JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1716-09-01
Polen. Lublin. Jhvorvel det her i denne Maaned med Freds-Fordraget ei har kundet komme til nogen Endelighed, formedelst det Armeerne ey har vildet gaae fra hver andre, imedens den af Kongen forsættede Rigs-Dag kunde vorde holden, alt saa er til nærmere Freds-Slutning af Fyrsten Dolhorukki, som paa Carens vegne er Megler udi denne Forhandling, dog formaaet, at den udi Casimir er bleven paa nye foretagen og de sidste og fornemmeste Puncter for saa vidt afgjordte, at den Litthauske Armee nu tilstaaer at vil gaae hiem og en hver til sit og Commissarier paa dens vegne udnævnte, som tilfulde i Casimir skal bringe alting til Endelighed, saasom og Kongen bevilger, at den Saksiske Armee skal gaae udi af Riget førend Rigsdagen holdes. Varskau. udi Lublin haver det hverken i denne eller næst forgangne Maaned kundet gelinge sig med Freds-Fordraget, men som Kongens Freds-Fuldmægtige ere blevne forandrede og udi Biscopen af Cavien og Gen. Flemmings Sted til Caimir, hvor Fordraget paa nye er foretagen, paa Kongens vegne Voyvoden af Masuren og General Goltse udsendte, er det endeligen bragt saa vidt, at af hver Province 2 Commissarier skal maae træde i Fordrag med Kongens Freds-Fuldmægtige, hvorpaa da de misnøiede Vogvodskaber udi deres almindelig Forsamling den 3die og 4de udi denne Maaned i Cranastaw have tilstaaet og besluttet, at deres Marskalker med deres underhavende Armeer skulde adskilles og hver gaae hiem til sit, saa snart de Saksiske Tropper vare uden Riget, dog skulde Cronens Armee blive bestaaende under Hr. Ledowkowsky hans Befaling indtil forestaaende Rigsdag var fuldendt, foruden at Feldt-Herren derover da skulde have noget at sige. Kongen ventes her fra Janovits inden en 3 Dags-Tiid med sit gandske Hof Den hele Saksiske Armee gaaer med herhid, som enten efter tilfulde sluttede Freds-Fordrag gaaer ad Saksen, eller, dersom det ikke aldeles skulde komme til Slutning, vel søge sit VinterQvarteer udi Store Polen og Pryssen. Benævnte Commissarier have 4 Puncter udi Fuldmagt (1) At de misnøjede Vojvodskabers Armeer strax efter at de Saksiske Tropper vare gangne ud af Riget skulde gaae fra hver andre (2) at Cronens og den Litthauske Armee saa længe skulde staae under Hr. Ledomkousky hans Befaling indtil det blev paa forsættede Rigsdag besluttet, hvo der skulde have over samme Armee at befale (3) at Hr. Ledoukousky skulde være Marskalk paa Rigsdagen. (4) at Armeen skulde indqvarteres udi Vojvodskaberne og plejes af Palatinernes Commissarier. Om nu dette Forslag skal blive antagen af de Kongelige Freds-Fuldmægtige, skal snart yttre sig.
Nye Tidender, 1716-09-01
Frankerige. Paris. Udi denne Maaned haver Stridighederne imellem Prindserne af det Kongl. Huus og Blodet særdeles tiltaget, og frygter mand deraf skal reise sig stoor Uroe her i Riget. De, som af sidst udi Herren afgangne Konge, ere erklærede for Prindser af det Kongelige Blood, have gjort Forslag aleneste deres Livs Tiid saaledes at maatte ansees foruden at den Titel skulde komme til deres Arvinger, have de rætmæssige Prindser ey vildet tilstaae slig deres Forslag, saa den Sag vil udi næste Parlament, Martini Dag skal holdes, komme under Dom. Pavens Paastaaende udi Kirke-Sagerne her i Riget foraarsager her stor Uroe og Uenighed blant de Geistlige. Til Hove haver Regenten ladet opsette et Forslag til Forliig og forsendt det til Cardinalen Noailles, derefter at søge et Forliig mellem Bisperne, som enten holde med eller imod Paven. Ved Rochelle haver Regenten ladet slaae Lejr for 8 til 10000 Mand, som skal arbeide paa nogle Verker til at giøre Salt skal bruges.
