JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Alle og enhver, som ved den her i Byen hidtil boende, nu bonis cedeerte Borger Hans Christensen Stages Concursboe formeener at have en capite crediti & liqvisandt vel alig qvocunqve noget Krav og Tiltale, ikke mindre hans Debitores og Panthavere bliver herved at profitendum ved Assessor Gottlob her i Staden intra Ierminum af 6 Uger for de Jndenlandske og 12 Uger for de Udenlandske cum constitutione Procuratorum ad Acta, ut& ad justificandum & liqvidandum suo tempore resp. sub poena præclusi, perpetui silentii, dupli & juris peremtorie provoceret, og indkaldet, hvorefter enhver sig haver at rette. Ærreskiøbing, den 3die Septbr. 1779. (L. S.)J. H. Prehn.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
En Farve=Gaard med Priviligio, beliggende paa Broberg, i Aarhuus, bestaaende af 10 Fag 2 Loft høy Huus til Gaden med Kielder under, 21 Fag Sidehuus langs med Aaen, som løber igjennem Byen, ligeledes 2 Loft høy, 14 Fag Huus ud til Fischer gade til Vedhammer og Kullhuus med Port=Rum, 6 Fag Baghuus 1 Loft høy med Gaardsrum og Haugeplads, samt Pompevand i Farveriet; item et complet Farver=Redskab, bestaaende af 2de store indmurede Kobber=Kiedeler, en stor Blye og Træe Kippe, en Tin=Kiedel indmured, en stor Malm=Morter, en complet Presse, og en overskiærer Lod med 2de Saxer, samt adskillige Kar og videre Farveriet tilhørende, saavelsom Rettighed til at lade stampe udi Jngerslew Mølle, hvis Eyere selv afhenter Tøyet, og fører det tilbage, vorder stillet til offentlig Auction udi bemelte Farvergaard i Aarhuus den 29de Sept. førstkommende Kl. 9 Formiddag, og om antagelig Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse bortsolgt, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Gaarden og Farveriet strax kan tiltrædes. De øvrige Conditioner erfares paa Auctionsstædet. J allerunderdanigst Følge Hs. Kongel. Majests, allernaadigste befaling ved Rescript af 21de Aprilli Aar, til den constituerede Stiftbefalingsmand over Wiborg Stift, Hr. KammerHerre Christian Urne, skal de hidindtil her i Skive uden Tilladelse holdte 2de Markeder eller Handels=Sammenkomster med alleslags Træe=Vahre, den 2den Jan. og 12te Martii, her efter forandres til ordentlige Markeder, som skal indføres i Almenat ken, at holdes det ene, Onsdagen i den første Uge efter Nytaar, og det andet Fredagen efter den 12te Martii hvert Aar. Saa bliver saadan Hs. Kongel. Majests allernaadigste Befaling, herved efter allerhøyst befaling til alle og enhvers Efterretning bekiendtgjort. Skive i Jylland, den 19de Augusti 1779.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
D. Salmer, Kongel. Majests. Byefoged i Skive og Herredsfoged i Sallings Herreder.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
bekiendtgjøres herved, at da den i Skielskjør værende Hennerde skal, formedelst dens Brostfældighed afbrydes i næstkommende May=Maaned, og en nye Broe igien opbygges, efter derover forsattet og approderede Tegning; saa bliver Mandagen den 111 Octor. førstkommende, Formiddag Kl. 10, her paa Raadstuen holden Licitation, hvorved de Mindstbydende uden videre bliver tilslagne: 1) Leverancen af følgende til den nye Bro behøvende Eege=Tømmer: 21 Stkr. Bielker, alle af Tyrkelse af Tommer men af forskiællig Længde, imellem 8 og en sterdender og 12 Alen. 116 Alen Fodstykker, 7 a 8 Tommer tykke og intet Stykke kortere end 5 Alen. 23 Stytter, a 2 og en halv Alen lange og 7 a 9 Tommer tykke 1. 13 Stkr. Tommer, a 5 Alen lange og 6 Tommer tykke U. 17 Stivere, dito Tykkelse, et 3 og en sterdenseel Alen lange. 56 Pæle, a 8, 9, 10, 11, 12 13 til 14 Alens Længde, og alle a Tykkelse 9 Tommer i i Roden, og 7 i Toppen. 240 Stkr. Planker, a 6 til 6 og en fierdendeel Alen lange, 11 a 12 Tomme brede og 2 til 2 og en halv Tomme tykke. 2) Dito, af omtrent 4 Skpd. Jern= eller Smedde Arbeyde, som efter Vægt liciteres; og endelig 3) Arbeyds=Lønnen, for den gamle Broes Afbrydelse, og den nye Broe med vedhørende Bolværker at opbygge. Conditionerne blive ved Licitationen bekiendtgjorte, og ellers alle Dage forinden kan faaes til Eftersyn hos Kiøbmand Sr. Peder Mandahl her i Byen. Skielskiør, den Byefoged.
