Jyske Efterretninger, 1775-02-24
Rotterdam den 11. Februar. Et Brev fra Marseille af 1, hujus, hvilket med en overordentlig Expresser hertil er ankommet, mælder, at samme, steds var indløben Efterretning fra Salee, at Tvistighed derne imellem Keiseren af Marocco og vores Republik ere blevne billagte. Aalborg den 23 Februar. tuder Dato Christiansborg Slot den 12 Januar. 1775 U har Hans Kongelige Majestæt ved allernaadigst Rescript til Hr. Geheimeconferenceraad og Stiftsbefalingsmand, Greve von der Osten, allernaadigst anordnet og befalet, at udi Aalborg Stift, og i de derudi værende Amter hvor fornødent giøres, skal, saasnart skee kan, foretages en Vey=Reparation, og at til saadan Ende samtlige udi ethvert Herred med underliggende Birker boende Bønder, uden Undtagelse, skal være tilforpligtede efter den ved Herreds= og Birkefogderne føyende Foranstaltning, at lade sig alle sammesteds værende almindelige Lande= og Hoved veye paa den ved Forordningen af 4 Martii 1690, anbefalede Maade tildeele, og enhver derefter besørge sin Vey=Part forsvarligen istandsat, under den ved foranførte Forordning fastsatte Straf, hvorhos Hans Majestæt, for at faae dette for det Almindelige saa høynødvendige Ver eengang fremmet og fuldført, end videre haver allernaadigst anordnet: 1) At Veyene paa de Steder, hvor samme nu gives alden Hensigt til, paa hvis Grund deres Strækning end maatte forefalde, skal anlægges 10 a 12 Alen brede, der ligeste skee kan, med Miilepæle afmærkes, og hvor Fornødenheden det til Vandets Afløb udfordrer, med Træe= og Steen=Broe, samt to Alen breede Grøfter til begge Siden forsynes, og om en eller anden ved saadan nye Vens Anlæg af ovenmældte Brede nogen Jord maatte miste, samt me da igien efter Proprietairernes eller Amtmandens Ligning skal erstattes, saafremt Vedkommende derom ei i Mindelighed imellem sig kunde foreenes. 2) At paa de Steder, hvor Vasers eller nye Broers Anlæg maatte findes fornødne, skal samtlige Sognes Beboere, med flere paagrændsende, om fornødent eragtes, derved med den behøvende Kiørsel og Arbeide komme til Hielp men hvad andre Omkostninger, som ellers kunde medgaae, skal reparteres paa Herrederne i Proportion af enhvers i brugende Hartkorn, og enhver Proprietair være ansvarlig for den Andeel, hans tilhørende Bøndergods deraf kan tilkomme at gotgiøre. 3) Siden der saavel til Veyenes Jstandsættelse som Vasers Anlæg og Vedligeholdelse behøvende Fyldning af Gruus, Steen og andre slige Materialier, ikke paa enhvers Grund vil være at erholde, skal det være Vedkommende tilladt i fornøden Fald, efter foregaaende Anviisning af Herreds= og Birkefogderne at anskaffe sig saadant fra de Steder, hvor samme uden Grundens Eieres Fornærmelse. best kan erholdes. 4) Den udi ethvert Sogn værende største Lodseyer skal ved Reparationen indfinde sig, for at paasee, at Arbeidet derved forsvarligen vorder forfærdiget, samt for Eftertiden tilholde Beboerne i Districtet tilbørligen at vedligeholde de dem tildeelte Vei=Parter, i hvilken Henseende han for saadan Veienes Reparation altid selv skal være ansvarlig saafremt han ei, naar Brøst derpaa findes, og Vedkommende efter foregaaende Advarsel ei strax derpaa raade Bod, andrager saadant enten for Herreds eller Birkefogden, eller og for Amtmanden selv, til videre føiende Foranstaltning, i Følge de om Veienes Reparation udgang. ne Anordninger. 5) Skal ved Herreds= og Birkefogderne strax efter ethvert Aars Michelsdag, saavel over Veie som Broer, et Syn foretages, og derefter af bemældte Betiente til Amtmanden indsendes, paa det denne deraf kan skiønne, i hvad Tilstand samme ere, og, om Mangler befindes, tillægge Vedkommende Ordre, hvorledes hermed efter Omstændighederne bør at forholdes. 6) Med de paa Landeveiene værende Broer, som det tilkommer det Almindelige at vedligeholde, skal den største Lodseier udi Sognet ligeledes have Tilsyn, og naar Mangler derpaa befindes, strax samme for Amtmanden andrage, samt derefter i Følge den derfra erholdende Resolution besørger dem istandbragte, imod igjen at erholde de derpaa giørende Bekostninger efter rigtig Ligning gotgjorte. 7) Skal ingen Jordegodseier, i hvad særdeles Privilegier han end enten allerede maatte have eller herefter blive forlened med, for saa vidt hans eiende Gods angaaer være unddraget fra forestaaende Anordning om Veienes, Jstandsættelse, men ethvert Amt skal uden Forskiel herudinden staae under Amtmandens Jnspection og hans Ordres i alle Maader efterkommes &c.