JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1808-05-24
Formedelst Forældring af Boepæl agter offendtlig Auction Tirsdagen den 7 Juni af sælge paa Gaarden Jege um i Broust Sogster Hanherred endeel Møller, tilligemed K. Messing og Jernfang, Sengeklæder og samt Julings og Gaardsredskaber, Bester, og Faar, hvoriblandt en 100 Rd. Præmie, sind; tor ville Liebhavere behage at tage ovenmeldte Dags Formiddag Kl. 10 Slet, Conditionerne nærmere skal blive bekie digioWaargaard den 17 Mai 1808. OrninI dette Foraar har ingen Caponer eder stegielde været hos os med fuldkommen Al ønske vi jo før jo heller at faa vores Plabegegnet, tor hos os er 12 a 14 Stkt. ferlig den 1 1/2 Mai 1808.
Jyske Efterretninger, 1808-05-24
Hos Skræder, Winther i Slotsgade er ennye sort Casemirs Kiøre at faae til KiøJfølge det Kongelige Generalfoldkammers soluttag, foretages Auction ved Uldstrup i borg Sogn Wenneberg Herred, over 124 Genere, en Slump Ditto og tomme Pider strandet paa den Konge Forstrand ved Hen Alstrup og nu taget under Beslag som formevigt Eiendom Dette kundgiøres hermed til staaendes behagelige Underrerg. Hiørne Her Aal. N. Bræer.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
m forsendes. i Trykkes og udgives 2 Gange ugentlig i Aal Fredag.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren leverer nu en særdeles vigtig Correspondence, hvoraf her, formedelst sammes Vidtløftighed, ikkun meddeles et Udtog. Det første Brev ver skrevet i Madrid d. 2 Mai Kl. 7 Aften, og af følgende væsentlige Jndhold: en Siden Begivenhederne i Arranjues har det spanske Folk været i en bestandig Giæring. Den Seier det pandt over sin Konge og de fra Fredsfyrstens Ærevagt erobrede Trofæer lyde det troe nu at kunde bøie alt. De Franske maatte dagligen taale de haardeste Fornærmelser, men satte stedse koldt Blod og Følelsen af deres Kraft mod Mængdens Opbrusen. Siden 2 Dage vare Sammenløbene hyppigere og alt lod bebude et nærmende Udbrud. Den forstandige Jagttager saae det og saae det med Fornøielse, thinden en skarp Lære var det umuligt at bringe de forvildede tilbage. Dronningen af Etrurien og Jnfanten den Fransisco, der dagligen vare udsatte for Forhaanelser, bade om Tilladelse at begive sig til Bajonne. Storhertugen af Berg sendte hende ten af fine Adjutantere og lovede hende fuldkommen Sikkerhed. Ved sin Ankomst paa Slotspladlen bier denne Officeer omringet af Mængden og skulde, efter al Sandsynlighed, have lagt under, om ikke 10 Grenaderer med feldet Bajonet havde ilet ham til Hielp. Paa samme Tid blev en anden Officeer saaret i et andet Opløb, Storhertugen lod nu Generalmarscherslaae. En Bataillo af sammes Piketgorde trat med 2 Kanoner til Slotspladsen og ved adskillige Kartæde skeskud adsplittede Hoben. General Groullen havde faaet Ordre at trænge frem giennem Gaden Alcala for at adsplitte 20,000 Mennesker, som havde forsamlet sig der og paa de omliggende Pladser. Tredivehofsende. læggeren H. F. Wandal. Kartædskeskud og nogle Udfald af Kavalleriet rensede strax alle Gaderne. Oprørerne løbe nu ind i Husene og begyndte at skyde fra Vinduerne af. Generalerne Guillot og Danbray lode strax Dørrene sprenge og alt hvad der blev funden med Vaaben. i Hænderne, maatte springe over Klingen. Jmidlertid ilede Oprørerne til Arsenalet, for at bemægtige sig 28 derværende Kanoner og 10,000 Geværer. General Lefranc ilede dem med sit Regiment, i dobbelt Skridt, smøde og overrumplede dem saa hurtig, at ikkun 2 Skud bleve løsnede. Alle de, som befandt sig i Arsenalet, maatte springe over Klingen. En Mænge Bønder fra Nabobyerne vare ogsaa indvarslede til denne Expedition; men da de saae, hvor hastig man var bleven færdig med deres Kammerater, søgte de saasnart muligt at redde sig med Flugten; imidlertid havde Kavalleriet posteret sig ved forskiellige Porte og enhver der befandtes med Vaaben i Hænderne, blev nedskudt. De Franske angive deres Tab til 25 Døde og 45 til 50 Saarede. Af Spanier faldt flere Tusinde. Da Kong Carl sk Efterretning om denne sørgelige Katastrofe, udnævnte han strax Storhertugen af Berg til General=Lieutnant af Spanien