Berlingske Tidende, 1779-09-17
Foruden skriftlig udstædt Proclama til Hiem, og Lands=Ting, bliver endnu herved bekiendtgjort afg. Moner i Herfølge Veyer, Mølle sal. Hans Thims dødelige Afgang, samt at der er berammet Stifte efter ham, tilligemed hans forhen afdøde Hustroe sal. Anna Cathrina Jssing, at holdes i Herfølge Tingstue Fredagen den 8de Octobr. førstkommende; til den Ende bliver saa vel Credi som Debitorer, og Arvinger i Stervboen ydermeere hermed indkaldet, at de vilde indfinde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, til Lovens foreskrevne Tider, da enhver efter Omstændighederne skal vederfares hvad og Ret medfører. Billesborg, den 7de Septbr. 1779. O. Rosted. Sr. Laurids Thrane, Sogne Degn for Herlusmagle og Tybierg Meenigheder i Tybierg Herred i Sielland, er den 23de August, sidstafvigte ved Døden afgangen; i hans Stervboe, som allerede er taget under vedbørlig Behandling, skal holdes Registerings og Vurderings Forretning Tirsdagen den 21de Septbr. Kl. 9 Fornuddag; Hvo som haver noget i samme Stervboe af kræve eller gielde eller i andre Maader at andrage, vilde behage at anmelde det bemelte Tid i Herlufmagle Degneboelig eller hos mig underskrevne. Glumsøe Præstegaard, den 6te Septbr. 1779. P. G. Beyer. En saavel for en honet Familie, som til Vertshuushold og andet deslige Brug vel indrettet Gaard, beliggende paa Ringsted Nørregade, bestaaende af 7 Fag Gadehuus og 2de Længde, Baghuuse med Hauge, bliver ved offentlig Auction paa det priviligeret Vertshuus i bemelte Ringsted, den 15de, 22de og 29de September førstkommende, at bortsælge paa de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort. Efter den nu brugelige Maade, bliver herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort, at Skiftet efter afg. sal. Christian Møller, forhen Sogne=Degn i Haraldsted udi Ringsted Herred, er berammet at foretages i Chor=Degnens Sr. Mot felleds iboende Gaard i Ringsted førstkommende 20de September
Berlingske Tidende, 1779-09-20
London, den 3die Septbr. Til Cork i Jrland ere ankomne Transportskibe fra Amerika, som ere afseilede fra Nye=Uork den 8de Junii. Der meldes i de medbragte Tidender, at Amerikanerne have gjort et Angreb paa Fortet Oswegatche, for at overrumple samme, men det mislykkedes dem. Et andet Forsøg paa en Engelsk Post. noget forbie Abercorn Creck, er ey afløbet bedre. 2 Galeerer, tilligemed en Skaluppe, bleve om Midnats Tid afsendte fra Purysborg, for at angribe Posten; men Fahrtøyerne geraadede saa ofte paa Sandbankerne, at de derover bleve opholdte, og Engellænderne erholdte i Tide Underretning om deres Ankomst. Følgen var, at Amerikanerne maatte forlade deres bevæbnede Fahrtøyer og retirere sig i deres Baade, med Forliis af 40 Mand, hvoriblandt befinder sig Capitain Campbel. - Admiral Keppel gjorde i disse Dage i sit Huus er stort Giestebud for sine Venner, Lord Howe, Admiral Har land, Lord Cavendish, Hertugen af Richmond, Lord Cambden, og andre. De Vestindiske Kiøbmænd havde til dette Giestebud gjort Admiralen en Foræring af en Skildpadde, som veiede 300 Pd.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
