JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Kobberførere eller Kobbersmede, som gjøre Oplag paa Landet af Brændeviins-Redskaber, bør, i Overeensstemmelse med Forordningens Øiemed, anvendes ikke allene, hvor noget fuldstændigt Brændeviins-Redskab, men ogsaa hvor ikkun een eller fleere enkelte af de til samme væsentligen fornødne 3 Dele, Kiedel, Hat og Piber, forefindes i de ommeldte Tilfælde. Ligeledes er, under samme Dato, igjennem Rentekammeret udfærdiget følgende Placat: "J Følge Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Resolution af 18de i denne Maaned bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning: at de, efter Forordningen af 20de Junii 1788, til Landsoldaterne i Kongeriget Danmark for Aarene 1817 og 1818 af den Kongelige Kasse forskudsviis udbetalte Marschpenge blive, naar indeværende Aars October=Qvartals Skatter erlægges, at udrede af hver Tønde Hartkorn Ager og Eng med 8 Rigsbankskilling Sølv og af hver Tønde Hartkorn Skov og Mølleskyld med 4 Rigsbankskilling Sølv, som betales enten i rede Sølv eller i Sedler og Tegn efter den ved Forfaldstiden gieldende Qvartals Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
J en Recension over Prof. Nyerups Efterretninger om Frederik den Tredie, i Hall. Litt. Zeitung, hedder det: Næsten er det ikke mueligt at kaste et Blik paa Fredrik III. Historie og de mærkværdigste Begivenheder under hans Regjering. uden at finde deri et Slags Forspil til mangt et Optrin, hvilket den nyeste Tid aabner den politiske Skueplads. Vel var Carl Gustav endnu ingen Napoleon, og for Frederiks Herskerafmagt havde, førend A. 1660, vore Dages Regenter, endnu adskilligt forud. Men desuagtet vilde en upartisk Jagttager dog i den svenske Konges grændseløse Erobringssyge, i den Snedighed og Haardnakkenhed, hvormed han, det koste hvad det vilde, søgte at tilintetgjøre sin Modstander, i den høist trængselfulde Forfatning, hvori denne og hans hele Rige befandt sig, i den Energie, Tapperhed og det sande Heltemod, som tilsidst besjelede ham og hele Nationen, i de Beviser paa den reneste Patriotismus, som, da Nøden var størst, Studenter, Kjøbmænd, Haandværksfolk, Soldater, Borgere og Bønder gave, i de dødelige Stød, som ved Souverainetetens og Arveregjeringens Jndførelse bibragtes Aristocratiet, Hierarkiet, Adelsvælden, og det slemme Fendalvæsen ers. v. finde Meget, som, med Hensyn til vore Dages Historie, erindrer om intet Nyt under Solen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Odense, d. 27 August. En gammel Røgter som forleden Dag her i Fyen vilde plukke Nødder, var saa uheldig ved at støtte sig paa et Gjærde, at lægge Haanden paa en Snog, som var krøben op for at soelbade sig. Da Snogen følte sig ved dette Tryk angreben, beed den Røgteren i Haanden, som ved Følelsen af Biddet førte Haanden til Munden for at suge det saarede Sted, hvorved han indsagede Giften, hvoraf Tungen og Halsen strax ophovnede, og da Lægens Hielp ikke førend efter 4 Miles Kjørsel kunde indtræffe, er det at befrygte at han maaskee allerede er død. - Havde han, istedet for at suge Saaret, strax lagt en brændende Glød derpaa, ligesom ved galne Hundes Bid, havde Giftens Følger neppe været betydelige. – Snogen, i hvormeget den hades og frygtes, skal ikke være giftig, men naar der bides i Vrede, er Biddet af ethvert Dyr giftigt, endog af Mennesket. (Jversens Av.) Odense. Medens Man i de fleste af Rigets Provindser hører almindelige Klager over dem vedholdende Tørke, har Man i den samme Tid været hiemsøgt af hyppig Regn i og omkring Hovedstaden, hvorfor mange der troe at Klagerne ere overdrevne, men de mange Vandvogne Man møder paa Landeveiene vise det Modsatte, og efter Reisendes Udsagn er Vand-Mangelen saa stor paa det lille Sprogøe, at den der bosiddende Familie vil nødes til at forlade Øen, dersom vi ei inden føie Tid erholde en grægende Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Nogle Arsamlere ere nylig anholdte her