JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-06-24
J den af Andreas Bendtler, under 9de October 1810, udtagne Høirterets Contra Stevning, indankes bemeldte Aggershuus Stifts Overretsdom, deels til Consi mation deels til Forandring, og bedre Rets Nydelse. Dom: Contra Citauren bør for Tiltale i denne Sag frie at være, og Pricekomkostningerne imellem dem ophævede. Jndstevnte Johan Rendtler, bar til Citantra for den omtvistede Vexel betale 3946 Rdlr. 13 s. d. C. med Rentler deraf 1 pr. Cento maanedlig, fra den 28de Januarii 1808 til Betaling skeer. Processens Omkostninger for alle Retter betaler Johan Rindler til Citanten med 20 Rdlr., saa betaler han og til JustitsKassen for unødig Trette 200 Rdlr., og endvidere til bemeldte Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
Mandagen den 15de October. No. 202. Rottbøll. - Jngebrigt Torkildsen Næst og Torger Halvorsen Nass. contra Jngen - Politie=Actor Raadmand og Procurator Friese. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 3de Martii 1810, paaanker Eftanterne til alvetes Underkiendelse, Filstoesækkelse og bedre Rets Nydelse en inden Politier Commissionen i Bergen, under 21de Feb nari 1810, afsagt Dom, udi en Sagadetreffende et confisqveret Parti Smør af 15 Voger, og et lidet Partie Tælle af 8 Voger, tilsammen et Beløb af 1896 Rdlr. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: De af Politiets Betiente anholdte 152 Voger Smør og 8 Voger Talg, vorder herved corsisqueret saaledes at sammes Udbringende Værdie deles efter Placaten af 24de Decbr. 178255, og tør J han Løse desuden for sit løvstridige Forhold i denne Henseende at møde til Deeling paa lige Maade 20 Rdlr. Saa betaler og Torger Naks og Johan Lysen for begge og begge for en er af Accorpaastaaede Omkostninger med 2 Rd. 12 s. samt til stetor i Salarium 4 Rd. At udreedes og fuldbyrdes 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Citanterne bør for Politie=Actors Tiltale i denne Sag frie at være, og bør de anholdte Varer i uskadt Stand dem tilbageleveres, eller for saavidt de maatte være solgte, sammes Beløb dem udbetales.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
Dito Dato. No. 272.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
Mødte - Høiesterets Advocat Høns Bilsted, efter Kongelig Befaling, contra Dreier - Arrestanten Anders Erichsen Ramberg. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 12te October 1810 paaanket til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring en inden Tronhiems Stifts Overret under 22de August 1810 afsagt Dom udt en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod Jndnævnte, der er beskyldt for at have voldtaget et Pig havn navnlig Ingeborg, Anna Toblesdatter, m.v. Derom er ver fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: HiemtingsDommen bør ved Magt at rand Ved den af Sørenskriveren udi Indersens Fogderie under nordre Tronhiems Amt Pæer Hannin, Hammer og Lauret mænd, under 11te Juli, 1810 afsagte Dom, er kiendt for Rel: Tiltalte Anders Schsen Ramberg, bør for Actors Tiltale i denne Gan frie at være, i Salarium med Skot og Diet nyder Acto=Procurator Andersen allene 65 Rd. 128, Friver Sexti og Fom Rigsdaler og Torv Skilling, og Defenfor Procurator Bilhoe ligeledes i Salario med Skyds og Diet kun 27 Rd. 2 Ost 12 s., skriver Tyve og Sov Rigsdaler To Orter og Tolv Skilling, som udredes af det Almindelige. Dom: A ders Erichsen Kamberg bør for Actors videre Tiltale i denne Saa frie at være, dog saaledes, at han betaler de at uctionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
