JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Udgaaede Skippere. J. Klog til Norge, A. Tidemann til Fridericia, J.C. From til Flensborg, J. Nyrup til Ebbeltoft, Jens Halling til Corsøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Den 7de Maii: Baroresse Gyldencrone med 2 Jomfruer 2 Piger og 3 Demestiqver, Geheimeraadinde og Baronesse Gyldencrone, med 2 Domestiqver, Jomfrue Hergaard, Forpagter O. Schou med Karl, Landeværnslieutenant N. Fogh, Brygger Jacobsen med Tiener, Hestehandler J. Bodilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Udpasserede. Fra den 1ste til den 4de: Stud. Theol. J. Møller, Jfr. A. Lund, Frue Schou, Frøken Riisbricht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Skipper Søren Buchtrup agter og 8 a 9 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Passagerer og Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
At min inderlig elskede Kone, Anne Kristine Monrad, efter langvarig Sygdom og haarde Lidelser indgik til salig Roe og Hvile sidstafvigte 24de April. Det tilkiendegives vore kiere Beslægtede og Venner, høis ømme Deeltagelse i min billige Sorg jeg er forvisset om. Randers den 4de Maji 1805. Math. Galthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Prædikanterne paa almindelig Bededag. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Stuesgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahusen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Prædikanterne paa 4de Søndag, efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertil. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Studiosus Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Udenlandsk. Frankrig. En Coureer fra Cadix har til Paris overbragt den vigtige Efterretning, at vor Toulonner Flaade, under Commando af Viccadmiral Villeneuve, bestaaende af 10 Linieskibe, 5 Fregatter og 4 Corvetter, med 10,000 Mand udsøgte Tropper under GeneralLaurisions Com., er den 9 April ankommen til Cadix og der forenet sig med den spanske Flaade under Admiral Gravinas Com., som bestaaer af 6 Linieskibe, 5 Fregatter og adskillige mindre Krigskibe der har 3000 Mand Land tropper ombord, hvoriblant de 1300 Mand bestaaer af Artillerie og Cavallerie. Den engelske Admiral Orde, som kun krydser med 5 Linieskibe for Cadix, kunde ikke mo sætte sig den Toulønner Flaade, og Nelsons Flaade var langt borte, som man troer, paa Kysterne af Egypten, for der at opsøge den Toulonner Flaade. Ved Courerens Afgang fra Cadix, var den forenede fransk svanske Flaade alt af Sigte, og man troer, den er seilet til Vestindien for at angribe den engelske Øe Jamaica, og maaskee derfra sende Forstærkning til Ostindien. J ethvert Tilfælde, kan man vente at faae saa meget mere at høre, om denne forenede Flaades Operationer, som af Engelændernes Forholdsregter at slutte, dens Udløden og Bestemmelse har været dem ganske uventet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
J Lyon har Keiseren tildeelt Mechanicus Lasalles Enke og forskjellige Vævere og Farvere samt andre Kunstnere Pensioner. Men Mechanicus Jacquart, som Opfinder af en nye Væverstol, har han tilkiendt, for enhver Stoel, som han i de første 6 Aar leverer, en Præmie af 50 Franker. Det gamle Bicetre har han skienket Byen til at sælge, og derfor at indrette et Tugt-Arbeids- og Sygehuus. Til en Dæmnings Udbedrelse paa den venstre Rhonebreddde har han skienket 5000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Det erkebiskopelige Pallais i Lyon, hvor Paven loge rede, var hver Dag fra om Morgenen til om Aftenen i gesom beleiret af Mennesker, hvorfore Paven fra Tid til anden viste sig paa Balconen og uddeelte sin Velsignelse. De prægtige