Nye Tidender, 1716-09-01
Fra Maltha haves af den 18de i næstforleden Maaned, at Tyrken af Besætningen udi Corfu der var afslagen fra Beleiringen og jaget af Landet. Ængelland.
Nye Tidender, 1716-09-01
London. Udi Kongens Fraværelse i sit Kur-Fyrstendom Hannover findes Undersaatterne udi al sammelig Underdanighed, og ere Tropperne, udi Skotland stode, alt her ind i Riget udi fuld Bevegelse, saasom Rebellionen, der i Riget, saa stærk sig havde yppet, aldeles var dæmpet, og de Skyldige tilfulde afstraffede, de uskyldige ogsaa af deres Fængsler løsgivne. Vores Regent, Prindsen af Walles, holder Hof og Raad med Kongens Raad paa Hamptoncourt, hvor hand af de Høje Betiente og Potentaternes Gesandt opvartes. Den 15 udi denne Maaned indfandt sig der den Franske Gesandt, Herrd Jberville og kom her ad Aften ind igien.
Nye Tidender, 1716-09-01
Hans Excellence gik Søndagen derefter did hen igien og overgav til Hans Kongl. Høyhed den unge Franske Konges Skilderie, som var yppermere konstig skildret og besat med kostbare Demanter. Mand siger, at til Hove skal holdes et stort Raad over den stridige Sag angaaende Mardyks befæstnings Nedbrydelse, hvor vidt den maatte stride mod det Yttrechtske Freds Fordrag for at have og beholde Fred mellem os og Frankerige.
Nye Tidender, 1716-09-01
Udi Øster Lothian skal være opfundet en saare riig Sølv-Mine, hvorhen Commissarier ere sendte til videre Eftersyn.
Nye Tidender, 1716-09-01
Tydskland. Vien. Fra Ungarn have vi udi denne Maaned, hvorledes at den Kæiserl. General Palst med 12000 Mand havde beleyret Temesvar og paa de op førdte Batterier af sit grove Skyt derinde optændt en stor Jld, saa at mand derfor havde begyndt at skyde Storm-Hul og Løbegravene inden faae Dage skulde vorde aabnede. Besætningen derinde, som skal være hen ved 12000 Mand Tyrker, havde vel gjordt et Udfald med 1200 Mand, men saa bleven imodtagen, at ikkun meget faae ere komne tilbage. Den Kæiserl. Armee under Hans lygtighed Prinds Eugenius be decker denne Beleyring og er forlagt saaledes, om Tyrken vilde giøre nogen Anfald eller Fæstningen nogen Undsætning, at den inden kort Tiid kand staae i Marken, dog fornam mand intet til den for Petervardein saa mærkelig adspredde og paa Flugten drevne Tyrkiske Armees Stand, ihvorvel Gen. FeldtMarskal Palfy med Gen. Pleny med 6000 Mand til Hest vidt havde strippet ind udi de Tyrkiske Lande, og bragt til Bytte tilbage med sig udi Leiren over 1000 Høvder af allehaande Qveg.
Nye Tidender, 1716-09-01
Breslau. Den 16de i denne Maaned have vi erholdet her de glædelige Tidender, baade fra Varskau og Cracau, af den 12te ditto, at Freden udi Polen nu var aldeles sluttet og haabede mand med næste Post fra Casimir at faae Freds-Vilkaarene at vide.
