JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
General Hrabovski har faaet Titel af Chef for den østerrigsk pavelige Division i Legationerne, og Ridder Sabregondier indtruffen fra Mantua til Bologna med Titel af en overordentlig Commissair. Saaledes har Legationerne allerede paa en Maade 2 Overherrer, og kommer nu Franskmændene til, saa - skrives der fra Paris - vil det først blive ret galt. Af de Vaaben og den Munition, der skulde udleveres i Bologna, er hidtil ikke udleveret meere end 4 Kanoner, 200 Sabler, et Par Dusin Geværer og nogle Tusinde, Patroner. Om det i Civita=Vecchia landsatte franske Corps (hvi noget der er landsat) høre dennegang intet videre, end at man den 19de ventede et Dampskib sammesteds med General Cubieres ombord. Ved denne Leilighed fortjener det ogsaa at anføres, at da Grev Aberdeen den 27de forelagde den engelske Premier=Minister det Spørgsmaal i Overhuset, hvad der var den franske Regjerings Hensigt med Expeditionen til Jtalien og om samme var billiget af den engelske Regjering, svarede Grev Grey, at de havde modtaget den Meddelelse, at Frankrig vilde sende en Expedition til den italienske Kyst, men til at forklare sig nærmere desangaaende fandt han sig for Tiden ikke beføiet. Grev Aber den erklærede sig høilig forundret over et saa kort og tørt Svar og spaaede allehaande Ulykker af dette franske Tog, men Grev Grey vilde slet ikke indlade sig paa at afgjøre, hvorvidt det kunde retfærdiggjøres eller ikke, men forsikkrede blot, at det vist ikke vilde medføre nogen Fare for Freden i Europa, da der imellem Frankrig og England herskede en fuldkommen god Forstaaelse. Togets egentlige Hensigt er iøvrigt vel ikke let at afgjøre og beroer formodentlig ogsaa endeel paa Omstændighederne, men er dog sagtens omtrent truffen af adskillige franske Blade, som der seer en Plan af Regjeringen til at have en Stemme med i de italienske Anliggender, og fornemmelig til at forebygge, at ikke en eller anden Cardinal eller anden pavelig Raadgiver eller Underbefalingsmand, hvis Nidkierhed maatte være større end hans Forstand, skulde fare alt for grumt afsted mod Legationernes Beboere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Frankrig. Loven om Sørgefesten den 21de Januar blev, som bekjendt, modificeret ved et Amendement i Pairkammeret, saaledes, at hiin Fest ikke aldeles ophævedes, og maatte derfor vandre tilbage til de Deputeredes Kammer, men her blev hiint Amendement eenstemmig forkastet ved Mødet den 28de Februar, og Kammeret foreslog ligefrem: "Loven af 19de Jan. 1816 er afskaffet." Man er altsaa endnu lige nær Nogle Dage i forveien var Forslaget om det franske Pantheon indbragt i Kammeret, hvilket Hr. Salverte anbefalede. Her nogle Brudstykker af hans meget veltalende Foredrag: "Man siger vel, at slige Planer see ret godt udi Theorien, men alt for ofte blive latterlige i Udførelsen, men alle store Planer ere enten ophøiede eller latterlige, alt eftersom de Dømmendes Følelser ere beskafne. Hvor Egoisme og den blotte Lyst til Nydelse hersker, der taber Alt sig i det individuelle Liv, der blive de store Ord om Opoffrelse og Fædrelandskjerlighed kun til Chimærer, hvor disse derimod herske, der finde store Jdeer Gjenklang hos alle dem, der gjøre Fordring paa Agtelse. Videre. Man taler ofte om Nødvendigheden af atter at oplive det religiøse Princip - men ved Siden af den himmelske Religion staaer en jordisk c. Borgernes. Ogsaa denne har sin Andagt, sin Cultus, ja endog sit ædle Sværmerie, som besjæler et heelt Folk og hæver det over Skjebnen. Et saadant Folk kan tvinges ved Overmagten, dets Gebeet kan atter og atter oversvømmes, men om Natten drømme dets Undertrykkere, at de nedsablede