JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Tirsdagen den 18de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, agter Undertegnede ved offentlig Auction afholdt paa Raadstuen i Fredericia, at bortsælge, om antageligt Bud skeer, den mig tilhørende og i Fredericia beliggende store Farverigaard, bestaaende af en Hovedbygning og 3 Sidebygninger, der tilsammen udgjøre 43 Gaardens Tilliggende bestaaer af en god Hauge og tilstødende Eng, der omtrent indbefatter 1 Td. Land Af Farveri-Redskaber, der alle ere i god og brugbar Tilstand, findes en meget stor Kobberkjedel, samt tvende mindre Dito, en Tinkjedel og en Blykyppe m.m. Gaarden er indrettet til Beboelse for tvende Familier, og haves gjennem Eiendommen overflødig rindende Vand, saa at ethvert Establissement, hvortil Plads og rindende Vand udfordres, her hensigtsmæssig kan anlægges. Det bemærkes, at Gaarden staaer for ubetydelige Skatter. Betalingsterminerne kunne stilles efter Kjøberens Beqvemmelighed Bager Hassing i Fredericia paaviser Eiendommen og meddeler nærmere Oplysninger. Taarningmølle, den 19de Marts 1843. H. J. Staal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Callundborg. Tirsdagen den 4de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Aftale med vedkommende Auctionsdirecteur, og ifølge Eieren Muurmester Jacobis Forlangende, afholdt offentlig Auction over den bemeldte Muurmester Jacobi tilhørende Gaard Matr. M. 73 i Callundborg Kjøbstads Møllestræde, hvis Bygninger bestaae i 14 Fag Bindingsværksbygning til Gaden, med Kjælder under 6 Fag, en Sidelængde af Dito Bygning paa 12 Fag, et Baghuus paa 8 Fag og et Halvhuus paa 2 Fag, med Grund, Gaardsrum, Hauge og Jord i Marken. Auctionen afholdes i Gaarden selv, hvor Conditionerne blive bekjendtgjorte, men ligesom disse forinden Auctionen ere til Eftersyn hos Undertegnede, saaledes er Eiendommen ogsaa forinden Auctionen underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig Dampskibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Königinn Caroline Amalid, fra Flensborg til Kjöbenhavn: ved Svendborg Mandag Morgen Kl. 4 a 5. Gaabense 10-12. Kallehave og Koster Middag 12-1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
PASSAGII. imellem Flensborg og Aarhuus. Passagererne i förste Kabyt have imellem disse Stationer for et Mid Kjöbenhavn ; Flensborg, Svendborg. at betale foruden Passagepengene. Svendborg) dagsmaaltid 1 Rbdlr. pr. Person. Gaabense . . . . . . . . Kallehave og Koster . . . . Aarhuus. . . . . . . . . . . . Flensborg, Svendborg . . . . . . . . .- Gaabense . . . . . . . . . Kallehave og Koster. . . . . Svendborg, Gaabense Kallehave og Koster. . . . . . . . . . . . . . . . . Gaabense : Aarhuus . . . . . . . . . . . . 32 . . . . . . . . Kallehave og Koster og Aarhuus . . . . . . . . . Wette bekjendte smukke Jerndampskib, der er forsynet med tvende fortrinlige Maskiner paa 90 Hestes Kraft og ny indrettede, elegante og beqvemme Kabytter, afgaaer, fra Flensborg til Kjöbenhavn fra 9de April indtil den 14de Mai incl. hver Søndag Middag Kl. 12. fra 21de Mai indtil 6te Aug. incl. Aften - 10. fra 13de Aug. indtil ult. Octbr. Middag 12. Kjöbenhavn til Aarhuus, fra 9de April . . . . . Tirsdag Aften 7 Aarhuus til Kjöbenhavn . . . . . . . Torsdag Morgen, 4. Kjöbenhavn til Flensborg, – . . . . . . . . Fredag, Skibet anløber: fra Kjöbenhavn til Flensborg; ved Kallehave og Koster Fredag Morgen Kl. 10 a 11 Gaabense 10-12. - Svendborg, Aften - 57. 10-12. Förste Anden. Dækket. Kabyt. Kabit. Rbd. . Rbd. Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Skibet anløber, foruden ovenstaaende Anløbsteder, Brunsniss, Priis som ved Flensborg, og Lohals, Priis som ved Svendborg. Familier, henhørende til een Huusstand, bestaaende af 4 voxne Personer, gives en Fjerdedel, og over 4 Personer en Trediedeel Afslag. For Börn under 10 Aar betales det Halve, Rabat gives ikke. Herskaber i förste Kabyt betale for deres medhavende Domestiker kun det Halve af Prisen for anden Plads. Som Dækspassagerer medtages ikkun Haandværkssvende, Matroser og Soldater. Kahytspassagerer have 100 a Reisegods frit. – Skibsmandskabet tør ikke modtage Drikkepenge. – For Damerne i förste Kahyt forefindes qvindelig Opvartning ombord. - Betalingen for Ombord- og Handsætningen i Flensborg, Kjöbenhavn og Aarhuus er indbefattet i Passagepengene. – Imellem Kjöbenhavn og Flensborg, saavelsom imellem Kjöbenhavn og Aarhuus, befordres Vogne a 16 Rbd., Heste a 16 Rbd., og Hunde a 2 Rbd. Hunde kunne ogsaa medføres af og til Mellemstationerne a 1 Rbd. Omkostningerne for Hestes og Vognes Ind- og Udskibning er separat at betale. – Gods og Contanter medtages mellem Hovedstationerne. Passagererne indskrives: i Flensborg . . . . paa Dampskibets Expeditionscontoir, i Svendborg . . . . . . hos Herr Ph. N. Schytt, i Gaubense. i Færgegaarden. den Kongl. Postexpedition, i Kallehave og Koster .....
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
hos Herr Joh. Fr. Lund, i Kjöbenhavn . . . . . . . . . . . i Aarhuus . . . . . . . . . . . . J. H. Agerup. hermed følger en Beretn. ang. Brand=Assurancen for rørlige Eiendele i Nørre Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Brandassurance=Foreningen. for rørlige Eiendeele i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Aar 1843 den 18de Marts afholdtes i Aarhuus det aarlige Møde af Repræsentanterne i ovenmeldte Forening. Nærværende vare: Formanden, Ritmester v. Friis, Kammerherre de Güldencrone, Gaardeier Knudsen, Proprietair Herschind, Møller Stilling, Ritmester v. Norup, Proprietair Jørgensen, Krigsassessor Secher, Forpagter Budtz, Proprietair P. Koch, Proprietair Røe og Justitsraad, Ridder Fjelstrup, samt Directeurerne Cancellieraad Jngerslew og Agent Nyholm; altsaa var kun udebleven Proprietair van Deurs. Derved passerede: 1) Over de Aspirantere, der havde meldt sig til Optagelse i Foreningen, oplæste Formanden en Liste, og da der ikke forlangtes særskildt afstemt over nogen Enkelt, blev de samtlige herredsviis satte under Afstemning og optagne. 2) Det vedtoges, at lade Directionen foreløbig constituere Forstandere i de nye Districter til nærmere Beskikkelse ved næste Repræsentantmøde; ligesom Directionen ogsaa iagttager det Fornødne i Henseende til de Amter som nu erholde Repræsentation paa Grund af den der stedfundne Tilvext.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
For at lette de Amter uden for Aarhuus Stift, der alt have eller maatte erholde Repræsentanter i Foreningen, den største muelige Deeltagelse i Forhandlingerne under Repræsentantmøderne, uden at paalægge deres Repræsentanter ved enhver Leilighed personlig at give Møde, blev det besluttet, – at enhver Repræsentant af Amterne udenfor Aarhuus-Stift kan lade møde ved et andet Medlem af Foreningen, dog at han skrivtlig derom meddeler Formanden Underretning og at dertil ikke befuldmægtiges nogen Repræsentant. 