JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Nyborg, den 3die November. Sildfiskeriet i Beltet har iaar været meget slet. Mange Fiskere have neppe fisket saa meget, at det kan erstatte deres Udgivter. J. Nattens, Mørke blev en Baad fra Kjerteminde, seilet lænk af en Koffardimand; derved druknedenensbrap gammel Fader med sin Søn og Sønnesonnen. Sønnem efterlader sig en Enke med 6 Børn. For i Fremtiden attolsikre Fiskernes mod slige Ulykker, var det ønskeligt, at det tillodes dem at have en tændt Laterne paa den nedlagte Mast i Fiskermaanederne, der kunde vække de Søefarendes Opmærksomhed. Første November havde vi en orkanagtig Storm af Nord med usædvanlig højt Vand, der skal have anrettet store Ødelæggelser paa den nye Dæmning paa Sprogøe. Vandet steeg saa højt derved, at det trængte sig op i Gader og Huse i Korsøer, hvor tillige indtraf den Ulykke, at en ung Sømand, J. Sommer, kantrede med en Baad og druknede. Det er at befrygte, at der vil spørges megen Søskade. Mange Skibe vare paa den Tid i Beltet, hvor de Søfarende i de lange mørke Nætter saa høilig savne et Fyr paa Tor næse (?) Huk, der vilde være til Redning for Mennesker og Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Skibsefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Af Aalborgske Skibe ere Pallesen og Christensen komme til deres Bestemmelser i England. Om Andersen savnes Efterretning: Anthonisen, Caroline, bestemt fra St. Ubes til Aalborg med Salt, blev i Nordsøen i det haarde Veir saa svært beskadiget, at den nødsagedes at bære af for Veiret, og indkom i høist ramponeret Tilstand til Curhaven, og vil der formodentligen blive condemmeret. - Captain Rennison, Ald, af Scarborough, som nu er kommen hertil, har gjort Reisen fra Jylland til Hjemstedet og tilbage igjen i 16 Etmaal og af disse tilbragt de 10 i Scarborough, hvilket kan ansees som en særdeles hastig Reise. de en alt
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Bekjendtgjørelser. I Boutiquen i Bispensgade, lige over for Herr Kjøbmand Jonas Borup, sælges daglig meget gode Formelys a 6,7, 8 sk. pr. Pund, med Bomulds Væger, og modtages Talg til Støbning imod en meget nedsat Støbeløn; Voxlys kan ogsaa faaes støbte af mig og jeg leverer dertil det fornødne Garn. Paa Bedste ønsker jeg mig anbefalet til mine ærede Aalborg den 12te November 1827. Cathr. sal. Jensens.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Fra Mandagen den 12te November udsælges Øllet fra Aal Velyndere. borg Byes Bryggerier til følgende nedsatte Priser : i No. 1. 11 Rbd. 1 Mk. No. 2. 7 Rbd. 4 Mk. vilde assing. - 4 - sig. 22 - - 6. 2 - . -
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Fra L. Bøggilds Brænderie udsælges Brændeviin til billigste Priser. Kommen faaes til billig Priis hos at søn des 8 Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Et Værelse med fælleds Kjøkken, er strax at faae til Leie i No. 104 i Urbansgade. - En ny malet Dragkiste kan samme steds faaes tilkjøbs. Poul Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Den Mand, som i Ulsted Sogn, sidst afvigte 25de October blev anholdt af en Person, der udgav sig for Toldbetjent fra Aalborg eller Sundbye, og blev løsgivet igjen mod at erlægge contant 50 Rbd. Sedler og 2 Silketørklæder, ville indfinde sig paa Herredscontoiret i Nørre-Sundbye snarest mueligt. Kjer=Hvetboe Herreders Contoir, den 9de Novbr. 1827. Ana.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Da Frederik Keller af Langesminde, imod hvem er paabegyndt Undersøgelsesforhør formedelst criminelle, Lovovertrædelser, har forladt sit Hjem, uden enten at være forsynet med Pas, eller hans Opholdsted opgivet, saa advares han herved at indfinde sig paa Herredscontoiret i Nørre-Sundbye, inden 14 Dage fra Dato, da han i modsat Faldt som Rømningsmand gjennem Øvrigheden vil vorde efterlyst. Kjer=Hvetboe Herreders Contoir, den 9de Novbr. 1827. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Følgende Slide Ankere ere ønskede 92 oplagte hemmede Jurisdictionen nemlig: a) Et Anker funden imellem den 26de og 2de September sidstleden, synden for Frederikshavn og ud for Bangsboestrand, uden Ring, men med Bøie; b) Et gammelt dito funden den 8de October d. A. norden for Græsholmen. Efter Skjønnende har dette Anker lagt i en rum Tid i Søen og har ingen Boie. De mulige Eiere til disse opfiskede Skibsankere, blive herved i Medfor af Placaten 10de August 1825, med 2 Maaneders Varsel, indkaldte til at reclammere det Fundne. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 30te October 1827. Flindt. - Bomuld til 2 Mk. 8 s., og bedste Sort Dito 3 Mk. Pundet, samt Bomulds Lysegarn til 4 Mk. 10 s. Pundet, faaes hos B. H. Cohen, i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
At Fornyelsen til det 80de Klasselotteries 3die Trækning maae skee inden den 19de Dennes, bringes herved atter i behagelig Erindring. Aalborg, den 12te November 1825. man de saa an Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Proclamata. Saasmussen. Overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, indkaldes herved Creditorer og Arvinger i Stervboet efter Cancellieraad og Raadmand Gleerup, til at møde ved en Skiftesamling i Boet den 8de December næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, paa min, Procurator Juuls Boepæl, for der at erklære dem over adskillige Gienstande, som tildeelskeraf Vigtighed for Boet. maalisergadnin angsAalborg, den 8de November 1827. Brorson. man som miJustning
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Creditorerne i Stervboet efter Vognmand Jørgen Nysum, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegneds. Skifteforvaltere.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Skifteretten i Aalborg, den 8de November 132, Schmidt. Wølfferdanning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Creditorerne i Stervboet efter Pigen Johanne Frederikke Emmichsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 18923, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 8de November 1822 undderretning Schmidt. Wølffervin nom od Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afg. Beskriver Wedels Enke Christiane fød Friedenreich og hendes forud afdøde Mands Byskriver Nicolaii SeveriWedels fælles Boe, af Nibe, indkaldes herved, ifølge Plcaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, for inden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter i anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nibe, den 5te November 1827. Koeford.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Auctioner. Næste Onsdag den 14de November Kl. 3 Eftermiddag, bever paa Tingstedet i Nørre-Sundbye foretaget offentlig Auction over circa 11 Tdr. Meierismør fra Oxholm, afdøde Kanmerherre Scheels Boe tilhørende. Lysthavende indbydes Nørre-Sundbye, den 10de November 1827. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Efter Begjæring af Procurator Juul i Aalborg, som Pan og Udlægshaver, bliver den afdøde Johan Peter Kelle paa Langesminde senest tilhørte Meelholt Skov samt en Anpari Hon Skov og en Jordlod med Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. Alb., opbuden til Salg ved 3de Auctioner, hvoraf de 2de forste holdes paa Herredstingstedet i Nørre-Sundbye og den sidste i Søndergaard i Meelholt, Løverdagene den 8de og 22de Decbr. 1827 og 5te Januar 1828, hver Dags Formiddag Kl. 100; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Panthaveres og andre Vedkommendes Efterretninkundgjøres. Nørre-Sundbye, den 5te Novbr. 1827. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Onsdagen den 28de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet bliver i Bispegaarden paa Allgaden ved offentlig Auction bortsolgt: en engelsk Karet med Lygter, en holsteensk Vogn, 2de gode Arbeidsvogne, forskjellige Seeletøier, en Harve, en Ploug, en Læder=Agestoel, en Slæde med Afsæt, en Kalsche m.v., Biskop Jansens Stervboe tilhørende; ligeson og ved samme Auction agtes bortsolgt en moderne Kane i complet Stand, samt et eenspænder Seeletøi m. v.; thi ville de Lysthavende indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Aalborg, den 6te November 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Jfølge Amtets Ordre af 27de f. M., grundet paa det For gelige Rentekammers Skrivelse af 20de næstforan, bliver den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed i Serritzlev, Vraae, Furrebye, Lyngbye, Vreilev, Hastrup, Seilstrup og Østerbranderslev Sogne, samt Holt Bye i Tolstrup Sogn, ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen i Hjøring, Løverdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, opraabt ogneviis til Bortforpagtning i 10 Aar. 10 Conditionerne erfares ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Børglum Herreds-Contoir i Hjøring, slag, den 1ste November 1827. linnedes endogsaa Spærck.