JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Den 4 November, ere Capitainerne a la suite v. Lüttichau og v. Gersdorff, af det 1ste østrejydske Landværn Regiment, udnævnte til Compagnie Chefer og Major Greve v. Scheel til Batallions=Commandeur i Regimentet; Capitain v. Orning, af det nordtre jydske Landeværn Regiment, benaadet med Majors Characteer af Landeværnet, og Batallions Commandeuren i det søndre siællandske Landværn Regiment, Major v. Wichieldt, efter Ansøgning i Naade afstediget fra Landeværnet.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Den 4de November er Postmester Jespersen, Schanderborg, i Naade entlediget, og Christian Schandorff udnævnt til hans Eftermand; Postfører P. O. Harboe entlediget i Naade og med Vartpenge, og J. Erichsen igien beskikket til Postfører ved Pakkeposten, imellem Kiøbenhavn og Colding; Told- og Consumtions=Casserer Wolters beskikket tillige at være Postmester i Fladstrand;
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Dødsfald. Kiøbenhavn 10 Nov. Generalmajor Chr. Ditl. v. Michaelsen, 76 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Aalborg, den 22 November. Sidst i forrige Maaned er paa søndre Side af Skagens Green strandet et stort tremastet engelsk Skib, kommende fra Memel og bestemt til London, med en Ladning Tømmer eller Stokke. Besætningen, 15 Mand stærk, er bierget, men Skibet forliist, Sildfiskeriet i Limfjorden har i dette Efteraar i Almindelighed været rigt, og paa sine Stæder skal man endog have maattet ophøre med at fiske, af Mangel paa Afsætning til saadanne Priser, som kunde svare til Bekostningerne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Avertissements. Sørgeligst bekjendtgiøres for Familie, Venner og Betientere at Fredag Aften den 18 Novbr. omskiftede min i Livet tiere Mand, Hans Christian Weile, forhen Kiøbmand her i Byen i hans Alders 60de Aar Tiden med Evigheden efter nogle Aars Svaghed og kort Tids Sygeleie. Forvisset og enhvers Deeltagelfe i min Sorg frabedes al skriftlig Bevidnelse derom. Aalborg d. 21 Novbr. 1803. Mette Marie Hiort. sæk, Weiles.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Sidste Fredag Formiddag er i Stolegaden fundet en liden Pretangtion indlagt i Sølv forgyldt, samme tan imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn, samt at Eieren angiver den i Pretangtionen staaende Devise, afhentes paa Aalborg Bogtrykterie.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
De mig under Forsegling den 18de November sidstleden leverede 3 Rd., er efter Giverens Forlangende uddeelt til gamle trængende og sængeliggende Fattiglemmer; hvorfor den ubekiendte godgiørende Giver skyldigst takkes, og stedsevarende ønskes megen Lykke, baade til Lands og Vands. Aalborg den 21 Novbt. J. Thygesen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Sidste Fredags Nat den 18de d. M. er ved Jndbrud bleven bortstiaalet af min Krambod endeel Kiøbmands vahre bestaaende af Cattuner med røde og hvide Blomster, mørk i Bunden, nogle Stkr. blaae og søde ostindiske Tørklæder, røde og hvide Bendler, negle Dusin hvide flade Knapper, 5 Stkr. Oste med mere. Ligeledes er jeg bestiaalet samme Tid, af min Kramboe skuffe i Penge 24 Rd., hvoriblandt var en Medaille med følgende Bogstaver nemlig, paa den ene Side: Af Himlen lignes den som elsker attigen og paa den anden Side; Før Gud det giør jeg ei ophør. Hvem som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning loves en resonabel Douceur. Aalborg den 21 Novbr. 1803. O. Hansen, Borger og Kiøbmand.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Veste hollandske rød Klæverfrøe og ostindiske Tamarinter som i Huusholdningen er særdeles Anbefalende) faaes hos Joph. Nielson.