JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Kjøbenhavnspostens Beretninger om Usikkerhed paa Veien imellem Roeskilde og Holbek var, som nu erfares, ikke bygget paa noget løst Rygte, men paa Udsagn, hvis Paalidelighed og Troværdighed ikke kunde være nogen Tvivl underkastet. Til Beviis herom har den senere meddeelt adskillige Facta, at Overfald og Stratenrøverie virkelig har fundet Sted paa alfarVei imellem Roeskilde og Holbek, blandt hvilke at en navngiven Bonde og hans Søn af Eibye, der kom fra Roeskilde, vare ved Borreveile Skov blevne overfaldne af to med Knipler væbnede Personer, mishandlede og berøvede. Ogsaa nogle Prangere vare bleve ne overfaldne og fratagne de Penge som de havde hos sig; Præstens Karl fra Rye var bleven eftersat, og kun undsluppen ved sine Hestes Hurtighed; Kreature fandtes ihielslagne paa Marken, med Huden afslaaet; a. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Kjøbenhavnspostens Redaction har nu endvidere fra paalidelig Haand faaet Oplysning om, at den yngste af de to i Roeskilde paagrebne Forbrydere, et ung Menneske paa 17 a 18 Aar, har tilstaaet at være deelagtig med den ældre og en endnu ei paagreben Person i 8 Voldsgierninger, som han meget omstændelig har oplyst. Hvor dumdristigt de have drevet deres Haandværk, sees deraf, at de, efter Sigende, havde overfaldet en Pige i Klostermarken, en meget besøgt Spadseregang ved Roeskilde, og at de havde skjult de res Tyvekoster i nogle Stakker som findes paa Marken tæt ved Byen. "Det har forbauset os at høre tilføies Anmeldelsen - hvad vi her have omtalt, efter at vi havde læst den officielle Kundgjørelse som Stiftamtmanden, Grev Knuth, ifølge allerhøieste Befaling, har ladet udgaae."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Dyrehaven har i Aar været meget stærkt besøgt, og i Søndags var især Menneskevrimlen uoverskuelig. Mange af vore svenske Gjenboer vare komne herover for ogsaa at nyde denne Folkefest, hvorved den opmærksomme Jagttager finder et rigt Stof til Betragtninger over den danske Nationalcharacteer, som her udvikler sig ligesaa uforbeholdent som interessant. Bakken og Veien derfra ned til Kilden ere i Sommer opfyldte med en stor Mængde Kunstnere af alle Arter og de forskjelligste Boniteter. Paa Bakken residerer især, som sædvanligen, Matadorerne, der have et Tempel, hvori de forrette deres Offringer paa Kunstens Altar, og iblandt dem udmærker sig fornemmelig Rappo, der flere Gange er bleven formaliter beleiret af de Mangfoldige, der gjerne beundre Kunsten midt i Naturer. Hans Forestillinger have i Almindelighed et meget stort Publikum, der rigeligen skjænker dem et fortjent Bifald. Den berømte Tambourmajor, Liebhardt, har ogsaa ved et særdeles godt Selskab af Eqvilibrister vundet meget Tilløb og Bifald. Særdeles seeværdige foralle Klasser af Tilskuere ere et Mikroskop og en Sprog maskine. Til de mærkelige Gjenstande, der betales og dog have rivende Søgning, hører et Kjæmpesviin, der, endskjøndt det skal være en født Norman, meget godt kan regnes til fædrenelandske Jndustriefrembringelser, da det har faaet sin egentlige corporlige Uddannelse i Danmark. Antallet paa de beskedne Kunstnere, der give Forestillinger under aaben Himmel og behandle hele Publikum som Standspersoner, der betale efter Behag, er meget betydeligt, men mangler sin herligste Prydelse: Dyrehavens ældste og meest forkeyndede Kunstner, den gamle Jøde Levin, som under det bekjendte Træe har fornøiet mangen syvaars Knøs, der nu staaer som tredsindstyveaarig Olding. Retop i Søndags blev dette Dyrehavens ligesaa kjære som gamle Jnventarium bragt til sit sidste Hvilested. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Dampskibet Dronning Maria vil paa sin Toutil Stettin i næste Uge anløbe Rønne paa Bornholm, og tilbyder saaledes en beqvem Leilighed for dem der ønske at aflægge et Sommerbesøg paa denne Øe, der er saa riig paa eiendommelige Naturskjønheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
