JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-08-21
Tirsdagen den 31te i inder at ude Maaned, om Etamiddagen Kl. 3 og en dals Slet, bliver holdet første Auctioover nogle J. Dission Søn & Comps. Boe tilhørende Bygning : under Brandtaxations Nr. 560, opførte paa et i fæstehaven- og Helsingøers Boe tilhørende Stykke Jore 79 Tdr. 6 Stor er 2 Fdkr., beliggende bag Maritulyst langs med Hammermølveien og ned til Stranden, tilligemed bemeldte Fæstgjort paa endnu tilbageværende 32 Aar. Bygningerne ere følgende 1) 6 Fag at Muur og Bindingsværk en Etage høi, indrettet i Beboelse, der ere tre Værelser forn en Kiøkken og Spil kan me, og i Værelserne en Bielæggerovn. 2) 14 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Heste og Koestald samt Kartekan mer, herved er et halvtag Skuur af Tømmer og Bræder paa Fag. 3) En Bygning af Kampesternsmuur 26 og en halv Aletlang og 1. Alen og en rettet til Loe og Lade. Ved en en Ende er en Tilbygning at Tømmerlægter til Materiathuus 4) En Teglovn 7 Ala Qvadrat med Steentag. 5)en Teglad, bestaaende af 6 Fag med Straaetag. 6) Et Vangehuus beste ende af 4 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til en Forstue en Stue og en Kiøkken. J Stuen er en Jern Bilæggerovn, Derved er en Tilbygning paa 4 Fag med Halvtag, og 7 Vel Stranden en grundmuret Bygning, i Længden 12 tre Fierdedeel Min og 10 og en halv Alen bred, indrettet til 2 Stuer og Kamre, samt et Kiøkken og tvende Spisekamre. J Stuernere Bilæggerovne. Auctionen holdes i den under No. 1 an sorte Bygning efter de der erkiendtgiørende Conditioner. 1ste Aar for det kongelige octranrade dække miske Con der Kl. 10 slet buver udi Compagniets Huus antaget Auction pagnie bekiendtgjør herved at Canadagen den 6te Septem. paa de hvide Vare, som med Slader Danmark fra Ostindian er hiembragte, saar at Oaalagen den 20de i samme Mamed blier ligeledes paa bemeldte Sted og samme Klakkastet forene. Auction over de chinesiske Vare, som med skaber Kongen af smemark ere hiemkanne, i Folge Speciel Cugen af 7 Huus i hvilke Være 8te Dags forinden Auctioneme i Compotmet Pakhuus kan oger i Öiesen. Orsdagen den 6te Skyldt, fastkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver i følge skeete Forpligt ved Musse Herreds Forligelses Commission forttaget offentlig 3die og sidste Antion over Mølleren Laurs Thomsen Kølles tilhørende EiendomVeyermølle, beliggende ved Bretning Bye, der for saa Aar siden af nye er opbygt, med tilhørende Stil og Jnventanum alt i complet Stand; ligtsom og det til Møllen hørende Huus beliggende i Bretninge Søe, bestaaende af 14 Fag Huus med en Jern Bielæggerkakkelovn, Gaards og Haugerum, bemeldte Tild bliver og bortsolgt. Alt paa de ved Auctionen nærmer bekiendtgiørende Condition, Sarkiøbing den 18de Aug. 179. a 9 Colling. Hiridsfoged og Auctionsurecteur.
