JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Moniteuren indeholder ydermere en Brevvexling mellem Hs. Hellighed, og General Buonaparte, hvori samme Pavens kiære Søn beretter den hellige Fader, at Freden mellem den franske Republik og Hs. Hellighed just nu var sluttet, og at han lykønskede sig over at have bidraget til Pavens personlige Rolighed; men tillige advarer ham at vogte sig for de Personer i Rom, der vare solgte til de Frankerig fiendske Hoffer, eller som lade sig lede af hadske Lidenskaber, der altid medføre Staternes Undergang, og tillige yttrer det Haab, at Republiken vil blive af Roms sandeste Venner. Tillige meddeler Moniteuren Vink, at Neapels Sindelag var upaalideligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Jnan debry har i Mødet af 28de Februarii givet en meget udførlig Beretning om den sidste opdagede Sammenrottelse, samt giennemgaaet de forskiellige Factioner, der arbeide paa Regieringens Omstødelse, Ludvig den 18des, Egalites, Hertugen af Yorks, Carls, og viste, at deres Hensigt og Gang var den samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Kiøbenhavn, den 17 Martii. J Tallotteriets 752 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Kong Christian den 5tes danske Lov, af det juridiske Facultet giennemseet og af Assessor Bærens forøget med et nyt Register, 8 Mk. 2) Samlingen af Forord Sammes norske Lov, 9 Mk. 3) Den geistlige Stat for ningerne for 1796, 54 Sk. 1797, 24 Sk., hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: Nogle Oplysninger og Anmærkninger over den ved Trykken publicerede Jslands Ansøgning til Kongen om udvidede Handels-Frieheder m.v. for 8 Sk., hæfter 12. Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Kiøbenhavns No. Aar. rus annus, Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Post-Tidender. nium. lainstitution. Mandagen, den 20 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulz. Da vi nu just i dette Øyeblik har Føye at smigre sig med, at vort Fattigvæsen vil erholde en ny og passeligere Indretning, vil det maaskee ikke være ubetimeligt, fremfor nogen af de mange Blodsudgydelses, og Ødelæggelses, og Undergangs Efterretninger, hvormed Herskesyge og Ærgierrighed har giort Tidenderne saa rige, at meddele følgende: litan, den 16de Februarii. Den Fattiganstalt, som Professor Beseke har oprettet her, bestaaer nu halvandet Aar, og vi have ingen Tigger, ingen uforsørget Nødlidende mere. Denne Anstalt beviiser, at Gadebetlere, Lediggængere, og Liderlige ved viis Behandling kunne bringes tilbage til Sædelighed og Fliid, og at Sygelige, Krøblinger, og Blinde kunne giøres Staten nyttige. (Ligesom Philladelphis Fangehuset vidner, at selv Fængslede ikke blot kunde blive Staten, men og dem selv gavnlige). Alle maae fortiene Gaverne, i det enhver arbeider, saameget han kan. Mere end 400 til Byen hørende Fattige forsørges med alle Fornødenheder, og udgiøre en arbeidende Classe. Efter hans Plan er Fattiganstalten et Arbeidshuus, begge faae et Weisen, Hittebørns, og Accouchementshuus, hvorved mange Nyfødde holdes i Live, Barnemord forebygges, Faderløse pleyes, Syge helbredes, og Ammer besørges. Alle sysselsætte sig med Arbeider af forskiellige Slags. Saa have de f. Ex. i forrige Aar ryddet en stor øde Plads til en Have, og høstet saameget, at de hele Vinteren ere blevne forsynede med alle Slags Grønt. Blinde arbeide under Krøblinges Anviisning; der spindes, syes, giøres Pudder, Sæbekugler, Pomaade, Dukketøy, præpareres Penne, o. s. v., plukkes Uld, Haar, Fiedre; kort sagt, det er en Fabrik= og Manufactur-Anstalt af mange Slags. Blev den understøttet ved en rummelig Bygning, hvori og dreves en fælles Oeconomie, og hvormed ogsaa et Assistentshuus kunde forbindes (hvorfor ikke heller et Tallotterie, vil man da ogsaa der stiæle en Hud, for at give de Fattige et Par Skoe?) vilde denne Anstalt uden fremmed Hielp kunde nære sig selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Petersborg, den 24de Februarii. FeldmarschalGrev Suwarow har, efter vor Dags Tidende, erklæret Hs. Majestæt, at da der ingen Krig var, han heller intet havde at giøre, og er han i Følge