JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Directionen for det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske I Compagnie bekiendtgjør hermed, at Onsdagen den 9de October förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver ud Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over Skibene Cron-Prindsen og Dronning Juliana Marias fra Chinhiembragte Ladninger og tager Auctionen sin Begyndelse med Sago, Radix China, Gallanga, Rhabarbara, Tuttenage, Silke tøyer, raae og tvunden Silke, Nanquiner og Porcellain, og skal paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgjøres, om Auctionen over Theerne haver sin Fremgang samme Tiid eller om den vorder udsat. Vahrene ere i Compagniets Pakhuse 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn. Onsdagen den 9de October næstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet lader det Kongelige octroyerede Östersöeske Handels-Selskab ved offentlig Auction paa Börsen bortsælge: 52 Fade, 44 Tiercer 3 Fine Martinique Kastebønner, 43 Quarter 51 Sække " hvoraf Prøverne forinden forevises paa bemelte Handels Contoir, Conditionerne blive paa Auctionsstedet bekiendtgjort. Torsdagen den 10de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 9 en halv Slet, lader det Kongel. octroyerede Öster, föiske og Guineiske Handels Selskab ved offentlig Auction paa Børsen bortsælge: 445 Fade 12 Tiercer J Sukkere, 15 Qvarter, hvoraf Prøverne forinden forevises paa bemeldte Handels-Contoir : Conditionerne blive paa Auctionsstedet bekiendtgjorte. Efter Dom og derpaa fulgte Execution, bliver den 27de Septbr. dette Aar, udi Sorøe Mølle=Kroe, hos Beboeren sammesteds Sr. Johannes Salgreen, foretaget offentlig Auction paa endeel Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, Bænke, Chatoler, Speyle, Senge= og Sengeklæder, samt Vogne, Plove, Harver, Bæster og Qvæg, item nogen Sæd, alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; hvilken Auction Holdelse herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Onsdagen den 2den October førstkommende, bliver Waar schou og Bandholmsgaarde under Grevskabet Knuthenborg, Lolland ved offentlig Auction i bemelte Grævskabs Tinghuus om Eftermiddagen Kl. 2 Slet opraabt til nye Forpagtning i 6 Aar. fra 1ste Mai 1783 og samme de Høystbydende strax ved Auctionen tilslaaet og overdraget, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; hvilke forinden kan faaes til Eftersyn hos Forvalterne paa Knuthenborg og Bandholmsgaard. J. Petersen.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Ved Stamhuset Rosenholm ved Aarhuus i Jylland kan modtages 90 a 100 Stude paa Forder i forestaaende Vinter, hvorom Vedkommende behager at melde sig hos Forvalter Christensen ved bemelte Rosenholm.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt, at eftersom Os Elskelige Christian Friderich Walther, Vores Conferents=Raad og Kæmmerer ved Øresunds Told=Kammer, og Jacob Henrich, Schou, Vores Assessor og Kæmmererer ved bemeldte ToldKammer, som Stifte=Forvaltere efter afg. Hollandsk Commissair Jaen Christopher van Deurs i Vor Kiøbstæd Helsingøer, for Os allerunderdanigst have andraget, at, uagtet det Handels=Huus, som i bemelte Helsingøer længe skal have været ført under Firma af Sallig Arent van Deurs Enke og Compagnie, og i endeel Aar skal have været bestyret ved afg. Hollandsk Commissair Jaen Christopher van Deurs, fremdeles efter hans Død uforandret vedbliver i den fulde Drift som forhen, og herefter skal forestaaes af nu værende Hollandske Commissair Os Elskelige Stephan Arent var Deurs og Kiøbmand Jaen Jacob Clarsen for disses egen Regning, saa at bemelte afg. Commissair van Deurs Enke. og øvrige Arvinger herefter ey have nogen Andeel i berørte Contoir, skal det dog befindes, at fornævnte afg. Hollandske Commissair van Deurs tillige haver ført nogen particulair Handel og Brev=Vexling, saavel her i Landet som Udenrigs hvilken det vil være fornødent at see afgjort, inden Skiften efter ham med Sikkerhed kan bringes til Endskab; thi have Vi, i Anledning af fornævnte Skifte=Commissariers derhos "allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de til den Ende udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser. Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som med bemelte afg. Commissair Jaen Christopher van Deurs, uden for Firma Arent van Deurs Enke & Compagnie maatte have staaet i nogen particulair Forbindelse eller Regning og derover til hans Stervboe formeene sig at have nogen Fordring, dermed at fremkomme og samme inden den i Loven foreskrevne Tid hos fornævnte Skifte=Forvaltere at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 5te Julii en 1782. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Conferents=Raad og Told=Kæmmererer Christian Frederich, Walther og Assessor og Told=Kæmmererer Jacob Henrich, Schou, som Skifte=Forvaltere efter afg. Hollandsk Commissair Jarn Christopher van Deurs i Helsingøer, Bevilling, at maa ved Proclama udi Aviserne indkalde bemelte afg. Commissair van Deurs uden for Firma, Arent van Deurs Enke & Compagnie værende CreAllerunderdanigst læst udi Siellands Landsting Onsdagen den 21de Augusti 1782. Brabrand. Neergaard. Protocolleret ved Wedertinch. Allerunderdanigst læst inden Retten paa Helsingøers Byeting, Mandagen den 29de Julii 1782 og protocolleret Fol. 330 Biørnsen. tester. v. Deurs.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Jndkaldes hermed alle og enhver som maatte have nogen lovlig Fordring til fornævnte afg. Commissair Jaen Christopher var Deurs uden for Firma: Arent van Deurs Enke og Compagnie, at de betimelig ville anmelde saadant for os, som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier. Helsingøer, den 14de Septbr. 1782. C. F. Walther. Schou.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Da det er min Desein at søge min Employ paa andre Stæder, og til den Ende see afhændiget de her paa Stedet havende faste Eiendomme, saavelsom mine eyende 26 Kuxer eller Actier udi Frederichsmindes Kobber=Verk, hvis Grubers beliggende er til deels 10, andre 11 a 12 Mile fra Sølv=Verket Kongsberg. udi Boullang Præstegield i Nomedahl, samt mine eyende 40 Kuxer eller Actier udi 2de Kobber=Schurfer beliggende i Flesberg Præstegield i bemeldte Nomedahl 4 Mile fra Kongsberg; Saaer det jeg herved ærbødigst lader invitere enhver til disse Eien dommer Lysthavende, som behagentlig vilde melde sig enten selv eller ved Commissionair i mit iboende Huus udi Bergstaden, Kongsberg, eller ved Skrivelse under Convelutte til min Commissionair Johan Friederich Berg Kiøbmand paa Bragenæs med den Corespondence, som dog egentlig maatte blive Vedkommende og mig imellem, da jeg ey paatvivler, at der i Henseende disse Eiendommers Afstaaelse jo skulde treffes en saadan Accort og Handel, som til Kiøberens Fordeel og uden mit Tab og Skade, paa begge Sider kan blive til Fornøyelse, da de Vilkaar som Liebhaberne maatte betinge sig, nærmere imellen os kan blive afgjort. Ellers maatte dette tiene til Efterretning at Friderichs mindes Kobber=Verk (inddeelt udi 120 Kuxer) har indbragt fine Eyere fra Aarets Begyndelse 1777 til 1779 Aars Slutning, et virkeligt Overskud til noget mere end 5600 Rdlr. JoachimsGrubes Ertzgang, som den ældste og betydeligste er blottet paa en Længde af 120 Lagter eller 128 Siellandske Favner, paa hvilken Strækning desuden er anlagt 2de Schurfer eller Afsynkninger det ene 90 Lagter fra Joachims Schurf og det andet 120 Lagter fra bemelte Sted, hvilke med ønskelig Fordeel ere drevne til denne Tid, paa bemelte Gang udi alle 3de Schurter, tilsammen tagne, er i alles til denne Tid ikke udarbeydet over 20 Lag ter i Længden og dets største Dyb eller Afsynkning 6 Lagter, hvor Gangen overalt er vedvarende med smuk Kobber rasur=Ertz, denne Gang allene, saa vidt nu bekiendt, vil