JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Altona den 30te November. Den 2de d. M. ankom fra Kjøbenhavn en Coureer umiddelbar til den her nedsatte kongelige Udførsels Commission - hvis Forretning siden Krigens Begyndelse med Engelland bestaaer i at enhver Vare, der udføres, er neutral Eiendom og lade det beedige af Afsenderen - med den befaling, ikke at meddele nogen Udførselscertificat til Colonialproducters og fremmede Manufacturvarers Udførsel til fremmede Lande, hvorpaa næste Dag udkom følgende Bekjendtgjørelse: Da i Følge en af H. M. Kongen under den 25de d. M. til os udstedt allerhøieste befaling, et lagt Beslag paa alle Colonialproducter og fremmede Manufacturvarer her paa Stedet og der over deres Oprindelse skal anstilles en nøiagtig commissarisk Undersøgelse, saa tilkjendegives herved samtlige handlende Borgere og Jndbyggere her i Staden, saa vel de, hos hvilke allerede formeligen er lagt Beslag, som og de, hos hvilke dette for Tiden endnu ikke har kunne skee, at møde i næste Uge paa de sædvanlige. Commissionsdage, som d. 5, 6, 8 og 9 December om Formiddagen Kl. 10, for Commissionen, og indlevere til samme en Fortegnelse over alle de Colonialproducter og fremmede Manufacturvarer, som de i de 6 Maaneder have erholdt saavel her fra Landet, som udenlands fra, og derhos at anføre, hvor meget de endnu have liggende deraf i deres Oplag. – Ogsaa paalægges det alle herværende Jndbyggere, som og de i Ottensen, der have bortleiet Huse, Pakrum, Værelser, Stald- og Loftsrum til Varers Opbevaring. og Oplag, som en udtrykkelig Pligt, ligeledes skriftligen at opgive Commisionen, til hvem de have bortleiet samme. Paa det Commisionen kan overbevise sig om, at denne Opgivelse er rigtig, tilkjendegives endnu desuden Kiøbmændene, som og de øvrige herværende handlende Borgere, at opgive hvor og hos hvilke Jndvaanere her i Staden de have oplagt deres Colonialproducter og fremmede Manufacturvarer. - Altona, den 29de November 1809. Allerhøiest anordnede Commision. Jessen. W. A. v. Appern. J. O. Bauer, J. R. Brandt. Følgende var haandskreven i Omløb. "Da i Følge en af Hs. Mai Kongen til os udstedt allerhøieste befaling samtlige herværende Colonialproducter og fremmede Manufacturvarer skulle tages under Beslag og over deres Oprindelse anstilles en nøiagtig commisatisk Undersøgelse, saa bliver denne Kongel. allerhøieste Anordning efterfølgende Herrer Kjøbmænd herved kundgjordt, og tillige paalægges dem at undertegne denne Bekjendtgjørelse til Beviis paa, at saadant Beslag paa fornævnte Colonialproducter og fremmede Varer er tilbørlig bleven lagt hos dem, og at de tillige have forbundet sig til, indtil videre, ikke uden vort Vidende, at afhænde eller udlevere til nogen noget af bemeldte Varer. – Altona, den 29de November 1809. (Underskriften ligesom ovenfor.) Synsmanden Hansen har ufortøvet at forføie sig til ovenstaaende Kjøbmænd, for at forkynde det aller høiest anordnede Beslag. Skulde, imod Formodning, nogen vægre sig ved, ar underskrive, saa har Hr. Hansen strax at tilkjendegive mig det, paa det Militair-Vagt, kan blive i Huset hos den, der væ Jessen. gre sig. NII. De fornødne Schemater til de forskjellige Opgivelser kunne afhentes hos Commisionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