Slagtoffere rette Bajonetspidserne mod deres Bryst, og deres Drom er den vordende Sandhed. Det drømme, at det Folk, for hvem Nationaliteten er en Religion og hvis Nationalitet derfor ikke vil gaae til Grunde, vender tilbage. Denne shakspearske Allusion blev optaget med et stormende bifald og Talleren gik nu over til at skildre det franske Folk som Frihedens rette Beskytter, i hvis hele Revolutions Historie han dog vil have Ondt med at finde en eneste Epokmed saamegen ægte Glands, som i Polens, afvigte Aar. Medens der i Kammeret declameres om Friheden, foretages vigtige Forandringer i Politie=Præfecturet. Alle de Embedsmænd, som i Anledning af visse Forholdsregler f. Ex. Arrestationer, Angivelser o. s. v. røbe nogen Serupuløsitet, bortfjernes og Folk af mere Bestemthed sættes i deres Plads.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Antallet paa Politibetjentene er forøget til 1000 og det hedder, at de skulle inddeles i Compagnier og ordentlig trække paa Vagt. "Saaledes har vi da nu bevæbnede Municipalgardister og Politibetjente, medens vi under Restaurationen blot havde Gensdarmer, og Politibetjentene kun spilte en fredelig Rolle.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Spanien. Dette Land synes at antage et krigerisk Udseende. Ved en nylig udstædt Forordning er det befalet Officererne af alle Grader, saavel af den Kongelige Garde som af Armeen, ufortøvet at forføie sig til deres Regimenter, hvis de skulde være fraværende fra samme og alle Ansøgninger om Permission, som for Tiden ere indgivne, afvises. 2 Regimenter Infanterie vare nogle Dage i Forveien marscherede gjennem Madrid, og havde - efterat de vare blevne mønstrede i Prado - taget Veien til Provindsen Estremadura; ligeledes have 2 Regimenter af Gardens Cavallerie faaet Ordre til at holde sig marschfærdige paa første Vink.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J et offentlig Blad i Madrid bekjendtgjordes den 13de fordem, der maatte have Lyst til at paatage sig denne Entreprise, at et Partie Geværer ere at modtage i Madrid, for at transporteres til Badajos. Fra Madrid meldes fremdeles, at Regjeringen har modtaget en Note fra Frankrig og en ligelydende fra England, hvori det hedder, at D. Pedro har forladt Paris for at begive sig til Portugal og den gjøre sin Datters Rettigheder som Dronning gieldende. Keiseren vilde overtage Regentskabet under Prindsessens Mindreaarighed og Frankrig (England, haabede, at Spanien vil afholde sig fra enhver Jntervention ved de Begivenheder, som maatte være en følge af dette D. Pedros Skridt. Nu hedder det, at det spanske Hof skal have svaret hertil, at, da det havde anerkjendt D. Miguel som Konge i Portugal, kunde det heller ikke undlade at staae ham bi mod alle dem, der vilde berøve ham hans Krone;" imidlertid tvivles der dog om, at det Madrider-Cabinet virkelig har givet et saa afgjørende Svar, thi et fransk Blad, (Gazette) giør vel meget Væsen af, hvor lidt Spanien behøver at frygte for England, som for Tiden har Alt formeget at tage vare paa hjemme, til at det kunde paatage sig at skikke Tropper til Portugal, og hvis Handel Spanien kunde tilføie betydelige Tab ved sine Capere, men deels er dette Blad carlistisk, deels bliver vel Frankrig den Magt som Spanien i saa Fald fik mest at frygte for. I det sydlige Frankrig begynder man virkelig at tale om Muligheden af et Fredsbrud, og det hedder atter, at et Observationscorps, skal samles ved Bajonne. Hvad Stemningen i Portugal angaaer, da meldes fra Lissabon, at D. Pedro vist nok har mange Tilhængere i Middelstanden, men at Pluraliteten af den høie Adel og Geistlighed saavelsom den egentlige Almue er paa D. Miguels Side.