altsaa ikke ved et ligedant Arbeyde i 30 a 40 Aar blive udtømmet, og formedelst et saadant langt Udseende Vedvarenhed af dette Verk, har man for at vilde ophielpe samme desmere, til større Fordeel for Eftertiden udi 1780, 1781 og senere bekostet opført et Puchverk med dertil henhørende betydelige Vandledning af Graver og Damm.v., samt Züchen= og Vaan=Huus med Material=Boe og ellers nødvendige Bygninger, hvilket tillige har medtaget betydelige Omkostninger, og derfor haver Overskudet i de 2de sidste Aar ikke været synderligt. De ellers bemelte Kobber=Kies Schur ser i Nomedahl 4 Mile fra Kongsberg, (hvis Geværkskab ligeledes er inddeelt udi 120 Kuxer, og for 2de Aar siden først blev bearbeydet, har siden givet fine Eiere meere end 300 Rdlr. Overskud. Jeg ønsker Lysthavende til forbemelte og andre her i Bergstaden mig tilhørende Eiendomme, vilde med første anmelde sig i Følge denne min Jnvitations Plan. Kongsberg, den 13de September 1782. Joachim Andreas Preus, Controlleur.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Ungkarl Peder Jensen Harboe, som forhen afdøde Oberste von Sievers hafte Opvarter, er den 28de April d. A. her i Moss ved Døden afgangen og hans Gangklæder med andre des lige ringe Efterladenskaber af os, som Stedets civile SkifteForvalter da strax taget under vedbørlig Optegning, og kort efter af desmere Nødvendighed gjorte i høyeste Penge ved offentlig Auction, da han ellers ikke har haft noget til Begravelse Udgifternes Erstatning, og ingen hans Anrørende her har været tilstæde, ja ikke at erholde Kundskab om. Thi og da Boet er taaler noget ordentlig Proclama, bliver Dødsfaldet 3de gang efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender herved bekiendtgjort og derhos indkaldet, saavel den Afdødes nærmeste Slægt og Arvinger, som Boets Debi & Creditorer, enhver med det vedbørende og dem vedkommende, at møde for os i Skiftet inden saadan Tid Loven foreskriver, da enhver efter Boets Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Moss, den 24de Augusti 1782. T. C. Fleischer, J. Dedes, General=Auditeur og Raadmand. Byefoged og Byeskriver. Sogne=Præsten til Helands Præstegield i Nedre Rommer ges Provstie og Aggershuus Stift i Norge, Hr. Søren Hansen, Lemmich, er sidstleden 29de Mai ved Døden afgangen, og hans efterladte Boes Midler og Effecter strax derpaa taget under vedbørlig Registering og Vurdering til paafølgende Skifte og Deel ling; og omendskiønt man endnu er uvidende, om der bliver noget eller intet at arve, saa dog, siden der ved Registeringen blev anmelt, at den Afdøde skal have en Søn i Danmark ved Navn Hans Lemmich, der skal være engageret ved det Militaire, dog uvis ved hvilket Regiment og paa hvad Sted, saa bliver Dødsfaldet, efter nu vedtagne Maade, til hans Efterretning 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgiørt, i Formodning han ved Skiftet enten personlig eller ved andre lader iagttage sin Tarv, inden den Tid Loven foreskriver. Fedts Præstegaard, den 1ste Julii 1782. Peder Egede, Provst paa Nedre Rommerige og SognePræst til Fedts Præstegield.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
NB. Paa Gaarden Nedre Omlie udi Schaffe Anner og Moe Præstegield udi Øvre Tellemarken i Bradsberg Amt, er ved Døden afgaaet Saugbrug=Eier Monsr. Peter Manth, som tillige haver brugt Qvæghandel, hvis Stervboe af mig, som Stadets Sørenskriver og Skifte=Forvalter er taget under lovlig Skifte Behandling, da Gielden allerede er befunden større, end Stervboets Formue; thi bliver bemelte Dødsfald og Skifte=Behandling herved 3de gange bekiendtgjort, og hvorved Boets Debi= og Creditorer indkaldes at møde udi Skifte=Retten, som bliver holdet paa bemelte Nedre Omlie den 24de Octobr. førstkommende, de første at tilsvare hvad de til Stervboet maatte sin des at skylde og de sidste med lovskikkede Beviser, deres havende Fordringer at legitimere, ligesom og fraværende Creditorer vilde behage at anmelde deres havende Kraventen hos Lænsmanden Monsr. Lindrup, paa Gaarden Trisæt i Laurdahls Præstegield pr. Scheen, eller og udi min Gaard her i Kragerøe, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboets Tilstand. Kragerøe, den 10de August. 