Tirsdagen den 16de October. Nr. 118. Wivet - Kiøbmand Johan Henrich Vender, som Mandatarius for Handelshuset Mathies Nathiesen i Altona, contra Rottbøll - Commerceraad Braage og Skibsted Kiøbmand Jens Gran.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
Citanten har vid udtagen høiesterets Hovedstevning af 11te December 1809, paaanket til Underkiendelse. Forandring og bede Rets Nydelse, en inden Bergens Stifts Overret under 28de August 1809 afsagt Dom, uden Sag otte ffende 581 Mk. 3 St. Hamborger Bane, der ere em Andeel af de U givter med Jnteresser, som Machles Mathiesen i Altona, der staaet i Forskud for Skipper Tønnes Tirknidsen, i Anledning af et Aderie, som i Aaret 1807 tilstødte det af denne da førte Skib, Familien kaldet, m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Hoved=Appellanten Commerceraad Braag, og Jndstevne for lige Stadskaptain samt Kiøbmand Jens Gran, her for Contra=Appellanten Johan hendrich Render, som Befuldmægtiget for Handelshuset Mørhes Mathiesen i Nitona hans Tiltale i denne Saa frie at være; liget da der bemeldte Kiøbmand Proressens Omkostninger for begge Retter ophæves mellem samtlige Gagens Jens Gran for Commerceraad Graages Tiltale i denne Sag frie at være. Parter.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
Ved den inden Bergens Byetings Ret, af Byefoged Hans Jacob Benten og Laugrettes Mænd, under 18de April 1809 afsagte Dom, er kiendt for Ret: At Contra Citanten Commerraad gage, bør til HovedCitanten Henrich Bender, som Mandatarius for Mathies Mathiesen i borger Banco, beregnet i danske Penge efter værende Vexelcours, samt Altona, betale de omstevnte Averie Udganter med 181 Mk. 3 St. Ham desuden at betale i denne Sars Omkostninger 8 Rdlr.; hvorimod Jndstevnte Kiøbmand Jens Gran for Hoved-Citanten Bender og ContraCitanten Commerceraad Braages Tiltale i denne Sag frefindes. Det saaledes Dømte bliver at efterkomme inden 15 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse, under Adfærd at Lov.
Berlingske Tidende, 1811-06-24
høiesterets Contrastevning, indankes Stifts Overretsdommen, til J den af Comme erraad Blaag, under 7de Maji 1810, udtegne Confirmation og Sladfæstelse, samt nøiere Paakiendelse. Dom Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at sand. Processens Omkosninger for Heilst ret phaves. Til Justitskaffen betale Estanten, og Contra Stanten hver 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Paris, den 17de Juni. I Gaar, Søndag, tog Hr. Majestæt Keiseren og Kongen med stort Følge fra Thuillerierne, for at begive sig til det lovgivende Corpses Paitis. Artilleriesalver forkyndte Hs. Majestæts Bortkiørsel fra Thuillerierne og Ankomst til det lovgivende Corpser Palais. Det lovgivende i Corpses Præsident og 25 Deputerede modtoge Hs. Majestæt og førte Allerhøistsamme til det til hans Imodtagelse indrenede Værelse. Hs. Majestæt Keiserinden, Hs. Majestæt Dronning Hortense, Hs. Keiserlige Høihed Prindsesse Pauline, Hs. Kommelige Høihed Storhertugen af Warzourg og Hs. Kongelige Høihed Storhertugen i af Frankfurt befandt sig i en Tribune, og det spismariske Corps i en anden. De til Conciliet kaldte Biskopper, samt Mairerne og de Deputerte fra de gode Stæder, som vare indbudne til Kongen af Rom Daab, sadde paa Banquetter. Efterat Keiseren havde udhvilet i det anførte Værelse begav han sig, med at følge foran til Lovgivnings-Sal. Ved Hs. Majestæts Jndtrædelse reiste alle Deputerede sig. Hr. Majestæt satte sig paa Thronen. Prinds Hieronymus, Konge af Westphalen, Palusserne, Storrærdighederne, Ministrene, o. s. v. toge Deres sædvenlige Pladser omkring Thronen; Prinds