ved Odense, som have gaaet en slem Gjenver for at faae deres Poser fulde, ved at afstudse de fulde Kornneg istedetfor at bukke sig efter de enkelte Ax paa Ageren. (Hempels Avis)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Viborg, den 25 August. J Søndags den hele Dag saaes en meget stærk Røg, og om Aftenen indtil Midnat stærk Jld i S. S. O. herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Rygtet har siden sagt, at en betydelig Deel af den smukke Silkeborg Skov skal være brændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Blandede Efterretninger. Slidre, den 16de August 1819. Paa en Field-Sæter, beliggende ved Grændsen af Slidre- og Guldbrandsdals-Fieldet, indtraf følgende den 31te Juli Kl. 4 Eftermiddag En Mend sidder paa en Bænk ved Vinduet i sin paa Sæteren værende Stue; hans Kone og Pige vare og der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Da man efter et Tordenknald hører Creaturenes Brølen, idet de stimle om Huset, gaaer Konen og Pigen ud. Just da Døren aabnes, sees et Lynildeglimt, Pigen kastes til Jorden, efter at være kommen 2 Skridt fra Døren. Konen gaaer strax ind i Stuen, og finder sin Mand sidde uden Bevidsthed paa ovenmeldte Sted; Halvdelen af en 3 Tommer tyk Planke var nedfalden fra en Gield eller Loft i Stuen, og laae over Mandens Bryst; hans Haar og Klæder vare paa den ene Side næsten opbrændt; Huden var beskadiget paa det Halve af hans Mave, samt paa det ene Laar og Fod, og igjennem Fodbladet var et rundt Hul; Huden paa hans Bryst var ganske bruunbrændt. Efter nogle Timer begyndte han at tale, men var i 4 Dage berøvet Hørelsen, den han vel har faaet tilbage, dog under stærk Surren for det ene Øre. - Det fortjener at anmærkes: at paa den afbrækkede Planke fandtes ikke mindste Spor af Brændt, ikke heller i Taget, hvori Lynildstraalen havde giort et stort Hul Ovenover Gielden, hvorfra Planken kom, laae endeel tyk og tørket Birkebark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Den franske Regjering lader nu Juliane Bade i Paris, hvilke hidtil tjente til Viinlager, igjen udbedre. De ere et kostbart Mindemærke, af gammel romersk Bygningskonst, og udgjøre en Deel af det Palads, som Julian byggede omtrent i Aaret 357, da han, som Cæsar, forvaltede Gallien. Med sine vidtløftige Hauger omfattede den i det gamle Lutetia Parisiorum den hele Strækning imellem Bierget Leucatitius og Jsistempel (nu St. Genieuve og St. Germaine des Pree).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Det, som endnu er tilbage af Bygningen, udgjøen rummelig, hvælvet, omtrent 40 Fod høi, Sahl. Den har egentligen aldrig været ubekiendt, men kun skjult og uændset. Som man haaber, vil den allerede ofte feilslagne Plan, at sætte den ganske i sin forrige Stand igjen, nu saa meget snarere blive udført, som man har i Sinde at opstille i denne romerske Bygning de talrige romerske Oldsager. J Aaret 1445 opdagedes den Vandledning der fører Vandet fra Arcueil (arcus Julianus) til Badet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Ved de Schetlandske Øer, paa Vestsiden af Skotland, ligge mange Holme, eller smaa, ubeboede, kun til Græsning benyttede Eilande. Paa een af samme, tæt ved Bressay, kunde formedelst dens steile lodrette Høie af 500 Fod, længe intet Qvæg bringes, indtil omsider en Vovehals klavrede op af Klippen, rammede Stokke ned i Bunden, befæstede ved samme lange Reb, og kastede disse ned. De bleve nu ogsaa fastgjorte paa den større Øe, og paa samme formedelst en Vugge eller Hængekurv, Faar trukne til og fra Klippen, der leverede en uhyre Mængde Æg af de paa den ubesøgte Holm Rede byggende Vandfugle. Men Vovehalsen, der først var klavret op paa Klippen, maatte for sin Forvovenhed bøde med Livet; han vilde nemlig ikke lade sig trække tilbage i Kurven, men klavrede ned igjen af den steile Klippe. Tallet af Faarene paa de Schetlandske Øer beløber sig til 120,000 Stykker. Ulden klippes ikke, men afrykkes, hvorved den unge Uld