JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Bekjendtgjørelser. J Medfør af Arvingernes Beslutning bliver den afdøde Kjøbmand Jb Andersens Boe tilhørende, paa Søndergaden her i Byen under No. 116 beliggende Gaard, stillet til 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 11te April, dito den 25de f. M., og dito den 9de Mai, hver Dags Formiddag Kl. 11. Den 1ste og 2den Auction afholdes paa Byens Raadstue, men den 3die Auction i selve Gaarden. Gaarden ligger særdeles fordeelagtig for Handel, er i Brandkassen forsikkret for 2300 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Ætages Forhuus paa 14 Fag med Gavl til Gaden, et Sidehuus paa 7 Fag, et Baghuus paa 8. Fag, Alt Egebindingsværk, samt erhos af et Halvtag a. Dette bekjendtgjøres herved i Henhold til Placaten af 22de April 1817, med Tilføiende: at Conditionerne ville erfares ved den 1ste Auction. Efter endt 3die Auction bortsælges den samme og de følgende Dage Boets Løsøre og Varebeholdninger. Horsens, den 10de Marts 1831. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
J Boet efter afgangne Aftagtemand Peder Jørgensen af Thrustrup afholdes en Skiftesamling paa Hads og Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Onsdagen den 6te April næstk. Formiddag K. 10, hvortil Creditorer og Arvinger herved indkaldes. for at erklære dem over adskillige af Boets Anliggender, og hvorved det antages at de Udeblivende samtykke i det som de Mødende vedtage. Dette bekjendtgjøres saaledes i Henhold til Placaten af 21de April 1824. Hads og Ning Herreders Contoir, den 18de Lanng. Marts 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Arvingerne efter følgende her paa Grevskabet afdøde Personer, nemlig: 1) Christen Michelsen, som i 25 Aar tjente for Ladekarl her paa Frysenborg, og døde forrig Maaned. Han var fød i Gulev, Houlberg Herred, 2) Peder Søbye, som var fød i Svenstrup, og i de sidste Aar opholdt sig i Hammel Hospital, hvor han døde. 3) Aftægtsfolkene Søren Hansen og Hustru Jnger Poulsdatter af Naaring, af hvilke Manden for nogle Aar siden men Konen i afvigte Maaned ved Døden er afgaaet – indkaldes. at møde og bevise deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Til Underretning for Arvinger og andre Vedkommende tilkjendegives, at Skiftesamlinger foretages her paa Contoiret, i de 2de førstnævnte Boer den 27de April førstkommende, og i den sidste den 6te Mai næstefter, begge Dage Kl. 1 Eftermiddag. Frysenborg, den 2den Marts 1831. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Ved Proclama, som er læst ved Gjerlev Onsild Herreders Ret og vil vorde læst ved Viborg Landsoverret ere samtlige Creditorer i Stervboet efter Gaardmand Christen Laursen i Vindbyelund, Gjerlev Sogn og Herred, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Mariager, den 28de Februar 1831. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
De som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter den paa Hovedgaarden Meilgaard afdøde Meierieforpagter Christian Frederik Evers, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som i Boets Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Grenaae, den 3die Marts 1831. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Da flere Skyde-Geværer som ere indleverede hos mig til Reparation og har færdig hængt hos mig over Aar og Dag, uden at jeg veed Eiernes Opholdsted, saa indkaldes da herved bemeldte Eiere til inden to Maaneder fra Dato at afhente bemeldte Geværer og betale deres Reparation, da jeg hvis saadant ikke skeer agter at lade Geværerne sælge ved offentlig Auction. Aarhuus, den 18de Marts 1831. R. Kjær, Regiments=Bøssemager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Bataillons-Chirurg Nue er fløttet i Hr. Romd. Scheibyes Gaard paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Græsning til 25 Kreaturer kan erholdes til 1ste Mai hos Gaardmand. Søren Christensen, i Foerlev ved Skanderborg, En Dreng der viser og har Lyst til at lære Handelen, samt har havt den fornødne Underviisning i Regning, Skrivning m.m., kan strax blive antaget ved samme. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Veile Amts landekonomiske Selskab. Tirsdagen den 5te April næstkommende holder Selskabet et ordentligt Møde. Fire Præmier for Tyre ere bestemte til Uddeeling. Bønder fra Amtet indbydes til Concurence, men maa forevise Attest for at de i det sidste Aar have eiet de Tyre, som presenteres, og at disse i denne Tid have været holdte i Amtet. Endeligen ville 9 Vædere og 6 Gimmere af ægte Merino Race, blive forauctionerede paa Selskabets Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
De Herrer Medlemmer, som ikke maatte have erlagt Contingenten for forrige Aar, blive derhos anmodede om at erlægge samme i Overeensstemmelse med Lovens 9 inden denne Maaneds Udgang til Selskabets Kasserer Hr. Procurator Seest i Veile. Endelig bringes ved denne Leilighed til offentlig Kundskab, at der fra Selskabets Planteskole vil i dette Foraar kunne udleveres nogle hundrede vilde eller saakaldte Bønderkirsebærtræer, tilligemed en trykt Anviisning til deres Behandling og Bærrenes Tørring, mod Betaling af 2 Rbs. Tegn for Stykket til Selskabets Gartner. Naar man derom henvender sig til Undertegnede, ville de og efter Omstændighederne kunne faaes for en nedfat eller endog uden Betaling. Veile, i det landekonomiske Selskab, den 11te Marts Som p. t. styrende Formand. Hoppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
No. 40. den 22de Marts. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Dr. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Den gamle berømte preussiske Marskal Greisenau er draget til sin Post i Posen, hvor man havde det Rygte, at den hele polske Hær vilde, dersom den blev slagen, slaae sig igjennem til Sachsen. En Adresse som var indgivet til Rigsdagen, og som nu læses i de polske Aviser, synes næsten at tyde paa et saadant Forsæt. Erdet Forsynets Villie, siges deri, at vi skulle vorde undertrykte, saa have vi svoret, lig Jøderne efter Jerusalems Forstyrrelse, aldrig at ophøre at udgjøre et Folk. J den største Jammer og Elendighed ville vi da, medtagende saa meget af vort Gods som vi kunne bære, søge vor Tilflugi andre Verdensdele, og det vil man vel ikke nægte os fordi vi i 10 Aarhundreder have værnet og Europmod Østen og Norden. Seierherren vil glæde sig ved at vorde befriet for en forhadt Slægt, og vi ville da med blødende Hjerter drage til fjerne Egne, og der vedlige holde vor Nationalitet." – Regjeringen havde atter udstædt følgende Proklamation til den polske Armee: "Pod ske Krigere, Eders Tapperhed har ladet Fienden dyrt betale ethvert Skridt fremad. Eders Landsmænd prise Eders Mod, og ligne Eders Hæder ved Eders berømte Forfædres. Vort Folk er forherliget ved Eder, og Frugten af Eders Bestræbelser vil blive Fædrelandets Uafhængighed. Den af Folket valgte Regjering vil staae Eder trolig bi, deele al Slags Fare og Nød med Eder, og aldrig, hvordan det end gaaer, skille sig fra Eder. Vor Stand haftighed skal som Eders staae urokket til det sidste Øieblik, Selv den Berliner Statstidende indrømmer nu, at den russiske Hær maa have truffen paa betydelige og uventede Hindringer, som endog have nødt den til en øieblikkelig Tilbagegang. Andre Aviser fremstille Russernes nærværende Stilling omtrent saaledes: Man kan vel antage, at Størstedelen af den russiske Armee for nærværende Tid befinder sig i Woiwodskabet Podlachien, som mod Vesten er indsluttet af Weichselen, mod Østen og Norden af Bugfloden, der udgyder sig i Weichselen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Da Floderne for nærværende Tid ere oversvømmede, maa den russiske Feltherre formodentlig opgive sin Plan at gaae over Bugfloden, norden og Warschau, og bygge sin Armees Proviantering paa Østpreussen; den eneste Udvei fra Podlachien er derfor imod Sønden, hvor det stoder til det Lublinske, men ogsaa her er en stor Flod, Vieprz, mange Smaafloder, og Landet fuldt af rindende Vande. Rimeligviis vil han bane sig en Vei af denne Kant, for at komme i Forbindelse igjen med General Krentzs Armee, som retirerer over Lublin til Bugfloden. Det kommer nu kun an paa, om den russiske Armee i sin nærværende indsluttede Stilling kan soutinere sig saalænge indtil Veie og Floder blive passable. (Podlachien er et Land omtrent dobbelt saa stort som Sielland, men opfyldt af Søer, Moradser og Skove.