Nye Tidender, 1716-09-01
Jnspruk. Fra Venedig have vi de gode Tidender, at Tyrkerne den 21de udi næstforleden Augusti Maaned, efter at de 30000 Mand stærke havde u formodentligen gjordt Landgang paa Jnsulen Corfu og be leret Fæstningen paa samme Land af samme Navn, ved i derpaa adskillige Storme, end og Dagen tilforne med stor Forliis løbet 2 gange Storm dertil, aldeles vare afslagne, saade udi største Forvirrelse om Midnats Tiid derefter have maattet opheve Beleyringen, og formedelst stærke Udfald, paa dennem gjordte efterlade deres grove Skyt, bestaaende af 44 Stykker og 6 Fyr-Mørsere, samt en stor Deel Proviant og andet Kriigs-Tilbehør, og begive sig paa Flugten af deres Flode, dennem General Skulenborg, som er Commendant i samme Fæstning, udi Dagningen lod forfølge, som da deels under Veis antreffedes og bleve enten nedhugne eller fangne saaledes da af disse 30000 Mand Tyrker neppeligen den halve Deel er kommen derfra, saasom i samme Beleyring formedelst adskillige paa Fæstningen vovede Storm og af de Venetianer gjordte dappere Udfald mange Tyrker ere omkomne.
Nye Tidender, 1716-09-01
Holsten. Fra det Meklenborgske haver mand, at de Moscovitiske Tropper vare saa nær der af Landet som et Regiment til Hest, men ved Feldt-Tøiget vare blevene foruden der tilhørige Forspand 3 til 4000 Heste, til hvilke Foeringen var udskreven, undtagne 1000, som over Land skulde gaae ad Siælland.
Nye Tidender, 1716-09-01
Berlin. Den 22 udi denne Maaned haver Hendes Majest. vores allernaadigste Dronning her fra begivet sig af Hanover, til Hendes Hr. Fader, Kongen af Store Brittanien, altsaa torde Hans Kongl. Maj., som imidlertiid vil forlyste sig i Jagten, ej did vilde begive sig.
Nye Tidender, 1716-09-01
Nederlandene. Græven-Hag. Som her af alle de forenede Provinciers Tilforordnede skal holdes en almindelig Forsamling, saa siges, at den paa Tapetet værende Alliance mellem Kæiseren, Frankerige og denne Stat skulde komme til nogen Slutning enten fra eller til. Den Svenske Gesandt Baron Gørts giør sig forgiæves Umage at faae her Penge til Lans til Kongen af Sverrig.
Nye Tidender, 1717-01-01
Danmark.
Nye Tidender, 1717-01-01
Kiøbenhavn. Den 15de og 16de gik de af Hans Kongl. Majest. beordrede Tropper under en god Bør her fra Rheden til Sejls ad Sundet, derfra de under samme Bør og Commandeur Paulsens Ledsagelse fremdeles stak udi Søen for at stavne ad Norge, den der staaende Kongel. Danske Armee, mod de paa Grændserne staaende Svenske, til Undsætning, og som Børen fremdeles har været følelig, slutter mand, som og Tidenderne af Søen det medføre, at de der vel og lykkelig skal være havnede.
Nye Tidender, 1717-01-01
Fra Jydland haves og de gode Tidender, hvorledes at Commandeur Tordenskjold der for Fladstrand med nogle sine underhavende Skibe fra Norge var kommen tilbage, efter at hand en Deel Tropper did havde overledsaget, derfra at lade atter indskibe og med sig overføre det til Norge beordrede Rytterie.
Nye Tidender, 1717-01-01
Norge. Christiania. Jhvorvel de Svenske Tropper Tiid efter anden temmelig forøgede staae her paa Grændserne for Sviin Sund og paa forventende Vinters Vejrligt vel skal søge at giøre et Jndfald her i Riget, da om end saa skulde skee, er af Hr. Gen. Lieutenant Lytzau paa alle Tilgange giort saadan Anstalt, at vi intet frygte for dem, heldst efterdi at hans underhavende Tropper ere blevne overflødig fra Danmark forstærkede, og de Svenske baade til Lands, formedelst ond Føre i denne slappe Vinters Vejrligt, saavelsom til Vands, af vores Konges Esqvadre ere blevne paa alle Havne heel indspærrede, saa de maae lide Nød og sig derover nogen smitsom Sygdom hos dem sig skal have indfundet. Derforuden haabe vi med de Kongelige opsendte CanonerePramme at giøre saadan Modstand, at de ey engang skal kunde komme til at giøre noget Jndfald her i Riget, og er paa andre Poster sat dennem saadan Modstand, det de neppelig skal kunde fortrøste sig til at giøre et Anfald.
