Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-19
Fra Comitteens Medlem Cancellieraad Brasen fremlagdes et Regnskab over Jndtægt og Udgift, dog uden Ledsagelse af Bilage, hvorefter der hos 3 private Mænd er optaget et Laan paa 4,480 Rbd. til Udgifters Bestridelse ved Materialers Jndkjøb. – Med Hensyn til Knudsens Salair bestemte man dette, efter Amtmandens Forslag, til 50 Rbd. – Forsaavidt at indtrædende Omstændigheder ikke skulle lægge Hindring iveien tilraadte man Comitteen at foranstalte Licitation afholdt i dette Efteraar, og forventer man, at Forvalter Beck paa Trøiborg vil afløse Cancelliraad Brasen, som Medlem af Comitteen. 26. J den under Nr. 31 den 29. Februar udsatte Sag fremkom Erklæring fra Sogneforstanderskabet for Ølgod Sogn af 6. f. M., og efterat Amtmanden havde henviist til Frdn. 19. Septbr. 1792, hvori han formener ikke at være Hjemmel for Sandflugtsvæsenet til, uden Erstatning, fra uvedkommendes Eiendom at kunde borttage Lyng eller skjære Græstorv til Dæmpning af Sandflugt, resolverede Raadet at Beløbet af Regningen paa 3 Rbd. 32 Sk. kunde anvises. 27. Efter Bestemmelse i Amtsraadsmødet den 6. Februar 1844 Nr. 36 sluttede Raadets Medlem Kammeraad Brødsgaard Overeenskomst om den Forpagtningsafgift, som skulde indtil videre svares for Oppebørsel af Bropenge ved Skodborghuus. Som Følge af Krigsuroligheden, hvorunder Oppebørsel af Bropenge deels er forhindret af de fjendtlige Tropper, deels ikke har kunnet finde Sted, fordi Broen af den danske Armee en kort Tid var afbrudt, er Forpagteren bleven fritaget for at erlægge meere i 1848 end 6 Rbd. 64 Sk. af de 16 Rbd., han ellers for et Aar fra Nytaar til Nytaar var pligtig at erlægge, ifølge ovenanførte Overeenskomst. Vel er Broen senere istandsat ved Foranstaltning af det danske Armeecorps, men da den findes paa en Vei, der tidligere er i Ribe og i 1846 i Haderslev Amt ansat som Bivei, vil det, naar Spørgsmaal for Fremtiden opstaaer om dens Vedligeholdelse, nok blive overladt Veien og Skodborg Sogne at holde Broen i Stand, efr. Amtsraadsmodet den 29. August 1843. Nr. 10 og 10. Marts 1845 Nr. 45. Efter Omstændighederne fandt Raadet at Oppeborsel af Pasagepenge ved denne Broe maa bortfalde indtil videre og saaledes bortfalder ogsaa Forpagtnings afgiften. 28. a. Efter Beslutning i et extraordinairt Møde af Amtsraadet af 1 April blev Licitation afholdt den 10 og 12 April 1848 over Leverance af 9 og af 2 Heste til Armeens Brug, ifølge Justitsministeriets Ordre af 5. April, men da det senere viste sig, at det saaledes udskrevne Antal ikke behøvedes formedelst indløbne frivillige Stillinger, blev den for dette Tilfælde i Licitationsconditionerne Entrepreneurerne tilsagte Godtgjørelse for at holde Hestene i Beredskab, af Amtet anviist, efter stedfunden Reduction, paa Repartitionsfonden med 302 Rbd. b. J Anledning af Anordningen af 22. Junii, ifølge. hvilken 13 Heste skulde til Armeens Brug leveres afLanddistrikterne i Ribe Amt, vedtoges i et Extramode, den 1. Juli at lade Leverancen skee af Sognecommunerne efter en af Amtet forfattet Repartition, hvorefter der, ifølge Amtets Hartkorn af alle tre Slags, 16,343 Tdr., omtrent af hver 380 Tdr. Hartkorn vil være at udrede en Hest, og til