Viborger Samler, 1801-12-14
J Ægypten have de franske maattet give efter, mere for Omstændighederne, end for den engelske tyrkiske Overmagt. De havde seiret, hvis de samlede havde fægtet. De komme hjem med den Berømmelse, at have sægtet og arbeidet som Mænd i 4 Aar. Aldrig vil Historien glemme hvad de franske have bidraget, til at bringe Kundskaber og bedre Omgang til Ægypten. 28000 Franske landede der; mange ere siden sendte derover, næsten ligesaamange ere komne tilbage; og nu tilsidst 23000 Md. 4 Feldttoge og Sygdomme have ikke engang borttaget den femte Deel af denne Armee. - I dette sidste Aar har man kun havt liden Samqvem med Kolonierne. Dog er der til Guadeloupe sendt en Generalkapitain og flere Embedsmænd, der ved deres Ankomst heldigen have dæmpet Oprørsaanden. 13 urolige Hoveder have de hiemsendt til Frankrig, som man dog, for deres urolige Tænkemaade, har maattet afsende til en anden Øe. Paa Domlugo truer, Selvraadighed med Ulydighed, derfor er en Flaade og en Armee i Beredskab, der ved Ankomsten der, vil bringe Øen tilbage til Frankrig. Paa Domingo og Guadeloupe gives der ingen Slaver meer, alle ere der fri og skulle blive fri. Paa Martinique maa man følge andre Grundsætninger. Denne Øe har beholdt Slaveriet, og der skal det ogsaa vedblive; det har kostet Menneskeheden alt formeget, at ville forsøge en ny Revolution der. Guyane blomstrer, Øerne France og Reunion ere rolige og Frankrig tro. Disse Kolonier frygte ikke for, at Frankrig, i det en giver de Sorte Frihed, skal giøre de Blanke til Slaver. Efterat have anført Regieringens Foranstaltninger til Skatternes ordentlige Bestyrelse og Jndkrav, Nationalskovenes bedre Forvaltning, Skolevæsenets, Lovbogens, Handelens og Konsternes Opkomst og bedre Indretning, taler han om den udenlandske Forfatning og Frankrigs Stilling til andre Lande. Disse bemærkninger ere alt bekiendte Ting, hvorfor kun enkelte Stykker anføres, saasom: Helvetien har atter givet nye Prøver paa indvortes Uenighed; ethvert Parti har begiært Hielp hos den franske Regiering, Helvetien har ofte oversendt Konsul Bonaparte nye Constitutionsplaner og bedet om hans Raad; men han har stedse erindret den om sin Uafhængighed af Frankrig, formanet dem til at give sig een med deres simple Sæder, Landets biergfulde Forfatning og dets Beliggenhed imellem saa forskiellige Folkeslag, passende Constitution, og i det han koldsindig har raadet dem det, har han altid bedet dem, ikke at glemme, at de forlængst gave Europa det første Begreb om republikansk Frihed. Som en Følge heraf, har den franske Minister ikke gjort andet, end forsonet de uenige Partier; den franske General har derimod nægtet dem sine Troppers Hielp, og nu kaldes de franske derfra paa 4000 Mand nær. Cisalpinien og Ligurien ville nu give sig en Forfatning; for at undgaa Had og Partiaand vil Bon parte søge at udføre disse for Frankrig dyrebare Republikers Ønsker. Bayern, der har tabt saameget paa venstre Rhinbred for sin Troskab mod Frankrig, vil man bestræbe sig for at skaffe fuldkommen Erstatning. Uenighederne ved Rigsdagen i Regensburg, angaa ikke Frankrig; dens Jnteresse er ved Luneville freden bestemt, og hvad Andeel den franske Regiering tager i Rigsdagens Forhandlinger, er allene, fordi den er Cautionist for den 7de Artikels Opfyldelse af Lunevilletraktaten og for at tilveiebringe den rigtige Ligevægt i Tydskland. Holland har indvendt, at dens Konstitution er passede sig for dem, imidlertid var den Bataviske Republik dog i nogle Aar regiert ved den; den franske Regiering raadede dem, paa Forespørgsel, fra Forandring, der er saa skadelig for Nationerne. Jmidlertid ville man forandre den, den er forandret, og Frankrig har erkiendt den, fordi den var et frit Folk Villie. Man har og, efter Batavernes Ønske, formindsket den franske Garnison, som, indtil den almindelige Freds Slutning, skulde ligge der, og bestaa af 25000 Md, til 1000. Efter Lunevillefreden, kunde Frankrig med ald sin Magt, have anfaldet Neapel for dens Troløshed og den Beskiæmmelse de Franske leed i dens Havne; men man var fornøjet med at have kundet hævne sig og forbeholdt sig blot Otrantos Havn, fordi Malta var i Engellands Hænder."