Nye Tidender, 1717-01-01
Sverrig. Gottenborg. Af Søen opbringes her endnu adskillige Priser, meest Ængelske og Hollandske, saa det her saavelsom i andre Sverriges Havne er opfylt i Pak-Husene med store Hobe fremmede Vahre, som ere dømbte til Priis, men som Undersaatterne ei formaae at afkiøbe Kongen slige Vahre og give strax rede Penge, er Hans Kongel. Majest. bleven til Sinds at tilbyde de Spanske, Franske og Portugisiske Undersaatter dem for en billig Priis, stillendes dennem frit fore enten de selv vilde for slig Kiøb afhente Vahrene, eller for billig Fragt at tilføre dennem dem. Fra Skaane fornemmer mand, at vores Konge befandt sig undertiden i Lund, undertiden i Carls-Crone, hvor at hans høje Betiente og de fornemmeste af Stænderne opvartede Hans Majst., som ideligen er vindskibelig for at sette sin Kriigs-Magt i Stand, at byde sin Fiende Spitsen, hvorfore Hans Majst. over alt giennemseer sine Tropper, og ere 4 Compagnier Dragoner, som til Dato have staaet udi Lunds Egn beordrede at holde sig færdig til et Tog, ej vidende, hvor hen, saa var og alt et Regiment Dal-Karle paa Togget, ad Vennersborg fra Skaane, udi Egnen af Svine-Sund at sætte sig, men som Vinters Vejrligt befandt sig saa slap, var ej at formode at kunde giøres nogen Jndfald i Norge, og om Vinteren var saa stærk, at et Jndfald skulde kunde gelinge sig, saa var Hans Majst. aabne Brev udgaaet til Armeen, ej udi Norge noget at maatte røve og plyndre. Og ihvorvel Hans Maj. lavede sig saa stærk til Kriig mod sine mægtige Fiender baade til Lands og Vands, saa haver hand dog af sær beve gende Aarsager besluttet at træde til en Freds-Forhandling enten udi Brunsvig eller hvor Kæiseren, som vores Konge vil anbetroe sit Tarv og Beste udi slig Megling og Freds-Slutning, tillige med de høje Nordiske Allierede vil beramme det, udi den Forhandling Hans Majest. alt havde udnævnt sine høje Estats-Betiente, Græve Cron hielm og der Natte at være paa Hans Majests. vegne overværende saasom Freds-Fuldmægtige. Ved Sviin-Sund haver Hans Majests. Tropper temmelig forøget sig, men som føren til Lands er meget ond, skal skee uden slet Tilførsel, og til Vands af en Dansk Esqvadre Havnene indspærrede, begynder nogen Sygdom at yttre sig paa Posterne, som den slappe Vinters-Vejrligt og deels kand forvolde. Videre vidste mand ikke at sige af den gang, end at Arve-Prindsen til Hessen-Cassel for nogen Tiid siden havde, været udi Vennersborg, derfra Hans Durchlygtigh. var gaaen ad Aumade forventende Hans Majests. Villie, om hand skulde have Armeen udi Skaane til næste Feldt-Tog under sin Befaling.
Nye Tidender, 1717-01-01
Polen. Varskau. Jhvorvel mand i denne Maaned haver herfra givet Forsikkering om en fuldkommen Freds-Slutning, saa bliver den dog nu ej videre forsikred, end at de sammenforbundne Voyvodskabers Marskalke skal komme her over fra Prage at aflegge til Kongen deres Troe skabs Eed. Freds-Fordragets Udvexling paa begge Sider toorde vel ikke for Rigsdagen blive gjordt, da alle øvrige stridende Poster kunde være af gjordte, saa som de her udi Riget staaende Czariske og Saksiske Troppers Udgang her af Riget ei ere endnu til en visse Tiid. berammet, altsaa have og FeldtHerrerne, om endskiønt de love at giøre Kongen deres Troe skabs Eed, endnu ikke vildet antage deres befaling over Cronens og den Litthauske Armee, og bliver alting saaledes forsigteligen og langsom forhandlet.
