavnligt om lignende forædlende Maade med Rugen til Brød blev brugt, da denne Fremgangs. maade vilde give mere velsmagende, renere og sundere Brød, end ved som nu, paa gl. Viis, at formales med Rugkjernens grove, tykke og næringsløse Skal, der i Forening med de mange Ureenligheder, som almindelig viis følge med samme, til Formaling i Meel paa det strængeste burde undgaaes. Vel er det brugeligt hos mig, som og i flere Møller, at Rugen gaaer igjennem en Jernrist, forinden den males; men en saadan kan ikke være trang nok, naar tillige andre Kornsorter skal igjennem. Paa Risten sees som oftest mange Ureenligheder af Katte, Rotter, Muus, Steen og Leer, hvoraf den største Deel bliver liggende: men de mindre Dele af disse Uhumskheder maa passere igjennem, og altsaa formales med Rugen til Brød! Naar Rugen derimod blev behandlet som Byggen, nemlig ved at erholde den graa Skjold eller Skal afpillet, og de mange Ureenligheder samtlig bortførte i Pilleqværnen, forinden den blev malet i Meel, da vilde Kiendere snart indsee den Fordeelagtighed, det vilde være, at faae sit Korn behandlet paa en saadan Maade, hvorved man erholdt et lækkert og sundt Stykke Rugbrød, istedetfor det nu brugelige, som undertiden er af saadan Beskaffenhed, at den, der kjendte dets Sammensætning, hellere vilde give Penge for at blive befriet for at bruge Tænderne til dets Tygning, end med Begjærlighed nedslugge det. Man burde ved Brødspiisning imellem erindre sig Krokonens Ord, som, da Gjæsterne vragede det urene Vand, som hun vilde koge til Theevand, svarede: jo men, til Kaffevand er det mere end godt nok. - De Uhumskheder, der saaledes i en Pille qværn affalde fra Rugen, ere af ingen Værdi; thi, som meldt, er det kun Ureenligheder, som ikke tjene til andet, end at kastes paa Møddinge og ikke til at puttes i Munden.
Jyllandsposten, 1840-06-02
De torvesøgende Møllere, der ville lade føre Rug til Salg, vilde, ved en saadan Rensning, finde god Afsætning paa samme, naar først den Kjøbende erfarede Fordelen deraf, og ønskeligt var det, at Folk i Almindelighed stedse mere og meere vilde anvende den største Opmærksomhed paa saa vigtig en Gienstand, som Brødets bedst mulige Behandling fortjener, Hadsteenuis, i Mai 1840. S. Thorkildsen.
Jyllandsposten, 1840-06-02
(Jndsendt.) Venved en Miilsvei norden for Grenaae ved Havet er en lille Bugt, som kaldes Hiembæk, hvor Naturen, paa et meget farligt Strandingsted, ligesom har udpeget en frelsende Søhavn for de Søfarende. En Bæk udløber her i aldeles blaa og seig Leerbund, og ikke langt derfra udgaaer en Høi, som kaldes Klætnæs, ud af Sangstrup og Carleby Marker, tæt ved hver Side af den Bugt, som kaldes Gierild Bugt; thi fra Espenhøis Næsset sydostlig og Gierilds Næsset nordlig er omtrent lige langt. Her udenfor ankre de fleste Fartøier, som vil syd paa, med sydlig Vind, hvor de finde Læ for den rasende Sydstrøm, som her paa denne Odde af Jyllands Østkyst undertiden med saadan en Strømgang foranlediger de farlige og foruroligende Strømforsættelser, at ingen Sømand, han være nok saa erfaren og søkyndig, kan undgaae i mørkt og taaget Veir, uagtet Compas og Lodning, at blive Bold for de mange Grunde, som findes i Kattegattet. Naar derfor engang den Sol vilde skinne over Landet, at Sømandens sande Tarv kom i Betragtning, og man omsider kunde vente, at de høistfornødne Havneanlæg, Fyr og Sømærker bleve til Sømandens Veiledning anbragte, hvor saadanne vare nødvendige, da var der vel ogsaa Grund til at formode, at den her nævnte fortrinlige Havbugt