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Ved en Feiltagelse imellem andre Sætts Rug paa Kiøbmand Bomholts Loft, har jeg formahlet 2 Skp. Rug som jeg ei ved hvem tilhører, Melet staaer hos Bomholdt, hvor Eieren kan faae det. Søren Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Hos Kiøbmand Frantz Holm bekommes bedste Fier der til Sængekleder for billigste Priser. Maren Michelsdatter som for 1/2 Aar siden tiente hos en Kiøbmand Overbech i Kiøbenhavn, hvor hun efter egen Sigende ogsaa blev kaldet Jfr. Møller og som i dette sidste Aar har tient hos mig; er nu ikke længer i min Tieneste, som hun i unde forlod, hvorfor enhver advares ikke at betroe dette gommelagtige Frunentimmer noget i mit eller min Kones Navn. Strax efter hendes Bortrreise den 24 October d. A. savnedes følgende af en Kiste til hvis Oplukteise en Tyvenøgel var brugt : et Par Blaarlærrets Lagener Merket C. S. 4. Et Par fine Hørterrets Pudevaar, C. S. 4. To fine Hørlærreds Særke C. K. 5. En fiin Hørg Dug usyet, omtrent 7 Al. En villet storternet Silkedomuldsusømmet Halstørklæde, en halvslidt SilkebomuldsKiole, 5 a 6 gamle meget fine Hørlærreds Særker, og Al. grovt Hørlærred, 8 Pd. Heglet Hør, bunden i Krandse, omtrendt 2 Al. Blaarlærred, 11 1/4 Al. Sirtstattun hvidt og rødt i Bunden med plolette store Blomster, et hvidt Kaninskinds Underfoer til en Fruentimmer Pels, syet som en Trøie foret med hvidt Lærred, omtrendt et Pd. fiint ubleget Bomuldsgarn, omtrendt 4 Al. fiin Hørlærred, et Par laadne Skinskoe.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Hvo som herom kan give nogen Oplysning vilde behagelig henvende sig til Hr. Kiøbmand Frantz Holm i Aalborg eller til mig Sand, Venøe d. 8 Novbr. 1803. Sognepræst paa Venøe.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Til Reisendes Efterretning bekiendtgiøres herved at Veien over lille Aars Præstegaards Mart for Fremtiden er aflagt. Lille Aars Præstegaard den 11 Novbr. 1803. David Gottschalch.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Jfølge kongel. allernaagigst Bevilling af 26 August sidstleden, som læses for vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silent, med Aar og dags Varsel 3de gange i de Aalborgske jydske Efterretninger, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde forhen værende Sognepræst til Haverslev og Beystrup Meenigheder i Øster Hanherred, under Aalborg Stift, Hr. Jens Christian Kaalund, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for mig undertegnede som Stifteforstatter at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret efter Lovene. Ligeledes indkaldes alle den afdødes Debitorer at betale hvad de maatte til ham og hans Boe være skyldige, og bliver der holdet en Skiftesamling efter ham paa Aalegaard i Vester i Hanherred den 14de December førstkommende, hvor den Afdødes Arvinger og ellers enhver anden, som kunde have noget at erindre, ville behagelig møde. Sælberggaard pr. Thisted den 10 Septembr. 1803 E. R. Pram, Provst i Vester Hanherred:
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Den 23de Junii sidstleden døde Sognepræsten til Muust i Vester Hanherred under Aalborg Stift, Hr. Henrich Schou, hans Boe er strax taget under lovlig Behandling, men Omstændighederne efter ham som efterlader Enke og 3de smaae Børn, ere overmaade slette, saa jeg forud seer der aldeles intet vil blive tilover til nogen, eftersom heele Boets Massa er kuns vurderet til nogle og 20 Rdr.; imidlertid indkaldes dog herved i de Aalborgske jydske Efterretninger 3de gange i Følge Plataten af 26 Octobr. 1792 alle den afdødes Creditorer at melde sig for undertegnede Stifteforvalter inden den i Loven befalede Tid, om de anseer det Umagen være, og skeer det ved Breve vil jeg udbede dem portofrie mig tilsendte, da Stervboet ikke formaaer at betale dem. En Skiften samling i dette Boe bliver ellers herved bestemt Mandagen den 12 December førstkommende i Wuust Præstegaard, hvor enhver Vedkommende behager at møde, Sælberggaard pr. Thisted den 10 September 1803. C. R. Pram, Provst udi Vester Hanherred.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Fredagen den 25de Novembr. bliver Assemblee, Ball paa Kiøbmændenes Kompagniehuus, som i ger sin Begyndelse Kl. 5, de respective Herr. og Damer, saavel inden som udenbyes der maatte side Behag udi at deeltage i Fornøielserne, vilde behøgeligst lade deres Entre-Billetter afhente hos mig uddertegnede, som koster for hver Person 4 Mk. 41 og ellers i oprigt paa de bekiendtgjorte Vilkaar, N. Meller, Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Samtlige Arvinger efter den her i Aalborg re Døden afgangne Barbeersvend Johan Friderich Sch indkaldes herved at infinde sig hos os undertegnet Skifteforvaltere, for deres Tarv under det efter har begyndte Skifte ifølge Loven at lagttage. Ligelede indkaldes og enhver som noget efter ham kunde har at fordre, saadant med lovlige Beviser om Krave Rigtighed for os at anmelde forinden den i Love fastsatte Tids Forløb. Aalborg den 24 Octobr. 