JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Marsvinsfangst drives nogle andre Steder med færre Omstændigheder, saasom ved Nexel-Øe (danske Atlas 2 D. 402), og ved Bramsnæs i Jsefjorden (hvorledes Fangsten her skeer er af afdøde Kammeraad With beskrevet i Hand. Tid. 1804 Nr. 42). - Paa den eiderstedske Strand kommer Marsvinet ofte med Flod paa Stranden, og naar det da sover, overraskes det og stikkes ihiel. Paa de østlige Kyster af Hertugdømmer Slesvig er det ei heller sjeldent (Niemanns Forststatik S. 493)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Ved Kirkens Begyndelse blev Chorsangen forrettet af Henrik Jensen, som kaldtes Degn og var tillige Skriver saavel ved Kirken som ved det kongl. Skipperlaug; men om samme Degn har holdt nogen Skole, eller han har assisteret den første Kapellan, Hr. Jens Andersen, hvem det 1621 blev paalagt at stifte og holde en Skole, vides ikke; men under 17 Sept. 1628 blev af Kong Christian 4de udfærdiget en Fundats for Chorskolen, hvorefter Holmens Menighed skulde ved alle Leiligheder betjenes af denne Skole, ligesom andre Menigheder i Staden bleve betiente af vor Frues latinske Skole. J Begyndelsen var ved Chorskolen, ikkun een Lærer, men siden Aar 1635 bleve der tvende, nemlig den øverste Lærer, som kaldtes Cantor, og en Medhielper, som kaldtes Hører. Chorskolen havde en paa Kirkens Bekostning opført Skolebygning i Størrestræde, paa Hjørnet af Ulkegaden. Mere og om Legater og Donationer til Chorskolen i Hofmans Fundatssamling IX. 32382. Holmens Kirkes Fattigskole blev stiftet 1714 d. 28 Sept., og et Huus i Laxegaden (forhen Nr. 303, nu Nr. 199) kjøbt og indrettet dertil. For at benytte den store Mængde Mosejern, som, foruden paa andre Steder i de danske Stater, er udbredt over Hertugdommene Slesvig og Holsteen, erholdt Kjøbmand, Agent og R. af Dbr.,Hr. Holler i Flensburg, under 6 Sept. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
en tyveaarig udelukkende Bevilling til i benævnte Hertugdømmer at anlægge Smelteovne til at uddrage Jernet af dette Mosejern, og deraf at forfærdige alle Slags støbte Jernvarer. Til Sted for Værkets Anlæg valgtes det saa kaldte Vor merk ved Rendsburg, ikke langt fra Overeideren, strax ved Landeveien til Ekernførde. Foruden at forædle Mosejernet tilsigtedes ogsaa derved at benytte til Omsmeltning gammelt Jern, og af begge Dele at levere alt Slags Støbegods. Anlægget blev givet det Navn Carlshytten. Hs. Majestæt Kongen tog d. 19 Juni 182, det i første Anlæg værende Værk i Øiesyn, og atter paa sin Reise i indeværende Sommer besaae det i fuld Drivt, paa Marsovnen nær, komne Værk, og Eieren forklarede nu sine Synspunkter ved Anlægget. Der skulde her grundlægges et fuldstændigt Jernværk, hvorunder forstaaes en Marsovn til at smelte det indenlandske Jernerts, Kuppel og Reverberovn til at støbe grovere og finere Varer, Slibe, Bore, Dreie, Polere, og EmaillereIndretninger til videre at forædle det støbte Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Her ere nu Bygninger af stort Omfang opførte, og Værksteder satte i Gang. Marsovns Driv ten har af forskjellige Grunde maattet udsættes. Den første Smeltning af gammelt Jern skeete d. 23 Jan. 1828, og fra denne Tid have Værksteder, og Ovne uafbrudt været sysselsatte, og en Mængde Varer til Salg været virkede, saasom: foruden bestilte Sager, Kakkelovne, Vinduer, Ambolte, Kasseroller, Strygejern etc. Værket, sagde Eieren, er begyndt til en Tid, da tidligere feilslagne Forhaabninger endnu ere i frisk og ængstligt Minde. Mistro omringer det allevegne, men det vil stadigen skride frem paa denne tornefulde Bane, det vil søge at byde Spidsen til dets meest haardnakkede Fjender, Fordom, Uvidenhed og Misundelse. Maatte dette Exempel være lykkeligt, maatte den Glæde være forbeholden Anlæggeren af Carls hytten, og hans ved ugunstige Forhold og Ulykkes Tilfælde ikke modløs blevne Venner Dhrr. Renk i Neumünster, for Deres Majestæt at kunne fremføre Beviis paa, at virkeligen en stor Deel af Deres Stater er skikket til at modtage alle de Velsignelser, som Industrien kan tilvejebringe, da vilde det ved Englands System næsten upaalidelige Agerbrug ikke længer blive næsten den eneste Næringskilde, da vilde vi erholde et nyt Sving, oc Tiltro til industrielle Foretagender vilde fremlokkes, og vore Efterfølgere vilde vises en jevn Bane; men i ethvert Tilfælde vil vor Skjebne være af vigtig Indflydelse paa den nu opvakte Haandteringsflid i Deres Majestæts Hertugdømmer. Denne Tale læses i Schl. Holst. Lauenb. Gewerbfreund, Nr. 72, og derfra i Handels og Jndust. Tid. d. A. Nr. 