blev dannet til en Havn for de saa meget udsatte Søfarende, hvilket med saare liden Bekostning vilde kunne lade sig udføre. Ved Siden heraf maa ei oversees, at en meget god og brugbar Vei endvidere fører fra Bugten syd paa til Grenaae, som saaledes ogsaa kunde blive afbenyttet, ligesom det fortrinlige Fiskeri, som her forefindes, stedse mere og meere vilde vorde afbenyttet ved det, at Bugten tillige blev brugt som Nødhavn. Gid vedkommende Autoriteter eller andre fædrelandsksindede Mænd nøiere vilde arbeide og virke for Opnaaelsen af dette og lignende gavnrige Øiemed. En Sømand.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 22. Tirsdag den 2 Juni 1840.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Følgebladet til Nr. 21 af "Jyllandsposten blev forrige Gang af den Grund tilbageholdt, at det under Censuren af Hr. Politiassistent Nielsen, i Borgemesterens Forfald, erholdt Udstrygning af et Stykke, hvori en kort Extract var leveret ang. Trykkefriheds selskabets Møde den 7de Mai i Kjøbenhavn, af hvad Balthazar Christensen sammesteds havde fremført, hvilken Anførsel ordret var uddraget af Fædrelandet. Redactionen lod derefter Bladet omtrykke med den Forandring, at de udstrøgne Steder bleve udfyldte med Tankestreger. Men heller ikke dette tillodes, idet der af samme Censor bemærkedes: "at ingen Censur huller maatte forefindes i Bladet. - Hvorvidt denne Bestemmelse - paa en Tid, da der skrives saameget om Talefriheden - kan ansees for en Jndskrænkning i Tænkefriheden, ville vi give Andre at betænke. Red. Eros og Herman von Bremen a erotiske og politiske Foraarsdigte Fr. Sneedorff Birch. De Konservative og Radikal reformeren. Vi Andre ride ganske sagte, du farer altid i Galop; o kjære Mand, gid blot du vilde dog spare dig de mange Hop! Alt Natten over Himlens Bue nu drager mørk og skummel frem, see Grøften dyb og mudret true, hvad om du dratted ned i den? Nei, rid I Andre, som J ville Min Ganger er en Fuldblodshest, den kryber ei som Sneglen stille, men flyver rask i Nattens Blæst; J skal ei Baersomhed mig lære, min Ganger bliver aldrig træt; men Eders Øg, o Venner kjære. er af den gamle jydske Æt."At stolt Du ei vort Raad vil lyde, dig kommer vistnok dyrt at staae, Nei, aldrig Sligt jeg vil fortryde, ei Reisens Maal for mig J naae." Saa droge de da frem tilsammen, de Andre red kun Fod for Fod, mens hiin med salig Fryd og Gammen sin Ganger lystig springe lod. Og skal jeg nu fortælle Resten; O ja, det var vist ellers Synd de Andre snart sov ind paa Hesten, faldt ned og sank i Grøftens Dynd at overdreven Jl ei nytter, jeg dernæst vil forkynde nu thi viid, den stolte Fuldblodsrytter, paa Farten brød sin Hals itu III.
Jyllandsposten, 1840-06-02
To Storkehistorier: en politisk og en erotisk.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Om Molboerne har man den Anecdote En Stork de faae i Kornet og troede, at dette vilde tage Skade, hvis de Personen i Fred lod vade. Thi monne strax en Karl behænde. skræve op paa et Leed, og i hver sin Ende af Ledet far en Molbo tog, hvornæst de Fienden af Kornet jog At Karlen blev baaren, var meget viseligt, Og Paafundet syntes yderst priseligt: Thi hvis han var paa Benene gaaet, Saa havde jo Kornet en Ulykke faaet Osee dig rigtig om, min Ven, Og Verdens Underlighed erkjend! Men ei i Staternes Forvaltning. heel mangen urimelig Foranstaltning og ufornuftig, dum Ophævelse. sit billed har i Ledets Beskrævelse? (Den erotiske Stork vil lade sin Knæbren høre i et af de første Følgeblade.)Et Ord om Balpare.