Portschaiser som Keiseren og Keiserinden, skal bær i over Bierge Cents, ere forfærdigede i Turin. Præfecten har ladet Sneen kaste af den hele Vei. Efter Forlydende vil Rigmarschal Kellermann erholde Commandoen over den franske Armee i det Neapolitanske i General St. Cyrs Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Holland. Vor Flaade i Texelen, bestaaende af 5 Lini blive og 2 Fregatter, er i Begreb med at løbe ud under Admiral Kikkerts Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Viceadmiralerne de Winter og Verheul ere begge at reiste herfra til Boulogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Fra Viiesingen meldes: at en Division af den Bataviske Flotille i Ostende, er lykkelig ankommen til Danerne. Fire fiendtlige Brigger som angreb samme, maatte trække sig tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Da den nye Constitution nu er indført ved en afgiørende Stemmeflerhed, aflagde Raadspensionair Schimmelpennink alt den 29de April sin Eed og blev af Statsbehindet installeret i sin nye Værdighed, som derpaa nedlagde sine Functioner. Raadspensionairen udnævner der paa det nye Statsraad, hvortil man nævner som Medlemmer de Herrer Leyden, Goldberg, Appelius og Ca steele. Det nye lovgivende Corps bliver neppe installeret førend 15de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Paa Øen Zudbeveland har de franske Tropper, opfanget 145 Flygtninge, som for største Deelen vare Bønder og Arbeidsfolk fra det forrige Stateflandern, der have unddragen sig Conscriptionen. De ere bragte ombord paa Fregatten Walchern, hvor de bevogtes af franske Skildvagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Jtalien. J Følge den nyelig mellem Frankrig og Genua sluttede Conventien, er der aabnet en Hverving i det Genuesiske for den franske Marine; hvorover der i en Bye ved Genua er udbrudt en Folkeopstand, men samme blev strax af 200 derhen, beordrede Tropper dæmpet, og Byens Jndvaanere dømt i 25000 Lires Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Lystleiren som skal oprettes paa Sletterne ved Marengo, bliver 30000 Mand stærk. Marschal Las nes skal commandere den. Fra Turin er alt 4 Regimenter opbrudt dertil, og til Villefranca ventes forskiellige Regimenter fra Toulen. Keiseren vil opholde sig nogle Dage i Leiren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Tyrkiet. Rummelien er paa nye meget foruroliget af Røvere. Kadri Aga, den berygtede Anfører for talrige Røverhorder, som foruroligede Constantinopel og Egnen af Adrianopel til Rodosto, har, efterat han ved Sivingli, rasende huggede sig igiennem de mod ham udsendte Storherrelige Tropper, trukken sig giennem utilgiengelige Bierqveie og tykke Skove, over Balkan ind i Egnen af Phillippopel, hvor han haaber at forene sig med Kaya Feickis Røverhorder. Derimod ere Uroligheden dæmpet paa Øen Copern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Jsmael Pacha, den berygtede Ghezar Pachas Eftermand, som ved List og Magt vidste at bemægtige sig hans Skatte, er af Ghezzars forrige Slave, men siden efter Yndling, Solyman Pecha, ved List bragt i Storherrens Magt. Den lykkelige Solyman, er derpaa i hans Sted bleven Pacha i Seide og St. Jean d'Acre, De nyeste Officialberetninger fra Egyten af 5te Febr. indeholder derimod den udehagelige Efterretning, at Mamelukkerne nogle Dage før, havde tilfegtet sig en betydelig Seir over de Storherrelige Tropper, hvorved Gouverneuren i Egypten, Ghourschid Pacha, er bleventrungen til at overgive Hovedstaden Cairo, ved Capitulation til Beyerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Blandede Efterretninger. Den Wienske Hoftidende melder fra Tyrkiet, at der i Corinth paa