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Cholera. Den 1ste Marts beløb Tallet paa de Angrebne i London, sig til 174, og paa de Døde til 108; det heed ogsaa at Sygdommen var udbrudt i Bristol. Den 29de Februar vare endnu 104 under Cuur i Prag; samme Dag angrebes 14, helbredtes 16, døde 5 Personer sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Blandede Efterretninger. Skibsfarten fra Hamborg er nu aabnet, idet flere Skibe derfra ere afseilede, men om de have kunnet komme ud at Elben, formedelst den megen Driviis, er endnu ikke bekjendt. Guldvaskerierne ved Ural=Bjergene beskjæftige allerede ikke færre end 50000 Mennesker, og have tildeels befolket hidtil øde Egne. Den Keiserl. Expedition, som ifjor sendtes til det nordlige Ural, for at udfinde nye Steder til Guldvaskeriers Anlæg, fandt saa mange og saa righoldige, at den endog var istand til, alene at udvaske henved 1500 Mk. Guld. Man agter at ophæve Livegenskabet i de egentlige Bjergværks=Egne, fordi man vil have fundet, at Livegne ikke due til Bjergmands=Haandteringen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Hos de bekjendte Manufacturhandlere Oxpenheim i Hamborg er for kort Tid siden begaaet et Tyveri af Varer, Penge o. s. v. af 24000 Mk. Bcos. Værdie. Tyvene, tvende Contoirbetjente, ere paagrebne og arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Kong Ludvig Philipp har, i det meget rummelige og sundt beliggende Hotel i Faubourg St. Honoree=Gaden i Paris, hvilket tilforn blev beboet af Carl Xs. Pager, ladet indrette et Hospital med 30 Senge for fattige Syge. Dette Hospital besøges ofte af Dronningen. Fremdeles har Kongen af sin Privatkasse bevilget 140000 Franker til Oprettelsen, af Værksteder, for at beskjæftige de arbeidende Klasser i Vinter i de Departementer, hvor Nøden er størst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Bayern faaer nu sin egen Statstidende, redigeret af Prof. Lindner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Fra Sverrig klages ei alene over Brød, men ogsaa over Snee-Mangel, hvilken sidste er for den indre Handel og Bedrivt næsten ligesaa skadelig som den Første. I Ørebroe, og Omegn raser desuden en stærk smitsom Feber.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J afvigte Aar ere i Amsterdam 1195 Par ægteviede tikkun 6 Par adskildte; et saare hæderligt Vidnesbyrd, 7342, Børn fødte; af hvilke 606 uægte, til en saa stor Handelsstad er stedse en Konflux af løsagtige Fruentimre) 7188, Personer døde; altsaa ere 204 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J Paris er nylig død en mærkværdig Mand, hvorom kort iforveien just var gjort følgende Beskrivelse: "J Kammeret sidder, ligeoverfor Talerstolen, en ældgammel Mand med glindsende Sølverhaar, der hænge langt ned over hans sorte Dragt; om Livet har han viklet et meget bredt, trefarvet Skjærf, og det er hiin gamle Messager, som allerede ved Revolutionens Begyndelse beklædte denne Post i Kammeret og siden, i denne Stilling, har bivaanet hele Verdenshistorien, lige fra den første Nationalforsamlings Tid til juste milien. Man har fortalt, at han endnu ofte taler og Robespierre, hvem han kalder le bon Møn sieur de Robespierre. Under Restaurations=Perioden, leed den gamle Mand af Cholik, men siden han atter har faaet det trefarvede Skjærf om Livet befinder han sig atter vel; kun lider han af Søvnighed i denne kjedsommelige juste-milien-Tid. Han saaes endog sove ind engang, imedens Mauguin talede. Men naar Lafayette taler, da vaagner det gamle Bud op af sin Blund, han bliver munter som en gammel Husarskimmel, der hører en Trompet, og det forekommer ham som en fød Ungdomserindring og han nikker da fornøiet med det sølverhvide Hoved."
