JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Blegede og ublegede Tvister, couleurte dito samt Bomulds Lysegarn, er nylig arriveret og P. Nörgaards Enke. sælges billigt af Reen Provsti=Sæderug, indkommen for Regnveiret, M. Carlsen. er at faae hos Af Metaltærner til Mølleværne, som have den Egenskab ikke at hede i den Grad at Talg smeltes, haves Oplag hos Hr. Kjøbmand Chr. A. Bunger. Mickelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
Fra mit Brænderie kan erholdes god frisk tyk Soel(Bærme) til 10 Skilling pr. Tønde, naar man herom itide tegner sig for et vist Qvantum, daglig at imodtage i Løbet af Vinteren, og bliver denne Overeenskomst hin dende baade for Kjøber og mig som Afhænder. Aarhuus, den 28de August 1839. J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
En Kakkelovnsskjerm, hvorpaa er fremstillet en Scene af et berømt Digterværk, vil i Mangel af Salg vorde bortloddet sidst i denne Maaned. De som have seet dette hos mig hensatte udmærkede Damearbeide, have fundet, at Samme fuldkommen egner sig til offentlig Udstilling, hvorfor Adgangen til at beskue dette udmærkede Kunstværk endnu i nogle Dage staaer aaben for Enhver. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
J min Gaard paa det store Torv er en Leilighed, bestaaende af 2 Værelser til Gaden og 4 til Gaarden, Alle gibsede, samt Spisekammer, Kjøkken, Bryggers og Brændeloft med mere, særdeles fordeelagtig beliggende for en Handlende og behagelig for en herskabelig Familie, strax at erholde tilleie. A. St. Petro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
Et ungt Menneske, som er noget øvet i Contoirforretninger, kan strax erholde en god Plads paa en juridisk Embedsmands Contoir. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
For en duelig og med gode Anbefalinger forsynet Lærer, om han ogsaa ikke er Seminarist, er en Plads ledig i Strandhuse Biskole fra næstkommende 1ste Novbr. til 1ste April 1840, naar han snarest melder sig hos undertegnede Sognepræst. Stenderup Præstegrd. pr. Colding, d. 22 Aug. 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
Børsen. For en duelig Seminarist er en god Hielpelærerplads ledig ved Bøgeskov Skole. Vedkommende ville desangaaende henvende sig til Janus Koster. strup pr. Aarhuus, den 13de Juli 1834. En ugift Møllersvend, der forstaaer sine Ting tilgavns, kan til 1ste Novbr. faae Condition i Harlev Mølle. Men uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
En rask Dreng og som er af honnet Familie, regner og skriver godt, kan strax blive anbragt som Lærling ved en betydelig Handel i en af Jyllands bedste Kjøbstæder. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
En Dreng, som har Lyst til at lære Farveriet, kan strax, eller til førstk. St. Michaeli blive antaget hos Farver Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
To Grentegravere kunne strax faae Arbeide i Hr. lev Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
En examineret Brændeviinskarl, som i en Række af 10 Aar har bestyret betydelige Brænderier, og er forsynet med de bedste Attester om Duelighed og moralsk Opførsel, ønsker sig til 1ste Novbr. d. A. en Condition hos en Brændeviinsbrænder. De herpaa Reflecterende bedes at aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mrk. R. K.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
En Pige af honette Forældre ønsker sig Condition til første November som Stuepige. Hun har i en Række af 19 Aar tjent i dette Fag, og bestandig været hos galante Herskaber. Om sit Forhold kan hun forevise paa ideligt Beviis. Adressekontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-06
Danmarks Riges Historie, 5 Dele, af Dr. G. L. Baden, sælges til 1ste October d. A., for 5 Rbd., en Fierdedeel af den oprindelige Bogladepriis. Bestillinger modtages af Hr. Bruun og Warberg i Aarhuus, Fogh og Holst i Horsens, Smith og Løventhal i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