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Directionen for det Classenske Fideicommis lod komme i Aaret 1825 fra England 30 Faar og, Vædre af Castvold-Dishley Racen, og 30 Faar og 2 Vædre af Southdowns Racen, hvilke skulde tjene til Stammer for disse to Racers videre Udbredelse, ikke allene paa Fideicommissets egne Godser, men ogsaa videre om i Landet. Castvold Dishley Racen er især udmærket ved den Kæmme-Uld, den bærer. Ved de med denne Uld anstillede Forsøg er det befundet, at den, skjønt tilsyneladende stiv og haard, dog i en høiere Grad end den eiderstedske besidder den Silkeglands, der udfordres af Kæmme-Uld i Almindelighed. Ulden modtager meget godt alle Slags Farver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Directionen har ladet endeel af denne Uld spinde og væve paa Fattigvæsenets Fabrik paa Ladegaarden. Forskjellige Stykker Tartan ere deraf vævede. Ladegaarden er udentvivl det første Sted, hvor dette Slags Tøi er forfærdiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Endskjøndt Fabrikationen endnu ikke kan ansees forat være andet end i sin Begyndelse, ligesom den er udført med ufuldkomne Redskaber og ved nø vede, tildeels tvungne Arbeidere, synes den dog fuldkommen at egne sig for Danmark og at kunne drives med Fordeel. Handels- og Jndustrie-Tid. har nylig i Nr. 68 givet Underretning om den og leveret Prøvekaart baade af hin Uld og af bemeldte Tartan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Paa Fattigvæsenets Fabrik paa Ladegaarden bliver dagligen udsolgt til bestemte Priser i Sedler og Tegn, saavel i større som mindre Partier, g i Alenviis, forskjellige Varer, saasom Klæde, Frakketøi, fornemlig grovt, Kalmuk, Multum, Negerklæde eller Bambo, Gulvteppetøi, Hestedækken tøi, Sengetæpper, med og uden Border, Ridedækkentøi, tærnede Merinos, saavel til Klæder, som til Meubelbetræk, trykkede Bordtæpper med flere Varer. Landmænd og andre, som maatte ønske at modtage fabrikerede Varer for Uld, kunne ogsaa ved bemeldte Fabrik erholde samme ombyttede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Blandede Efterretninger. Brød Æltemaskiner: En Sag, som i den senere Tid har opvakt megen Opmærksomhed, er saadanne Maskiner. Efter at flere Mechanikere med mere eller mindre Held havde prøvet paa at indrette slige Maskiner, har nu en Hr. Selligue. Ingenieur, opfundet en petrin mecanique, hvorved det synes som man opnaaer Øjemedet, nemlig at tilvirke fuldkomment god Brøddeig uden at Haandkraft dertil behøves. En Kasse af Egetræ, hvis tvende Hovedsider bestaae af Kugelsegmenter, bevæger sig ved en simpel Mechanisme saaledes at snart den ene, snart den anden Ende af Kassen er enten oppe eller nede. J Midten af Kassen befindes en Jern-Cylinder, som bestaaer af 4 Jern blade, der ved Enderne ere befæstede paa Jern Ringe. Denne Cylinder dreier sig omkring sin Axe, medens Kassen gaaer op og ned. Naar nu Brøddeigen er i Kassen falder den i samme Forhold, som denne bevæger sig, fra den ene Ende til den anden. Men medens den saaledes falder ned, kommer den i Jern-Cylinderens Blade, og æltes ved disses roterende Bevægelse paa samme Maade igjennem, som om det skete ved Haandkraft. Efter 12-15 Minutters Arbeide er Brøddeigen færdig, fortsættes Arbeidet indtil 30 Minutter, da faaes lidt mere Deig efter Vægt, fordi Melet, fornemmeligen naar det er grovt, faaer Leilighed til mere fuldkomment at gjennemtrækkes med Vand. Naar Deigen er færdig, oplukkes forneden i Kassen en liden Aabning, hvorigjennem Deigen falder i Kar, som staae under Kassen. Det Brød, som laves af denne Deig, er mere pibet end naar Dei gen bearbeides ved Haandkraft. Flere af det franske Akademies Medlemmer have undersøgt denne Indretning, og meddelt Hr. Sellige et meget fordeelagtigt Vidnesbyrd. Maskinen kan sættes i Bevægelse ved en eneste Mand uden synderlig Anstrængelse. En saadan dobbelt Æltemaskine (med tvende Kasser) som i 12-15 Minut. leverer, a 800 Pd. Deig koster circa 2000 fr.; men man kan faae dem meget mindre og enkelt, og da er Prisen ogsaa forholdsmæssigt betydelig ringere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