Morea, er udbrudt meget betænkelige Spor af en smitsom Sygdom; men et der og var truffen alvorlige Foranstaltninger, til at udforske dens Natur og at afværge dens Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Staden Paris har skienket Skipperne paa Søen, Brucciano ved Rom, som reddede den Ballon, der ved Keiserkningen, opstreg fra Paris og i 22 Timer gjorde Touren didhen, 600 Franker. Den skal bringes til Paris og opbevares i Hotel de Villes Archiv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Den 12te April døde i Preussen den 8daarige Kongel. Førster Mathias Cappel, som i 7aars Krigen ved en udmærket Tieneste havde gjort sig værdig til dette Levebrød. Han stod 1761 i Tieneste hos Baron von Warkostch paa Slottet Schønbrun i Schlesien, og var den som i Strehien, opdagede for Kong Frederich den 2den Baronens forehavende, at levere Kongen i Fiendens Hænder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Bekientgiørelser. Undertegnede er flyttet fra det store Torv hen i Mad. Lögstrups Gaard, hvortil er Indgang fra Domkirkegaarden og Indkiørsel fra Kannikegaden. J. Bek, Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Søndagen den 5te Mai er paa Veien fra Borum Kroe til Hasle og fra Hasle til Aarhuus tabt et stort MeerskumsTabaks=Pibehoved med Sølv Beslag og et ellastisk Piberør. Finderen af samme ville behage at aflevere denne Tobakspibe til Procurator Westergaard i Aarhuus, imod 1 Rdr. i Findeløn. Aarhuus den 8de Mai 1805. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Skipper Hans Dithmar fra Cappeln, agter paa Fredag at afseile herfra, og ønsker sig Fragt enten til Lybeck, Flensburg, Schlesvig eller et andet Sted i det Holstenske; man melder sig derom hos ham inden foreskrevne Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Da jeg nu om 8 Dage agter at reise med Familie her fra Byen til mit nye Embede i Wallensbek i Sielland, skylde jeg alle mine Venner, saavel her i Byen, som i Egnen, min forbindligste og oprigtigste Taksigelse for 13 Aars mod mine og mig udviste vedvarende Godgiørenhed, Kierlighed og Hengivenhed. Tidens Korthed, og mine Forretningers Mangfoldighed tillade mig ikke i denne korte tilbageværende Tid personlig at aflægge min Taksigelse. Mine samtlige Venner ville derfor modtage disse velmeente, paa mines og mine Vegne takkende Linier, og være forvissede om, at de alle af mine og mig skal være bevarede stedse i taknemmelig Erindring og tilønskende alle den Held t. varige Lyksalighed som deres ædle Hierter og venskabelig mangeaarige uafbrudte Kierlighed har Ret til at fordre af os. A. Svendsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Da Proclama efter afgangne Forvalter Jens Bredahl paa Barrithschou, i Bierre Herred, udløber den 1ste Junii næstkommende og adskillige at de fremkomne Fordringer ikke ere legitimerede saaledes som Loven efter død Mand befaler, saa bekiendtgiøres herved, at en Skiftesamling bemeldte Stervboe angaaende er berammet at foretages her paa mit Contoir paa Boller, Tirsdagen den 4de Junii næstkommende Kl. 10 slet, hvilken Tid de beviisliggjorte Fordringer optages til Disition og Classification. Boller, den 6te Mai 1805. N. Borch, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