J Husum og Tønningen have samme Forholdsregler fundet Sted som her. Overalt i Hertugdommene har det Militaire Ordre at understøtte den nedsatte Commissions Forholdsregler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Endvidere skrives fra Altona, at Speditionsforretningerne igjennem denne Stad, der næsten udelukkende angik americanske Varer, og som deels, i Følge Anordningerne, førend Losningen vare underkastede en stræng Undersøgelse, ved hvilken Skibsmandskabet blev taget i Eed, og deels vare indskrænkede til faa Artikler; der igjennem Douane-Linien indførtes fra det hannoverske i Holsteen – paa eengang ere blevne standsede ved ovennævnte Foranstaltning. Det danske Militaire har faaet befaling at patrouillere paa Grændserne, at paasee Contrebandeurer og række Udforselscommissionen en hjelpsom Haand. For den americanske Handel over Tonningen og Kiel ere Følgerne meget betydelige. Americanerne ere udelukkede fra Fastlandsmarkederne, da de preussiske og russiske Havne i Vinter ikke ere tilgængelige for dem og de indførte Varer ikke kunne opbruges af Dannemark. Fastlandets Fiender ville paa deres Snigveie nu ikke meere have den americanske Concurrence at bekjæmpe paa Markederne. Da der i vort Lander bestemt Dødsstraf for Handelen med Engelland og vore Love strængeligen hævdes, ligesom og alle Jndkommende strængt skulle undersøges, saa vil formodentlig den gjentagne Undersøgelse stadfæste, at heller ingen Udlænding har kunne misbruge vor Land til forbuden Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Mariboe d. 11 December. Den 15de d. M. bliver Ordination her i Kirken Kl. 11 med Hr. Catechet Holst i Nakskov. Frue Justitsraadinde Hinchelde har solgt sin Herregaard paa Falster til Hr. Kammerherre Baron Selbyfor omtrent 4re Tdr. Guld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Nu koster 1 Pd. Oxekjød her i Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Natten imellem Mandag og Tirsdag den 4de og 5te dennes have nogle dumdristige Mennesker, afskravet Kidtet paa Møllerens Vinduer i Hillested, for modentlig i den Hensigt at begaae Tyverie, men da Mølleren var paa sin Mølle hele Natten igjennem, vovede de ikke at foretage noget videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Den paaankede brøstfældige Brønd i Tillegaden i Nakskov istandsættes. Saaledes bekræftes Sandheden af Fichtes Ord, at den offentlige Stemme er og bliver Menneskelighedens helligste Paladium. Næsten overalt i Lollands-Falsters Stift er i Aar avlet en stor Mængde Hør. – En Selveier i Omegnen ved Mariboe har allene avlet 25 Lpd; som paa en Tid da 1 Lop. Hør koster 8 Rd., er ikke ubetydeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Med Rideposten i Søndags fulgte ingen tydske Aviser. At forskaffe sig Lysning for en billig Priis. Man tager vilde Kastanier, trækker Skallen af dem, borer dem igjennem med en Preen paa flere Steder, og lægger dem derpaa i 24 Timer i Bomolie, Naar de tages op af Olien, stikker man gjennem Hullerne smaae fine Væger. Vil man betiene sig af dem om Natten, kommer man dem i et Ølglas med Vand, tænder Vægen om Aftenen, og de vil brænde hele Natten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Blandinger. Keiser August spiste engang til Aften hos Asinius Pollio. En Slave slog et Glas i Stykker; Polliodømte ham til at kastes i Fiskeparken. Slaven ret sig løs og kastede sig for Augustis Fødder og bad om Redning. August staaer op og slaaer alle de derværende Glas i Stykker, sigende: Min kjære Ponte siden Du kan ærgre dig saa meget over et Glas, at Du vil dræbe et Menneske, vil jeg betage dig Aarsagen til Ærgrelse i Fremtiden. Dogenes sagde engang til en Ødeland, der i sin Ungdom havde fortæret alle sine