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Den nylig afdøde Dr. Bell skal have efterladt sig en Formue af 120000 Pd. St., som han har testamenteret til forskjellige National=Indretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J Vien har man opfunden elastiske Dandsesko. Saavel i Saalen som i Sidedelene anbringes elastiske Jndsætninger, og Dandsen skal være magesløs let og behagelig med samme. Disse saavel Læder, Tøi, som Silkesko, ere desuagtet lige elegante. Man maa tilvisse undre sig over, at Valter Scott, der gjør Fordring paa at være bekjendt med den tydske Litteratur, i Pauls Lettres o. s. v., kan tale om Proclamationer i det tydske og i det preussiske Sprog.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Professor ved Universitetet i Freyburg, Dr. v. Reichling, Meldeg, Præses for det academiske Sædelighedseforat, er gaaet over fra den catholske til den evangelisk protestantiske Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J Paris er aabnet et Lotterie for de til Frankrig udvandrede Polakker. Hertugen af Orleans har stillet sig i Spidsen for Subskribenterne, og Billetterne have rivende Afsætning. Beskyldninger imod de Franskes Konge. Er det i sig selv paafaldende, ved den almindelige Tillid og Poppularitet som Hertugen af Orleans har været i Besiddelse af siden Juli=Revolutionen, at vorde saadan Mistillid og Bagtalelse vaer imod ham - efter saa kort Tids Forløb, saa er det endnu mere paafaldende, at det ministerielle Blad Journal de Debats holder det fornødent, at gjendrive Sligt, som om Kongen trængte til Retfærdiggjørelse. Det siger nemlig: J nogen Tid have Folk og Journaler, der udelukkende kalde sig Frihedens og de constitutionelle Sætningers Forsvarere, bestræbt sig for, glemmende, at Repræsentativ=Regjeringens første Grundsætning er Kongens Uforkrænkelighed) at granske i den forbigangne og nærværende Tid, for at trænge, med Fornærmelser og Bagvaskelser lige ind mod Tronen. Snart lader man Ludvig Philipp spille en forhadt Rolle i Ludvig den 16des Proces, snart sætter man hans Adfærd i Armeen i et falsk, og Jemappes og Valmy i et latterligt, Lys, her anklager man ham for, at have baaret Vaaben, imod sit Fædreneland i Udvandringstiden, hist taler man om en Camarilla af Hofmænd, der, som under Carl den 10de, skulde tære af Folkets Sveed; endeligen nævnes den almindelige Bebreidelse om Svaghed og Gierrighed. Det vilde tilvisse være overflødigt, at svare paa al den Løgnagtighed, var det os ikke bekjendt, med hvilken beklagelsesværdig Letfærdighed, Ondskab og Uvidenhed uden videre Drøftelse fæste Liid til yttrede Meninger, selv naar de angribe de værdigste Gienstande for vor Høiagtelse. Vi ville gjennemgaae disse beskyldninger og lade høi Dyd vederfares Ret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Kjøbenhavn. Vor aandrige Skribent og Digter, for Religionen nidkjære, Pastor Grundtvig holdt i Søndags Eftermiddag i Frederiks tydske Kirke, efter Hs. Majestæts Kongens Tilladelse, til Aftensang en dansk Prædiken. Af en overordentlig talrig Forsamling hørtes han med megen Opbyggelse. J Prædikenen var ikke mindste Spor af nogensomhelst Polemik. Til Slutning takkede Talleren, Hans Majestæt Kongen, der havde understyttet ham paa hans tornefulde Bane, formildet hans Livs mørke Timer, og skjænket ham Tilladelsen til, herefter at forkynde Herrens Ord for en Menighed der kun ved usynlig Baand er knyttet til ham." (De hidtil i Mag. Lindbergs Bopæl ved Kalkbrænderiet holdne Conventikler ere nu ophørte, ligesom man ogsaa har den Fornøielse at kunne tilføie, at de ikke ville blive fortsatte i det, som det heed, af Grosserer J. Holm leiede Loft Locale paa Christianshavn.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
I et Privatbrev fra Christiania omtales det derværende Theater saaledes: "Theatret er i Vinter gaaet betydeligt fremad. En Dansk, Saabye, kjøbte forrige Sommer den gamle Theaterbygning, pudsede den op og ombyggede den for største Deelen. En heel Deel nye Subjecter bleve engagerede af ham, hvoriblandt Balling, Jørgensen og Wilnecke fra Kjøbenhavn. Af alle Forestillinger have dog ingen skaffet et saa talrigt Publikum, som Heibergs Vaudeviller, Recensenten og Dyret, Aprilsnarrene, og "De syv militaire Piger. Det første af disse Stykker har været givet 628 Gange for propfuldt Huus; Noget, som er saa sieldent her
