JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Spanien. De nyeste Telegraph=Depescher bekræfte, at Prætendenten virkelig har iværksat sin Overgang over Chroen ved Cherra, hvor Cabrera ventede ham og havde ladet slaae en Skibsbro for ham. Expeditionen, foran hvilken nu de saakaldte Bander, under Cabrera, Serrador og Andre, bevæge sig deels som Streiscorpser, deels som Avantgarde, fortsætter nu sin Marsch ind i Catalonien over Amposta og gaaer directe til Valencia. Breve fra Zaragossa af 5te omtale ogsaa Præsidentens Marsch ind i Catalonien, og berette, at han med 7000 Mand Infanteri og 400 Mand Cavalleri havde naaet Canta Vieia. Bladet, National" meddeler en Correspondentssartikel fra Valencia, ifølge hvilken denne hele Provinds skal være næsten aldeles blottet for christiniske Tropper og de carlistiske Bander have sat sig i Besiddelse af de rigeste Stæder, medens den eneste christiniske Anfører, der har et Troppecorps under sig i denne Provinds, Brigaderen, Borsa, allerede længere tilbage i Tiden, har seet sig nødt til at trække sig tilbage til Bjergegnene henimod Castillien. Christinernes General Or og synes nu kun at være betænkt paa at dække Madrid, og har, til den Ende, taget en Stilling ved Ternel i det sydlige Aragonien. Jndrykningen i Valencia vil blive Carlisterne saameget lettere, som Forsvaret af Veien derhen af General Orog har maattet overlades til et langt svagere Corps under Brigaderen Nogueras. Saaledes spille Carlisterne nu Mester paa denne nye Deel af Krigsskuepladsen, medens der paa den ældre Deel af samme foregaaer Adskilligt hos de christiniske Tropper selv, som ogsaa der maae lette Carlismens Fremskridt; Regimentet, Princesa har nemlig sat sig i aabenbar oprørsk Forhold mod sine Foresatte, skjøndt det tidligere har havt et godt Navn for sin strænge Disciplin og Tapperhed mod Fjenden. Det har villet tvinge sin General Rendon til at sætte nogle fængslede Forbrydere af Regimentet i Frihed. Et saadant Forlangende kunde naturligviis ikke opfyldes. Dets Opsætsighed udartede i den Grad, at det gav Jld paa Generalen og de ham ledsagende Officerer. Generalen selv saaredes, en engelsk Oberst, Adjutant hos Divisionsgeneralen Mirasoll, og en Cornet dræbtes. Da imidlertid heldigviis, dette Mytteri ingen Understøttelse fandt hos de øvrige Tropper i Hernani lykkedes det Brigadegeneral ODonne, at lade de Skyldige afvæbne og fængsle. Divisionsgeneralen har imidlertid begivet sig ombord paa en engelsk Fregat og vil ikke meere befatte sig med Commandoen over Tropper, hvori slige Mytteriscener ere at befrygte, men har, indtil videre afgivet den til General Jauregui. Den faldne engelske, Oberst hed Ebsworth og commanderede tidligere et Regiment i den brittiske Legion. - Dagen efter at dette Mytteri havde fundet Sted, søgte Carlisterne at drage Fordeel af samme, ved at angribe Hernani, men bleve dog denneganendnu drevne tilbage af Brigadegeneralen O'Donnel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
En mislig Omstændighed for den christiniske Sag ligger ogsaa i den Ulyst, de engelske Soldater lægge for Dagen til paany at tage Tjeneste i Spanien. Organisationen af den nye engelske Legion gaaer derfor meget langsomt fra Haanden og den 1ste Ds. havde man endnu kun hværvet 1200 Mand Infanteri, 240 Mand Cavalleri og 200 Mand Artilleri, men til at montere Cavalleriet var man kun i Besiddelse af 95 Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Der gaaer det Rygte, at den engelske Marine har faaet Ordre til at tage den vigtige Havn Rosas, i det nordlige Catalonien, i Besiddelse. J Madrid skulle nogle af de Cortes=Deputerede have besluttet at opfordre Ministeriet til kraftige Forholdsregler, navnligen til at sætte 20000 Mand, Nationalgardister i Bevægelse, samt til at udstede Fribreve til Partigængere, der kunde sætte sig i Spidsen for christiniske Bander og i det Jndre af Landet modvirke de carlistisk Guerillas=Banders Ødelæggelser. Stemningen