4) Jstedetfor Proprietair W. Watt, der ved Døden var afgaaet, foretoges Valg paa en Directeur, hvortil Kammerjunker v. Folsach til Wedelslund eenstemmig valgtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Til Revisorer valgtes: Proprietair Jørgensen til Jngworstrup med 12 Stemmer. Møller L. Stilling til Toustrup Mølle med 11 Stemmer; samt som Suppleanter:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Assessor Secher til Wedøe med 100 Stemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Ritmester v. Norup af Hanstedgaard med 9 Stemmer. 6) De for Assuranceaaret til afvigte 1ste Mai 1842 aflagte Regnskaber bleve fremlagte, og da der ved Revisionen intet var fundet at erindre, bemyndigedes Formanden til at meddele Directionen Qvittance i saa Henseende. 7) Videre forelagdes Forsamlingen en Oversigt over Foreningens Status ved Udgangen af nærværende Regnskabsaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Jstedetfor den hidtil førte Hovedbog over samtlige Forsikringer, blev det bestemt, strax og forinden de nye Forsikringer antegnes, at indrette Herredsprotocoller for Aarhuus Stift, overeensstemmende med de hidtil førte Conti, men for Amterne udenfor samme, lignende Protocoller amtsviis. Det blev derhos overdraget til Directionen i Forening med Revisorerne, at tilstaae Secretairen en passende Godtgjørelse for det derved forøgede Arbeide. Overeensstemmende med Lovene afgaaer Formanden for Repræsentanterne efter 2 Aars Function til 1ste Mai næstkommende og et nyt Valg skulde derfor i Dag foretages, men da samtlige Repræsentantere af Aarhuus Amt afgaae til samme Tid og det altsaa er afgjort hvilke Medlemmer af dette Amt, der som Repræsentantere kunne komme paa Valg i saa Henseende, saa udsættes Valget af Formanden og vil Stemme=Afgivningen, efter nærmere Foranstaltning af Directionen, skee skrivtlig af samtlige Repræsentantere. Paa Grund af de hyppig indkomne Begjæringer til Directionen om Forsikring i Løbet af Assuranceaaret efter nye og forandrede Angivelser, forelagdes, efter dennes Ønske, det Spørgsmaal, hvorvidt det i saa Henseende bør antages, at være i Foreningens Tarv, at foretage nogen Forandring i de lovbefalede Forsikringstider efter § 8. Dette Spørgsmaal besvaredes bekræftende forsaavidt Forøgelse eller Forhøielse attraaes i de Summer hvorfor ved Assuranceaarets Begyndelse har været tegnet Forsikring, dog at saadant kun finder Sted naar en tilsvarende Forøgelse af Eiendele dertil giver Anledning. 1) Ligeledes forespurgtes hvorledes Functionstiden, for Districtsforstanderne bliver at regne, – i hvilken Henseende vedtoges, at de ved Samlingen den 10de December 1840 udnævnte Districtsforstandere vedblive at fungere til 1ste Mai 1844, ligesom og, at de senere Beskikkede, fungere i 3 Aar, at regne fra den paafølgende 1ste Mai efter deres Ansættelse. 2) Til Afgjørelse forelagdes det Spørgsmaal, hvorvidt det bør tillades Forpagtere, forsaavidt de overdrages et Medlems forsikrede Eiendele, at indgaae i sammes Forsikring til Assuranceaarets Udløb, i Lighed med hvad der i § 24 gjælder for Erhververen af Forsikringsstedet. Dette indvilgedes. 13) Da Foreningens Love med tilhørende Tillæg, anmeldtes at være saa godt som aldeles opbrugte var man enig i, at lade foretage et nyt og tilstrækkeligt Oplag med Jnddragelse af de senere vedtagne Bestemmelser og Forandringer som Selskabets Udvidelse udenfor Aarhuus Stift medfører, ved hvilken Leilighed tillige trykkes særskildte Lister over Foreningens samtlige Medlemmer m.v., som tilligemed Lovene omsendes til ethvert Medlem. Det vedtoges, at Directionen til den Ende gjør Udkast til Redactions-Forandringerne, hvilket, paa samtlige Repræsentanteres Vegne, bliver at gjennemgaae af 3 Repræsentantere, hvortil valgtes, Ritmester v. Friis med 12 Stemmer, Kammerherre de Güldencrone med 8te og Proprietair Herschind med 5 Stemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
