JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Fædrelandet. Lovgivning. 7 Novbr. 1817. Reskript til Amtmanden over Veile Amt, hvorefter Fredericia Byes Skatter for Fremtiden allene reparteres efter Grundtaxten, og Bygningstarten ganske bortfalder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
10 Decbr. Reskripttil Kjøbenhavns Magistrat, angaaende at Terminen for Spækhøkerne til Anskaffelse af Flæsk maa fastsættes til Januar Maaneds istedetfor November Maaneds Udgang, og at Qvantummet maa nedsættes fra 2 til 1 Skpd. for hver Spækhøker, hvilken Nedsættelse dog kun skal gjelde, saalænge Spækhøkernes Antal (for Tiden 368) er 300 eller derover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Offentlige Foranstaltninger. Ved Gavebrev af 16 Octbr. d. A. har Hs. e Hr. Geheime=Kongerentsraad Bülov til Sanderumgaard, Ridder af Elefanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand a., skjænket til det patriotiske Selskab i Fyen den Summa 1000 Rbdlr. N. V. paa Vilkaar, at denne Sum, saavel fra Selskabets som Sanderumgaard nuværende og efterfølgende Eiers Side, uopsigeligen skal forblive indestaaende i bemeldte Gods, og aarlig forrentes med 5 p. Ct., hvilken Rente hæves i hvert Aars 11 Juni og 11 December Termin, hvergang med det Halve, hvorhos det er bestemt, at i Tilfælde dette Selskab skulde ophøre, skal Renten af bemeldte Kapital tilfalde det fyenske literaire Selskab, og om ogsaa dette skulde indgaae, Nyborg lærde Skole. Paa dette Gavebrev har Hs. Majestæt, under 10 d. M., aldeles gratis meddeelt allerhøieste Konfirmation, og derhos allernaadigst befalet, at Geheime-Konferentsraaden skal tilkjendegives Allerhøistsammes Tilfredshed med de ved Gavebrevet fastsatte Bestemmelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Antallet af paadømte Tyvssager har i November Maaned ved den Kongl. Lands Overret samt Hof= og Stadsret, været 2 og ved Kjøbenhavns Politieret 13.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
De to høieste Gevinster i Klasselotteriets 2den Afdelings 5 Klasse, 50,000 Rbdlr. og 25000 Rbdlr. Sølv, ere begge vandrede til Holsteen, den første paa No. 7729 hos Hr. Frederichsen i Heide, og den anden paa No. 6425 hos Hr. Sørensen i Flensborg. Af de øvrige høie Gevinster er udkommet Nr. 6090 med 1000 Rbdlr. hos Madame Jordt i Flensborg, No. 8528 med 500 Rbdlr. hos Hr. Knudsen, Sønderborg og No. 5017 med 500 Rbd. hos Hr. Hansen, Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Færøerne have nu faaet en egen Revisor for de sammesteds værende offentlige Stiftelser, nemlig Fattigvæsenets, Hospitalets, Skolens og samtlige Kirkets Regnskaber, hvis frøn er bestemt til 60 Rbd. N. V. om Aaret, og Bogholideren ved den Kongelige Handel der paa Stedet, Jacob Walsøe, er beskikket til at forestaae bemeldte Revisor=Embede. Under 10 d. M. er forundt Bogtrykker Kapitain Popp v Privilegium exclusivum for et nyt Tidsrum af 5 Aar til at trykke velde befalede Qvitterings Blanketter, som Huuscierne i Kjøbenhavn skulle meddele deres Leiere for Leie og Skatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Den til Fordeel for offentlige Stiftelser og Jndretninger paabudne Afgivet af Kataloger, som trykkes i Anledning af 3 Auctioner, der holdes i Kjøbenhavn, har for 2 Aar, fra 1 April 1815 til 31 Marts 1817, indbragt i Alt 3984 Rbd. gl 1 Mk. 4 s. N. V., af hvilke Hs. Majestæt allernaadigst har tibifaldet, at der i Honorarium for 2 Aar maa erlægges 400 dr. N. V. til den af Lands=Overret, samt Hof= og Stads Betjente, der besørger Afgivtens Opkrævelse, og aflægger Regnskab; at 1600 Rbdlr. N. V. maa, " som Hielp til Huusleie og Brændsel for 2 Aar, tillægges i Underviisnings=Anstalten for Døttre af Embedsmænd, og at Resten, 1974 Rbdlr. 