JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-06-02
Bekiendtgiørelser. En Jydsk Herregaards Parcel af frie Hovedgaards Tart noget over 20 Tønder Hartk. hvortil er omtrent 300 Tønder ypperlig og frugtbar Ager- og Eng=Land, foruden Græsning, Heede og Moese, som er betydelig, agter Eieren under Haanden at bortsælge og den Kiøbende til Antagelse og Beboelse strax at overdrage. Til denne Hovedgaards Parcel kan nu avles circa 150 Læs Høe, men ved Engenes Fredning og Forbedring en halv Gang mere, og Udsæden dertil var i sidste Efteraar: Rug, 65 Tønder, Havre 108 og Giøde=Bog, nu i Foraaret, 24 Tønder. Den holdte Besætning var for sidste Vinter 100 Fæe=Kreature, 50 Faar og 24 Bester. Til Parceilen haves Jagt af Harer og Fuglevildt, Fiskerie af Karudser Gieder, Aborrer, Suder, Aal, og Skaller i Overslødighed. Gaardens eller Parcellens Bygninger, en fornøjelig Boepæl, bestaaende af 3de Borgergaards og 3de Ladegaardshuuse, ere alle vel vedligeholdte og for 2de Familier vel skikket og indrettet. Den holdende Besætning kan, om forlanges, ogsaa blive Kiøberen overladt. De Lysthavende ville behage at melde dem hos Laurids Hiersing her i Viborg, som om Jndbemeldte giver nærmere Anviisning.
Viborger Samler, 1803-06-02
Formedelst Forandring af Bopæl, agter jeg undertegnede at sælge min paaboende Gaard her i Ringkiøbing, samme kand faaes til Beboelse naar forlanges, til første Mikkelsdag eller til første Mai 1804 og paa Condition, at saamange af Pengene som forlanges maae staae paa 1ste Prioritet i 1, 2 eller 3 Aar, imod lovlig Rente, fra den Tid Gaarden med sine Eiendomme tiltrædes. Samme med sine Bygninger er deels Grundmuur, deels Bindingsværk af Eeg, i god Stand, bestaaer af 42 Fag Huus i det Hele, alt med Loft, 32 Fag deraf med Tagsteen, Lade og Vogn remis er 10 Fag med Straatag som 1802 er oplagt, paa begge Sider er 16 Fag Lade. Til Gaarden er en stor og smuk Frugthave. Lige for Gaarden over Gaden ligger en Toft af 8 a 9 Skpr. Sæd, som i Aar er besaaet med rød Klever og atter udlagt til Kleveravl, hvorved jeg haver holdt 2 Bester inde om Sommeren med Klever og desuden avlet 5 Læs Kleverho. Lige ud for Gaarden ere 16 Agre næsten samlede, paa et Sted 13, paa et andet 3, samme holde omtr. 17 Tdr. Sædeland, hvoraf de 8te ligge til Græs og Klever med Gjøde sidste Aar de udlægges; de 8 Agre besaaes med Korn og er giødet i Fior og i Aar og i god Stand at tage til. End videre et Stke Eng, hvor der graves de behøvende Klyne. Paa alt dette kand holdes 4 Køer og 2 Bester got paa Græs og man kand gaae i sin Stue og see alle 16 Agre og sine Kreature paa dem, og ikke langt fra Gaarden, som liggennærved Fiorden, ligend for Marken, er og god Udsigt. Gaarden er indrettet til Beboelse for en honet Familie eller til Kiøbmands Brug og alt i god Stand, som en Lib haver, der haver Lyst at handle med mig, selv kand see, at alt er nemt og beqvemt og i god Stand, baade Huse og Jord. Hvem som haver Lyst at handle med mig, behager at melde sig til mig, da de skal finde alt i god Stand, og rimelig Handel i alle Dele, da jeg vil sælge. Ringkiøbing d. 17 Mai 1803. Hans Hansen, Da jeg nu er henflyttet i min tilkiøbte Gaard i VesterGade, saa er den jeg forhen beboede, beliggende i St. Mogensgade og bestaaende af 19 Fag Grundmuur og 2 Fag Bindingsværk, godt vedligeholdt, underhaanden at faae tilkiøbs og tiltrædes strax. Lysthavende vilde behage at henvende dem til mig Dollerup, Viborg d. 25de Mai 1803. Kuursmed.