No 143. af den 7de Septbr. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse, allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhun Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Blandinger. Daguerres Opfindelse er nu ikke længere nogen Hemmelighed. Alt hvad Paris besad af Udmærket blandt Lærde, Kunstnere og berømte Fremmede var den 19de de, strømmet til Academiets Forsamlingssal, hvor Hr. Arago overgav Publikum den Hr. Daguerre ved Nationen afkjøbte Hemmelighed. Hr. Arago udviklede først udførligt, hvorledes det efterhaanden var lykkedes Opfinderen at firere Cammera Obscuraets Lysbilleder, og gav derpaa en udførlig Beskrivelse af Fremgangsmaaden, der udentvivl med det første vil blive udbredt ved Trykken. Af en foreløbig og ikkun ufuldstændig Beretning seer man, at Omgangsmaaden omtrent er følgende: En med Sølv belagt Kobberplade bliver ved fortyndet Salpetersyre omhyggelig renset for Spanskgrønt og derpaa holdt over Dampe af Jod. Disse Dampe danne et overordentlig tyndt Overtræk paa Pladen, der saavidt som muligt maa være lige jævnt fordeelt over det Hele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Det hertil forfærdigede kunstige Apparat maa meget varsomt haandteres, og aldeles ikke bevæges under Fordampningen. Operationen maa gaae for sig i Mørke, dog tør man nok see efter med et Lys, om Pladen begynder at blive guul, hvilket er Tegn til at Præparatet er færdigt. Pladen bliver da taget ud, men maa omhyggelig vogtes for Lysets Paavirkning, der i mindre end et Øieblik aldeles vilde forandre den. Den lægges derfor hurtig i en flad Kasse, hvis Laag, strax sluttes fast til og som ved en Mechanisme først igjen aabner sig, naar Kassen er bragt ind i CammeraObscuraets Focus. Nu lader man det billede man vil have gjengivet, i en Tid a 3 til 12 Minuter, Alt efter Sollysets mere eller mindre Styrke, igjennem Cammera-Obscuraets Glas falde paa Pladen, som derpaa igjen overgives til Mørket, og udtages i den tæt tilsluttede Kasse. Billedet har nu allerede afpræget sig paa Pladens tynde Overtræk, men er ikke kjendeligt for Øiet, og vilde ved den mindste Paavirkning af Lyset strax igjen forsvinde. J denne Tilstand bringes Pladen i et andet Apparat, hvorved der ledes Qviksølvdampe over Billedet. Pladen maa derved stilles skraa, i en Vinkel af 45 Grader, og forblive i Mørke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Ved Hielp af en antændt Kjærte kan man nu see Qviksølvdampen arbeide som den flinkeste Maler, idet Billedets forskjellige Deele efterhaanden fremtræde, ligesom Lyset mere eller mindre stærkt har indvirket paa Pladen. Saasnart det paa Apparatet anbragte (ved en Lampe oplyste Thermometer synker under 60, bliver Pladen taget ud og den sidste Operation, der har til Formaal at firere (fastholde) billedet til Pladen, foretages. Denne er i Grunden den simpleste af dem alle, og bestaaer blot i at Pladen hurtigt dyppes ned i svovlsuurt Natrum og derpaa vaskes reen med destilleret Vand. Billedet er saaledes fuldkommen færdigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Den frankiske Bondes gamle Sagn, at St. Laurenti Nat (mellem den 10de og 11te August) græder den hellige Martyr Glædestaarer, har ogsaa stadfæstet sig iaar, thi som sædvanlig have vore Astronomer denne Nat kunnet tælle en utallig Mængde Stjerneskud, især da Himmelen var blank og klar. - (Fra Breslau meldes ogsaa, at 6 Personer dersteds havde besluttet, paa et høit Kirketaarn at lagttage Himmelen Natten mellem den 10de og 11te August. J 6 Timer havde man talt 553 Stjerneskud, og hvis Skyerne ikke sommetider vare traadte imellem, formenes Tallet at ville være steget til 700.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Ved St. Egere, i Jsere-Departement, foruroliges man af en Slange paa 20 Fods Længde og med en saa stærk Hud, at saagar Geværkugler ikke have kunne trænge igjennem den. I Nærheden af Mosaisk og Borodino, hvor Keiseren af Rusland i denne Tid vil mønstre 250,000 Mand, har en Kjøbmand ved Navn Leon Koppen stein, med allerhøieste Sanction, saavel til Fornøielse som til Beqvemmelighed for de tilstedeværende Fremmede, opført en uhyre omfattende Bygning, den man uden Overdrivelse kan kalde en lille Stad, hvori alle Fornødenheder, fra de ringeste til de største, ville være at erholde. Den dertil udvalgte