J Søndags Morges gjorde Dampskibet Dania en Lysttour fra Kjøbenhavn til Vedbek, Helsingborg, og retournerede igjen til Khvn. om Mandag Morgen, Da der netop i Søndags holdtes Væddeløb udenfor Helsingborg, hvor en talrig Folkemængde saavel fra Omegnen som fra fjernere Steder i Sverrig findes samlet, ligesom ogsaa Badesaisonen har kaldet mange Besøgende til Sundhedsbrøndene: "Halsan- og "Railosa, paa hvilket sidste Sted nu tillige de sædvanlige Søndagsballer have taget deres Begyndelse, saa tilbyder denne Dags Lysttour en rigelig Anledning til Moro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Sidstegang Dampskibet afgik fra Khvn. til Kiel vare blandt Passagererne: Baronesse Talleyrand til Paris, Statsraadinde Gerschau med Følge til St. Petersborg, Minister=Resident Wheaton til Berlin, General og Hofmarschal v. Haxthausen til Preussen, Generalinde de Camps til Paris, Generalkrigscommissair Waagepetersen til Frankrig, Kammerherre v. Roepstorff, Baronesse Pechlin, Hofagent Heilbuth, Conferentsraadinde Schmidt Phiseldeck, Grevinde Moltke, Grevinde Reventlow, Fru v. Wedelfeldt, Dr.theol. Johansen, Capt. Krossing, Alle til Tydskland. Ankomne vare: Grev Bothmer, Grev Fürstenstein, Friherre von Prünn, Grev Reventlow-Criminil, &c. Med det norske Dampskib: Baron Rosencrone, Kammerherre Wedel-Jarlsberg, Grev Horn, Grev de la Gardie, &c. Til sidst afholdte practiske Prøve for de ustuderede Jurister havde 26 Personer indstillet sig. 4 af de indgivne Specimina bleve befundne uantagelige. Ade øvrige 2 erholdt 7 Caracteren vel, og 15 "temmelig vel." Det til Examen opgivne Thema lød saaledes: "J et Brev, foranlediget ved en sluttet Qvæg handel, med hvilken Kjøberen, Slagter Jensen, efter at have modtaget Qvæget, var utilfreds, udskjeldedenne Sælgeren, Bonden Lars Pedersen, for en Bedrager. Under den i Anledning heraf af Lars Pedersen mod Slagter Jensen anlagte Jnjuriesag erklærer denne, at han ikke kan bevise, at noget Bedragerie er foregaaet ved Handelen; men han beviser derimod, at Lax Pedersen 8 Aar tilforn er bleven straffet for Tyveri med Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
J "Khousposten" fremsættes det Ønske, at de høikongelige danske Cancellie snarest muligt vilde offentliggjøre det af Hr. Oberstlieutenant v. Abrahamson, efter at have afleveret den indbyrdes Underviisning, til Cancelliet aflagte Regnskab, indbyrdes Underviisning betræffende, for at Publikum, hvem ogsaa enkelt Mands Ret maa interessere, kunde lære at kjende Omfanget af Hr. Oberstlieutenantens, ifølge hans Rapporter, derved havte betydelige Tab; ligesom det ogsaa vilde være meget at beklage, om der ikke skulde blive tilkjendt Hr. Oberstlieutenanten enhver ham tilkommende Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Fonden ad usus publicos har i Aarene 1833 og 1834 udredet en 3 Gange saa stor Sum til videnskabelige Udenlandsreiser som Universitetet, nemlig 14,730 Rbd. (Univers. 