Viborger Samler, 1803-06-02
Mandagen den 13 Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Skive Byes Raadstue foretaget offentlig Licitation over Skive Kirkes Reparation og Jstandsettelse, som efter Synsforretningen vil koste omtrent 270 Rdr. O. Selmer.
Viborger Samler, 1803-06-02
J næste anstundende Snapsting er Værelser at faae til Leie for billig Betaling hos mig undertegnede, H. C. Bloch i Viborg.
Viborger Samler, 1803-06-06
Algier den 24de April. (Af Monitøren.) For 3 Dage siden kom een af Deyens Officerer til den engelske Konsul Falcon her, og forlangte, at faae den nederste Etage i hans Huus lukker op. Strax løb 2 af Konsulens Tienere bort. Da man ikke kunne finde Nøglen, brækkede man Dørene og fandt 2 tyrkiske Fruentimmer derinde. Konsulen paastod, at han ikke vidste af, at de vare der; men troede at en af hans Folk maatte have forvart dem der. Jmidlertid havde Pøbelen omringet hans Huus og han selv var i megen Fare. Tyrkinderne smeed man i Vandet, efterat de først havde faaet 500 Stokkeprygl hver. Een af Konsniens Slaver vidnede noget Slemt om Konsulen og hans Sekretær, i Anledning af deres Forvaring, og Deyen befalede derpaa "at de begge skulle reise fra Algier inden 3 Dage Selv var han hele Natten paa Søeamtet for at foranstalte det Skib udrustet der skulde føre dem bort. Da Konsulen Dagen efter erklærede" at han var kommen til Algier efter sin Konges Ordre, og ikke uden den kunde reise bort igien gjorde Deyen kort Proces, som han pleier, og lod strax 6 Mand annamme Konsulen og Sekretæren; hvorpaa de, uden at tale med Nogen, bleve bragte ombord paa Skibet, der og strax gik til Seils med dem.
Viborger Samler, 1803-06-06
Paris den 20de og 23de Maj. Saasnart Ambassadør Andreossy Natten til den 20de var kommen hertil, sendte Regieringen næste Dag Budskaber til Sengtet, Lovgiverne og Tribunatet, omtrent af følgende Jndhold "Den engelske Ambassadør er kaldet hiem; Andressy har altsaa, tvungen heraf, forladt et Land, hvor Fredens Stemme ikke mere hørtes. J dette afgiørende Øjeblik fremlægger Regieringen for Senatet, Lovgiverne og Tribunatet Underhandlingerne ved det brittiske Ministerium ligefra den Tid af, da man underhandlede i Amiens og til nu. Den nærværende og de kommende Slægter vil deraf see hvad Frankrig har gjort for at ende Ulykke og med hvilken Eftergivenhed, Taalmodighed og Maade, holdenhed i sine Fordringer det har arbeidet, for at fotebygge dens gientagne Begyndelse. Tractaten i Amiens bragtes istand under vedholdende Skrig af adskillige krig elskende Partier. Den var aldrig saasnart sluttet, før den bittert blev lastet. Man sagde den var til Tab for England, fordi man fandt, at den ei beskæmmede Frankrig. England troede sig i Fare, holdt Tropper og Søfolk i saadan Mængde, som man var bange for ny Fjendtlighed, man beholdt og besoldede nedrige Mennesker, som man havde forviist Fædrenelandet, til at udbrede Nationalhad (ventelig sigtes her til dem paa Jersey) man tog feil; Frankrig ej er mere ueens med sig selv. Børgerhad og Borgerkrig er dæmpet. Dets Forvaltning og Love ere istand til, endog at ramme Fraværende, der vove at angribe dets Rolighed og ophidse dets Borgere til at virke Rov og Mord i Samfund med Stimænd og Stratenrøvere. Efterat den engelske Regiering den 8de Marts d. A. havde udstædt Ordre til