1 Mk. 4 s., maa tilfalde Petri et Pleiestiftelse i Kjøbenhavn, hvis Bygninger i Lars=Leistrædet ved Bombardementet i Aaret 1807 afbrændte, men til hvilken nu af Menigheden er opført en ny hensigtssvarende Bygning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Jfølge Kancellieskrivelse af 6 d. M. skulle alle medgaaetlende Udgivter til Anskaffelse af Huus og Brændsel til Distrikts=Gjordemødrene, saavelsom den dem tilkommende os Græsning, lignes paa vedkommende Distrikts Hartkorn, ge det frie saavelsom det ufrie, uden at jordløse Huses Ber. boere eller Inderster tilpligtes at deeltage i Udredelsen. J en Anmærkning i Kollegialtiden anføres som Grund til denne Bestemmelse iblandt andet de jordløse Huusmænds og Jndersters ringe Kaar i Almindelighed, og er end Hartkornet allene ikke altid en fuldkommen billig Maalestok til Byrdernes lige Fordeling, ere dog Ligninger, hvorved Formue og Evne tillige skal tages i Betragtning, meere viltaarlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Videnskabelighed. Af en Anmeldelse fra Hr. Pastor Grundtvig i Kjøbenhvns Skilderie erfarer Man at Trykningen af Saxos og Snorros Krøniker nu vil begynde til Nytaar. De til Kommitteen indkomne Bidrag. til disse Skrifters Trykning beløbe sig i Alt til lidt over 11,000 Rbdlr. Dansk, foruden 4600 Rbd. Norsk og 200 Dansk, som er indkommet til Selskabet for Norges Vel, en Sum, som vist er yderst sielden til et litterært Foretagende her til Lands. Deraf vil Trykningen af de fastsatte 2000 Expl. og den nødvendigste Jndbindning kunne bestrides; men da dette Antal egentlig er bestemt fra menig Mand, saa foreslaaer Anmelderen at lade trykke 1000 mere til offentligt Salg. Af den Omstændighed, at Man har det gavmilde Fyen at takke for Halvparten af den indkomne, Sum, at Sielland udenfor Voldene har taget sig Sagen let, og at hvad der, naar Man undtager Majestæten og Studenterne med deres Jævnlige, er givet inden Voldene, maa Man skamme sig ved at nævnet, tager Hr. Grundtvig Anledning til at gjøre endeel hjertegribende Spørgsmaale, saasom: om man i Sjælland har glemt sig selv, glemt hvor Leire laae og hvor Roeskilde, stod, hvor Dan opdroges, hvor Skjold har straalet, hvor Rolf har tronet? Er Danmarks Hovedstad nu blevet til en Fjellebod, et Kræmmerhuus, et Madskab? Er Adelgaden blevet en Peer Madsens Gang? sank AxelHuus tilbunds i Kjøbing=Havn, o. s. fr. Af det forrige - hedder det fremdeles - seer Man, at der er Noget, og ikke for Meget til Bøgerne selv, men Jntet til mig, og det er da en tvungen Sag, at jeg siger det høit og spørger mig for, og tier ei med, at uagtet der skal Meget til, før jeg glemmer Kronikerne over mig selv, saa kan det dog lettelig hænde sig, at bliver Man ved at forglemme mig reent, jeg da nødes til, at komme mig selv ihu, og lade Værket ligge eller gaae som det kan. Vil Nogen kalde dette, nødvendige Forord et Tigger=Brev, da maa jeg anmærke, at han tager Feil, af Mangel paa Fortrolighed, med Modersmaalet, og vil ydermere tilføie, at baade Krøuikens og mine Tigger=Breve ere stilede til vor Herre, men Kroniken mener jeg er Guld, og Arbeideren sin Løn værd, Til