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Det andet Brev er fra Keiser Napoleon til Prindsen af Asturien og kan ikke læses uden Jnteresse. Keiseren bebreider Prindsen hans Forhold mod sin gamle Fader. De har ingen Nrt, siger han, til Spansens Kronenden den de har faaet ved Fødselen, heller ikke hører det dem til at dømte Fred fyrsten. Han staaer og falder for sin Konge. Den har ofte røl yttret det Ørske at see ham dor fiernet fra førretningerne, men Venstad for Kong Carl gjorde af testant. Hvor staae ere dog ikke vi Kirke, midlertid kan jo endnu alt blive godt. Lad gredsfyrsten forvise og han skal finde et Tilflagtsted i Frankerige. Hvad Kong Carls Trønfrangelse angaaer, da fandt denne Sted paa en Tid, at mine Armeer bedekkede Spanien og maatte ikke Spanien og hele Enropa troe, at jeg justederfor havde sendt saa mange Tropper, for at styrte min gamle Ven og Allierede fra Tronen? Jeg erklærer derfor. Deres Kongl. Høihed, Spanien og den hele Verden: Er Kong Carls Tron frasigelse en aldeles fri Handling og er han ikke dertil bleven tvungen ved Jnsurektionen i Arranjuez, da vil jeg ingen Vanskeligheder giøre og erkien der. D. K. H. som Konge af Spanien; men om denne Sag maa jeg først mundtlig tale med dem. Naar de selv eengang bliver Konger vitiden overbevises om hvor hellig Tronens Netter. Alle en Kronprindses Skridt, som tyde hen paa sammes Krænkelse, er Forbrydelse. Troe endelig ikke et forvirret Folks opbrasende Ertusigemel, man kan myrde nogle af mine Soldater, men Spaniens Undergang vilde da vorde afgjordt. &c.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Det tredie Brev er fra Kong Carl til hans Søn Prindsen af Asturien. J Slutningen af samme hedder det: de Den franske Kasser har erklæret for mig at han aldrig ville erkiende dig som Konge. Det Barn, der er en Fiende af sin Fader, kan aldrig vinde den fremmedes Tillid. Han har desuden viist mig, Breve. fra dig, der tydelig vidner om dit Hadsmod Frankerig. Ved at ville røve mig min Krone har du sønderbrudt, din egen. Dit Forhold mod mig og dine opsnappede Breve har draget en Jærne Grændsermellemadig og den spanske Trone. Jeg harelevet for mit Folk, jeg vil ogsaa stedse handle for det, og var jeg vis paa at Spaniens Religion, mine Provindsers Jntegritet og Uafhængighed skulde vedligeholdes: ukrænkede, med Glæde steeg jeg da med i min Gravnog tilgav dig, at have forbittretnig mine sidste Dage. L.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Endelig det sidste Brev er fra Prindsen af Astuerien til Jnfanten Don Antonion og af følgende Jndhold: Jeg har i Dag tilskrevet min høitelskede Fader saaledes: Miniærværdige Fader og Herre! For at give deres Majestæt et Beviis paa min Kierlighed min Lydighed og Underkastelse og for at efterkomme det Ønske, de saa ofte havettret for mig, frasiger jeg herved me Krone til Fordeel forderes Majestæt og ønsker at de maa bære den i mange Aar Jeg anbefaler D. Made Personer, der havde trend mig siden den 19 Martii og stoler med fuld Tryghed paa de Forsikringerne deri den Henseende har givet mig a. Ferdinand. I Kraft af denne Afstaaelse tilbagekalder jeg herved alle de Foranstaltninger og Fuldmagter jeg før min Afreise gav dette nedsatte Regieringsraad og og til Slutning takker jeg Medlemmerne af samme, saavel om den hele Nation for deres Bistand og Hengiven bede. Jeg anbefaler men og de Udsalgtes beder demeel vogte na forhandel Spaniens som E. ropas eveje Fierde Engelanterne a. Ferdinand. Saarkort var altsaare maands Glæde! Irtu2 Maaneder kaldte Nationen ham Konge. Om ha nogensinde mere bliver et og hvor længe det vil var forend Spaa en glemmes det nyre Offerrdet bragt ham. - er skiult. Ogsaa det ulystelige Tøiebo he givet hamret vist nok for dem selv saare sørgeligt Vine om sin Hengivenhed. Den 214 April mod Midne forsamlede en Mængde Mennesker sig paa den stor Plads og begyndte at raabe: e Leve FerdinanVIIIv. Deri opstod umen Tumit og en Uordhvoromlingene kan giøre sin Begreb. Forgiæres saater adskillige agtede Borgere at stille Oprøret. De var som en drivendes Strøm. Man forteren hine Profession, hvorpaa Ferdinands Brystbillede var ha tet. Alle maatte følge med og hvo som itte vilde Hugt.