Midler og i sin 3 derdom spiste tiggede Urter af Armod. Havde og spist med mig til Middag, kunde du have spiist til Aften hos dig selv. Theodata, en berømt Skiøge tiltalede engang Sokrates saaledes: Jeg er mægtigere end due af dine end- og ivrigste Tilhængere har jeg draget mange til mig, gandske afvendt fra dig. Men du, Sokrates, du har aldrig med din Dyd og Beltalenhed kunne drage nogen af mine Tilbødere fra mig til dig. Sokrates, havde intet derpaa at svare; han sagde allene: Naturen taler mere for dig end for mig. Efter vor Natur er det altid lettere at gaae ned, end op af Bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Forespørgsler. Officiererne gjøre snarere Lykke hos Fruentimrene end verdslige Embedsmænd, hvad er Aarsagen hertil Hvorfor behage qvindagtige Mænd Fruentimrene ikke, og hvorfor faae smukke Mandspersoner ikke sielden heslige Qvinder til Koner, Hvad er værst, handle slet, eller tale frimodigt, Her paa Jorden finder det Sidste ingensteds Tilgivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Jndbydelse. Da udenlandske Tidender og Tidsskrivter i den senere Tid ere stegne til det dobbelte, er det for nærværende Tid næsten en Umuelighed for enkelt Mand, der har Lyst til at see sig om i Litteraturens, Videnskabernes og Kunsternes Riger, at tilfredsstille sin Videlyst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
For at afhielpe denne Mangel her i Stiftet har Jeg besluttet, dersom Jeg foer mig skadesløs, at oprette ved Begyndelsen af næste Aar, et Leiebibliothek, der for det første skal bestaae af følgende Tidender, og Tidsskrivter: Allgemeine Litteratur Zeitung, Børsenhalle, Landwirtschaftlichezeitung, Politisches Journal, Archenholts Minerva, Posselts Annalen, Leie, ziger Mode Magazin, Annalen des Ackerbaurs d. Thaer. Subskribenterne vælge selv ved Affordringen, hvilke Skrifter de ønske til Gjennemlæsning. Med Hensyn til Subscribenternes større eller mindre Antal udleveres 2 eller 3 Hefter ad Gangen. Leien beregnes til 1 Mk. ugentlig. Subscriptionen gielder for et heel Aar. Dersom Subscribenternes Antal tiltager og Jegkan see mig skadesløs, skal endnu flere yndede og nyttige uden, og indenlandske Tidsskrivter, blive at erholde. Men nye Hefter udleveres ikke, førend de forhen bekomne ere indleverede. C. F. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Auctioner. Fredagen den 15de December førstkommende, bliver endeel store Boge- og Aunboge Fræer ved Auction bortsolgt i Udrichsdall Skove. Auctionen begynder præcice Kl. 10 ved Huusmand, Paul Henningsens Huus ved Søemod. Engestofte den 9de Decbr. 1809.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Onsdagen den 13de December førstkommende bliver paa Næssgaarden ved Grønsund stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction, om antageligt Bud skeer, Anstrups Sogns Konge- og Kirketiender, afgangne Mad. Bierings Stervboe tilhørende. Conditionerne kan forinden erfares hos Undertegnede. Foreløbigen meldes, at en Deel af Kjøbe-Summen kan blive staaende i Eiendommene mod første Prioritæts Pante Ret. Karlebye Præsteg. d. 4 Dec. 1800. H. N. Steenstrup, Uindløst Pengebrev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Paa Rødbye Post-Contoir er uindløst et Brev til Rasmus Albrethsen paa Sætøe med 30 Rdlr., som efter at være omkartteret fra flere Post-Contoire, er retourneret uden at være tilhændekommet dets ubekiendte Eier. Dette bliver herved bekiendtgjort. Rødbye Post-Contoir den 6te December 1809. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-12