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-12
Den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed i Bierbye, Mosdahl, Ugilt, Wenneberg, Harritzlev, Ruberg Maarup og Jelstrup Sogne i Wenneberg Herred, bliver ved offentlig Auction paa Raadstuen heri Byen, Tirsdagen den 20de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, opraabt til Bortforpagtning paa 10 Aar, logneviis, efternde CondiStioner som da vorde bekjendtgjorte, og forinden, ere til Eftersyn paa mit Contoir. Dette kundgjøres herved til Lysthavendes behagelige Ur Hjøring, den 31te October 1823. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Tyrkiet. Der er i Constantinopel opstaaet nogen Uenighed mellem den Engelske Minister Hr. Stratford Canning J den Russiske Hr. de Ribeaupierre, hidrørende fra, at den Sidstnævnte, i Anledning af Tyrkernes politiske Langdrag, vilde bryde Sagen over tværs ved at reise sort, men Briten derimod paastod, at netop denne Tyrkernes Nølen viser, at der kan endnu være Haab om Udsoning, og at den politiske Forbindelse derfor genlunde endnu bør afbrydes. De kom i denne AnEdning i en Ordstrid og de have herom afsendt Jlbud, hver til sit Hof. - At Østerrig, hvis Handel og Fragt fart lider saare meget ved Grækernes overhaandtagende Sørøverier, ikke kan have noget godt Øie til Grækerne, er indlysende, og det synes at være saavel Østersigs, som og de vestlige Magters Politik, ved Tyrkiets Oprethold at bevare en Modvægt mod det saa stærkt tilvoxende Naborige, hvilken Modvægt vilde aldeles tabes naar Tyrkiet skulde vorde sønderlemmet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Fra Krigsskuepladsen i Grækenland haves Jntet af Vigtighed. Lord Cochrane er seilet til Kysten af Albanien og har opfordret Albaneserne til Oprør. - Jbrahim Paskandrager omkring paa Morea og fouragerer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Helsingfors, den 18de October. Hans Majestæt Keiseren af Rusland har under 27de September (9de October) udstædt en Skrivelse til Generalgovernøren i Finland, angaaende Erstatninger for den afbrændte Stad Aabo, af hvis Jndhold følgende er det vigtigste.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
En Summa af 300000 Rubel Bancoassignationer skal anvendes til Erstatning for mistede Eiendomme ved Branden. En særskildt Fond af 1400000 Rubel Bancossignationer skal oprettes til rentefrie Laan, til Bygningers Opførelse." Da den Sum, som af det Finske Brandforsikringscontoir skulde udbetales for afbrændte brandforsikrede Gaarde i Aabo, vilde overstige denne Indretnings Kræfter, skal der overlades dette Contoir et Bidrag af 300000 Rubel Bancossignationer. Til Jstandsættelse af den afbrændte Domkirke skal anvendes Jndkomsten af 15 Procent af Toldafgifterne for indkommende Salt i 6 Aar. Aabo Stads Jndvaanere erholde i 10 Aar Eftergivelse af alle Skatter til Kronen. Stadens Handlende fritages i 10 Aar for alle Toldafgifter af de Vare, som af dem udskibes til Udlandet. De af Byens Jndvaanere, som der opføre eller reparere Huse, fritages for Militair=Jndkvartering, for Steenhuus i 50, for Træhuus i 20 Aar. Den Aabos Universitet forundte Rettighed, til Aaret 1838 at nyde Toldafgifterne for Brænde, Bræder, Beeg og Tjære, som udføres fra Finland, udstrækkes endnu 30 Aar eller til Aaret 1868. Endnu andre Jndkomster ere tillagte Universitetet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Blandinger. Den berømte Franske Køgemester Hr. Ude, som lavede Mad til den hedengangne Hertug af York, er bleven ansat som Over=Kjøkkenvæsens=Jnspectør i den store Gjæstgivergaard hos Hr. Crochford i London med en aarlig Løn af 1200 Pund, som udgjør 10800 Rigsbankdaler rede Sølv, der vel er mere end hvad mangen Statsminister og Hærstyrer maa nøies med paa Fastlandet. - Saa høje Kokkehyrer kjender man ikke hos os.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