Nye Tidender, 1717-01-01
Jmidlertiid fornemmer mand, at Forbunds-Forvandterne blive fremturende paastaaende, at
Nye Tidender, 1717-01-01
de Geistlige skal bære den almindelig Byrde med af Jndqvarteringen, som de veigre sig ved. Den Cariske Gen. Rønne hans Liig skal føres af Curland. og er Gen. Weissbach af Czaren beordret at tage sig befalingen an over de her i Rigets Egn staaende Cariske Tropper, som lave sig endnu ej, førend RigsDagen er holden, til noget Tog her ud af Riget, ihvorvel der siges, at de her udi Riget staaende Cariske Tropper 12 Regimenter til Hest paa det skyndigste ere beordrede at gaae af de Pommerske Grændser.
Nye Tidender, 1717-01-01
Lemberg. Fra Vallachiet have vi her de Tidender, at 6000 Mand, Kæiserlige Tropper, der havde sat sig fast, hvor at de Tyrker stode lige saa stærke, samme de Kæiserlige mesten Deels havde taget til Fanger og bragt dem saaledes ind udi den der af de Kæiserlige erobrede Fæstning Niemiets. Den Cosakkiske General Dimitrusky som en god Tiid havde opholdet sig med sine Tropper hos Mazeppa, befinder sig udi Krim, hvorhen ogsaa de Tartarer fra Ciciore ere gangne tilbage for at med samlet Magt ved Leilighed at giøre de Kæiserlige al muelig Modstand. Fra Var skau have vi, at de Stridigheder, som hidindtil mellem de sammenforbundne Vojvodskaber deres Fuldmægtige, angaaende Freden, som de vilde indgaae, have svævet, vare mellem dem paa Prage for Varskaubilagte og Freds-Slutningen. mellem Kongen og dem den 12 i denne Maaned paa begge Partiers Sider blevne udvexlede udi Archivet at nedlegges, saa skulde og dernæstefter de sammen forbundne Vojvodskabers Marskalker den 13de fra Prage komme over til Varskau at aflegge for Kongen deres TroeskabsEed.
Nye Tidender, 1717-01-01
Frankerige. Paris. Om endskiønt Paven til Rom haver igienkaldet alle de Privilegier og Friheder, som hand og hans Formænd haver givet det Sorbonniske Universitet, og ladet forkynde, at hand var til Sinds at sætte det Universitet i Baand for den Lærdom, som det imod den Pavelige Myndighed havde under Pennen at fortplante udi den Franske Kirke, desligeste og Paven truede at forfare med de Franske Biscoper, som ej vilde antage hans Anordning der i Kirken, dog Cardinalerne de la Tremoville og Pamphilio forestillede Paven, at deraf vilde følge en stoor Splid og vilde blive den Romerske Stool til større Afbræk, end mand troede, efterdi den Romerske Band af mange nu lidet agtes: Alt saa fare dog de fleerste Biscoper og Prælater her i Riget fort i deres Fremturenhed mod Paven, heldst efterdi det Parisiske og Bretagniske Parlament haver ladet udgaae strænge Forbud ej at antage, forlæse, udspræde eller sælge noget Pavelig Brev eller Bulle, som ei formedelst Kongl. aabne Breve vare i saa maader tilladte og udi Parlamenterne vare registrerede. Den Svenske Gesandt
Nye Tidender, 1717-01-01
Baron Gøerts, som nyeligen her ved Hoffet er ankommen, finder ikkun slet Fremgang i sin Ansøgning om de forsættede Hielpe-Penge for Kongen af Sverrig, og vare de resterende ikke engang at bekomme, saasom mand dem til andre Udgifter behøver. Hr. Allegre, som skulde have gaaet af den Romerske Kæisers Hof, er nu beordret at skal, saasom Freds-Fuldmægtig, paa vores Konges vegne gaae af Brunsvig, der at overvære Freds-Forhandlingen. mellem de Nordiske Potentater. Mand forsikkrer, at Vil kaarne, som til den Freds Slutning forud skal afgiøres, noget nær skal paa alle Sider være stykke og fast satte. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-01-01
London. Den 19de i denne Maaned forsamlede sig her Parlamentet, men blev ved Cancelleren til den 28de ditto opsat, og i Tilfælde Hans Kongel. Majest. ei inden den Tiid fra Tydskland sig skulde indfinde eller blive til Sinds da at lade det sidde, skulde Parlamentet finde Stædet berammet til den 4 Febr. udi næstfølgende Maaned, inden den Tiid vist haabe des, at Hans Store Brittanniske Maj. som den 19de i denne Maaned skal være reist fra Hannover ad Holland, sig vel her skal have indfundet.