4652 Rbd.) De Herrer, der i bemeldte Aar have reist eller reise, ere: paa Theologien: Cand. Bindesbøll og Martensen, samt Licentiat Kolthoff, paa Lovkyndigheden: Audit. O. Müller og H. Feddersen samt Candidat Bornemann, paa Lægekyndigheden: Dr. A. Sommer og M. Levy, Licentiat Bendz og Reservemedicus O. Høegh Guldberg; paa andre Studier, Mag. Zeuthen, Cand. juris H. Hertz og Studios. H. C. Andersen. Foruden disse have Polytechnikerne Broger, Wilkens, Kabell, Scharling og Grobe foretaget Udenlandsreiser i disse to Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Fra en i Nordamerika bosat Dansker, C. Hansen, Coach house painter, Catskill Green County New. Fork, læses i Tillægsbladet til Hempels Avis nogle meget interessante Breve, hvori der blandt andet yttres Ønske om, at den danske Regjering vilde sende nogle af vore unge Mennesker som faae Reisestipendium derover, hvor han er overbeviist om de vilde høste Rytte for Landet mere end noget andet Sted. "Hvor mange nyttige Forbedringer - siger han i saa mange forskjellige Deele af industriøse Ting, har Amerikaneren ikke fremfor alle andre Lande. Hvor let kunde de ikke benyttes i mit Fødeland, og til hvilken Nytte vilde det ikke være baade for Arbeideren, Mesteren, Fabrikanten, ja selv for Landet, at kunne benytte nogle af deres Maskiner, og som oftest ubetydeligt Værktøi, men som letter Arbeidet og bringer stor Fordeel. Men det forstaaer sig, at de Folk som sendes herover maa ikke være saadanne som blot, naar de have faaet Pengene, reise som store Herrer eller ikke tænke mere paa deres Fædrelands Nytte, efter at være kommen ombord paa Skibet. Nei, Belønningen skulde først følge, naar Nytten vistes af deres Reise, Ei heller behøves der nogen Professor, som almindelig kun tager Notits af det Theoretiske, der gjerne slaaer feil naar det skal udføres practisk. Det er her meget let at faae Adgang til saadanne Fabriker og Værksteder hvor deslige Maskiner eller Værktøi bliver brugt. Først naar man der have seet arbeides med dem skulle de kjøbes, og de kunne faaes meget billige, og af saadant Værktøi, fra 2 til 100 Dollars Stykket, gives her i Huudredeviis som vilde blive mit lille Danmark til uhyre Nytte. Der er just i disse Dage opfundet en ny Maskine, som vilde blive til stor Nytte for vore Jyder, nemlig en Strikkemaskine for Strømper, som er saaledes, at et Barn paa 2 Aar kan med Færdighed strikke Strømper. Den koster kun 24 Dollars. Her er desuden en Maskine til at spinde Uld paa noget gandske overordentlig hurtigt, Prisen er ubetydelig. Der er saamange af saadanne smaae Maskiner som vilde være til stor Nytte for Professionister og Bønder, at jeg ikke noksom kan opfordre mine Landsmænd til at faae Regjeringen eller private Folk til at anvende nogle tusinde Daler derpaa. Her er f. Ex. en Maskine til at gjøre Kakkelovnsrør, hvorpaa en Mand saare let kan forarbeide 5 a 600 Pd. Jernplader i een Dag, hvormed der i Danmark kunde haves en uhyre Fortjeneste. Finder dette Forslag bifald, og der er Nogen som ønsker Oplysning i nogen Ting, der kan være det Offentlige eller Private til nogen Nytte, vil jeg med Glæde gjøre Alt hvad der kan staae i min Magt, for at opfylde deres Forlangende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Holsteenske Blade levere endnu mange Smaanotitser angaaende Hs. Majestæt Kongens Ophold i Hertugdømmerne, som f. Ex. at Hs. M. havde holdt Sit Jndtog i Kiel med 16 blæsende Postilloner, anførte af Postmesteren, foran Sig; at Allerhøistsamme havde besøgt den gamle Enke efter den af Kongerige, og Hertugdømmerne høit fortjente Statsminister Grev Bernstorff, og at man havde seet Taarer i Monarkens Øine under en Prædiken af den berømte Claus Harms Paa "Wilhelminerhöhe" havde