Jyllandsposten, 1840-06-02
I offentlige Blade blev der nyligen bebudet et stort Balpare, der den 22de Mai blev foranstaltet paa Christiansborg i Anledning af Kongens og Dronningens Sølvbryllup, med den bemærkning, at dette Valpare vilde, saavidt vides, blive det første siden Christian den Syvendes Tider, og at der vist kun ere Faa af den nærværende Generation, som have bivaanet et saadant. J Anledning heraf tillader jeg mig følgende bemærkninger: 1793 den 30te Jan., altsaa for saa godt som et halvt Aarhundrede, var jeg med flere af mine Colleger paa Regentsen tilstede ved et saadant Balpare paa Christiansborg, og da jeg ikke selv dandsede, havde jeg Leilighed nok til at anstille alvorlige Betragtninger over den her forsamlede gladere Verden, der, efter hvad man sagde, skal have bestaaet af over 2200 Mennesker. Disse Betragtninger havde efter hvad jeg endnu mindes, for en Deel Liighed med dem Perserkongen Ferres, efter Herodet, anstillede, ved at overskue sin næsten uoverskuelige Hær, da han fældede Taarer ved Forestillingen om, at der, efter Forløbet af 100 Aar, ikke skulde være en eneste Mand tilbage af alle disse Mennesker. Om Eftermiddagen efter bemeldte Bal, vandrede jeg med nogle af hine mine Medstuderende ud til St. Hans Hospital, for at see til En af mine bedste Skole= og Side kammerater, der, berøvet Forstanden, her maatte tilbringe, Resten af sit elendige Liv, og for derhos i denne Jammerens Bolig at lagttage Contrasten af den Herlighed, hvori vi faa Timer forud havde deeltaget. Iøvrigt var nok det mærkværdigste Balpare paa bemeldte Slot det, som fandt Sted Natten til den i Danmarks Aarbøger uforglemmelig sørgelige 17de Jan. 1772, hvor den ulykkelige Dronning Caroline Mathilde dandsede med Liv og Siel, og endte Ballet, uden Anelse om al den Kummer, der et Par Timer efter skulde følge paa denne Forlystelse, da hun fra Kongen sin Gemal modtog den franske Billet, hvori han bød hende, at rømme Slottet, og lade sig føre til Kronborg; hvilket Slot hun, først efter den skrækkeligste Kamp, og under Bevidnelse af Afsky for samme, forlod. Onsdag Eftermiddag, den 26de Febr. 1794, stod jeg ved Porten af samme Borg, da de forbistrede Luer, der vare blevne mægtigere end hendes kongelige Hr. Gemal, nu bøde ham, ogsaa at forlade den, for heller aldrig meere at vende tilbage til samme. Sic transit gloria mundi. H. Bierregaard.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Nyheds=Post. – Regjeringens Angreb paa Talefriheden, i Anledning af Hr. Balthazar Christensens Yttringer i Trykkefrihedsselskabets Repræsentantmøde den 7de dennes i Kjøbenhavn, har overalt opvakt den største Sensation, idet man under Frederik den Sjettes Regjering intet Exempel, har at opvise paa at lignende Anklage har fundet Sted; man er derfor yderst spændt efter Udfaldet af denne Action, hvis Følger vil være af stor Betydning.
Jyllandsposten, 1840-06-02
4 1/2 Lollands og Falsters Stiftstidende har seet sig foranlediget til at bemærke, at Redactionen ved en Misforstaaelse havde meddeelt, at Kammerjunker Mylius var optagen i den danske Adelstand, idet den berigtiger Anførselen derhen, at han havde ansøgt derom, men ikke erholdt Ansøgningen bevilget, hvorimod det er ham tilladt, at indkomme med en ny. J hvilken Anledning bemærkes: "Hvorvidt det nu skulde lykkes ham ved un dernier effort at naae sine Ønskers Maal, maae vi naturligviis lade være uafgjort, men skal han grunde Ansøgningen paa sine egne Meritter af Staten, turde Udsigten kun være ringe." Dette uagtet, skal der et vist Sted i Jylland være sat 100 Strik Denne hele sørgelige Tildragelse vil blive udførligere fortalt, under Artiklen, Struensee, i næste 5te Hefte af min verdslige Exempel- og Sententssamling, som om kort Tid ventes færdig fra Pressen. ker mod 1 paa, at Kammerjunkeren paa Ansøgningen Nr. 2 erholder Adelspatentet; Tiden vil nu afgjøre Væddemaalet.
Jyllandsposten, 1840-06-02
- Den Frisindedes Harpeslag klang nylig som saa Herre, hvad skal Enden blive, Maaneder alt henrandt fem: Sandhedsord man nok tør skrive, Drot og Folk helst høre dem: Og det staaer dog end i Stampe, Jngen Frugter end at see! Kæmper nok, men ingen Kampe, Uden Vennernes maaskee!