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Jtalien. Da Patrioterne, som marschere lige mod Rom, kom for Tivoli, lod Autoriteterne ringe med Stormklokkerne, for at kalde Borgerne under Vaaben, men disse forenede sig strax med Jnsurgenterne, idet de heisede det trefarvede Flag. Alle fremmede Kardinaler have forladt Rom, men Paven selv er endnu i Engels borgen. Han lyste nylig Velsignelsen over Transtaveranernes Fane, som blev bragt ham ved en Deputation, hvis Medlemmer fik Tilladelse at kysse hans Fødder. Ved Ponta Fallice, 6 Mile fra Rom, var der allerede flydt Blod. En heel pavelig Kommando blev taget fangen. Pavens Statssecretair, Kardinal Bernetti, søger at afvende Faren ved Hielp af sin Herres dobbelte Vaaben, den engang almægtige Banstraale og Guldet. Han erkommunicerer, lover Aflad, betaler rigeligt, og bevæbner Alt hvad han formaaer. Hærens Avantgarde, bestaaende af Prædikener og Formaninger, skulde føres af Kardinal Bevenuetti, men da det udspredtes, at Hs. Eminents havde lovet Enhver som dræbte en Liberal Aflad paa 40 Aar, og han førte med sig over 100,000 forgiftede Cigarrer, giftblandet Chokolade, a. kom hans Livi største Fare, og blev kun frelst ved Ædelmodighed af en Mand der i 12 Aar havde siddet i Fængsel som mistænkt for Karbonarisme, og nu ved denne Forandring var kommet paa fri Fod igien. Han frelste flere gange Kardinalens Liv ved at stille sit eget Bryst i Veien for Mordernes Dolk; i Striden blev han selv truffet med en Steen, men bragte dog Kardinalen, skjøndt af Angst mere død end levende, til Bologna, hvor man strax maatte aarelade ham, og nu skal han udvexles mod andre Statsfanger i Rom. Verdens gamle Hovedstad har saaledes, omspændt af Oprørskarer, udentvivl et haardt Stød i Vente, især hvis de saakaldte Oldrommere, som have lovet at ville forsvare Paven, ville sætte sig til Modstand. De oprørske Paveprovindser, der have forbundet deres Skjebne under Navn af: "forenede Stater, have en Befolkning af 1,500,000 Mennesker. Vi have skjellig Grund, meldes fra Grændsen, til at troe, at hele Pavestaten inden faa Dages Forløb vil have afkastet Pavens Herredømme. Patrioterne vægre sig aldeles ikke ved at erkiende Paven for Kirkens Overhoved, men fordre blot, at Religion og verdsligt Herredømme skulle skilles ad. - Ogsaa mellem Parmesanerne og Østerrigerne ere Fjendtlighederne begyndte. Et østerrigsk Korps paa 700 Md. har slaget et parmesansk paa 200, og frataget det 27 Fanger og 4 Faner. To østerrigske Compagnier førte Fangerne i Lænker og under klingende Spil ind i Placenza. Ved Sacca bygge Østerrigerne en Broe, forat overføre en Kolonne af 25,000 Md., under Hertugen af Modengs Kommando. Hs. K. H. vil personlig med denne Armee marschere mod sin oprørske Hovedstad og derfra til Bologna. - Kongen af Sardinien er belavet paa at flygte til Genua. Prindsen af Carignan er bleven beklædt med Kongemyndighed. J Savoyen ventes hvert Øieblik et Oprør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Frankrige. Hele det nuværende franske Ministerium er styrtet. Premierministeren Lafitte var allerede flyttet ud af sit Hotel. Dog mener man, at Soult vil komme til at beholde Krigsministeriet, derimod nævnes allerede Admiral Rigny som Søeminister, den bekjendte Visedigter Berenger som Minister for den offentlige Underviisning, o. s. v. Det skal være overdraget Hr. Casimir Perrier (forhenv. Kjøbmand) at organisere det nye Ministerium og selv at stille sig i Spidsen for det. At Franskmændene ikke blive rolige førend de faae Krig, seer man daglige Prøver paa. J Paris