blandt Esparteros Tropper skal være meget betænkelig og af den Grund skal Regjeringen have opsat at tage Hæren i Cedipaa den nye Constitution. Derimod er denne aflagt at 12,000 Mand af Madrids Nationalgade, som ved denne Leilighed har bortskudt et stort Qvantum Krudt, paa hvilken Artikel man imidlertid just ikke har den største Overflødighed. J de nærværende Cortes Møder debatterer man de blandt Andet, ogsaa om at afskaffe Tienderne over hele Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Fædrenelandet. Kjøbenhavns Torvepriser, den 15de Juli. Rug, 4 Rd. 48 s. a 4 R. 72 s. Ærter, 4 Rd. 80 sk. a 5 R. 32 s. br. Hvede, 4 Rd. 88 s. a 5 R. 32 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 32 s. a 2 R. 40, Byg, 2rad., 2 Rd. 88 s. a 3 R. 8 s. - grøns., 1 Rd. 72 s. a 1 R. 92, Ditto, Grad., 2 Rd. 80 s. a 3 R. 8 s. Smør, Pd., 2 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8, Havre, 2 Rd. 32 s. a 2 R. 64 s. Æg, Snes., 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Sjællandsk Smør, Frog., 12 Rd. 24 s. a 13 Rd. 72 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 14de Juli. - k. S. 203. d Hamb. 2 M. - Oblig. 163 a 103 1/2 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 tor Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 i r. S. Sp. 1813 a 182 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832, Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1 i r. S. 14 pCt. Do. Dr. 101 a 1011 i B. 17 1/2 a 18 Rbs. Tegn. 14 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 1/2 Lst. Rente) 91 a 91 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. 9 a 92 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 38 a 40 pCt. uopsigelige Rigsbank- i r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Hamborg, den 14de Juli. Bordeaux 188 1/2. Petersborg, 3. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid, 43 3/8. Cadix 44. Lissabon 40 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. i 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 1/2 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Reisende. f. Aarh. t. Kallundb. Justitsr. Sarauw; Amtsstuefuldm. Øllgaard; Jfr. Petersen, Pastor Ammentorp m. Kone; S. og G. Keil; Lieut. v. Chenon; Propr. Faber; Adjunct Dorph; Bank assistent Fabricius; Krigsr. Ramløse, Komd. Holst; Landvæsenselev Bahnson.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Døde. C. M. P. Winther, f. Braag, 55 A.; M. Mazen, 56 A.; C. F. Vandeurs, 36 A. (død paa Cap; M. K. Jensen, f. Nyeborg, 33 A.; Jfr. J. N. Høier, 21 A., kgl. Kammertjener H. I. Frost, 71 A.; C. Aarøe, 59 A.; Høker R. Nellemann, 46 A.; Alle i Kbh. Maler P. Christensen, 60 A., i Troelstrup ved Gisselfeldt. C. C. Aarsløv, f. Eilskou, 55 A., i Vordingborg. J. S. Barth, 35 A., i Odense. Jfr. N. Arrøe, 24 A., paa Aagaardsholm i Viborg Stift. K. L. Møller, f. Vin the, 27 A., i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Ved Skydeselskabets Skiveskydning den 16de Juli bleve Præmierne vundne saaledes : 1ste Pr., 1 Potageskee, Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald ved P. Smith; 2den Pr., 1 Kageskee, Proprietair Lassen til Veigaard ved Bøssemager Løbnitz; 3die Pr., til Peberbøsse, Guldsmed Smith ved Bøssemager Løbnitz; 4de Pr., 1 Flødeskee, Skolelærer Aastrup i Skoustrup ved Propr. Møller paa Frydendal; 5te Pr., 1 Theesi, Overkrigscommissair Qvist ved Komd. C. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Bekjendtgjørelser. Det befrygtede Lyn slog ned Dags Morges Kl. 3 paa Oxholm og dræbte der vor englerene Datter, Charlotte, i hendes Alders 22de Aar. Nok for den, der kjendte det somme Baand, med hvilket Naturen havde bundet hende til Forældres og saamange Sødskendes Hjerter. Marienborg Præstegaard, den 14de Juli 1837. M. Hoff, Hoff. født Thomsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Næstkommende Onsdag den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Aalborg Raadstue foretaget Valg. paa en eligeret Borger, istedetfor afdøde Gartner Thisted, - hvortil bringes i Forslag: Garvermester Niels Schmidt, Reebslagermester Martin Garden. og Gartner Jens Beck, hvisaarssaa Byens Borgere anmodes om at møde ovennævnte Tid og Sted, for at give Stemmesedler. Aalborg Raadstue den 15de Juli 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Enken Christine Christensen Spegger eller An Cecilia Spegger anmodes om, snarest muligt, at melde sig paa Aalborg Politikammer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Til Advarsel for Reisende, som maatte passere Veien, mellem Hobro og Aalborg, tjener: at Onsdagen den 5te Juli passeredes denne Vei og denne Gang var samme saa ledes, at den, ved Paafyldningen af det saakaldte Gruus(eller rettere Sand), med en let Wienervogn ei kunde passeres, uden Forspand fra Hobro til Støvring, med mindre man vilde udsættes for at spolere Hestene; derimod var Veien bedre passabel, 8 Dage derefter, Onsdagen den 12te Dennes, da Vinden og Stormen havde bortført det Halve af det saakaldte Gruus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Førstkommende Søndag den 23de Juli afholdes Bal i Klubben Enighedens Sommerlocale, hvortil Fremmede, overeensstemmende med Selskabets Love, kunne have Adgang. Directionen. Stoltzer-, Eidammer=, Schweizer- og Huusholdnings Oste, lybske Pølser, Christiania=Ansioser, Krakmandler, Confect Rosiner, flere Sorter fine Røgtobakker og Cigaarrer, ægte engelsk Sennep, Blikplader, godt sort Blæk m.m. m. faaes til billige Priser hos Ch. H. Sødring. i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
En Beboelse i mit Sted i Oves Gyde er til Leie enten strax eller til Michaeli. Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Et godt Pianoforte anvises til Leie fra Adresse=Contoiret. Den Capital 112 Rbd. 48 tz. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler under Nibe Byes Overformynder, udbyde, herved til strax at kunne erholdes til Laans, imod rescriptmæssig Pant og Sikkerhed. Nibe, den 10de Juli 1837. Chr. Jensbye. N. Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Den aarlige Reparation paa de store Færger begynder, imorgen, den 18de Juli. Der er saaledes kun den ene til Brug i Farten i en Tid af 2 Uger, som vil medgaae til Reparationen; hvilket herved bringes til Kundskab for de respective Reisende. Nørresundby, den 17de Juli 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Færgelauget. Til October Flyttetid ønskes tilleie paa en reel Gade, en Beboelse, bestaaende af 3 a 4 Værelser, med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder. Billet, mærket Nummer 25, bedes aflagt paa Stiftsbogtrykkeriet. En ung Pige af god Familie, som kan sye Modepynt- og Skrædersyning, ønsker sig anbragt i Huset hos en honnet Familie, hvor hun under Konens Veiledning kan deeltage i alle huuslige Sysler. Paa Løn sees ikke saameget som paa en god Omgang. En Billet, mrk. J. C., bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
At Stervboet efter Handskemager Lunds Enke, Karen Ovesdatter, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 15de Juli 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
En bekvem Beboelse med tilliggende Gaardsrum og Smedeværksted kan til næste Flyttedag erholdes paa Frisenborg heri Byen til Leie for en duelig Grovsmed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst inden vedkommende Retter, ere, efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, indkaldte Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Kjøbmand Cornelius Hansens Fallitbo, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres, havende Krav under Tab af samme inden foranførte Tids e Forløb for undertegnede Skifteret at beviisliggjøre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Kjøbstads Skifteret, den 8de Juli 1837. Thomsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