skaanes og Dyret holdes varmt. Grønlandsfarerne lægge sædvanligger an ved de Schetlandske Øer, og forsyne sig med Handsker, Huer og Veirkaaber (Conforters). Canova vil, som bekjendt, bygge i sin Fødeby Possagno, paa sin egen Bekostning, en pyntelig Kirke. Da han nyligen, for at lægge Grundstenen dertil, ankom der, fandt han, at paa det valgte Terrain, Bygningen ikke vilde falde tilbørligen i Øine. Han valgte altsaa dertil en høiere liggende Plads, paa hvilken nu Fundamentet graves. Kirken skal ganske bygges og zires efter græsk Mønster. Forbygningen skal være en nøje Efterligning af Pantheonet i Athenen. Jgjennem samme kommer man i en Rotunde, hvor der paa hver Side vil findes en Sahl; den paa høire er bestemt til et Døbecopel, den paa venstre til Broderskabers Forsamlinger. Over disse Sahle indrettes et Bibliothek, og for Bibliothekaren en Vaaning. Canova bestemmer ogsaa en Capital til det Bibliothek, som der skal opstilles og til Opsynsmandens Lønning. Alterne skulle alle være efter antil Mønster; i tolv Basreliefer skulle de tolv Apostlers fornemste Handlinger fremstilles, og næst disse skal det Jndre af Kirken prydes med fire Statuer af Canovas egen Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Om det Røverfolk, som uophørligen driver sit Væsen paa Grændserne af Kirkestaten og Neapel, og trodser alle Politie= og Militairforanstaltninger, giver Hr. de Chateanvieng, der under de Franskes Beskyttelse ved (den nu igjen afbrudte) Udtørring af de pontiniske Sumpe, har havt Leilighed til at indhente nøiere Efterretninger, følgende Oplysninger: Det bestaaer ikke af Landstrygere, men af bosatte Folk, af Grændse- og Bjerg beboere. De have Huus og Gaard, men deres kummerlige Jndtægt af deres Marker er ikke tilstrækkelig, ved mangehaande Undertrykkelse, til at skaffe deres Qvinder og Børn Føde. Hungeren driver dem derfor til at gaae ud paa Rov. Er det lykkedes dem at giøre en Fangst, saa vende de roligen tilbage til deres Dagværk, Forraadet ere de indbyrdes fælles om, og af deres Communers Geistlighed og Foresatte have de intet at befrygte, fordi disse ikke vilde give deres nærmeste Paarørende, og deres egen Sikkerhed til Priis. Ogsaa falder det vanskeligt at straffe, fordi alle Jndbyggere ere strafskyldige. Selv det Middel, som de Franske anvendte for at efterforske Anførerne og at lade dem henrette i deres Communer, havde ikke synderlig anden Virkning, end at gjøre de omdragende Røvere mere forsigtige. Men imidlertid havde man dog uden Tvivl naaet Maalet, dersom man tillige havde sørget mere for Børneopdragelsen og Erhvervarbeide, maaskee og for Forflyttelse til en frugtbarere og tilgængeligere Jordbund, hvorpaa der i Landet ikke er nogen Mangel. Thi det gamle Middel, at tage Hovedanførerne i Sold, for ved dem at tæmme de øvrige er utilstrækkeligt, hine ere nemlig deres Slægtninger mere hengivne end Staten; heller ikke ere de istand til at holde dem, der lide Hunger, i Tømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
J St. Romain i Jsere-Departementet i Frankrig, har man fundet et gallisk romersk Gravsted, som blandt andre Redskaber, ogsaa skal have indeholdt en Stridsvogn (thi en Segel fandtes derved). Man haaber igjen at kunne sammensætte denne Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
En ung fransk Reisende, Brodersøn af GrevMollien, er fra Senegal af trængt med en Caravane frem indtil den ny opdagede Stad Tombuctu, og var, efter de seneste Efterretninger, kun tre Dagreiser fra denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Den engelske Capitain Hodson har den 31 Maj 1817 opdaget de af en Klippebue udspringende Kilder til Ganges i Jndien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Ved Senegal skal der anlægges et nyt fransk Agerdyrkningsselskab. Bomuld og Jndigo avles der allerede. Tidens Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Den Journal, som den emigrerede Spanier, Don Flores Estrada, udgiver i London, og hvori Spaniens nuværende Forfatning og dets Regjerings Misgreb vises, er i Spanien bleven paa det strængeste forbuden; Forfatteren er sat i Ban og alle dem, der enten udlevere erholdte Exemplarer eller angive hvo der er i Besiddelse deraf, lovet Aflad (!). - Det er en nem Maade at slippe til Aflad paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