14) J Anledning af en Forespørgsel om, hvorvidt Gangklæder kunne anmeldes til Forsikring, skjøndt disse ikke ere opførte paa de hidtil brugte Schemaer over Forsikrings-Gjenstande, antoges, at alt hvad der i § 2 ikke udtrykkelig er udhævet som Jkkegjenstand for Forsikring, maae kunne forsikres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Det vedtoges, med Hensyn til Districts-Jnddelingen, at henføre Aalsøe Sogn til Sønder Herred, uagtet samme i verdslig Henseende sorterer under Nørre Herred i Randers Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Ved at bringe Foranstaaende til offentlig Kundskab, undlader Directionen ikke at tilføie, at Foreningens Resico, ifølge den i Mødet fremlagte Oversigt, for Tiden andrager 2,060,000 3 Sølv og 1/2 pCt. Jnd skudet 10,506 1 3 s., hvortil, ved den stedfundne Tilvext af Medlemmer, calculeres at komme circa 500,000 i hvoraf Jndskudet udgjør 2,500 3, samt at der, af det inden 1ste Juli d. A. nærmere opkrævende 1/4 pCt. Bidrag af Foreningens ældre Medlemmer, forhaabentlig vil blive som Overskud at tillægge Grundfondet, imellem 3 a 4000 2. Fortegnelse over de, efter Forhandlingernes 1ste Post, optagne Medlemmer, saavelsom over de af Directionen constituerede Forstandere i de nye Districter, vedføies, dette. J Directionen den 22de Marts 1843. C. Jngerslev. N. Nyholm. F. Folsach. H. Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Fortegnelse. A. Nye Districter og de derfor constituerede Forstandere. Viborg Amt. Nørlyng og Fiends Herreder, med Districtsforstander, Justitsraad de Føns til Ørslev Kloster. Rinds Herred med Districtsforstander Proprietair K. Kieldsen til Lynderupgaard. Thisted Amt. Vesterhann Herred med Districtsforstander, Proprietair Kjerulf til Vesløsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Ribe Amt. Malth Herred med Forstander, Examinatus juris Lund i Foldingbroe. B. Optagne Medlemmer i Repræsentantmødet. Aarhuus Amt. Ning Herred. Engelsted, M., Major til Mariendahl under Vilhelmsborg. Friis, N. M., Forpagter af Holme Præstegaard. Møller, P. J., Proprietair, og ) Eiere af Dahl, Chr., Landsoverretsprocurator, Moesgaard. Steenberg, V. A., Gaardeler i Vibye. Hads Herred. Abel, P. F., Proprietair til Lundhof. Mylord, V. H. F., Proprietair til Gyllingnæs. Nielsen, R., Gaardmand i Onsted. Walther, L., Forpagter af Gylling Præstegaard. Framlev Herred. Bay, Proprietair til Harlev Mølle. Jensen, Søren, Gaardeier i Lillering. Rosenkrantz, Oberstinde og Baronesse i Harlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
En Forening i Harlev Pastorat, bestaaende af: Formanden, Sognefoged N. Sørensen i Snaastrup, Gaardfæster Rasmus Sørensen i Labing, Gaardeier Mads Jensen i Harlevholm, Skolelærer, R. C. Lind i Harlev, Skolelærer P. Herskind i Framlev, Forpagter Jens Sørensen, paa Lillering Mark, Kromand Holger Rasmussen i Taastrup, Gaardfæster Søren Rasmussen Foghsgaard i Labing og Gaardeier Morthen Rasmussen i Snaastrup. Skanderborg Amt. Hjelmslev Herred. Rosenkrantz, F. V., Premierlieutnant, Baron til Sophiendahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Ribe Amt. Malth Herred. Bertram, P. P., Proprietair til Cathrinelund. Hansen, C., Pastor i Bækbølling. Lund, C., Examinatus juris i Foldingbroe. Momsen, J, Proprietair til Sønderskou. Aalborg Amt. Hindsed Herred. Juel, H. A., Oberstlieutenant til Willestrup. Aars Herred. Kieldsen, N., Proprietair til Mølgaard. Forsikringerne paa de 2de sidstnævnte Gaarde er indtil videre underlagte Forstanderskabet for Rinde Herred i Viborg Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-31
