JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
J øvrigt skal der blandt de til Normoutier bestemte franske Officerer befindes mange, der forhen have eyet store Godser i Bretagne, Anjou, o. s. v. og der, som erfarne Militairpersoner, ere bestemte til bedre at organisere de royalistiske Corps. Om disse og om Munition skal Charette især have anholdt hos den engelske Regiering. Emigranten Grandclos er kommen til London fra Charettes Hovedqvarteer Bellevue, som han den 12te forlod. Efter hans Beretning skulde Charette have 60000 Mand under sig, hvoraf 10000 vare sysselsatte med Høsten. Andre Emigranter anslaae i engelske Tidender Charettes Magt til 30000 nogle til 50000 Mand, hvoraf den Trediedeel stedse skal være paa Benene, og Resten i Nødsfald kunde samles paa 24 Timer. Samme Emigranter berette tillige, at den i Vannes nedsatte Commission, der dømte de ved Qviberen fangne Emigranter, har dømt alle dem, der ikke ved deres Udvandring vare fulde 16 Aar, til et kort Fængsel. Paa denne Maade var da af 10 og emigrerte Adelsmænd kun 188 blevne skudte, især da man af dem, der nyttede denne Vensam ætatis, ingen Døbesædler forlangede; og af de saaledes reddede skulde allerede adskillige været saa ædle igjen at rømme til Chouannerne. Forresten fortælle de engelske Tidender, at naar disse alt indskibede Emigranter vel ere udlossede, skulle og de øvrige Emigrantcorps paa Jersey og Guernsey, saavel som de paa det faste Land afhentes til samme Bestemmelse, hvilket vel er troeligt; men naar der tilføyes, at den største Deel af det paa fast Land værende engelske Cavallerie, og i fornødent Tilfælde ogsaa meere engelsk Jnfanterie skulde bringes did, for paa det eftertrykkeligste at understøtte Charette, saa synes det ikke at stemme med, hvad andensteds er fortalt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Nylig har der hos nogle af de i Dublin liggende Regimenter yttret sig en farlig Opstands Aand. Der havde nemlig udspredt sig et Rygte, at alle unge Regimenter, hvis Nummer var over 100, skulde stikkes mellem andre Regimenter, der vare bestemte enten til Frankerig eller Vestindien. Dette opvakte megen Murren, især ved det 104 og 111 Regiment, der ere oprettede under den Betingelse, ikke at tiene udenfor Jrland og Storbrittannien. Man saae følgelig hele Søndagen Soldaterne af begge Regimenter gaae skareviis paa Gaderne, støye, og true med Modstand; og Pøbelen var ved Haanden at opflamme dem mere, og love Hielp. Mod Aften blev Larmen saa stor, at man fra en nærliggende Markleyr lod Tropper og Artillerie rykke frem. Klokken 9 kom 2000 Mand Milice med to Kanoner, og marcherede strax mod Barakkerne. De adspredte Soldater af Garnisonen bragtes til Barakkerne med Magt. Det eene Regiment vilde virkelig giøre Modstand, men saae sig overmandet; og paa Stedet holdtes Krigsret, over tre Hovedmænd, hvoraf hver blev dømt til 500 Prygl. Jkke desmindre saae man følgende Dag selvsamme Scener, og der gik det Rygte, at over 2000 Defenders havde, een for een, listet sig ind i Staden. Da Garnisonen i Castellet skulde løses af, sprang en Karl til, og reev Fændriken Fanen af Haanden. Officeren, et ungt Menneske paa 15 Aar, trak strax sin Kaarde, greb Karlen, og holdt ham, til en anden Officeer komtil Undsætning, og fik Fanen igien. Dette Angreb paa Officeren voldte megen Jublen blandt Pøbelen; men et godt Antal Cavallerie bragte alt igien i Orden, og Formanden fik, tilligemed nok een, 500 Prygl. Fra den Tid af patrouillerede Cavalleriet i Gaderne, og vedligeholdt Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Paris, den 28de August. Man er nu aldeles sysselsat med at tænke og tale og skrive om de forestaaende Primairforsamlinger, og den ny Lovgivnings Dannelse. Bourdon de l'Oise gaaer nu ikke til Vestindien - da formodentlig de Engelske, som Mestere af Søen, forbyde det; han er altsaa kommen tilbage til Paris. Uagtet Londons Ministerialpolitikere smiggre sig med, at Kongen af Spanien ikke skulde ratificere Freden med Frankerig, er hans Ratification dog alt tilsendt Almeenvelscommitteen, og af Sieyes anmeldt Conventen. Paa Peres Forslag har Conventen decreteret, at de fem aarlige Skuddage ikke skulde hedde Sansculottider - da dette Navn var fornærmende for Sprog og Sæder, og et Mindemærke fra Rædselsystemet men derimod Jours complementaires.