Øieronymus Napolion paa He Majestæts Høire, Prindserne, Storværdighederne paa Høire og Venstre, efter Deres Rang. Efterat Keiseren havde sat sig, modtog Overcerimoniemmesteren Hs. Majestæts Befalinger, for at anne Mødet, og da de nyelgte Medlemmers Navne vare opraabte og Eden aflagt, holdt Keiseren følgende Tale: Mine Herrer Deputerede fra Departementerne til det lovgivende Corps. Den med Østerrig fluttede Fred er siden, ved den lykkelige et Mig indgaarde Forbindelse, bleven befæstet. Kingen af Rom førsel har opfyldt Mine Ønsker, og betrygget Mine Undersaatters Fremtid.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Religionens Anliggender ere kun for ofte blandede med en Stands Jnteresse af tredie Klasse, og opofrede for samme. Har Halvdelen af Europa skilt sig fra den romerske Kirke, kan man især tilskrive dette den Modsigelse, der bestandig har fundet Sted mellem Religionens Sandboder og Grundsætninger, og mellem Fordringer og Fordele, der kun angik en liden Vraae af Jtalien. Jeg har gjort for stedse Ende paa dette Skandal. Jeg har forenet Rom med Riget; Jeg har bevilget Paverne Paladser i Rom og Paris. Lægge de Religionens Tarv paa Hierte, saa ville de ofte opholde dem i Middelpunkten af Christenhedens Anliggender, saaledes foretrak St. Petrus sels Rom for Opholdet i det hellige Land. Holland er forret med Riget; det er blot et Udløb deraf. Uden Holland vilde Riget ikke være fuldstændigt. De af den engelske Regiering antagne Grundsætninger : ikke at erkiende noget Skibs Neutralitæt, have nøde Mig til at forsikkre Mig Elbens, Wiserins og Emsens Mundinger, og gjort Mig en indenlandsk Samfærsel med Østersøin aldeles fornøden. Jeg har ikke villet i udvide Mine Enemærker, men vel Mine Søemidler. America anstrænger sig for at for sit Flags Frihed erkiendt; Jeg skal understøtte det.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Rhinforbundets Souverainer kan jeg ikke andet end rose. Walliserlandets Fortning var forudseet fra Mæglingsacten af, og anseet nødvendig for at sammenknytte Schweizes Tarv med Frankrigs 3 og Jtaliens Engellænderne sætte alle Lidenskaber i Bevægelse. Snart paadige i de Frankrig alle de Planer, der kunne forurelige de andre Magter; Planer, det gjerne kunde have bragt til Udførelse, hvis det havde lagt i dets Politik, snart lade de udgaae et Opraab til Nationernes Egenkierlighed, for at vække deres Avindsyge. De gribe alle de Omstændigheder, som de Tiders uventede Begivenheder, i hvilke vi befinde os, frembringe. Kria paa elle Fastlandets Dele kan ene betrygge deres Velfærd. Jeg vil Intet, der ikke findes i de af mig sluttede Tractater. Ja skal aldrig udeyde mine Folks Blod for en Jnteresse, som ikke umiddelber er mit Riges Jnteresse. Jeg smigrer mig med at Fastlandsfreden ikke skal vorde forstyrret.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Moniteuren af 18de dennes indeholder Overgeneral over Armeen i Agorten Grev Suchets Beretning til Fyrsten af Neuschattel om Fortet Olives Jndtagelse. Dette Fort var et vigtig Værk, som de Spanske med store Bekostninger og Anstrængelser havde anlagt 400 Favne fra Tarragona paa en Klippe. Efter en blodig Kamp toges det den 29de Maj ved Storm. Garnisonen bestod af 2580 Mand; 1500 bleve dræbte. Den 30te rykkede 3000 Mand ud fra Tarragona, og forsøgde at gienerddre Forter, men bleve afslagne. De Franske tabde i ved Stormen neppe 250 Mand i Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
J en tidligere Affaire blev den Franske General Salime dræbt ved en Flintekugle.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