Slutning opfordres hver den, som ved denne Leilighed vil knytte sit Eftermæle til Fædrenes, og hjemle sig Deel i Danmarks Arv, til endnu at mindes sin Gjeld i det gamle Aar, saa Kronniken ei skal udbære hans Juul og gaae ham forbi, naar Nyaars=Gaverne deeles! "Stakket Dag og hellig Aften, der er for Jngen af Os Tid at spilde, og tage Fædrene Deres, hvad havde da Vi Over Sekretair Trydes Reformationsskrivt: Kom Jesum ihu a. læses en ligesaa grundig som human Bedømmelse i No. 46 af Litteraturtidenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Ved Høitideligheden i Anledning af Belønningers Udde linger blandt de Pigebørn, der have udmærket sig ved Flid, Lærvillighed og Sædelighed, i St. Petri Sogns Fattigskole, den 10 d. M. holdt Hr. Dr. Kochen en skjøn Tale, der gik ud paa at vise den nærværende qvindelige Opdragelse i Almindelighed, som uovereenstemmende med den unge Piges Bestemmelse som Ægteqvinde og Huusmoder. Med levende Farver skildrede Talleren, hvorledes Huusligheden i saa mange Familier er ligesom bortflygter; hvorledes For kjerligheden for Hjemmet, denne Kilde til saa store Dyder, med hver Dag aftager; hvorledes Forældre ikke tidligt nok kunne skaffe deres Døttre Fornøielser, stedse forudsættende at de bør nyde Livets Glæder førend de Dage komme, hvor tungere Pligter forbyde det, og hvorledes denne Higen efter at fornøie sine Børn lægger Grunden til saa mangen en Families Ulykke, naar et saaledes opdraget Pigebarn engang bliver Moder; hvorledes Faderen ikke meere kan søge sin Datter i Huset og ved Husets Sysler, men paa Spadsereveie, i Koncerter og paa Komoedier; hvorledes den huuslige Andagt nu er bleven saa sjelden, at mange Børn ikke kjende mere til Morgen og Aftenbøn. Talen syntes at have gjort meget Jndtryk paa Forsamlingen, der bestod af henved 600 Mennesker, og hvoraf Fleertallet vare Mødre og Pigebørn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Ved den aarlige Høitidelighed paa den Lahnske Stiftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Blandinger. Paa det Kongl. Theater ventes endnu i denne Saison opført som Originaler og sexten Oversættelser. Originalerne ere: Aften er ikke Morgen lig, Lystsp. i 4 Atter af F. H. Guldberg; Fostbrødrene, Tragoedie af Ochlenschlæger; Drømmen, Lystspil i 5 Atter af Pram; den fortryllede Øe, Opera i 3 Akter af Sander; Enken, Sørgespil i 5 After af Kruse. Blandt Oversættelserne ere tre af Schiller og fire af Kotzebue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
J det lillebitte Nysted i Lolland er nu ikke mindre end tre Klubber, er musikalsk Akademie og et Theater, Thalias, Tempel kaldet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
J Politievennen læses et velskrevet Stykke om den bar 3. bariske Maade, hvorpaa Kalvene føres til Hovedstaden, og 3 som oftere forhen har været paatalt, da de stakkels Dyr ligge i henslængte og fastsurrede saaledes paa Kalvevognene, at Hoi vederne slæbe paa Hjulene. Til Slutning bemærkes, at var loldet end ikke Synd, efter Guds, Naturens og de menneskelige Love at paaføre Dyrene unødvendige Piinsler, da er eldog slig Behandlingsmaade merkantilsk urigtig, da Skindet er allene fordærves ved de voldsomme Stød og Slag et saa i dant stakkels Dyr maa lide, men Kjødet bliver blodigt og faaer et stygt Udseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Den bekonomiske Korrespondent No. 49 indeholder blandt andet et Middel til at forgive