Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-23
Om Banksedlernes Cours. For syntes det at være en temmelig almindelig Mening, at Kjøbmændene i min Fødeby Hamborved Kneb efter eget Tykke nedsatte Coursen. Nu skulle selv Handelsmænd i Kjøbenhavn være Skyld deri, Jeg haaber at kunne afbevise begge Deele. Da een ved Krigen forøget Underballance i Handtlen har bragt flere Banksedler til Hamborg end der kunne forbruges til at betale Danske Producter med, hvis Udførsel for en stor Deel er forbuden; og da indsigtsfulde Handelsmænd maatte kunne forudsee at Coursen paa Danske Banksedler formedelst Krigen maatte falde ligesom andre krigførende Magters Banksedler, saa blev det en nødvendig Følge heraf, at flere vilde sælge end kjøbe til den værende Cours, hvilket er den sande Grund til dens Nedsættelse. Det samme er Tilfældet med Vare, naar de falde i Prisen. Om for at afbetale udenlandsk Statsgield en betydelig Summa i Vexler skulde være kjøbte for Banksedler, saa maatte ogsaa dette bidrage til Coursens Falden. En meget medvirkende Aarsag er den, at saa mange Skibe og Ladninger ere opbragte, at Fortjenesten ved Fragtfarten har ophørt, at Kjøbenhavn nu ikke mere med Ost- og Vestindiske, samt Chinesiske Vare kan betale de indgaaende Vare, hvilke nu formedelst Skibsfartens Standsning og de derved forøgede Omkostninger medtager større Summer end tilforn. For at dække Underballancen maae nu altsaa flere Banksedler til Hamborg. Da Hamborgerne, for hvilke vore Banksedler ere en Slags Vare, bestandig har været i Besiddelse af betydelige Summer deraf, saa have de ved Coursens Falden havt et anseeligt Tab, hvoraf den synes mig at være klart, at de ingen Aarsag kunde have at anvende Kneb, for at befordre dette At de Hamborgske Pengevexlere altid have ind vexlet saa mange Banksedler imod Banco, som man har forlangt, er en stor Fordeel for den Danske Handel, thi ingensteds vilde man være bleven saa billig behandlet. Denne Sætning er enhver Dansk Handelsmand bekiendt. Men VexelCoursen blev nogle Gange noteret slettere i Kjøbenhavn end i Hamborg. Mon Ondskab eller Vindesyge har foraarsaget dette, Nei. Handelsmænd i Kjøbenhavn, som skulde betale paa fremmede Stæder, have betalt Hamborgske Vexler dyrere, end Coursen derfra var noteret, fordi enten flere vare skyldige i Hamborg end der havde tilgode og altsaa flere Kjøbere end Sælgere af Vexlerne; eller fordi de, som havde i Hamborg Penge tilgode, hellere vilde beholde deres Fordring i Banco, i den Formening, at Coursen vilde vedblive at forværres. Kjøberne have givet den høiere Priis, fordi de ligeledes frygtede, at de vilde tabe mere ved at oppebie den ved Maanedens Slutning afgaaende Agepost, den eneste man maae udsende Banksedlerne med. At enkelte slet tænkende Mennesker, ved at udsprede falske Rygter, skulde bevirke saadant, finder jeg ikke rimeligt, det handlende Publikum lader sig sjelden, og i alfald ikke længe bedaare af sligt. Og om det var mueligt, paa hvad Maade skulde slige nedrige Mennesker høste Fordeel heraf, Kun den vinder ved Coursens Falden, som forhen har kjøbt Eiendomme med laante Penge, eller har kjøbt Vare paa saa lang Credit i Banksedler, at han (da det foraarsager Varenes Stigen) kan gjøre dem i Penge førend han betaler dem. Creditor, og den, som har Cassebeholdning taber. Den, som før Krigen enten har kjøbt Ting, der endnu have samme Sølvværdie, eller omsat sine Banksedler imod Sølv, har den samme intrinsique Capital som før. Den, som af Vindesyge vilde forringe Coursen, maatte altsaa henhøre til den første af disse tre Classer. Nogle troe maaskee, at disse ved Vexeloperationer søge at nedsætte Coursen; men at den, som behøver Banksedler til at betale sin Gield, ikke er i Stand til at gjøre nogen Slags Operationer, der kunne nedsætte Coursen, er lige saa begribeligt, som, at een, der behøver en Vareartikel, snarere kunde bidrage til at forhøie, end til at forringe sammes Priis. At den, ogsaa blandt Provindstalalmuen saa meget tiltagende Luxus, foruden mange andre skadelige Følger, ogsaa bidrage sit til Coursens Synken, er en bekjendt Sandhed. Private Mænd kunne, uden deres egen Skade, ikke efter min Formening anvende andre virksomme Midler til Coursens Forbedring, end, tarvelig Levemaade, Anlæg af nyttige og for Landet passende Fabriker, saasom af Bomuld, der i denne Tid er saa overflødig i Landet, og hvis Priis følgelig er i Forhold til Hør og Uld meget lav, samt Dyrkning af Farve, og andre Planter, som vi maae indføre, saasom Cichorien, Rapsæd, Hør &c.,der nu, da Kornet næsten ikke kan sælges, fortrinlig fortjener at lægges Vind paa. Min Formening om, paa hvad Maade Regjeringen kunde forbedre Coursen, drister jeg mig ikke til at bekjendtgjøre offentlig. Dog maa jeg bemærke, at de, som før Krigen have laant Penge paa deres Landeiendomme, og siden, ved at sælge Producterne til før uhørte Priser, have været i Stand til at betale deres Gield, have bedre Evne til at betale deres Andeel i Staatsudgivterne, end Capitalisterne, der have hjulpen hine til Velstand, og derimod opofret til Debitorenes Fordeel de 2/3 Dele af deres Capital i Sølvværdie beregnet. Nogle Kaper interessentere undtagne, har ingen Stand i Dannemark staaet sig bedre ved Krigen end Landmanden. Skjønt ogsaa denne vil faae et føleligt Stød, i Fald hans Handel med Norge ikke skulde komme i Drivt igien Schultz. i Varde. Et eget Slags Bedragerie.