180 Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28 Augus sidst, læst ved Nørre Jyllands Landsting for Septenber Maaned og Thisted Byeting, samt Hillerslev Hundborg Herreders Ret den 11 og 15 October, bliver alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervbo efter afgangne Amtmand Ferslev i Thisted, herved sub poena præclusi et perpetui silentii 3 Gange indkaldet i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altnaiske Mextur Viborg Samler og de Aalborgske Jydske Efterretninger, til at fremkomme med deres Fordringer og Paastand vedbørlig legitimeret, inden Ag- og Dags Forløb for mig som Stifteforvalter paa me Contoir her i Thisted. Stervboets Debitorer indvarles ogsaa til at betale deres Skyld. Thisted den 1 Oct. 1803. Brøndlund, Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Ved Proclama af 2 dennes, som er læst ved AalborRaadstuen og Byetingsretter den 9de og 12te næstefter ere samtlige Creditorer efter forrige Borgmester bei Byen afg. Justitsraad Christian Rübner og Frue Alette Marie Kraah indkaldede med 12 Ugers Varsel for os som Skifteforvaltere at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Aalborg den 21 September 1823. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-11-22
Kreditorerne i Stervboet efter den her i Byen sidst afvigte 13 August afdøde Ungkarl, forrige Skipper Lars Hansen Aabye, indfaldes herved med 12 Uger Varsel, deres Fordringer for mig, som Stifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre; ligesaa indkalde med lige Varsel, den Afdødes efter Anmeldelse, efter ladte og fraværende Sødskende, samt om flere skul være, disse da og, nemlig en Het søster Mare Hansdatter der skal tiene i Nærheden af Kiøbenhavn og en Halvsøster Karen Hansdatter, der skal tien Kiøbenhavn, at melde sig i Boet, hvis Tilstand iørigt lader formode, at ikke meget vil blive at ar Skagen den 16 September, 1803. D. C. Lund.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
London, 8 Novbr. Jfølge af nyere bekomne Efterretninger fra de franske Kyster, begyndtes saavel her som i alle Englands Havne en meget strængMatrospresning i Aftes.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Det store svømmende Batterie, som er lagt for Themmundingen, bestaaer af 10 Skibe paa 24 og 2 paa 40 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Jdag løb det Rygte paa Børsen, at Bresterslaaden var udløben. Admiralitetet veed Jntet derom.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Efterat vor Flaade for Boulogne var bleven tilsendt en Forstærkning af en Fregat og 3 Bombeskibe, hørde man den 5te i Dover en stærk Kanonade og samme Aften løb vor Kutter, Mikkel, derfra indtil Dover, meget slemt tilredt. Han havde afforet sine Kanoner 141 Gange, og tilsidst fik han en fransk Bombe ombord, som ilde beskadigede hans Master og Folk. Jøvrigt havde han havt den Fornøilelse, at see de franske Strandbakker skiult med Tropper, saa langt Øiet kunde naae. I Jrland har man pludselig begyndt at arrestere igien. J Wexfort er opdaget et Komplot som vilde myrde alle skikkelige Folk. Ogsaa i Clomeenel er opdaget et nyt Komplot. Til Naas ere 36 Arrestantere indbragte fra Kildare; hvorimod 6 Kiøbmænd ere bragte derfra til Dublin. Rebellen Hamilton har man og faaet fat paa.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Langs Kysterne haves nu den kongel. Ordre, at saasnart Fienden nærmer sig, maae alle Heste og Vogne, samt alt Qvæg og Korn, som kunde falde i hans Magt, dødes og dræbes, lemlæstes og ødelægges. General Dumourie; har for sine Planers Udlevering faaet af Kongen en aarlig Pension af 6000 Rd. og forbliver i England. Ogsaa Pichegru har i lang Tid nydt Pension.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