J Lausanne har man paa ny oplagt la Chalotais's for 60 Aar siden trykte Bog om Jesuiterne. Men Statsraadet i Canton Freyburg har i en Kredsskrivelse opmuntret alle Overøvrigheder, til at lade anholde Enhver, der udbreder Skriftet. Chalotais (født 1704, død 1786), i sin Tid General-Procurator ved Parlamentet i Rennes, var en værdig Patriot, der modsatte sig det franske Hofs Despotisme med Fasthed, og kom desaarsag i Fængsel. Han udmærkede sig særdeles meget som Skribent. Jesuiternes hidtil værende Provincial i Jtalien, P. Aloys Fortis, er bleven Ordenens General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Pastor Eisner har udgivet historiskepsychologiske bemærkninger over den bekiendte Sværmer Johann Gottlieb Klos, hvori han giver sig Umage for at bevise, at Klos var en godmodig Sværmer, der ingenlunde har villet indføre Menneskeoffere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Den pavelige Nuntius i Baiern skal have gjort Forestillinger imod, at man i Seminariet for de høiere Skoler i München optager Protestanter og bruger protestantiske Lærebøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
(For syrgetyve Aar siden saae man Churfyrsten af Maynz ansætte en protestantisk Professor i sin Residents, Churfyrsten af Trier sende endeel unge Mennesker fra sit geistlige Seminarium til Gottingen for at høre hos protestantiske Lærere, Dogmatik, og selv en Benedictinermunk studere i Giesen.)De Reisende fratages ved Jndtrædelsen i Kongeriget Sardinien hver Bog, og den undersøges af en af Jesuiter bestaaende Censur-Commission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Biskoppen af Eichstadt eller det derværende fyrstelige Consistorium, har ladet lægge Beslag paa det første Hefte af Lewers Samling af Reminiscencer eller Politie, Haand- og Hielpebog, 1ste Deel, fordi deri findes noget, som strider mod den catholske Lære. Sagen er paa høiere Sted forelagt til Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Den catholske Mission i Kentoucki har siden Aaret 1810 gjort den hurtigste Fremgang. Allerede 27 Kirker, 43 Kongregationer og en Cathedralkirke ere oprettede. Missionærerne udbrede sig langt hen ad Missouri. Vi see af alle disse Tidens Tegn, at Jesuitismen, der har mange Grene, reiser stolt sit Hoved. Efter 26 Aars Krig og efter saa store Omvæltninger, kan der ikke mangle paa dem, der ønske at tjene under dens Fane, i det Haab, at kunne fiske i oprørte Vande. En Bartholomæusnat, "da man slaaede Kjettere (Reformeerte, indgned det raa Kjød med Svovl og hængte deres Legemer i Jernkjæder over brændende Kul," har man imidlertid, i det mindste i protestantiske Lande, ikke at frygte for. Dertil staaer Fornuftens Sol for høit og ere Regenterne for oplyste. Nutidens Pøbel kan ikke, som fordum, opflammes ved falsk Religions iver, og den vil ikke mere, som i Carl den 9de Tid, kjøbe sig Himlen med at myrde Hugonotter, men det er denne Verdens Glæder, den higer efter. Hvorom Alting er, saa veed Jesuiteraanden dog at benytte sig af dette Middel ligesaavel nu, som i Carls Tid. Hvad der endnu kommer den herlig til Hjelp, er den i vor Tid, med alden store Pral om Oplysning, saa meget forsømte Opdragelse, den tøileløse Kaadhed, hvortil Ungdommen overlades, og den Graadighed efter Forlystelser, Adspredelse og Vellevnet, som Forældre selv ikke noksom synes at kunne vække hos de Unge. minde
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Kjøbenhavns Børs d. 31 August. Cours. Hamb. 2 M. 251, a vista 254. Lond. 2 M. 1175. Amst. 2 M. 236. Spec. 252. Specier solgtes til 15 Rbmk. a 15 Rbmk. 1s. Obligat. 77 a 77 1/2. Committeesedler. Norske Rigsbanksedler 18 til 18 1/2. Svenske Sedler 58 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