Bortkommen. Paa Grænge Byes Skov er fra Undertegnede bortgaaet 4re Stk. Ungsvæg, af følgende Mærker og Koleur, 1) en rød og hvidflakket; 2) en fortflakket Qvie, begge i tredie Aar og mærket med Axelmærke og Atægt i begge Ørene; 3) en sort og 4) en graa med hvidt Hoved, begge i andet Aar og mærket med Axelmærke og Hul i venstre Øre og Atægt udi høire Øre, hvo som maatte kunne give Oplysning paa ommeldte 4re Stk. Qvier, kan vente en passende Ole Clausen. Douceur af Gaardmand i Grænge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
3die Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 80. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes med Ride-Posten, Fredagen. den 15de December, 1809. Negeret, gode og forlage og begge Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Kjøbenhavn den 9de December. J Følge allerhøieste befaling skulle alle bestallinger, som herefter forelægges Hs. M. Kongen til Underskrift, udfærdiges paa Dansk. Da denne befaling strækker sig til samtlige Collegier uden Undtagelse, saa seer man med Fornøielse et nyt Skridt fra Regjeringens Side, for ved et fællest Sprogs Baand, endnu nøiere at befæste Foreningen imellem de forskjellige Folkeslag, som hidindtil have været dens Scepter underlagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Følgende nøiagtige Opgivelse af det Hr. General Agenten Gram tilhørende ved Høgenes strandede Skib Christines, Capt. Knap, Ladning viser hvor betydeligt samme Forlis er, nemlig 130000 Pd. Sukker, 35000 Pd. Caffe, 16 Fade Rom, 100 Fjerdinger Rosiner og 10 Fjerdinger Figen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Den 5 Dec. var Coursen af danske Bancosedler imod Spestes 373 3/4 Procent. Jfølge deraf var 80 Rd. Sp. 299 Rd., 40 Rdlr. Spestes var 149 Rd. 48 Kurants. 20 Rd. Sp. var 74 Rd. 72 i Kurants., 8 Rd. Sp. var 29 Rd. 86 Kurants., 4 Rd. Sp. var 14 Rd. 91. i Courantsedler og 1 Rd. Sp. var 3 Rd. 71 i Courantsedler. Ntan havde igaar her det Rygte, at Kongen af Sverrig var syg, og at en Afsendelse var underveis til den valgte Kronprinds, for at indbyde ham til at komme. Ligeledels hedde det, at Embedet Storadmiral var tillagt samme Prinds. Paa Postsmakken nær (og naturligen ligeledes Krigsfartøierne) ere alle de Fartøier, som borttoges i Nyborg Havn af de Spanske, eller som var det samme de Engelske ved Romanas smukke Bedrivt i Fyen, nu komne tilbage Tid efter anden fra Gothenborg, men i en meget maadelig Forfatning. Et Kjøbmandshuus i Nyborg har paa Takkelads o. s. v., ved et heelt Fartøi og en Halvpart i et andet, en Skade, af mellem 1 og 2000 Rd. Det hele Antal som bortførtes fra Nyborg, og som næsten alle tilhørte Fyen og Aarhuus, var nogle og halvfjerds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Helsingøer den 4de December. Jgaar gik nogle Jagter til Kbhavn og derfra kom 2de med Kornvare. En tydsk Galease gik ud. 2de Baade, en Nordbaad med Tømmer, en Brig og et Barkskib kom ned fra Kbhavn og gik nord efter. J Henseende til den forhen ommældte Slup som d. 24 f. M. forliste ved Aalsgaard, fortjener det her at anmærkes, at den blev ført af Enken og Skippersken Birthe Catharine Wol af Norge, som 1807 for Krigen kom ned med Trælast, og siden i 2 Aar har faret med Kongens Brænde, det var hendes hele Ejendom og hvorved hun søgte at ernære sig. Den 21 f.M. kom hun ned til Kronborg Geværfabrik for atter at indlade Kongens Brænde, men laae for en Storm af Østen og Ost Syd Ost fra Middag d. 