at tiltræde Mynstringscommissionerne valgtes Gaardeier Niels Willumsen, i Hulvad. Hestene bleve præsterede den 14. Juli i Holsted og den 15. Juli i Varde, samt derfra for Udredningsdistrikternes Bekostning, afleverede den 19. Juli til Armeen, hvorfra Amtmanden har modtaget Qvittering. For nogle enkelte Udredningsdistrikter maatte Amtmanden paa Stederne kjøbe Heste istedetfor de Fremstillede, af Mynstringscommissionen casserede, hvilke Kjøbesum mer ere anviste forskudsviis paa Repartitionsfonden, men bliver, efter truffen Foranstaltning, senere refunderet fra Sognene. 29. a. Provst Kock og Amtsraadsmedlem J. Andersen i Randrup afgav, ifølge den til dem under sidste Amtsraadsmøde skete Anmodning, Betænkning i Sagen angaaende Ordning af Kirkens Anliggende, hvortil Opfordring er under 9. Mai sidst afgaaet fra Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet. b. Ligesaa fremkom Forslag fra Provst Kock og Gaardeler Nielsen i Aarre, ifølge samme MinisteriCirculair=Skrivelse af 3 Mai, angaaende Oprettelse af høiere Underviisningsanstalter for Landbefolkningen. Amtsraadets øvrige Medlemmer tiltraadte i Eet og Alt de af disse Committeer afgivne Betænkninger og overdrog til Formanden at indsende disse Betænkninger til Ministeriet, som Udtryk af det forenede Amtsraads Anskuelse over disse Gjenstande. 30. Blandt de til Flyvesandets Dæmpning brugte, Planter har fleeraarig Erfaring fornemmelig anbefalet Gyvel, spartium scoparium, formedelst sin Egenskab at fæste Sandet og at befordre Fremvært af Lyng og andre Hedeplanter paa dette. – J senere Aar har der været tilstaaet Beboerne i Klitterne Betaling pr. Skjeppe af det indsamlede Fro, der udsaaes i Foraaret, tidligere 4 Ls., men nu 8 Ls. pr. Skjeppe. Efter at Formanden havde bestemt 80 Rbd. til Anvendelse paa denne Maade i 1848, har Sandflugtscommissair Neess under 7. de indmeldt, at det heldige Aar for denne Plantes Væxt har tilladt at indsamle i hans Distrikt 32 Tdr. af dette Fro, hvorfor de hertil tidligere tilstaaede 40 Rbd. bleve forøgede med 28 Rbd., saa at der i søndre Sandflugtsdistrikt, anvendes 68 Rbd. hertil. 31. Rentekammeret sender under 10. Juni sidst Anmærkninger i Repartitionsfonds-Regnskabet for 1846, som derefter af Amtmanden ere den paafølgende 5. Juli remitterede med Besvarelse. 32. Et Sogneforstanderskab har til Amtets Afgjørelse henstillet, hvorvidt dette var berettiget under en Omdeling af Sognebeboernes Forpligtelse til Sogne reiser for Skole-Kirke- og Fattigvæsenet, ifølge Frdn. 26. Juni 1844 § 47, ogsaa til en formeentlig Lettelse, for Pastoratets Huusmænd, hvis Tal var i det ene Sogn uforholdsmæssig lidet mod Gaardmændenes, at bestemme som Regel, at naar Huusmændene havde gjort 2 Gangdages Arbeide skulde Gaardmændene gjøre. en Gangdag foruden Spandagsarbeidet. Raadet, hvis Afgjørelse var oppebiet, yttrede, at da det Huusmænd og Jndsiddere, ifølge § 1 i Skoleanordningens § 54 og Frdn. 18 April 1828, til Skole- og Kirke paaliggende Pligtarbeide, thi Pligtarbeide for Fattigvæsenet har egentlig ikke været lovbefalet, en hævet ved Forordn. 14. Mai 1848 om Forbedring i Huusmænds og Jndersters Kaar, og denne Klasse nu forsaavidt er fritaget for at udføre Naturalarbeide, er det fremsatte Spøgsmaal saaledes afgjort ved denne senere udkomne Anordning. 