Berlingske Tidende, 1797-08-21
Onsdagen den 13de September, Formiddagen Kl. 9, bliver paa Kiøbenhavns Fæstnings Materialgaard holden off Mi Auction over endeel Nummere af bemeldte Fæstnings Hover volde til Forpagtning 16 efter hinanden følgende Aar fra 11 Januarii 1783. De kosthavende vilde behage sig til bed Tid og Sted at in finde Conditionerne kan 2 Dage førensAuctionen faaes til Eftersyn paa Auctionssted. Boeligen den 29de September Kly blive i haet naarel Nyebon, ved Auction lotsolgt en raardeman T. hvor Qvantiteten og Sortemenne forme Am bere bekiendtgjørt.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
at disse : een 2de Neapel, den 18de Julii.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
En fransk Escadre af 3 Linieskibe og 4 Fregatter er om Naten til den 5te Julii passeret Strædet imellem Neapel og Steisen. Den skal forene sig med den fransk venetianske Escadre et Foretagende. Man troer, at denne er den franske Esta te, som den 29de Junii løb ud fra Toulon, og om hvilken kan i Begyndelsen troede, at den skulde passere Strædet ved Pibraltar og begive sig til Brest.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Turin, den 2den August. J det Piemontesiske er det nu gandske roligt igien. Det har Marquis von Frime, som ved de bevæbnede Borgeres hiels indtog uden Blods Udgydelse den redelske Stad, Astisin allerede havde erklæret sig for uafhængende, og for en stepublik. J Novara ere Husene, fra hvilke Jesurgenterne havde skudt paa Tropperne, givne til Priis for Plyndring. Det var ogsaa tilladt, at dræbe alle bevæbnede Sammenrot3de, uden at Gierningsmanden havde nogen Straf at fryg for. Kongens Søster, Prindsesse Felicitas, har skiænket Livrer til de nærværende Statsfornødenheder. Fori hæve alle offentlige Besværinger ere ved en kongelig Forord ling af 29de Junii alle Fendal Rettigheder tilligemed Prihogenieur Privelegierne ophævede.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Venedig, den 4de August. Den her værende Borger Nationalgade er misundelig og tilfreds med de 1000 Mand Cisalpinere, som ere rykke her ade for at vedligeholde Roligheden. Den har erklæret Muhielpalitetet, at dersom man ikke skaffede disse Tropper bortblde den takke af. Man venter nu Forholdsordre fra Gene til Buonaparte. Den franske Garnison trækker sig kun melet langsomt tilbage herfra, og en Deel af samme vil vel indtil videre forblive her. - De offentlige Udgivter for de franske Tropper og for den her værende Statsforvaltning beløbe sig. lu daglig til 14000 Ducater. - J Egnen af Virenza vilde mange Districter ikke antage den nye Constitution, men fori Berling. langte den gamle venctianske Forfatning tilbage, saasom de under samme havde været lykkeligere end nu. 1000 Franske fra Vicenza og god fra Bassand marcherte derpaa til disse Egne. Jndbyggerne stillede sig i Begyndelsen til Modværge, og det kom til nogle hidsige Fegtninger, i hvilke mange Mennesker bleve paa begge Sider; men endelig maatte de dog vige for Overmagten.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Jtalien, den 3de August Malteser Ordenens Stormester, Emanuel Rohan, er den 17de Julii død paa Øen Maltal en Alder af 12 Aar. Til hans Efterfølger er strax Ferdinand Joseph. Baron von Dompesch, keiserlig befulmægtiget Minister paa Malta bleven installeret. General Buonaparte har foreslaaet Paven, at give ham tilbage igien de Deamanter og andre Ædelstene, som vare udleverte til de Franske, og bleve vurderte fori Millioner, for 9 Millioner i rede Penge. Dette Forslag er foreløbende bleven antaget af Paven, og til videre Underhandling er Juveleer Sartori tilligemed Banqueren Turkenier bleven sendt fra Rom til Malland. J det Mantuanske har Buonaparte ansat en nye Administration. For den overladte Oppebørsel af Jndkomsterne i dette Land maae nu maanedlig leveres og og Livrer til de Franske Municivalitet i Ancona har taget alle Klostere i denne Stad og deres Jndkomster i Denddelse. Det Rygte fornyer sig, at Buonaparte torde blive Overhovedet for den Franske Re. publik. Han var allerede i Begreb med den 5te at aftrise fra Majland til Udine.