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
1843 No 52. Løverdagen. den 1ste April. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftsreidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
Blandinger. Jordskjælvet paa St. Thomas, den 8de Februar 1843. (Af et Brev.) "Jeg var netop kommen i Land, og da jeg pludseligt faae Folk i skareviis styrte af deres Huse ud paa Gaderne, og at Skræk og Forvirring vare malede paa Alles Ansigter, spurgte jeg en Herre, der var saa bleg som et Liig, hvad der var paafærde, hvorpaa han svarede: "Det er Jordskjælv, Herre, mærker De det ikke?" Jeg havde virkelig følt Jorden ryste og skjælve under mig; men da jeg aldrig havde fornummet noget Jordskjælv før, troede jeg, at det var nogle tungtbelæssede Fragt vogne, som kjørte gjennem Gaden, noget som jeg saa ofte havde erfaret i London. Men jeg blev snart bragt ud af min Vildfarelse, thi Husene begyndte at ryste, Døre og Vinduesslodder dreiede sig om paa deres Hængsler, Alt, hvad der hang under Loftet i Boutiker eller Kjøkkener, sloges mod hinanden, Flaskerne faldt ned af Hylderne og Glassene dandsede paa Skjænkebordene. Alt dette skete i to Minuter. Lykkeligviis anrettedes dog ingen stor Skade. Men Folk vare dog i den skrækkeligste Uro. Nogle Negerinder faldt paa Knæ paa Gaderne og opsendte Bønner til Himlen for deres Frelse. Nogle af dem, som talte Spansk, udraabte: "O Santa Maria, misericordia, misericordia a nosotros! Andre løb til Kysten, for at komme i en Baad, atter Andre vare saa bestyrtede, at de ikke vidste, hvor de skulde gaae hen, og stode som naglede til Stedet. En Dame døde af Skræk. Et Bal, som skulde have fundet Sted om Aftenen og hvortil alle Officererne paa en spansk Orlogsmand, som laa i Havnen, vare indbudne, maatte afsiges, til stor Sorg for Damerne. Den 10de holdtes der en Takkefest, alle Kirkerne vare aabne og opfyldte med Folk, Boutikerne vare lukkede, og alle Forretninger ophørte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
En fransk Søofficier har leveret en Skildring af det skrækkelige Skuespil i Pointe a Pitre, da han traadte i Land, kort efter Katastrophen. Kaierne vare bedækkede med forbrændte Liig, og man maatte sætte Foden forsigtigt ned, for ikke at træde paa Menneske Levninger. Under et stort Telt befandt sig alle de Saarede, over paa 400 af disse maatte Arme og Been sættes af. Heden var umaadelig trykkende; Solstraalerne faldt lodrette ned og Luften var opfyldt med forpestende Miasmer. Hver en Gade, som blev opryddet, var besaaet med Liig. Hist stod en ulykkelig Fader til 8 Børn og lod, ved Hjælp af nogle Arbeidere, bortrydde Ruinerne fra det Sted, hans Huus havde staaet. Efter mange Anstrængelser fandt de endelig Spiseværelset, hvor hans livløse Hustru laa henstrakt med de tre yngste Sønner klamrede imellem Armeene; de andre fem Sønner laae henstrakte døde ved Siden af dem. Faderen styrtede bevidstløs tilJorden, og da man igjen fik ham op, havde han mistet sin Forstand. Her boede tre yndige Piger; den ældste neppe 20 Aar gammel, som i det Øieblik, Jordskjælvet begyndte, syslede med sin Brudedragt, thi den næste Dag skulde hun have Bryllup. Tilfældigviis var Taget af Huset faldet til den ene Side, uden at tilføie dem nogen Skade. Men i det samme Øieblik, deres Forældre nærmede sig tilligemed Brudgommen for at frelse dem, saae de, hvorledes Pigerne bleve omringede af Luerne og levende opbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