33. Regning paa 84 Traver Lyng, leveret af Nebel Sogn til den mindre Landevei i Vester Herred, blev anviist med 8 Sk. pr. Trave. 34. Sagen Nr. 6 den 29. Februar 1848 blev foretaget efter Anledning fra det Kongelige Rentekammer, som under 12. de tilstillede Raadet Veile Amtsraads senere Erklæring, hvori dette modsætter sig, at de paalægges enten Veile Amt eller Harth Sogn, nogen Bekostning i Anledning af Brændsmarks Broes Opførelse, idet bemeldte Amtsraad tillige formeente, at Ribe Amt og Leirskov Sogn paa Grund af de senere Krigsbegivenheder nu ligeledes for deres Vedkommende ikke attraae Broen. Da hverken Krigen eller dennes Følge bør tillægges nogen Jndflydelse paa Afgjørelsen af Forpligtelsen til Broens Opførelse, forventer nærværende Amtsraad, at Spørgsmaalet i denne Henseende afgjøres, hvorefter Communerne indbyrdes kunde lade Billighedshensyn komme i Betragtning forsaavidt Tiden adgaaer, hvori Broen bliver at opføre, dog saaledes, at dersom Enighed herom ikke er at opnaae, der da af Rentekammeret fastsættes en Tidsbegrændsning for Broens Opførelse, der dog ikke maatte overstige et Aar. Forøvrigt fremlagte man, i Anledning af Veile Amtsraads Yttring om, at Ribe Amt og Leirskov Sogn mulig ved Sagens Gjenforetagelse vilde tiltræde Veile Amts Mening, en Erklæring fra sidstnævnte Sogneforstanderskab i saa Henseende, der bliver at indsende til Collegiet. 35. Foranlediget af Justitsministeriets Skrivelse af 24. f. M., betræffende Andst og Slaugs Herreders Forpligtelse til Deeltagelse i Bekostning af en nødvendig Ombygning af Arrestlocalet i Kolding, bemærkede Formanden, for det Tilfælde man her i Raadet ikke samstemmede med Veile Amtsraad i den Formening, at Landjurisdictionernes Deeltagelse ikke burde overskride en for disse noget forøget Udgift til det større Forbrug af Jldebrændsel, som den nye Fængselsindretning udfordrer, deels, at det tidligere ved Anskaffelse af udvidet Arrestinventarium til det Fælledsarrestlocale, er bleven bestemt for Fremtiden, at Bekostningen reparteres paa Jnteressenterne i et fast Forhold (Amtsraads extract af 29 Januar 1845 Nr. 5), deels at det forekommer ham, at uagtet Kolding By ved en mere passende Bygningsmaade i 1838 havde kunne spare noget og ikke nu behøvede at søge hen til Landet for at tilveiebringe forsvarlige Arrester, idet Byen dengang ikke ønskede nogen Deeltagelse i Bygningen fra Landjurisdictionens Side, Billighed alligevel taler for, at man kom Byen til Hjælp, enten paa den fra Byens Side foreslaaede Maade, nemlig Landjurisdictioners Deeltagelse med de 2 Dele, med en Forhøielse af Arresthuusleien til 5 Mk. ugentlig, eller paa hvilken anden Maade Amtsraadet maatte finde hensigtsmæssigt for Andst og Slaugs Herreders Vedkommende. Amtsraadsextracten for 1. Septbr. 1846 Nr. 42 oplyser, at Arresthuusleien i Tidsrummet fra 1842 til 1846, inclusive androg 403 Rbd., altsaa 100 Rbd. aarlig. Denne Sags Behandling udsatte Amtsraadet til næste Møde, og modtog Kammerraad Brødsgaard de til denne henhørende Actstykker for nærmere ved Samtale med Forskjellige i og udenfor Jurisdictionen at kunne meddele Amtsraadet sin derved erhvervede Erfaring.