denne Erklæring afskeediget af Tieneste. Ligeledes er Emigranten, Hertugen af Polignacs, Sønner, formedelst deres Mindreaarighed, udelukte af Tienesten; General Subow, efter Ansøgning, afskeediget uden Pension, til han faaer sin Helbred, og 6 Generalmajorer, 15 Brigaderer, 29 Oberster, 2 Majorer, og 5 Oberlieutnanter udslettede af Krigsregisteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Her er udgaaet en befaling, at enhver der hæler en undvigt Vorned, under 50 Rublers Straf, strax skal udlevere ham til sin retmæssige Herre. De Flygtninge, som tye til Krondomainerun, skulle regnes som tilkommende Recrutter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Frankfurt, den 7de Martii. De herværende Tidender bebude, at Keiseren af Rusland, og Kongen af Preussen i Sommer vil mødes i Warschau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Paa den sidste keiserlige Formaning om Qvintuplums Stilling har blandt andre Wurzburg forklaret sig meget eftertrykkelig om sit patriotiske Forhold, og alle hidtil gjorte Opoffrelser, i en Erklæring til Rigsdagen i Regensborg: Hs. Høyfyrstelige Naade – hedder det der blandt andet – var overtydet, at der i Tydskland, gaves en vigtig Confæderation af protestantiske Fyrster, der indtil videre havde besluttet, for den fælles Sag intet at giøre; de geistlige Valgfyrster vare derimod des nøyere forbundne med det keiserlige Hof. (Dog forsikkrer det frankfurtske Statsristretto, som tilforladeligt, at Rygterne og Udvidelsen af Neutralitets-Linien over de i den bekiendte Convention med Frankerig fastsatte Puncter, hidtil er uden al Grund. Derimod tale de franske Blade, uden al Tilbageholdenhed, om en i Giærde værende nøye Forbindelse med Preussens Monark; ligesom og en anden Tidende bebuder, at Churfyrsten af Pfalzbayern sammendrager sine Tropper, for at slaae en Cordon om sine bayerske Lande).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Storhertugen af Toscana betaler efter sin ny Tractat 3 Millioner Livres til Frankerig, derimod har han faaet Livorno igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Kongen af Neapel opretter 4 ny Jægerregimenter, og lader dertil udtage 16000 ny Recruter. Det tilforn ved den keiserlige Armee standne Cavallerie ligger endnu i Bologna, og maae ikke for Buonaparte komme hiem, før Almeenfreden er sluttet. Det hedder, at Kongen af Neapel ved Pignatelli har ladet Buonaparte sige, at, hvis Paven blev foreskrevet for haarde Vilkaar, vilde det foraarsage et Fredsbrud med den franske Republik, hvorpaa Buonaparte har svart, at i saa Fald kom en fransk Colonne til at hævne Fredsbruddet; hvorved det da blev. (Dog seer man af Moniteuren, at man ikke havde nogen Troe til den neapolitanske Regiering, da Dronningen var misfornøyet med Freden, der var sluttet uden hendes Vidende, saa at der endog er umtet om at fælde Ministeren Acton, og kalde den i Gaeta siddende Hertug af Medicis tilbage; men at Ac ton, for at undgaae dette, ikke var uvillig til at føye hende med at bryde den Fred, for hvis Slutning nys er holdet en Takkefest).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Jnspruck, den 27de Februarii. Det hedder, at en Vaabenstilstand paa to Maaneder er sluttet med de Franske. Underhandlinger, skulle være paa Færde, og de herfra til Bozen beordrede Tropper have maattet standse i Brixen. Ogsaa de Franske siges at drage sig tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Wien, den 4de Martii. Ved alle de Rustninger her skee, hedder det dog bestandig, at Fredsunderhandlinger ere i Værk. Til Krigens Fortsættelse har det londonske Hof ladet tilbyde tre Millioner. (Lidt tungt vil det midlertid vel see ud ved dette Løftes Opfyldelse, naar efter Landsdowns Paastand, en hastig Fred er selv for Engelland det eeneste Redningsmiddel, og da Krigen ikke blot forarmede Engelland ved at sende aarlig dets Penge ud af Landet, men og ved at svække dets reproductive Kraft, naar Engelland, efter hans Spaadom, alt har tilbagelagt den tredie Deel af den Løbebane, der begynder med tøyleløs Ødsling, og ender med Bankerot, og Revolution).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