En Galeislave i Brest, ved Navn Lambert, har opfundet endeel høist vigtige Forbedringer ved Jernbanerne. Een af dem gjør det muligt, øieblikkeligt, i den stærkeste Fart, at standse et Vogntrain. Han har ogsaa opfundet et Slags Talerør, af saadan Styrke, at en commanderende General, ved Hjælp deraf, vil kunne gjøre sig forstaaelig midt i Slagets Larm. Lambert, som var dømt til Galeierne paa Livstid, er, paa Grund af disse Opfindelser, anbefalet til Benaadning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
Tribunalet i Foix har for kort siden maattet dømme i en meget sørgelig Sag. En riig Barons Søn havde, efter med Ære at have baaret Officiersepauletterne i fransk og belgisk Tjeneste, forladt Militairstanden. Dette Skridt forbittrede hans Fader i den Grad, at Denne viste ham, hans Kone og hans to Børn Døren. Snart havde den fordums Soldat udtømt sine ringe Hjælpekilder, og tyede nu til sin Fader, for af ham at erholde en Understøttelse i sine trange Kaar. Baronen bevilgede ham en ubetydelig Sum af 150 Fres aarlig. Sønnen vender sig nu til Tribunalet i Foix, for at erholde noget Mere. Men medens Sagen staaer for Retten, ere hans Kone og Børn uden Brød. Han begiver sig paa Veien til sine Forældre. De vare fraværende, og alle Døre vare lukkede. Den ulykkelige unge Mand begiver sig til en Gjæstgivergaard, og lever her nogle Dage paa Credit, men dette Liv bliver ham snart utaaleligt. Han gaaer til sine Forældres Huus og forlanger Nøglerne; man nægter ham dem. Da sprænger han Døren, thi, raaber han: jeg vil ikke lade Mine døe af Sult, naar der er Brød i min Faders Huus." Han gaaer ind i Spisekammeret, og slæber med sig Alt, hvad han kan bære. Da Baronen kom tilbage fra sin Reise, anklager han sin Søn for Jndbrudstyveri. Vel frikiendte Tribunalet ham; men han er desuagtet høist ulykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
J Can havde en ung, smuk Kone, efter en lang, smertelig Sygdom, udaandet det sidste Suk. Lægerne udstede Dødsattesten; alle Forberedelser til Jordefær den vorde trufne. Liigkisten stod ved Siden af Sengen, hvori Damen var død, og to Mænd grebe Liget, for at lægge hende i den trostløse sidste Bolig, da Legemet pludseligt zittrer under deres Hænder og strax efter kaster sig krampagtigt hid og did. Forsigtigt lægger man den fra de Døde Opstandne i Sengen igien; Liigkisten skaffes ud af Værelset. Damen er nu i Bedring, men har ingen Anelse om den græsselige Skjæbne, hun saa nær var hjemfalden. En Probenrenter tog for ikke længe siden ind i en Landstad i Nærheden af Troyes. Efterat have spiist til Aften, lod han sig anvise et Sovekammer. For han gik tilsengs besørgede han imidlertid endnu et Ærinde i Byen, og da han kom tilbage, gik han feil i Mørket, kom ind i et fremmed Kammer, til en fremmed Seng, hvori der, saavidt han kunde skjønne, allerede laae En. Probenreuteren fandt den Vildfarelse, hvori han saaledes saae sig indviklet, meget pikant. Han klædte sig af, og lagde sig meget varligt i den brede Seng. Kisteglad over sin Sengekammerats faste Søvn, samler han hen under Dynen, for at vække ham, og saaledes berede ham en Overraskelse. Men han faaer fat i en iiskold Haand. Forfærdet springer han op og løber skrigende ud; Opvartningspigen kommer tilløbende med Lys og skriger: "Den Døde, den Døde!" Hele Huset. kommer i Oprør. Det viste sig nu, at den Reisende havde lagt sig ved Siden af et Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
