JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Den af Reformbillens Modstandere, blandt andre ogsaa af Hertugen af Vellington, fremsatte Paastand, at Udnævnelsen af nye Peers ei alene var en Tilintetgjørelse af Overhusets Uafhængighed, men ogsaa en Overdrivelse af de Kongelige Prærogetiver, gjendrev Grev Grey grundigt saaledes:Jeg har stedse følt Vægten af de Jndvendinger, der lode sig gjøre imod et saadant Skridt og erkjendt, at en saadan Udvidelse af det constitutionelle Kron=Prærogativ kun lod sig retfærdiggjøre ved Nødvendigheden af at forebygge en Collision mellem dette Huus paa den ene Side, Underhuset og den offentlige Mening paa den anden, en Collision, som vanskelig kunde endes til Fordeel for dette Huus. Jeg er beredt paa at bevise, (beraabende mig paa anseete Statsrets læreres Autoritet) at Udøvelsen af dette Kronprærogativ udtrykkelig er statueret som Middel til at undgaae en permanent Collision mellem begge Husene og at ligesom Underhuset i Nødsfald har et Middel til at virke paa Kronen ved sin Ret til at nægte Afgivter, saaledes har Kronen ved at udnævne nye Peers igjen et Middel til at virke paa dette Huus. Var det altid muligt for en Majoritet i dette Huus at modsætte sig Kronens og Nationens Repræsentanteres Ønsker, vilde Constitutionen forvandles fra et indskrænket Monarchie til et Oligarchie. Af disse Grunde, havde Ministrene, støttende sig baade paa Forfatningens Aand og Bogstav, givet Kongen et Raad, hvortil de desuden opfordredes ved deres Pligt at forebygge sørgelige Følger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Et hollandsk Blad giør i Anledning af de seneste Begivenheder i England følgende bemærkning: "At modstaae et heelt Folk er ikke givet nogen enkelt Fyrstefamilie, ikke engang nogen enkelt Stand. Skulde hiin Familie komme til at lide noget, vilde vi beklage det, thi ikke nævnes noget Fyrstehuus, der har lagt mere Fædrelandskjerlighed for Dagen. Ogsaa Aristocratiet vilde vi beklage, thi der gives blandt dem forholdsviis vist lige saa mange retskafne Mænd, som blandt deres Modstandere og at give Slip paa Noget, som Lovene tilkjende En, især naar man ikke seer Enden paa de Offere, der forlanges, dette er nu Noget, som ikke er Mennesket givet. Da prøver man hellere en blind Modstand og netop dette er for Øieblikket Tilfældet i det mægtige England. Formodentlig er denne Notice opskreven under det ministerielle Jnterregnum og inden det blev bekjendt at Grev Grey atter kom til Statsroret, thi nu har dog Aristokratiet givet efter, indseende det Hensigtsløse i en længere Modstand i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Blandede Efterretninger. Prindsesse Adelaide, Kongen af Frankrigs Søster, er i denne Tid kommet i Folkemunde ved at et Fruentimmer i Douay, som for Løsagtighed er faldet i Rettens Hænder, har udgivet sig for at være hendes naturlige Datter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
J Hamborg har Handelshuset Aron erklæret en Fallit paa 30000, og Benjamin en dito paa henved 40000 Mk. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
En Dampvogn bygges nu i Virmingham, hvis Maskine, er af 60 Hestes Kraft, og hvis hele Maskineri er sat paa Fjedre; Vognen kan dreies om sit eget Centrum og lader sig fuldkomment styre fremad eller tilbage i et Øieblik. Den skal kunne gaae fra Birmingham til London og tilbage igjen i 12 Timer, med 10 Tons Varer, eller 200 Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Kjøbenhavn. Den 20de Mai høitideligholdtes de Masmannske Søndagsskolers Stiftelsesdag i Trinitatis Kirke, ved en Concert, og en Tale af Skolernes Overdirecteur, Hofprædikant B. Münter, R. af D., som tillige uddeelte Præmier og Roes til dem der dertil havde gjort sig værdige. Høitideligheder hædredes ved Hs. M. Kongens og Deres Kongl. Høiheder Prinds Fr. Ferdinands og Prindsesserne Carolines og Julianes samt Deres Durchlauchtigheder Prindsesserne af Slesvig=Holsteen Glücksborg, Louise Marie Frederiches og Frideriche Caroline Julianes allerhøieste og høie Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Siden Skolernes Oprettelse, den 4de Mai 1800, ere underviste: 59 Haandværkmestere, 877 Svende, 5910 Haandværksdrenge, 241 Personer udenfor Haandværkstanden, Underviisningens Gienstande har været: Skjønskrivning, Retskrivning og Brevstiil, Tavle= og Hoved-Regning, Ornament=, Meuble- og Frihaands-Tegning samt Geometrie.