J Newkastle river end ond Feber mange Mennesker bort.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Kadix, 22 Octobr. Af de nys fra Mallaga hertil indløbne danske Skibe, Bonaparte og Minerpa, har det første Bonaparte nemlig, maattet fortsætte sin Reise til Hamborg med den gule Fre ber ombord.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Jfølge de sidste Efterretninger fra Mallaga, er det der værre end hedre og der skulle daglig døe 50 Mennesker, Sygen er ikke pestattet, men den smitter blot ved Berørelse. At fornemmelig de Danske og Svenske ere angrebne paa deres Skibe, skal komme af, at de fare med mindre Mandskab og derfor leie andre Folk naar de ladde og løsse, som da arbeide og love sammen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Fra Madrit er ankommen Ordre, at udruste flere Linieskibe. Lige Ordres ere sendte til Ferrol og andre Søehavne. Disse Udrustninger skulle være en Følge af det sidste Arrangement med Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Barcellona, 23 Oct. Ogsaa paa nogle Skibe her i Havnen, saavelsom og i Staden selv, har yttret sig en smitsom Sage, den man kalder Vomito negio den sorte Brækning.) Man er her meget bestyrtset over denne Syge.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Paris, 8 Novbr. Jnden 8 Dage ventes en ny Koureer fra Petersborg, hvis Depesker formodentlig vil afgiøre om det russiske Gesandtskab bliver her, eller ikke.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Førstekonsulen var den 4de ombord paa Nationalflotillen ved Boulogne. Den 5te lagde den af meer end 300 Skibe stærke Avansgaden af Flotillen. ud paa Rheden. Den udgjorde en Linie af en halv fransk Mil. Kl. 10 lagde 12 engelske Skibe, hvoriblant nogle paa 74 Kanoner, sig for Vinden og den begyndtes en Kanonade. Vor Flotille skiød opper ligt, medens vore Batterier kastede en Mængde Bomber. Et fiendtligt Skib blev afmastet. En Fregat fik ogsaa en Bombe ombord. Herved var alt saa intet at giøre, og Fienden søgde rum Søe, efterfulgt af en Division Caiguer, som hilsede ham med 24 Pundigere agter ind. Mange Liig af Døde, som Englænderne mistede i Fegtningen, ere skyllede iland.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
2 nye Divisioner, fra Dunkirchen og Havre, ere stødte til den store Flotille, uden at Fienden kunde forhindre det.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Ved Boulognes Kyster anlægger man mange Havne, bygger mange Fartøier, og opretter midt i Havet Forter paa Klipperne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Brüssel, 10 Novembr. Førstekonsulen har alt beseet Leirene og Flotillerne ved Boulogne og Kalais. Den 7de ventedes han til Dunkirken. J Brügge og Ostende er alting færdigt til Toget. Hannover, 15 Novbr. Man taler om en Kongres, der skulle holdes, de hannoverske Sager angaaende. Det hedder tillige, at en betydelig Deel af de franske Tropper skulle gaae tilbage udaf det Hannoverske.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Hanau, 12 Novbr. Churhavern aftræde, ifølge en Omtustningskonvention, til Preussen de 2 forrige Rigstæder Windsheim, Weissenburg og Dünketsbuhl, samt nogle nurnberger Distrikter m.v.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Blandede Efterretninger. Det hedder, Kongen af Sverrig vil giøre en kort Tour til Schweitz. Om Hiemreisen til Sveirig er endnu intet vist bestemt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Et Rygte siger, at Mallagasygen har yttret sig paa den engl. Flaade ved Gibraltar.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
J Rom har Paven anordnet Bønner til Himmelen, om at det maatte holde op igien med at regne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