Hs. M. udbragt et Hoch for "die guten Kieler, og efter Maneuvrerne ved Rendsborg tildeelt det Slesvigske Jnf. Regiment, under Oberst v. Duddens Kommande, en særdeles Roes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Medens Hs. Majestæt tilligemed Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine befandt sig paa Wilhelminerhehevar der udbrudt et stærkt Uveir, og en Malkepige, dræbt af Lynilden kort derfra. Ved Hs. M. Ankomst til Kiel var der under Saluteringen sprunget en Kanon, hvorved en Mand havde faaet knust sin ene Arm Hs. Majestæt havde strax ladet den Ulykkelige tilstille 100 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Under Hs. M. Kongens Ophold i Jtzehoe behagede Allerhøists, naadigst at modtage en Jndbydelse af Hs. Excell. Grev Blome til en Diner og landlig Fest paa Dennes yndige Gods Helligenstedten. Hvad Pragt er istand til at opbyde, Smag at ordne, var her forenet i rigeste Overmaal. Henved 10,000 Mennesker, vare strømmede til fra de nærmeste Stæder, Flekker og Landsbyer, begierlige efter at see deres Konge og den glimrende Maade, hvorpaa man her feterede ham. Thee blev serveret i Skoven i en egen dertil opført og pragtfuld dekoreret Pavillon. Derpaa fulgte landlige Dandse og andre Folkeforlystelser, hvoriblandt de russiske Glidebaner især morede Majestæten. Om Aftenen forlod Monarken igjen dette herlige Sted, hvor Natur og Kunst, Smag og Ødselhed have rakt hinanden Haanden til at fremtrylle et lidet Paradiis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Af den for Jtzehoe valgte Deputerede, Advocat Løck, læses i Jtzehoer Avis af 3die Juli en Artikel i Anledning af den forestaaende Stænderforsamling, af hvilken følgende er et Udtog: Fra den 1ste October 1835 skal en ny Tidsregning begynde, gid den maa blive en lykkelig! Dette Ønske underskriver vel Enhver - men Haabet? J den Henseende er der allevegne kun altfor meget Rysten paa Hovedet, Tvivl og Modløshed. Og rigtignok behøves der ingen Skarpsindighed til at opdage og fremstille de Bjerge af Hindringer, der optaarne sig mod alle Fremskridt til det Bedre, ingen Skarpsindighed til at slutte, at af de da sammentrædende Deputerede neppe Een vil opleve store Resultater af sin Virken. Ere vi da end ikke kaldede til en glimrende Løbebane, saa venter os desuagtet en ærefuld Opgave: vi skulle gjøre de første Skridt. En vanskelig Opgave; det have allerede Fædrene lært os i Ordsproget: og hvor vanskeligt bliver det ei især for os, Mindre forberedet er vel endnu ingen Forsamling gaaet til de Forretninger, som ventede den. Vi ere selv forstørstedelen aldeles fremmede for hverandre, sjelden vil Een iforveien vide, hvilken Mening den Anden hylder. Dette vil vel imidlertid nok give sig, men Forretningerne, hvorhen vi vende vort Blik, til høire og tilvenstre, er Alt Hemmelighed, Alt idel Mørke Skulde det under saadanne Omstændigheder ikke være af Nytte, iforveien at fremhæve en eller anden Gjenstand, der maatte have almindelig Jnteresse. En af disse er: Forhandlingernes Offentlighed." Men derover er der jo alt decideret, den skal ikke finde Sted, Decideret; ja, men interimistisk, men uden at man har hørt de Deputeredes og Landets Stemme. Sæt, at denne lød derfor, skulde da Kongen ikke ville høre den, ikke ville tage Hensyn dertil, Jngen vil give en saadan Tanke Rum. Tilgjængelig for enhver beskeden Bøn, vil Stænderforsamlingen ikke finde Kongens Øre lukket for et saadant Ønske, saasnart blot gode Grunde tale derfor, og disse torde ikke fattes." Hvem det paaligger, at holde Kirkerne vedlige