afdøde Classe- og Tallotteri=Collecteur Henrik Chri Enhver som maatte formene at have nogen Fordring i stian Hollmanns Bo indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at fremkomme og beviisliggjøre saadant deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 8de Juli 1837. Thomsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Ifølge taget Bestemmelse i Boet efter afgangne Gaardmand Lars Godiksen af Thorup-Ullerup og forhen afdøde Hustru, Karen Nielsdatter, bliver den bemeldte Bo tilhørende Gaard med Tilliggende, af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdr. 1 Alb., beliggende i Ullerup Bye Thorup Sogn, Vester=Hanherred og Thisted Amt, med tilhørende Avl, samt den Boet ligeledes tilhørende Kirketiende af bemeldte Gaards Jorder, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : 1ste Auction Tirsdagen den 18de Juli, 2den 25de - og 3die - 1ste August førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommene agtes absolut og separat bortsolgte, i den fornævnte Gaard. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 6te Juli 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Efter Begjæring af Skifteretten heri Staden bliver, Fredagen den 21de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, af holdt offentlig Auction hos Krydsbetjent Bladt paa Algaden over Doctor Curtius's Enke, Mariane, føde Garferns Efterladenskaber, bestaaende af Borde i Stole, Speile, Sengesteder og Sengeklæder, Dækketøi 1 8dags Stueuhr, 1 Dragkiste, 1 Sopha, noget Dækketøi - og Lærred, 1 Sølv Lommeuhr, Sølv=, Messing, Tin= og Kobbertøi, samt noget Thetøi m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 14de Juli 1837. Efter Fuldmagt. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-17
Ved Inseratet i Aalborg Avis Nr. 111 ere følgende forvandskende og forvildende Trykfeil indløbne: 3die Culumne, L. 1, fra oven: pronitel, læs, vanite. Ditto L 8, fra oven: gend større Skadel, læs: endnu større Skade. Ditto L. 33234, fra oven generale, læst geniale. Ditto L. 41, fra oven, Mægler, læs, Mæglere. Ditto L. 7, f. neden. Disstance, læs Distancen. L. 2, fra neden: harl, læst havde. Ditto Iøvrigt maa Forfatteren tillade sig at bemærke, at Redacteurens anticiperende critiske Note til Inseratet og til i færdige Yttring om hvorledes han havde ønsket det affattet, er tilføiet uden at have været Forfatteren meddeelt. (Trykfeilene gaae paa Trykkeriets Regning. Min Anmærkning var vel overlagt, og beregnet paa den Classe, af Læsere, som vist ikke vil have fundet den ubeføiet. Redacteuren.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Nies Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Bladet, Constitutionel, har indeholdt en Correspondentsartikel fra Oran i Afrika, der, idet mindste, bærer Vidne om hvor ivrigt Abdel=Kader vaager over de Fordele, han ved Tractaten ved Tafna med General Bugeaud har forskaffet sig og sine Landsmænd. Paa de moralske Følger af hiin Tractat havde de franske Blade længe vakt Almeenhedens Opmærksomhed, men den blev imidlertid ratificeret og det er nu ilde, at hiin Correspondents=Artikel synes at vise, at Skraalerne denne Gang have havt et klart Blik. - Tildragelsen er følgende. Det 23de og 24de Infanteri-Regiment vare beordrede at marschere til Arsev og Mostaganem, men kort efter indtraf Contraordre og General Bugeaudsatte sig selv i Marsch, blot ledsaget af 300 Ryttere. Man befandt sig den 14de i Arsev, vilde fortsætte Marschen til Macta og Generalen var allerede forud, da han pludselig erholdt Depescher fra Abdel=Kader. Emiren gjorde de alvorligste Jndsigelser imod at trænge frem over Macta, da Fredstractaten endnu ei var ratificeret (Ratificationen blev først publiceret den 23de i Algier, og Macta desuden var fastsat, som det franske Herredømmes Grændse. Meget forhauset over denne Emirens uforventede Adfærd, trak Generalen sig tilbage til Oran, hvor han igjen ankom den 16de, uden at have seet Mostaganem. Sagen maatte gjøre saamegen mere Opsigt, som det nu bliver umuligt at handler med benævnte Stad, uden af en lang Omvei tilsøes. Dertil kommer endnu en anden Omstændighed, som aabner Øinene paa Vedkommende. Markedet i Oran er forladt, man seer ingen Arbeere. I de seneste Dage (Midten af Juni, vare nogle Hobe af de Jndfødte paa Veien med Levnetsmidler, men ganske nær ved Staden bleve de opdagede og adsplittede af Emirens Partiggængere; 4 af dem maatte miste Hovedet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