1782. Wamberg. Provsten i Raabøygdelaugets Provstie og Sogne=Præst til Evie Præstekald i Christiansands Stift, Erich Ancher Bruun, lader herved bekiendtgiøre, at Sogne=Præsten til Byglands Præstekald i bemelte Provstie Hr. Christen Ordning er i ugift Stand, ved Døden afgaaet sidstleden 1ste Augustii, hans Stervboe er strax efter forseglet, registeret og vurderet; ved Forretningen er anmeldt, at den Afdødes Arvinger skal være, en svagelig Broder, navnlig Jacob Ordning og en Søster Karen Ordning, Enke=Fru Provstinde af sal. Provst Stierne, begge boende i Laurvigen i Aggershuus Stift; da bemelte Stervboes ringe Tilstand, ey taaler at bekoste nogen ordentlig Proclamation, saa bliver fornævnte Arvinger, med hvilke flere, som maatte findes, samt Credi= og Debitorer, og alle andre, dette Stervboe Vedkommende, herved indkaldet for Skifte=Retten paa Arve=Tomten, Bygland Præstegaard den 16de Septbr. førstkommende, enhver at anmelde sin Ret og Prætension, med lovlig Beviis for samme, og de skyldige sin Gield til Stervboet at erlægge. Efter den allerede udgangne Bekiendtgiørelse, indkalde end ydermeere, inden 3 Maaneder fra Dato, alle Credi= og Debitorer efter afg. Studiosus Jesper Schvartzkopf, forhen værende Klokker til Husums Sogn i Aggershuus Stift, at indfinde sig hos mig, der, af hans igienlevende Moder Mad. Karen Margrethe sal. Schvartzkopfs, som eneste og myndige Arving efter ham, er befuldmægtiget at forvalte hans efterladte ringe Boe. Stromsøe i Drammen, Johan Ludvig Horn, den 30te Aug. 1782. Aftensangs=Prædikant og Rector Schole paa Strømsøe.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Herved bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tiden der 3de Postdage efter hinanden, at Præste=Enken Mad. Storm, paa Waage i Guldbransdalens Provstie ved Døden er afgangen, og hendes efterladte Effecter taget under Skifte=Rettens lovlige Behandling; thi indkaldes herved saa deel den Afdødes fraværende Arvinger, som Boets Credi= og Debitorer, at melde sig hos mig, som geistlig Skifte=Forvalter, inden den i Loven foreskrevne Tid. Froens Præstegaard, den 8de Augusti 1782. H. F. Hjorthøy, Sogne=Præst til Froen og Provst i Provstict, Den geistlige Skifte=Forvalter i Laurvigs Provstie lader herved bekiendtgiøre, at Skiftets Slutning efter sal. ProvstindScheens, fastsættes til Onsdagen den 6te Novbr. førstkommende, paa Arve=Tomten Sande i Tiolling Sogn i Grevskabet Laurvigen. A. Schelven.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Augustii, og ved Siellands Landsting den 21de Ejusd. 1782., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Possementmager Johan Henrich Hennings Enke Elisabeth Sophie Lohman, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 5te August 1782, og ved Siellandsfahrs Landsting den 21de Ejusdem, er afg. Capitain Erich Sandberg, som har været Directeur ved det Kongel. Christians Pleyehuus her i Staden, hans Arvinger og Creditorer indkaldet med Aar og Dags Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første for at legitimere deres Arve=Ret og de sidste for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-09-20
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Augustii, og ved Siellands Landsting den 21de Ejusd. 1782., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Conrad Wilhelm Heybrog, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