J Lissabon ere Fregatten Perla og Briggen Tejo satte i seilfærdig Stand, og den førstes Kahyt saare stadseligen beprydet; sandsynligen for at hente den snart kommende Jnfant Dom Miguel fra Brest eller England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Commandanten i Alexandrien Billel Aga, som var ganske umaneerlig tyk og fed, strittede forleden af et apoplektisk Tilfælde. Strax udspredte endel Franske og Tyske Blade, at Paskaen havde ladet kalde ham til sig og kappet Hovedet af ham, for at blive Univerfalarving til hans store Formue, men dette er aldeles ugrundet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Den 25de October løb ved Kronsstad et nyt Linieskib af Stabelen, som skal føre 120 Kanoner og hede Alexander den Første.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
I Odessa ere Kornpriserne meget i Stigen, da det er kommet over 100 Skibe fra Constantinopel for at hente Korn. Handelsomsætningen et sammesteds saare levende og Penge søges mod 24 Procento Discont.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Det nylig indviede Kloster i Marseille for Capusinerinde Nonner tæller 84 Celler og har kostet 80000 Rigsbankdaler. Nu gaaer en Lægbroder omkring i Byen og tigger til disse fromme Søstre. Ogsaa et Clarisserinde Kloster i samme By lader gjøre lignende Jndsamlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Kongen af Spanien har i Tarragona anordnet, som et Middel til at bringe Rolighed igjen tilveje i Cataldnien, at alle kirkelige Beneficier, civile og militære Embeder der i Provindsen skulle besættes, naar de blive ledige, med indfødte Catalaner, hvilket man ellers skulde troe maatte lede til mere at afsondre denne Provinds fra de øvrige Deele af Riget end at sammensmelte grøntlig den med dem. Oprørshøvdingen Caceres, Snegien kaldet, skal med 400 Misfornøiede være undsluppen fra Catalonien ind over den Franske Grændse, hvor de strax bleve afhæbnede.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
J den Engelske Havn Spithead har Mandskabet paa et nordisk Krigskib gjort Oprør mod deres Chef, fordi han behandlede dem umenneskeligt, og taget Commandoen fra ham, hvorpaa han var reist ind til London sonan Aar for at søge Assistence.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
J Leipzig er den foregivne Grev Leopidas hæftet som en Spitsbube, der aldrig har seet Grækenland, men puttede de betroede Gaver i sin egen Lomme. Han havde saaledes gjort en Kontributionsresse igjennem Bayern og Saxen. Selv indfødte Græker vidste han at narre, og besmykkede sin Ukyndighed i det Græske Sprog med, at han i sin tidligste Ungdom var bleven ført fra sit Fødeland til America. Om den Engelske Coloni paa Øen Ascension. Over i 300 Aar efter, at Tristian, decunha opdagede Øen Ascension, var denne bleven ubeboet; en tør vulcanisk og opbrændt Jordbund og fornemmelig Mangel paa godt Vand maatte virkelig lede til den Formodning at Øen var ubeboelig. Endskiønt den liggenpaa Veien til Ostindien og har en besvem og sikker Havn, blev den dog kun sielden besøgt af de Skibe, som seile imellem Epropa og Asia. Landede man engang imellem ved den, saa skete det blot for at forsyne sig med de fortræffelige Skildpadder, som forefindes der i større Overflødighed end paa noget andet holdingsranSted i Verdens, men England har endelig udført, som i 300 Aar, er, blevet holdt fornumuligt Da N. poleon, blev bragt til St. Helena holdenden Enge Regjering det for nyttigt at have en Vagtpost paa 4 Ascensions første sendte mangen liden Afdeling Skibe dertil, som deels skulde ligge for Anker i H. nen og deels krydse. Siden anlagde man en Militpost paa Øen selv, men som hyppig blev afløst. hvert af disse smaa Detaschementer, som efter hinden blev afløst, bidrog