Plads, tusinde Skridt, fra Palaiet, bestaaer af en langagtig Fiirkant. Midt i Samme er opført en stor fransk Restauration med rummelige, smukt decorerede og meublerede Sale. Denne Bygning omgives igjen paa alle Sider af 3 Rækker skjønt decorerede Boder, hvori man kan kjøbe Alt hvad Lurus, Nydelse og Nødvendighed udkræver. J den inderste Række staaer 24, i den mellemste 60 og i den yderste 108 Boder. Man kan gjøre sig et Begreb om det store Rum, Alt dette indtager, og den ikke liden Afstand, der maa være imellem enhver enkelt Række, naar man hører, at der foruden hine Boder endnu findes 8 russ. Tracteursteder, 8 Viinudskjænke, samt 6 tydske og 3 franske Skuespilhuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
J Fronten, henimod en Skov til, staaer et Theater, for russiske Skuespil, og ved siden af samme to store Kunstboder, hvoraf den berømte Hercules Rappo har taget den ene i Besiddelse. J Baggrunden seer man en skjøn decoreret Bygning, der er indrettet til Vauxhall. Om Aftenen er Alt paa det brillanteste oplyst, og allevegne er Musik, Sang og Dands. Ved enhver af Sidefronterne er opført 4 store Bygninger, hvoraf hver især indeholder 89 Værelser, bestemte for de fremmede Gesandter og Generaler; nogle af dem ere ogsaa leiede af Herskaber fra Moskau. Bag hver af disse Bygninger staae igjen smaae Huse for Domestiquer, Vognremisser, Stalde a. Nær derved findes tvende Contoir=Bygninger, hver med 20 Værelser, for de Officianter, hvem det Ansvar paahviler, at enhver af de tilstedeværende høie Gjæster punktlig erholder alle Fornødenheder leverede. Den fjerde Front indeholder flere Smaabygninger til Afbenyttelse for de forskjellige Haandværkere, saasom Skomagere, Skrædere, Sadelmagere, Smede a., samt tvende store Slagterhuse, hvori der kan slagtes 100 Oxer af Gangen, foruden Kalve, Faar m. m.; fremdeles gives her ogsaa et stort Lazaret og et Posthuus. Veien til Moskan er bleven inddeelt i 3 Stationer og skal med Extrapost kunne tilbagelægges i 6 Timer. Ganske i Baggrunden, tæt op til Skoven, staae endelig ogsaa 4 store Vaskerhuse, med 100 kraftige Vaskepiger i hvert; et stort Badehuus, med de af Russerne saa meget yndede Badestuer, og to uhyre Magaziner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Paa alle fire Hjørner af Furkanten findes anbragt et høit Taarn med flere Gallerier omkring, hvorfra Leiren til alle Sider kan oversees. Disse Taarne skulle hver Aften og Nat brillant oplyses. Til sin Restauration har Entrepreneuren ladet komme 1,000 Sophaer og 12,000 Stole fra Moskau. Alene Bygningernes Opførelse og Materialet dertil har kostet Hr. Koppenstein over 3 Mill. Rubler. (Ogsaa i Polen sammendrager den russiske Regjering i denne Tid tvende Øvelsesleire, ved Warschau og Kalisch, tilsammen paa henved 50,000 Mand. Nogle mene, at disse tvende Leire skulle danne Fortraven til den ved Borodino forsamlede Hær, og at denne i paakommende Tilfælde er bestemt til at afgjøre de orientalske Anliggender. En overordentlig Recrutering er desuden paabuden i de vestlige russiske Gouvernementer.) Mechanismen er bleven beriget med en Opfindelse, der kan blive høist vigtig. Det er nemlig lykkedes, ved flere combinerede Springfjedre at tilveiebringe en Mechanisme, som kan bevæge Baade, frem paa Canaler og Floder, saavelsom ogsaa Vogne paa Jernbaner. Opfinderen har allerede erholdt Privilegium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Capitain Wood, førende Skibet Richmond, har under 150 37 s. Br. og 1550 23 v. L. for Greenwich, opdaget en temmelig stor, med Skov bevoxet, og, som det syntes, velbefolket Øe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Ifølge Efterretninger fra Havanna greb den gule Feber saa stærkt om sig, at flere Skibe havde mistet deres hele Besætning, og andre kunde ikke afgaae af Mangel paa Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Stor Sensation har følgende Tildragelse vakt i Pragt en gammel Musikdirekteur Trübensee havde to Døttre, som han havde bestemt til Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
