JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-05-13
General Buonapartes Officialberetninger herom ere langt fuldstændigere. Han melder i det væsentlige følgende: Efter Slaget ved Montenotte forflyttede jeg mit Hovedqvarteer, til Careare, og befalede General la Harpe at rykke frem modSacello, at giøre Mine til at angribe de der værende 3 Batasoner, og den følgende Dag hurtigen at gaae løs paa Catro. Massena besatte Høiene af Dego. Joubert, den vigtige Post ved St. Magrethe, og General Angerran angreb paa Sletterne af Careare. Den 13de om Morgenen trængte Ange. tean med sin Division igiennem Biergpasser af Millesine, og paa samme Tid fordreve Generalerne Menard og Joubern. Fienden fra alle omliggende Positioner, og omringede et Corps af 15 østerrige Grenaderer under General Provera, som trak sig tilbage paa Spidsen af Bierget Cosseria, og for standsede sig i Ruinerne af et formedelst sin Beliggenhed meget fast Slot. Om Morgenen Kl. 11 fortrød det mig, at min March skulde blive opholdt af en Haandfuld Folk, og jeg lod General Proverg opfordre til at overgive sig. General Angereau handlede nogle Timer med ham om denne Capitulation men forgiæves, hvorpaa han i 4 Colonner marcherede la mod Slottet Cosseria. General Jubert blev derved saaret : dog ikkun let paa Hovedet, Generalerne Banel og Queninihielskudte, og den indfaldende Nat gjorde Ende paa Angrebet. Den 14de om Morgenen stode begge Armeer mod hinanden. Min venstre Fløi under General Angerran holdte General Proverg bloqueret. Adskillige fiendtlige Regimentersøgte at trænge giennem mit Centrum, men General Menard drev dem tilbage. General Massena var allerede om Middagen Klag marcheret hen over den venstre Flante af Fienden, som holdte Landsbyen Dege stærk besat. General la Harve marcherede ig tærsluttede Colonner, af hvilke 2 under Causse og Cervoni gik over Bormiddafloden, og angrede Fienden; men den 3die afskar Fienden Tilbagemarchen. Alle disse Bevægelser opnaaede den forventede Hensigt. Koldbledighed er Resultatet af Mod, og Mod er jo alle FranskmændeArvedeel. Fienden, indsluttet fra alle Sider, havde ikke Tid til at capitulere. Vore Colonner udbredte alleregne Død og Forstrækkelse. General Prover overgav sig med sit Corps i Cosseria til Krigsfanger. Fra alle Sider forfulgte vor re Tropper Fienden med Hidsighed. Vi gjorde paa denne Dage til hos Fanger, hvoriblandt en General, og til 30 Oberster og sov. Fienden havde 20000 til 250 Døde, hvoriblandt en Over Adjutant hos Kongen af Sardinien. General la arves Hest blev saaret.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
J en anden Skrivelse melder General Buonaparte om Fegtningen ved Dage og St. Givan, og Jndtagelsen af Montesen følgende: "Vor høire Fløi, striver han, tra af Slaget i Gaar overlad sig gandste til Seierens Sikkerhed. og lod sig i Dagbrætningen fratage Landsbyen Deg af 500 Østerrigere. Braulen haabede at oprette sit Tab for i Gaar og forsøgte med 50 af sine udvalgte Tropper dette Vovestykte. General Massena angreb Fienden, men blev i Gange slaaet tilbage. General Causse alt igien med sine samlede Tropper lag paa Kienden, men faldt dødelig saaret ned. Da har saae mig var det første han spurgte mig: om Dego igien var indtager, Kl. 2 om Eftermiddagen var endnu intet afgjort da Generaladjutane Lauce styrtede ind paa den venstre Side. Angreber med den i Orden bragte 3de Brigade. Under Franingen borttog en Kille hans Skulderbaand. Han har i den hele Krig udmærket sig, og jeg forlanger for ham en Brigad generals Plads, som ved General Caussels Død er bleven i dig. Vort Rytterie gjorde Nederlager paa Fienden fuldstændigt. Deres Forliis regnes for 2000 Mand, hvoriblant 1400 Fanger. Vi have mistet Brigadechefen Rondeau, den taire kaldet, og Dupnis. Paa en anden Side har GeneralRusra indtaget den vigtige Position St. Giovan, som bestryger Bermidadalen, erobret derved 2 Kanoner, og gjort 100 Fanger. General Sercurier har bemægtiget sig Høiene af Batisade, Dagnasen, og Pante Nogetto, og gjort 60 Fanger, hvoriblandt i Oberstlieutnant. General Angereau har besat Redouterne af Montejem, hvilke Fienderne forlod, da han rykte frem imod dem. Han har derved aabnet en Communication med Dalen af Tanaro og General Serruriers Division. Commissairen Sallettis Beretninger indeholde det samme.