London, den 7de September. I Dag erholdte man den Efterretning, at Krigs=Skibet. Ariadne var ankommen til Seilly, og havde om Bord Admiral Barrington, for at bringe den Efterretning, at der var forefalden en Trefning imellem Floderne under Admiral Byron og Græv d'Estning, i hvilken vores Flode er slagen, har mistet 2 Skibe, og bekommet adskillige meget stærk beskadige de. - Videre har man den Efterretning, at Franzoserne have erobret Øerne St. Vincent og Grenada. Den sidste af disse Øer have vi gandske vist mistet. - Capitainen paa Ariadne har bragt Depecherne hertil, eftersom Admiral Barringtor er saa stærk saaret, at han ey selv har kundet komme. Denne Admiral var i den hidsigste Trefning, da Admiral Byron veeg tilbage med en Deel af sin Flode, og lod ham blive allene i Trefningen med 10 Skibe. - J Morges overbragte videre Capit. Mitcheel, som er ankommen til Falmouth fra St. Kits med Paketbaaden, Hertugen af Cumberland, Bekræftelsen saavel om Admiral Byrons Nederlag, som Grenadas Jndtagelse. Byron er seylet med sin Flode til Antigua, for at lade den reparere. Man er her meget i Frygt for Barbados. -
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Vores store Flodes uforventede Tilbagekomst til Portsmouth, som skeede den 3die hujus, sætter vel dette forud, at Admiral Hardy har agtet sig for svag til at imodstaae den forenede fiendtlige Magt, med mindre han erholdte Forstærkning. J den Henseende arbeydes stedse i Plymouth, for at faae Skibene Sandwich paa 90, og Aar og Arrogant, hvert paa 74 Kanoner, færdige, paa det de og faa Dage kunde støde til den Hardyske Flode. - Vores Flode indtager i største Hast Levnetsmidler og Ammunition, for at kunde i det seeneste om 8 Dage gaae i Søen, og opsøge Fienden. Lord Sandwich selv har siden i Forgaars været i Portsmouth, for at befordre alt det, som kan hielpe til, at Floden hastig kan løbe ud igien, hvilken da bliver 47 Linie=Skibe og 15 Fregatter stærk, foruden Brandere og andre bevæbnede Fahrtøyer. - J Morges fik Hoffet Depecher fra sin Minister i Haag, hvilke indeholde Beretninger og en forestaaende Fransk Landgang paa Jrland; og strax derpaa blev givet Ordre, at 2 Krigs=Skibe og 2 Fregatter ufortøvet skulde afseyle fra Plymouth til de Jrlandske Kyster. - Man har Bekræftelse paa, at den Amerikanske Paul Jones, som forrige Aar plyndrede Græven af Selkirk Landgods i Jrland, har ladet sig see med en Escadre af 6 Amerikanske Skibe paa de Jrlandske Kyster, og at disse Skibe have henimod 2000 Mand Tropper om Bord til en Landgang.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Paris, den 3die September. Man læser her følgende Anmærkninger over de nærværende Sagers Forfatning imellem de allierte Magter og Kronen Engelland. - Fra Begyndelsen af har det havt det Anseende i denne Krig, at det Engelske Ministerium troede Stor=Britanniens Kræfter for meget, og sine Fienders for lidet til. Det te tilligemed den Besværlighed, at forekomme de forfærdelig store Udgifter ved en ugemeen stor Gield, er vel Aarsagen, hvorfore Engellænderne først have gjort deres Anstalter imod et hvert enkelt Tilfælde, naar det allerede var for Døren, og ey meere kunde afvendes. De har længe af vores Opførsel kundet slutte, at vi en nægtede Amerikanerne den Biestand, hvorom de anmodede os, og at vien vilde forsømme en Leylighed, hvorved vi kunde give vores Handel en Overvægt over deres. Alligevel gjorde de saalidet Anstalt til at afholde os derfra med Magt, at den Howeske Fløde ganske vist havde blevet os til Bytte i Delaware, hvis det ey havde behaget Forsyne anderledes, hvilket ved Modvinde opholdte den d'Estaingske Flode 6 Uger i det Middellandske Hav. Den Byronske Flode løb ust længe efter samme, og skulde ey have kunnet forebygge Armeerstes Forliis i Amerika. Paa den