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Den 19de Mai forsvarede Cand. Chr. & Med. F. F. Maurier sin for Licentiatgraden i Medicinen skrevne Afhandling : de inflammatione corneæ transnarentis Scrofulosa (part. prior). Respondens var Cand. S. A. W. Stein. De ordentlige Oppon. vare: Prof. Bang og Eschricht. Ex anditorio opponerede Uldall, Arensen, Sommer og Levy. J det kgl. Videnskabernes Selskab optoges sidstleden: Geheimeraad og Professor i Botanniken ved Universitetet i Berlin, Link; Hofraad og Professor i Botaniken ved Universitetet i München, v. Martius, og M. Faradan, Medlem af det Londonske Videnskabernes Selskab, til udenlandske Medlemmer af Selskabets physiske Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Det Kongelige danske Videnskabernes Selskab har tilstillet Bataillonschirurg Stein sin Sølv Medaille, som Agtelsestegn for hans begyndte anatomiske Værk: Tabulæ angtomicæ præcipuarum corporis humani regionum &c.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Den 22de Mai blev for første Gang opført paa det Kongl. Theater Aubers lille Opera: Elskovsdrikken. Ved Tæppets Fald herskede den dybeste Taushed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Ogsaa Kgl. Skuespiller Rosenkilde skal have ifinde at gjøre en Reise i Jylland. Fru Heiberg og derr. Cetti, Liøbe, Stage og Hass have faaet Tilladelse til at give hver een Forestilling i Juni Maaned paa det Kgl. Theater. Der vil gives en ny Vande ville, et nyt Lystspil og flere nye Oversættelser af Fransk, hvoriblandt Scribes fortræffelige Une fauteTheatermaler Wallich er for Øieblikket sysselsat med en ny Decoration for Billedfalen i Corregio.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Den 20de Dennes gav de Bach sin 50de Forestilling, der var særdeles talrigt besøgt og vandt meget bifald. Efter Forestillingen, den sidste som dette Selskab her gav nød Motti den Ære, at vorde fremkaldt. Den 22de afreiste Selskabet herfra til Odense, hvor det agter at give nogle Forestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Den 22de Mai solgtes en Actie i Bryghuset ved Langebro heri Staden, for 2760 Rbd. Sølv og Auctions-Omkostninger 6 Procent.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Østertørslev Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de Mai, Landvæsenscommissair P. Glud beskikket til virkelig Justitsraad; den 117de, Justitsraad og i Naade entlediget Told- og Consumtions=Inspecteur i Kjøbenhavn, C. Agerskov, til virkelig Etatsraad; Krigsassessor og Landfoged paa Jsland samt Byfoged i Reikevig, R. C. Alstrup, til virkelig Cancellieraad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Kjøbenhavns Torvepriser, den 25de Mai. Rug, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede, Td. 7 Rbd. 1 Mk. - s. a 8 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2radet Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, Gradet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. 1 Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 7 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 25de Mai. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 41 a 41 3/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8484 1/2 i Banco. Nationib.-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 102 i r. S. Ditto Dito 106 2 a 107 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 1/2 Banco. 