London, den 3die Martii. Den Livvagt, som ledsager Kongen, naar han kiører ud, er nu meget forstærket, og tæt for hvert Vindue af Vognen rider en Offireer. Georg den Anden, og selv i Begyndelsen Georg, den Tredie, lod sig uden al Bedækning bære til Skuespilhuset i en Portechalse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
De Laan, Ministeren fra 7de December 1795 til 7de December 1796 har gjort, beløbe sig ikke til mindre end 61 Millioner, 651095 Pund Sterling. (Vel maatte Landsdown altsaa sige, at Stoks Fald, og Bankens Miscredit havde fiernere og vigtigere Aarsager end den ubetydelige Landgang i Wallis.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Den Træfning, Jarvis den 14de ved St. Vincent har vundet, og de fire spanske Linieskibe, han har taget, erkiendes ikke at være af den Vigtighed for Staten, og maaskee, da han egentlig kun fægtede med en afskaaren Deel af den spanske Flode, ikke saa ærefuld for den engelske Marines Kiækhed, som man i Begyndelsen, udraabte den. Den spanske Flode er nemlig, uagtet denne Fægtning, endnu blevet den engelske overlegen, og vor Admiral fattes en beleilig Havn til at udbedre sine beskadigede Skibe. De 4 erobrede spanske Skibe havde mistet deres Master, og de 3-4000 Spanier, han paa dem havde taget til Fange, vare ham til Besvær. Han kommer i al Fald til at skikke dem til Engelland; thi i Portugal tør han ikke sætte dem i Land, saafremt Freden mellem dette Land og Frankerig er sluttet; og i Gibraltar tager man ikke imod dem. (Hertil kommer endnu, at i følge Efterretninger fra Madrid, Haag, og Paris, den spanske Flode ikke allene har taget sex engelske Ostindiefarere og en Fregat, men endog har været stærk nok til efter sit Tab endnu at forfølge den engelske. Ogsaa mældes, at den franske Eskadre fra Toulon er gaaet forbi Gibraltar, rimeligviis ligeledes bestemt til Brest. Bridport og Colpois ere derfor beordrede at hindre disse Eskadrers Forening).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
J Cork skal for Fremtiden lægges en anseelig brittisk Søemagt til Jrlands Bedækning og Betryggelse. Ogsaa sendes ligeledes nogle brittiske Regimenter did, som der og i Skotland i Naboelauget af Aberdeen lægges en Leyr, bestaaende af fem Regimenter Cavallerie og Jnfanterie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
J det irlandske Parlament har en Sir Lawrence Parsons viist Fornødenheden af at forstærke Jrlands Landmilice til 560000 Mand, da de Franske, som første Gang havde forsøgt Landgang med 25000 Mand, vist anden Gang vilde komme dobbelt saa stærke. Statssecretairen Pelham aabnede derpaa Jrlands Budget, anslog dette Aars Udgifter til 3800000 Pund, og da Statsindtægten kun kunde anslaaes til 1 Million, maatte det øvrige tilveiebringes med et Laan i Engelland, hvis Riigdom og Credit var saa blomstrende, og foreslog han da tillige de Paalæg, hvorved Renterne af dette Laan, kunde tilveiebringes. Et Forslag af Hr. Ponsonby, at Ministerne skulde forelægge Correspondancen mellem Hertugen af Portland og det irlandske Geheimecabinet, modsatte han sig, at Fienden ikke skulde giøres bekiendt med Statshemmeligheder, da det var nok, at Regieringen havde vidst af Landgangen i October, og føyet alle Mod anstalter (altsaa formodentlig bestilt de Storme, der eene reddede Jrland).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Prindsen af Wallis har endnu ikke faaet noget afgiørende Svar paa sit Tilbud, at gaae til Jrland, som Vicekonge. Man siger, han herved skal have gjort det til Vilkaar, at det maae staae ham frit, trods al Religions Forskiellighed, at indføre fuldkommen borgerlig Liighed. J Jrland ønsker, og haaber man ham. Her haaber man, at Underhandlingerne om en Almeenfred burde fornyes. Paa den franske Flode i Dunkirchen har Admiralitetet ved Vagtskibet et vaaget Øye, og ved Telegrapher kunne de fra Portsmouth til London bringe Budskab paa en halv Time. J Plymouth ere alle Kanonbaade beordre at holde sig færdige, strax at giøre Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Haag, den 11te Martii. Fra Dunkirchen mældes, at man der ivrigen er sysselsat med at