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Af en Skrivelse fra Paris, den 23de April Vor italienske Armee har allerede igien tilfægtet sig in Fordeele. Den er i Besiddelse af den vigtige piemontesiske Fæstning Crvag som ligger ved Fløden Tanaro, ved hvilken, nu Veien til det Manlandske er aabnet for vore Tropper, Commissair Salicette har herom sendt en Skrivelse til Carnet, Medlem af Directoriet, af følgende Jndhold: "Millestine, den 17de April den skriver Dem disse Par Linier til, for at lade Dem vilde, at den piemontesiske Armee har forladt den forstandsede Leir ved Ceva og Staden selv. Vore Tropper befinde sig nu samme, Piemonteserne have blot ladet tilbage 5 til 600 i Fortet ved Staden, hvilket ikke længe skal kunne holde sig. De visionsgeneralen Berthier har fra Hovedqvarteret i den for standsede Leir ved Cana, skrevet følgende til en Ven i Paris. Vi have fordrevet Fienden fra den berømte forskandsede Lei ved Ceva, og i Nat skulle paa et Flintestud nær Batterier blive oprettede mod Fortet, som snart stal komme i vor Magt Vi ere nu i Besiddelse af Staden Ceva, hvor der bliver bag Brød for den venstre Fløi og Ceutrummet af vor Arme Østerrigerne, som den 12te 14de, 14de og 15de bleve slaa ne, synes nu at trække sig tilbage paa hin Side Acqui, og har de ladet alle Poster ved Voleri og Boechetta marchere tilbage De kan let tænke hvor beskieftigede vi ere, vi marcher ikke, men flyve. J Fald nogle skulle tvivle om Antallet paa de Fangne, som Republikanerne have gjort, saa kan De forelægge dem følgende nye Extract, som jeg har i Hænderne. Tagne til Fanger, den 12te April ved Montenotte, 1500 Mand den 14de ved Cosseria 14 Mand; den 14de ved Slottet Con trias Jndtagelse, hvoriblandt Generallieutnant Provera og 16 Officerer, 142 Mand, ved St. Jean 250, ved Dego hvoriblandt 280 Officerer, 4323, den 15de ligeledes ved Dego 14 Officerer og 1500 Mand. J de forstandsede Verker ved Cava 21, tilsammen 3939 Mand. Desuden have vi fangne Fiender i vore Hospitaler. Regner De hertil 29 ero drede Kanoner, mange Munitionsrarrer &c. Jeg tale intet om de dræbte Fiender - saa kan de let tænke, at deres Antal er meget betydeligt. Alexander Berthier.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
London, den 29de April. De sidste Efterretninger fra Spanien med Corunna Postkibet tale om en Alliance mellem Spanien, Frankrige, Holland, Tyrkiet og de nordlige Magter, hvortil dog ingen her fæster Troe. - Man føier her Anstalt til at udvexle Sir Sidney Smith, som er faldt i fransk Fangenskab, mod Hr. Bergeret, Commandeur paa Fregatten la Virginie; men da han har stukket Skibene i Toulon i Brand, og har forsøgt det samme i Havre, saa er man bekymret i Henseende til hans Skjæbne - De vigtige Seiervindinger, som de Franske have til fægtet sig ved Foldttogets Aabnelse i Jtalien, have her opvakmegen Bekymring. - Asseurancen paa de svenske, danske og russiske Skibe ere formedelst de mørke Udsigter i Norden stegen meget høit Algierne have erklæret Engeland Krig, fordi Admiral Waldegrave har borttaget Fregatten Nemests, og 2 andre franske Skibe i deres Havn. - J nogle Dage har Matros presningen paa Themsen igien været meget stærk, saasom Admiralitetet endnu ikke har Folk nok til at besætte de kongelige Skibe. - Den af den franske Revolution bekiendte Alerandet Lameth, forhen værende Medlem af den constituerende Nationalforsamling, har af Statssecretairen Hertugen af Portiland faaet Ordre at forlade Engeland. Paa hans derimod gjorte Jndvendinger sit han det korte Svar: "De holder for meget Sælkab.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