I det franske politiske Liv er der ellers for Tiden indtraadt en vis forventningsfuld Stilhed. Anliggenderne i Afrika, Marschal Clauzels Mission til Spanien og Kammerets Oplysning, hvorom der i længere Tid har været Tale, alt dette tilsammen, befinder sig i en Crisis, hvis Afgjørelse ventes hvert Minut. At Anliggenderne i Afrika skulde være komne paa nogen god Fod ved den afsluttede Tractat med den overmodige Emir, derom giver den ovenfor omtalte Begivenhed meget Grund til at tvivle. Man kan tænke sig, at hans Adfærd ved hiin Leilighed høiligen maa have mishaget Bugeaud, som jo maa have formodet, ved sin Eftergivenhed at have gjort sig ham meere end forbunden og nu tvertimod maa lade sig haanligt behandle af ham, efter desuden at have hørt ilde hos fine r. Landsmænd for den nok omtalte Tractat. J et Par Dange har der virkelig i Paris været Rygte om, at Fjendtlig ed hederne i Provindsen Oran vare udbrudte paany. De, der et laane Øre til disse Rygter, omtale, hvor let det maa være en for General Bugeaud, naar han vil det, at yppe Trætte is paany med sin overmodige Modstander; Andre ville vide, at er det er Emiren, der har brudt Tractaten, ja endog, at han, at i en derefter opstanden Fægtning, skal være bleven slaaet. Regjeringen iagttager Taushed om denne Gjenstand. Maaselske befinder den sig i den piinlige Forlegenhed, at maatte 1, gjøre den latterlige Tilstaaelse, at Tractatens Ratification og d Fjendtlighedernes Udbrud paany ere faldne sammen paa een Tid. Dens Taushed vækker virkelig nogen Mistanke; thi hvorfor skulde den tøve med offentligt at modsige et skadealligt og falskt Rygte, Maaske er det ogsaa dens Hensigt, ved denne Taushed at faae den offentlige Mening til at aludtale sig desto lydeligere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Angaaende Marschal Clauzels Sendelse til Spanien vil man nu med temmelig Vished antage, at han hverken gaaer derhen alene eller i Spidsen for en Hær. Han har gjort et Besøg i Neuilly og er nu paa Landet, rimeligviis nifor at undgaae de idelige Spørgsmaale og Tilbud, hvormed han bestormes i Paris. Man savner hidtil aldeles, saavel edirecte Erklæringer om dette Anliggende fra Marschallen selv, som enhver anden officiel Bekræftelse paa dette Rygte og skunde let fristes til at antage det Hele for en Børspeculation. Et af Bladene synes, paa en eiendommelig Maade, at give denne Gisning Vægt, og herom skal vort næste Blad meddele det Nærmere. "Journal du Commerce" synes at kaste det rigtigste Lys paa Sagen, naar den beretter, at den eller en Kjendsgierning, at Dronningen af Spanien har ladet Marschal Clauzel tilbyde Overbefalingen over hendes Tropper, men at denne, paa sit Andragende desangaaende til Conseilspræsidenten, havde erholdt det Svar, at den fornødne Tilladelse til at tage Tjeneste i Udlandet vilde blive ham negtet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Hvad endelig Kammerets Opløsning angaaer, da ere de fleste Journaler af den Formening, at denne Forholdsregel ikke vil kunne udeblive, og nogle føie til, at Ordonnantsen, desangaaende vil kunne ventes i August og de nye Valg, tage deres Begyndelse i October, maaskee endog i September. Om dette sidste Punct skulle Meningerne i Cabinettet dog være deelte og Afgjørelsen vil blive overladt en høi Persons Viisdom. Foreløbigen ere nogle Præfecter kaldte til Paris, for at afgive Betænkning om den meer eller mindre gunstilige eller ugunstige Stemning, med Hensyn til Valgene i deres respective Departementer, medens Regjeringen ved Commissairer