Rotter af Hr. Proprietair Mourier til Hindemae, som han selv i mange Aar har 8 brugt, og bestaaer i følgende simple Anviisning: Hvedemeel ejeller sigtet Bygmeel og sine Byggryn, af hver Deel ligemeget, deri æltes Vand og meget fiin hakkede Osteskorper, Af denne Deig sætter Man to eller tre Aftener efter hverandre smaae Klumper saa store som Smaanødder rundt omkring i de tomme Huse samt uden og omkring Hullerne, lader i Rotterne derefter sulte en Aften, at de kunne vorde desto graadigere. Derefter laves noget frisk Deig paa samme Maade, rethi gammel er uduelig, da den strax bliver suur, og i samme blandes Rottekrudt, der vel maa sammenæltes med Hænderne lover et Fad, som siden skures reent, og i det hele omgaaes med Forsigtighed. Nu maa Man passe at alle Huller indtil Melkestuen og til Spisekammeret ere vel tilstoppede den Nat Man sætter Gift, hvilket skeer paa samme Maade som i ovenmeldt, sildigt om Aftenen med Stilhed, naar Alt er gaaet til Ro, og lægger Man nøie Mærke til, hvor Man har sat 3 eller kline den. Næste Morgen for Solens Opgang og førend Smaakreaturerne gaae ud, maa Man endelig gaae omkring og opsamle alt det Levnede, som strax graves dybt gined i Jorden. En 5 til 6 Uger maa Man atter begynde, forfra med Deig og derefter forgiftet Deig, og naar nogen Tid er gaaet, fortsætter Man det endnu engang, thi alle døe ikke første eller anden Gang, og Ynglen kommer bag efter. Paa Lofterne sættes aldrig, naar der ligger Korn, hvilket ikke heller behøves, thi Rotterne løbe vel om Natten der, men de boe alle i Jorden. Naar de have nydt Giften nede ved Jorden gaae de aldrig op, men søge strax Hullerne. Hr. Mourier har forsøgt at forgive fangne Rotter, hos hvilke han strax efter indsatte sød Melk; men de døde uden at have rørt Melken og uden mindste Opkastelse. Grynene, og de hakkede Osteskorper bevirke, at Rotterne ei saa let formærke Arsenikens Jndblanding, som naar Man vælger en blød Deig. Det kommer aldeles an paa at Man faaer godt Arsenik, hvilket ikke er saa let. Det maa være kridhvidt, tungt og skarpt som fiint Sand at føle paa, hvorfor Man gjør bedst i at anmode Apethekeren om at give Arsenik, som han selv har stødt og ikke kjøbt i Pulver. Naar Rotter igjen om nogen Tid begynde at indfinde sig (thi det er vandrende Dyr), gjør Man bedst i at sætte for dem inden de blive talrige, og derfor stedse at have Arsenik ved Haanden, som kan bruges, saasnart Man mærker det mindste til dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Odense. Ved den Benefice, som gaves den 2 dennes i det Odenseer dramatiske Selskab for de Brandlidte i Neu stædet, indkom efter Fradrag af Omkostningerne 522 Rbd. Da Deres Høiheder den 8de første Gang efter Hjemkomsterbeærede Skuespillet med Deres Nærværelse, modtoges Høisamme fra Parterret med en Velkomstsang, der var forfattet af Selskabets første Direkteur, ligesom og, da Dækket gik op, en Prolog fremsagdes med megen Ynde af et Barn paa 8 Aar i Kostume som Genius. Dende var Bal i den ældste Klub hvor Hs. Høihed ogsaa hilsedes med en Velkomstsang ved Tafselet, og den 10de afbrændtes et Lyst=Fyrværk i Slotshauger, af afskediget Premierlieutenant Unzerud, som fandt almindeligt bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 5 Decbr. er Krigsraad H. J. Krebs beskikket til Justitsraad. - Under det slesvig-holsten lauenborgske Kancellie: Den 28 Octbr. er Kammerherre J. v. Døring i Kiel forundt Rangtitel som Geheimekonferentsraad