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Til Belønning for General Dugommier, Toulons, Bellegardes, Port Vendres, Collioures Erobrer, og falden som Seyervinder i Spanien, har Conventen decreteret hans Enke 3000 Livres aarlig Pension, 1500 for hvert af hans Børn, samt at hans Brødre, der vare fangne i Engelland, skulde løses. Den for sine ostindiske Tienesters Skyld berømte, 1757 afdøde Labourdonnaies Datter har faaet en Gave paa 2000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Formedelst de forestaaende store Optrin ved Constitutionens Antagelse, den ny Lovgivnings Valg o. s. v. ere nu Leyrene om Paris forstærkede, og Montmartres Høye besatte med Kanoner. Disse Forholdsregler finde imidlertid ikke almeent bifald, og til Conventen er indgivet en Adresse, hvori man anholder om, at Tropperne maae komme bort. Exprindsen af Conti og Exhertuginden af Bourbon ere i Marseille satte i Friehed, og Enkehertuginden af Orleans i Paris. La Fayettes Godser ere opslagne til Salg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Om det engelske Emigranttog skal Almeenvelscommitteen alt være underrettet, og i denne Anledning have føyet de fornødne Anstalter. Derimod udspredtes de meest foruroligende Efterretninger, angaaende Chouannerne, indtil endelig Villers den 26de indberettede Conventen, at Committeerne gjorde alt mueligt, for at tilendebringe denne Krig; at Byen Nantes - som man havde fortalt at være i Opstand, og forladt af Republicanerne, var i fuldkommen Sikkerhed, ja at endog mange af dens Jndvaanere vare stødte til de Batailloner, der drog mod Chouans; at der vel i Nantes vare begangne nogle Mord, men at Nantes Jndbyggere deri ingen Deel havde, og at Morderne skulde blive straffede. Pierret har forlangt, der paa Kornvarer skulde sættes en Taxt. Roux dadlede ham, og paastod, Levnetsmidler var noget, hvorom en Lovgiver aldrig offentlig, maatte tale; der var gjort Anstalter, og Brødportionerne allerede noget forøget. Her raabtes fra en Tilskuerloge: Tre Fierdingspund Brød er endnu intet Peru. Præsidenten kaldte Logen til Orden. Roux blev ved: "her handles ikke blot om Staden Paris, men ogsaa om Departementerne, vi maae sørge for hele Republiken. De Velsindede her i Staden glemme ikke, at Departementerne ikke blot give deres Overflod, ikke blot dele deres Fornød neste, men hengive deres Alt, for at forsyne Paris, hvor Hestene tilsidst have faaet Brød at spise. At i øvrigt Brødets Uddeling ikke før blev rigeligere, kom af, at man maatte hielpe adskillige Departementer, der slet ikke havde meere, og derfor fik en Deel af det fremmede Korn. Heller ikke vilde man i Aar, som i Fior, tage Landmanden Negene bort under Leen. Derimod havde man udfundet Midler at betrygge Provideringen, og afskaffe de Spidsbuber, der brugte Regieringens Navn til Paaskud at opkiøbe Levnetsmidler, og sælge dem igien til uhyre Priser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Under samme Dato er udgaaet en Forordning, angaaende de Forholdsregler, som bør lagttages, ved Tvistigheders mindelige Afgiørelse, formedelst Megling af Magistraten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Samme Dato er udgaaet en Jnstruction for Kiøer benhavns Magistrat. me allernaadigst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Den 25de August har Hs. Majestæt Jean Mairi udnævnt den hidtilværende danske Vice-Consul Bourbon i Carthagena til sin virkelige Consul sammesteds, og adjungeret ham hans Søn i Embedet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Vinden. 