anden Side befandt Admiral Neppel Fløden, med hvilken han skulde løbe ud imod Græv d'Ordilliers, ey saaledes beskaffen, at han holdte det for raadeligt, at blive med samme i Søen, eller at vove et afgiørende Slag imod os, uagtet vores Opførsel noksom beviiste, at vi ønskede at undgaae alt det, som lignede det Afgiørende, hvortil vi ogsaa havde tilstrekkelig Grund, saavel i Henseende til vores Søe Magts nye Dannelse, som og i Henseende til den Sandsynlighed, at Spanien endelig maatte erklære sig for os. Denne Sandsynlighed, at Spanien skulde træde paa vores Side, kunde ey heller blive skiult for Engelland, og derfore maae man forundre sig over, at det ikke strax anspændte sine Kræfter saa yderlig, og forstærkede sin Marine saaledes, som det nu giør, men i sær, at det just i den Tiids=Punct, da Freds=Brudet var for Døren, bortsendte 2 stærke Floder under Admiralerne Arbuthnots og Edward Hughes Commando fra sine Kyster, og derved saa meget udsatte sig for den Fare, at blive angrebne af os. Havde Engelland strax, da Spaniens Tanker bleve tydeligere, forstærket sin Fløde med den Jver, som nu, saa skulde det en have faldet det tungt, at lade sig see med 30 Rangskibe for Brest, og med meere end 20 for Cadix, og det blev et Spørsmaal, om Cadixer Floden da skulde have vovet at angribe dem, og Brester Floden, som kun seent erholdte Forstærkning fra det Middellandske Hav, skulde ligeledes have været svagere, end den Engelske; men et meget forskielligt Udfald vilde det have foraarsaget, hvis Engelland havde gjort sig Umage forat vinde Hollands Bevaagenhed, og at bevæge denne Republik til at gribe til Vaaben, førend een af de allierte Magter havde brudt. Derved skulde ey alleene deres Kyster i Europa have en stærkere Beskyttelse, men især skulde Krigen i Vestindien have faaet en anden Vending; men dertil vilde det have været fornødent, at Engelland lod al Trykkelse ophøre, hvorunder det hidtil har holdt den Hollandske Skibsfart.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Paris, den 10de September. Nogle af de sidste Efterretninger og Flodens Stilling under Græv d'Orvilliers, have ey været aldeles rigtige. En overordentlig Coureer, som ankom til Versailles den 5te huj. om Middagen, har bragt den Efterretning, at den combinerte Flode havde den 2den huj. seet den Engelske Flode under Admiral Hardy, og at Græv d'Orvilliers havde forfulgt Fienden gandske nær, og gjort alle fornødne Anstalter til at tvinge ham til en Trefning, hvis Vinden vilde eller tillade det.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Marseille, den 25de Augusti. Den 20de om Natten bemægtigede 3 smaa Korsarer fra Mahon, ved Rhone=Flødens Udløb, sig 5 Tartaner fra Agde, hvilke fore herfra tilbage til Languede. To af disse Korsarer fortsatte derpaa deres Krydsen, og anførervede den 3die at bringe de 5 Priser til Mahon. De stødte den 22de hujus paa Capitainerne Ferrands og Jeards Skibe, af hvilke det erne vilde gaae til Spanien, og det andet til de Vestindiske Øer. Capitain Ferrand angreb strax Mahoneseren, og bragte ham paa Flugt efter en temmelig stark Fægtning. Paa samme Tiid bemestrede Capitain Jeard sig den ene af de : Priser, og lættede derved de 4 andres Flugt, hvilke benyttede sig af Nattens Mørke, for at undkomme fra deres Erobrere. Begge Capitainerne løb i Gaar tillige med den eeneTartane herind. - Fra Smirna berettes, at de Engelske Kapere, Hawke og Tartaren, gjøre endnu Søen der gandske usikker.