Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-26
Fra Christiania skrives af 14de Januar i Fædrelandet: "Studenternes nordiske Fest afholdtes Tyvendedagen" (13de Januar) i Byens store Festivitetssal i Frimurerlogen og talte henved 400 Deltagere, hvoriblandt mange Universitetslærere og Embedsmænd. Man samledes imellem Kl. 7 og 8 om Aftenen i den saakaldte mindre Festivitetssal, hvorfra man begav sig i Procession op i den store Sal, der var glimrende oplyst og smukt decoreret. Man modtoges ved Jndtrædelsen med en for Dagen componeret Fest-Overture af smukke nordiske Melodier, og endskjøndt Orchesteret ikke var meget talrigt, var det dog overmaade godt besat, hvorfor dette ikke bidrog mindst til at give Festen et høitideligt Præg. Salens Baggrund forestillede Choret af et Asatempel, hvori en colossal Odinsfigur, malet Graat i Graat efter en Statue af Michelsen. Paa begge Sider vare anbragte Rækker af Skjolde med mindeværdige Navne fra Oldtiden, og udenom disse saae man de 3 nordiske Rigers Flag. Selve Salen, optoges af 5 Rækker dækkede Borde og paa den ene Side var anbragt en Tribune for Talerne. Midt i Salen havde Sangforeningen Plads, og da Overturen var endt, af sang denne en af A. Munch forfattet Sang for Norden" hvorefter Selskabets Præsident, Lector Velhaven, betraadte Talerstolen og holdt et langt, men tydeligt Jndledningsforedrag, der sluttede med en Skaal for Nordens Enhed et Minibæger for Odine. Derpaa udførtes Sangen for Norge, Kæmpers Fødeland, hvorefter Velhaven paany betraadte Tribunen og efter et kraftfuldt af mange bifaldsraab afbrudt Foredrag udbragte "Norges Skaal. Efterat Norges Skaal var drukket, besteg Lector Monrad Talerstolen, og udviklede, hvorlunde vore Forfædre efter Odinsbægeret tømte et for Frey paa et godt Aar og for de fredelige Sysler, dog vilde han med Grøder forbinde et andet Begreb end vore Forfædre, nemlig Aandens Grøde, – og ikke blot paa Literaturens Gebet, men i Almindelighed – Frihed det evig Spirende, hvis Foraar stedse fornyer sig der giver en Høst af kraftige Gierninger. Han udbragt en Skaal et godt Aar og en rigelig Grøde. Nu blev der afsunget en Sang "Mindets Bæger af Velhaven, hvorefter Cand. Jørgen Moe efter et længere Foredrag foreslog at tømme et Bægger for Fædrenes hellige Minder, for vore Løfters Opfyldelse! Der nævntes nu blandt Flere af Selskabet nogle mindeværdige Afdøde, hvoriblandt vi bemærke: Jacob Aall, Grev Wedel-Jarlsberg, Albert Thorvaldsen, Kong Carl Johan, Henrik Wergeland og Ludvig Holberg. Lector Monrad reciterede derefter et Digt af Overlærer H. J. Thue: "Nordens Eenhed hvorefter Professor Holmboe udbragte en Skaal for Kong Oscar under en stærk bifaldsjubel. Lector Collett udviklede nu i et Foredrag, hvorlunde Foreningen med Sverrig aarlig vandt i Betydning, medens alle Misforstaaelser efterhaanden svandt – "Kjolen existerede ikke længer" (almindeligt Bifald). Han udbragte en Skaal "for Broderlandet Sverrig. Nu reciterede Cand. J. Moet Digt til Danmark, hvorpaa Cand. jur. G. A. Krog. efter en Tale udbragte Danmarks Skaal. Sangforeningen udførte derpaa en af A. Munch forfattet Sang "Jsland til en overordentlig smuk Melodi, hvorpaa Student Eilert Sundt efter et kraftigt Foredrag udbragte en Togst for Jslands Fremtid. Efterat en Sang til "Nordens Qvinder af J. Moe var afsunget, udbragte Lector Monrad "Damernes Skaal. Student C. Sundt besteeg nu atter Talerstolen og efter et Foredrag om "Eenhed i Norden, udbragte han en Skaal for de nordiske Rigers Studenter. Velhaven udbragte derpaa, efter at have i et Foredrag udviklet Forbindelsen, mellem Konst og Videnskab, en Skaal for Konsten, Derefter udførtes den sidste Sang, nemlig en Studentersang af Velhaven, hvorefter Monrad udbragte en Skaal for de norske Studenter. – Munterheden var nu bleven almindelig; man havde forladt sine Pladse, og Bor denne bleve afdækkede, men man forblev endnu samlet halvanden Times Tid, hvori forskjellige Skaaler og Taler ver lede. Blandt disse nævne vi Universitetet i Helsingfors, Adam Oehlenschläger og Grundtvig, Skandinavien" og Esaias Tegner, Jstedetfor de med Hensyn til deres politiske Jndholdbeslaglagte og undertrykte Numere af "Dansk Folkeblad for 9de og 16de de, er disse Numeres Jndhold blevet omdeelt til Bladets Abonnenter i Form af første og andet Hefte af "Den rhinske Landdag og den franske Ret. Denne Afhandling indeholder i en aldeles rolig Tone en historisk Fremstilling af den preussiske Regjerings Bestræbelser for at faae den preussiske Landret indført i Rhinprovindsen i Stedet for den franske Ret, ved hvilken denne Provinds hovedsagelig har opnaaet saadanne Goder som Dommernes og Advocaternes Uafhængighed, en skarp Begrændsning og Adskillelse af de administrative og dømmende Functioner, Retspleiens Offentlighed og Mundlighed, Sikkring af Personer og Eiendom mod Politivilkaarlighed og Cabinetsjustits, Lighed for Loven, Ophævelse af de den menneskelige Værdighed fornedrende Straffe, og at Straffebestemmelser for saadanne Forbrydelser, som ikke høre for den jordiske Dommers Forum, Afsondring af Kirkens og Statens Rettigheder, og Klarhed og Bestemthed, i Lovenes Form. Den omdeelte Afhandling giver tillig en Skildring af, hvorledes Folket i Rhinprovindsen er kommen til Erkjendelse af disse Goders Værd, og dets Anstrængelser for, ikke at blive dem berøvet. (Fædrel.)