Jyllandsposten, 1840-06-02
Af en Kilde, der tilvisse er paalidelig - skrives der fra Berlin under 6te Mai - erfare vi, at de Beskyldninger, den danske Major Magens har fremført imod Gouverneuren af St. Thomas, General v. Scholten, bære Præget af Sandsynlighed." – "Umuligt, - hedder det fremdeles kunde Menneskehandelen drives med en saadan fræk Offentlighed paa de dansk vestindiske Øer, hvis den ikke paa en eller anden Maade blev begunstiget ovenfra. Den nye Konge skeer derved i ethvert Tilfælde en stor Tjeneste, idet saaledes Kiendsgierninger ville komme for en Dag, om hvilke man neppe af anden Vei var kommet til Kundskab. - Ogsaa en Broder til den Hr. Gurney, der ledsagede den bekiendte Mistrefs Fry paa hendes Reise her til Berlin for kort siden, indsender fra St. Thomas Beretninger, der kun altfor meget stadfæste ovenstaaende Angivelse, og som, hvis de blive Kongen af Danmark bekjendte, som der er al Grund til at formode vil skee, sikkerligen ville foranledige en stræng Undersøgelse. "Digteren og den Vise skal være om Kongen, skrives der fra Leipzig under 9de Mai. Saaledes vil ogsaa Danmark nye Konge, idet han til sin forestaaende Kronning ei blot indbyder Grever, Baroner og andre høie Herrer, men de Ædle i dette Ords videste og høieste Betydning, den med Aandens Segl stemplede Adel. Blandt disse er ogsaa den fortræffelige Steffens i Berlin, en ægte nordisk, kraftig, protestantisk Natur, hvem Kongen selv, som der forsikkres, ved en egenhændig Skrivelse har indbudet at være hans Gjæst ved Kronnings-Festen. - Et saadant Tidernes Tegn fortjener at blive almindelig bekjendt; thi der er heri givet Danmark det skjønneste Varsel for dets Fremtid, som Fædrelandsvennen kunde ønske sig. Ja, Held det Folk, hvis Fyrste søger sin Ære i Samfundet med sin Tids Ædleste og Bedste, og som ønsker at forherlige sine Hædersdage ved deres Nærværelse. Ved en saadan Fyrste blive de i politisk Henseende ubetydelige Stater til Stormagter i Aandernes Statsforbund og det kolde Norden, forklares til Sydens Herlighed, idet Mandens friske Blomster der heldigen trives og udvikles. - Maatte det overalt være saa - Efter det engelske Blad Observer, ere der for Tiden kun meget faa udenlandske Statspapirer i England; ligesom i Udlandet færre engelske Statspapirer, end ellers i mange Aar har været Tilfældet. Forhen havde ofte engelske Capitalister en 25 Millioner Pd. St. franske Renter, nu neppe 7 Millioner Pd. St.; af de østerrigske, danske og preussiske Papirer havde England tidligere den allerstørste Deel, nu har det solgt samme fordetmeste til en saameget høiere Cours paa Continentet, at de ved de sydamerikanske Laan lidte Tab derved rigeligen ere blevne dækkede. Men i nordamerikanske Statspapirer befinde sig i England for Tiden mellem 175200 Millioner Dollars.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Kjøbenhavns Cours den 29. Mai. Hamborg 2 M. - a vista . . . . . . 197.
Jyllandsposten, 1840-06-02
Species=Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . Rigsb., 4 pCt., r. S. . 104 104 1. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. 1834, 4 pCt. . . . . . 101 1. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco . . nye Dito af 1839, i Dito. . . . Svenske Sedler, pr. Rd. R. G. . . . . 46 3/4 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-06-09
(Brudstykker af e Brev fra Kbhvn, med Udtog af Svaret derpaa.)- , thi den Dag da vor nu hedenfarne Konge, Frederik den Sjette, i sit Livs Aften reiste sig en hæderlig, uglemmelig Bautasteen, idet han gav Danmark Stænder, hilsedes overalt med Jubel, og der stod Veile Bye ikke dengang tilbage, ligesom Maifesten jo ogsaa senere har været en Nationalfest for Eders Bye. Maadet da ikke nok undre os herovre, at erfare, at den 28de Mai ikke festligholdtes i Veile i Aar!
Jyllandsposten, 1840-06-09
Alle Forsendelsesomkostninger udreder Redactionen, ligesom ny Tilgang til 1ste Juli antegnes i denne Maaned hos Bladets Commissionairer. Saralyst, den 8de Juni 1840. C. G. Clausen.