198 Varne. Septbr. S. O.S. O.S. O. N. N. V. N. V. Predigt uber die Frage: Wie dancket ench um Christo gehalten am zwolften Sontage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Kiøbenhavns No. Aar. samunal. ann. Post-Tidender, omhuHulli. Fredagen, den 18 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Ogsaa vedvarer endnu Tvisten om Emigranterne, og deres Udsletning af Listen; Bourdom de Olse vilde, at man skulde reent holde op at slette ud; men at Committeerne skulde træde sammen, og indgive en Plan, hvorefter man kunde kiende Rømningsmændene fra dem, der blot vare flygtede for at unddrage sig Tyranniet og Blod systemet. J det sidste vare Lanjuinais og Tallien enge; men at holde op med at slette ud af Emigrantlisten, ansaae de for et Ophold med Retfærdigheden, forlangte Strænghed mod dem, der havde ført Vaaben mod Fædrelandet, men Mildhed for de andre, saasom en General Montesqvion, og en Talleyrand Perigord, Exbiskov af Autun, Mirabeaus Ven, og et meget anseet Medlem af første Nationalforsamling, hvilke begge have forlangt, og faae deres Forhold undersøgt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
London, den 1ste September. Efterat Emigrant expeditionen ved Modvind er bleven opholdt 4 Dage paa Reden af St. Helsens, er den i Gaar 210 Skibe stærk under Eskorte af Admiral Harveys Flode gaaet af de franske Kyster. Exhertugen af Angouleme, Exgreven af Artois Søn, er bleven tilbage i Engelland; men vil, naar først Landgangen i Bretagne er skeet, og Emigrantkorpsene fra det faste Land ere ankomne i Engelland, med dem gaae til Frankerig. Lord Bridports Flode, der nu er halvtredie Maaned i Søen, kommer snart tilbage til Portsmouth, da den begynder at lide Mangel paa friskt Vand, og flere Fornødenheder, og der mellem Matroserne yttrer sig Skiørbug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Rygterne om en nærforestaaende Krig med Spanien fornyes igien stærkt. De grunde sig paa en til den ved Warley staaende Leyr udgangne befaling, efter hvilken 4 Batailloner af Fodgarden skulle marchere til Portsmouth, og Officererne der forsyne sig med Proviant paa 5 Uger, for i Tilfælde af et Fredsbrud med Spanien at sendes til Gibraltar, men ellers til Vestindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
General Abercrombie forlanger 22000 Mand til sit Tog til Vestindien. Paa Domingo skulle de engelske Tropper lide yderste Mangel paa Klæder og Levnetsmidler, ogsaa skal den gule Feber stærk herske der. Admiral Thompson skal ved Jamaica have borttaget nogle franske Fregatter, og 1000 Mand engelske Tropper i Arvestattholderens Navn taget den hollandske Colonie Demerary i Besiddelse, hvilket imidlertid endnu skal behøve Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Haag, den 5 September. Staterne af Holland have anholdt hos Generalstaterne om, at Gesandterne i Paris, Meyer og Blaw maatte faae hastig Anviisning, ved Almeenvelscommitteen at drive paa, at den med det snareste ratificerer den sluttede Capitulation om de i hollandsk Tieneste og Sold overladte 25000 Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Ved en ny Publication fra Generalstaterne af 28de August er fastsat, at de deserterende hollandske MilitairPersoner, der træde sammen paa fremmed Grund, bevæbne sig, sammendrage sig ved Grændserne, og begive sig under visse Anførere, for at angribe Landet, skulle, naar de fanges med Vaaben i Haanden, straffes med Døden alle andre Emigranter, som fanges væbnede, ikke straffes som Krigsfanger, men som Rolighedsforstyrrere efter Lovene; de, der forlokke andre til Rømning, straffes med corporlig og Livsstraf, og de, der føre Correspondence med Republikens Fiender, med Fængsel, Hudstrygelse, ja endog med Døden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Rom, den 24de August. Man melder her om et Oprør, der skal være udbrudt paa Corsica, Paoli skal være i Spidsen for Oprørerne, der have besat Bastia og Calvi, og rykke frem mod St. Fiorenzzo (Efter Boissy d'Anglas Tale af 23de August lod det og, som man i Conventen ventede sligt.) Saad