London, den 8de Junii. Dreve fra Buenos Ayres melde, at Alfred og endeel andre Skibe i Platafloden ere blevne opbragte af franske Kapere. Vicekongen Eliohavde den Forvovenhed at bemægtige sig adskillige engelske Skibe og sende dem til Montevide, under det Paaskud, at de havde overtraadt hans Befalinger i Anledning af Buenos Ayres Blocade. Denne Offceer var, i Spidsen af talrige Tropper, marscheret til Colonia, for at dæmpe det Oprør der var begyndt til Fordeel for Revolutionen. Elios Forhold har ophidset den nye Regiering i Buenos Ayres. Et betydeligt Antal Europæere ere blevne deporterte til Cordova, og man formodede, at alle Spaniere vilde blive tvungne til at forlade denne Colonie. Den 10de Junii. Møde i Underhuset, den 7de Junii. Hr. Huschinson opfordrede til mere kraftfuld Anstrængelse mod Frankrig, og viiste det Jnconsqvente i Regieringens Foretagender hidtil, saavelsom det frygtelige Uveir Frankrigs Keisers Klogskab lader optrække over Engellands Horizont. Vor Fiende, sagde Taleren, udkastede stedse fine Planer med Viisdom og udførte dem som en klog Genetal. Hvad os angaaer, saa har intet lykkedes os, undtagen Toget til Egypten og vor uretmæssige Besiddelsestagelse for Kiøbenhavn. Lord Wellington raaber idelig om Hielp og faaer ingen; og dog lønner Engelland 250000 Mand. Hvor ere de Existere de, hvi anvendes de da ikke, i det mindste for endeel paa Halvøen, Vide vi da ikke hvor snilde de Officerer ere der ere vore Modstandere, Vide vi ikke hvilket uhyre Tab vi lede i Duus Casas, Bløder endnu ikke Saaret som floges os ved Alduerra? Ere Udsigterne blidere nu end i Aaret 1808. Hvor ere de spanske Hære blevne? J hvis Hænder ere Fæstningerne komne? Alt hvad vil kunne glæde os over, er, at vi endnu ikke ere udsøgede af Portugal. J tvivle om at Frankrigs Kriser kunde tænke paa at giøre Landgang i Engelland; men betragter hans Matrokudskavninger og andre Søerustninger. Han har 64 Linieskibe færdige til at løbe ud. Da alle Hielpekilder af dette Slags og næsten alle Havne staae til hans Disposition, vilde det være en Daarlighed at tvivle paa om han kunde formaae at giøre sig frygtelig som Sørmagt. Jeg siger det med Smerte: viere nær ved en stor Nationalkeise.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Den 14de Junii. J en Debatte i Underhuset sagde Skatkammerkantsleren, at den franske Armee i Portugal ingen Sold har faaet i 6 Maaneder, imedens den engelske Hær vedbliver regelmæssigen at besoldes. Hertil giør Moniteuren den Anmærkning, at man ikke har villet sende disse Summer ind i Portugal, hvor de ikke kunde bruges, men at 10 Millioner ligge i den Anledning i Reserve i Valladslid.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Hr. Gratan har forslaget at Underhuset skulde udnævne en General Committe til at undersøge de irlandske Katholikes Ansøgning. Forslaget blev forkastet.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Amsterdam, den 18de Junii. 24 Personer, som deeltage i et Oprør den 11te April, i Anledning af de Conscribertet Bortmarsch, have nu faaet deres Dom. 2 bleve dømte fra Liver; de andre fik en mildere Straf.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Cassel, den 19de Junii. Moniteuren for i Dag indeholder den Overeenskomst, som er sluttet den af D. M. Kongen af Westphalen og Kongen af Preussen nedsatte Committee, og hvis Ratificationer udvexledes den 30te Maj, for at faae Tilsitter-Tractaten i alle fine Puncter opfyldt, de stridige Punkter, imellem begge Staterne regnierte, og alt det forebygget, som kunde forstyrre den gode Forstaaelse, som skal have Sted imellem begge Magterne. Petersburg, den 5te Junii.