Jyllandsposten, 1840-06-09
Rettelse. J forrige Nr. af d. Bl. indløb den Feil, formedelst Manuskriptets Utydelighed, at der i Underskriften til Stykket "Om Rugbrødets Behandling kom til at staae: "Hadsteenis" a. istedetfor Hadsteen Mølle &c. og S. Thorkildsen istedetfor: "S. Therkildsen, hvilket herved rettes. Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-06-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 23. Tirsdag den 9. Juni 1840.
Jyllandsposten, 1840-06-09
- Med Overskrift Natten imellem Søndag og Mandag Kl. 1 synger den Frisindede en Vise, hvoraf Efterfølgende er taget: "Man bør ikke male en vis Mand af paa Væggen, saa kan han let komme." Dannevang, med grønne Bred, Hvad er vel paafærde At man i din dybe Fred Skuer blanke Sværde, At Husarer, Politi, Vægtere med Skildte. Efter Midnat drog forbi Og min Ro forspildte:
Jyllandsposten, 1840-06-09
Kjøbenhavns Cours den 5. Mai. Hamborg 2 M. - a vista . . . . . Species=Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 102. Rigsb., 4 pCt., r. S. . . 104 104 1/2. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. 1834, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek=Casse=Laan, i Banco . . . nye Dito af 1839, i Dito. . . .- Svenske Sedler, pr. Rd. R. S. . . . . 46 1/4 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Jyllandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die J. Aarg. Tirsdag d. 16. Juni 1840. N 24. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Folkefesten paa Bulbjerg. At ogsaa Sands for hvad der er Almeent og Skjønt, under Tidens fremadskridende democratiske Folkeliv, næres selv i Egne, der saavel høre til de af Naturen mindst begunstigede, som i hvis isolerede og nøgne Beliggenhed Savnet af heldige Omgivelser haardt maa føles, derpaa frembyder den nordvestlige Deel af Jylland Exempel. Efter en i saa Henseende fattet Jdee, er det nemlig bleven bestemt, at der paa Bulbjerg i Vester Han-Herred, Thisted Amt, indtil videre, saafremt Forslaget maatte finde bifald, hvert Aar i det Mindre skulde holdes en Folkefest, og ifølge en derefter i dette Øiemed udstedt Jndbydelse ere de fornødne Tilskud til en Bygnings Opførelse paa bemeldte Bul bjerg i denne Anledning af Omegnens Beboere tilveie. bragte, og Bygningen for Tiden under Arbeide.
Jyllandsposten, 1840-06-16
J en i en Udstrækning af 12 Mile for Skov blottet Egn er det, af saa mange Reisende, selv af vor nu regjerende Konge, i Øie tagne Bulbjerg det mærkeligste og et sjeldent Punkt. Omgivet af vilde Sandklittet strækker bemeldte omtrent 350 Fod høie Bulbjerg, der tjener som Sømærke, sig lige til det barske Vesterhav, hvis Bølger slaae ind mod det bratte noget indhullede Bjergs Ende, og herfra skuer man det føreliggende Hav, Han-Herrederne, endeel af Liimfjorden, Vensyssel, Himmerland, Fuur, Livøe, Mors og Thye. Jkke mindre mærkeligt er det stenede, til Huusbygninger anvendelige Materiale, Bulbjerg indeholder, og den omtrent 50 Favne udenfor, af Havet fremragende, Elementet trodsende, Klippemasse Skareklit, kaldet, der antyder at Bjerget sandsynligt har naaet derud i Havet. Medens man saaledes, om end de daglige Sysler tillode det, dog endnu finder sig for bortfjernet til at kunne deeltage i den projecterede Fest paa Himmelbjerget og der blandt Andet kommer til at skue dettes yndige Omegn, maa man her nøies med at nyde Naturen paa sin Viis, men ikke mindre vil man vist her, besjælet af Patriotismens sande Aand, vide at opfatte en Folkesamlings rette Betydning, og at saaledes Taler, saavelsom Sange i denne Anledning ved Festlighederne vil finde Sted, derpaa tør gjøres Regning. Den første Folkefest er bestemt til Afholdelse i Anledning af den 28de Juni førstk., som en for Danmark betydningsfuld Dag, paa hvilken Landet Regent Kong Christian VIII. og Gemalindes Kroning foregaaer og til hvis Regjering de skjønneste Forhaabninger knyttes. Ligesom imidlertid