søger at indhente samme Kundskab i de andre Departementer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Tyskland. Hannovers nye Konge, Ernst August, har under 5te D. udstedt et mærkeligt Patent, betræffende Wilhelm den Fjerdes Død og hans egen Regjerings-Tiltrædelse Efterat have tilsagt sine Undersaatter sin kongelige Naade og landsherrelige Beskyttelse, med den Forsikkring, at det vi være Hs. Majestæts indstændigste Ønske og Bestræbelse, landsfaderligen at fremme Undersaatternes Lykke og Velfærd vedbliver Hs. Majestæt saaledes! "Jdet dette er Maalet for Vore Bestræbelser, have Vi maattet komme til den Overdeviisning, at i mange Puncter Statsgrundloven ikke svarer til Vore Ønsker, der kun gaae ud paa at fremme Vore troe Undersaatters Vel. Med den Beslutning, strax aabent at forelægge Vort troe Folk Vore Anskuelser om den ne høist vigtige Gienstand, tage vi ikke i Betænkning at erklære, at Vi, i Statsgrundloven, der hverken i forme eller materiel Henseende er bindende for Os, ikke kan finde en tilstrækkelig Borgen for Vore troe Undersaatters varige Lykke, og, saavidt muligt, at fremme disses Vel efter de Os af det guddommelige Forsyn i denne Henseende paalagte Pligter, det skal være Vor uafladelige Bestræbelse. Jmidlertid er det langt fra Os, at fatte Vor kongelige Beslutning over denne høist vigtige Gienstand, uden den omhyggeligste Prøvelse af alle de Forhold, som derved maae komme i Betragtning. Det er tvertimod Vor kongelige Villie, at lade det Spørgsmaal, om og hvorvidt der skal indtræde en Forandring eller Modification i Statsgrundloven, eller og Forfatningen skal føres tilbage til den, som bestod for Statsgrundloven udfærdigedes, underkastes den omhyggeligste Drøftelse, hvorpaa Vi ville indkalde de almindelige Stænder, for at meddele dem Vor kongelige Beslutning. Vore troe Undersaatter have fordum fundet deres Lykke og Tilfredshed i den gamle nedarvede Landsforfatnings Forhold; et fra Slægt til Slægt nedarvet Baand af Hengivenhed og Troskab og Tillid til deres Landsherre fremmede, Regentens Lykke, som Undersaatternes Vel. Vi ønske paa det Inderligste, at grundfæste et sligt lykkeligt Forhold. Vi have ikke forlangt nærværende Regjerings-Tildrædelses. Patent contrasigneret af Vore paa Statsgrundloven forpligtede Stats- og Cabinets Ministre, men kun ladet det contrasignere af Vor Stats- og Cabinets-Minister v. Schele, som af Os er tagen i Eed og Pligt, med Udeladelse af Forpligtelse paa Statsgrundloven." - Til Slutning udtaler Hs. Majestæt sin Overbeviisning om, at alle hans Undersaatter ville med Rolighed og fuld Tillid til hans velmenende Hensigter oppebie hans Prøvelse af denne Gjenstand, o. s. v., hvorhos der befales, at dette Patent skal være opslaaet paa alle offentlige Steder i 2 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Kongeriget Hannovers Statsforfatning er constitutionel monarkisk, i det, efter den kgl. Forordning af 12te August 1814 og Patentet af 7de December 1819 Herskeren, der forener alle Dele af den udøvende Magt i sin Haand, deler Lovgivningen og Beskatningen med Rigets Stænder. De almindelige Stænder bestaae deels af personligt berettigede Medlemmer, deels af valgte Deputerede re og udgjør 2 Kamre. I det første sidde de personligen berettigede Medlemmer og de Deputerede af Ridderskabet, i det andet de Deputerede for Stænderne, enkelte Corporationer, te og de frie Godseiere. Alle Deputerede vælges ved frie Valg n paa 6 Aar. Præsidenterne, Vicepræsidenterne o. s. v. vælelges af Kamrene og bekræftes af Landsherren og Ministeriet g paa 6 Aar. Generalsecretairerne udnævnes paa Livstid. til Stænderne samles engang hvert Aar. Ved Siden af de almindelige Stænder bestaae endnu de gamle Provindsial 9, Landskaber, 7 i Tallet, hvis Virksomhed dog er bleven rin rigere derved, at de enkelte Landskabers Finantser ere blevne overtagne af de almindelige Stænder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-18
Fædrenelandet.