trak den 11te Marts flere tusinde Mennesker, (Størstedelen Studenter) omkring i Gaderne med en foromviklet trefarvet Fane, de Fleste med Jmmorteller i Knaphullet. Det gjaldt en Æressest for Polakkerne. Da de kom udenfor Lafayettes Vaaning, og Generalen kom ned til dem, blev der spurgt om der maatte oprettes et Mindemærke for Polakkernes Tapperhed, naar man frivilligen bestred Omkostningerne. Generalen svarte, at Alt var endnu ikke tabt, og at Frankrig sikkerligen havde forbeholdt Polen noget Andet end en Grav. Udenfor Deputeretkammerets Hotel blev der raabt: "Til Polen, til Polen!" Udenfor Kassernerne lød det samme Raab, som istemtes af Soldaterne. Massen blev større og større, og Luften gjentonede af Vivatraal for Polakkerne. Udenfor den russiske Gesandts Hotel standsedes der og raabtes: "Mort aux Russes, Viventles Polonais Guerre Guerre!" Der rykkede Trop ver frem at jage Pøbelen ud fra denne Gade, som nu siden den Tid er besat saaledes med Soldater, at Jngen kan passere derigjennem som ikke boer der eller har lovlig Ærinde. Til Slutning drog Folkehoben hen til Louvre, hvor Fanen blev nedlagt i en Grav, Folket kastedede sig paa Knæe og sang adskillige Stropher af Parisienne, sammenblandet med Raabet: "Krig, Krig, Til Warschau, Polakkerne leve!" o. s. v. Om Aftenen vilde at ter en Folkehob været hen at hilse paa den russiske Minister. Men det blev forhindret af Soldaterne. Dagen efter vilde Pøbelen begyndt igjen med de samme Optøier, brød ind i Pantheon og bemægtigede sig en af de trefarvede Faner, hvormed den atter drog omkring under Raabet: "Krig mod Russerne og Østerrigerne, Polakkerne leve!" Men Gensd' armeriet rykkede mod Rolighedsforstyrrerne, fratog dem Fanen, og arresterede 17 af dem, hvorpaa Resten tog Flugten. Næste Morgen tidlig havde Lafayette en lang Audients hos Kongen. Samme Dag læste man i Journal des Paris, at der skal udskrives endnu 80,000 Soldater, at en stor Deel Generaler og Officerer havde faaet Ordre til inden 24 Timer at begive sig paa deres Poster, at Marskal Gerard var afreist for at paatage sig Overkommanden af det ved den savoyiske Grændse opstillede Troppekorps, og at der var givet Ordre til flere franske Troppekolonner at drage i Jilmarscher af Alperne til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Østerrig. Marskal Maison, den kongl. franske Gesandt i Wien, er indtruffen til Paris med den meget vigtige Efterretning, at alle Forsøg paa at forhindre Østerrigs Jndblanding i Jtaliens Anliggender, ere strandede, og at Krigen med Frankrige saaledes er uundgaaelig. Det var lige oven paa denne Efterretning, at den franske Regjering havde befalet en ny Troppendskrivning paa 80000 Mand, Det er bleven tilladt alle piemontesiske Flygtninger at tye ind paa den franske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Portugal. Lissabon er nu i en frygtelig Gjæring over de mange Henrettelser som D. Miguel atter forøger sit Blodregister med. Hele store Transporter af Ulykkelige slæbes hen til Fængslerne paa Forterne Arcia og Creforia, alle de øvrige ere fyldte. Alle Forretninger laae stille, og Gaderne vrimlede af Misfornøiede. Man ventede hvert Øieblik et Udbrud. Pøbelen havde kastet Gadesnavs paa den spanske Ministers Vaaben. D. Miguel havde forladt Staden og i Stilhed begivet sig til Salvaterra. Men paa hans Befaling vare tre svære Krigskibe lagte saaledes, at de kunde beskyde Staden hvis det behøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Nederlandene. Den belgiske Regjering vil paa ingen Maade tillade at Storhertugdømmet Luxemborg kommer i hollandsk Besiddelse, og Jndbyggerne ønske det ikke heller. Regenten har svoret paa, at ligesom det i 3 Aarhundreder har hørt til Belgien, saaledes skal det ogsaa vorde, om det ind skal koste Blod. "Lader Eder hverken forføre ved Trusler eller Løvter, har han sagt til dem i en Proclamation: Vi skulle aldrig forlade Eder. Tydskland Atter har der været Uroligheder i Cassel. Om Aftenen Kl. 9 blev der slaaet Allarm