noget til at indrette Establie mentet paa en bekvemmere Maade, saa at man sidst besluttede at beholde det. Militairets Magt temmelig stor, da den commanderes afgen Oberst flere Officere. En stor Deel af Jordbunden, er gi ryddelig og giver en rigelig Afgrøde. Jorderne overmaade frugthare, Luften er sund og Sygdom næsten ubekjendte. Hovedfornøielsen bestaaer i at efter vilde Geder, Vildkatte, Perlehøns, Maager Skildpadde. De vilde Geder findes i stor Mæn paa Øen; ofte støder man paa hele Flokke af 5 600, hvoraf enkelte kunde veie henimod, 80 PuPerletøns træffer man i Flykke af hele tusende, endnugen større Mængde af Maager, efter hvis Ar man er fornemmelig begjærlig. Skildpadderne er overordentlig, store og deres Kjød, fortræffeligt. V. at besætte denne Ø tilligemed St. Helena og Den Alnabon, som er en af Guinea Øerne, har Engla nu faaet Herredømmet over den hele sydlige Deel det Atlantiske Verdenshav. Naar Communicationsimellem disse Øer bliver lettet ved Dampbaade, kan den ene Ø meddele den anden hvad den mangle saa at Ascension kan forsynes med Korn fra Annab- og St. Helen, som ere meget frugtbare. tilsaa 30 til blande mand og Spaa Mai 3. talesig.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Reise i Norge, Sverrig, Finland, Ruslan, og Tyrkiet, ogsaa langs med Kysternaf det sovske og det sorte Hav &c. nans Af Captain G. M. Joneso(Literary Gaaette siger om dette Værk: Antallet af lærerige Bøger, som vi i den senere Tid have Mitairpersoner af vor Land- og Søtjeneste at takke for har med dette Værk faaet en vigtig Tilvært. CaptaJones har seet meget, vel opsattet det Seete, har forelagt Verden det med Apartiskhed.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Vi ville ikke følge Forfatteren overalt paa sine Reise men strax hensætte os med ham i Ruslands Hovedstad for at tilfredsstille vor Nysgierrighed ved en Nydelse, som Keiserinde Catharinas Privatpallads, Etemitage kaldet, skjænker os. Navnet Eremitage har det faae fordi et af dets Værelser var forsynet med stumme Tjenere, som formedelst anbragte Fjedre stege frem eller sank ned, saa at al Betiening af Menneskehænder var udelukket, og Selskabet kunde være uden fremmede Viner. Dette Pallads var hendes Yndlingsresidents, og han lod anbringe i samme, de mærkværdigste og kostgreste Prydelser fra adskilligen andre Palladser. Her agde hun ofte Monarkinden og overlod sig til PriAtlivets Fornøielser. Al Hun affattede egenhændigen de Forskrifter, hvorefter det som hun beærede med JndbyAlser havde at rette sig; og fordi ingen skulde kunde haberaabelssig Ukjendskab til Forskrifterne, lode hun som opslaae i Gallerierne, som førte til de forskjellige Gemakker. De ere besynderlig nok, og røbe denne erordentlige Kones Karakteer, naar hun nedsteg fra mehøie Post. De ere affattede paa fransk og lyde i versættelsen, som følger: Man sætte sig hvor og naar man behager, uden best at lade sig hundrede Gange nøde dertil. Forskrifter, som de Jndtrædende have, at efterleve. 1) Deres Værdighed aflægge de ved Døren, ligesom deres Hatte og Kaarder. Skulle de ligeledes lade, fare enhver Fordring paa Etikette og Stolthed, naar de stundom føl sig incommoderede af disse, kort Alt hvad der kun har den fjerneste Lighed med Pretention. 3) Kunde de gjerne være muntre, kun ikke støiende, og enhver vogte sig for at tilslaae eller beskadige noget. mottaa 4) Kunne de sidde eller staae efter Behagindstande. 5) Skulle de ikke tale for meget eller for høit, at plage andre Folkes Øren. 6) Deres Grunde skulle de fremfore uden Hidsighed, eller Lidenskabelighed. 2) De skulle hverken gade eller, sukke, for ikke at smitte andre i Selskabet. 8) Bringer nogen en uskyldig Forlystelse, i Forslag, saa skulle de andre være villig til at deeltage. 