her i Landet, kan ikke være tvivlsomt, skjøndt adskillige Kirke=Eiere have fundet det beqvemmere, at oppebære Kirkernes Jndkomster, end at udgive noget deraf til deres Vedligeholdelse, og desaarsag ogsaa, ved lovmæssig Execution, ere erindrede om, at de kun eie Kirkens Gods under den Betingelse, at holde Kirken vedligge. Derimod har der været Qvæstion om, hvis Pligt det er, at reenholde Kirkegaardene; Kirke Eierne have ikke villet indlade sig derpaa; Beboerne ikke heller. Følgerne bleve da, at de fleste Kirkegaarde paa Landet afgave formelige Planteskoler for Nælder, Bynke, Skræpper og deslige. Det kongl. danske Cancellie har nu, paa given Anledning, erklæret: "at Sognebeboerne ei ere pligtige til at holde Kirkegaardene ryddelige, men at dette paaligger Kirkernes Eiere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Fra Hadslund, Ølst m. fl. Sogne i Randers Amt, saavelsom fra Stævnstrup, Østervelling m. fl. Sogne i Viborg Amt er til Hs. Maj. Kongen indsendt allerunderdanigste Ansøgninger, dat. 8de Mai og 15de Juni 1835, om det af Rentekammeret beordrede Hovedlandevei= eller Chaussee=Arbeide, som i Sommer agtes foretaget mellem Viborg og Randers og mellem Randers og Aarhuus, i Analogi af Stænderforordn. 28de Mai 1831, § 4, maa stilles i Bero, indtil det efter allerhøieste Befaling har været henstillet til Stændernes Afgjørelse, om dette for den jydske Provinds saa saare kostbare Veianlæg bør fremmes eller ikke, da man ei kan betvivle, at den Mening ved Stænderforsamlingen jo vil blive antagen, at Chaussee=Arbeide i Jylland mere er til Provindsens Skade end Gavn, og i Særdeleshed paa saadanne Steder, hvor Chausseen skulde anlægges midt imellem tvende fuldendte Landeveie, fra Viborg til Randers, hvorpaa Landboen nu i over en Snees Aar har anvendt utrolige Bekost(Rand. Av.) ninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Løverdagen den 6te Juni overrakte de jydske Bønder, Gaardmand Jver Pedersen af Vifterup, Hand bierg Sogn, Ringkjøbing Amt, og Huusmand Knud Jørgensen af Glatterup i Raarup Sogn, Veile Amt, en allerunderdanigst Ansøgning til Hans Majestæt i deres eget og en stor Deel af deres Landsmænds Navn, fra tre Amter i Jylland, om Tilladelse til at lade deres Børn undervise og konfirmere af de i Statskirken ansatte Skolelærere og Præster som ville bruge Pontoppidans Forklaring istedetfor Balles Lærebog. Ansøgningen er, i det Hele taget, ikke forskjel(N. Kirketid.) lig fra Fyenboernes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Dødsfald. Russisk Consular=Agent L. H. Klemme, Cand. theol. N. Baumann, authoriseret Læge M. Lassen, Toldbetjent Clemmensen, Chr. Larsen f. Søegaard, Silke og Klædekræmmer Jürgensen, Hanna Loria, Jfr. M. Lund, Bødker Nordfjord, Michael Leviin, Sophie Finck, Knapmager Abraham Knepel, alle i Khvn. Pr. Lieutenant ved de vestindiske Tropper August Schlegel paa St. Croix. Fru Grevinde Schimmelmann født Blücher-Altona (Datter af Overpræsidenten) i Altona. Madame Elisa Bang f. Smith i Akkerup Præstegrd. Knud Høst i Kjerteminde. Madame Asp i Nykjøbing paa Morsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Reisende. Afgaaede med Dampskibet Dania. Enkefrue Schlottfeldt, Grosserer Ree, Frue Kammerraadinde Bjerg med Datter, Cancellieraad Rasmussen, Ritmester v. Voigt, Kjøbmand Wallich, Jomfruerne Holst og Hjorth, Handelsfuldm. Lange, Musikus Lund, Bødker Lemming, Mad. Alling med Datter, P. C. Ægidius, Mad. Clementsen, Amalia Dallerup med Datter, Landmand Winther, Handelsmand L. Koch, N. P. Wewadt, Ølhandlerne A. og