flere Omstændigheder lægge Hindringer for at Høitideligheden her kan finde Sted selve den 28de Juni, istedetfor hvilken man har bestemt den 1ste Juli førstk., saaledes har man, for at faae de nødvendige Udgifter dækkede, seet sig nødt til at fastsætte Betalings Erlæggelse for Deeltagelsen en for Alle; dog dersom derved fremkommet noget Overskud, vil saadant blive anvendt til Bygningens Udvidelse eller Stedets Forskjønnelse m.v. Entreen til denne Forsamling, der saaledes bestemt afholdes den 1ste Juli og følgelig staaer aaben for Folk af alle Stænder, vil da blive nogle faa Mark og der vil for Beværtning, Musik og Fyrværkeri m.v., saavidt Leiligheden og Omstændighederne tilstede, blive draget fornøden Omsorg. Hvilken Dag i de efterfølgende Aar Folkesamlingen bliver afholdt, er vel endnu ikke bestemt, dog vil denne formodentlig ikke blive den 28de Juni, men Stænderinstitutionsdagen den 28de Mai, saafremt denne Dag efter Aarstiden vil findes passende og hvis ikke Tiden maatte bringe en for hele Landet endnu glædeligere Dag.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Svar paa Jnseratet i Jyllandsposten Nr. 21, betitlet: "Ogsaa en Mening om Landpolitiet".
Jyllandsposten, 1840-06-16
En unavngiven Embedmand har i Nr. 21 af dette Blad ladet sin Mening høre med Hensyn til Landpolitiet, og i nogle bemærkninger herom erklæret sig mod den Udvikling og det Forslag, som mit i Jyllandspostens Nr. 17 indrykkede Andragende til Provindsialstænderne indeholder. Vel har han ikke understøttet sin Mening ved Grunde, hvilket man dog kunde vente af den, der vil opponere mod et motiveret Forslag, og da man naturligviis allermindst kan troe en anonym Forfatter paa hans blotte Ord, skulde jeg derfor ikke have taget videre Notice af dette Jnserat, der mere synes at aande Anmositet mod Retsbetjentene, end at røbe Kundskab om eller sand Jnteresse for Sagen selv, naar det ikke havde indeholdt Anskuelser, som fortjene alvorlig Modsigelse.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Skjøndt Forfatteren ikke ganske er paa det Ren med sig selv om, hvori den egentlige Grund til Land politiets mangelfulde Tilstand maa søges, synes han nemlig dog ikke alene at helde stærkt til den Mening, at Feilen ligger hos Politiøvrighederne selv, men han hentyder endog umiskjendeligen paa, at disse Embedsmænd forsømme Politivæsenet af den Grund, at de deraf flydende Forretninger ikke lønnes. At characterisere en saa dristig Paastand mod en talrig Klasse Embedsmænd saaledes, som den fortjener det, vil jeg imidlertid gjerne overlade til Andre, men deri mod skal jeg for Sagens egen Skyld og uden Hensyn til, at Beviisbyrden maatte paaligge Jndsenderen, ved nogle bemærkninger oplyse det aldeles Ugrundede i en saadan Yttring.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Af denne Aarsag maa jeg ogsaa ansee Realisationen af Jndsenderens løseligt henkastede Forslag til Herredsfogderiernes Deeling for aldeles utilstrækkelig til Øiemedets Opnaaelse, om dette Forslag end iøvrigt var vel overveiet. Districterne vilde dog i Reglen altid omfatte en Strækning af flere Mile, men om de end- og bleve meget mindre, vilde Politimesteren dog behøve Assistence af underordnede Betjente, der kunne føre det umiddelbare Polititilsyn og give Rapport om Lovovertrædelser, deels fordi han er dannet og kaldet til at være Politimester og ikke Politibetjent, deels fordi hans øvrige Embedsforretninger dog ikke vilde levne ham Tid til tillige at udføre en Politibetjents Functioner - med mindre man vilde tænke og en aldeles uudførlig Deeling af Districterne.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Endskjøndt Jndsenderens Bemærkninger saaledes forekomme mig i det Hele uden Værd, have de dog været mig kjærkomne, da de muligen kunne give yderligere Anledning til videre Discussion om en Materie, hvis Vigtighed den daglige Erfaring mere og meere bekræfter.