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Den 28de f. M. behagede Hs. Majestæt Keiseren at begive sig herfra til Oranienhaum, og Dagen efter derfra til Cronstødt, hvor Allerhøistsamme bivaanede de 8 derværende Marinerqvipagers Øvelser, hvilke, som bekiendt, efter den nye ved Marinen indførte Indretning, ogsaa ere øvede i Landeimeste. Disse Marinerqvspager Manceuvres vandt H. M. Bifald, og da de vare til Ende, vindte H. M. igien tilbage til Fæstningen og tog der Hospitalerne, Casernerne, Styrmandsskolen, samt Admiraliteters øvrige Anstalter i Øiesyn. Hs. Majestæt yttrede sin fuldkomneste Tilfredshed med det Hele.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Den 26de havde man i Constadt et frygteligt Tordenveir. Lynilden slog ned i Stormasten paa Fregatten Emanuel, der var stationeret som Vag skib paa Cronstadts Rhed. Man anvendte Alt for at slukke Jlden, hvilket dog ikke lykkedes for Stormasten blev kappet. Lynilden antændte ligeledes et Artillerie-Laboratorium i den Deel af Residentsstaden, som kaldes den wyborgske. De 2 Linieskibe, som i Dag løbe af Stapelen, hedde Eschesme og Mironose, (Fredsbringeren).
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Hamburg, den 21de Junii. Den engelske Regiering synes at have gjort det til sin faste Grundsætning, at den hverken er Understøttelse eller Belønning skyldig til de nykkelige Fremmede, som have opofret sig til dens Tieneste til Lands og til Vands; saaledes lader den slige Mennesker indskibe og opkaste paa Kysterne, naar de ikke kunne tiene mere, uden i ringeste Maade af bryde sig om hvorledes de der vorde modtagne. Det forrige At leverede endeel Beviser herpaa, og i en 14 Dages Tid fornye samme sig igien. Hundrede af disse Ulykkelige have for kort siden erfaret Prover paa denne Umenneskelighed og Ulaknemlighed. De førtes i smaa Fartøier til en liden Afstand fra Landet, og omendskiønd, de vare syge, tvang man dem dog til at gaae i Land, hvorved Vandet steeg dem over Hofterne. Endeel forulykkedes; andre naarde paa forskellige Punkter Kysterne, og toge Veien til deres Fødebyer. Af dem ere i Dag passe rede igiennem Hamburg: Anton Mohrhoff og Christian Weber, fødte i Omegnen af Hannover, som, efterat de i 30 Aar og derover havde tient ved det engelske Artillerie, nu vende tilbage for at anraabe deres Paarørendes eller Medborgeres Medlidenhed.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Hermunstadt, den 28de Maj. Hertil fra Bucharest indløbne Efterretninger af 22de dennes melde, at General Kutusow afreiste den 21de til Ruschschuck, hvorfra han dog agter igien at tage tilbage til Bucharest, efter at har opholdt sig der een Dag. General Sat er farlig syg. Generallieutenant Woinoff, som for nogle Dage siden er ankommen fra Jasse, skal overtage Commanden over Sasses Division. Generallieutenant Markof er ankommen til Bucharest fra Bessarabien, ligeledes General Stoltukin fra Crosova. Denne sidste er udnævnt til Commandant i Brailla. Den tyrkiske Flaade har alt ladet sig ser for Varna med adskillige Kanonschalupper. Fra russisk Side giøres alle Foranstaltninger ved Donaumundingerne, for at afslaae et fiendtligt Angreb, hvis noget saadant skulde vorde foretaget.