21de til 24de, der gjorde hende det umueligt at lette og seile atter op efter Uagtet Fartøiet var i Fare og en Baad fra Aalsgaard fort af Christen Danielsen, en kjæk Sømand, roede med megen Besværlighed ud forat redde hende og Folk, vilde hun dog ikke forlade sit Fartøi for hun faae større Nød, da hun vel selv skulde vide at sætte det paa Land. Forladt af sit Mandskab og stedt i øiensynlig Fare, satte hun Skibet paa Land, Skippersken reddedes, men tabte Alt. Selv Søemænd maatte beundre denne Norreqvindes djærve Kiækhed, der end ikke i Faren lod Modet synke for alt Gnist af Haab til Redning var strandet tilligemed Skuden, Gid dog denne djærve Skipperske maatte finde nogen husvalende Opreisning ved ædle Danneqvinders goddædige Bidrag. Hun opholder sig endnu paa Fabrikken, for at gjøre det Lidet hun reddede af Tougværk m.v. i Penge, men hvilket vil udgjøre saare ubetydeligt, neppe 50 Daler. Dette er hendes hele Eiendom, og ung er hun ikke meere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Helsingøer den 6te Dec. Jgaar Nat kom en kgl. Coureer Rüssel fra Sverrig. En Jagt kom fra Rostok med Rug, som blev udlosset paa Rheden og udladet i en Slup bestemt til Norge. Saa hidkom ogsaa Skibscapt. Wegner af Danzig med 12 Søemænd. Han havde ladet i Memel Sukker og Caffe, og var bestemt til Petersborg, men paa Seilladsen, blev han tagen af de Engelske, som priisdømte Skib og Ladning og bragte Folkene til Stokholm, hvorfra de ere komne hid. Orloggeren ligge endnu ved Kullen. J Gothenborg ere endnu ikke saa usolgte af de Engelske opbragte Skibe. Aalborg den 1ste Decbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Den 29de Novbr. afgik herfra til Fladstrand og videre med Parlamentair til Sverrig, 11 svenske Skibskapitainer, 10 Styrmænd og en Dreng, af de herværende Krigsfanger; tillige medfulgte de den 28 ankomne fra Randers, 14 Underofficierer og 3 eng. Matroser, i alt 39 Mand, allesammen frigivne paa deres Æresord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Bekjendtgjørelser. Da et Haard – eller saakaldet Lykke=Spil, skal have indsneget sig udi, baade offentlig og nogle private Sælskaber her i Byen, der er ligesaa farlig for unge Mennesker, som skadelig for Moralitet i Almindelighed, og overalt ved Kongelige Anordninger strængelig forbuden, saa finder og det min Pligt at søge dette væsen hæmmet. Til den Ende advares herved alle Vedkommende derfra at entholde sig, med Anmodning til enhver Retsindig, som maatte overkomme sligt, enten i privat eller offentlig Selskab, at anmælde det for mig, da den der beviislig angiver ommældte ulovlige Spil, (foruden den Deel han efter Anordningen nyder af Bøderne) kan vente Navnet fortiet, om det ønskes. Mariboe den 14 Decbr. 1809. J. Møller, Politiemester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Auctioner. Den berammede 3die og sidste Auction over Bispegaarden her i Mariboe, bliver foretaget paa Byens Raadstue Fredagen den 22de Decebr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11; hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Mariboe den 15de December 1809. J Niøller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Tilkiøbs. Addresse-Contoiret i Mariboe anviser en god – ung Koe, der enten for nylig har kælvet, eller med det første skal kælve, tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Hvor gode Barometere og Thermometere ere at bekomme tilkiøbs, anviser Addresse-Contoiret i Maiboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-15