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Paris, den 10de August. Vor nuværende Krigsminister, Borger Scherer, har udstædt følgende Proclamation til Republikens udenlandske Armeer og de indenlandske Divisioner: "Tapre Armeer og Divisioner. Da jeg er bleven kaldt til Ministeriet, saa maae jeg give Eder tilkiende, at jeg intet hierteligere ønsker, end at overbevise Eder om min Omsorg for Eder. J den hele Krig, har jeg været Vidne til Eders uovervindelige Tapperhed og Eders ædle Selvfornægtelse til Beste for Fædrenelandet. Jeg har eftersulgt denne Eders Hengivenhed for samme, i det jeg har paataget mig denne ærefulde, men møisommelige og vanskelige Post, som nu er bleven mig betroet. Uforsagte Soldater, I have naaet Hervismens Spidse, og ophøiet den franske Republik til første Rang blandt Rigerne. Eders Standhaftighed har midt under de Opofringer, som Enthusasmen allene kan bære, udbredt Bestyttelse og Stræk blandt vore Fiender, og tillige opvart en inderlig Høiagtelse i Eders Medborgeres Hierter. Da jeg kan røse mig af, at have undertiden taget Deel i Eders Anstrængelser; da jeg har erkiendt Prisen for de bestandige igientagne Opofringer, som J ikke aflade at giøre Fædrenelandet; saa skulde jeg ikke troe, at opfølde mine Pligter, og indhøste Prisen af mine Arbeider, dersom jeg ikke forskaffede Eder Besiddelsen af de Velgierninger som ere til Regieringens Disposition. Generaler, Officerer og Soldater, Eders gamle Kammerat vil opofre Eders Lykke sine Bestræbelser. De blandt Eder, som troe at have nogen Uretfærdighed at klage over, vende sig til mig. Retfærdig og upartisk mod alle, skal jeg lægge deres Ansøgninger for Regieringens Øine, som vil og befaler mig at være retfærdig og billig. Troe mod de Grundsætninger, som bestandig have bestælet Eder, skulle Jitte aflade at være ligesaa frygtelige for Fienden, som indige mod Lovene, ligesaa resolverte og dristige i Kampen, som strænge Jagttagere af den militairiske Disciplin. J alle have svorret, at være det 3die Aars Constitution troe, ligesom den har befalet Eder Troeskab mod Eders Faner. De Ord: det 3die Aars Constitution og Seier maae være et forenet Udraab i Eders republitanske Militair=Linier. Derved skulle J forskaffe Frankrige Aarhundredes Berømmelse og Velstand, og tvinge det bestyrtede Enropa til at antage Freden, som den eneste Gienstand for vore Anstrængelser, og til at respectere Eders Republiks Souverainitet, hvis Stiftere og Beskyttere J med Eders berømte Chefer have været. Scherer.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Krigsminister.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