med Rang No. 13 i første Klasse. Den 14 Novbr., Provst i Landskabet Eidersted og hidtilværende Præst i Poppenbøll J. S. Dircksen beskikker til Præst i Tating; Kandidati Juris J. P. Seeger og L. C. Bargum til Underrets=Advokater i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. Den 19de, Kandidati Juris F. H. S. Renz, A. A. Posselt; og H. Gottburg, til Underrets=Advokater i bemeldte Hertugdømmer. Den 25de, Borgmester i Eckernforde, N. G. Suadicani, til Justitiarius for det adelige Gods Kaltenhoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Under General-Postdirektionen. Den 25 Octbr. er Fuldmægtig i det slesvig-holsten lauenborgske SekretariatsKontoir, Krigsraad C. F. Triller, udnævnt til Postmester ved Brev= og Pakkeposten, samt Befordringsvæsenet i Pløen. De 18 Novbr. er Kopiist J. H. Aschenfeldt, i det slesvig holsteen lauenborgske Sekretariatskontoir, udnævnt til Fuldmægtig i bemeldte Kontoir. - Under General-Toldkammer, og Kommercekollegiet: Den 11 Octbr. er Etatsr. og Kommitteret i Generaltoldkammer= og Kommercekollgiet, Doctor Philoophie M. G. Lehmann, udnævnt til Fabrikdirekteur. Den 28, Kommandanten paa St. Thomas, Oberstlieutenant Kammerherre v. Holten til Oberst af de vestindiske Tropper. Den 1 Novbr. Kopiist N. Zedeler til Told- og Konsumtions Jnspekteur i Sæbye, Konsumtionsforvalter J. C. Krag til Told= og Konsumtions=Kasserer sammesteds; Kommerce=Sekretair J.C. Testmann til Toldkasserer i Christianstæd paa St. Croix og Krigsraad D. C. Rasmussen til Toldinspecteur i Frederik stæd der paa Øen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Vacancer. Under det danske Kancellie: Byefoged-Embedet i Stege og Herredsskriver-Embedet paa Møen. - Brand=Direkteur-Embedet paa Møen. a) Skibe, passerede Storebelt fra den 7 til 13 Decbr. incl. Skipper, Skipper til Boyach Kiel. Hull. Hansen Burg Christiansand. Nissen Flensborg St. Thomas J. Petersen Horsens Nakskou Thiel Lybek Havre de Grace, P. Petersen Flensborg Kallundb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Fra Søndag til incl. Tirsdag var Vinden vrangt omgaaende mellem Sydvest til Ost Sydost, Strøm fra Nord; det øvrige af Ugen Sydost og østlig, Strøm fra Syd. b) Skibe, passerede Lillebelt fra 29 Nov. til 12 Dec. ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Skipper. Chierts. Flensben. Sal. Fred. Flensborg Fladstrand. Tornøe. dito Odense Petersen, dito Buhne. Horsens. Horsens Flensborg Simonsen dito Skagen. Hansen, Aalborg dito Prinz Lybek. Horsens Jensen. Flensborg Veile Petersen Flensborg Veile, Frantzen Holmestrand Flensb. i Nicolaisen dito Buhne Kallundborg dito Chiers Samsøe Flensborg, Petersen Hamborg Flensborg, Plog. Horsens dito Jørgensen Kallundborg dito Calsen Aarhuus dito Gregersen dito dito Gommesen Samsøe dito Clausen Horsens dito Juul dito Nissen Fladstrand, dito Hannibal Kiøbenhavn Assens Christensen Tønsberg dito Schmidt dito dito Abertsen Kjøbenhavn Bøgense Pedersen dito Horsens dito dito Panck Rørvig Appenrade, Møller Figuera Sønderborg Boldt Sønderborg Færøe, Bruhn Kallundborg Flensb Dahl dito " dito. Olsen Bogense dito b) Skibe, passerede Lillebelt Ehlerts. Flensborg Samsøe. Tornøe. dito Odense Buhne. Horsens Flensborg Hansen, Aalborg dito Jensen. Flensborg Tile Frantzen Holmestrand Flensb. Buhne Kallundborg dito Petersen Hamborg Flensborg Jørgensen Kallundborg dito " Gregersen dito dito Clausen Horsens, dito Rissen Fladstrand dito Christensen Tønsberg dito Abertsen Kjøbenhavn Bogense. dito dito Møner Figuera Sønderborg; Bruhn Kallundborg Flensb Olsen Bogense dito at fra 29 Nov. til 12 Dec. incl. Fred. Flensborg Kl. Brand. Petersen, dito Horsens. J Simonsen dito Skagen. Prinz Lybek Horsens Petersen Flensborg Veile, Nicolaisen dito Chlers Samsøe Flensborg. 