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Frankrige. Keiseren har ophøiet en De fortiente Militaire i Adelstanden. General Rop bleven Rigsgreve og Godser i Vestspalen og Holla ere ham anviste til 50000 re aarlig Inkomst. Tydskland. Med overordentlig Leilighed hee man nu faaes Efterretning om at bestningen Sveborg med den derværende Fløtillie er ved Capitultion overgaaet til Russerne. Kongen af Sverrigste have erklæret alle Officerernerpaa denne Fæstning fo- Æreløse tillige med deres Familier.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Indenlandske Efterretninger. Mod Slutningen af April havde de Norske alleredgjort 5000 Fanger. Man har funden en Correspodence hos den Fangge=Oberste Gahn, medem ham og General i Armfelt, hvori Generalen verer nu fordeel Respect for det norske Artillerie samt beklager de Mangel af Livs Fornødenheder blandt de forn Tropper, der gjorde enhver Expedition nesten umueleHvorledes vil det gaa, naar Enaldkomme? Under 6 Mai har Hs. Majestæt Kongen befal den Kommission der er medsat for at give forslag om hvorlede Dannebrogordenen kan vorde udvidet og indeeltuvisse Grader, at giøre allerunderdanigst forsig, til en ny og passende Vanganordning: Roskilde Kro tilligemed den største Deel af de derved liggende Landsbyder afbrændt.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
J Lyngby Kirke hilses Vaaren hvert Aar ved festlig Høitideligheog ved hvilken Leilighed passen Sange afsynges, Gaver for de Fattine indsamles i et Regnskabt om Fattigvæsenets Tilstand af Præstoffentliggiøres. Denne prisværdige Høitidelighed s. retoges ligeledes i Aar Søndagen den 22 Maj.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
D. 23 Mai holdes i Hornby ved Hornbek Aution over omtrent 16000 Pd. priisdømte Kaffebønnei 10 22 Tdr. D. 15 Mai bien til 6 sværicia af Katperførerne ; og J. Balle en aar Drammer rig og en Kalphauser Saliaft. J Forstningen var alt saat aldeles reent med dem og man tvivledernesten ikke om deres Rentralitet, men, da dettsom til Styrtet, havde begge engelske Papirer. Man overbevises nu mere og meere om, hvor lidet man kan fæste Troe til saadanne Skipper Udsagn, hvor ærlige de end stille sig ant. Kniphauseren forsikrede helligt, at han ikke havde været i England, eiheller var forsynet med engelske Papirer. Deri havde han ogsaa ganske Ret, thi der fandtes i Styrmandens Gemme. Den 17de blev atter indbragt 3 Skibe: en Amerikaner, en Kniphauser og en Oldenborger, som aller maatte til Kiøbenhavn. Amerikaneren skal have udsagt, at før hans Afreise fra England skulde ikke færre end 35000 Mand Tropper være afseilede fra Gothenborg. Formodentlig en Skipperløgn! D. 18 Mai indbragte Gillelejerne en Kniphanser med en rig Ladning af Suk ter og Kaffe.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Om Morgenen mellem 6 og 7d. 8 Mai opkom Jld i Ellerup Bye Svendborg Amt, hvorved afbrænde te 9 Gaarde og 9 Huse, Skolen og Kroen.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Med overordentlig Leilighed haves følgende Efterretning: Den 26 eller 28 April afseilede Sir James Sanmaret med 8 Linieskibe og nogle Fregatter, samt henimod 100 Førselskibe, Ost paa. Man formener for at fremme kiendtlighederne mod Norge. Afiden tydske Legion skal være. 10000 Mand ombord under Moores Kommando, Tropperne skulde udskibes. i Gothenborg og Flaaden skal derefter være bestemt til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Under 11 Mai har Kongen behaget allernaadigst at resolvere: at naar militaire eller civile Embedsmænd have noget at rapportere, der maatte være af megen Vigtighed, skulde de dermed henvende dem til den nærmeste Delegrafist, der da er pligtig uopholdelig at besørge det videre. Bosniak Eskabronen skal heretter, som mere pas sender kaldes Uahns Eskadronen.