JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
AVERTISSEMENTS. Paa Embeds Vegne finder jeg mig foranlediget til offentlig at bekjendtgjøre: at der ved Tranum Strandgaard er inddrevet en Flaske, hvori fandtes en Seddel med følgende Paaskrivt: Forliist al Mandskab, uddød af Cholera, undtagen mig. - Den 7de Aug. 1831. Niels Pedersen, Skibets Navn: Understyrmand. Henriette Dorthea. No. 132 - - og Jd fra Bergen. og at der den 14de i denne Maaned udenfor Slette strand er seet et tremastet Skib, som efter en søekyndig Mands Beretning styrede gal Cours og ikke kunne commanderes; men efterat have gjort en Vending mod Landet, klarede Bragen og stod vester paa; for at alle Vedkommende langs Havkysten betimeligen kunne iagttage det Fornødne, saafremt dette Skib, der sandsynligviis har været det hvorpaa Styrmanden befandt sig, skulle anløbe Kysten. Thisted Amthuus den 19de August 1831. Faye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
At jeg ikke længere boer paa Wilhelm i Thye, men har etableret mig her i Byen, og overtager fremdeles Retssager, Commissioner og Jnkasationer til Udførelse, hvortil jeg haaber min 25 Aars Embedstilling har anbefalet mig; det vorder offentlig kundgjort. Nyekjøbing paa Morsøe den 16de August 1831. Voetmann. Over= og Underretsprocurator.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Nogle af Thisted Byes Jndvaanere ere af den Formeening, at det vilde være særdeles gavnligt for Sundheden, om der blev foranstaltet et Bord og fornødne Bænke hensat ved Fjorden tæt norden for den saakaldte Brygge, hvor Byens Sundheds-Committee da borde holde sine Deliberationer, isærdeleshed naar Vinden er østlig. Den 18de August 1831. C. Sørensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Foruden de udi Nr. 35, 56 og 57 anførte Umyndiges Midler, er senere indkommen 1000 Rbd. r. S., som strax er at faae til Laans, mod befalet Sikkerhed. Mads Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
En ved Klitmøller liggende god brugbar Slup, Neptunus kaldet, drægtig 5 1/2 Commerce Læster, agter Eieren Niels Nordentoft sammesteds, uden mindste Takkelage, underhaanden at bortsælge. De Lysthavende behage snarest muligt at melde sig, enten personlig eller ved en Commissionair.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Et Fruentimmer som forstaaer at bestyre en landlig Huusholdning, ønsker sig antaget i denne Egenskab paa en Herre, Præster eller anden betydelig Avlsgaard. De Reflecterende, behage at henvende sig paa Bogtrykkeriet eller til Christen Knudsen i Ginnerup. Ersteds er af Kjølbyegaads Post forglemt eller hensat et Par Dameskoe, overbeviist om at de ere i gode Hænder, beder han dembesørget til Hundstrup Præstegaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Rettelse. J Till. til d. T. No. 62, 2den P., 10de L. ovenf. staaer Hr.", som gaaer ud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Tillæg til Thisted Amtsavis og Avertissements-Tidende eller den Nord-Cimbriske Tilskuer, Fredagen den 19de August. No. 66. Ad. 1831. le