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Haag, den 11te September. Anseelige Kiøbmænd i Holland have den 7de huj. bekommet Breve fra Paris, i hvilke meldes: at Chevalier du Chillauvar den 6te huj. ankommen til Versailles, og havde medbragt Efterretning om, at Græv d'Estning havde slaget Admiral Byron og erobret Øen Grenada: at Franzoserne skulde have erobret adskillige af de fiendtlige Skibe, dersom de ikke havde profiteret af en gunstig Vind til at retirere. - J et Brev fra Paris heder det: Dagen forhen den 5te huj. ankom en Coureer, til Versailles med den Efterretning, at den forenede Flode igien var i Kanalen og det imellem Plymouth og St. Helens, og at Græv d'Orvilliers gjorde alle Anstalter til at giøre en Trefning med den Engelske Flode, som han havde for sig, uundgaaelig. Andre Efterretninger derimod forsikre eenstemmig, at Admiral Hard den 4de huj. var ankommen til Portsmouth med sin Flode.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Fra Jtalien, den 24de Augusti. Den berømte og for lang Tiid siden for død udgivne Antiquarius Julian Monte Calabro, er ankommen fra Rom til Neapolis. Man erindrer sig, at denne Mand for 12 Aar siden forlved Rom med den store Gaganellis Tilladelse, og at man bestandig siden har troet, at han i fremmede Lande er bleven et Offer for sin Begierlighed efter Videnskaber. Han har siden den Tiid reyst igiennem det gamle Medien, Apollonialis, Susianna, Chaldæg, Mesopotamia, Cilicia, Syria, Phænicia, Egypten, Ethiopien, Chalach, o. s. v., og har i disse Lande opdaget mange Merkværdigheder af den sildigste Alderdom. Alt hvad han har bragt med sig, er allerede opstillet i Vaticanet, de øvrige Alderdoms Skatte ere ladede paa beqvemme Fartøyer, og skal endnu i dette Aar ankomme til Rom. Paa sin lange Reyse har han tilbragt 3 Aar, og 5 Maaneder ved Breden af Euphrat, hvor det gamle Babel og det store Ninive har staaet. J Egnen af Babel have hans Arbeydere ved Gravningen stødt paa Ruinerne af Jupiter og Belus's Tempel, hvor han har funden mange kostelige Antiker. Jkke langt derfra opgravede de en Deel af en Babylonisk Port, som var opbygt Semiramis til Ære og kaldt efter hende. Opskriften paa denne Port nævner Semramis udtrykkelig, som Nabonassers Kone og Dronning, og at hun er død førend han i Babylon, hvilket er tvertimod det almindelige Sigende. Rummet tillader ey at melde om fleere Merkværdigheder.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Ostende, den 8de September. Capitainen paa Paketbaaden, som den 5te hujus ankom hertil fra Dower, har sammesteds fornummet af en Skipper, at denne Skipper i Fredags, den 3die hujus, om Eftermiddagen Kl. 5, var fra Spitheat afseylet tæt forbie Portsmouth, og havde en Time forhen seet den heele Engelske Flode under Admiral Hard i god Stand at løbe sammesteds ind.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Amsterdam, den 11te Septbr. At Græv d'Estning har slaget den Engelske Flode, og erobret Grenada, meldes som tilforladeligt i vore Breve i Gaar, fra Frankrig, kun med den Forskiæl, at nogle af disse Breve bliver den slagne Engelske Admiral kaldet Byron, men i andre Barrington. Et Engelsk Skib skal være taget og 9 til 10 være meget ilde tilreedte. Er denne sidste omstændighed grundet, saa kan det ikke have været Admiral Barringtøns Fløde, som ikke er saa stærk. Dog tvivles her ikke om Hovedsagen.