J Skriftestolen fortalte den Ældste det til Præsten, men denne truede hende med Helvede, ifald hun betraadte Scenen. Den stakkels Pige forfaldt til Melancholie og styrtede sig fra en Klippe ned i Stads graven, hvor hun knuste begge sine Been - hun ligger vanvittig paa Hospitalet. Præsten har formedelst sin Opførsel faaet offentlig Roes af sine Overordnede. Den yngre Datter kom paa Scenen, men havde ingen Talenter og blev udpebet - krænket Æresfølelse gjorde ogsaa hende vanvittig; Faderen. er bragt til Bettelstaven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Paa Dampbaaden "Montereau har der paa Farten fra Greve til Montereau (Frankrig) hændet sig den Ulykke, at, ved et pludseligt Sted af Maskineriet, 18 Personer styrtede overbord. Af en heel Familie lykkedes det kun Huusfaderen at redde En af sine Folk, Kone og Børn druknede. Dampbaaden har strax mistet Tilladelsen til at fortsætte sine Reiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Den 4de Aug. kjørte en Vogn med Bryllupsfolk, igjennem en Landsby ved Elbing, da paa eengang Hestene bleve løbske og Vognen tilligemed 8 Personer, hvoriblandt et ungt Ægtepar, der om Middagen var blevet forenet i Elbing, styrtede ud i den nærliggende Flod. Fem Mennesker druknede i den tillukkede Vogn. Kun den unge nygifte Mand havde reddet sig selv, sin Svigermoder og sin Tjenestepige, hans unge Kone var iblandt de Druknede. Man fandt Ligene endnu krampagtigt klamrede til Sæderne. i Vognen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
En Slagter i Wien lod sig selv afbilde paa et Skilt, just som han er ifærd med, at slaae en Stud for Panden. Da Skiltet var færdigt, viste han sin Nabo det med det Spørgsmaal, om han var godt truffen. Javist, svarte han: I er meget godt truffen – men hvo skal den Mand være, som staaer der ligefor Jer?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
De nu i et Aarstid fra Havre gjorte Forsøg, paa at træde i en hurtigere Communication med Petersborg ere fuldkommen lykkedes. Da Dampskibet "Tage, sidste Gang afgik did fra Havre, havde det 20 Passagerer ombord og forresten fuld Ladning af pariser og lyoner Manufacturvare. Reisen tilbagelægges i Almindelighed i 6 Dage og koster ikke mere end en Fjerdepart af hvad den vilde medtage tillands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
En Gartner i Boston, ved Navn Mumford, dyrker for Tiden en høist mærkelig Slags Hvede, som ikke findes noget andet Sted i Verden. Axene ere i Gjennemsnit ni til ti Tommer lange, og Straaet omtrent 1 1/2 Tomme i Omkreds. En Skjeppe Sæd er fuldkommen tilstrækkelig til at besaae en Arre Land, og Afgrøden er virkelig forhausende. Uagtet den stærke Blæst og det svære Regnveir, har denne Hvede ikke lidt mindste Skade. Hele hans Indhøst i Aar er Frugten af eet eneste Korn, han for tre Aar siden saaede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
En amerikansk Læge, Dr. Ticknor, har udgivet et Værk om Qvaksalverie, hvori han, bl. A., fortæller følgende Anecdote: En af hine Qvaksalvere, hvoraf det vrimler i America, pleiede at sige til sine Patienter, at der befandt sig en eller anden særdeles Gjenstand i deres Mave, f. Ex. Æblekjerner, eller, hvis Patienten var en Ven af Jagten, nogle Hagl, og han havde altid Ret. En Dame, som ogsaa henvendte sig til ham, erfarede af ham, at Aarsagen til hendes Lidelse var en Appelsinkjerne, som hun havde faaet i sig, hvorimod hun imidlertid gjorde den bemærkning, at hun i sex Aar ingen Appelsiner havde spiist. Qvaksalveren blev ved sin Paastand, og forordnede nogle Piller. Hun tog dem, og, see der, Appelsinkjernen, fandtes ganske rigtigt. En anden Dosis blev forordnet og Virkningen var den Samme. Damen, som endnu stedse tvivlede, overskar omsider en af Pillerne, og i den fandtes - en Appelsinkjerne. Saaledes kom Qvaksalverens Hemmelighed for en Dag. De forenede Staters nærværende Præsident, Hr. Martin van Buren, har, som Spt. Marryet berette i sin Dagbog, gjort et Skridt, der træder Americanernes anpriste Frihed og Lighed temmelig nær, og som hans Formænd vist neppe vilde have vovet: han har forbuden Pøbelen at komme til hans Levers (Morgen=Audientser). For at overholde Forbudet, har han