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Kiøbenhavns Vexelcours den 28de Juni. Hamburg 787 Procent L. S. 792 - a vista Species 763. - Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Blandede Efterretninger. Hr. Lieutenant Ørsted, som traadte af kongelig dansk i russisk Tieneste, har, for hars i Krigen mod Ty kerne udviiste Tarperhed, af Hs. Majestæt, Keiseren af Rusland, under 6te October f. A. erholdet St. Annaordenen af 3die Classe, og med samme følgende Skrivelse fra Hs. russisk Keiserl. Majestæt :Hr. Cornet Ørsted, For den Tapperhed De viste i Slaget med Tyrkerne den 11te og 12te Juni sidst, ved Fæstningen Schumla, hvor De af egen frie Villie havde modtaget befaling at forene Dem med det kienske Grenadeerregiment, og med særdeles Mod commanderede et Tog, men endnu før samme var bleven sendt med Ordre til de allerfarligste Punkter, og udførte dette med den største Nøiagtighed, udnævner Jeg Dem til Ridder af den hellige Angordens 3die Classe, hvilket Tegn Jeg herved tilstiller Dem, og befaler Dem at anlægge og bære efter Forskrivterne. J d. Jeg er forsikkret om, at dette skal tient Dem som Opmuntring til ydermere Jver i Deres Tieneste, forbliver Jeg Deres Velbevaagne Alexander. Givet i St. Petersburg Krigsminister. den 6te October 1810. Barkley de Toky.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Et ungt Menneske fra Departementet Versailles har givet et skjønt Exempel paa en fielden Selvopofrelse af Broderkierlighed. Vidne til en af fine Brødres dybe Smerte, da denne stod Fare at miste sin Post som Skatte=Oppebørselsbetient, fordi han skyldte Cassen 3000 Franker, og saae det umueligt at tilveiebringe en Sum, hvormed han kunde dække denne Cossemangel, og følgelig vilde med Kone og Børn blive bragt til Bettelstaven, fattede det unge Menneske følgende Beslutning : har havde alt opfyldt Conscriptionslovene, og hans Person var aldeles til hans egen Raadighed. Han ilde strax til en Familie, der søgte en Person til at gaae istedet for en eneste Søn, og forlangte ikke mere end 3000 Franker, som han og paa Stedet fik. Han bragte sin Broder, dem, trykke ham til sit Hierte, rev sig nu ud af hans Arme, og indt til de Conscriberedes Depot.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Ved den første U skrivning af 228 Conscriberede i Departementet, Ost Ems - det forhenværende Osfriesland, - har ligeledes en Bagvenhed til raget sia, der fortiener at giøres offentlig bekiendt. Te Brødre elskede en Pige lige lidenskabelig ; bestemt erklærede hun sig ikke for nogen af dem. maaske fordi hendes Hjørte endnu intet Valg havde gjort. Loddet bestemmet den ungte Brøder til Søldet, og ar nu udbryder Pigens Lidenskab for denne. Saasnart den ældre Broder sig bliver dette vaer, tager han sin Broders Lod, overdrager ham, ved et skriftligt Document, alt hvad han erede, til fri Afbenyttelse ved at vælge sig en Næringsvei, og til Eiendom, hvis han skulde finde sin Død under Vaaben; og gaaer derpaa til sit Regiment. 3 Dergischs Archiv er anmeldt efterstaaende velgiørende Opfindelse, der vist ikke vil mangle almindelig bifaldsværdig Modtagelse. En Smedemester i Siegen i det bestphalske, har opfundet en Vare=Brille, der beskytter Hammersmeddenes Øine mod Jldens heftige Guistren, der saa faretruende udspringer ved hvert Hammerslag. Paa Hytten i Sieg er gjort et Forsøg med denne Brille, som ganske faldt ud efter Ønske, i det ikke allene Øinene sikredes for den hede Funke, men Smeden ogsaa sættes i Stand til uden oftere Hovednikken at fri Ansigtet fra den udstrømmende Jldmasse, og bedre at kunne lagttage de svære Jldklumper under Hameen.