Nye Tidender, 1717-01-01
Tydskland. Wien. Udi Croatien haver den Kæiserl. Oberste Qvintianimed 1000 Mand til Foods og 600 Mand til Hest giordt et lykkelig Tog ind ind i det Tyrkiske Herredom og uformodentligen overrumplet adskillige Stæder, lagt tvende faste Forstæder eller Palanker aldeles i Asken og bragt et stort Bytte af Fæe og Heste med sig tilbage. Udi Siebenbyrgen er og Oberste Braun skind fra Bucharest med 14 Feldt-Stykker, 4 Fahner, tvende Ross-Sveiffer, mangfoldige Telter og andet Kriigs-Tilbehør, som de Kæiserlige der havde faaet til Bytte, indkommen.
Nye Tidender, 1717-01-01
Fra Constantinopel haves ej andet end Kriig og Kriigs-Skrig mod Kæiseren og de Venediger, og det af yderste Magt og Evne; Hvorimod her i Kæiserens Arve-Lande og udi det Romerske Rige giøres mægtige Anstalter.
Nye Tidender, 1717-01-01
Berlin. Den 19de i denne Maaned haver Hans Kongel. Majst. fra Dessau indfundet sig udi Potsdam for at see det der udi Hans Majests. Fraværelse fra Czaren ankomne store Folk staaende udi deres Gevær, som gav en vældig Anseelse, ellers var mand daglig did forventendes fra et andet fremmed Stæd en Karl, som skal være 3 1/4 Allen lang, og skal tiene ved Cron Regimentet.
Nye Tidender, 1717-01-01
Fra det Meklenborgske. Som det lader sig ansee, da skal vi ikke saa snart som menes, blive af med de Cariske Tropper her af Landet, ihvorvel nogle Potentater ikke lidet anholde derom: Tilmed Amsterdammer Breve mælde, at Hans Cariske Majest. skal der have givet Ordre ud, at 12 Regimenter til Hest, som staae i Polen, skulde rykke frem ad de Pommerske Grændser, ladende og for Rostok og andre Stæder bygge adskillige Galle jer til sine Troppers Overskibning, hvorhen Czaren maatte lyste.
Nye Tidender, 1717-01-01
Nederlandene. Græven-Hag. Som sidste Franske Breve mælde, da skal den Svenske Gesandt Baron Gørts slet være hørt der ved Hoffet, saa hverken af de resterende eller tilkommende Hielpe Penge, som Frankerige haver forsættet Sverrig, meere skal herefter være noget ventelig, heldst efterdi nu en Tripel-Alliance mellem Frankerige, Ængelland og de Herrer General Staterne er tilfulde sluttet, og Frankerige derfor ei skal have Sverrigs Hielp herefter fornøden, saa mand nu haaber, at Sverrig skal demmere beqvemme sig til en Fred. Den 24de i denne Maaned haver Hans Store Brittanniske Maj. indfundet sig ad Aften mod 7 Slæt udi Flaerdingen og der den Nat hvilet sig for at sette sin Reise frem ved en ventelig Bør lige ad Ængelland, mand tviler derfor derpaa, at noget Samqvem og Samtale skulde skee mellem Deres Store-Brittanniske og Czariske Majestæter, dog Caren nu ventes dagligen fra Amsterdam her til Stæden, og haver nu sendt sin Ambassadeur Prinds Kurukin den 25. ditto til Hans Store-Brittanniske Maj. udi Flaerdingen med høj magt paaliggende Ærinde. Hans Store Brittanniske Majest., saasom Kreds-Oberste i den Neder-Saksiske Kreds, vil, at Hans Cariske Majst. vilde erklære sig inden kort Tiid og visse Dag, at de Cariske Tropper skal gaae ud af det Meklenborgske, hvorimod Kongen af Ængelland vil komme Czaren til Hielp og Bistand mod Sverrig med de forlangende Orlogs-Skibe og lade med den Ryssiske Gesandt i London handle over det Forslag til Handelen og Kiøb mandskabet giennem Petersborg fra Persien og de Øster lande, Moscan saavelsom Ængelland til stor Profit. Udi Vesel og Hertugdommet Cleve nedkom Hendes Czariske Maj. den 13de i denne Maaned i Barsel-Seng med en ung Prinds, som efter en 4 Timers Tiid mellem 7 og 8 ad Aften hendøde. Det er vist nok, at omendskiønt de Franske Ambassadeurer her alt have Stadfæstelsen fra Frankerige i Hænde paa