i Gaderne, forkyndende en almindelig Folkeopstand. Borgervæbningen tilte til deres Samlingsplads, og i et Øieblik vare alle de Gader som førte hen til Churfyrstens Palais aldeles spærrede. Talrige Folkestimler havde med Magt villet modsætte sig Bortkjørselen af endeel Vogne som vare læssede med Grevinde Reichenbachs Flyttegods, men hvoriblandt der meentes at være mange Sager som ikke vare hendes Eiendom. Borgergarden maatte bruge Magt imod Magt, og Mange kom til Skade ved Steenkast og Slængen med Knipler og Brændestykker, som Pøbelen tillod sig, og Borgergardens Rytterie saae sig paa sine Steder nødt til at hugge ind. Mange af Rolighedsforstyrrerne bleve arresterede. Hele Natten stod Churfyrstens Tropper under Vaaben, men uden at forlade Kassernerne, da det ikke maa blande sig i borgerlige Uroligheder undtagen det begieres af de borgerlige Autoriteter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Blandinger. Jfølge Privatbreve fra Paris har man slaaet nogle Vinduesruder ind hos den russiske MiniBreve fra Mailand omtale Uroligheder baade i Piemont og Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
To af Napoleons Brodersønner, de unge Hertuger af St. Leu, befinde sig hos de italienske Jnsurgenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
For at vise Roms Jndvaanere hvormeget deres Vel ligger Paven paa Hjertet, har han tilladt, at det meest undergjørende Christusbillede samt Apostlerne Peders og Pauls Hoveder, maa udstilles til offentlig Tilbedelse, med hundredaarig Jndulgens for de Bedende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Fædrelandet. Fra Castelspynten indtil Bommen laae der endnu i Løverdags Driviis paa Khvns Rhed. Høiesteret har dømt Arrestanterne Knud Qvist og hans Stifdatter Maren Eriksdatter af Skanderborg Amt, for begaaet Blodskam, til at have deres Liv forbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Befordringer og Afgang. Garnisonssauditeuren paa Christiansøe, C. Sylow, beskikket til Byfoged og Byskriver i Slagelse. Postmesteren i Wordingborg, Justitsraad Krebs, til Postmester i Slagelse, og Secondlieutn. ved Artilleriekorpset H. Høegh=Guldberg til Postmester i Wordingborg. Forhenv. Maanedslieutn. Rosing til Patrouillebetjent ved Toldskjellet mellem Jylland og Slesvig. huus. Börs-Cours, d. 18de Marts. Hamb. 2 M. - a vista 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Oblig. 100 1/2 r. S. Species 212. Spe. solgt. t. 12 Mk. 10 1/2 s. 6 PC. n. Laan 1011 1/2 a 102 B. Bank-Disc. 4 pCt. 4 pCt. norsk Obl. 93 r. S. Dito Dito 97 1/2 Rdr. B. Norske Sp. S. - - 4 pCt. kgl. Obl. 83 1/2 a 84. 4 pCt. norske Statsobligationer – Rdr. B. Dito i Bco. 78 1/2 Kuld. Obl. 102 r. S. 3 pCt. nye danske ObligaDito Dito 107 1/2 Sdl. tioner 56 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst opfylder jeg herved denne min tunge Pligt, idet jeg paa egne og fraværende Broders Vegne tilmelder deeltagende Slægt og Venner, at Gud Natten imellem den 18de og 19de dennes kaldte herfra til det evige Liv min elskede Moder Mette Marie Muderspach, fød v. Bachmann, Priorinde for Estvadgaards Klosterstiftelse, i hendes Alders 83 1/2 Aar, og efter 9 Ugers Sygeleie. Veile, den 20de Marts 1831. C. B. Underrach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
For deeltagende Slægt og Venner bekjendtgjøres førgeligst: at Gud kaldte vores kjære Datter Anna Theodora den 19de dennes, neppe 1 Maaned skulde vi glædes ved hendes Tilvær. Constantinsborg, den 20de Marts 1831. Ove Mohr. Jda Mohr, født Wittrog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