udruste en stor Deel Skibe, der skulle tage Tropper ombord, Skyd set bestaaende af 60 Feldstykker, og 20000 Flinter, samt ligesaa mange Sabler var alt indskibet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Paris, den 7de Martii. J Gaar har 500 Raadet paa den fra Engelland indløbne Efterretning om 1200 i Brest indskibede Galleislavers Landing og Skjæbne, vedtaget et Budskab til Directoriet at æske officiel Beskeed, herom; adskillige Deputerede skildrede dette, som en Krænkelse af Constitutionen, da Directoriet ikke havde Magt at giøre lov fældede Mennesker til franske Soldater. Den femte er trukket Lod om den Halvdeel af de vedblevne Conventlemmer, der nu skal udtræde; dog kunne disse endnu vælges igien. Blandt dem, Lodden har truffet, er Boissy, Cambaceres, og Lanjuinais.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Paa Jtalien er nu megen Opmærksomhed henvendt, ogsaa vaagner igien Enthusiasmen hos vort unge Mandskab at gaae did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Jtalienske Grændse, den 3die Martii. Pavens Fredsbetingelser ere: Erkiendelse af den franske Republik, Afstaaelse til den af alle sine Rettigheder paa Romagna, Ferrara, og Bologna, samt Aftrædelse af Ancona indtil Krigens Slutning, Erlæggelse af 30 Millioner Seudi, foruden de 15 han fra Vaabenstilstands Fordraget var skyldig (og paa samme Tid sladdres om, han skulde have sendt 600000 Pund til London) samt Udlevering af de i Vaabenstilstand betingede Kunstværker, Munition, o. s. v., og Afbigt for Bassevilles Mord: item siges, at i følge en hemmelig Artikel, han maae afstaae Neapel Benevent. Nu iler Buonaparte med forcerede Marcher tilbage til Pofloden med de fleeste i Kirkestaten fremrykkede franske og italienske Tropper. Man seer et blodigt Slag imøde mellem ham og den keiserlige Armee, som man forstærker til 70- 80 - ja vel til 120000 Mand, og hvortil Aviserne ligeledes lade støde 70000 Venetianer, som midlertid hidindtil nok kun er i Muelighedernes Rige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
J Tyrol har været en alvorlig Fægtning, hvor de Franske ere komne tilkort; men Trient have de ikke rømt, som man sagde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Frankfurt, den 11te Martii. Alt bebuder, at Roligheden ved Rhinen ikke vil vare længe. Mannheim og Neuwied anmældes, som de Puncter, hvor Operationerne begynde, i det mindste samle Tropperne sig gandske uventet der. Det condeiske Corps er taget i keiserlig Tieneste. Mellem Rusland og Chursachsen skal nærmere Forbindelse være i Værk. Derimod taler man om en Forening mellem de geistlige Rigstænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Kiøbenhavn, den 20 Martii. Under Dato den 7de Martii er udkommet fra Generalpostamtet en Placat, angaaende at der indtil videre skal betales for længere Vey imellem Vindbyeholt og Kiøge i Sielland, end hidtil skeet er, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Barom. V. N. V. 28. 4. O. 1 1/4 Varme. 13 Martii. N. N. V. N. V. N. V. 27. II. 2. 2. N. V. Kulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Kong Christian den 5tes danske Lov, af det juridiske Facultet giennemseet og af Assessor Bærens forøget med et nyt Register, 8 Mk. Sammes norske Lov, 9 Mk. 2) Samlingen af Forordningerne for 1796, 54 Sk. 3) Den geistlige Stat for 1797, 24 Sk., hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-20
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: Nogle Oplysninger og Anmærkninger over den ved Trykken publicerede Jslands Ansøgning til Kongen om udvidede Handels-Frieheder m.v. for 8 Sk., hæftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Kiøbenhavns No. Aar han, italien. Post-Tidender, som nu mu Fredagen, den 24 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Constantinopel den 10de Februarii. Porten seer sig nødsaget til Krigsanstalter af Bagdadkanten, da den har faaet den uventede Efterretning, at Persien, efter at dens Krigsforetagender mod Rusland have været forgieves, truer der med et Angreb, formodentlig for at holde sig skadesløs paa Portens Eiendomme. Det herværende persiske Gesandtskab bevogtes