ladet sætte Politi udenfor sit Huus, med Ordre til at bortvisse Enhver, som ikke er anstændig klædt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Forlangt Jndrykkelse. Til Anders Nothen. (See No. 143 af Avisen.) Jeg har rigtignok allerede skrevet Dig til for sidste Gang, men med høie Vedkommendes Tilladelse vil jeg give nok en lille Forestilling for allersidste Gang. At Muurbrokker altid bliver Muurbrokker og Meelkalk altid Meelkalk, er rigtigt nok, men Anders Rø then bliver ikke altid Anders Nøthen, for den her Gang er Du ikke Dig selv; Du har iført Dig et andet Menneske, som taler igjennem Dig. Af Dine fortræffelige bemærkninger og Finanserne" seer jeg ellers med Fornøielse, at Du tager paa Lærdom og kaster Dig lidt mere paa det Almeennyttige, som jeg bad Dig om. havde Du bare havt Noget med vores Finantser at gjøre, saa havde Du nok bragt dem i Vaterpas, og Stænderne havde ikke havt Behov, at have saa meget Spektakel med dem. Men Din Sag med Jens Lyngbye sætter Du slet ikke, den rette Vinkel, for, seer Du, hvad kunde det hjælpe, at Du satte ham i Avisen for de 16 Rbd., da Du selv sagde, at han vel kan synge Psalmen: O Du lieber Augustin, Alles ist weg?" Og var jeg Jens Lyngbye, saa fik Du nu ikke en Skilling (som Du vel heller ikke gjør alligevel), for det var ingen honet Begegnelse, at sætte ham i Bladet. Det er ikke saadan at forstaae med Offentligheden og Skrivefriheden. "Angaaendes de 16 Rbd." saa vil vel Hattemager Hirsch ikke betale dem for Jens Lyngbye, og jeg ikke heller, men Du kan jo skrive til den store Rothschild, som Du taler om, for det er jo Din Collega, han giver sig jo ogsaa lidt af med Finanserne", og naar han seer, at Du er En af Slaget og at Du er en Mand, som ikke er tabt bag af en Vogn (hvilket jeg, om forlanges, skal attestere, saa sender han Dig nok de 16 Daler. Kunde Du med det Samme faae ham til at hjælpe lidt paa vores, jeg mener, Landets Finantser, saa var det slet ikke af Veien. Forresten, ihenseendes til at Du forleden havde saa Meget i Dit Hoved, saa skulde man rigtignok næsten troe, at Du har havt Noget i Hovedet den her Gang, efterdi Du giør Henrik Herttil Hattemager Hirsche, og hvad nu Din Skrivemaade er anbelangendes, saa maa jeg sige Dig, at Din sidste Betænksomhed er meget ubetænksom og Du skal tage Dig i Agt for, at Trykkefrihedsselskabets Skriftcommitee, ikke kommer Dig paa Nakken, for det er nogen nærgaaendes Personligheder og nogen Muurmester= og Kalkslagertalemaader, Du disker op med. At snakke om glant Behandling, er Eet, og at behandle Folk som Kalkslagere er et Andet. Kan Du ikke forstaae det, Anders Rothen, saa har du ingen Forstandighed. Du snakker om at trække mig af, men det gaaer ikke saadan til som Præsten præker; jeg skal nok hytte mig, og hvad min Næse er angaaendes, saa skal Du ikke kjere Dig om den, for jeg skal nok snyde den selv, og naar Du bare kan pudse en Muur, som existerer, saa skal Du ikke bryde Dig om den, som ikke existerer." Seer Du det Til Slutning vil jeg kun sige Dig Saameget, at Din Ven, jeg ikke længere vil være S. ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Reisende. med Aarhuus=Paanetten No. 1 fra Khvn. Candidatus philos. Petersen, Frøkenerne Hegermann og Stabel, Kjøbmand Boech, Jomfru Mundt, Handelsbetjent Rodtwitt, Snedkermester Ring, Slagtermestrene, Gotlieb og Linnemann samt M. Neergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Bekjendtgjørelser. At der er en Plads ledig for en Eleve af LandAlmuen i Aarhuus Stift paa Veterinair=Skolen, bekjendtgjøres herved, med Anmodning, at de, der maatte ønske hertil at blive antagne, snarest mueligt til mig ville indlevere deres Ansøgninger. - Til Efterretning, og for at forebygge at ingen, som ei har de fornødne Forkundskaber, skal melde sig, og udsætte sig for at gjøre en forgiæves Reise til Skolen i Kjøbenhavn, bemærkes, at Enhver der vil være Eleve ved Veterinair=Skolen, nu i Følge Universitets=Directionens Bekjendtgjørelse af 14de Septbr. 