Fra Leyren for Gibraltar, den 25de Augusti. Engelænderne begynde nu at blive alvorlige, og giøre en skrækkelig Jld; dog have de hidindtil ikkun dræbt 25 Mand for os. Et Laboratorium med Bomber, som fløy i Luften, har dræbt 1 Mand og saaret 6. Arbeydet fortsættes paa vore Værker, men de have langt fra endnu ikke den Høyde, de skulle have. Vare vore Anstalter til Søes allerede komne saa vidt, som de til Lands, saa kunde man snart giøre Begyndelse med Beleyringen. Det vil endnu ikke saa aldeles ret fort med de svømmende Batterier.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
Boston, den 22de August. Efter de sidste Breve fra Nyeyork er Hr. Gny Carleton rykket i Feldten med alle de Brittiske Tropper, saa han har kundet bringe tilsammen, og har ved Kingsbringe og i Egnen ved Fortet Washington opslaget sin Leye. Dette skal, som man føyer til, været skeet af den Aarsag, fordi han havde faaet Underretning om, at General Washington var paa Anmarchen med en Deel af sin Armee. - Saaledes seer det ud til, at Krigsoperationerne igien ville begynde i vore Egne. Jmidlertid er man dog i Nyeyork ikke uden Frygt for et fiendtligt Angreeb, og alle Jndvaanerne, uden Hensigt til Stand, og Person, maae formedelst den Mangel paa Folk, som de Tropper, der ere trukne ud, har foraarsaget, forsvare Staden, endskiønt de maaskee ikke ret gjerne giøre det. Generallieutenant James Robertson, har ved en Proclamation opmuntret dem dertil, dog har han tilladt gamle Folk, Lærde o. s. v. at skaffe andre i deres Sted til at giøre Krigstienesten.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
London, den 3die September. Alexander Hood, som har faaet Commandoen over den tredie Division i Kempenfeldts Sted, er just den, i hvis Dagbog man, i Anledning af den bekiendte Koppelske Proces med Admiral Palliser, fandt en Urigtighed, i det et Blad var afskaaret, og et andet i dets Sted igien indsat, hvorfor ogsaa Pøbelen, efterat Keppel var bleven frikiendt, opbrændte hans Skilderie. Denne Udnævnelse geraader altsaa LordKeppel til en saa meget desto større Ære, da man seer, at han ved samme allene har havt Tienestens Bedste, og ikke sine private Hensigter, for Øyne.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
London, den 6te Sept. Den vigtige Efterretning om Opstanden i Sydamerika bliver endnu bestandig underholdt ved Breve fra Lissabon, hvilke sige, at Kiøbmændene vist vide, at Efterretningerne derom virkelig ere grundede. J en af vore Tidender indeholdes og følgende Udtog af en Skrivelse fra Rio Janeiro af 20de April: En Portugisisk Kiøbmand har i disse Dage faaet et Brev fra de Spanske Eiendomme i Amerika, hvilket melder, at alle de Jndfødte ere i Vaaben; at de have taget alle Minerne i Besiddelse; og at de have bemægtiget sig umaadelige Pengesummer og alle Hovedstæderne. - Anføreren for disse Rebeller har, som man melder, sit Hovedqvarteer i Provindsen Qui to, hvilken ligger imellem 2de Rader af Bierge, og strækker sig 1500 Mile i Længden fra Norden til Synden, og i Breden omtrent 130 Mile fra Østen til Vesten. Den første Gienstand for deres Vrede var Geistligheden, som de samtlige ombragte. Dernæst blev Gouverneuren et Slagtoffer, for samme. De Jndfødde, som leve i Skovene, udgiøre ligeledes mange Republiker, og imod disse havde Geistligheden, og Gouverneurerne udøvet Vold, hvilket har været Aarsagen til dette Oprør.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
London, den 10de September. J alle Efterretninger fra Amerika forsikres, at 7 af de forenede 13 Amerikanske Stater have paa dem mest bestemte Maade beordret deres Delegerte til Kongressen, at protestere imod Krigens Fortsættelse i Fælledsskab med Frankrige; at drive paa, at de Franske Tropper maatte blive kaldte tilbage fra Amerika og at declarere, at de i manglende Fald ophævede sin Forbindelse, og forsynede sig med Engeland paa de best mueligste Betingelser.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