General Angereau, der er ankommen hertil fra Jtalien, er nu ved Directoriets Beslutning bleven udnævnt til Commandeur over den 17de Militair Division, eller Tropperne i og ved Paris, og derimod er General Hatry, som commanderte disse Tropper, bleven udnævnt til General-Jnspecteur ved Sambre= og Maas=Armeens Infanterie. Mange af Jnsurgenterne i de piemontesiske Lande, blive, saasnart man faaer sat paa dem, ihielskudte. Blandt den velsindede Deel af Landboerne har Kongen af Sardinien ladet uddele Vaaben. og General Buonapartes havde allerede givet Ordre, at 15000 Mand franske Tropper skulde over Navarratile de Sardinisk til Hielp, i Fald Roligheden ikke allerede for største Deelen var bleven oprettet igien. Vor italienske Armee er nu paa nye bleven udrustet og gandske forsynet med nye Ørste. Fra Reims skrives, at Municipalitetet har faaet Ordre af General Hoche, at holde Qvarterer for 6000 Mand Infanterie, 1000 Mand Cavallerie og 1000 Mandler Infanterie færdia. Man troer, at ogsaa disse Tropper ere bestemte til Ef nen af Brest. I Gaar besluttede 500des Raadet, at det lovgivende Corpses Garde nu skal bestaae af 1500 Mand, nemlig af 1200 Grenaderer, 300 Dragoner og 20 Mand Artillerie. J Forgaars har 500des Raadet paa Jourdans Forslag besluttet, at Directoriet herefter ikke kan erklære nogen Stad i det Jndre af Republiken i Beleiringsstand, førend den lovgivende Corps paa Directoriets Forslag har udstædt et egenDeeret og giver en særskildt Tilladelse dertil. Jngen Stad det Jndre skal kunne erklæres i Beleiringsstand, naar den ikke er omringet af fiendtlige Tropper eller af Rebøllere og Communicationen ikke er den afskaaret. Det Rygte, at ogsaa Paris skulde blive erklæret i Beleiringsstand, og de Ordren som Directoriet har sendt til Lyon, at erklære denne Stad samme Forfatning naar det var sondent synes at have foranlediger dette Dettet. J den Beretning, som Jourdan i den nedsatte Commissions Navn, foransendte dette, blev anmærket, at det kunde blive høist farligt at give Directorier en Maat, som slet ikke var indskræntet. Den Deputerte Aabril bragte et Profeet i Forslag efter hvilket ingen Officeer, herefter skal kunne afsættes uden ved en Jurus Dom. Man ge Deputerte paastede, at denne Afsættelse allene tilkom Directoriet; men Villor understøttede derimod Aubrus Forslag. "Jeg vil sætte det Fald, sagde han, at en nye Cæsar opstaaer og vil fremtrænge sig, for at foreskrive Senater Love. i dette Fald maatte man stille en General imod ham, som var Senatets Jnteresse hengiven; men naar nu denne General som vilde sætte sig imod Uturpateuren, blev afsat af Directoriet, som havde indladt sig i Forstaaelse med den nye Cæsar, og naar Directoriet ansatte en af sine Kreaturer, en Factionist, den troe Generals Sted, hvad skulde der da vel blive af Senatet og den offentlige Sitterhed." Denne Villots Tal blev beordret til Trytten. Efter endnu stere heftige Debatter blev Afgiørelsen af det bestemmemde Decret angaaende Officerernes Afsættelse endnu udsat.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Af en Skrivelse fra Paris, den 10de August. Da nu Freden med Portugal er bleven sluttet, saa troer, man, at Freden med Engeland ogsaa derved forde blive befordret. J det mindste behøves der nu ikke, at handles i Lille om Portugals Jnterelse, hvilket ligeledes kunne have foraar saaet Vanskeligheder. Didindtil havde Frankrig drøvet paa at Portnaal skulde tillutte sine Havne for Engelænderne Man et nu nysgierrig, at erfare, hvad i denne Hensigt er blevenstipuleret. Da Engeland hidindtil har staaet i en saa nær Forbindelse med Portnaal, og samme endnu for nogen Tid siden har bevilget Subsidser, saa troer man, at Portugal ikkenden efter en nærmere Aftale og Samtykke af Engeland har, ført sine Freds=Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Wien, den 12te August. General Buonaparte har indbudet den neapolitanske G. sandt, Marquis de Galle, til at fortsætte og slutte Fredenderhandlingen, til hvilken Ende samme i Gaar er afreist til Udine igien. Keiseren har dog fundet fornødent, at give Ham Baren Degelmann og Hr. von Hoppe, Baron