En mærkværdig Overg. Jeffery Hudson var fød i Dakham i Rutlandschire 1619, og havde i sit 7de til 8de Aar næppe en Høide af 18 Tommer. Formedelst hans Sieldenhed tog Hertugen af Buckingham ham til sig, og overrakte ham i en kold Posten til Carl den Førstes Dronning, der tilligemed Kongen opholdt sig en Tidlang paa Burleigh. Fra sit 7de til 30te Aar tog han ikke til i sin Vext, men nu skjød han sig op til en Høide af 3 Fod og 9 Tommer, og derved blev han staaende. Ved Hoffet gav hans pudseerlige Væsen megen Underholdning. Sir William Davenaut skrev ham til Ære et Digt med Titel: Jeffreidos, eller hans Kamp med en kalkunsk Hane i Dunkirken, for hvem han ufeilbarligen maatte have ligget under, naar ikke en Kammerfrue havde kommet ham til Hielp; fremdeles udkom et lidet Skrift om ham, med en Afbildning af ham. Uagtet man drev mange Løjer, med ham, brugte man ham ogsaa til vigtigere Forretninger. Man skikkede ham engang til Frankrig, for at han derfra skulde bringe Dronningen tilbage en Amme; og da han havde fundet en, gik han med hende, med Dronningens Dandsemester, og med mange for Hendes Majestæt, fra hendes Moder Maria de Medicis, bestemte Foræringer, tilbage til England; men paa denne Reise blev han i Aaret 1630 gjort til Fange. Dun kirkerne fratoge ham ikke blot Gaverne for Dronningen, men ogsaa dem, han selv havde faaet af Maria de Medicis, og af mange Hofdamer i Frankrig, og hvis Værdi man ansatte til 2500 Pd. Sterl. Han var meget hidsig, og levede med Hofbetjenterne, med Domestikerne, og fornemmeligen med Kongens gigantiske Portechalse-Bærere i aabenbar Krig. Da han engang var kommen i Tvist med en vis Mr. Crofts, af en anseelig Familie, saa fordrede denne ham ud, men da Croftsej viiste sig bevæbnet med andet end med en Klisteersprøite, blev det lille Dyr saa forbittret, at en virkelig Duel blev følgen. For at være ligemed sin Modstander, satte han sig paa en Hest, og nedlagte Mr. Crofts med det første Skud. Dette skeete i Frankrige, hvorhen han under Urolighederne havde fulgt sin Dronning. Siden geraadede han i en tyrkisk Sørøvers Hænder, og blev solgt i Barbariet; dog forblev han ikke længe i Fangenskab. Derefter erholdt han i Begyndelsen, af de borgerlige Krige en Anførerpost ved den kongelige Armee, og reiste med Dronningen i Aaret 1644 til Frankrige, hvor han forblev til Freden. Men da man havde fattet Mistanke om, at han skulde være en Tilhænger af det katholske Parti, saa blev han i Aaret 1682 hæftet, og døde i Fangenskab i sit 63de Aar. - En i sin Tid berømt Portraitmaler Mytens malede denne Dverg, førende en Hund ved et Reeb i et Landskab; et Stykke, der meget roses. (Fiorillo V. 276 o. s.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Tobaksrygen. J en fra den bajerske Regjering under Titel. "Die kleinen Tabackschmaucherudgaaet Advarsel imod alt for tidlig Tilvænnen til Tobaksrygen, bliver Opmærksomheden vækket ei allene paa den legemlige Skade, samme medfører, men ogsaa paa den moralske Indflydelse, som alt for tidlig Antagelse af denne Vane har paa Menneskets Sædelighed. Har Drengen, hedder det, først faaet Piben i Munden, saa troer han sig ligesom myndig, besynderligt er det, men sandt, at hans Sæder blive raaere, og hans Agtelse for Forældres og Læreres Ord sløvere, og med eet Ord: Tobakspiben er et sikkert Middel til af den Unge tidligen systematisk at opklække en Bengel. (Lfr. 3 B. 1 St.