J Berlin har man af 20 Pd. Fersk Oxebeen, vunden 2 1/2 Pd. reen Feet og 104 Pd. Suppe. Med denne Suppe despiser man Arrestantere.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Indenlandske Efterretninger. Rygtet siger, at til Kongens næstkommende Fødselsdag skal opføres Danneqvinden, et Skuespil med Chor mellem Akterne. Sujettet er det bekiendte Træk af de danske Møer, der kiøbte Svend Tveskiæg løs af Jomsborgerne. Forfatteren er Sekretæren i Høiesteret Karl Johannes Møller, bekiendt af at have vundet den akademiske Præmie ittre forskiellige Videnskaber.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Efter tydske Aviser skal den franske Minister i Kiøbenhavn, De Agnesseau, interessere sig meget for Boghandler Brummer, som er under Tiltale for Salget af Bonapartes Testamente, og han skal have forestillet Sagen til Fordeel for Brummer hos vor Regiering.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Efterat et vedholdende Uveir havde raset i en Tid af 14 Dage i Begyndelsen af September d. A. og Stormen havde samlet 36 Skibe i Havnen ved Christiansøes Fæstning, kom atter en Flensborger, Jagt d. 18 f. M. om Eftermiddagen Kl. 5, driventde mod Havnen; men den rasende Storm med tunge Brydninger forbød Lodserne at komme ud til den, og ubekiendt med Skiærene, stødte den paa, 1 1/2 Kubbels Længde fra Havnen, og blev sønderslagen. Den gamle Skipper, Christian W. Thomsen, kyngede sig fast til et Sidetakkel med sin Søn, en halvvoxen Dreng i sine Arme; 2 Mand holdt sig fast i Vanter og Skibsdrengen søgte sin Frelse andensteds i Skibet. Dette Uheld og de Ulykkeliges Skrig drog Fæstningens Besætning og alle i Havnen liggende Skibsolmeer end 200 Søemænd, til Pynten af Havnen. Fire Mand af Fæstningens Besætning, ilede ud i en Baad, for at bierge de Skibbrudne; men, da de syntes at øine Døden, og, Umuligheden af at naa Jagten, vendte de om igien. J samme Øieblikom Fæstningens Kommandant, Kapitain-Lieutenant Kahl, tililende, sprang i en Baad og raabte til de Omkringstaaende, om nogen vilde deele den Glæde med ham, at bierge de Skibbrudne. Fire Mand af hans Besætning fulgte med ham, og søgte Vraget; men neppe naaede de samme, førend en tung Bræksøe fyldte Baaden med Vand, slog Aarer og Tolde i Stykker, samt borttog Skibsdrengen uden at han siden kunde findes. Da Fæstningens øvrige Besætning saae deres Kommandant i Livsfare, søgte 8 af deres Mandskab og en Mand fra et dansk Skib i tvende Baade, strax ud til Vraget; uagtet en tung Bræksøe truede alle 3 Baade med Undergang, stræbte de uforfærdede frem, og da Afmagt havde skildt Faderen fra Sønnen og Haabet om Frelse var forsvunden, tilligemed Sandserne, hos de Skibbrudne, fik bierget den sidste og strax derpaa den sør ste, og de tvende Mænd i Vantet. Skipperen, som følle sig pligtig til al mulig Taknemlighed mod de kjække Mænd, der med egen Livsfare havde ræddet ham, hans Søn og 2 Mand af hans Mandskab, men hvis eneste Eiendom er Skibet og hans Andeel i Ladningen, hvoraf kun lidet skal have været at bierge. har henvendt sig til Admiralitetet med Begiering, at disse Mand maatte erholde den for tilsyneladende Druknedes Redning bestemte Præmie, og Admiralitetet har i denne Anledning henstillet til det danske Kancellie, om de 13 Mand, som havde deeltaget med Kapitain-Lieutenant Kohl i disse Skibbrudnes Frelse, kunde tilkiendes en Belønning, der kunde vidne som det Almindeliges bifald, da det tillige har tilkiendegivet Kommandanten, at hans Handlemaade har været det kier.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Efterat denne Sag fra Kancelliet har været Hs. Majestæt foredraget, har det behaget Allerhøistsamme. under 11 d. M. at resolvere saaledes: Ligesom Vi med største Tilfredshed have ladet O berette Kommandanten paa Christiansøe, Kapitain-Lieutenant Kohls, og endeel af Fæstnings Mandskabets udviste ædle Adfærd, Kiekhed og Mod ved den 18 September d. A., at rædde 4 Mand paa et strandet Skib, saa ville Vi ogsaa, til Beviis paa vor Agtelse og bifald, skienke Kommandanten Guldmedaillen for ædel Daad, og enhver at Mandskabet samme Medaille i Sølv.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