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Man forsikrer, at der allerede i Gaar var ankommen en Expresse hertil fra Engeland med denne Efterretning, men at den er bleven holdt hemmelig. Den Engelske Admiral skal være meget stærkt saaret, og Gouverneuren paa Grenada allerede være ankommen som Krigsfange til Rochelle. Denne Begivenhed skal have tildraget sig i Begyndelsen af Julii Maaned. - J nogle Breve fra Frankerig meldes og, at den Engelske Admiral Hughes har erobret Jsle de France, og rimelig ogsaa var Mester af Jsle de Bourbon. - J en anden Skrivelse fra Amsterdam meldes: Her ere ankomne Expresser saavel fra Frankrig som Engeland med den Efterretning, at Græd'Estning den 4de huj. havde erobret Grenada, og den 8de havde slaget en Engelsk Flode af 14 Skibe under Admiral Barrington, som vilde komme Øen til Hielp. Franzoserne have taget 2 Linieskibe og 5 Transportskibe med Tropper; 7 LinieSkibe have de tilreedt saaledes, at de ey kunde holde Søen. Admiral Barrington, som skal være stærk blesseret, er, som det heder, ankommen til London.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Fra Mayn, den 3die September. Det Russisk Kayserl. Hof er, efter de nyeste Beretninger, nu et af de prægtigste i Europa. De Kayserl. Jndkomster ere iblandt andet meget formerede ved det rige Udbytte af de Argunskiske Bierg=Værker; men Udgifterne ere og blevne meget større end forhen, formedelst de mange nye Jndretninger. Den Russiske Marine bestaaer, siden at Admiral Knowles besørger Søe=Væsenet, af 180 Linie=Skibe, tilligemed Fregatter og Gallioter, den store Mængde af andre Fahrtøyer uindberegnede. Armeen bestaaer af 231991 Mand. Alle Hof=Embeds=Mænd, Stats=Betientere, og de ved udenlandske Hoffer staaende Ministre ere nu langt bedre aflagte, end tilforn. Hs. Majestæt Kongen i Pohlen trækker endnu bestandig Subsidier, og de af den nærværende Monarkinde oprettede milde Stiftelser udkræve en aarlig Fond af 2 Millioner Rubler. Paa offentlige Bygninger, Malerier og andre Sieldenheder anvendes store Summer. Hoftheatret er det prægtigste og kostbareste i Europa, og hver Dag dækkes ved Hoffet to Gange 150 Borde, som udfordre henved 1800 Fade.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Helsingøer, den 20de September. Den 17de huj. ankom fra Nordsøen i Hollandsk Skib fra St. Ubes og 1 Dito fra Lissabon, begge med Salt til Riga, 1 Skib af og til Kiøbenhavn fra Colonierne i Straat David med Tran og Skind, 5 Svenske fra St. Ubes med Salt til Stokholm og Finland. Samme Dag ankom fra Østersøen 8 Hollandske fra Memel, Kønigsberg og Stetin, 3 Svenske fra Stokholm til Engeland og Potugal, 4 Engelske fra Petersborg. Den 18de huj. indkom fra Nordsøen 20 Engelske Skibe fra London, 1 Kongel. Svensk Fregat fra Gothenborg, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 1 Dito af Flensborg fra Cette med Viin og Brændeviin til Petersborg, 1 Dito af Aabenraae fra St. Ubes med Salt til Østersøen; saa ankom og fra Østersøen 8 Hollandske fra Petersborg, Riga og Stetin, 2 af og fra Stetin til London, 3 Engelske fra Petersborg og Riga. Den 20de huj. indkom fra Nordsøen, 1 Hollandsk Skib fra St. Ubes med Salt til Riga. J Sundet ligge 75 Skibe af adskillige Nationer, destinerede til Nordsøen, deriblant 3 Engelske Convoy Fregatter, 1 Kongel. Dansk Fregat Skip. Nielsen af og til Arendahl fra Stetin, 5 Grønlandsfarere destinerede til Straat David. Den 17de huj. indkom i Havnen Skip. Grymer her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods. Den 20de huj. udgik Skip. Rasmussen af Ærøeskiøbing og Olsen af Hornbech til Randers, Skip. Grymer med Stykgods til Kiøbenhavn, og 1 Fartøy her af Byen med Kaffee=Bønner til Kiøbenhavn, Skipper Nested af og hiem til Moss.