Ved Civilretten i Paris kom nys et originalt Testamente for Dagen. En ugift Englænderinde har udsat en aarlig Pension af 800 Fres for sine tre Favoritkatte: Nina, Fansan og Mini. Pengene udbetales til den Person, som overtager Katteenes Pleie; han maa boe i en Stueetage, og forsyne dem med lækkre Kjødspiser samt med Mælk to Gange daglig. Dyrene skulle sove i deres Hjem, med Undtagelse af Hankatten, som det af og til skal staae frit, at tilbringe en Nat ude af Huset o. s. v. Hele Testamentet blev oplæst, eftersom Arvingerne havde ført Klage over, at den Geistlige havde forlangt 1200 Fres. for Damens Begravelse, og fordi Præstens Advocat vilde føre Beviis for, at man ikke handlede i hendes Aand ved at knibe paa Udgifterne til hendes Begravelse. Retten tilstod Abbeden 400 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
En i London boende Adelsmand har viist et rørende Træk af sand Philantropie. For at lindre sine fattige Landsmænds ubeskrivelige Nød, har han kjøbt sig en Livrente paa 500 Pund, og skjænket hele sin øvrige Formue, der andrager over 200,000 Pd. St., til Fattigforsørgelsesanstalterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
J en By i England tillode et Par unge Mænd, sig nylig følgende Spøg: De udtoge nemlig af en Bikube endeel af de i Vinterdvale liggende Bier, har dem ubemærket i deres Tørklæder op i en Dandsesal og henlagde dem her i Nærheden af Varmen. Efterhaanden som Bierne nu kom tillive, fløi de omkring i Salen og stak baade Dandsere og Dandserinder, som skrigende toge Flugten. Først flere Dage derefter forraadte de Skyldige sig selv. Der er nu indgivet Klage over dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
J Vannes spøgte nylig to Fabrikarbeidere med hinanden. Den Ene forfulgte den Anden med et gloende Jern. Den Forfulgte gjorde Grimasser; Forfølgeren stødte til med Jernet i den Mening, at den Anden nok vilde undvige, men Jernet foer ham ind i Halsen. Ulykken var skeet, og to Timer efter var den Saarede et Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
J Belleville er den øverste Etage af et Huus sammenstyrtet forleden Nat. Ved sin Vægt knuste den den mellemste Etage, hvor en heel Familie opholdt sig. Alle Personer og Meubler styrtede, paa en skrækkelig Maade, ned i det nederste Stokværk. Skjøndt Personerne ere stærkt qvæstede, er det dog lykkedes, at redde deres Liv. Vieuxtemps, den navnkundige Violinist, optraadte for ikke længe siden i det tydske Theater i Pesth, og modtoges her af et fjendtligt Parti med Piben og Trampen. Han forlod øieblikkeligt Huset. Ved Warnicken omstyrtedes, en Stormat i f.M., en Eeg, som var over 600 Aar gammel. Den har henved 14 Favne Træ, Toppen uberegnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
En Saarig Kone har anden Gang tilfods tilbagelagt Veien (5 Mille) fra sit Opholdsted Kagran til Wien, for at beile til den Ære, at optages blandt de tolv Fattige, hvis Fødder Deres Majestæter ville trætte næstkommende Langfredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-01
J Dominikanerindernes Kirke i Regensburg blev Frøken Maria v. Schenk, en Datter af den berømte dramatiske Digter, Regjeringspræsident von Schenk, i f. M. høitideligen indklædt som Nonne, under Klosternavnet "Amanda."¬