Rustninger nes Begyndelse, forlangte det af Frankrig Ophævelsen af een af Grundartiklerne i Amienstractaten: den forlangte ny Caution for denne Traktats Opfyldelse, ligesom Fuldbyrdelsen af en Traktat ej skulle være den bedste Sikkerhed for dens Opfyldelse! Frankrig beraabte sig paa sin ubrødelige og soerne Troskab ved Traktaten; forgiæves lukkede det Øjnene for dens Jkkeopfyldelse fra engelsk Side, forgiæves opsatte det sin endelige Beslutning, indtil Spanien og Holland som Medkontrahentere kunde give deres Stemme, og forgieves foreslog det endelig: at tilbagekalde de Magters Mægling, som havde garanderet Artiklen om Maltha; men alle Forslage bleve forkastede og Englands Fordringer bleve meere bydende og meere bestemte. - - Frankrigs Regiering kunde ikke finde sig i gientagne Trudsler; de kunne ei foreskrive franske Folket Love, og havde de kunne det; saa havde det givet Britten Lejlighed til vilkaarlig at tilintetgiøre alt det Frankrig i Tractaten lovede. At forandre Tractater havde da for Eftertiden bleven en ny Tilvext for den engelske Statsret, og Magen til de to nye de have, nemlig: at være ene Herrer over Havet og befale over andre Nationers Flag. Frankrig er bleven fine Grundsætninger og Pligter tro; angribes den, forsvarer den sig; giver den efter, fornedres den. Nationen venter, at denne Kamp vil føres og endes saaledes, som Sagens Retfærd og dens Krigeres Mod giver den Grund til at vente den ført og endt.
Viborger Samler, 1803-06-06
Telegraserne berette: at der alt ligge 12 engelske Linieskibe for Brest, og at Englænderne allerede den 18de toge i Bugten ved Audierne 2 franske Skibe, ladede med Tømmer og Salt.
Viborger Samler, 1803-06-06
Man venter nu, at rige franske Spekulantere snart sammenskyde Kapitaler til Kaperes Udrustelse, der kunne giøre Giengield paa engelske Skibe. En af vore Journaler fremsætter til Lysthavendes Exempel, 2 i sin Tid berømte franske Kaper=Rhedere i Syvaarskrigen; den ene var Marqvis de Roux fra Corsika, der i Aaret 1760 udrustede, for egen Regning, 20 Fregatter til Kaperi imod England og erklærede selv Georg den 2den Krig; han understøttede kraftig Marseilles Handelsikkerhed. Den anden var den rige Jøde Gra dis fra Bourdeaux; han bygte 1761 et Linieskib paa 64 Kanoner, lod det med endeel Fregatter paa 36 Kanoner krydse mod Englænderne og tog blant andet et Skib fra dem, der var 8 Millioner Livreer værd.
Viborger Samler, 1803-06-06
Monitøren melder Jndholdet af det Regieringen den 14de lod bekiendtgiøre Collegierne om de engelske Fordringer, hvorpaa Minister Talleyrand den 13de ved een Lord Whitworth eftersendt Note svarede. Man seer deraf, at Whitworth den 26de April indleverede som Ultimatum at Frankrig skulle tilstaae Engl. Lampedusa, Maltha paa 10 Aar, og rømme Holland, hvis ikke, reiste han inden 7 Dage." Den anmærker tillige, at Engl. ved heri at forlange saa vigtige Ting besvarede inden 7 Dage og, Ultimatet den 7de Mai endog inden 36 Timer, overtraad den Sædvane, som i saa Henseende var Brug mellem alle dyrkede Nationer. Talleyrand foreslog i det derpaa givne Svar at lade een af de 3 garanderende Magter besætte Maltha; Øen Lampedusa, kunne Frankrig ej afstaae, da den i var deres og om Ting der ej vare nævnte i Amienstraktaten og dog vare omtalte, tilbød Frankrig særskildt at underhandle."