I Portsmouth har Pøbelen i et Opløb ødelagt mange Bagerboder; men Roligheden er allerede bragt i Stand igien Vor Garnison paa det gode Haabs Forbierg er nu 400 Mand stærk. Der befinde sig ogsaa 2 Krigskibe sammesteds. - Efter Rygtet have Ministerne faaet den Efterretning, at den første hollandske Flaade er ankommen til Brest; at den anden Flaad bestaaende af: hollandske Linieskibe og 9 Fregatter, var udloden fra Texelen, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Wien, den 30te April Vort Forliis i Jtalien angives her for 5 til 6000 Mand og 30 Kanoner. General Argentran, der allerede forrige Hest leed et Nederlag, skal være arrestert. Efter disse hvist ubehagelige Tildragelser begynder man her at tvivle om, at det er mueligt at holde sig i det saa kaldte Bochetta, og overhovedet i Biergposteringen. Ja, man begynder nu at blive mere herveret for Lombardiet end tilforn. - Der forsikres nu, at der er afgaaet Ordre til Armeerne ved Rhinen, at aabne, saasnart muligt, Feldttoget, og opsige Vaabenstilstanden. Den franske Regiering skal have været meget tilbøielig til at slutte, uden Engelands Deeltagelse, en separat Fred med vort og det turinske Hof, men Keiserens faste Vegring i denne Henseende, og den Erklæring, at han ikke kunde bryde sit Ord, som han har givet det londonske Hof, har for det forste tilintetgjort samme.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Paris, densaden May. Atter en nye Seiersberetning fra Jtalien. Efterat Cevvar bleven besat, hvorved 40 Piemontesere bleve paa Pladsen, angreb General Serrurier den 22de Landsbyen Michel, og erobrede den. Fienderne mistede derved 150 Mand. General Colli stod meget fordeelagtig bag den stridtrindende Tanaraflod, men retirette om Natten til den 21de til Mondovi. General Massena gik paa samme Tid over Tanrofloden, fulgte efter General Colli, angreb ham den 21de ved Dagbrækningen i Landsbyen Viro, og tvang ham til at forlade Valpladsen. Piemonteserne mistede 1800 Mand, hvoriblandt 1300 Fanger, tilligemed 3 Generaler og 4 Oberster. Den Franske have gjort til Bytte 11 Faner og 8 Kanoner, og rykte om Aftenen ind i Mondovi.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Frankfurt am Mayn, den 3die Maji. Endnu vedvarer Roligheden paa begge Rhinstrandbreddene, Ja man melder endog fra Neuwied, at de Franske paa den ved stre Strandbredde vedblive at give de Officerer og Soldat Afskeed, som forlange det. De skulle ogsaa ville sende 10 Mand, af hvert Compagnie til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Kiøbenhavn, den 13de Maji. Med Dagsposten er hertil indløben den Efterretning, at 3de af vore Skibe ere, uden nogen foregaaende Krigertlering, blevne opbragte til Algier. Aarsage hertil formodes at være, de til Neapel i det danske Skib Johanne Margreth, opbragte Tyrker, til hvilken Ervedition den danske Capitain var tvunget af Deyen. Man har saa meget mere Grund til denne Formodning, da Deyen har erklæret, at de opbragt Skibe skulle med Mandskab og Ladninger ligge urørte, indtil Sagen er bleven undersøgt. En senere Efterretning med der, at et andet dansk Skib, som blev taget af en algiersk Caper er strax bleven løsladt.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Mandagen den 16de Maji bliver sidste Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Tirsdagen den 17de Maji er Ordensdag for Ridderne af Elephanten og Dannebrog.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Under 27de April d. A. har det behaget Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst at udnævne Kiøbmand Jørgen Jacobsen Ploug i Faaborg til Agent med virkelig Commerceraade Rang.