Bortkommen. Paa Grænge Byes Skov er fra Undertegnede bortgaaet 4re Stk. Ungavæg, af følgende Mærker og Koleur: 1) en rød og hvidflakket, 2) en fortflakket Qvie, begge i tredie Aar og mærket med Axelmærke og Atægt i begge Drene; 3) en sort og 4) en graa med hvidt Hoved, begge i andet Aar og mærket med Axelmærke og Hul i venstre Øre og Atægt udi høire Øre, hvo som maatte kunne give Oplysning paa ommeldte 4re Stk. Qvier, kan vente en passende Douceur af Gaardmand – Ole Clausen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
3die Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 82. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten. som forsendes. den 18de December, 1809. Tirsdagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Kjøbenhavn den 11te December. J Landhuusholdningsselskabets overordentige Møde den 8 Nov. bekjendtgjordes de for 1807 og 1808 tilstaaede Premier. Som særdeles mærkeligt Exempel paa gavnlig Flid anføres af Listen følgende: Sognepræsten Hr. T. Trojel til Nebbelunde og Seddinge Menigheder i Fugelse Herred i Lolland, som har foranstaltet anlagt et Laanebiblothek, bestaaende af 61 Bøger af forskjelligt Jndhold, der deels ere kjøbte for Sognemændenes sammenskudte Bidrag, deels forærede af ham selv og Skolelæreren, til Bogsamlingens Forøgelse, tillagt 20 Rdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
En Anvisning til Hamps Dyrkning, af Professor Olufsen, som derfor tilkjendtes den Premie 200 Rd. som var udsat af Admiralitetet paa Tilbud om sammes Betaling fra Grev Reventlow til Pederstrup i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Som et Bidrag til offentligt Bedste har Borger kapitain og Borgemester Fuglede i Kallundborg til Hs. Majestæt indsendt 100 Rd. gammel grov Kurant samt 2 Koberkædier, af Vægt 103 Pd. Kammerherre, og Amtmand Lerche har i lige Henseende tilbudt at frasige sig sin Amtmandsløn, saalænge Krigen varer og derhos indsendt det hidtil oppebaarne Beløb af denne Lon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Den i Dagen No. 213 vrangt fortalte Beretning om en Sluppes Jndstrandning paa Kronborg Gevæhrfabriks Forstrand, bør forandres saaledes: "Den 21 Novbr. ankom hertil fra Kbhavn Sluppen de 2 Brødre, ført af Skippersken Birthe Catharine Woll, for at indlade kongeligt Brænde; det stormede af Østen og ost syd ost. Om Eftermiddagen den 22 Novbr. heiste Sluppen et Nødslag og sendte en Mand i Land, som meldte at den var læk og Pumpen uklar, Underofficier Jørgen Jørgens med si Mandskab af herværende kongelige Seilbaad No. 2, blev derfor beordret at ile til Hjelp; han gik ombord giorde Pumpen klar, blev paa Fartøjet hele Natten og pumpede uafladeligen til om Morgenen Kl. 6 den 23de Novbr., da Pumpen atter blev uklar og Vandet allerede stod over Baglasten. Jørgen Jørgens gik nu med Føse i Land, for at melde at han ansaa det nødvendigt, saavel at man fra Land var betænkt paa at redde det Tilbageblevne, som og at Sluppen blev sat paa Land, for saaledes at kunne berge noget. Den her commanderte Lieutnt. v. Rustad af Kronens Regiment formaaede nu 6 Fiskere af Aalsgaard at løbe i en Baad ud med Underofficier Jørgen Jørgens til Fartøiet, hvor man tilraadede Skippersken at Landsætte sin Sluppe, hvilket hun dog afslog strax at gjøre, haabende, at Veiret siden skulle mindskes, hvorimod man lovede, at ville fra Land holde Baad klar, for naar hun fandt Landsætningen nødvendig, at være rede til Redning for hende, hendes 2 Mand Besætning, og Matros Ole