Nye Tidender, 1717-01-01
den sluttede Tripel-Alliance med Store Brittannien og Holland, og den her havde fremviist, saa skal den vel ikke mod Store-Brittanniens og Hollands Stadfæstelse blive udvexlet, førend alle de Vilkaar ere fuldbyrdede paa Frankeriges Side for saa vidt udi benævnte Alliance forud er lovet, tilmed vil Kongen af Store-Brittannien udi sit Parlaments første Sæde lade forkynde, hvad der udi samme Alliance er sluttet, førend Hans Maj. den vil stadfæste til nogen Udvexling.
Nye Tidender, 1717-04-01
den lade sig ver det allernaadigst behaget Hans Kongl. Majest. at lade udstedde sin Placat, paa hvad Maade den ved Forordningen af den 1 Febr. 1717 paabudne Øll Accise udi Kiøbenhavn skal opbærges, samt om Accise af Korn-Brændeviin. Den 10de i denne Maaned haver ligeledes Hans Kongel. Majest. ladet udstedde en Placat om den allernaadigste Revision over Kriigstyrens Mand taller og Moderation. Den 12 ditto haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Monsr. Christian Juel til at være Cancellie-Assessor. Den 14 ditto begav Hans Kongel. Majest. sig paa Reisen, herfra af Falster og Laaland til Rytteriets Jndrættelse der sammestæds.
Nye Tidender, 1717-04-01
Den 19ditto gik Vice-Admiral Gabel med sin underhavende Esqvadre til Sejls her fra Rheden af Kiøge-Bugts og Stevens=Klintes Søekanter at have den Svenske Esqvadre, som og skal være fra Carls-Crone i Søen, udi agt. Den 22 ditto havnede her for Staden den Stor-Brittanniske Orlogs-Flode, bestaaende af et Skib, bevæbnet med 80 Stykker grove Skyt, med 60 Stykker, 13 med 50 Stykker, 1 med 40, 1 med 30 Stykker og 1 med 20 Stykker, foruden 4 Brandere og et Hospitals-Skib, hvilken Flode Admiral Bing haver under befaling og Commando, Samme Dag Hans Kongel. Majest. sig her udi sin Residence fra benævnte sin Reise igien indfandt.
Nye Tidender, 1717-04-01
Den 28de stavnede 4 af den Stoor-Brittanniske Flodes Orlogs-Skibe ad Noord-Søen igien for at føje sig til den Kongel. Danske Esqvadre for Gottenborg krydser.
Nye Tidender, 1717-04-01
Udi Kongel. Majests. og Universitets privilegerede Boog Trykkerie er udi denne Maaned bleven ved Prenten forfærdiget. Epitome Erotematica circa fundamentales Christianæ Fide Articulos in usum Scholarum Daniæ & Norvegiæ, præfixa præfatione Summi Theologi, Drs. Johannis Bartholini, ad Lectores S. Rectores Scholarum.
Nye Tidender, 1717-04-01
Norge. Christiania. Under Stavern, skal 6 Ængelske Fregatter i denne Maaned have føjet sig til den Kongel. Danske Esqvadre under Commandeur Tordenskjold, saaledes den med samlet Magt er gaaen ad de Gottenborgske Søe kanter at krydse paa de Svenske Capere og forbyde dem deres ydermere Caperie.