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Af Dato Kiøbenhavn den 29de April 1796 er udkommet Forordning angaaende Deserteurers Anholdelse og Jndbringelse, samt fremmede Hververes Fordølgelse, for Hertug, dommene Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grevskabet Ranzau, Ober Præsident, samt Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: Al os ved Skrivelse fra det Kongelige danske Cancellie af 3de dennes er tilmeldet, at det efter Ansøgning af Directionen for Søe=Asseurance Compagniet her i Staden allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Resolution af 29de i f. M. at approbere følgende, i Henseende til Tvistigheders Ar giørelse imellem Compagniet og de Asseurerede, af Partier, vanterne i en General Forsamling vedtagne Beslutning. Naar Tvistigheder maatte opkomme imellem Compagniet og Asseurerede, vil man først fra Compagniets Side søge, at faae Sagen i Mindelighed billagt; men dersom dette ikke lykes, udnævner enhver af Parterne 2de gode Mænd, nemlig en Lovkyndig og en Handelskyndig, som uden Ophold skulde efter fleste Stemmer kiende og domme i Sagen. Blive Stemmerne lige, vælge de udnævnte Mænd en Opmand, og dersom Stemmerne ved dette Valg ogsaa blive lige, udgjøres det ved Lodrastning, hvilken af de fra begge Sider valgte skal antages til Opmand, da Kiendelsen afsiges efter den Meening, som Opmanden tiltræder; Er nogen af Parterne ikke med Kiendelsen fornøiet, maae den til høieste Ret kunne indstevnes, dog dersom nogen Asseureret heller vilde comprommittere uden Appell, maatte det være Directionen overladt derefter Omstændighederne at samtykke. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 11te Maji 1795. Da det ved den Michael Benzen under 9de dennes af og meddeelte Bestalling at være Stadsmustrant her i Staden, er fastsat, at den Afgivt, hvilken den der indlade sig i Ægte, skab, til Stadsmusicanten hidtil have maattet erlægge, uagter de ikke ved deres Bryllupper have forlangt hans Tieneste herefter aldeles skal ophøre, saa bliver dette til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 11te Maji. Ober Præsident samt Borgemestere og Raad J sidstafvigte April Maaned have 74 Candidater fremstillet sig til Examen artium, af hvilke 36 erholdte Characterer, Laugallie, og blandillaunabilie, og i Non cantemmen sum. Jblant langabiles bleven indkaldte for Consistorium. og offentlig roste, nemlig: 1) Joh. Bartholin, 2) Petr. Frid, Frelsen, 1) Andr. Daner, 4) Died. Brinch Seideling, 5. Ant. Frid. Schow, 6 Joach. Evens Suhr, 7) Cland. Died. Cordisen, og 8 Andr. Georg. Adam Moltke.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
J Gaar lagde Orlogsskibet Skjold, som fører 24 Kanoner, og commanderes af Commandeur Vlengel, ud paa Reden Ligeledes Fregatten Tetis paa 40 Kanoner, som commanderes af Generaladjutant Capit. Fischer.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Ved Tallotteriets 35 Trætning i Wandsbeck udkom: Onsdag Morgen den 18de Maji afgaaer den KongePlige Erparelser til Norge. Passagerer, Patter, Prætiosa Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før"fra Kl. 1 til 3 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Post Contoir.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Avrkrigskamre. Livrente Sorictererne af 1847 og 175, bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Til behagelig Efterretning for de respect. Jnteressentere udi herved, at Udbetalingen af de til forestaaende 11te Junii Termin forfaldne Livrenter, tager sin Begyndelse den 1ste Juni næstkommende, fra hvilken Dag af og til 25de f. M. inel. Qvitterings Blantetterne kunne imodtages i General Post amtets Bogholder Contoir hver Formiddag fra 10 til 1 Mandagen og Torsdagen allene undtagne; men da Bogholderen i Følge den ham i Overeensstemmelse med Fundationer: nederom tillagte Ordre, ved Blanketternes Udlevering maa forsyne sig med Beviis om, saavel at den Jndskrevne er i Live som at Vedkommende ere berettigede til Rentens Hævning : fra de fleste Jnteressentere her i Byen derimod endnu ikke er indkommen nogen Loveattest, saa skulle General Postamte: herved tillige paa nye anmode darespective Jnteressentere, at de til Opholds Forebyggelse og Lettelse ved Expeditionen, saa rest mueligt dermed ville henvende sig til Bogholder=Contoiret. General Postamter, den 28de April 1796.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Det har behaget Gud, den Alvise, efter sin faderlige Beslutning, at kalde til sig det bedste, der dydigste blant Mennesken, min Moder Geheimeraadinde Baronesse Lovenskjold i sit Alders 64 Aar, ved en sagte og roelig Død, hendes dydefulde Levnet ligt efter en kort Brystsvaghed. Dette smertelige, dybt nedtrykkende. Tab tilmeldes herved alle mine og min Kones Slægt og Venner, med behagelig Anmodning: At denne nu brugelige Maade, at anmelde det i Aviserne, maatte undskyldes, i Betragtning af min forrigfulde Forfatning, og den fornyede Smerte, hvert Brevs Skrivning vilde koste. Fra bedende mig al skrivtlig Condolence. Løvenborg, den 10de Maji 1296. M. H. Løvenskjold.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