Amundsen af Seilbaaden, som alle endnu bleve ombord. Omtrent Kl. 12 1/2 om Middagen den 23de Novbr. satte Skippersken Sluppen paa Land, og blev med sit ombord havende Mandskab bragt i Land paa den omtalte Baad vel med Besværlighed men uden Livsfare, af aalsgaarske Fiskere, thi Fartøiet stod saa tæt paa Land, at man paa Lidet nær kunde vade derud, Natten mellem 23 og 24de Novbr. blev Sluppen sønderslagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Endnu vil jeg blot tilføie, at den i Dagen anførte Christen Danielsen ei i omtalte Dage var hjemme; vel altsaa ei i Stand til her at vise Kjækhed, at Skippersken tillige er givet den Hielp, hun kunne gjøre Fordring paa, haaber jeg at have godtgjordt, som og at den brave Underofficier Jørgen Jørgens har ved Mandskabs Raskhed og de herværende Herrer Officieres Jver for Redning har været pligtmæssig. Mig selv som her Høistcommanderende Officier, forbød Skjæbnen at yde nogen Hjelp, fordi jeg netop i de Dage var med allerhøieste Reise-Tilladelse i Kjøbenhavn, men jeg har troet det for Pligt mod mine Underhavende, at sætte denne Sag i det vigtige Lys for Almeenheden, saaledes som jeg under alle Omstændigheder kan indestaae for dens Rigtighed. – Amtet Hellebek den 13 Decbr. 1809. Chr. Horgh Guldberg, Ridtmester af Cavalleriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Helsingøer den 8de December. Ved Stormen i Forgaars Aftes dreve en Seilsluppe og en Nordbaad ud af Havnen og satte paa Grund udenfor samme ved Bolværket. Den første sloges itu den anden blev taget af Grund i Dag, bragt ind i Havnen og udbedret. Jgaarmorges sagtnedes Veiret og 2de danske Courerer Lieutn. Warendorph og Nys sel gik til Sverrig. En Amerikaner og en Dansiger kom ned fra Østersøen og ligge endnu paa Rheden. En Jagt lastet med nogle Fade Sukker og Byg kom fra Kbhavn til Havnen. J Dag kom 2de Jagter fra Jsefjorden med Byg. Nogle lastede smaae Fartøier, og Jagter, som længe have ventet paa Vind, gik endelig i Dag til Kbhavn. Til Havnen kom et Par Jagter fra Kbhavn. J Dag klart Veir, Vinden noget nordlig og vel, om vi fik lidet Frost.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Helsingøer den 11de Dec. Jgaar og Forgaar var det saadan Storm og Søegang, at ingen Overfart var muelig. En tydsk Galease som laae paa Rheden og en norsk Jagt nær Havnen syntes i Fare, men frelstes med gode Ankertonge. En Vægter som havde været det i 20 Aar, fandtes i Forgaars druknet i Stranden. En Grille har sandsynlige forledes ham til at blive sin egen Morder. Ved Lappen ligge 7 Jagter, af hvilke nogle ere ankomne fra Jylland, andre ere lastede med Kongens Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Helsingøer den 13 Decbr. Solhverv=Stormen vedbleve i 5 Dage. J forgaars tidlig var Veiret, saa taaleligt at Reisende gik hid og did, dog ikke uden Besvær, men mod Kl. 10 tog Stormen atter til og en Baad, som skulde gaae over med Reisende maatte vende om. Jgaar vedholdt det samme Vejr Mod Aften tog Stormen til, og en Galease, som her paa Rheden paa 5te Dag havde reden op for begge Ankere, forliste det ene, og drev ned uden for Kronborg, men blev dog i Behold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-18
Tønningen den 7de December. Et Parlamentairfartøi er ankommen paa Elben med 95 danske Skippere og Søefolk, som have været i engelsk Krigsfangenskab. De ere blevne afleverte til Søekapitain Mossin i Glükstadt. Grev Brahe er i Spidsen for den svenske Afsendelse der hjemhenter den svenske Kronprinds.