4 Plog Horsens dito Callsen Aarhuus dito Gommesen Samsøe dito dito Hannibal Kjøbenhavn Assens Schmidt dito dito e Pedersen dito Horsens Panck Rørvig Appenrade, a Boldt Sønderborg Færøe. Dahl dito " dito.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Avertissements. At vores eneste Datter og Barn i Onsdags Morges omskiftede Tiden med Evigheden i en Alder af 15 Dage, af Trøske, det undlade vi ikke herved med sørgelige Hjerter, at bekjendtgjøre fraværende Familie og Venner, frabedende al Bevidnelse herom. - Kjøbenhavn den 13 December 1817. B. S. Levetzau, Levetzau. fød Komtesse af Pedersdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Mandagen den 22 Decbr. næstkommende, Kl. 9 Formiddag, vorder i Gaarden No. 42, skraae over for Postgaarden, holdt Auction over endeel brugte Bygnings=Materialier, bestaaende af et smukt Jerngitterværk, en Gadedør med Vindue, og Karm, nogle Dørre med Fyldninger og Beslag, endeel Dørikarmee og Dørrammer, andre simple Dørre, endeel Træe=Materialier og Muursteen, en god Skorsteensstang og noget gammelt Jern samt nogle Vinduer med Karme og andet meere; thi ville de Lysthavende behage at indfinde dem til bemeldte Tid og paa bemeldte Sted. Odense den 15 Decbr. 1817. Bende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Det af mig i Hr. Hempels Aviser overterede Huus og Jordlod er nu bortfæstet, som tjener til Efterretning for dem, der endnu kunde have Lyst til at høre om samme. Marieuroe i Vøflinge Sogn den 13 Decbr. 1817. Maar. Tale og Sange ved Jndvielsen af den Thorvaldsenske Døbesont i Brahetrolleborg Kirke paa Reformationsfestens tredie Dag den 2 Novbr. 1817, Talen af B. H. Knap Sognepræst for Brahetrolleborg og Krarup Menigheder, Ridder af Dannebrogen, og Sangene af B. S. Jugemann, er nylig udkommet og sælges for 24 Rbs. heftet herpaa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-16
Da Fæstemøller Hans Nielsen af Overmølle, under Harritzlefgaards Gods, den 8 dennes ved Døden er afgaaet og hans Boe taget under Behandling, saa indkaldes herved ifølge Plakaten af 26 Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel dette Stervboes Kredi= og Debitorer, de første for at ligitimere deres retmæssige Krav og de sidste for til Boet at betale, hvad de maatte være skyldige. - Harritzlefgaard den 12 Decbr. 1817. Paa den høie Skifteforvalters Vegne Brandt Paa Adressekontoiret faaes: Skrivkalender eller daglig Lommebog for 1818 indbunden i marmoreret Læderbind. 2 Rbd. 3 M.,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-18
46 Aargang. No. 168. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende, som forsendes overalt med Brevposten, i Danmark og Hertugdømmene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-18
Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Torsdagen den 18 December 1817.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-18