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Den berømte Tonekunstner Georg Frederik Handel var født 1684 i Halle i Sachsen. Hans Fader var Kammertjener hos Hertug August af Sachsen. Allerede i tiende Aar componerede han en Række af Sonater til tre Partier, som findes nu i den Britanniske Samling. Snart derefter gjorde han en Reise til Jtalien for at dyrke sine Talenter. Da han befandt sig i Venedig, i Carnevals Tiden, uden at give sig tilkiende, spillede han paa Harpe paa en Maskerade. Dominico Scarlatti, den dueligste Musicus paa dette Instrument, hørte ham, og udbrød, Kun Sachseren eller Dievelen kan spille saaledes. Handel ankom til Hamborg i Sommeren 1703, og tog Pladsen som Violon i Operaens Orchester, og viste sig nu saa taus og stille, at han var bleven anseet for taabelig, dersom han ikke havde udgivet nogle Cantater, hvis Harmonie fandtes fortræffelig. Hans andre Talenter bleve snart opdagede. Da Operaens Clavesinspiller var fraværende, tilbød Handel sig, at lægge sin Violin bort, for at træde i hans Sted; her viste han sig nu som meget duelig Mester, til Tilhørernes store Forbauselse. Han udmærkede sig ogsaa paa Hoboe. Da en Organist Plads var bleven ledig i Lübek, reiste han did, for at lade sig høre, men han kappedes ikke om Pladsen, fordi et af Vilkaarene at erholde den paa var at ægte en Kone i Byen. J dette Tidsrum kom han i Trætte med en Musikus Mattheron; de sloges ved Indgangen til Operaen, den 5te Decbr. 1704. Lykkeligviis brak Mattherons Kaarde sig mod en Metalknap paa Handels Kjole, hvilket gjorde en Ende paa Striden, og strax derefter forenede de sig i det nøjeste Venskab. Da Handel, 1710, havde modtaget indstændige Indbydelser til England, forføjede han sig did, og berigede sig der. Hans Operaer fortryllede den Britanniske Nation, der overhyllede ham med Gods og Ære i hans hele Levetid, og lod ham opreise en Mindes støtte efter hans Død, som indtraf i London, 1759, i hans 76 Aar. Han efterlod sig 20000 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
J Anledning af den 11te September.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
inancolanaaDu, som smiler end i Livets Vaar, From og blid som Lilien paa sin Stengel, Dyd og Uskyld pryde dine Aar, Skjerme Dig, som Fredens hulde Engel; Hør, og Pige, hvad mit Ønske er, Det min Læbe ikkun svagt fremstammer, Men som Dig, og Hulde, stedse nær, Dybt og reent udi mit Hjerte flammer: O! gid altid her paa Livets Vei Dig omslynge yndig Blomsterkjede, Gid Dig Vaarens skjønne Rosenvei, Bringe stedse Haab og Fryd og Glæde! O! da skal for mig i salig Lyst Dagen som Øieblikke rinde! Da skal Glæden lue i mit Bryst, Naar jeg seer Dig glad og fro i Sinde! Gid da ofte denne glade Dag Svinde for Dig, og igjen fremstige, Dyds og Uskylds kjelne Favnetag, Den forskjønne, vennehulde Pige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Kjøbenhavns Børs d. U September 1819. Hamburg 2 M. - a vista 237. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 88. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 118, 100 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 - Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . ....... i Banco. Nationalbank-Obligationer. 1823) - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. ....... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 1004 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 1044 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 r. S. i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . . 6161 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer, 66 1/2, 67 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Nyeste Skilderie at Kjøbenhavn. HaandananaananSexogtyvende Aargang. No. 74. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 71.) og da vanog XXXIV. Fortsættelse, Kunstakademiets Historie vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Ved Rescript 18 Dec. 1782 (i Fogtmanns Samling) fik Akademiet nogle flere Friheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Ved en indskrænkende Finantsplan i Aaret 1791, hvorefter i forskjellige fra Statskassen bevilgede Understøttelser, afkortedes 6 Procent, bleve de Ma demiet tilstaaede 5000 Rdl. undergivne en lige Afkortning, saa at fra nu af kun 4700 Rdl. bleve samme anviiske. Efterhaanden var Antallet af Eleverne voxet, og det gik endeligen op til 500 og flere. Skolernes Antal maatte forøges. Akademiets Virkning paa Haandværkernes Forædling viste sig stedse mere og mere ved skjønne afvexlende Former. Professionistens Synskreds udvidedes, hans Fantast berigedes med Billeder, hans Tanker vare henvendte paa, og hans Haand fik Øvelse i at forbinde det Skjønne med det Gavnlige, og med det for Sted og Omstændigheder meest Passende De væsentlige Punkter i den oprindelige Fundats af 1754 og i de nævnte senere Anordninger ere overgaaede med nogle nye kongelige Begunstigelser og nærmere Bestemmelser i den nyere nu gieldende, af vor nu regierende Konge FrederiTirsdagen den 15 September 1829. 6te givne Fundats af 28 Juli 1814. Indholden. af samme er følgende: Hs. Majestæt Kongen erklærer, at have med Omhue for denne af de kongelige Forfædre heldigen grundede og fremmelskede Stiftelse, og med følt Ønske for at see Kunsterne ved Siden af Videnskaberne blomstre i disse Lande, taget de hidtil værende Anordninger for Akademiet under Overveielse, og ladet dem tilføje saadanne nærmere Bestemmelser, Forandringer og Forbedringer, som efter Tiden og Omstændighederne ere blevne anseete fornødne og gavnlige til end ydermere at fremme dets Hæder og Gavn, og saaledes bestemmes ny Akademiets Navn skal være, det kongelige Akademie for de skjønne Kunster (s 1). - Dets første Øiemed skal være, at danne Kunstnere i Tegning, Malerie, Billedhuggerie, Architectur, Kobberstikning, Medailler-Kunsten, og andre dertil nærmest grændsende Kunstgrene (g 2). - Det skal end videre vaage over den gode Smag i forbemeldte Kunster, at den, rodfæstet ved Akademiet, kan derfra videre udbrede sig især til de Værksteder, hvis Arbeider kunne ved Tegning og Kunst smag vinde fremad til mere Fuldkommenhed (3).Med Hensyn til begge Øjemed i Forbindelse med hinanden er Akademiet at ansee deels som Kunstskole til at danne Kunstnere, deels som Kunst selskab til at udbrede Kunstsmag (§ 4).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Som Kunstselskab har Akademiet to Klasser af Medlemmer, ordentlige og overordentlige (5).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
De ordentlige Medlemmer skulle alle være Artister, som selv arbeide i Kunsterne, eller og Videnskabsmænd, der give Underviisning ved Akademiet i de Kundskaber, som med Hensyn til Kunsterne der læres (A 6).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Til overordentlige eller Æresmedlemmer, hvis Antal er ubestemt, baade indenlandske og udenlandske, kunne ogsaa optages Elskere og Kiendere af de skjønne Kunster, eller andre værdige Mænd, som paa en eller anden Maade, mærkeligen bidrage til disse Kunsters Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Den, som ønsker at blive ordentlig Medlem, og efter Forevisning af Prøver erkiendes værdig til Adgang til at udarbeide et Receptionsstykke, erholder fra Akademiet Opgave til et saadant Receptionsstykke, som under Tilsyn af Kommissairer, der af Akademiet udnævnes, skal være færdigt inden en forelagt Tid. Naar det saaledes fremstilles for Akademiet, afgjør samme med 3 Stemmer, om han kan antages blandt dets ordentlige Medlemmer (68081).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Blandt de ordentlige Medlemmer, som ere Artister, vælges de Professorer, som forestaae Akademiets Kunstskoler (§ 10).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