Rettelser. Pag. 1094, Lin. 9 fra neden, altsaa læs, ogsaa et læs: at foran læs: faaer Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-31
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Jndenlandske Efterretninger. Greve og Major Danneskjold Løvendahls Skrift om Feldttoget ved Nedre-Elben, er nu udkommen oversat paa Tydsk af Hr. v. Jahn. Det findes bedømt i literarisches Wochenbladt, No. 5 for Juli d. A. Skriftet fortjener, siger Recensenten, som skrevet af et Øienvidne, Historiegrandskerens Opmærksomhed. Forfatteren giver sig al Umage for, at vise den hele Tydskland forhadte Fyrste i et gunstigere Lys men de for dennes Haardhed og bekjendt blevne Grusomheder anførte Undskyldninger ere ikke antagelige. Krigen undskylder desværre meget, men ikke Alt. Jøvrigt vil Forfatterens Værk være undervisende og behageligt underholdende for Krigeren og Beboerne af hiin Egn ved Nedreelben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Mariboe, d. 31 August. Den 28de dennes solgtes Kartofler paa Torvet her i Mariboe for 2 Mk. Skjeppen. – J denne Tid har Hr. Pastor N. F. S. Grundtvig prædiket i Nykjøbings Kirke paa Falster med uindskrænket bifald. Som noget høist usædvanligt var Kirken saa propfuld af Mennesker, at man næsten hverken kunde trænge sig ind eller ud. – Man kan neppe forestille sig den Vandmangel, der næsten hersker her overalt i Stiftet, naar Mariboe undtages, der er forsynet med 2de Jndsøer og en ypperlig Kilde, der afgiver det reeneste og meest velsmagende Vand, naar den ikke besudes og forgiftes af slemme, kaade, ryggesløse og uopdragne Maribonitiske Drenges Ureenligheder. – Fra Mariboe Søndresøe blev igaar hentet Vand fra Østofte, der ligger omtrent noget over 1 Miil herfra. - Jgaar Eftermiddags tordnede det noget her ved Mariboe med en liden qvægende Regn. Den hele vegetabiliske Natur ligger saa at sige i Dvale. J Haugerne svier næsten alle Urter bort. - Fluernes Mængde er no sten ligesaa umaadelig, som Græshoppernes fordum hos Propheten Jonas. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Odense, d. 31 August. Verten paa Sprogøe, gaaer det nu i denne Tørke som Tantalus, der im Wasser sigt und dursten mus. Han seer sig omgivet af Vand i Mængde, og mangler drikkeligt Vand for sig og sine. Jmidlertid kan vi med Guds Hielp, nok snart vente Væde. Jdag regnede det dog, saasnart Vinden var gaaet til Sydvest, fra Solens Opgang indtil Kl. 8, og der som det vil regne imorgen den 1ste Septbr. ÆgidtDag, skulle man, efter gammel Regel, vente Regnveir i 7 Uger, eller dog en Tidlang, ligesom ved Syvsøverdagen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Odense, d. 31 August. Løverdagen den 29 August, Formiddag Kl. 11, omkom pludselig Jld hos en Gaardmand i Lindskou Bye under Lykkesholm Gods. Gaarden var snart fortæret af Luerne, imidlertid standsede de tililende Sprøiter Jldens videre Udbredelse, hvortil det stille Veir bidrog meget. Jlden fængede og i nogle Gierder som næsten ganske afbrændte. - J Søndags begyndte Pakkeposten for første Gang den nylig befalede Seilads over Beltet, da Postsagterne afgik baade fra Korsøer og Nyborg strax efter Pakkeposternes Ankomst. Denne nye Indretning vil sikkerlig meget fremme Postens hurtige Befordring. Saaledes ankom Postsagten Ørnen til Nyborg om Morgenen Kl. 8 1/2, istedetfor den ellers pleier at komme om Eftermiddagen, og Hamborger Pakkepost afgik fra Nyborg Kl. 9 1/2. Den Kjøbenhavnske Pakkepost indtraf desaarsag imod Sædvane her til Odense omtrent ved Middagstid. – Ved at grave til Grunden, hvor Næsbyhoveds nye Veirmølle skal opføres, har Man fundet Beenraderne af 2 Mennesker, som formodentlig have ligget her fra gamle Krigstider. - J et Par Aftener har det atter lynet her omkring og i Nat faldt her første Gang igjen Regn efter lang Tids Forløb. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Aalborg, den 28 August. Usædvanlig tidlig er Kornhøsten for iaar bleven tilendebragt her i Egnen. Høsten maatte fremskyndes ved langvarige Tørke, og Jndagningen forsinkedes ikke ved nogen mellemkommende Regn, uden maaskee paa enkelte Steder. Efter Beretningerne, skal paa de bedre Jorder Afgrøden have været nogenledes god, især hvad Rugen og Bygen angaaer, kun at den stærke Hede har bragt Kjernen for hastigen til Modenhed, saa at den ikke vil blive saa meelrig, som den ellers havde lovet. Havren derimod er, vil man sige, næsten overalt meget ringe, hvorved et betydeligt Savn ogsaa af Foderet vil føles. J de ringere Heede- og Lyng-Egne, hvor den vig tigste Kornavling kun kan være Rug, og ellers hvor Jorden har maattet mangle tilstrækkelig Gjødning, skal Afgrøden have været, tildeels endog meget, ringe, saa at – ligesom offentlige Beretninger allerede have yttret - Beboerne neppe, uden at tages under Armen fra Statens Side, ville kunne hjælpe sig igjennem Tidsbesværlighederne. Jalmindelighed skal den endnu saa sildigt paa komne Nattefrost og Riim, i Forening med den usædvanlige Tørke, have forvoldet, at Høsten ikke blev nær saa god, som den foregaaende milde Vinter og det blide Foraar ellers lod haabe, endog under Jyllands nordligere, følgelig for Agerbruget vanskeligere Clima. Der vil sandsynligviis altsaa ikke kunne blive stor Overflod til at modstaae Tidens mangehaande Krav. Talen er her ei om enkelte Byers og Steders Beboere, der have været saa uheldige at tage mere eller mindre Skade paa dres Korn og Høe ved Uveir, som det synes mere gjængs nu end tilforn, mod slige Tab gives, saavidt vides, endnu ingen Forsikkringsanstalter. – Nutidens saa hyppige Jldebrande have desværre, faaet en vigtig Forøgelse, i det den før gelige Efterretning hertil er indløben, at Hjøring Kjøbstæd nu atter er bleven hjemsøgt af en uheldigviis opkommen Jldløs. Der skal være afbrændt en 23 Gaarde og Steder og med Smaat og Stort henimod 50 Bygninger, hvorved mangfoldige Familier bleve gjorte huusvilde og næringsløse, især da dette Aars Kornafgrøde, som i denne Landstad, er af megen Betydenhed, nylig var bleven indhøstet. Jlden, som skal være opkommen hos en Reebslager, begyndte, siges der, sidste Onsdag den 25de ved Middagstid, og var først til Ende den næste Dags Morgen. Selv Amtstuen skal være afbrændt. At Jlden fik saa stærk Overhaand, tilskrives især Vandmangelen, forvoldet af den saalænge vedholdende Tørke. (Mandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Aarhuus, den 31te August. Silkeborg, Skov, tilhørende Hr. Overkrigskommissair Ridder Jngerslev, skal i en otte Dagestid være i Brand og en betydelig Strækning deraf allerede ødelagt. Man siger, at en Tørvemose desuden skal være antændt og brænde underjordisk. - Ogsaa i Skanderborg Egnen har man seet en stærk Jldebrand. Rygtet siger at det var i Baastrup, og at flere Gaarde skulle være brændte. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-04
Viborg, d. 30 August. Endskjøndt Hunde dagen ere forbi, er dog Luften endnu meget heed og trykkende, og kun sjelden blæser en kjølende Vind. Høsten er ganske endt her og i Omegnen, allerede for nogle Dage siden, Boghveden undtagen, der dog og de fleste Steder er meiet. Det Jndhøstede fylder kun lidet i Aar, og af Rug og især Havre er avlet betydelig mindre paa de allerfleste Steder end sædvanlig. Bygget har været den rigeste Kornsort til at trave. Havren var overalt kort og tynd. Det vil altid blive en Mærkelighed, at man i dette Aar begyndte at høste i Juli og havde Kornet i Huus før August Maaneds Udgang. Som Følge af den hede og tørre Sommer ere og Havefrugterne modne længe for den sædvanlige Tid. Bedrøvelige ere Udsigterne for Livsopholdet til Kreaturene, dersom Regnen ikke snart bringer Liv i det hentørrede Græs. Aldrig saae man saa lidet Græs efter Høsten, som i Aar. Endog her i Byen ere mange nødte til at drive Køerne i Hederne for at mætte sig.