14 pCt. Ditto Ditto 98 a 98 1/2 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 13 pCt. nye danske Obl. 66266 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Hamborg, den 25de Mai. Bourdeaux 188 1/2. Pe 14 pCt. uops. norske Statsobig. - i Banco. tersborg 913. London 2 M. 13 Mk. 113 s., k. S. 13 Mk. 3 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 45 1. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 30, k. S. 35, 10. Kjøbenhavn 214. Spe ties 3/4 danne. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Aarhuus, den 26de Mai. Deres Kongelige Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde indtraf i høistønskeligt Velbefindende hertil i Aften Kl. 8 3/4 efter en 6 Timers Overfart med det kongelige Postdampskib Mercurius. En utallig Menneskevrimmel havde forsamlet sig ved Havnen for at bringe det høie Fyrstepar sin Velkomsthilsen. Ankomsten forkyndtes fra Batteriet ved en Salut af 9 Kanonskud, paa Skibsbroen paraderede det borgerlige Jægerkorps, og Janitskarmusiken blandede sig med Folkets Jubelraab. Deres Kongl. Høiheder modtoges her af Stiftamtmanden, Garnisonens Officerer, Magistraten og Byens Repræsentanter, samt øvrige Embedsmænd og Honoratiores, som ledigede Fyrsteparret til dets Logis i Hr. Agent Meulengrachts Gaard. Strax efter Ankomsten behagede det Hs. K. H. Prindsen naadigst at modtage Sit Regiments Officeerkorps.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Blandede Efterretninger. Efter Handelsbreve have de Fregatter, paa hvilken ene Hs. Kgl. H. Prinds Fr. C. Christian befinder sig, i sidste Storm været i megen Fare under Vestkysten; men Kongeflaget holdt tappert Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Af det Kongl. danske Consulat i Hull er med Kongl. dansk Approbation ansat følgende Vice-Consuler: i Hull, i Hr. Frederik Good; i Goole, Hr. John Dails, i Grimsby, Hr. Eduard Brown; i Bridlington, Hr. Thomas Lamplough, i Scarborough, Hr. Francis Hill, i Whitby, Hr. Richard Willis; i Stockton, Hr. Anthony Harris, og i Boston, Hr. Røbert Will. Stainbank. Ligeledes er stadfæstet Dhrr. George Thoms og C. H. Millers Ansættelse som danske Vice-Consuler resp. i Dunder og Montrose, under det Kongl. Consulat i Leith.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Det i Løverdags-Avisen omtalte, fra Søndervig til Ringkjøbing indbragte, Slupskib hed Enigheden, var ført af Capt. 3. F. Jacobsen, hørte hjemme i Farsund, men var nu paa Reisen fra Drammen til Bergen. Det havde ubetydeligt Stykgods inde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Ved Ringkjøbings Gab ere i disse Dage inddrevet endeel Piber og Oxhoveder Viin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Justitsr. Blom, der er udnævnt til Toldinspecteur i Kjøbenhavn, skal tillige fungere som Overcontrolleur ved Told og Consumtions=Væsenet i Sielland, Lolland, Falster og Møen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Det Kgl. norske Vidensk. Selskab i Trondhjem har tilsit Medlem optaget vor Digter Prof. Ridder Jngemann. Hr. Cand. pharm. J. L. Strøyberg, som har tilkjøbs sig Apotheket i Assens, har faaet Bevilling til at etablere sig som Apotheker sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Procurator C. M. C. Holm i Callundborg har faaet Bevilling til at være Strandings-Commissionair i Holbeks Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Ogsaa i Hertugdømmerne har Orcanstormen hjemsøgt flere Steder og gjort megen Skade. J Altona slog Lynilden ned paa et Skibsværft og tændte, men blev lykkelig slukket. Rapssæden har paa mange Steder lidt meget vedet frygteligt Hagelslag. Ved Brettenburg omblæste flere Bygninger. Ved Curhaven opslugtes et Skib med heele Mandskabet af Bølgerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Den 4de Mai blev Pastor Harrings Bopæl i Neuenkirchen, i Dithmarsken, lagt i Aske. Selv var han fraværende i Sehestedt, hvor han med Stemmefleerhed blev valgt til Præst. Hans kostbare Bibliothek med al den øvrige Jndboe blev et Rov for Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Fra den 5te til den 11te Mai inclusive ere 28 Skibe, ladede med Korn, passerede gjennem Øresund. Af disse vare 5 bestemte til brittiske, 8 til hollandske, 5 til franske og 6 til danske, svenske og norske Havne; de øvrige 4 Bestemmelsested var ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Følgende Fartøier ere samtlige fra Aalborg ankomne til efterstaaende Steder. Den 15de Mai. C. G. de Rosenørn, Capt. Drewitz; den 16de 3 Søstre, Capt. Pank, begge til Vliesingen. Den 17de, Schleicher, Capt. Benzien, til Maaslouis. Den 22de, Capt. B. Geneske med førende Fartøi til Travemünde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Døde. Prof. C. R. Thoring, 65 Aar; J. W. Heilbuth, 60 Aar; N. F. Velmann, 72 Aar; Christine C. Dorbritz; Vandkikkersvend P. Møller, forhenv. Brændev. Br. A. Bagge, 78 Aar; Frøken B. Kaas, alle i Kbhvn. Krigsr. og Districtslæge C. F. Lund, 46 Aar, i Island. Oberstinde A. M.v. Bülow, f. Eilersen, 61 Aar, i Svendborg. Hospitals forst. P. Ramsing, 65 Aar, i Ribe. Jfr. L. A. Røgind, 16 Aar, i Aarhuus. - N. C. Rønnenkamp, fra Flensborg, døde i Paris. S. J. M. Eucke, f. du bon Scheeper, 29 Aar, i Altona. Kgl. dansk Statsraad Fr. v. Heinte, 64 Aar, til Niendorff ved Lübeck. Kammerraad U. A. Fries, 78 Aar, til Ballegaarde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Torsdagen den 31te Mai opføres: Seer Jer i Speil, Lystspil i 1 Act, efter Topser, ved Heiberg. Derefter: Recensenten og Dyret, Vaudeville af Prof. Heiberg. J. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Bekjendtgjørelser. Provstinde Cathrine Marie Bjørn, født Sommer, Enke efter forhen afdøde Provst Bjørn, Sognepræst for Jerslew Menighed i Aalborg Stift, min Kones trofaste Pleiemoder og fleres retsindige Velgiørerinde, endte sin jordiske Bane ved Herrens Kald til Fredens Hjem Natten den 22de Dennes, i hendes Alders 93de Aar. Efter et virksomt Liv og en christelig Vandel er det en Guds Velsignelse at hjemkaldes til sine Fædre. Vor hjemkaldte Veninde gik bort træt af Dage, men rolig og blid i Døden, Herrens Naade og den evige Freds Glæde, vil ledsage hende paa den ubekjendte Vandring i bedre Egne, medens her hos os hendes Minde æres og bevares i taknemlige Hjerter. - Efterretningen om dette Dødsfald bringes herved fraværende Slægtninge og alle Deeltagende af Undertegnede, i hvis Huus det efter laarigt Ophold skete. Overklet pr. Hjørring, den 24de Mai 1832. J. Egholm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Da jeg med det første forlader Aalborg ombedes Enhver, der maatte have Noget at afgjøre med mig, at henvende sig til mig snarest muligt Wilkens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Et Bord, af Fyrreplanker 312 Alen lange, anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Proclamata. Under Stormen den 8de og 9de Dennes er omkring dette Amts Kyster skeet adskillig Søskade og derved løst af Havet inddrevet: a. ved Høyen eller Gammel=Skagen, foruden endeel sønderslaget Skibs=Inventarium og Takkelage m. m., 20 Baller Bomuld, henhørende til et Brigskib, som strandede 1 Miil vesten Høyen og i Stormen søndersloges, uden at anden Oplysning om Skibets Ladning og Bestemmelse af de inddrevne Papirer og Varer kunde erholdes, end at Skibet har været Briggen Alert af Chepstow, Capitain Thomas Nixon." Bomulds Ballerne, hvoraf tillige 4 ere inddrevne paa den tilgrændsende Horns Herreds Kyst, ere tildeels mærkede H L. og A. I med forskjellige Nummere, ligesom der og, blandt de inddrevne Sager, er forefunden en liden Kasse med nogle Bøger i det engelske Sprog, samtlige mærkede med paatrykStempel. RISTOl. SEANSFRIINB. SCIETY b. ved Horns Herreds Vestkyst: en ny fyrre Jagt, uden Mandskab, indbrændt i Stor=Lugen: NORSk. 