desaarsag meget nøye Det franske Compagnie ridende Artillerister er taget i tyrkisk Sold, og hver faaer en tredie Deel Piaster om Dagen. J den særdeles Convention, der angaaende dette Compagnie er sluttet, er blandt andet stipulert, at hver fransk Artillerist skal danne en tyrkisk, og fuldkommen lære ham det ridende Artilleries Tieneste, men mande tvivle, at Tyrkerne heri ville være gode Lærlinge. Den herværende russiske Gesandt, Hr. von Kotschubey, har anmeldt Reis Effendi, at mellem det petersborgske og stokholmske Hof ere sluttede Forbindelser, hvorved den gode Forstaaelse mellem dem end mere befæstedes, og der for en lang Fremtid lovede de lykkeligste Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Pachaen af Widdin har gjort Opstand, og adskillige andre Pachaer have slaaet sig til ham. Adskillige Egne lede ved deres Streiferier; men man seer endnu ingen Anstalter fra Portens Side til at undertrykke Rebellernes Uordener. en Rusland, den 24de Februarii. Her skal arbeides paa en ny Toldrulle, men som man først efter alle fornødne Undersøgelsers Anstilling vil indføre. Ny Papiirpenge skulle ikke meere giøres, og de gamle Sædler lidt efter lidt inddrages. Opgield paa Sølv mod Papiir skal staae i Forhold til Coursen, saasnart 800000 ny Rubler ere prægede, skulle de bringes i Omløb. Al Guldmynt skal herefter bestaae i Ducater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Den forhenværende Jndretning under Peter den Store, i Følge hvilken ved de forskiellige Statscollegier, unge Adelsmænd ansattes som Junkere (det skeer flere Stæder) for fra Ungdommen af at dannes til Forretninger (denne Hensigt, om den end haves, opnaaes ikke overalt) er nu indført igien. Slige unge Personer skulle følgelig ansættes ved Senatsdepartementerne i Petersborg og Moskau, og ved alle Collegier, Krigs- og Marine-Collegiet undtaget. Den til denne Bestemmelse fornødne Alder er ansat til 12 Aar. (Herved ville nu vel, efter det, man andensteds har seet, møde tvende Spørgsmaal, først, om disse Junkere virkelig ville komme i det Collegium, hvor de ere ansatte, dernæst, om de da og med Tid og Leilighed – thi i det tolvte Aar er det endnu for tidligt – ville lære at bestille noget der; eller om de blot, hvad vel ikke er uden Exempel, en Tid lang der skulle junkerere uden Løn, indtil de endelig kunne junkerere med Løn, Sæde, og Stemme, i Betragtning af deres mange Aars Tieneste.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Breve fra Petersborg bekræfte den Efterretning, at oc to ældste russiske Storfyrster, efter Keiserens Kroning, reise til Revne i Berlin. Hertugdommet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Stuttgardt, den 8de Martii. Würtemberg, hvis Fred med Frankerig er ratificert, er nu erklæret neutralt. Ved det keiserlige Hof skal denne Sag især være dreven under russisk Mægling. Raadslagningernes fornemste Gienstænder paa forestaaende Landdag blive, Fordeelingen af den ny Statsgield, Sagen angaaende adskillige Embeders Besættelse med Udlændinge, o. s. v. Man meener, at Landdagen vil blive meget interessant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Frankfurt, den 11te Martii. Samtlige herværende keiserlig kongelige Officerer, samt alle til Armeen hørende Personer, have faaet befaling, i det seeneste til den femtende, at indfinde sig paa deres Poster. Nogle paastaae, Feldmarschal Lieutenant von Mack skal agere offensive ved Overrhinen, og Planen skulde gaae ud paa, at trænge frem mod Nederlandene, hvor man kunde regne paa virksom Understøttelse, og hvorved den franske Armee ved Nederrhinen kunde hindres fra at udføre ny Planer mod Tydskland. Hvorledes det end er, saa bliver man ved at tale meget om Fred mellem Frankerig og Østerrig. J det mindste ønske de Franske, uagtet alle de Fordele, de have vundet i Jtalien, endnu bestandig meget levende, at kunde slutte en særdeles Fred med det østerrigske Huus, og man fornyer rigtig nok det Rygte, hvorfor man endnu ikke kan staae inde, at Rusland vil fremstaae, som Mægler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Breve fra Strasborg sige, de Overdrag, General Pichegru nys fik