Viborger Samler, 1803-06-06
Senatet lod d. 15de og Lovgiverne den 16de Regjeringen forsikre om deres Tilffredshed med dens Anstalter og Beslutninger i at hævde Nationens Ære, og ligesom de takkede Bonaparte for Freden og hans maadeholdende Fordringer; saa vare de og rede til at vise ham deres Hengivenhed, naar Nationens Værdighed krævede Krig. Midlerne til at giøre den kort, afgiørende og ærefuld, tilbøde de ham. Nationalinstitutet er stiaalen 47000 Fr. fra, som stode i en Jernkiste i en Sal i Louvre.
Viborger Samler, 1803-06-06
London den 20de, 23de og 27de Maj. De bekiendtgjorte Underhandlinger imellem England og Frankrig indbefatter Tidsrummet fra den 23 Marts til 12te Mai d. A. og bestaaer af 71 Aktstykker, hvoraf endeel ere saare mærkelige. No. 70 indeholder det endelige Svar som den engelske Regiering og versendte til Paris den 6de Maj. Det foreslaaer: a) at Frankrig ej hos Kongen af Sardinien maatte sætte sig imod Lampedusas Afstaaelse til England. b) J Betragtning af Lampedusas nuværende Forfatning, skal Engl. beholde Maltha indtil Lampedusa kand indrettes til Station for en Flaade. Siden leveres Maltha til dens Beboere og erkiendes for en uafhængig Stat. c) Jnden en Maaned fra Jndgaaelsen af disse her gjorte Forslage, rømme de franske Holland. d) Engl. erkiender Kongen af Etrurien, den italienske og liguriske Republik. e) Schweitz skal rømmes af de Franske. f) Kongen af Sardinien skal gives en forholdsmæssig Erstatning i Eiendomme i Jtalien. g) hemmelig Artikel: den franske Regiering kan er for om 10 Aar. (en lang Tid til at pynte Lampedusa i) fordre Malta rømmet af Engl., indgaaes det, kunne 4de, 5 og 6 Post ganske gaae ind. Det engelske Hof forlangte Svar herpaa inden 36 Timer, og gav i modsat Tilfælde Whithworth Ordre, at reise; Whithworth kunne i dette korte Tidsrum ej faae Mr. Talleyrand i Tale; men berettede ham skrivtlig at hans Tid var ude og lod Forslaget indlevere ved sin Sekretær Talbot.
Viborger Samler, 1803-06-06
Kanalflaaden krydser for Brest, 14 Linieskibe og 3 Fregatter stærk. James Soumarez og Sidney Smith, skulle krydse for de franske Kyster. Den sidste har alt taget et rigt fransk Kofardiskib, saa er og et fra Mauritius kommende fransk Skib optaget. Alle hollandske Skibe optages og opbringes - dog priisdømmes de ej førend man seer og Frankrig tillade dem at være neutrale eller ikke. Et Par af deres Vestindifarere ere saaledes opbragte. Fængsler laves til de ventende Krigsfanger. Adm. Duckworth har Ordre at angribe Martiniqve fra Jamaica af. Fregatten Amethyst gaaer til Elben for at bringe Prindsen af Gloucester hiem. Til Ostindien er gaaet Ordre om at tage Pondicher fra de Franske.
Viborger Samler, 1803-06-06
Den franske Legationssekretær er og reist herfra. De rige hollandske vestindiske Kofardiskibe falde nok og i vore Hænder. Jrland sættes i god Forsvarstand, og faaer 15000 Md. Soldater, der alle ere Protestantere, 2 Brigader Gardere og nogle Kavalleriregimenter rykke mod Kents Kyster.
Viborger Samler, 1803-06-06
Der er nylig kommen en Koureer fra Paris og afgaaet een til Petersborg.
Viborger Samler, 1803-06-06
Blandede Efterretninger. Man siger Frankrig har bekiendtgjort Neapels Konge: at 20000 Franske maatte rykke ind i Neapel. Kongen agter derfor atter at reise til Palermo. Den engelske Konge har bekiendtgjort de bedrøvede Hannoveranere: at de ej maatte ansee hans Opfordring for en Landstorm; thi Hensigten var blot, at vide de tienstdygtige Undersaatters Tal, for af dem at komplettere de kongelige Tropper. Forterne Georg og Hameln forsynes med stærkere Garnison. Man vil sætte Egnen og Hameln under Vand. Til Grændsen marschere 24 Batallioner Fodfolk og endeel Rytter. Til Sulingen ere Tropper i Marsch. Til Granville paa Frankrigs Kyst ere 2 engelske Fregatter komne under Parlementærslag, som bragte Franskmænd tilbage fra Jersen.