181 T. L. E. NOm J Kahytten forefandtes en gammel Fyrrekiste, mærket I. C. S. H., et andet lille ottekantet Skriin, mærket L. S. S. S. 1790, samt desforuden en smuk Mahognie=Octant, paasat Navnet Jens Hansen Møller. Af nogle forefundne, dog ufuldstændige Papirer, er det at formode, at Skibet hører hjemme i Stavanger i Norge, og at Skipperen har været Ole Gudmundsen Lindanger. Af Lasten er bjerget: 170 Tønder norske saltede Sild i hele Tdr. 6 halve Tønder Ditto, og 19 Fjerdinger Ditto. c. Ved Læss: endeel Skibs-Takkelage og Jnventarium samt Vragstumper, foruden circa 85 Tylter fiirskaarne 8, 10, 11 og 12 Fods Fyrre= og Gran=Bord, circa 34 Tylter 18 Fods Lægter, 7 Tylter 12 Fods FyrreTræer og 17 Stkr. 20 Fods Dæksplanker, samt en Spire, 22 Fod lang. Adskillige af Bræderne ere stemplede i Enden med Bogstaver G. M. og paa en Fiel opdagedes Navnet Helge Lehovd, skrevet med Rødkridt; videre Mærke til Opdagelse af Eieren er ikke forefundet, men det hele formodes at henhøre til en ud for Øen total forliist norsk eller svensk Slup. De vedkommende Eiere eller Rethavende, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for Undertegne at legitimere sin Ret til det Bjergede. Hjørring Amthuus, den 24de Mai 1832. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-29
Licitationer. Ifølge det Kongelige danske Cancellies Resolution, bliver afholdt Licitation paa Randers Raadstue, Tirsdagen den 12te Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, over Opførselsen af et 2 Etage grundmuret Arresthuus ved fornævnte Raadstue, efter Conditioner og Overslag, som, forinden Licitationen, ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Randers, den 23de Mai 1832. Neckelmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Tyskland. Besynderlige Rygter, skrives der fra München under 115de Mai, ere her i Omløb. Feldtmarschal Fyrst Vrede, der for nylig vendte tilbage fra sin Reise gjennem det halve Tyskland, præsiderede den 12te i Ministerraadet, der varede usædvanlig længe og hvor en levende Debatte skal have funden Sted. Umiddelbar derpaa satte han sig atter i Vognen, for - som det almindelig paastaaes - igjen at reise til Vien. Adskillige Mænd, som ellers pleie at være ved underrettede om diplomatiske Forhold ansee en Krig for uundgaaelig. Af Hvem denne Krig skulle føres og hvorfor, derom gives ikke engang et Vink i ovenstaaende Skrivelse. Forudsat imidlertid, at den ikke alene har spøget i Referentens eget Hoved - naar man fremdeles betænker Tilstanden og Stemningen i adskillige bayerske Provindser og flere syd= og vesttyske Lande og dermed endelig sammenligner en Efterretning fra Frankfurt, som melder, at den østerrigske præsiderende Minister ved Forbundsdagen Grev Münch=Bellinghausen endnu holdes tilbage i Vien ved vigtige Underhandlinger, bliver det rimeligt, at det er den forhen omtalte almindelige Presselov der er Gienstand for Underhandlingerne og at den Krig, der speculeres paa, vil indskrænke sig til en Krig mod Trykkefriheden, som ved enkelte Leiligheder synes at være bleven misbrugt. Blot nu at Medicinen ikke bliver ligesaa slem eller værre end Sygdommen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
J Rassau og Churhessen er det endnu ikke roligt. Viesbaden var Natten mellem den 10de og 11te Skueplads for et temmelig alvorligt Opløb, som kunde have blevet endnu farligere, hvis nogle exalterede Hoveders Beslutning at indkalde Landets Beboere ved Stormklokken var bleven iværksat, men heldigviis havde Øvrigheden forudseet dette og derfor ladet Opgangene til Taarnene besætte med Militær vagt. Minoriteten af de Deputerede, 5 i Tallet, som ikke vilde følge Majoritetens Exempel, der protesterede mod det andet Kammers formeentlig constitutionsstridige Sammensætning og derpaa reiste bort, var her især Gienstand for Misfornøielsen. I Hessen vedvarer Spændingen imellem Regjeringen og Stænderne, da første ikke vil sanctionere adskillige af sidste besluttede Love. Efter Bestemmelserne paa den forrige Landdag skulde Nogle af disse, f. Ex. om Borgervæbningen, Trykkefriheden a. bringes til Ende paa denne. Endnu er man imidlertid lige nær.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