At Frue Johanne Elisabeth Gram, fød Barchmann, Enke, efter sal. Hr. Professor Gram i Steege paa Møen, er ved Døden afgaaen den 24 April 196 i sit Alders 39 Aar.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
efter 6 Ugers Sygdom bekiendtgiøres hendes Slægt og Venner af mig Underskrevne, i hvis Huus den salig Afdøde har logeret i 11 Aar. Steege paa Møen, den 28 April 1796. J. Keilow.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Alt det har behaget Gud at bortkalde min Mand, Over Qvistgaard til Norgger, fra dette Timelige til det Evige, i Gaar den 8 Maji, i sit Alders 42 Aar, fra mig og 3de Uordragne og Uforsørgede, det beriendtgiøres fraværende Slægt og Venner, frabedende mig al Condolence, da jeg er forvisset. om deres Deeltagelse i min Tilstand. Nørager, den 9de Maji 17996. A. C. R. Qvistgaard fød Plum.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Efter næsten i Aars Sygeleie døde af en Tæring AmtsforSvalter Friderich Christian Brammer den 3 Maj, i hans Alders 64 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Forvisset om deres Deeltagelse i vor billige Sorg, frabede vi os al skrivtlig Condolence. Frederichsborg, den 9de Maji 1796. Den Afdødes efterladte Enke og Børn. At min Moder Anna Jessen, forrige Sognepræst for Tølløsse og Aagerup Menigheder i Sielland, afg. Magister Peter Christopher Stenersons Enke i Roeskilde, den 1ste i indeværende Maji Maaned ved Døden er afgaaet, det bekiendtgiøres herved for vores Slægt og Venner. Forsikret om enhver af disses Deeltagelse i min billige Sorg over at have mistet den beste og kierligste Moder, frabeder jeg mig Condedolence, som noget, der kun vilde fornye Erindringen om mi Tab; hvilket jeg, desto værre, alt for ofte vil komme til at Stenerson. At Urtekræmmer Andreas Christensen Møller den 2den Maji sidstl. om Aftenen ved Døden er afgangen, skulde jeg herved skyldigst tilkiendegive hans Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 10 Maji 1796. P. N. Lund, Borger og Brygger Den 6te Maji døde min uforglemmelige Kone, Catharina Polder fød Søndergaard, efter en langvarig Brystsvaghed, i sit Alders 48 Aar. Var nogen god og from, saa var det hende - Var nogen dydig og retskaffen, saa var det hende - Var nogen min Siels ganske Alt, saa var det hende -Men at, hun er borte, Venner af hende og mig skiænk mig en Taare - deeltag i mit sande Tab - men fornye ikke min Smerter ved Breve. Rasmus Polder.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Den dybeste Bedrøvelse nedtrykkede mig sidstleden Søndag, den 1ste Maji Kl. 4 Eftermiddag, da Gud bortkaldte til sin evige Roe min inderlig elskede og evig uforglemmelige Mand, Søren Hagerup, Told og Consumtions Jnspecteur udi adster Riisøer, i hans Alders 39 Aar, efterat han her paa Stedet i 3 Uger havde benyttet sig af den her værende Læge. Dette mit og efterladte smaa umundige Børns store Tab skulde jeg herved sørgeligst tilkiendegive fraværende ærede Slægt og Venner. Overbeviist om deres omme Deeltagelse i denne min store Hiertetorg, frabeder jeg mig al Bevidnelse. Arendal, de 3 Maji 196. Caroline Adolphine sal. Hagerup, fød Foliman.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