J November til den 18de ere 478 Skibe expederte i Sundet. Den engelske Fregat Caryford, som ledsagede en liden Konvoi fra London til Kullen og gik tilbage for at krydse efter nogle hollandske Kapekre, der efter Rygtet var i Kattegattet, er forliist paa Tidselgrundende. Den engelske Fregat Clyde, som bragde Lady Varren til Petersborg, er kommen tilbage i Sundet og modtager de der forsamlede Skibe til England.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Alle engelse Skibe ved Lybet have faaet Ordre, at forlade Havnen og forføie sig til Ttaveminde.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Den 1 og Aftenen kom en russisk Officeer som Koureer til den teiserlige Gesandt i Khavn., og skal have medbragt Depesker af stor Vigtighed. Jhenseende til den i Mallaga udbrudte smitsomme Syge, er det fra Cancelliets Side bestemt, at enhver Skipper, som derfra ankommer til danske eller norske Havne, skulle, forinden han losser, melde sig for Stedets Qvarantainer eller Sundheds Kommission og aflægge den udfordrede Forklaring m. v. De Skippere, som ankomme til Sundet fra Mallaga, maa hisse det grønne Flag, naar de komme paa Khavns Rhed, og itte have Samqvem med Landet, førend deres Skibe ere vesterte. Og da et dansk Skib, efter den hamborger Korespondent af 11te d. M. skal, under Sygdommen i Mallaga, være afgaaet derfra til Gibraltar, hvor man havde sat 6 franske Krigsfanger ombord og jaget Skibet derfra, ligesom det og var laget bort fra Kadix, og paa hvilket Skib Skipper og Styrmand med adskillige af Mandskabet vare døde er endvidere foranstaltet, at hvad for Skibe, der komme fra Mallaga, maae de itte kommonitere med Landet, førend vedkommende Quarantainetommission tillader det, og stulle, saavidt muligt, henvises til Christiansand. Saa maae og Rhedere, som have Skibe i Mallaga, indberette, hvor disse blive af, og deres videre Skjebne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
J Eideren maa eiheller noget Stib fra Mallaga indløbe. Til at tiltræde Directionen for de i Provindserne oprettede Forbedringshuse, ere udnævnte for det i Aalborg Amt: Agent Christopher Qvist i Aalborg; for det i Hiøring Amt, Residerende Kapellan Palle Waldemær Wulf i Hiørring, for det i Viborg Amt: Konrettor Tetens i Viborg; for det i Aarhuus Amt, Hospitals-Forstander Kiær, i Aarhuus; for det i Randers Amt: Byen og Herredsfoged Stadfeldt, i Randers, for det i Ribe Ami, LandvæsensCommissair Niels Spandet; for det i Ringkiøbing Amt, Amtsforvalter Lütken, for det i Veile, Amt, Kiøbmand Bøegh, i Veile.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Den 9 Novbr. er Justitsraad J. L. Lybecker, efter Ansøgning i Naade entlediget fra Amtmands Embedet for Hiørring Amt, og den hidtil constituerede Amtmand for dette Amt, Justitsraad E. Blom, udnævnt til virkelig Amtmand for samme.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Aalborg, den 25 November. J det sidst havte haarde Nordostveir er en svensk Skaluppe, bestemt her til Aalborg med Stave, strandet og forliist i Skindsækken ved Hals Prædikanterne paa 1ste Søndag i Advent Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provsk Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke Hr. Aspach. Hr. Studios. Holm. Hospitalotirten Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Kirkemusikken opføres til Høimesse i Frue Kirke og til Aftensang i Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 23 November i Budolphi Kirke, Muursvend Ole Madsens Søn Bendix; Fadderne: Mad. Samsøe. Jde Marie Smit, Muur mestrene N. Aarrestrup, og A. Bensen, Muursvend Christian Qvist, Bødkersvend Jens Olesen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Kopulerede. Den 23 November i Budolphi Kirke, Ungkarl Christen Pedersen og Pigen Anne Marie Larsdatter. Den 25 November Tømmersvend Lars Krog Christensen. og Pigen Anne Sophie Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Begravede. Den 12 November, Jæger Magnus Olsen. Den 25 Novembr. Kiøbmand Hans Christian Weile, 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-11-25
Avertissements. Nylig hær forladt Pressen, Aalborgsk Lommebog for 1804, indeholdende fuldstændig Fortegnelse over Byens Embedsmand og Borgere; Beskrivelse over Fabrikkerne; Efterretning om Hospitalet og Fattigvæsenet; Lods reglement og Lodstaxt; Havnereglement og Havne taxt; Vognmandsreglement og Taxl; Færgelaugstaxt imellem Aalborg og Nørre Sundbye m.m. Samme sælges paa Bogtrykkeriet indbunden for 2 Mk. 8 s. og for 3 Mk. Aalborg den 23 November. P. F. Wandall.