Thuner, Secretair, med. Man haaber nu, at Desinitiosteden skal med det første blive undertegnet sammesteds. Ogsaa General Buonaparte blev i Udine ventet fra Manland. - Den fra Petersborg ankomne Grev Cobenil er bestemt til Ling og alder sig færdig at aftense dagen næste Mandag; et Bevileer, at Underhandlingerne sammesteds ogsaa staaer forbindelse med dem i Jsen, Dit til troede man at Grev von Cobenil skulde afrene til Rige Fredscongressen eller og saa til Udine. Director Barthelema Paris havsendt Borlogeren Louis forhenværende Adjutant hos de la averter meden Skrivelse til Keiseren for at udvirke benævnte General og de øvrige franske Statsfangers Befrielse.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 12te August. Den Coureer, som ankom her forrige Søndag fra Paris overbragte blandt andre Depeter en fornyet Anmodning omFanettes og de andre franske Statssangers Friladelse. Vor Hof har ogsaa som man forsikrer vitte givet noget afslagende Svar paa denne Ansøgning og mantroer nu at la Kanette og de andre Statssanger skulle erholde deres Frihed. Oven. meldte fra Patis ankomne franske Coureer har tillige overbrag. Denecher, som angaae Fredsunderhandlingen i Jtalien. Det som vore Befuldmagtiges Moderation og kloge Opførsel ik bande været, skulle Underhandlingerne maaskes allerede være afbrudte, da Buonaparte paa det bestemteste havde forlangt visse Duncters Bevilling. Directoriet i Paris har nu giver den Forsikring, at saadanne Foranstaltninger og Modisen. tioner vare blevne følede, at Vanskelighederne som hidindtil havde været i Veien for Disnitivfredens Slutning skulde sandsynligen snart blive hævede. Man haaber nu ogsaa der Wien, at Disnitiv Fredens Undertegnelse ved Marquis de Galle og General Buonaparte skulde med det første paafølge: Jvisse Dage ere atter 40de Mand Retrutter afmarcherte til vor italienske Armer og til vor Magts Forstærtning i Dalmatien nærme sig endnu Mand sammes Grændser. -
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Den franske Coureer. Borger Louis, er igien afreist herst med nye Depecher Directe igiennem Riger til Par. Magni, den 18de August Haabet, at Freden imellem Østerrige og Frankrige forde med det første blive undertegner sigttager daglig til og man seer atter nogle Puntter som skulle høre til sammes Jndhold, men for hvis Rigtighed man dag ikke kan indestaae. Det beder nemlig at Bolgang. Ferrara og Rimin skulle derefter blive lagte til Venedig og at Østerrige skulde bekomme, da benævnte 3 Provindser i Begyndelsen vare bestemte for det i Steder derfor, Bergang. Biestig, Verong. Viemagender venctianske riaul tortelig Terra Firma. Videre skulle Provindsenne Luremburg. Limbure, og det Lunichskaagaaes til Østerrige, hvilke skulde borttuskes til Plads Østerrige derfor bekomme Over Donau og Gavern. Frantrig skal efter Fredens Slutning garantere huset Østerrige disse Lande, og først efter benævnte Puntters Fuldbyrdelse trække fine Tropper tilbage til det Indre af Reondien. Nogle ville endnu paastaae, at Reiseren, i Følge Rigs-Jntegritetens Haandhævelse, vedbliver at paastaae, Tilbagegivelsen af Moden. Regio og Carrara, saasom disse udgjorde det betydeligste Rigslebn i Jtalien. J Ulm skal blive holdt en General=Congres, ved hvilken en østerrigsk Armes af 60 Mand forsamler sig, hvis Hovedqvarteer skal være i Danaueschingen.