Viborger Samler, 1803-06-06
Den engelske Legationssekretær forlader nu og Paris. Fra Bremen skrives: at de Franske have ved Helvoetsluis taget den engelske Paketbaad med Brevene fra d. 24 Mai og sendt Postsækken uaabnet til Paris.
Viborger Samler, 1803-06-06
Bekiendtgiørelser. Da alle Sorter af Aalborg Raffinaderies Sukkere herved Oplaget er forhøiet 2 s. Pundet, saa bliver samme fra nu af til efterskrevne Priser at erholde: Top Sukkere fiine .f. Raffinade . . 25 s. ord. dito . . 33 s.f. Melis . . 30 s.
Viborger Samler, 1803-06-06
Candiser lyse . . 35 s. Middel .
Viborger Samler, 1803-06-06
Puddersukker hvid. 26 s. brun . . 17 s. Viborg den 2den Juni 1803. N. Giørup.
Viborger Samler, 1803-06-06
En temmelig stor hvid Hønsehund med en stor brun Plet paa venstre Øie, er for nogen Tid siden ankommen til Aftrup i Salling, hvor Eieren kan afhente den imod dette Avertissements Betaling.
Viborger Samler, 1803-06-06
Næste 23de Juni Kl. 10 Formiddag bliver paa Apotheket i Viborg ved Auction bortsolgt Hr. Obels nye og vel opbygte Gaard i Levring 2 Mile fra Viborg i en frugtbar Skovegn, af Hartk. 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. samt Kirke=Korn og Qvæg-Tienden af Levring Sogn, hvis tiendeydende Hartk. er herved 140 Tdr. Tienden kan oppebæres til Gaarden. Kirken er smuk, stærk, og vel vedligeholdt. Gaardens Bygninger bestaae af Ege Bindingsværk og murede Vægge og ere vel indrettede til en Familie uden Bondestanden. Til Gaarden er god Havl og en ikke liden Tørvemsse. Gaarden har fede, sortmuldede Jorder, hvori er saaet Rug og Vinterhvede 5 Tdr. 4 Skpr. Havre 19 Tdr. 5 Skpr. og af Byg kan faaes omtrent 9 Tdr. Paa Gaardens Mark kan toiregræsses 4 Heste, 11 a 12 Køer, og 24 Stykker Faar. Kjøberen kan antage Gaard og Kirke 14 Dage efter Auctionen eller til næste Mikkelsdag. Viborg d. 14 Mai 1803. Tolstrup. Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1803-06-06
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter Aftægtsmand afgangne Søren Jensen i Grands lev Sogn og Bye under Viborg Amt, indkaldes herved (i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octobr. 1792) med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tiids Forløb. Ligesaa indfaldes og alle de, som maatte være noget skyldige til Sterboet, uden Henstand, at betale samme til mig. Randers d. 24 Maj 1803. Bendixsen, Herredsfoged I Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadig. ste Bevilling af 26de Februari sidst, som er læst ved Holstebroe Byeting den 4de og ved Nørre Jyllands Landsting den 23de Marts næstefter, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silenti med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have nogen Fordring i Stervboet, efter forrige Kiøbmand, afgangne Christen Lassen Nyboe i Holstebroe Kiøbstæd, med deres Paastand, at fremkomme og saadan deres formeentlig havende Krav, for os underskrevne, som beskikkede Executores Testamenti, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal blive behandlet som Ret og billigt er. Nørre Holmgaard & Leergrav den 26de April 1803. Jørgen Donnerup. Christen Lundsgaard.
Viborger Samler, 1803-06-06
Examinatus Juris.