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Da=Brændes Tilførselen til Kiøbenhavn bliver at mere og meere vanskelig og utilstrækkelig til at forsyne denne store Stad, saa har man nubegyndt desto mererat tænke paa Tørv. I Rærheden af Kiøge er nylig bleven kiøbslaaet om en Tørvemose paa omtrent 40 Tdr. Land, som dog ikke blev solgt, da Elerenholdt den i to Tønder Gulds Priis.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 25de Maj, Slagter Ludvig Cerfs Datter Caroline Sophie; Fadderne: Barnets Forældre, Jomf. A. M. Rodschou, Malermester N. S. Rodschhu.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Kopulerede. Den 25de Maj, HansGarsøe og Kirsting Woltz. S. H. Kiøbmand Hr. Jacob Hoppe og JommePatronelle Seip. Den 27de Maj, Kledehandler Hr. Cart Akkermana og Jom. Anne Marie Graae.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Begravede. Den 20 Mai, Maren Jensdatter af Vesterindegaard, 70 Aar. Den 25 Maj, Skipper Anders Jensen Hjorth, 53 Aar. E. D. af Skolegadens Fattighuus, Enket Winter, 6 Aar. S. D. Mausgl. af 5 Compagnie Ole Brønsnelsens Datter Elte Marie, 9 Maaneder. Den 26 Maj af Sophiendahl Niels Coristensen Skammelsens Kone Johanne, 57 Aar. Den 27 Maj, Frøken Hanne Petrine Jansen 20 Aar.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Paa 6te Søndag efter Paaske prædiker til Høimæsset i Badelshi Kirke, Hr. Henneborg, og til Aftensang. Hr. Jansen. J Frue Kirke præditer til Høimæsser Hr. Stiftsprovst Schierup og til Aftensang Hr. Aspach. J Hospitalet Hr. Meden, om Eftermiddagen Kl. 2.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Aventissemener. Den 24 Maj døde min elskte Datter klanne Petris, ne Janten efter 5 Dages Sygdom. Vel uddannet baade til Siæl og Legeme gar hun Haab om et langt Liv, til Garn for Menneskeligheden og til en Prydels so for sit Kiön, Men ak!" som den skiønne Blomst for Mejerens Læe legnede hun, Jesit Lirten ligesaavel sket som ved qvindelige Dyder elskværdig Datter, Hendes Tænkemaade var Oprigtighed, Hengivenhed og Kierlighed til Gust og Menneskene, og hendes Handlinger-bare alle Præget deraf. Hun erfarede i sit Livringen Obehageligheder, uden de hun paadrog sig ved sin varme Fölelse for den gode Sag og sin J. ver i at forsvare, efter Overbeviisning, det fanden og rette, Denne gode Siel hiemhentede Gud til de resnere Aanders Bolig efter en fuldendt Opdragelse heri Verden udi sit 21 Aar,. Aalborg den 26 Mai R. Jansen, Biskop.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Tirsdagen den 31 Maji Eftermiddag Kl. 3 Eft ver i Skibstømmermester Jens Als Huus ved Stranden holdet Auction over en svensk Baad, Ternækaldet af 3 Commerse læster med tilhørende Redstad, og Jnventarium, beliggende i Havnen ved Frisenborg. Aalborg den 25de Mai 1808. Bøggild. I Alvelgaden ved Latmølen sælges alle sorterisemmerske Gryn Bankebog, Boghvede Gryn, sigtet og grovt Bygmeel, siger Rugmeel, beste blaae Kaffebønner Raffinade, Candis, Puddersukker, Strup, bedste Viinædikke, et Qvantum Rødviin paa Flasker, Gammel Viin, fransk Brændevin dansk Korn Brændeviin, Formelys med Bomuldsvæger 16t alle paa Pandet, Dire Spedels ved Linedvæger af aner. af. J P. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Da mange Forældre maaske troer at jeg haver mit bestemte Antal af 12 Elever fuldt, giver jeg mig herved den Ære at melde at 3 Pladser endnu ere ledige i mit Justitut. Aalborg den 18 Mai 1808. Juliane Wedelsarlsberg.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Til Kiøbs aller Leie. Det tæt ved Landeveien uden for Aalborg Østerport i Nørretranders Sogn for faa Aar siden at nye opbygte Sted Tornssted kaldet, er underhaanden at faae til Kiøbs eller Leie Stedets Bygninger er 8 Fag, Stuehuus Bindingsværk, murede Vegge og Steentag vel indrettet for en honet Familie, Ladehuset 8 Fag murede Vegge og Fielbeklædning samt Straatag. Ved Stædet er en smuk anlagt Lyst Frugt og Kiøken Hauge, samt ypperlig Bryndvand i Gaarden. Med Stædet følger Privillegium paa Kroehold og Giæstgiverie, samt saa mange eller faae Tønder Agger Land strax ved som enhver attraaer En anstændig og til Fremmedes Beværtning oplagt Familie vil formedelst Stædets skiønne