M. Houlberg, Søren Danding og Kone, 3 Tjenestefolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Bekjendtgjørelser. Efter at have gjennemgaaet og overvundet mange Gjenvordigheder ramte Skjæbnens haardeste Slag mig da Døden berøvede mig min elskelige og fromme Kone Karen Grann født Hansen, en fortræffelig Huusmoder, og en omhyggelig Moder for sine 5 efterlevende og uforsørgede Børn. Trofast deelte hun Livets Glæder og bar dets Sorger med mig, hengiven i Alfaderens Villie taalte hun sine lange Lidelser, indtil hun i Eftermiddags Kl. 4 rolig indslumrede i Troen paa sin Frelser. Gud lønne hende i Evigheden, og styrke mig at bære min tunge Skjæbne. Aarhuus, den 14de Juli 1835. M. Grann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Am 2ten d. M. des Abends 11 Uhr stab unsere ewiggeliebte Tochter Wilhelmine Theresia Rosamunda Grell, auf Flinterupgaard in Seeland, in einem Alter von 19 Jahren, 4 Monath und 2 Tage. Diese schreckliche Todes Nachricht wurde uns d. 7ten d. M. das undere hoffnungsvolle Tochter var gestorben und begraben. O schrecklicher Gedanke! Wog ist Trost für und zu finden für diesen tiefschmerzenden Verlust, Sie, die Hingeschiedene, war uns mit som vieler kindlicher Liebe ergeben, und niemals hat sie und betrubt, als nur durch ihren Tod. Doch, Du, o Gott, hast Leben und Tod in Deinen Handen, Du giøbst, und Du nimmst, Dein Rahme sei geløbet - und nur die Hoffnung das wir sie dereinst om Throne Gottes wieder finden werden, vermag undere gerechten Schmerz zuheilen. Sanst ruhe ihre Asche! Wilhelmine, Nun schlummerst Du Jn das Grab darnieder, Schau die Sonne geht auch zur Rub, Kommt doch Morgen wieder; Obschon Dein Leib mus untergehu Verfaulen und zerstauben, Wirst Dun auch wieder auferstehn. Und nicht mehr Asche bleiben, Und Deinem Gott vom Angesicht Jn hober Frende und heller Licht, Stets schauen, loben, lieben. Frysenborg, d. 12ten Juli 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
J. D. Grell, M. C. Grell, geb. Spet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
De der endnu ikke have betalt deres Regnings-Beløb fra Auctionen paa Collerup den 24de April d. A. erindres herved om at indbetale samme til mig inden den 24de dennes. Aarhuus, den 14de Juli 1835. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Gode islandske Klipfisk faaes billige hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-16
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
No 1. Fredagen. den 17 Juli. med Brevposterne Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst af allene privilegerede. StiftsTidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Nyheder fra Udlandet. Frankrig. Politier i Paris har opdaget en Sammensværgelse mod Kongens Liv. Man vilde myrdet ham en Aftenstund paa hans Hjem tour fra Lystslottet Neuilly, hvortil endeel Personer fra Lyon og flere Provindstæder havde forenet sig og vare ankomne til Paris. Med Opdagelsen og Mord planens Tilintetgjørelse var det gaaet saa stille til, at Jngen vidste noget derom, førend det var forbi. Atter ere Mange blevne arresterede, og Rygtet siger, at den skal være opdaget mærkværdige Forbindelser. Avisen Bon Sens kalder den opdagede Sammensværgelse, en stor republikansk, og tilføier, at i Jndenlandsdepartementet og Politipræfecturet var Alt i den største Bevægelse, samt at man af Hoffolkenes betænkelige Miner kunde see, at der havde været stor Fare paa færde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Den 6te Juli vrimlede det paa Veien til Neuilly af Eqvipager med Hovedstadens