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Basel, den 29de August. J Forgaars lod den franske Gesandt Barthelem overgive vor Magistrat to Noter, hvori han melder: at de franske Repræsentanter og Generaler, ved det condeiske Corps's og den daglig sig forstærkende østerrigske Armees Anstalter og Trudseler see sig nødsagede at giøre Modanstalter; og til deres eget Forsvar at lade slaae en Leyr, og oprette Batterier meget nær ved Basels Grændser, og at de derfor vente, at hele Schweits fremdeles vil bevare den antagne Neutralitet. Midlertid forstærke de Franske sig anseelig her i Egnen og det bruntrutske. Pichegru er igien i Blozheim, en Miil herfra, Merlin ved Armeen for Mainz, Newbel reist til Strasborg, og Rivand til Lottringen. Det hedder, at General Wurmser har bekiendtgjort Generalerne ved sin Armee Keiserens Befaling, at Armeen skal gaae over Rhinen, og trænge ind i Franche comte; man nævner endog en Oberste Winkler, der skal føre den 6000 Mand stærke Avantgarde over Floden. Derimod nævner man meget forsigtig ikke, hvo saa Fald engang i sin Tid skal føre den tilbage, eller hvor stærk den da kan ventes at blive Dasseldorf, den 28de August. Churfyrsten af Cøln er kommen her; han skal i Aften paa et Bal, der gives til de Fattiges Fordeel. Et saa veldædigt Formaal retfærdiggjør dette Moerskab, der forresten meget lidet passer til vor nærværende Stilling. dande hver Nederelven, gen 11te September. Efter de nyeste Beretninger fra Rhinen indtraf Grev Clairfait den første om Aftenen i Neuwied, og giorde hele Natten igjennem Anstalter til at fordrive de Franske fra den nærliggende Rhiinøe; 60 Kanoner bleve plantede paa Strandbredden, og spilte med Liner, hvorfor ogsaa Bomber Vagtler, og Granater bleve kastede paa Øen. Den 2den ved Dagbrækningen havde de Franske forladt Øen, og borttaget den mellem deres Bred og Øen slagne Broe. Herved betryggedes Neuwind forgen fuldkommen Ødelæggelse. Derpaa gik Grev Clairfait til Dusseldorf, for ogsaa der at giøre de Franskes Anslag til Intet. den Altona, den 11te September. Med en Stafette er i Dag indløbet den vigtige og tilforladelige Efterretning, at de Franske den slette hujus ere ved Dusseldorf gangne over Rhinen. Byen Dusseldorf har overgivet sig til dem paa Capitulation. Efter seenere Efterretninger ere de Franske gaaet 4 Stæder over, og have alt frataget Østerrigerne 40 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
de Potsdam, den 8de September. Ved Uforsigtighed af en Arbeider, der støbte Blye, kom her Jld i den lige over for det gamle Kongelige Pallads beliggende Nikolai Kirke, der var under Reparation, formedelst Sparværket kunde Jlden ikke hindres fra at angribe Taarnet. Klokken halv sex om Aftenen styrtede dette med græsseligt Brag hen mod Vesten, hvor Gaderne ere snævre, og de fleste Huse staae. Denne skrækkelige Jld klump satte strax fire Huse i fuld Brand, og spærrede tre Gader. Følgende Morgen Klokken fire fik man ved største Anspænding sat Jlden Grændser. Foruden Taarnet og Kirken ere otte Huse reent afbrændte, og syv ødelagte, for at standse Jlden. Kongen har paa Stedet casseret Borgemester Freytag, fordi Sprøyterne ikke vare i behørig Stand, og overhovedet Brandanstalterne ikke i Orden. (Atter et Vink til den Tænkende, Taarnene angaaende, skulle vi da aldrig blive disse Uhældsledere qvit), Leyden, den 4de September. Under Artikel Kiøbenhavn den 24de August fortæller bemeldte Tidende os: at Dannemark lykønsker sig med den Vinding, det har