At min Mand, forrige Skuespil-Directeur Gothard Steiner, 63 Aar gammel, ved en blid og rolig Død er hensovet den 17de dennes, efter nogle Ugers Sygdom, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Callundborg, den 19de Marts 1831. Sophie Steiner, fød Cortem. Løssreauction paa det Kgl. Palais i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Mandagen den 28de dennes om Formiddagen Kl. 9. og følgende Dage afholdes offentlig Auction paa det Kongl. Palais her i Byen, over endeel Jnventariesager, bestaaende af: Sølv, Plet, Porcellain, Krystal, Kobber, Tin= og Blik=Tøi, Dækketøi, Linned, Sengeklæder, Mahognie og andre Meubler, Vogne, Seletøier, Staldredskaber, samt omtrent 25 Favne tørt Brænde, m. m. Trykte Cataloger ligge fra Torsdagen den 24de dennes til Eftersyn hos Gjæstgiverne Kjeldsen og Petersen her i Byen, fra Fredagen den 25de dennes hos Gjæstgiverne Schucany og Fulling i Aarhuus samt hos Mad. Worch i Veile, og kunne tillige erholdes hos Bogtrykker Fogh hersteds for 8 s. T. pr. Exemplar. Conditionerne ville erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Horsens, den 20de Marts 1831. J Auctionsdirecteurens Fraværelse, W. Schytte, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Nye friske Appelsiner Pommerantzer og Citroner ere arriverede, og sælges til J. F. W. Røse. billige Priser hos Af extra godt, sundt Kløverfrøe forevises Prover og modtages Bestillinger af A. Lewis. Godt nyt Brygge Malt, og god Lollandsk Hvede af sidste Aars Afgrøde faaes til moderat Priis hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Præparerede russiske Pennesser faaes hos R. C. Lemmich, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Møllestenens Blegmand begynder at modtage Lærred, Blegetøi og Garn samt Vadsketøi. Alle de der vi unde mig deres Søgning loves en god Behandling P. Andersen, Blegmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Stedet No. 765 i Nyegade er at faae til Leie til næste Paaske Flyttetid, hvorom accorderes med BrændeS. Thomsen. viinsbrænder. J Gaarden No. 810 paa Klostergaden er 4 Værelser, foruden Kjøkken, Spisekammer og Fadebur i 2den Etage, og i 1ste Etage 2 Værelser, Sovekammer, Pigekammer, Kjøkken og Spisekammer, at faae tilleie, hvilket helst ønskes til Paaskeflyttetid. Aarhuus, den 16de Marts 1831. H. Gundersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Om de preussiske Provindsialstænders Væsen af Dr. David, 24 s. Jnidisk Stat, 8 Mk. Johannes Ewads Levnet, 8 Mk. 8 s., ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-22
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-24
No. 47. Torsdagen. den 24de Marts. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stills-Tidende. Alder Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-24
Høiesteret har paakiendt Sagen: Skibscapitain AKirkly, contra Skipperne Jens Nipper, Lars Nielsen og Bidstrup, angaaende bemeldte Skipperes Paastand om, i Anledning af den Skade, som ved Stormen Natten mellem den 3die og 4de April f. A. var tilstødt deres førende Fiskerqvaser Løven, Neptunus og Prøven, af en drivende Skib ved Knippelsbroe, hvilket Skib havde været Brigskibet Achilles, der føres af Citanten, af Denne at erholde udbetalt en Erstatning, den første af 1756 Rbd. 3 Mk., den anden af 1605 Rbd. og den tredie af 801 Rbd., Alt Sedler og Tegn. Ved Kjøbenhavns Søret Dom var kjendt for Ret: "Jndstevnte Skibscapitain A. Kirkly bør betale til Skipperne J. Nipper 518 Rbd., til Nielsen 745 Rbd. og H. Bidstrup 325 Rbd., med Renter 4 pCt. deraf fra Stevningens Dato indtil Betaling skeer." Høiesteret har kjendt Sørettens Dom ved Magt at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-24
Blandt de sædvanlige af det Kongelige Landhuusholdningsselskab i Aaret 1831 udsatte Præmier og udlovede Understøttelser, er en Præmie af 100 Rbd. for en Haand qværn, hvorpaa de saa yndede Rullegryn (som opnaaes derved, at den klare, velsmagende Kjerne i Boghvederskilles fra en guul og bitter Hinde, der hænger ved de almindelige Boghvedegryn) frembringes aldeles rene og i saadan Mængde, at de derved ikke fordyres over 10 Procent imod almindelige Boghvedegryn, og ligeledes 100 Rbd. for en Mølle eller Indretning ved en Mølle, hvorved Boghveden kan afskalles, uden at slaaes itu En Mekanikus, der opnaaer at skille Boghvedekjernen baade ved den haarde Skal og ved den derunder liggende gule Hinde, vil kunne vente begge Præmier.