Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Vi have erfaret, at der i denne Stad forberedes en for Libertadoren bestemt Foræring, og at der søges efter en Leilighed til at overdrage samme til den columbiske Ministers Besørgelse og det gjennem den høithædrede Mands Haand, der nylig var vor Nations Gjæst, under sit sidste Besøg i Staden, hvor Regjeringens Sæde er. Denne Foræring til at hylde Fortjenesten, som, om end fjern, dog derfor ikke mindre æres af os, skal bestaae af to Gjenstande. Den første er en Medaille, som en af den nuværende Givers Gemalindes Paarørende, Lady Washington, modtog af Staden Williamsburg, Virginiens gamle Hovedstad, til Minde om hendes berømte Mands Dyder og de vigtige Tjenester, han i Uafhængighedskrigen havde udviist Staten. Denne Medaille er af det fineste Guld og veier over en Unze. Paa den ene Side er anbragt den amerikanske Friheds Genius, fremstillet ved Viisdom og Tapperhed, med den Omskrivt: "Virtute et labore florent res publicae." Staden Williamsburg. Paa den anden Side seer man en bevæbnet Kriger, som, i det han har lagt Skjoldet fra sig, er i Begreb med, med Landsen at gjennembore en kronet Løve, der styrter frem, for at sønderrive ham. Over Krigeren sees det amerikanske Sindbillede af 13 Stjerner med Overskrift: In hos signo vinces. Jndskrivten paa Reversen lyder saaledes: En dat Virginia primum. Dette interessante Minde er tilføjet et billede af den store Anfører, i et Miniaturmaleries Størrelse, udført af den berømte Field, i hans bedste Stiil, efter et Malerie af Stewart. Paa billedets Bagside er indsluttet en Lok af Patriarkens Haar, paa samme Maade som i den agtværdige Lafayettes Ring, omgivet af en Krands af romerske Laurbær, den simple Omskrivt lyder: "Pater Patria" og Jndskrivten: "Auctoris Libertatis Americanae in Septentrione, hans imaginem dat Filius ejus adoptatus, Hliqui gloriam similem in Austro adeptus est. Følgende Brev skal sendes til Sydens Helt; Libertador! En Amerikaner af Familien Mount Vernon overrækker Dem ved den nordamericanske Uafhængigheds-Armees sidste General, den ærværdige den gode Lafayette, en Medaille, præget til Minde om den virkelig største Mands Værd og Berømmelse; en Gave fra hans Fødestatsgamle Hovedstad, opbevaret i Familien siden Revolutionskrigen. Vedlagt dette Minde er et sluttet Lok af hans Haar. "Modtag, Libertador, dette Offer, som Hylding af Deres Dyder og de meest udmærkede Tjenester, som De har ydet Deres Land og Menneskehedens Sag. Maatte De lade samme opbevare i den sydamerikanske Friheds Archiv, paa det at samme ogsaa kan indgyde de kommende Slægter Ærefrygt. J Forening med disse interessante Reliqvier modtage De tillige Beviis af Agtelse og Taknemmelighed fra alle Amerikanere, som med en reen og triumferende Washington." Omskrivter paa de amerikanske Republiker be J Henseende til Anvendelsen af Medaillens Glæde raabe: "Held Bolivar, Befrieren, Sydens Billede af denne store General, med en deri ind mærke vi, at Viisdom og Tapperhed maa hos ethvert Folk være det Væsentligste, hvorved kjempes imod Undertrykkelse og for Opnaaelsen af Menneskets naturlige Rettigheder. Sindbilledet paa den amerikanske Hæder maae forekomme den Undertrykkede, som Constantins Kors paa Himmelen, hæve Tvivlen, indgyde Haabet, og Troes paa dette: "in hos signo vinces."ndon Og hvor da, som hos vore Sydamerikanske Brødre, Kampen er overstaaet, det ønskede Gode opnaaet, og et gjenfødt Folk i Begreb med at begynde det store Experiment af en Selvtegjering, der maae man med Sandhed og Jnderskulle Republiker blomstre. (Georg W. P. Custis.) lighed kunne sige. Ved Dyder og Jndustrie pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Hamburg 2 M.a vista 207