Admiral Milbancks Krydstog i Nordsøen varede ikke længe. Den 3die hujus har han allene recognosceret Texelen, og, da han der saae den Hollandske Flode at ligge for Anker i Havnen, er han strax gaaet tilbage, og i Løverdags, den 7de hujus, ankommen til Portsmouth med sin hele Fløde. De til Gibraltar bestemte Soldater ere derpaa strax blevne indskibede, og i Søndags har Lord Howe givet det vigtige Signal, at alle skulde holde sig færdige til at løbe ud, hvorefter denne talrige Flode er gaaet under Seyl samme Aften. - Jmidlertid fortæller man, at en Expresser, som i Løverdags Nat var bleven affærdiget til Lord Howe med Depechenfra Admiralitatet, er paa Veyen bleven anholdt af 4 Personer, hvilke have frarøvet ham alle hans Brevskaber og strax sendt samme til Frankrige. - Lord Howes Flode bestaaer af 2 Skibe paa 100, 2 paa 98, 4 paa 90, 2 paa 84, 2 paa 80 11 paa 74, 8 paa 64 og 2 paa 60 Kanoner, tilsammen at 33 Linieskibe. Til disse skulle endnu støde 2 paa 74 og 2 paa 50 Kanoner; men disse sidste ville nok efter al Rimelighed komme til at eskortere de Ostindiske Skibe, som nu allerede have ligget i en 3 Maaneders Tiid i Portsmouth seilfærdige, og ved hvis Ophold Compagniet haver 40000 Pund Sterling: overordentlige Omkostninger, saasom man regner, at disse Skibe koste dagligen 400 Pund. Transportskibene, som gaae med til Gibraltar, ere 70 i Tallet. - Den store Expedition til Gibraltar gaaer altsaa nu tilforladeligen for sig. -
Berlingske Tidende, 1782-09-23
En Hannoversk Major, Hr. von Mablotte, er ankommen hertil med Depecher fra Gouverneur Elliot. Denne Herre, som har en stor Belønning af Kongen at vente, forlod Gibraltar den 5te Augustii, kom under adskillige Klædedragter igjennem den Spanske Leyr, fortsatte derpaa sin Vey uden Pas igiennem Spanien til Lissabon, hvorfra han gik til Søes med en Paketbaad, og endeligen steg i Land ved Cowes. Jndholden af General Elliots Depecher skal være følgende: Hans Tropper vare fulde af Mod, og færdige til at afvise enhver fiendtlig Storm. Fra Junii Maaned af har han havt en jævnligere og større Tilførsel af Proviant fra Engeland og Barberiet end i al den foregaaende Tiid, Beleyringen har varet. En dunkel Nat i Nyemaane har stedse givet Leylighed til, at et Proviant eller Munitionsskib lykkeligen er kommet ind. - Om de Spanske Værker taler Elliot med mindre Frygt, og af adskillige Udtrykke i hans Brev vil man slutte, at han nu allerede har gjort et stort Udfald og ganske og aldeles ødelagt de fiendtlige Batterier. Slutningen af Elliots Brev gaaer ud derpaa: At, dersom han faaer den forsikrede Hielp med den store Flode henimod Midten af October=Maaned, han da vil udholde det 18 Maaneder til Ende imod Fiendernes hele Magt. - Vi ere nu uden Bekymring, i Henseende til den store Koffardieflode, som laae i Sundet, saasom den nu er paa Veyen hertil, og Hollænderne endnu ligge i Terelen. Denne Flodes Værdie angiver man for 2 1/4 Million Pd. Sterling, hvoraf 1 Million er for Regieringens Regning. 11 af disse forventede Skibe ere allerede ankomne i Terelen, og deriblant 3, hvis Ladninger bestaae allene i SkibsTømmer. Admiral Milbank skal, som der heder, igien gaae tilbage til Nordsøen med en liden Escadre. P. S. Hoftidenden for i Dag melder i en Depeche fra Commandanten paa det til Stationen ved Lissabon bestemte 44 Kanonskib, Regnbuen, at den Franske Fregatte Hobe paa 40 Kanoner, hvoriblant 28 attenpundiger, og 360 Mand, er af ham bleven erobret. Denne Erobring skede den 4de huus Commandeuren paa den fiendtlige Fregat er Capitain de Vig ny, Ridder af St. Ludvigs Ordenen. Fienderne have kun havt 5 Døde, og vi 1.
Berlingske Tidende, 1782-09-23
Leiden, den 10de Sept. Fra Texelen meldes, at tvende Fregatter og tvende Kuttere vare derfra udløbne den 4de hujus; men have strax, da en Engelsk Escadre af 18 Krigskibe og 2 Kuttere kom dem i Møde, vendt om igien, og ere komne her tilbage. Man har ligeledes fra adskillige Stæder, som ligge ved Kysterne, indberettet hertil, at denne Engelske Escadre er bleven seet derEfter al Rimelighed er det den Flode, som commanderes af Viceadmiral Milbank og for nyeligen er udløbet af Dynerne.