1838, først skal under kaste sig en Forberedelses-Examen ved Universitetet i følgende Discipliner: a) i Modersmaalet, 5) i Geographie og Fædrelandets Historie, e) i Arithmetik og Geometrie og d) i Tydsk, og da det vist vil blive vanskeligt at leve som blot Veterinair, var det at ønske at den Supplicerende tillige havde nogen Øvelse i Smede=Haandværket, for at han tillige kunde blive underviist som Beslagsmed. - Sluttelig bekjendtgjøres, at alle de forhen hertil indgivne Ansøgninger om at komme til Veterinair=Skolen i Følge denne Bestemmelse nu ikke kunne komme i Betragtning og derfor af de Vedkommende kunne afhentes her paa Contoiret. Aarhuus Stiftamthuus, den 31te August 1839. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Løverdagen den 14de denne Maaned, Middag Kl. 12, afholdes Licitation paa Thingstedet i Aarhuus Raadhuus, over Opførelsen af en Deel Steenkister paa Veien i Tranberg, Koldt, Hvilsted og Odder Sogne; herved bemærkes :at Bekostningerne vil blive at udrede af de respective Sogne, efter Stiftamtmandens nærmere Approbation. Hads & Ring Herreds=Contoir, den 4de Septbr. 1839. Efter Constitution Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Torsdagen den 19de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages Auction over det Stervboet efter Huusmand Jens Pedersen Bech og dennes senere afdøde Hustrue Ane Mortensdatter i Grund før tilhørende Sted i bemeldte Grundfør, staaende for Hartkorn 6 Skpr. 1 7/8 Alb. med Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienden deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Saasnart Auctionen over Stedet er afholdt, bliver foretaget Auction over det Stervboet efter fornævnte Afdøde tilhørende Ind= og Udboe, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, en Bilægger=Kakkelovn, Borde, Stole, m.v. Hasle &c. Herredscontoir, den 31te August 1839. Seidelin
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Jfølge Amtets Ordre, grundet paa det kongelige Rentekammers Skrivelse af 17de dennes, foretages Licitation paa Horsens Raadstue Fredagen den 20de September d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, over Leverancen af 550 Tønder, Rug til det her i Byen garnisonerende Slesvigske Curasseer-Regiment. Conditionerne kunne erfares her paa Contoiret. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 28de August 1839. I Hr. Justitsraad Borgermester Ræders Fraværelse Hjort, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Torsdagen den Unde Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ifølge det kongelige Rentekammers Ordre afholdt Licitation paa Horsens Raadstue over, Leverancen af 4107 Tdr. 1 Skp. Havre, 39,533 Lpd. 14 Pd., Høe, og 26,791. Lpd. 12 Pd. Halm, som for Aaret fra 26de October 1839 til samme Tid 1840 skal leveres til det Slesvigske Curasseer=Regiment, Alt efter Conditioner, som kunne erholdes udleverede her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 28de August 1839. J Hr. Justitsraad Borgermester Ræders Fraværelse N. G. Hjort, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Ifølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver bliver den Birkedommer Kjer tilhørende og i denne Byes Østergade under No. 144 beliggende Gaard, bestaaende af 10 Fag 2 Etage Bygning til Gaden, 6 Fag Baghuus og 1 Halvtag med deriværende 5 Kakkelovne, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 8de October, 22de f. M. og 5te November førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Første og anden Auction afholdes paa denne Byes Raadstue; men tredie Auction derimod i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 28de August 1839. S. L. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-09-07
Proclama. Ved Proclama af 22de dennes, som er thinglæst i Aarhuus Bytingsret, og vil blive læst i den kongelige LandsOverret i Viborg ere Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Boet efter afg. Madame Johanne Kandelsdorff, Enke efter afgangne Kjøbmand Johan Kandelsdorff, indkaldte i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Arvingerne ere indkaldte med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere sig samt til at paasee deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 30te August 1839. Fleischer. Engelsted.