Ribe Stifts Adresseaviser, 1820-05-16
Jndenlandske Efterretninger. Mandagen den 8de Maji blev paa Exerceerpladsen, ved Rosenborg Hauge, i Overværelse af Nationalbantens Repræsentantere, Directeurer og Revisorer, offentligen brændt 4, 142,300 Rbdlr. af de af Nationalbanken udstedte Sedler, hvilken Sum i Maanederne Februar, Marts og April var indkommen paa det ved Bekiendtgiørelse af 4de Febr. d. A. i Banken aabnede Laan. - Ved samme Leilighed bleve tillige opbrændte følgende Summer, for hvilke nye Sedler ere udgivne, nemlig : 8,514,000 Rbd. i diverse Rigsbanksedler; 115,087 1/2 Rd. i indløste holsteenske Skatkammerbeviser, a 2 1/2 Rd. Slesvigholsteensk Courant, indløst med samme Sum i Rigsbanksedler; holsteenske Laane=Jnstitutsedler, a 5 Rd. flesvigholsteensk Courant, indløste med 8 Rbd., til den Sum 76, 668 Rbd.; 6,973 Rbd., eller 41838 Rd. dansk Courant, i diverse Courantsedler. - Endelig blev ligeledes opbrændt og tilintetgjort: 6,636 Specier i altonaiske Speciesbankfdlr.; 4, 175 Rd. flesvigholsteensk Courant i Assignationer, efter Patentet af 19de Decbr. 1810; 26, 100 Rd. slesv. holst. Courant, i Slesvigholsteenske Skatkammerbeviser, a 20 Rbd. flesvigholsteensk Courant, for hvilke Banken har udstedt rentebærende Obligationer. - Denne Maase af Sedler udgjorde fire Vognmandslæs. De vare i sammenbundne Bundter indpakkede i Sække, og bleve Bundt for Bundt lagde i en dertil indrettet Ovn, hvorunder der lagdes store Favnestykker Brænde. Brændingen, varede fra Kl. 8 om Morgenen til henimod Kl. 8 om Aftenen. Det er en temmelig almindelig Mening, at Luxus i vore nordiske Lande er i nyere Tider stegen til en forhen aldeles ukiendt Høide. J sine Bidrag til nordisk Archæologie, godtgiør imidlertid Hr. Prof. Finn, Magnusen, at her i Norden allerede i de hedenske Tider har hersket i visse Dele en orientalsk Pragt, blandt de Store og Rige. Mandfolkene bare f. Ex. til Stads Skarlagensklæder, det fineste Peltsværk, Fløiel og fiint Linned, store Arm= og Finger Ringe af Guld, andre Smykker, ja endog Skjolde af Guld, besatte med Ædelstene. Nogle bare selv i Jsland, store vide Silkekaaber med Slæb, besatte med Guldknapper. Fruentimmernes Dragter vare ikke mindre kostbare. Sengeklæder, som Omhæng, Tepper o. s. v. svarede hertil, og vare, som oftest, besatte med Perlet; Pudevaarene vare af Silke, Borddugene og Haandklæderne skiønne; Tapetserierne og Gulvtepperne prægtige, paa Paneler, Ornammenter og Møbler var der undertiden anbragt Malning, Forgyldning, ja endog massivt Guld og Sølv. Andet Huusgeraad, som Drikkehorn, Bægere, Kar, Fade og Tallerkener m. m. vare ofte af Guld og Sølv eller og forgyldte, eller af blaat eller grønt emailleret Metal. Emailleringen var saa fortræffelig, 4 at vore uulevende Kunstnere tilstaae, ei at kunne forfærdige den saa varig. Guldsmed og Metalarbeide, var ypperligt og smagfuldt, hvilket de faa Levninger deraf, man endnu har, vise. Armaturen og Vaabnene vare særdeles prægtige. Kobberet forstode de Gamle at hærde saaledes, at det i Skarphed lignede Staal, og 1744 fandtes i Jorden i Island er 3 Alen langt Sværd af det allerfineste Staal, med forgyldt Løvværk og Bogstaver paa Klingen, saa ældgamle, at de ikke kunde læses. Sadler og Ridetøi vare kostbare og bedækkede med Guld og Sølv. Spørger man: Hvor kunde al saadan Pragt og Rigdom komme til det fattige Norden, saa svares, at Nordboerne havde adskillige Kilder, som : Handel, Fiskerie, Krigsbytte, Subsidier eller fremmed Sold. Handelen var i de sidste hedenske og første christne Tider, i Forhold til det øn rige Europa, vigtigere end den er nu, da Britternes og Americanernes har naaet en saa høi Pynd. Rav(Bernsteen) var allerede i Romernes Velmagtsdage en dyr Handelsartikel. Siden vare Rusland, Sverrig, og Danmark næsten de eneste europæiske Lande, der besadde den betydelig orientalske Handel. Nordmændene fore paa Biarmeland (det nuværende Permien), og de russiske og norske Peltsværker bragte Sølv. Guld og andre Kostbarheder til Norden, hvor der fandtes betybelige Handelstæder. Jslændere og Nordmænd, Americas første bekiendte Opdagere, førte, tilligemed de Danske, en Tidlang Handel derpaa, indtil denne, ved adskillige ulykkelige Begivenheder, blev forstyrret og gik i Forglemmelse. Jndiske Kiøbmænd besøgte Norden, og adskillige Armenianere endog Jsland, hvoraf vi nu kunne forklare os det store Antal østerlandske og græske Mynter, saavelsom de kostbare østerlandske Røgelsesorter, som indtil de nyeste Tider ere fundne i Jorden. Fiskeriet, især af Sild, indbragte uhyre Summer. Vikingsskab eller Caperie, der stundom udartede til Sørøverie, var ogsaa en vigtig Jndtægtskilde. Endeligen var Nordboernes Krigstieneste blandt Fremmede, saasom Varangernes, en stor Kilde til Rigdom. Saaledes kunne vi forklare os den virkelig store Vil stand og Pragt, som i Hedenoldsdage fandt Sted i vore nordiske Lande. Naar vi derfor høre Nutidens Folkeformanere, skiøndt med Rette, klage over en alt formeget overhaandtagende Luxus, saa maa man henvise dem til Krøniken, der vil overbevise dem om det gamle Sandsagn; Jntet Nyt under Solen!