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Hr. Garnerin har givet følgende Details om sin Luftreise den 9de d. M. Fra en Høide af 975 Meter saae han Paris, St. Denis, H. Sceaux, St. Coud, Versailles og alle Naboebyerne, som skimende Lyspunkter i et uhyre Hav af Mørke. Kl. 2 kom han ned i Maule, og forfriskede sig der et Par Timer. Næste Dags Middag sterg han igien med sin Billon til en Høide af 1170 Mæer, hvor han sporede en brændende Hede. Hans Reaumarske Thermometer viste 280. Denne overordentlige Hede tilskriver han Dunster, som meddele Himmelen en graae Farve, og tiene til at brække Soelstraalerne. Da han havde fiernet sig fra disse Dunster blev Luften igien kold, Vandstoffen fortættede sig, og hans Ballon sank hastig. Disse paa hianden følgende Aarsager til Udmattelse, foraarsagede at han maatte nedstige ved Brauvais da Klokken var 2 1/2. Han havde foresat sig ikke at fortsætte sin Reise igien før Solen var gaaet ned; men Bønderne, som vare blevne forfærdede ved at see ham syake ned af Luften, og uden Tvivl holdt ham for en ond Aand, giorde Anstalter til en alt for uvenlig Imodtagelse. For at undgaae Bøndernes Vold, var han altsaa nødsaget til hastigen at forlade dette imod den Fremmede saa uvenskabelige Land og paa nye at stige. Kl. 4 1/4 nedsteg han ved Comptegne, hvor han blev modtaget af Jndvaanerne og Stedets Præst med Glæde og Hiertelig hed. Hans Ballon blev bragt midt ud i Byen, og man begyndte igien, i Anledning af hans Reise, at dandse Kongen af Rom til Ære. Han har paa denne Reise beskrevet en Spirallinie af 50 Mile, og tillige erholdes Vished om, at Sorth den er en uovervindelig hindring fra Luftreisernes Varighed.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Den 14de dennes udbrød en heftig Jldløs i Kønigsberg, som først standsedes den næste Dag, ved at nedrive de nærmeste Bygninger ved Jlden. De afbrændte Bygningers Antal beløber sig til 278. Manveed endnu ikke bestemt Aarsagen til denne skrækkelige Vaade.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
J Manchen udbrød ligeledes en Jldløs den 14de d. M., hvorved 2 Brændestabler paa nogle 100de Favne og en Mængde Bielker opbrændte. Ved det Militaires og Borgerskabets overordentlige Anstrængelse lykkedes det at hindre Jlden fra at udbrede sig videre.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Judenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 24de Junii. J afvigte Emaal ere passerede Sundet: 16 Skibe af forskjellige Slags.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Den 25de Junii. Siden i Gaar ere 3 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Den 26de Junii. J sidste Etmaal ere 19 Skibe passerede Sundet. J disse 3 Dage have ingen fiendtlige Stilere været i Sigte herfra. En Brig, lastet med Salt og Frugter, er som mistænkelig bleven anholdt og opdragt til Kiøbenhavn til nærmere Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Corsøer, den 26de Junii. Baade i Gaar og i Dag har Beltet, saavidt sees kunde, været frit for findtlige Stil ert. I Sprogvedeltet ter ingen fiendtlige Skibe, men i Langelandsbeltet, imellem Gulstev og Westernæs, er, efter Tiegrafreport fra Enhøi, en Convoi til Ankers, som vi nord efter.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Naskov, den 23de Junii. Den fiindtlige Flaade passerede i Gaar Middags her forbi nord fra. Den bestod af omtrent 190 Seilere, hvoriblandt 4 Linieskibe, 3 Fregatter, 3 Brigger, 1 Skonnert og nogle armerede Skibe. Kl. 6 om Eftermiddagen var den ude af Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-06-28
Batteriet Trektoner, den 24de Junii. J afvigte Etmaal ere indpasserede 21 og udpesserede 10 Skibe. Blandt de Jndpasserede var et Fartøi fra Calmar, hvis Fører beretter at han Natten imellem den 22de og 23de dennes under Bornholm har seet en fiendtlig Conrot, efter Skjønnende 200 Seilere, styrende vester efter. Den 25de Junii. Jndpesserede 28, udpesserede 11 Skibe.