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Kiøbenhavn, den 20de Septemb. Den 22de Julii a. c. er Gartneren ved det her værende Kongel. Palais Henrich Frederich Godske allern. beskikket til Gartner og Fontaine=Jnspecteur i Gottorf. Den 5te Aug. har det allern, behaget Hs. Kongel. Majest. ved Tronhiems Toldstæd følgende Personer at beskikke nemlig: Controlleuren og General Skibsmaaleren Hans Hagerup Luytkis til at være Toldforvalter og Oplagsskriver; Toldskriveren Lorenz Müller sammesteds til igien at være Controlleur og General Skibs Maaler; Kammerraad og Told=Jnspecteur Gerhard Müller sammesteds til igjen at være Toldskriver, og Abraham Dreyer, Mosling til i hans Sted at være Told=Jnspecteur sammesteds.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Den 19de Augusti er Huus=Foged i Amtet Rendsborg og Sogne=Foged i Raumohrt Krigs=Commissaire Caspar Bernhard Weise allernaadigst beskikket tillige at være Sogne=Fogel i Jevenstedt. Den 26de Aug. har det allern, behaget Hs. Kongel. Majest. at confirmere Cancellie=Raad og Borgemester Hans Junghans i Colding at være Controlleur samme steds. Den 9de Sept. er Material=Forvalteren ved det daglige Udgifts Magazin paa Holmen Poul Bagge efter allerunderdanigst Ansøgning i Naade entlediget fra sin Betiening, og Jørgen Eschemos i hans Sted allern. bestilt til MaterialForvalter.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Ved Tal=Lotteriets 197 Trækning i Altona udkom: No. 68, 35, 3, 86, 67.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Ved Tal=Lotteriets 242 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 23, 66, 35, 34, 48.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Vacance, Det residerende Capellanie til Fredensborg, samt Asminderød og Grønholt Sogner 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Copulerede. J Wiborg den 29de Aug. Hr. Niels Lund og Jfr. Mett Kirstine Winchel; Sr. Ole Ring, Mester Skræder, og Jfr. Christiane Winchel. J Aarhuus den 8de hujus Sr. Christen Sørensen Müller og Madame Jacobine Kaarsberg, sal. Marcus Galthens Efterleverske.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Døde. Paa St. Croix den 13de Julii Hr. Capitain Akeleye, 40 Aar. J Aalborg den 6te hujus Hr. Christen Høst, Sognepræst til Rimsøe og Kastbierg Meenigheder. J Aarhuus Stift Hr. Listo, Forpagter paa Himmestrup Gaard ved Wiborg. J Kiøbenhavn den 16de hujus Martin Kint, Skipper i Kobitz ved Stettin i Pommern, 68 Aar; Jomfr. Sara Kiærsgaard, 74 Aar; Tobakspinder Wingels Hustrue, Madame Helene Marie, 38 Aar; den 17de huj. Slagter Hillarius Kalkou, 64 Aar; Brødbager Mads Petersen, 42 Aar; den 18de huj. Marcus Hendrichsen, 81 Aar. J Helsing der den 16de huj. Mad. Greve, Hr. Stads Chirurgus Greves Kiæreste, 37 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-09-20
Herved averteres 3de gange i de Berlingske Aviser, at Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst ved Rescript af 30te Junii 1770 har bevilget Fiends og Nørliung Herreders Tingstæd, at holdes i Kiøbstæden Wiborg; Til hvilken Ende communiceres alle og enhver, at samme vorder holdt udi Borgeren Sr. Thomas Meylings Gaard i Sancte Mogens Gade, og der tager sin Begyndelsee den 5te October 1779, til bestemte Klokkeslet efter Loven.