af Directoriet, have været af diplomatisk Natur, og angik Fredsanliggenderne med Østerrig, paa lignende Maade, som General Clark fik slige Fuldmagter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Haag, den 11te Martii. J Friesland er Roe ligheden igien tilbagebragt, og man har sat de fleste af de derværende 180 Arrestanter, hvoriblandt de 25 forhenværende Statslemmer paa frie Fod, og hvad man især finder mærkeligt – til denne Friegivelse just valgt den 8de, Prindsen af Oraniens Fødselsdag. Ogsaa Zutphen er Roligheden tilbagebragt, og Clubbisterne, som vilde tvinge det derværende Municipalitet til at friegive en Arrestant, ere hæftede. J Amsterdam skal Politiet have overfaldet nogle Clubber, der holdtes hos afsatte Geistlige, og fundet Orangerogarder hos dem. Den ny Jnddeeling af Republiken i elleve Departementer er nu endelig besluttet, dog varede Debatterne derover endnu i tre Timer. Endelig blev ved Navneopraab decreteret: at den gamle, hidtil Sted havende Jnddeeling af den bataviske Republik, skulle være ophævet, og en ny gielde, hvorved skulde sees paa Folkemængden, og - saavidt mueligt - paa Omfanget, den geographiske Beliggenhed, og Formuetilstanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Til de i Conventen decreterede Finantsegrundsætninger hører: at ingen Kopskat, der, uden Forskiel paa Formue, trykker alle lige, skal indføres, og at den, hvor den er indført, skal afskaffes, saavidt de øvrige Afgiftsgrenes Jndbringende tilstæder det. Fornødenheder af første Nødvendighed, der endnu ikke ere bebyrdede med Afgifter, skulle aldrig belægges dermed, og de, som dermed allerede ere betyngede, skulle befries derfra, saasnart andre Afgifters Jndbringende tilstæder det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Paris, den 9de Martii. Man forsikkrer, der alt er kommet Deputerede fra Paven, at anmode vor Regiering om Ratification af den Fred, han har sluttet med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Louvet mælder i sin Journal, at Kongen af Spanien nu har fattet den Beslutning, at erklære Portugal Krig, og har givet den befaling, at drage en Armee paa 30000 Mand sammen i Castilien, og en paa 20000 i Castilien, Hensigten hermed skal være, at kue Portugal til at antage Freden med Frankerig. Om Søeslaget mellem den spanske og engelske Flode krydse forskiellige Efterretninger hinanden. Redacteuren meddeler en ikke officiel Skrivelse, men som han forsikkrer at komme fra god Haand, hvori bebudes, at Søe slaget har vedvaret fire Dage, og endnu ved Efterretningens Afgang vedvarede, at to engelske Skibe vare skudte i Grund, og at ikke mindre end 15 paa begge Sider havde mistet deres Master, og at Fordelen skulde være paa de spanskes Side. Ja i Efterskriften hedder det endog, man haaber at kunde snart mælde om dette Slags Udfald, at ingen af de engelske Skibe var mere tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
J en Note mældes, at, da den engelske Flode havde gjort Mine til at drage sig tilbage mod Lissabon, havde den spanske Regiering befalet at forfølge den did, og brænde den i Havnen. (Synderligt nok er det, at alle disse Efterretninger intet tale om de 4 spanske Skibe, som dog de engelske ustridig maae have taget.) Det spanske Hof (?) har nu ogsaa gjort en alvorlig Begyndelse med at beleire Gibraltar. Den første Bulletin fra Leyren ved St. Roch er bekiendtgjort den 14de Februarii, og mælder, at Eskadrechefen Dn. Navig den 5te Februarii med Skibene, Neptun paa 80, Bahama og Terrible paa 74, Guadeloupe paa 40, og 9 Kanoneerslupper er indløbet i Algeziras, og har udskibet to Batailloner svanske og vallonske Garder, under General Palafores og Boreaus Commando til Leyren St. Roch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-24
Efter Breve fra Dunkirchen blive der, saavelsom i Calais, Udrustnings Anstalterne drevne med yderste Virksomhed. Allerede ere et betydeligt Antal Fregatter udrustede. Et Landartillerietrain, 15000 Flinter, og en stor Mængde andre Vaaben og Munition ere bragte paa disse Skibe, og et Corps Jnfanterie indskibet derpaa. Et endnu stærkere Corps er reede til at gaae ombord.