Viborger Samler, 1803-06-06
Hesteskierer Peter Orloff kommer til Skive den 14 Juni, og til Knudstrup Kroe den 25 Junii.
Viborger Samler, 1803-06-06
Fredagen den 1ste Julii næstkommende, Tirsdag og Onsdag den 5te og 6te Juli, bliver paa Momtoftgaard, foretaget og holdet 1ste, 2den og 3die Auction over følgende Ejendomme, afgangne Cancellieraad Toftes Stervboe tilhørende: Momtoftgaard, beliggende i Sennels Sogn, Hillerslev Herred, Thisted Amt, af Hartkorn contribuabelt 10 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. En Parcel af UllerupgaardsHovedgaards Taxt = 3 - 5 - 1. 2 Alb. Sennels Sogns Kirke-KornTiende, Hartkorn = 40 Dito halve Konge-Korntiende 20 Hillerslev Sogns Kirke Korntiende Kaastrup Dito Dito = 18 Ugedage. Tilligemed 1 Gaard og 29 Huse, som alle forrette Disse fortrinlige gode Eiendomme ere beliggende i Thyelands bedste Egn og Momtoftgaard er i forrige Aar ganske af nyt opbygt; Udhusene af Ege Bindingsværk, Vaaningshuset af Grundmuur og teglhængt; alle forommeldte Tiender kan hæves paa Kierven til Gaarden og Kiøberen kan tiltræde Eiendommene strax efter Auctionen. Saavel Conditionerne som Jordebogen, kan faaes til Eftersyn i Terminen hos Boghandler Just i Viborg og hos Byfoged Brøndlund i Thisted. Saasnart disse Eiendomme ved 3die og sidste Auction den 6te Juli ere bortsolgte, foretages Auction over Stervboets Ind= og Udboe. Jndboen bestaaende af et anseelig Qvantum Sølv, saavel moderne som antiqve, Kobber, Tin, Messing, Porcellain, Linnet, Sængeklæder og Meubler. Udboes Heste, Stude, Kiør, Faar og Vædre. Faar og Væd rene ere alle af ægte spansk Race, af en ualmindelig Størrelse og bære en øvermaade fiin Uld, Vogne, Plouge, Harver, 2de Kareter, Kaner m. m. Thi ville Liebhaberne behagelig indfinde dem til ovenmeldte Tid og Sted. Thisted den 23 Mai 1803. Brøndlund, Skifteforvalter og Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1803-06-06
Mange og gode Sorter Skrivpapirer (beskaarne og ubeskaarne) Jmperial-Rojal beskaarne, Postpapirer med og uden Forgyldning, Velin med borderet Rand, Marmorpapiir og andre kolørte Sorter af Glands= og Kattunspapiir, faaes til billige Priser i Viborg hos A. F. Just. (Hermed følger Tillæg)
Viborger Samler, 1803-06-06
Blandede Efterretninger. Til Hamborg, Altona og de danske Grændsestæder, komme i denne Tid mange Hannoverske Familier, der agte at opholde sig der til Faren er forbi.
Viborger Samler, 1803-06-06
J den Berliner Avis staaer: at Kongen af Preussen lader sine Tropper besætte Hamborg, Bremen, Elben og Veseren.
Viborger Samler, 1803-06-06
Indenlandske Efterretninger. Fra den 1ste til den 27de Maj blev der expederet 1540 Skibe i Sundet.
Viborger Samler, 1803-06-06
I Prindsensgade i Kh. No. 373 kan man faae en Likør, der (efter Anmeldelsen, giver Lærred og Linned den reneste og skiæreste Hvidhed, som ellers ikke vil kunne opnaaes ved nogen Blegning, og det i en Tid af 2 til 4 Timer, uden i mindste Maade at skade Tøiet. Potten koster 28 s.