En anseelig Skare af Hesser, hvis Hensigt er at etablere sig i Nordamerica, passerede nylig gjennem Cassel. Deres Formænd medtage betydelige Summer til Jndkjøb af Landeiendomme og have alene hos de casselske Bankører hævet henimod 200000 Rdlr., deels i rede Penge, deels i Vexler. J Toget befandt sig over 100 Haandværkere. Fra Münden, hvor de agtede at indskibe sig, koster Reisen til Bremen 1 1/2 Rdlr pro Persona og paa sidste Sted ere americanske Skibe fragtede for at føre Colonisterne over til Fristaternes Gebeet. For Overfarten betaler enhver Person 40 Rdlr., Kosten iberegnet. Særdeles gunstige Efterretninger, som i den sidste Tid ere indløbne fra hessiske Colonister i Nordamerica, have bevæget mange Landmænd og Haandværkere til at forene sig, for at prøve deres Lykke paa hiin Side, af det atlantiske Hav.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-30
Preussen. Statstidenden indeholder den Kongelige Proclamation, hvormed Provindsialstændernes Møde i Storhertugdømmet Posen sluttedes. Af denne er følgende Afsnit ikke uden politisk Jnteresse, Med Forundring have Vi af Provindsialstændernes gjentagne Begjæring om Vedligeholdelsen af deres Nationalitet seet, hvilken Udtydning man har søgt at give Vore Løfter i Proclamationen af 15de Mai 1815. Vi har der tilkjendegivet Jndvaanerne i Storhertugdømmet Posen, at Vi ved at indlemme dem i vort Monarki har skienket dem et Fædreland uden at deres Nationalitet opofredes; derhos blev dem sikkret Deeltagelse i den Vort Riges øvrige Provindser forundte stændiske Forfatning, ligesom Opretholdelsen af deres Religion og Brugen af deres Modersmaal ved Siden af det tyske Sprog. Denne Vor Villie er ogsaa opfyldt nøie og uden Jndskrænkning og ved enhver grundet Anledning til Klage over enkelte Embedsmænds Misbrug er samme bleven afhjulpen. At gjøre Mere og tilstaae Jndvaanerne i Provindsen Posen, som ere af polsk Herkomst et af Provindsial=Landdagen fordret Fortrin fremfor vore øvrige Undersaatter og fornemmelig fremfor de Jndbyggere i samme Provinds, der ere af tysk Herkomst, har aldrig været Vor Hensigt. En slig Tendents til politisk Afsondring hos en i Vore Stater indlemmet Folkestamme vilde desuder hverken stemme med den landsfaderlige og upartiske Velvillie, som Vi skylde alle Vore Undersaatter, eller med den i en Stat nødvendige Eenhed. J det Vi derfor tilkjendegive Provindsialstænderne Vor alvorlige Villie, ogsaa for Fremtiden kun at betragte Provindsen Posen som en Deel af Vort Rige og tilstaae sammes Beboere alle de Vore øvrige tro Undersaatter forundte Rettigheder, vente Vi ogsaa af Provindsialstænderne, at de i Fremtiden alene ville indskrænke sig til disse Rettigheder, der hidtil ere blevne dem til Deel i fuld Maade og med omhyggelig Hensyn paa deres individuelle og af Folkestammernes Forskjellighed udspringende Tarv og isærdeles at de for Fremtiden nøie afholde sig fra enhver vilkaarlig Fortolkning af Vort Kongelige Ord. Provindsialstænderne ville iøvrigt i de Forordninger, som Vi staae i Begreb med at udstæde, faae Leilighed til at erkjende den landsfaderlige Opmærksomhed, som Vi skjænke Vedligeholdelsen af det polske Sprog, som Pluralitetens, uden at Vi derfor ere findede at indrømme Brugen af dette Sprog i offentlige Forhandlinger Mere, end der tilkommer en i vore Stater indlemmet Folkestammes Modersmaal i Modsætning til Landets Sprog. Ansættelsen af en i det polske Sprog ukyndig Embedsmand i et derværende Collegium kan derfor ei heller være Grund til Klage, da de polske Jndbyggeres Fordringer fuldkommen tilfredsstilles, naar der ikke i Almindelighed er Mangel paa Embedsmænd, som kjende det polske Sprog og kunne sikkre Brugen af samme ved Siden af det tyske i alle offentlige Forhandlinger. (J Anledning, af dette Stykke bemærket Hamb. Corr., at de med udmærket Stiil trykte Stæder ere udmærkede paa samme Maade i den preussiske Statstidende.)