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Haag, den 15de August. J Dag Morges ankom en overordentlig Coureer, som bragte den tilforladelige og officielle Efterretning, at Freden imellem Frankrig og Portugal var bleven undertegnet i Paris. Man er meget begierlig efter at saae vide, hvad for et Resulat denne Fredsslutning har frembragt i Henseende til Forbindelserne, som hidindtil have hersket imellen Engeland og Portugal. - Stemmerne for Constitutionens Forkastelse. blive bestandig talrigere saa det nu er afgjort at vi maae have en nye Constitution. Efterretningen om Fredens Undertegne: se imellem Frankrig og Keiseren er endnu ikke bleven betræftet. Leivlig den 18de August Hans Kongelige svenske Majestæt er afreist fra Dresden til Weimar, hvor han efter Rygtet skal have havt en Sammenkomst med Prindsesse Friderica af Baaden og hendes durchl. Forældre. I dette Dieblil Høistsamme her tilbage igien.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Nederelden, den 24de August. Efter sikre Beretninger er Kongen af Sverrig igien afreist den 18de August fra Leipzig. Den 20de vilde han under Navn af en Greve af Haaa være i Berlin, og derfra begive sig over Stralsund til Sverrig. Efter Breve fra Madridt. af 28de og fra Cadie af 24de Julii var alting roligt i Havnen. ved sidstnævnte Stad. Den engelske Flaade havde ikke giørt, noget nyt Angreb, og befandt sig i en temmelig Alstand fra Havnen. Rustningerne for den spanske Flotille og den store Flaade under Admiral Mazarreds bleve fortsatte og man forsikrede paa ny at den udske skulde med det første løbe ud. Man seer altsaa heraf, hvor ugrundet det ved offentlige Blada udbredte Rygte er, at den spanske Flaade skulde være sluttet i Brand og Cadir indtaget af Angelænderne. delsingøer, den 14de August.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Fra den 21de hujus til i Dag ere 12 Skibe passerede igiennem Sundet. Capit. Asmus Kielland, førende Skibet Admiral Juel af Christiansland, passerte Sunder fra Christianssand til Memel den 20de August, Kiøbenhavn, den 23de August.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Den 22de gik Fregatten Cronborg under Stil for at over fore Geheimeraad Blume til St. Pedersborg. Den 24de git den Kongelige svenske Fregat Dellona under Seil til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Til næstkommende 11 Sept. imodtages Jndskud i den under Hs. Majestæts allerhøieste Garantie oprettede almindelig Forsørgelses Anstalt. Udi bemeldte Jnstitut kan foruden de sædvanlige Livrenter, Forbindelses Renter, Pensioner for Enker, Børn eller Tienestefolk mav tillige forsikres en viSum, som udbetales ved en Persons Død, enten som Begravelses Omkostninger eller som en Arv. F. Er naar en Person 16 Aar al vil forsikre sig 500 Rdlr., som ved hans Død skal, udbetales til hans Arvinger, har han derfor at indsætte 165. Rdlr. 40 sk., som nærmere af Planens 5te Afdeeling 3die Classe Paa 30 kan erfares. Ligeledes kan og en Fader forsikre sin Søn eller en anden Person, et Reise=Stipendlunpaa visse Aar. F. Er en Mand vil forsikre sin Søn eller er anden Person, 10 Aar altet Reise=Stivendlum af 300 Rdlr. aarlig, som skal tage sin Begyndelse fra det 20 Aar og vedvare. i Aar efter hinanden da har han derfor at indskyde 36 Rdlr. 20 sk. Ville Forældre forsikre deres nufødte Datter et Udstykeller Bendegave af 100 Rdlr., naar hun bliver 18 Aar, en Jndskuddet 316 Rdlr. har, hvilket alt nærmere af Planen, for bemeldte Forsørgelses Anstalt kan erfares. De, som agte at tage Deel derudi, behage at henvende sig til mig som offentlig Commissionair for bemeldte Jnstitut. Planen er at bekomme for 3 Mk. hos Hr. Agent Gyldendal, paa Børsen, hos de Herrer Boghandlere og i Provindserne hos de Herre. Postmestere, som og hos mig. Kiøbenhavn d. 18 August 1791. Stephansen.