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Professor Kollerup Rosenvinge, R. af D., har i det Kgl. Vidensk. Selsk. Møde forelæst en Afhandling om et nyligt opdaget juridisk Skrift af Biskop Knud i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Professor Jacobsen, R. af D., har i samme Selskabs Møde foredraget en Afhandling om de nyere Erfaringer ved den af ham foreslaaede lithoklostiske Methode og bemærkninger over de franske Lægers Forslag til Modificationer der. Udarbeidelsen af den nye Toldtaris for Danmark gaaer, efter Forlydende, saa rask fra Haanden, at Committeen alt skal være færdig med sit Arbeid. At faae en Liighed tilveiebragt mellem Hertugdømmerne og Kongeriget, har dog ikke været muligt, saa at Tolden i sidstnævnte endnu vil komme til at forblive omtrent 3/4 høiere end i Hertugdømmørne. Toldlinien mellem Slesvig og Jylland vil altsaa ogsaa komme til at forblive staaende. Her tales ogsaa om en vigtig Forandring som vil finde Sted med Toldvæsenet i vore vestindiske Colonier.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Den 26de Februar var der Maskeradebal i det venskabelige Selskab. Blandt flere udmærkede komiske Masker saae man et Tallotterie blive trukket af et dertil arrangeret Selskab. Gevinsterne bestode i smaae smagfulde Foræringer som bleve uddeelte til de Lykkelige som havde de udtrukne Nummere. Den 1ste Marts solgtes ved 4de Auction for 5050 Rbd. Sølv Huset Nr. 227 i Dronningensgade paa Christianshavn, tilhørende afgangne Jernstøber Th. Weiss's og afdøde Enkes Bo. Samme Dag solgtes ved 4de Auction for 1165 Rbd. Sølv Huset Nr. 282 i St. Annegade paa Christianshavn, ligeledes tilhørende ovennævnte Dødsbo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Vor berømte Sproglærde Prof. Rask arbeider paa en ny arabisk Grammatik og Læsebog af en med de europæiske Sprog mere overeensstemmende Indretning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Capitain-Lieutenant S. L. Tuxen agter at udgive en fuldstændig Lærebog i Styrmandskunsten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Fra Guinea er den Efterretning indløben, at Gouverneuren dersteds, Kammerjunker v. Hein, Ridder af Dannebrogen, ved Døden er afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 6te Marts. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 1/2 a 153 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90490 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8484 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1 i r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto - i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 64464 1/2 L. St. Hamborg, den 6te Marts. Bourdeaux 187 1/2. Petersborg 33. London 2 M. 13 Mk. 11 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 46. Cadix 46. Lissabon 44 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 5, k. S. 34, 80. Kjøbenhavn 21. Species 3/4 danno. Disconto - pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Odense. Natten til den 2den Marts afbrændte, i Landsbyen Ore, 1 1/2 Miil herfra, en Gaard og et Huus. Som man hører, har fanatisk Religionsværmeri, mere end egentligt Vanvid, nok været et Hoved=Motiv til denne Jldebrand, da Gierningsmanden vilde give Andre en ret beskuelig Forestilling af Helvede, og til den Ende med Magt skal have hindret dem fra at slukke Jlden. Det var sin egen Broders Gaard, han, i dennes Fraværelse, antændte, efterat have forud beredet sig ved Bøn og Læsning. - Sørgelige Frugter af forskruede Begreber om den sande Kristendoms Væsen, Veile.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Den i Aarhuus-Avisen Nr. 36 meddeelte omstændelige Beretning om den overordentlige Høitidelighed i Anledning af et Guldbryllup i Veile har gjort et Slags Opsigt her i Byen, da ikke et Ord i hele Beretningen er sandt Her har slet intet Guldbryllup været, heller ikke existeter her nogen Skomagermester af det i Fortællingen anførte Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Blandede Efterretninger. Jldebranden paa S. Thomas var saa meget mere Uheldig som den udbrød Nytaarsnatten, medens Mangfoldige, der kunde have været til Nytte ved Slukningen, levede godt i deres Huse. Dertil kom, at der ved en lang Tørke iforveien var megen Vandmangel. 