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Blandinger. Cholera har udbredt sig til flere smaae Byer paa det preussiske Gebet langs den polske Grændse og Storhertugdømmet Posen, saaledes har der viist sig Spor deraf i Bromberg, i Staden Obornik, Obzycko og Zirku - J Warschau vare den 19de og 20de Juli 20 Personer angrebne af Cholera ; i Woymodskabet Kalisch blive Cholera-Hospitaler oprettede. J den lille Stad Kozcillow i Polen, 1/2 Miil fra den schlesiske Grændse er den 23de Juli Cholera udbrudt, en Pige var kommen fra Krakau for at besøge hendes Familie, og bragte et nyt Tørklæde med, som hun havde kjøbt i Krakau. Endnu samme Dag bleve hendes Forældre angrebne af Cholera, og den følgende Dag, var den hel af 8 Personer bestaaende Familie uddød. Ogsaa Venner af hiin Familie, der havde beseet Tørklædet og boede i 2 andre Huse, bleve ikke forskaanede for Cholera. J Staden Bendzin i Nærheden af den sachsiske Grændse hersker ogsaa Cholera. -J Mitau var fra den 30te Mai til 19de Juli 849 angrebne af Sygdommen, deraf 349 helbredede og 449 døde; den 21de Juli vare kun 3 Personer angrebne deraf. J Riga var den 23de Julii kun 6 Cholerasyge komne til, og ingen død – J Danzig var den 1ste August 300 Personer angrebne, hvoraf 3 vare komne sig og 18 døde. Ved Landsbyen Rothbude i Nærheden af Elbing er en Skipper paa et for Anker liggende Skib død af Cholera.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
J Kurnowes var Cholera udbrudt, og paa Grændsen, af Overschlesien er ogsaa Cholera udbrudt, paa Grændsen af Overschlesien har ogsaa Plisa vist sig et Cholera-Tilfælde. (Hamb. A)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Det Venskab, som Preusserne have viist Russerne vil komme dem dyrt at staae; thi Cholera morbus gaaer nu med stærke Skridt frem i Preussen fra By til By, endog forbi Cordonen. Ved Danzig grasserer den nu i 27 Landsbyer; i Schlesien ere ogsaa flere Byer angrebne deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
J Petersborg oprettes nu paa keiserlig befaling, temporaire Waisenhuse, for fattige Drenge- og Pigebørn under 13 Aar, som have mistet deres Forældre ved Cholergen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
J det norske Blad Statsborgeren læses Følgende, som Exempler paa, hvorvidt Christiania kan være sikker for at blive smittet af Cholera morbus: 1) Skipper Kaarup fra Kallundborg ankom til Christiania, efterat der var bekjendtgjort, at danske Havne ved Østersøen, og Kattegattet maatte ansees som mistænkte, og indlossede omtrent sin halve Ladning, førend det blev paalagt ham at søge Qvarantaine Anstalten; 2) P. C. Wehle og Henr. Thomsen, begge ankomne fra Kjøbenhavn, seilede ligge til Bryggerne ved Christiania, og bleve der liggende i flere Timer, førend de om Aftenen paalagdes at søge Quarantaine Anstalten, hvorhen de ogsaa forføiede sig; men pperne forbleve i Byen til næste Aften, omtrent Kl. 6, da de anmodedes om at begive sig til deres Fartøier; 3) to danske Fartøier ankom til Christiania den 14de f. M. De lagde lige til Bryggerne, hvorfor der blev gjort nogen Støi, hvilket foraarsagede at Politiet og vedkommende Consul kom tilstede og foranstaltede Skibene bragte ud paa Qvarantaine Anstalten; men Consulen tog begge Skipperne med sig i Selskab i Byen om Aftenen." (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Fra Hamburg meldes under 6te Aug. To Aftener efter hinanden, have her i Forstaden St. Georg nogle Uroligheder fundet Sted; imidlertid er ved Opstillingen af Borgermilitairet, denne Uorden, som kun fandt Sted i fornævnte Forstad, let hæmmet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Det engelske Blad Times erklærer, at der ikke er afsluttet nogen Contract om Leverance af Vaaben fra de engelske Fabriker til den russiske Regjering. Keiser Nicolaus havde rigtignok henvendt sig til den brittiske Regjering om Opkjøbet af 200,000 Geværer; men dette Forlangende var bleven ham afslaaet. Hamb. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Den 27. Juli (den første af Revolutionsfestdagene) blev et ungt Menneske arresteret i Paris, som, idet Kongen kom forbi, havde raabt: "Ned med Kongen!" og næste Aften paagreb man en vis Parizot, der havde sagt høit, at en Republik var bedre end alle Festligheder!" Ogsaa er Bladet Tribune af 28de Juli bleven sat under Tiltale, for følgende Yttring: "Da Folket ifjor nedrev de kgl. Vaaben, drømte Jngen om, at vi idag endnu skulde have en Konge." Lafayettes Vogn vilde Nationalgarden, Studenterne og andre af Folket have trukket; men Oldingen vilde paa ingen Maade tilstæde det. De Rettigheder, der vare tilstaaede Staden, Cadix som Frihavn, ere atter blevne den berøvede, fordi den ikke var istand til at udrede den aarlige Afgift, som herfor skulde erlægges Til Venedig var den 5te Juli indløben den Efterretning, at Jezzet Medemed Pascha, en Slægtning af Paschaen af Scutari, har i Slutningen af Juni, ved Alessio, med 5000 Md. uformodet angrebet Storvetten og vundet en glimrende Seier over ham. Mustapha Pascha havde derpaa strax i sit Paschalik sammenbragt 15,000 Mand, med hvilke han personlig var afmarscheret, for endnu at vove et Hovedslag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Med Efterretningen om Gen. Frimonts Død har man forhastet sig Han laa rigtignok betænkeligt syg, men levede endnu den 27de Juli.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Nogle af de største Handelshuse i Triest have om sendt Circulairer til deres Correspondenter, med Advarsel om, at uhyre store Partier Kaffe, farvede med Jndigo og Blye, nylig ere solgte og udførte til forskjellige Egne. Bedrageriet kan let opdages ved at gnide nogle Bønner med et vaadt Linnedklæde. Kongsbergs Sølvværk, med dets Tilhørende, skal den 1ste Novbr. opraabes til Bortsalg. Jfølge en keiserlig russisk Ukase af 13de (25de) f. M. skal der, indtil videre, sættes for 30 Millioner Rubler Bank Assignationer i Omløb til 4 pCt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Efter Revolutionen i Paris talede Mange friere til Hr. Polignar og gjorde ham Bebreidelser. Han svarede: "Hvad vil J2 jeg har taget feil: J kunne nu tage mit Hoved." – "Hvod skulle vi gjøre dermed, svarede en Anden, det er altfor tomt Man lod ham staae og Garderne vare alt i Begreb med at skyde paa ham, da det blev forbindret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Over 4000 Schweizere, som vare bestilte til Vendee, skulle være arresterede i forskjellige franske Stæder. R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Jndenlandsk. Deres kgl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde ventes til Laaland, i denne Maaned. Paa flere Steder gjøres Forberedelser til det høie Fyrstepars Modtagelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Efterat forhenværende Assistent i General-Revisions-Contoiret for Lottoet i Altona, Stock, som ved allerhøieste Resolution af 22de Septbr. 1829 efter Ansøgning blev i Naade entlediget fra sit Embede med Haab om Pension, formedelst senere oplyst Embedsforseelse har været sat under Anklage og ved Kiendelse af Justitsdirectionen for bemeldte Lotto er erklæret at have forbrudt sin Betiening, har Hs. Majestæt den 12te Juli sidstleden befalet, at fornævnte allerhøieste Resolution af 22de Septbr. 1829 skal ansees som ikke afgivet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Tvende Bogtrykkerier ere i denne Tid solgte i Kjøbenhavn: nemlig afdøde Hofbogtrykker Møllers for 3000 Rbd. Sedl., og Bogtrykker Jacob Behrends's for 1595 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