Beliggenhed finde rigelig Udkomme. Tiltrædelsen kan skee strax eller til næstkommende Santhansdag. Om Kiøb eller Leie, ville Lysthavende behagentlig henvende dem til Hr. Jens Karmark i Nørretranders som paa Eierens vegne slutter Accordt. Undertegnede agter sig i Aar ligesom forhen til Aalborg Pindsemarked, for der at forhandle en Deel Klokkestøber og Giørte arbeide; og udbeder mig derfor hos alle og enhver paa det beste rekommanderet. Enhver Kirkerier som maatte have deskadigede Kirkeklokker at lade omstøbe, forbinder jeg mig til at hente og levere de nye støbte Klokker paa Stedet, samt ophænge dem paa egen Ansvar, og efter en billig Akkordt. Mit Logi bliver hos Hr. Kandstøde, Schullestrøm. Randers den 15 Mai 1808. Peder Meilstrup Klokkestøder og Gavetler.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
En betydelig Samling af Alenkam bliver ved offentlig Auction bortsolgt i Blokhuus, Huns Sogn Hiørring Amt Aalborg Stift Mandagen d. 30 Maj hernæst og følgende Dage, og begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Disse Varer ere en velske Fabrikats som fra Vesterhavet ere indstrantdede af moderne Kølfører og Mynstere, bedste Bøaftet og i Særdeleshed bestaaer af følgende Slags Alenvare i større og mindre Stykkeronemlig Sirts ser, 146 Stykker, Lembritz 27 Stk. Demitie, 35 Stk. Sukkerduun 6 Stk. Klæde 17 Stk. af forskjellige Længde, af det Tøj kaldet engelsk Læd der 44 Stk. Store Silke Kastetørklæder 506 Stk., hver meer end 2 1/2 Allen paa hver Kant, Mousseliner 178 Stk. Nankin 14 Stk. Kassemi 11 St., Kallemand. 146 Stk., 8 engelske BanLosædler paa 10 og 5 P. S. 9 hele og 2 halve Guineer, en Slump Konak paa en Foustagie og en Slump Rom paa et Ditto, samten ikke betydelig Qvantitet af god Jndigo med mere. De Lysthavende ville altsaa behagentlig indfinde dem og forsaavidt de maatte være fremmede her i Egnen, forsyne dem med tilstrækkelig Creditiver fra bekiendte suffisante Mand her i Egnen. Kataloger ere til Eftersyn hos Hr. Kiøbmand Sal then i Aalborg, Hr. Mogens Brix i Blokhuus og undertegnede Herred foged Hasselvalk i Nørresundbye. Samtlige Vahre sælges til Forblivende, her i Landet efter høie General=Toldkammer Tilladelse og imod tilbørlig Forsikring gives Credit paa Kiøbesummen i Forhold til deres Størrelse deels til Udgang Juli og deels til 11 Decbr. d. A. Nørre Sundbye den 7 Mai 1808. N. S. Hasselbalk.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
En fuldvoxen Jomfrue som besider en moralsk Carakter, tillige er fød af honnette Forældre, søger en Condition enten i en Kiøbsted eller paa Landet som Huusjomfrue eller andet som kunde passe til hende, Stand, hun forstaaer endeel Fruentimmer Netiteter som Broveri, Knippel alle Slags Fonentimer Linnet Syning, m. m. kan om forlanges gaae med i Huusholdning paa Lønnen ansees ej som paa en god Omgang Da hun er uden Condition kan hun og forlanges til træde Stederstrax, eller til første Fløttetid. Hr. Bogtrykker Wandall anviser.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Hvor godt Bøge Kløvbrende, samt Grener og Pi de Brændeler at faae til Vinterprovision, anvises Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Bekiendtgiørelse. At den herværende Afdeling af den Kongel. D. rection lo den almindelige Enke Casse, nu, Følge Allerhøyeste befaling begiver sig til Ku benhavn, saadant bliver herved bekiendtgjort at Vedkommendes Efterretning. Rensborg den 32 Apil 1808.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
J Følge det Kongelige General Toldkammer, Ode af 30 April sidst bliver Fredagen den 3 Juni næstkommende her i Fladstrand foretaget offentlig Auction over 44 Poustagier med Kaffebønne- og 12 Fade raae Sukker der ved Dom at kiændekonststable som Engelsk Eiendom. Auctionen foretages hos Strandingskomminair Hedemark her i Byen, og begynder ovennævnte Dags Formiddag Kl. 10 efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, Libhavere anviteres altsaa at tage Møde. Fladstrand Toldkammer, den 16 Mai 1808. Wolter,
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Toldkasse er.