Honoratiores, der droge ud for at lykønske Hs. Maj. til den overstaaede Fare. Samme Dag havde et i Paris udspredt Rygte om, at der ved Telegrafferne skulde være kommet Efterretning om Hertugen af Bordeauxs Død, forvoldet en stor men snart forbigaaende Sensation, thi man erfoer at Rygtet var aldeles falsk. (J Paris tales der endnu stærkt om en Formæling mellem Dronningen af Portugal og Prindsen af Remours, som Hos Maj. selv har udkaaret sig, og ingenlunde vil give Slip paa, som det hedder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Spanien. Paa Børsen i Paris havdes den 13de Juli endeel ugunstige Rygter fra Spanien. General la Hera, hed det, havde, efter at have undsat Bilbao, forfulgt Carlisterne, der nu kommanderes af Moreno, og var af Denne bleven slaget tilbage igjen til Bil bar. Jfølge en anden Beretning skal det være General Cordova som er bleven slaget af Carlisterne, der igjen havde bemægtiget sig Puenta de la Reyna. Det havde været paa den yderste Tid at Bilbao var bleven undsat, thi Garnisonen havde allerede lovet at ville kapitulere og 3 Dage dersom den ikke fik Undsætning forinden. Aarsagen til det lange Ophold hermed forklares nu derved, at General Valdet havde lagt syg i 14 Dage, og neppe var kommet ovensenge før han begav sig paa Veien med 15,000 Md., men var underveis igjen bleven syg, saa han nødsagedes til at lade Tropperne atter gjøre Holdt, indtil General la Hera indtraf og modtog Kommanden. Jfølge en anden Efterretning skal Valdez's Sygdom kun have været et Foregivende for at tilfresstille Tropperne, da to Regimenter, opbragte over at man ikke kom Bilbao til Hielp, havde gjort Oprør og forlangt hans Hoved, saa han, for at frelse sit Liv, maatte nedlægge Kommanden, som derpaa af Armeen selv var midlertidig overdraget til la Hera. Jmidlertid har den nu atter faaet en ny Overgeneral, den bekjendte Sars fjeld, som før har kommanderet mod Jnsurgenterne, men ikke er yndet, og betegnes som en Jntriguant. Pampelona beleires haardt af Carlisterne. Man har i Sevilla opdaget en Sammensværgelse, som Ærkebispen stod i Spidsen for. Han er bleven arresteret, og en heel Deel andre Personer henrettede. Som Rygter meldes: at Bourmont befandt sig i Prætendentens Hovedqvarteer, at Hertugen af Angouleme var landet i Biscaia, og Don Miguel passeret gjennem Rheims.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Nederlandene. Der meldes fra Haag, at de nordiske Hoffer have paa det bestemteste tilkjendegivet. den belgiske Regjering, at det nu ikke længere kan tillades Belgien at beholde de hidtil havte Fæstninger ved den franske Grændse. Ogsaa have bemeldte Magter tilkjendegivet den belgiske Regjering deres Misfornøielse med, at den tillader Hverving af Tropper for Dronningen af Spaniens Tjeneste, med tilføiet Erklæring: at hvis det ikke forbydes, nødsages man til at kalde sine Gesandter bort fra Brussel. Ogsaa menes, at det tydske Forbund, som i 1830, af Frygt for at forstyrre den europæiske Fred, stiltiende taalte, at det tydske Gebeet blev krænket af belgiske Tropper, nu ikke længere vil finde sig deri, men lade Storhertugdom met Luxemborg militairisk besætte. (Spektaklerne i Amsterdam vare endte med at Pobelen havde opbrændt nogle Pakhuse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Fædrelandet. Khun, den 13de Juli. Hertugen af Leuchtenberg er reist herfra til Helsingøer, hvor Hs. D. tog med Dampskibet Prinds Carl til Gothenborg, hvorfra et svensk Dampskib skulde bringe ham til Strømstad, hvor Prindsens Søster med høie Familie for Tiden opholder sig.