J Kunsterne skulle være, Professorer, af hvilke 5 Historiemalere eller Billedhuggere, eller andre Kunstnere, som have Kundskab og Færdighed i at stille og tegne efter den levende Model, og to Architecter (§ 11).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Fremdeles skal Akademiet have tre Professorer i Videnskaberne, nemlig en i Mathematiken, en i Anatomien *), en i Historie og Mythologie. De vælges enten iblandt Akademiets Medlemmer, eller iblandt andre Videnskabsmænd uden for Akademiet, men vælges nogen uden for de ordentlige Medlemmers Tal, træder han ind iblandt disse, i det han ansættes til Professor (§ 12).*) J. H. Værens leverede i Skilderiet 1808 Nr. 69. 71 en Undersøgelse, om Kunsternes Akademie bør have en Professor i Anatomien, og i saa Fald til hvem bør man betroe Underviisningen i Anatomien – Noget i den Anledning skrev afdøde Maler Hans Hansen. ibid. Nr. 73 S. 1155.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Akademiet har en Præses, som udnævnes af Kongen, og umiddelbart foredrager Akademiets Forestillinger med sin Betænkning, og modtager kongelig Resolution, som meddeles Akademiet (§ 1315).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
En Direktør vælges for tre Aar blandt de 7 Professorer i Kunsterne (J 16-19).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Akademiets Sekretair kan være en Kunstner, men han skal i det mindste være en Kiender og Elsker af Kunsterne; og er han valgt uden for Akademiets Medlemmer, bliver han, ved at indtræde som Sekretær, ordentlig Medlem (620).Et af Akademiets Medlemmer er Kasserer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Et andet har Overtilsyn med Bibliothek og Kunstsamling, naar saadant ikke er overdraget Sekretairen ( 21). Disse nævnte, nemlig: Direktøren, samtlige Professorer, Sekretairen og Bibliothekaren ansees ikke allene som Akademiets Medlemmer, men ogsaa som dets Embedsmænd. Valget af disse Embedsmænd indstilles til Hs. Majestæt til Bedømmelse og Stadfæstelse, og dem gives kongelige Bestallinger. Ligeledes skal ethvert Valg af nye Medlemmer og Æresmedlemmer foredrages Hans Majestæt. (6 23).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
De, som ellers antages til at holde Forelæsninger ved Akademiet, saasom Informatorer i Skolerne, samt Akademieforvalterne, og andre flere, ere som saadanne, Akademiets Betiente. De vælges af Akademiet, og Valget bedømmes og stadfæstes af Præses. (6 24).Alle Akademiets Anliggender og dertil hørende Forretninger og Foranstaltninger, skulle overlægges og forhandles, samt derom besluttes i Møder, hvortil samtlige i Hovedstaden værende Medlemmer indlades. Beslutninger i Møderne tages efter de fleste Stemmer, undtagen ved Valget af ordentlige Medlemmer, da der fordres 3 Stemmer for at antages som saadan ( 2527. 29.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Aarligen d. 31 Marts, Stifterens Fødselsdag skal Akademiet holde et højtideligt offentligt Møde, i hvilket Præmie=Medailler af Præses uddeles, og en Forklaring oplæses om det Vigtigste, som ved Akademiet er foregaaet og virket i det forbigangne Aar. Denne Forklaring bliver at foredrage H. M. Kongen, tilligemed en Beretning om Akademiets økonomiske Tilstand. (6 28.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-15
Akademiets Kunstskoler dele sig i de lavere og de høiere. (Derom § 3847).De lavere Skoler ere: tre Frihaandstegningsskoler, to Ornamentskoler, en Architecturskole, som kaldes den første. De høiere Skoler ere Modelskolen, og den anden Architecturskole. For dem, som ere overgangne fra de lavere til de høiere Kunstskoler holdes Forelæsninger over de Videnskaber, som for Kunstnere ere nødvendige eller gavnlige, saasom over Perspectiv, Geometri, Mekanik, Anatomi, Historie, den almindelige og Kunsthistorien, Mythologi, den græske, romerske og nordiske. Undervisning gives og Forelæsninger holdes efter bestemte Lærebøger, som afpasses efter det Omfang af Kundskaber, som Akademiet eragter fornødent. For at opmuntre til Flid og Kappelyst skulle ved Øvelserne i Akademiet være udsatte Præmier, som tilkjendes dem, der frembringe de bedste Arbeider. (Derom § 4856.) Præmierne ere for det første Medailler, men naar og efterhaanden som Akademiets Fonds og Jndtægter tillade det, skulle ogsaa Pengepræmier, udsættes. Medaillerne skulle, ligesom fra Akademiets Begyndelse, være Sølvmedailler af 2 Klasser, den større og den mindre, og Guldmedailler paa lige Maade. Sølvmedaillerne udsættes to Gange hvert Aar, Guldmedaillerne en Gang hvert andet Aar. Til disse sidste kan ikkun concurreres af dem, der forhen have erholdt den store Sølvmedaille.