700 Hovedbygninger og 500 Udhuse lagdes i Aske. Bygningernes Værd alene anslaaes til 2 a 3 Mill. Dollars. Branden skeete netop i Stadens Middelpunkt, hvor Commercen er meest levende og Formuen størst. Regjeringen har ladet de Nødlidende forpleie, men mange Tusinde ere uden Huusly. Man saae Luerne af Branden paa Portorico, som er 72 engelske Mile derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Ligesom samtlige 9 Stifts- og Landphysici i Danmark fra 1ste Juli 1829 have erholdt en Gageforhøielse, der bestemmes efter deres Embeds=Anciennitets voxende Progression, saaledes at enhver af de 3 Ældste ialt aarligt faaer 9000 Rbd. Sv., de tre Næstældste 600 Rbd. og de tre Yngste 400 Rbd.; saaledes er der nu ogsaa ved allerhøieste Resolution af 28de Decbr. f. A. bestemt: at en fast aarlig Gageforhøielse af 400 Rbd. Sv. fra 1ste Jan. 1832, enhver af de 15 næstpaafølgende Embedsmænd, der beklæde noget Districtschirurgicat i Danmark, eller noget Lægeembede, der qvalificerer sig til at sættes ved Siden af Samme. Naar lignende nye Lægeposter maatte oprettes i Riget, forbeholder Hs. Majestæt sig derimod at bestemme, hvorvidt disse skulle indtræde i Rækken af de Poster, som saaledes give Adgang til de omhandlede Gage Tillæg.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Dampskibet William Jolliffe er paa sin Reise fra London til Hamborg, formedelst den megen Driviis i Elben, løbet ind til Glückstadt. Her er ogsaa ankommen Dampskibet Transit fra Hull. (De ere begge senere ankomne til Hamborg.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J Anledning af den Anmeldelse om Cancellieraad Apotheker Groths Død, har man i Politievennen læst: "Bemærkninger ved en utidig Lovtale" o. s. v. J Anledning heraf har Dr. phil. Becker erklæret, at han ikke er Forfather til bemeldte Annonce.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Rio Janeiro=Tidenden af 24de Decbr. skal indeholde en Lykønskningsskrivelse fra Kongen af Danmark til den unge, Keisers Regjeringstiltrædelse. Hjorths tidligere (efter Handelstidenden) omtalte Ider, ved en roterende Dampmaskine at fremdrive Jisbaade, har den kgl. Generalpostdirection ladet prøve; men fundet saa liden Sandsynlighed for dens heldige Udførelse, at ingen Bekostning fra det Offentliges Side kunde ansees tilraadelig for at befordre den.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
J Sønderborg var der allerede indsamlet henved 1000 Mk. til de polske Flygtninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Dr. Classen, Privatdocent i Kiel har modtaget en Kaldelse til det Berliner Universitet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Veile Avis vil vide, at der i Horsens skal for en Tid siden være solgt en Hest for 20000 - Cigarrer. (Hesten maa dog ikke have været af de ringeste, da 100 ordinaire Cigarrer koste 1 Rbd.) Jacob Hørup, henved 9 Aar gl., en Søn af Kjøbmand Hørup, druknede forleden paa Søen sønden for Maribo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Nylig har Skovrider Kahn ved Engestofte været nærved at drukne i samme Sø. Uanseet slige Advarsler, saae man endnu den 25de Februar de uforsigtige Unge at løbe paa Skøiter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Fra den 12te til den 16de Februar, begge inclusive, ere to Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse var den ene bestemt til England, den anden til Norge. En Arrestant A. C. N. Høier, der tiltaltes for Tyveri og Undvigelse af Straffeanstalten, blev ved en, ifølge Placaf 31te August 1813, nedsat Ret dømt til at hensættes til Tugthuusarbeide sin Livstid; ved Høiesteret lyder Dommen blot, at han bør straffes med ti Slag af en Tamp.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Døde. Forhenv. Factor i Island J. F. Grundtvig, 67 Aar; K. Hansen, f. Lynge, 72 Aar; Enken M. K. Visbech; alle i Kbhvn. Kammerjunker v. Hein, R. af D., paa Kysten af Guinea. C. Clausen, 66 Aar, til Frederiksgave=Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Apothekerlærling A. C. Bay, (fra Holstebro=Egnen) 18 Aar, D., i Rendsborg. P. F. C. Dittmer, 75 Aar, til OberNeumühlen. C. Latendorf, f. Møller, 55 Aar i Ahrensbock.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Hals Skibsliste. Den 6te Marts indkom: C. N. Damsgaard af Aarhuus fra Kbh. med Stykgods. Vinden. Den 5te Marts, S.; den 6te, SSB. t. S.; den 7de, S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Siden den 5te Dennes har et tremastet Skib været at see ligge tilankers en Milsvei tilsøes, et Stykke norden for Farvandet. Man formoder, at det ikke skal hertil, thi der har ikke været seet noget Signal efter Lods derfra endnu. Jdag (den 8de) kan det ikke sees formedelst Regnveir og tyk Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Aalborg Torvepriser, den 10de Marts. Oxekjød 5 a 6 s.; Herregaardssmør 18 a 20 s.; Bønder smør 12 a 13 s. Pundet. - Kartofler 13 a 14 s.; Rug 4 Mk. Skjeppen. - Æg 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-10
Aalborg Kirker. Jmorgen prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Cand. Bech, i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.