Den i Falledens Magazin første Bind Side 62, anmeldte Oversættelse af A. af Niemeyers Handuch for christlige Religion lehver er allerede under Pressen og bliver færdig Efteraaret, hvilket anmeldes til Efterretning. Gyldendal. Janker om vor Tids Fremgangsmaade for at befordre den religiense Oplysning, af Dr. Christian Bastholm, Kongelig Confessionarius, faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Klarebodene No. 9 for 8 s. paa Tryk= og 10 sk. paa Skrivpapiir, indheftet 2 s. mere. Nærmere Eftertanke over Hr. Dr. og Confessionari i Bastholms korte Tanker de, faaes tilkjøbs hos Boghandler Hegelund i store Helliggeiststræde No. 152 i Kiøbenhavn og hos Bogtrykker Lillie Sorøe for 1 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling af 15de April d. A., som forvedkommende Under= og Over Ret bliver læst, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som kunne formene sig at have noget at fordre efter min ved Døden afgangne sal. Mand David Chrystieforior fra den Tid han var i inden og udenlandsk Handel eller paa hvad anden Maade samme maatte hidrøre, intet i nogen Maade undtagen, dermed at fremkomme og saadant deres halende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre hos mig eller antagen Langværge; ligesom og de der maatte skylde noget til Boet eller have ualgjorte Regninger ombedes at ville søge mindelig Afgiørelse. Mois, den 23de April 1796. F. C. Mosfeldt. C. Abildgaard. Enke af D. Chrostie semer. Told- og Consumtions=Inspecter.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
J Følge Hans Kongel Majests allernaadigste Bevilling af 19de April, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silen til med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid allerhøystbemelte Bevilling er læst for vedkommende Værneting, samt den Over Ret, hvorunder samme henhører, og dette Proclama 3de Gange efter hinanden er bleven indført udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Christiansandske Adresse=Contoirs Eterretninger og den Altonaiske Mercur, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Borger og Kiøbmand Berbard Geelmunden i Arendal, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, hvor fra samme end maatte bidrøre, anden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, under det etter ham behandlende Skifte, eller for mig, som Stervboets Skifte=Forvalter. Arendal, den 30te April 1796. N. Berg.
Berlingske Tidende, 1796-05-13
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling de Dato 8de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetin silentii, med Aar og Dags Varsel, samtlige Umyndiges Nærger eller andre, som maatte formene sig berettigede til Krav eller Paastand imod Estradgaards Klosters Oberformynderie, dermed at melde sig, inden fornævnte Tids Forløb, hos mig underskrevne, som Directeur for bemelte Estvadgaards Kloster, og deres Fordringer beviisliggiøre. Willestrup pr. Hobroe, den 29de April 1796. Jver Rosentrant, Ridder, Kammerherre og Baron. P. N. Efter erholdte Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 15de April sidstafvigte, lader undertegnede Friderich, Astrup, Stiltsprovst og Sognepræst ved Domkirken i Wiborg, som Skifteforvalter efter den her den 26de Martii sidst ved Deden afgangne Madame Nille Dorothea Aretander, Enke at den forlængst afdøde Rector Magister Peter Arfii, herved peremtores eller sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange indkalde alle bemeldte afgangne Madame Arsis Arvinger og Creditorer. Den salige Afdødes ældste Søn paa Hr. Christian Nicolai Arsi Sognepræst for Hedrum og annecterede Sogner under Aggershuus Stift i Norge som forlængst ved Døden er afgangen, men skal have efterladt sig 3 Børn, 2 Sønner og en Datter. Foruden disse opholder sig ligeledes i Norge hos S. T. Hr. Falck i Notterøe, udi bemeldte Angershuus Stift, en Datter Jomfrue Sophie Dorothea Arst; men i Siellands Stift ere boende : Hr. Lo rend Arff, Byefoged i Slangerup, og Hr. Cancellieraad Lucas Arff, Borgmester i Kjøge, saavelsom og en Datter Henriche, Charlotte gift med Hr. Skive paa Niverse ved Helsingøer; disse fraværende Arvinger, Mundige og Umyndige, i Særdeleshed de sidstes fødte Værge, in kaldes herved, som meldt, til de i Loven, bestemte Tider at møde udi Stervboet, saavelsom og Creditorerne, at enhver kan vederfares sin Ret. Wiborg, den 4de Mai Astrup.