J Kieler Avis meldes fra Kjøbenhavn, at man ogsaa er betænkt paa det Tilfælde, at det kunde blive fornødent at trække en Sanitetscordon i Holsteen, og at Major v. Wilster af Generalqvarteermesterstaden er afreist til Kiel, for at bereise Grændsen og undersøge, hvor det vil være bedst at opstille en saadan Cordon. (R. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
J et Par Ord, Studentercorpset og Kjøbenhavns Borgervæbning nærmest vedkommende paastaaer Kjøbenhavnsposten, at intet af disse indseer sine Forhold til Staten, da det første ikke erkjender sine Pligter som Militaire, og det andet ikke Betydningen af sine borgerlige Pligter, men, uden at føl den Værdighed, som bør forbindes med Navnet; Borger, sætter sin Hæder i Rangsyge og militair Grimmer, noget der dog er Borgere uværdigt. (H.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-19
Den afdøde Biskop over Ribe Stift, Dr. theol. Conrad Daniel Koefoed, R. a. D. og DeM., var født i Kjøbenhavn, hvor hans Fader, afg. Conferentsraad Koefoed, var Deputeret i General-Postdirectionen. Efter sin Hjemkomst fra Göttingen blev han 1788 Præst paa et Orlogskib, nogle Maaneder derefter Sognepræst for Brørup og Lindknud Menigheder i Ribe Stift, derefter Sognepræst for Vissenberg Menighed i Fyen, og fik Doctorgraden i Kiel; i 1804 Stiftsprovst og Sognepræst ved Domkirken i Ribe, og omsider, da Biskop Hertz døde, Stiftets Biskop. Ved mangeaarig Virksomhed i Stiftet havde han erhvervet sig en udbredt Local kundskab, og var en dygtig Forretningsmand. Han opnaaede en Alder af 68 Aar, og efterlader sig 10 Børn og 17 Børnebørn. R. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Ao. 1851. IIIII Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissemenvidende, Amlvaviv og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Tirsdagen den 23de August. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Politiske Efterretninger. Holland – Belgien. Fra Brussel skrives under 8de August: Vi ere Frankerig megen Tak skyldig for dets Hielpetropper mod Holland; men vi haabe at saavel Frankerigs, som Englands truende Stilling, vil være tilstrækkelig til at standse Blodsudgydelsen mellem os og vore fjendtlige Naboer, vi have derfor anmodet Marskalk Gerard, endnu ikke at overskride Grændsen, da den 121de §. i vores Constitution, ikke uden i Følge en Lov tillader fremmede Tropper at betræde det belgiske Gebet. Det synes imidlertid at være gaaet daarligt med vort Krigsministerium, og meget synes at have staaet paa Papiret, som virkelig ikke existerede. De vigtigste Puncter vare for svagt eller næsten slet ikke besatte, og man hører endog at St. Trond og Tongern skulle være i Hollændernes Hænder. Der feiler ogsaa unægtelig de Belgier, som nu ruste sig til Kamp særdeles Meget, for i Længden at kunne tilbageholde Angrebet af den tappre og øvede Soldat; de Frivillige og Borgerne ere ikke øvede i store Manøvres, og ville derfor i aabent Feldtslag ikke kunne staae sig mod den strategiske Fiende, men i den mindre eller Guerillaskrigen, kunne de ved deres Kjækhed byde en langt overlegen Fjende Spidsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Den 8de August Kl. 4 om Eftermiddagen vare begge Armeers Stilling følgende: Den høire Strandbred af Gette: Diest, Selk, Velpen, Betz, Büdingen, Bau og Duras var besat af den bollandske Armee; den belgiske Armee holdt hele den venstre Bred, Staden Harlen, Hertz og alle Puncter besat, som danne Communicationen mellem Tirlemont, St. Trond og Tongern med Marstrict. Den 6te August har imidlertid ved Hæsselt en betydeligere Fægtning fundet Sted, hvor Prindsen af Oranien har sprængt det belgiske Armeecorps under General Daine aldeles fra hinanden, hvilket har efterladt sit hele Skyts, Krudt, og Ammunitionsvegne; Borgergarderne kastede Gevæhrerne og grebe til Flugten; allerede Søndagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