En stor og god Vandmølle, bruger sit Vand 2 Gange, opbygt af nye i de sidste 2 Aar, Stuehuset. indrettet til Beboelse for en honet Familie, har betydelig Skovherligheder og Eiendomme, og er beliggende i en af Jyllands frugtbareste og fornøieligste Egne mellem Aarhuus og Horsens, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar Liebhaberne ville behage at henvende dem til Hr. Kiøbmand Niels Hiernøe i Horsens og til Adressecontoiret i Aarhuus som giver Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Et Huus paa Hvilsted Mark, bestaaende af 7 Fag, retage Bindingsværk, med murede Vægge og teglhengt, hvoraf de 4 Fag ere forsynet med Loft, kan underhaanden faaes tilkiøbs, til Bortflyttelse; men hvis samme ikke underhaanden bliver solgt, stillet til offentlig Auction Onsdagen den 3die Julii førstkommende. Man henvender sig herom enten til Eieren paa Stedet Jens Nielsen Riib, eller Jens Lauritzen paa Røygaard. Hvis det bliver solgt inden den Tid, da skal det offentlig blive bekiendtgjort i disse Aviser. At jeg har forandret Bopæl, og nu boer paa Byens Brødre Gade Nr. 205, skulle jeg ikke undlade for enhver der med mig maatte have noget at afhandle, at bekiendtgiøre. Randers den 7de Mai 1805. Bastrup, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Mandagen den 13de Man næstkommende, bliver Græsningen paa Amdrup Mark, under Haraldslund, ved offentlig Auction bortleiet for dette Sommer enten i Parceller eller samlet, der herved bekiendtgiøres for de Lysthavende, som ville behage at tage Møde i Amdrup Skovhuus bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Hos Poul Frausing kan bekommes gode Brunsviger, Humle for 5 Rdr. Lispd., samt gode Harleder Humle, for 4 Rdr. Lispd., begge Dele af forrige Aars Grøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-08
Da Rygtet har sagt, at mit iboende Onder Kroe er solgt, saa gives herved tilkiende at bemeldte Rygte er usandt, men berørte Kroe endnu er at faae tilkiøbs, naar Liebhaverne desangaaende behagelig med første vil henvende dem til mig. Hans Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Udenlandsk. Directionen for den botaniske Have har i en Jndberetning til Hs. Majestæt Kongen forestillet saavel havens hidtil værende Tilstand og occonomiske Forfatning som de vigtigste Forbedringer, den allerede har modtaget eller og trænge til; hvorefter Høistsamme naadigst har skienket 4000 Rdr. til dens Gields Afbetaling og til Omkostningernes Bestridelse ved de foreslagne nye Anlæg. Fra indeværende Aars Begyndelse skal Havens faste Lønninger i alt 720 Rdr. udredes af den kongelige Kasse, og Haven er, fra samme Tid at regne, endvidere tilstaaet, en aarlig have af 200 Rdr. til dermed at bestride Reparationerne paa Havens Bygninger. Ved at overdrage, den botaniske have de af Professor Vahl efterladte Samlinger har Hs. Majestæt desuden skiensket den en meget betydelig Gave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Nu er begyndt med den Bygnings Nedrivelse paa Gammeltorv hvori for Vaisenhusets Bogtrykkerie var. Man kan altsaa snart vente at see noget af det nye Domhuus reise sig af Grunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Den 5te Mai ankom paa Kiøbenhavns Rehd den partik. Ostindiefarer, Lisette, tilhørende Grosserer Ba gel. Compagnieskibene Kronprindsessen og Danmark, og en partik. Ostindiefarer ere den 6te ankommet. To andre part. Ostindiefarere ere i Vente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Til Directionen for det kongelige octroierede danske Asiatiske Compagnie er indløben følgende Efterretninger, nemlig: a) Fra Capit. Helsting, sam fører Skibet Holsteen, at han ventede at blive expederet fra Bengalen omtrent medio Decbr. f. A., for at retournere. b) Fra Capit. Trock, som fører Skibet Norge, at han d. 8de October f. A., laae seilklae paa Cap, for at fortsætte Reisen til China; og endelig c) Fra Capit. From, som fører Skibet Prindsen af Augustenburg, at han den 4de Januarii d. A. paa sin Udreise lykkelig var ankommen til Cap.