Berlingske Tidende, 1793-04-29
Fra de østerrigske Nederlande. om de K. K. Trønders Jndrykken og Hs. Kongel. Høihed. Ertederina Carls Jndtog i Møns, samt den Glæde, som herved oplivede alle Jndspagerne, giver nedenstaaende PriHarrivelse et tydeligt Begreb : "Den gode Gud var rørt over der Elendighed; han viser sig nu naadig mod os, og med den veste og almindeligste Glæde beretter jeg Dem, at ved et ingens Undertrykkere have om Natten efter den 26de Martiirømt var Stad. At fortælle alt, hvad vi have ud saan, vilde være meget for vidtløftigt. Den 27de var den, Kiønnelle Dag saa har oplevet; man ventede det Øyeblinaar Østerrigerne skulde ankomme : alle Stadens Jndbygmere vare paa Gaderne i de smarmede hverandre og ønskede dia til Lotte; den tyrkiske Musik, ledsaget af en utallet Maade, gik ud af Staden, for at møde dem, og man saade: Reneren leve. Man havde afsendt Stafetter, for at derrette Armeen, at Staden var rømmet, da Kl. halv 9. Husarer og Udlaner kom til os. De og deres Heste bleve hanne, og en stor Glæde herskede. De bleve strax herlig bevarede, førte ind i de beste Vertshuse, og i et Øyeblik var dele Staden illumineret. Jeg sad just med min Familie til Verde, men vi forlade alt, og løbe, saa kolde det endog laar, den paa Pladsen. Med alle dette bleve vi dog ikke meet roelige den Nat, endskiønt alle retskafne Folk allerede tid som Morgenen havde gredet til Vaaben, sat dobbelte Vaa at, og bestandig patrouillert. Om Natten opkom virkelig Alem. Det vare udsatte Forposter uden for Staden, der han frygtede at de franske Barbarer skulde komme tilbage. Man børde Flinteskud mod Glin; man afsendte Husarer, set at komme efter Aarsagen og da befandt man, at de brave Bønder, som undbrændte Fribedstræde, dandsede med største Side, og for at bevidne samme, havde gjørt disse Skud. Den 22de vandle Staden igien i Bevægelse. J Haab omAsit fore Gesaire ankomme, vare alle Gader og Vinduer saa. en Morgenen indtil om Aftenen falde af Mennesker. J dette Dieblik fortæller man mig, at 3000 Mand ere om Natten trukne ind. J Dag den 29de har man bekiendtgjort os Enkeberingens Ankomst mod Middag. Bort hele unge Mand, skab har grebet til Gevær, og er reist ham i Møde ; alle Hænder ere bevæbnede, for at foreene sig under hans Fane og alle Penge færdige til hans Tieneste. Maatte dog denne saa behiertede Prinds være deres Ven, som elske og hollagte ham, som deres Frelser. Jeg relser ham nu ogsaa i Møde, naar leg kommer tilbage, vil jeg fortælle Dem, hvad jeg har seet. Den meest levende Glæde er stegen til det Høieste. Jeg har seet ham, denne gode Fyrste, jeg har klappet i Hænderne og tilraabt ham Vinat, og den gode Fyrste har hilset os utroelig venskabelig. Da han kom henimod Staden, og saae vort hele unge Mandskab, vore beste Folk at komme ham i Myde under Gevuhr, begav han sig midt ind iblanddem, og saaledes kom han under hele Folkets Fryderaab, med Hatten bestandig i Haanden, bilsende til høire og venstre Side, ind i Staden. Da han kom til Pladsen, bad Mr. Vivelle ham om den Naade, at han vilde tillade Volontairerne at bære sig til Raadhuset. Han tillod det, steeg af Hesten og 12 Volontairer har ham, i det han sad paa deres Hænder, og nogle holdt ved Fødderne og Benene, andre ved Hænderne. Saaledes kom han paa Balconen, og fra alle Sider blev ham tilraabt Vivat. Alt er i Dag i Mons ligesom ude fra sla selv af Glæde, thi et have nu vor Erk hertug Carl i Han finder 100000 Mennesker, som kappes om at forene sig under hans Fabne. Man raader eenstemmig vi ere nu lykkelige, Gud bevare enhver, hvem det og er, fra den franske Pest i Man har i Dag paa Langsredag ikke kunne holde noget Te Deum. Her ere allerede ankomne henved 10000 Mand, mange Sal. dater ere indlagt i vor huse. Vi ville beværte dem herligt: man vil anrette Fæster og Baller. Enhver har giver et Biedrag til de Soldater, som Dag ere indrykte, og i Morges var Summen over 9000 Gylden, men den vil endnu blive langt større. - Nu ere vi beskjæftigede med igjen at opsøge althvad og havde nedgravet, indmuret og skiult i Kielderne. Bil kunne nu igien sovervelig ; man skal ikke mere rive os bort fra vore Familier, ikke længer true og med Guillottinen. Hvilte skrækkelige Dage have vi overlevet: Constantinopel, den 11te Martii.