den 7de August var Prindsen af Oronien og Prinds Frederik af Nederlandene i St. Trond. Lüttich er herved bleven blottet for Prindsens Angreb. Det synes i den belgiske Armee at have været Forræderie med i Spillet, thi fra Alleur skrives der under 9de Aug., i i fornævnte Træfning vare først nogle StabsOfficerer redne bort i Galop, strax derpaa fulgte dem flere Andre; et Øieblik derpaa satte det hele Cavallerie sig i stærk Trav, og reed Jnfanteriet, fra hinanden. Raabet: "Fjenden er der! udbredte nu Skræk, og man svarede med Ordet: "Forræderie." og i et Øieblik vare Rækkerne opløste. Artilleriet reed bort i Galop. Ved denne overilede Flugt af Cavallerie og Artillerie, blev Jnfanteriet sat i den misligste Stilling, det søgte derfor dets Redning i Flugten. Fienden tog uden Kamp flere Kanoner. General Daine er, som en Følge heraf, afsat, og General Goethalshar igjen faaet Commanden over Maasarmeen. Lüttich var imidlertid ved General Danes slette Forhold bleven sat i Fare, og Magistraten i Lüttich havde befalet, at anlægge Barricader og andre Forsvarsmidler. - Commandanten i Antwerpens Citadel, General Chasse, havde den 8de Aug. om Aftenen tilkjendegivet den belgiske General Tabor, at hans Regjering ikke havde fundet for godt at ratificere den mellem den franske General Belliard og ham afsluttede provisoriske Convention, men at Fiendtlighederne, som en Folge deraf, igjen vilde begynde den 9de om Aftenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Hs. M. Kong Leopold har imidlertid været meget virksom: Efter at have samlet en heel Deel Tropper, afreiste Høisamme til Aerschot, hvorhan ankom Kl. 9, her inspicerede han flere Tropper, og satte sig derpaa, ledsaget af Krigsministeren og flere Generaler, i Spidsen for Colonnen og tog sin Vei over Heden, for at støde til Scheldearmeen; efter en 2 Timers Marsch, som var forbunden med Fare, da Fienden var i Nærheden. paa flere Puncter, ankom Colonnen med Kongen til Weert Murbeck, her blev gjort Holdt, og Kongen gik gjennem Borgergardernes Rækker, som var let til Landets Forsvar. En Gardist bod Kongen et Stykke Grovbrød, som han brød et Stykke af, og deelte med en Anden et Glas Genever, strax derpaa indtraf Schelde-Armeen, 15,000 Mand stærk, som de filerede forbi Kongen. Armeen fortsatte nu dens Marsch med Høisamme i Spidsen, Øiemedet med den er endnu ubekjendt. Denne Armees Forening med Maasarmeen, vil inden kort Tid finde Sted, og alle vor Tropper skulle staae under Kongens Befaling. Efterretningen fra den belgiske Armee i Flandern er meget glædelig: Slusen Hazegras, som Fienden havde besat, var igjen den 6te bleven indtaget, og de 2de hollandske Kanonbaade, som vare stationerende ved denne Sluse, er den Ene brænde og af den Anden strandet. Om den fremrykkende franske Armee har man den Efterretning, at den rykker frem i 3 Colonner, flere Regimenter af Centemmer vare allerede den 8de August som ne gjennem Mons, og droge sig hurtig mod Brussel. De franske Tropper vare paa 4 Dage for synede med Levnedsmidler, alle Reqvisitioner af Levnedsmidler og Fourage ere forbuden; den franske Regjering har til den Ende aabnet dem en Credit paa 10 Mill. Efter Ankomsten af en Ordonnants-Officeer til Marskalk Gerard, brød den franske Nord-Armee den 9de August om Aftenen Kl. 11 op, for at indrykke i Belgien, med