Viborger Samler, 1803-06-06
The Courier for 13 Maj siger: at endskiønt det danske Hof havde undslaaet sig for at indtræde i en of og desensiv Alliance mod Engelland, havde den franske Regiering senere villet overtale Kronprindsen til at lukke Elben og forbyde alle engelske Skibe Østersøen; men Han har ganske afslaaet dette Forslag. Endnu er det ubekiendt i Publiko, om H. K. H. Kronprindsens forestaaende Reise gaaer længere, end til Hertugdømmene. Kaffebønnernes Priis er forhøjet i Hovedstaden, med 4 s. og Sukkerets med 2 s. pr. Pund. Man frygter for, at Priisen paa disse Artikler endnu ville stige høiere.
Viborger Samler, 1803-06-06
Antallet af Huusmænd og Jnderster med Hustruer (hvorom det Kgl. Rentekammer har forlangt Efterretning) beløber sig, paa Landet i Aarhuus Stift, efter de fra Sognepræsterne, ved Extraskats Mandtallets Optagelse for Januar Maaned d. A., opgivne Beretninger, til over 19000 Personer; og de hos dem sig opholdende skattepligtige Børn til omtrent 950. Af Jnderster og Hustruer er anmeldt henimod 4500 Personer.
Viborger Samler, 1803-06-06
J Nordisk Landvæsens Magasin læres nu og at ud knibe toblommede Æg af Hønsene hele Aaret igiennem, ved at give dem en Deig af 1/2 Deel Hørfrøe=Skaller, 1/2 Hvedeklid og 1/2 knuste eller malede Agern. For nogen Tid siden lærte samme Blad et hottenrottisk praktisk Middel til at faae Køer, som holde Melken, til ønss, og samles af A. F. Just. den 6te Juni 1803. at give samme ned, nemlig ved at blæse medet Rør ind i Koens Moderske de under Malkningen. -J Kiøbenhavnsbladet jores imod den væmmelige Mode af Hovedstadens Qvinder, at samle deres Klæder sammen bag fra, ogsaa i tørt Veir, hvilket for uindviede Øjne seer ud, som det skede for at vise den Deel af Legemet saa temmelig naturlig, som Opdragelse og Anstændighed burde forbyde at nævne, end sige stille til Skue som en Herlighed. Dog vil denne Sammensnærpelse om kort Tid blive ganske overflødig, naar følgende Epigram over Qvindekiønnets Sparsomhed engang gaaer i Opfyldelse: "At man paa Kiønnets Ødselhed vil klage, det mindst af alle Ting jeg kan fordrage: Udgiften til et Skiørt det sparer sig hvert Aar, og snart, af Sparsomhed, det ganske nøgent gaaer."J Aalborg forevises i denne Tid en lille Mademoiselle Støberin fra Frankerig, som kun er 4 Spand høi og 44 Aar gammel. Nylig blev en Sag indstevnet for Retten i Engelland, hvori den Jndstævnte anklagedes for at have leveret 8000 Grevinder og 11000 Damer til Citanten, som ikke havde den fulde Bonitet. Retten forhausedes herover, indtil den hørte, at dette var Navnene paa to Slags Tagstene. Uvillige Mænd kjendte: at 6 Pd. Sterl. var alt hvad han kunde staae ved at give for 1000 af Grevinderne, og 4 Pund for 1000 af Damerne.
Viborger Samler, 1803-06-06
Professor Varberg er reist til England.
Viborger Samler, 1803-06-06
Af de, til det siællandske Regiment, hidtil garnisoneret i Kiøbenhavn, i Aar i Jylland udtagne 250 Md. Landrekruter, ere de 125 beordrede at møde i Viborg den 30te Juni for der at exerceres, ligesom de øvrige og komme der sidst i September.
Viborger Samler, 1803-06-06
Veiret bliver atter noget blidere, endskiøndt Nattefrosten ei endnu har ophørt. Rugen seer i Viborg Egnen meget maadelig ud paa de fleste Steder. Den er fuld af Arer og Agerkaal. Redaktøren har seet et Forsøg med at saae gammel Rug, som tydelig viser, at det i Fior havde været klogest, at saae den gamle fremfor den umodne og vandige ny.
Viborger Samler, 1803-06-06
Viborg Torvepriser den 4 Junii. Rug Tden. 7 Rd. 48 s. Byg Tden 4 Rd. 64 s. Oxekiød, Pd. 10 s. Smør 14 s. Pd.