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Ved Tallotteriets 627 Trætning i Altona udkom: Vacance: Det residerende Capellanie i Middelfart og tilAnneret Canslunde i Fyen, 250 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imod Species 25 1/2 pr. CentAvnariskers.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Ligesom forhen her i Aviserne er bekiendtgjort Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution af 19de Maji. d. A., i Henseende til de formedelst Jldebranden imellem 5te og 2de Junii ange endnu uafgjorte Pantelaan ved Assistentshuset igientages samme herved: At de Pantelaanere, som inden den 11te Septbr. førstkommende med vedbørlige Assistentshuus Sedler bevise. At være Eiere af Panter, som i Anledning af Jldebranden lags ere enten konfunderede, eller bortkomne, og som ikke kan udfinde samme i de tilbageblevne confunderede Panter, skal af særdeles Kongelig Naade erstattes. det Halve af hvad der er laant dem paa forarbeidet Guld eller Sølv, og den fulde paa Tvil og Linned Panter, laante Capital, alt uden Renters Svarelse fra 5te Junii gaag i Dvorimod de som ikke melde sig inden den be ingen Erstatning kunne vente. Og bliver saaledes Hans Majestæts allerhøyeste Resolution herved til Efterretning offentligen bekiendtgjort, og indkaldet altsaa i Følge heraf, alle Vedkommende inden 11te September Termin d. A., eller jo før jo heller, at møde paa Assistenehuset, for deels at erholde deres udfundne, deels endnu ved Eftersøgning udfindende Pantsgod, eller og forat bekomme den enhver efter ovenmeldte Kongelige Resolution tilstaaede Godtgiørelse, da Assistenehuset indtil 11te September d. A. de fire første Sognedage i hver Uge skal findes aaben fra Kl. 9 til 12 Slet. Skulde ellers nogen udeblive og ikke inden den bestemte Tid indfinde sig, da kan disse efter den Tid aldeles itte erholde nogen Opreisning eller Erstatning. Søe=Qvæst og Assistentshuus Directionen, den 14de JuliigaaMilling. Stibsted. W. Falckenthal. (soreditisministeren 6ter Bernstor Död, af N. C. bruun, saaes for at i store Kannikestrædet Nr. 39 hos . S. Winding.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Fra Pressen er udkommen: Forsøg til en Oversættelse af i Herodets Enterne, at Græst, og sælges paa Trykp. for 4 s., Skrivpaa paa Børsen Nr. 3. P. Liunge. rede Borgeres ædle Handlingers 5te Binds 2det Heste faaes for a at hos de Herrer Prøit, Pelt, Liunge, Hegelund, og paa gammel Mynt No. 188. I dette undersøges, om de Kongelige Handels komager have været Kongen og Staten nyttige eller skadelige, og ved at undersøge private Handets Selskaber, anføres Hr. Conferentsraad Anchers Brev til Jnteressenterne i det ostindiske Compagnie, hvoraf man seer, at det er heller her er gaaet saa rigtigt til. om Fyrstevælden, en Tale holden af Synestus, oversat af det Græske, med Anmærkninger og en historisk Jndledning. forsynet vel Doet. J Bloch, Præst ved Holmens Menighed. hvorfor han er belønnet af Selskabet for de skiønne Videnskaber, er nylig fra Pressen udkommet og sælges i store Kongensgade No. 254 paa fiint Papiir for 3 Mk. og Trykpapiir 2 Mk. 8 s. hos N. Møller og Søn, Hofdogtrykkere.
Berlingske Tidende, 1797-08-25
Guldstændiger er nu udkommen fra Pressen : Nyeste Skilderie, af Paris, dens Væsen, Jndbyggere og Regierings mænd, samlet og oversat fra Dombr. Mejers Fraamente an Paris, ved Dr. Edin Wolff faaes hos Dothoghandler S. Poulsen i Antonsstrædet Nr. 324 og 325 for 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. paa Skrivp., hefter 6 s. mere. Tillige bekommes og : Anekdater om Ludvig den 16de, forhen de Franske Konge og hans Dronning Marie Antoinette, samt Efterretning om Ministrene under hans Regiering, heftet 4 Mk. 4 sk.