Herrugerne af Orleans og Remours i Spidsen; begge Deres Kongl. Høiheder ere den 10de Aug. ankomne til Brussel og er afstegen i Regentens Pallads - Den engelske Flaade under Admiral Codrington var den 8de Dennes i Sigte fra Vliessingen. Dog al fremmed Hjelp synes nu at være ufornøden, da der meldes fra Amsterdam under 12te August: Vi maa vige for Overmagten, da Frankerig med Vaabenmagt antager sig Belgien. Prindsen af Oranien har faaet Befaling til at standse med Fiendtlighederne; det maae ellers falde Hollænderne tungt nok, da den hollandske Minister for det udenlandske Deportement, selv i Generalstaternes Forsamling af 9de August erklærede: at det ingenlunde er skjult for Kongen, at Følgerne af det gjorde Skridt ikke lader sig beregne; men Folkeslagene kunne, ligesom enkelte Jndividner geraade i Omstændigheder, hvorved just derved, at man Jntet vover; Alt bliver sat paa Spil, at underkaste sig de belgiske Fordringer, var at beslutte en NationalBanquerot, at berøve det nordlige Nederland, dets uundværlige Grændser, som er erhvervet ved dets Fædres Blod, det var at fordunkle National Hæderen, at beseigle Statens Undergang, og de facto at udstryge Hollænderne af de uafhængige selvstændige Nationers Række.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Engeland. Fra London skrives i Bladet, "Atlas under 6te August: "Vore Ministre have foretaget et afgjørende Skridt med Hensyn til de belgiske Anliggender. Efterretning om den hollandske Armees Jndmarsch, indløb hertil Onsdag Aften, og inden Midnat havde allerede Admiral Codrington faaet Ordre til strax at begive sig til Dynerne, og der at handle, eftersom Omstændighederne maatte udfordre det. Det Skridt, som Frankerig gjøree, ved at fisende Be gierne en Hielpebær, skeede med Conferentsens fuldkomne Samtykke. Fra Londen meldes atter under 9de August: "Endskjøndt en Coureer er ankommen fra Kongen af Holland, er vor Regjering dog ikke bleven underrettet om Fiendtlighedernes Udbrud. Kongen ville ikke saaledes have kundet fornærmet sine Venner, hvis ikke en anden Jndflydelse var med i Spillet. Efter Kongen af Hollands første Forsøg, paa at bringe Belgierne igjen under Aaget, var han bereed til at overgive Antwerpens Citadel, for at sikkre sig Freden; men en nordisk Magts Gesandt, som tilfældigviis befandt sig i Holland, overtalte ham til et Andet. Sandsynligviis har Kongen ogsaa nu, handlet efter hans Raad; sandsynligviis staaer Russernes Bevægelse mod Warschau i Forbindelse dermed. Hvad de franske Troppers Marsch angaaer, da kunne vi forsikkre, at befalingen dertil var ledsaget af den Erklæring: at de ingen Fæstning maatte besætte, men kun marschere gjennem Landet, og at sammes Ophold paa belgisk Gebet, ikke skulle vare en Time længere, indtil at den hollandske Armee havde draget sig tilbage indenfor de hollandske Grændser, og indtil man havde erholdt den fornødne Garantie for at Fiendtlighederne ikke igjen skulle bryde ud. Endelig meldes fra Londen under 12te August, at en overordentlig Coureer har overbragt den authentiske Efterretning fra Hang: at Hs. M. Kongen af Holland ved Aabningen af Fjendtlighederne. mod Belgien, har ikke i fjerneste Henseende næret det Ønske, at lægge sig ud med de store Magter; han havde anseet Striden mellem ham og den belgiske Regjering, som blot vedkommende de Krigsførende; men da han nu var overbeviist om, at Fjendtlighedernes Vedvarelse mishagede Conferentsen, saa ville han, i Følge sit inderlige Ønske: at staae paa venskabelig Fod med de store Magter, standse med Fjendtlighederne, og drage