giort, da det til sin Marine har hæftet en af de navnkundigste Mænd for sine Kundskaber i Kunstens Theorie, og ved Bedrifter af erkiendt Tapperhed; at det imidlertid ikke er afgjort, under hvad Titel Kinsbergen gaaer i vor Tieneste, da Generaladmiralstitelen ikke har været givet nogen, siden Gyldenløw i Fredrik den Tredies Tid, og man ansaae den for at være over en simpel Privatmands Rang; midlertid skulde man dog have talt om at give ham den, og det har været før i et Conseil holdet den 21de i denne Maaned. Desuagtet skal det være vist, at han bliver ansat i Spidsen for den danske Søemagt med 4000 Rdlr. aarlig; men man mener, han faaer Titel af første Viceadmiral. - Hvad dog ikke alt saadan en fremmed Aviisskriver veed? Kiøbenhavn, den 18 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Førstkommende Søndag den 20de September bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prinds Carl Wilhelm Georg af Hessen-Darmstadt, som bæres i 4 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Den 15de Mai er Bye- og Herredsfoged Hans Gad i Hasle paa Bornholm beskikket at være Veyer og Maaler i de hans Embeder underlagte Districter. Den 5te Junii er Examinatus Juris, Jacob Hoppe, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter paa de vestindiske Eilande. Den 31te Julii er Catechet Peder Schiøtz beskikket at være residerende Capellan til Tingvold Præstegield i Trundhiems Stift. Den 14de August er Student Niels Hee confirmeret at være residerende Capellan for Fogedbye Meenighed i Sielland. Residerende Capellan Hr. Hans Christian Westervaldt beskikket at være Sognepræst for Buxnæs og Hoel Sogne i Trundhiems Stift. Den 28de er Viinhandler Erich Glasing beskikket at være Curator ved Waysenhuset i Kiøbenhavn. Student Præben Lihme confirmeret at være Capellan pro Persona for Ollerup og Kirkebye Meenigheder i Fyen. Student Willads Lange ligesaa at være vellan pro Persona for Brislef og Ellested Meenigheder i Fyen. Student Andreas Nicolai Ryge, ligeledes at være Capellan pro Persona for Mou Meenighed i Wiiborg Stift. Student Andreas Lowson Mørch ligesaa at være Capellan pro Persona til Frue Kirke i Aalborg, samt Nørre Tranders Meenighed i Aalborg Stift. Bataillons-Chirurgus Daniel Gotlieb Voigt beskikket at være Chirurgus, og tillige at practisere i Lemvig med tilhørende District. Candidatus Juris, Poul Lange, ligesaa at være Copiist i det 1ste Expeditions=Contoir i det danske Cancellie. Den 11te September er Examinatus Juris, Niels Biørn, confirmeret at være Birkeskriver ved Baroniet Wilhelmsborgs Birk i Nørre-Jylland. Student Poul Qvist ligesaa at være Præst ved de danske Establissementer paa Kysten af Guinea. Riccard Nicolai Mechlenborg ligeledes at være Mægler og Skibsclarerer i Christiansund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
J Tallotteriets 726 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland; er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-18
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til sam AB C, og Evangeli-Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-21
Kiøbenhavns No. Aar. en land, muur, muur, an, Post-Tidende L. samme min Mandagen, den 21 September. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. De nærmere Efterretninger om de Franskes Overgang over Rhinen, ere følgende: Wesel, den 8de September. Scenerne ved Neuwied vare kun Forspillet for vigtige, fast utroelige Begivenheder. Den store Skillelinie, Rhinen, er giennembrudt, og Østerrigerne – som det i det høflige nymodens Aviissprog hedder – ere trængte tilbage. Den femte hørte man, at de Franske havde spærret Rhinen, paa hiin Side, og alt Klokken 10 om Aftenen steeg deres venstre Fløy under General Lesevre, der skal være kommet med i den første Baad, i Land ved Eichelskamp, ovenfor Duisburg, uden at der skeede eet eneste Skud. De angrebe