Adskilligt. De franske Blade feirede Kongens Fødselsdag, den 12 Novbr., med lange, svulstige Artikler. "Denne Konge siger et Blad - hvis Lidelser tjene hans Storhed til Folie, vil overleve sig i en Forfatning, der er hans Værk og betrygger vore Efterkommere en viis Frihed." Ogsaa Journal de Paris benyttede denne Leilighed til at strøe Viralfor Nationen med fulde Næver. Europas Nationer siger den - beundre vor Resignation i Ulykke og vor faste Tillid til en bedre Fremtid. Det franske Folk, hvis Vaa dens Hæder straalede fra Pol til Pol, opfylder med ængstelig Samvittighed sine Forpligtelser og paalægger sig selv mangen et haardt Savn, for at kunne holde sit Ord. te Folk, som Man fordum ikke uden Grund holdt for letsindigt og overfladeligt, er nu det eneste, som kan give og bekræfte en stor Hæder!! En udenlandsk Lærd, eller Digter eller Kinstner, kan ikkun da være vis paa sine Laurbær, naar Vi have erkiendt ham som berømt Mand. Vi udøve i denne Henseende en uindskrænket Magt. En Franskmands Dom er andre Nationer en veiledende Stjerne. En Franskmand gjør den beskedne Fortjeneste, gjeldende; hans Roes er altid Talentets og Dydens Lønt !!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-18
Ved Reformationsfesten i Staden Altenburg i Sachsen, trak de studerende Ynglinge, et Par Hundrede i Tallet, om Aftenen under en skjøn andagtsfuld Musik, med Fakler igjennem Gaderne og afsang nogle Kantater paa Torvet. Anførerne vare ved denne Leilighed klædte paa saakaldt, Altdeusch., med runde sorte Fløiels Huer med Strudsfjær og et Sølvkors fortil, korte sorte Silke Beenklæder og Strømper, hvidt Skjærs om Livet, store Stridshandsker og Kaarde. Nogle bare derhos Marskalstaven. J Nærheden af Wartburg skulle en Hob Studenter i de samme Dage være gaaet ind i en Landsbyekirke under Gudstjenesten. Præsten, som havde faaet noget Nys herom, benyttede Leiligheden til i sin Prædiken at sige: mit all Ener Muth wolle Jhr doch nichts ausrichten. En Student springer da frem, opfordrer Præsten til tydeligere at forklare sin Mening med disse Ord, holder en Tale om Luthers Heltedaad, gjør derpaa et Tegn, hvorpaa de Alle række Hænderne iveiret og sværge at blive deres Grundsætninger troe: at gavne Verden og bekjempe alle Uretfærdigheder. J Leipzig skulle de Studerende vægre sig ved at betale de saakaldte Spærrepenge, hvilke erlægges naar Man og Aftenen gaaer fra Forstaden, lind i Byen eller omvendt, og skulle nogle Gange i denne Anledning have yppet Klammerie med Vagten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-12-18
J Syvaarskrigen blev af nogle Bønder indsendt en Klage til deres Amtmand i følgende naive Udtryk: Underdanig P. M. Alle vi Bønder i Amt ere saa glade over at Vi have en retfærdig Amtmand, der skaffer dem Ret, som fortrykkes, ligesom vores gode Konge selv, der endog lader Kapitainer sætte i Arrest, naar de ere uartige. Vi Bønder i N. Sogn henvende Os derfor til deres Velbaarenhed og besvære Os over, at Vi troe vi lide Uret, naar Vi ere paa Ordinants, da de sommetider tager Hestene fra os og rider dem saa det staaer efter, og saa maae Vi sommetider vide Ordinants til N med Fisk til deres gode Venner og saa sommetider til en Skræder med en gammel Kjole og sommetider for at høre efter en ny og deslige, Ting, og Vi veed absolut, at hverken Kongen eller Amtmanden vil have saadant noget, naar de bare veed det. Vi veed nok Vi skal ride i Kongens Ærinde; men Vi synes at det er Synd at jage os efter saadant Pjank, som de somimetider jager os efter. Vi bede derfor underdanigst at deres Velbaarenhed vil sige til dem, at de skal lade være med saadan noget." (Nu følge samtlige Underskrifter).¬