hans Tropper tilbage indenfor de hollandske Grændser, saasnart han erholdt Efterretning om de franske Troppers Jndmarsch i Belgien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Polen. J Følge Efterretninger fra den polske Grændse stod endnu det russiske Hoverqvarteer, i Lowicz, de russiske Tropper er ikke trængte videre frem, den polske Landstorm holdt Warthestoden besat. Den russiske Armee kunne vente en betydelig Forstærkning af Generalerne Kreutz, Knor ring, Sacken og Schuloffs Corpser, i Alt en 25,000 Mand med 80 Kanoner. Feldtmarskal Paskewitsch havde bragt Polakkerne til at troe, at han ved Lowitz og Sølhalzno ville passere Bzuraff oden paa Chausseen der fører fra Warschau til Kal sch; men omgik den 2den og 3die August Kilderne ved Baura; dette synes at være skeet for at svare den russiske Armee for Tab, ved at passere gjennem de sumpige og ufremkommelige Egne, og for at kunnesætte sig i Forbindelse med det Rüdigerske Corps, hvorved hans Armee ville komme til at udgjøre en 80 a 90,000 Mand. Jmidlertid er Kalisch igienbefriet, for russiske Tropper, og den polske Woymods Commission ventedes igjen tilbage Fra Warschau meldes under 4de August, at den kjekke polske Gen. Dembinski med hans 5,000 Mand Cavallerie og 6 Kanoner, der saa toppert har slaaet sig igjennem lige fra Lithauen, var lykkelig ankommen til Warschau. Præsidenten Fyrst Czartoriskildrog Generalen selv 1/4 Miil imøde og modtog ham med de Ord: "De er en levende Straf for dem, som ved deres Foreres slette Exempel, lode sig forlede til at glemme Polakkernes eneste Løsen: "Seier el ge. ler Død. En utallig Folkemængde: Oldinge, Børn og Koner hilsede deres tilbag vendende Slægtninge og Bekjendtere. Overalt, hvor General Dembinske vendte sig, lod ham imøde: "Velkommen Tappre, velkommen Du, der har reddet Nationens Ære!" Det hele Corps: Mennesker og Heste, vare høist umattede, i 20 Dage havde det tilbagelagt 150 Mile. (Hamb. n. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
AVERTISSEMENTS. Det er ikke undgaaet Committeens Opmærksomhed: at der undertiden opskyller endeel Tang fra Fjorden, som især samler sig norden for den saakaldte Brygge og foraarsager en ubehagelig Lugt; men deels har man fundet det forbunden med Vanskelighed at lade det Opskyllede bortføre, ved dertil at tilsige Folk, Heste og Vogne efter Tour og Onning i Byen, siden det ikke kunne skee uden folk derved skal vade i Vandet, og deels har nan indseet at det vilke være en betydelig Bekostning for Byen om Arbeidet skulle udføres ved leiede Folk og Vogne, som desuden Høstens Tid ikke ville have været at erholde, deels endelig vilde Arbeidet være forgiæves, da Tangel ved den første Østenvind atter vilde samle sig. Saameget i Anledning af den hertil formeentlig sigtende, Jndrykkelse af 18de hujus i dette Blads No. 66, hvoraf, for Tiden, dog ikke tages videre Notice. Sandheds-Committeen i Thisted, den 23de August 1831. Luthøst. Wittendorff. Rasmussen. Formann. F. B. Høyer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-23
Efter Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Kjøbmand Jens Lundorph stilles de hans Boe tilhørende faste Eiendomme, nemlig hans eiende Gaard paa denne Byes Østergade og 11 Tdr. 4 Skpr. Land paa Byens Marker, til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagen den 29de Dennes og Tirsdagen den 6te og 13de September førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3, i selve Gaarden. Lysthavende indbydes, og kan Conditionerne forinden erfares paa mit Contoir. Thisted den 22de August 1831. Lutzhøft.