strax det første østerrigske Batterie i Flanken, og fordreve Østerrigerne. Midlertid gik ogsaa det franske Centrum under General Jourdan selv ved Uerdingen over Rhinen, og den høyre Fløy under General Kleber ved Dusseldorf. Centrummet fandt temmelig Modstand; to Baade med 60 Mand bleve borede i Grund, lykkeligere var den sidste Colonne, der endnu den slette besatte Keiserswerth og Dusseldorf. Alt Klokken 4 om Morgenen toge de Franske Neustadt ved Dusseldorf, og om Formiddagen Klokken 10 overgav Magistraten dem Byens Nøgler, Østerrigerne havde alt rømmet den. Pfalzerne, som laae der i Garnison, fik frie Bortgang med klingende Spil og alle militaire Ærestegn. Cavalleriet rykkede ud i Støvle og Spoerer; men Hestene maatte de lade blive tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-21
Tropperne maae i Aarsfrist ikke tiene mod Frankerig, eller dets Allierede. De franske Emigranter maatte udleveres. Skytset og alle Krigssager toge de Franske i Besiddelse, og Byen og Jndvaanerne under Republikens Beskiærmelse. Posternes Løb bliver uhindret. Der faldt kun faa Skud i Byen, og ved deres Jndrykning holdt de Franske meget god Krigstugt. Dog blev der plyndret hos to Kiøbmænd, der havde lukket til, og nogle Personer, der intet vilde give, bleve ilde medhandlede. Da de overgangne Franske, efter Pichegrus Viis, ikke have belæsset sig med Magaziner o. s. v., maae naturligviis Jndvaanerne forsyne dem med det Fornødne, og vil lide meget af Reqvisitioner og Udskrivninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-21
De over Rhinen gangne franske Tropper beløb sig den 8de til 70000 Mand, og endnu blev man ved at skibe over. Det underligste er, at Overfarten ikke er skeet paa Pontons, men paa store flade Baade; men da de først vare komne over, slog de siden Broer, for at faae det svære Skyts over, og skal de paa disse alt have overbragt 150 Kanoner - 40 tog de fra Østerrigerne ved Keiserswerth. Ved Uerdingen skal deres Tab med Døde, Saarede, og Savnede, beløbe sig til 400 Mand. To Gange dreves de tilbage af de Keiserlige; men ved et tredie rasende Angreb brød de igiennem med Bajonetterne, forfulgte de Keiserlige lige ned i deres Leyr ved Huckum, og drev dem ud deraf, General Lefevre foruroeliger med sit Cavallerie Østerrigernes Marsch, der gaaer giennem det bergiske og markiske, men hvor de maae lade meget Bagage og Artillerie i Stikken. Foruden Dusseldorf og Huckum have de Franske ogsaa besat Keiserswerth, Elberfeld, Gemark, og andre Stæder; og man venter endnu, de Franske skulle gaae over fire andre Stæder, nemlig ved Weiss, oven for Cøln, ved Neuwied, og ved Coblenz; og seer man en almindelig og afgiørende Fægtning imøde, som og General Jourdan skal have forudsagt. Endnu Natten mellem 2den og 3die September var General Clairfait i Dusseldorf, besaae Leyren, og alle Arbeiderne langs med Rhinen, og var tilfreds med de til at hindre de Franskes Overgang føyede Anstalter. Det er usandt, at de Franske have forladt Rhinen ved Neuwied tæt ved høyre Rhiinbred. Den fierde vare de endnu i Besiddelse deraf, og den giensidige Jld varede uafbrudt ved. De have blot afbrudt Broen fra venstre Rhiinbred til Øen, og gaae nu derover med Fartøyer. J den ulykkelige Bye Neuwied var næsten intet Huus mere ubeskadiget. Mere end tusende Bomber ere fløyne ind i Byen. Ogsaa i Egnen ved Strasborg har det franske Militair den 1ste September sat sig i Bevægelse, og man ventede, at Pichegru nu efter fuldbragt Høst ligeledes vilde prøve en Overgang. Det synes altsaa, som de franske Generalers og Armeers Energie ikke er – som man har vildet paastaae – forsvundet med Guillottinesystemet, og vil det tillige vise sig, om ikke som Merlin fra Thionville i sit Brev til Hardenberg vilde meene - denne de Franskes Fremgang var det beqvemmeste Middel til at fremme Freden. Franksurt om Mayn den 8de September.