Jyske Efterretninger, 1808-05-27
Godt frisk rød og hvid hollandsk Kiøverfrøe, hollandske Oste, grøn Thee og andre Sorter fine Thee faaes hos Hedevig saal Hübertz. paa Gammeltorv.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Adenlandske Efterretninger. Efter den pariser Rigskournal, skal der i den nyere Historie ikke findes Mage til den spanske Kong Carl 4des Tronfrasigelse. Hverken Victor Amadeus's af Sardinien, eller Carl den 5tes, eller Casimirs af Pohlen, eller Christinas af Sverrig, eller Philip den 5tes af Spanien Frasigelse, lader sig sammenligne dermed. Den var altsaa en virkelig Nedstødelse fra Tronen, som havde vanæret ei alene den spanske Krone, men endog andre Troner, og vanhelliget det Hellige, som omgiver Tronerne i Almindelighed. Man seer nok, at Journalisten taler her og Carl den 4des første Aftakkelse, til Gunst for Prindsen af Afsturien, og ikke om den derpaa fulgte Trønfrasigelse af det hele spanske Dynastie, der naturligviis maa bedømmes efter langt andre Grundsætninger.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Alle Prindserne af det spanske Huus ere nu af reiste til det Jndre af Frankrig. Kongen og Dronningen ankom den 15 Mai til Bordeaux og modtoges med de Æresbeviisninger som Souverainer tilkomme.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Keiseren bestemde strax 6 franske Damer til den spanske Dronnings Opvartning. Fredsfyrsten giør Reisen. med dem. Dronningen af Etrurien og den tredie Prinds, Don Francisco, ventedes til Orleans den 21de Den hele Kongel. spanske Familie, troer man, maa alt være ankommen til Fontaineblegn. Moniteuren melder fra Madrit følgende: a Stor hertugen af Berg residerer paa Slottet. J Staden, er det ganske roligt. Vor nye Konges Ophøielse vente vi med hvert Øieblik. (Man formoder, at Storhertugen af Berg vil foreløbigen blive udnævnt til Viceke Spanien). De mangehaande Misbrug, som opslutte rort Monarkie, vilde tilsidst have styre tet os ter omkuld, og tilvisse var der ingen anden Maade til af undgaae en lang og blødig Omvæltnings Convuli. Nu haabe vi, at vor nye Konge vil omskabe . gamle Monarkie, og giøre det ungtigien skridtviis, uden at ryste det, og saa vil da vore Ønsker og Forbedringer endelig eengang høres. - Leiren ved St. Roch og Cadix forstærkes. Til alle Havne er sendt Ordre, at haste med vore Krigskibes Bevæbning. Skrækkelig er Uordenen i vore Finanter. Det var uundgaaeligt at giøre et Laan, og dermed kom man da ogsaa strax istand.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Den nuværende spanske Søemagt skal bestaae af 42 Linieskibe, 30 Fregatter, 20 Korvetter, 4 Sches. bekker, 15 Bombarderere, 40 Brigger og 67 mindre Krigskibe, tilsammen 218.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Den engelske Søemagt skal, under de nuværende Omstændigheder, endnu forøges med 70 Linieskibe, foruden mindre Krigskibe.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Det største og smukkeste Linieskib, der vil blive til i Verden, er Linieskibet Caledonia, som nu bygges paa ved Plymouth. Det skal føre tilsammen 134. Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1808-06-07
Efter et Pariserblad, have Englænderne i Ostinden i et Feldtslag med Maratterne liidt et betydeligt Nederlag og mistet 12000 Mand.