9) Ved Taffelet kan enhver spise hvad og hvormeolaget han vil, blot at han ikkommed Maade, saa at han kan gaae ordentlig, hjem. 10) Ved Adstillelsen maa enhver Stridighed være glemt, og hvad der er gaaet ind i det ene Øre, maa igjen være gaaet ud af det andet. Overbevises nogen ved tvende Vidner om, at han har tilsidesat nogen af disse Forskrifter, saa dømmes den Skyldige til (selv Damerne ikke undtagne) at drikke et Glas Vand og at læse en Side i Telemak for hver en saadan Overtrædelse. Den som paa een og samme Aften overtrædet tre saadanne Forskrifter, skal tvinges til at retiEfter denne i det mindste i Privatlivet) elskværdige Stifterindes Død ere disse Forskrifter forældede, og tere 6 Sætninger af Telemak. Hof=Etiketten har indtaget deres Pladse. Efter disse Forberedelser gaaer Forfatteren over til at beskrive og at beundre Exemitagen og dens mærkværdige Skatte, og som der vil meddeles vore ærede Læsere en anden ta Gang. magnilendognes man daallas a.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Spansk Vind.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Spanierne have saa høje Tanker om den deres Folk medfødte Kraft, at det skal være et Ordsprog blandt dem: "Naar en Spanier nyser, saa falde 12 Tyskere, 500 Jtalienere, 70 Franskmænd, og - 100 Portugisere omkuld. Man seer heraf tillige, hvilke Tanker de omtrent have om disse andre Folkeslags Kraft, og hvor højt de anslaae hver Enkelts.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Biografiske Noticer over den for kort Tid siden afdøde Deputeret Manuel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Den afdøde liberale Deputeret Manuel var født i Barcelonette, 1775, hvor hans Fader var Notarius. Sønnen studerede i Nismes 1789, paa den Tid da Borgerkrigen udbrød imellem Protestanterne og Katholikkerne. og selve Skolebygningen blev til en blodig Valplads. Manuel forlod derfor Skolen og lærte Handelen; men da Frankrig erklærede Sardinien Krig, maatte han træde ind i Nationalgaden. 1793 blev han Officeer, udmærkede sig i det italienske Feldtog, og var snart Ritmester. - 1797 for han, formedelst et svagt Helbred, sin Afskeed og blev Sagfører i Aix, og snart valgtes han til Deputeret i Kammeret, af tre Valforsamlinger paa een Gang. Efter Napoleons Aftakning understøttede han en provisorisk Regjerings-Commissions Dannelse. Derpaa affattede han Kammerets Erklæring, til, det franske Folk. 1818 nedsatte han sig som Sagfører i Paris. Valgcollegiet i Paris vilde udnævne ham, til Deputeret, da Efterretningen indtraf, at to Departementer, Finisterre og Vende, allerede havde valgt ham. Manuel betraadte derpaa Talestolen og blev snart nævnet med Udmærkelse blandt de første Tallere paa venstre Side, hvad enten han talte uforberedet, eller ikke. Paa Kammerets Befaling ere flere af hans Taler blevne trykkede. Ved den spanske Revolutions Udbrud, 1823 stod han i Spidsen for sammes Modstandere. Han talte ved enhver Leilighed om "Revolutionens velgjørende Følger, ja han erklærede saagar, at Frankrig kun med Uvillie, havde antaget Bourbonerne 1815, og engang drev han Forvovenheden saavidt, at erklære ned fra Tribunen med Hensyn til Ludvig den 16de: "Frankrig har følt, at det ved nye Former og den ny Energien han." - Her blev han afbrudt ved Udraabet: "Bort med Kongemordets Advocat, bort med Mangel." og nu kom han ikke meere til Orde. Der fleete et formeligt Andragende paa hans Udelukkelse fra Kamret, som ogsaa blev fuldbyrdet. Desuagtet mødte Manuel igjen i Forsamlingen; forgiæves anmodede Præsidenten ham om at bortfjerne sig; ja, da Overdørvogteren derpaa forelæste ham Præsidentens Befaling, at han maatte begive sig bort, erklærede han befalingen at være lovstridig, og gjentog, at han kun vilde vige for Magten. Da Sergeanten af den derpaa indtrædende Nationalgade=Piket ikke paa iagttog sin Skyldighed, saa lod man komme en Piket Gensdarmer, som paagrebe Manuel og førte ham udaf Salen. Med dette Optrin endte Manuels politiske Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1827-11-14
Censuren i Frankrig. Censuren udvikler stedse mere og mere sin Strenghed, og Vilkaarlighed. Loven siger: Forhandlingerne bør være offentlige. Censorerne derimod tilintetgjør med et Strøg ethvert Middel til Offentlighed. Pressefrihedens Venner vise imidlertid mere Glæde end Bedrøvelse over denne Fremfærd, thi de mene, at det absolut maa gaae Censuren ligesom Mennesket, der ved sine Kræfters Misbrug saa meget snarere iler Døden imøde.