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Da Billedhuggeren Prof. Weidenhaupt for nogle Dage siden blev jordet, fulgtes hans Lig af en frievillig Mængde af vore yngere og ældere Kunstnere. Den Billedstøtte paa Frihedsmindet uden Kbhvns Vesterport, der forestiller Agerdyrkningen, den venstre, naar man fra Staden gaaer til Mindet, er hans Arbeid. Paa Als er bleven ansat en Politierytter, for at hindre mistænkelige Landstrygeres Omløben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Jfølge de fra Hertugdommene indløbne Tidender har den i det Holsteenske herskende Sygdom iblandt Hestene, som først havde udbredt sig i det Hannoverske og i Egnen omkring Hamborg, ogsaa yttret sig paa nogle Steder i det Slesvigske. Paa de Steder, hvor den har viist sig, har Øvrigheden ladet et af Professor Wolstein i Altona forfattet Skrivt uddeele, hvori Sygdommens Natur og Midlerne derimod angives. Ligeledes har man i Verts husene og Kroerne ved et Mærke gjort de Stalde kiendelige, hvor der staae syge Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
To Personer fra det Haderslevske og et Fruentimmer fra Fridericia, som falskeligen under Eed have forklaret, at endeel Vare, som skulde føres fra Lübeck til Sønderborg og Apenrade, med Skibet Gedeon, vare kastede overbord i Havsnød, ere blevne overbeviste at de selv havde stiaalet og lagt Dølgsmaal paa disse Varer, og derfor dømte, de 2 første til Tugthuusarbeide paa Livstid og den sidste paa 5 Aar. Skipperen har berøvet sig selv Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Den 7de Maii har man ved nogle af Helsingøers Færgefolk gjort Forsøg paa at optage den fra Odense ved Kronborg den 27de f. M. siunkne Jagt, men maatte formedelst den indtrufne stærke Vind ophøre igien mod Middag og ønskeligt mere end i een Henseende, om Forsøget maatte lykkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
(Af Handelstidenden.) Algier den 27d Marts. Deien har nyelig været i største Livsfare, da han den 18de Marts om Formiddagen, som han sad gandske ene paa en Steen ved et Fortifikationsarbeide enhalv Miil uden for een af Stadens Porte, blev overfaldet af 4 vel armerede Tyrker, som, efterat have feilet ham med 2 Pistolskud, gik ind paa ham med deres Sabler og gav ham 10 Hug, nemlig et i Hovedet, 2 paa Armene, 1 i venstre Haand, hvorved han mistede 2 Fingre, og de øvrige paa andre Steder af Legemet. De 2 af disse Mennesker bleve dræbte strax paa Stedet af nogle tilløbende ved Arbeidet værende Guardianer, og 1 af de 2 andre, som undløb, blev grebet og qvalt Dagen efter. Dejen blev strax bragt til sin i Nærheden værende Hauge, og samme Nat indtil sit Palais i Byen. Hanleed me ger i Førstningen, men er nu, efter Sigende, uden alFare; en besynderlig Omstændighed var, at en af Pistol kuglerne tørnede an imod en Pengetaske, som han bar ved sin venstre Barm, og hvori nogle Guld- og Sølvpenge, hvoraf den var fuld, fandtes sorte og krumme. I de første Par Dage foraarsagede denne Tildragelse megen Bevægelse i Kasernerne, og i Byen, hvor man lukkede Portene og Boutikkerne. Soldaterne i den Kaserne, hvor de 4 Mordere hørte hiemme, gjorde Mine til at ville sætte den paa frie Fod, som blev greben Dagen efter, men man qvalte ham strax, og beroligede hine deels ved gode Ord og deels ved Trudsler. Det er uvist, hvad der har givet Anledning til dette Optrin, og vil maaskee stedse blive en Hemmelighed, da man her ikke pleier at giøre sig synderlig Umage for at opdage Formændene til slige Sammenrottelser; men vist er det, at der hersker en almindelig Misfornøielse i Anledning at Levnetsmidlernes uhyre Priser, og at Dejen istedet forat raade Bod herpaa, og komme den Trængende til Hielp, synes at spotte den Fattiges Elendighed, ved daglig at bruge 6 a 800 Mennesker, som alle ere Mohrer fra det Jndre af Landet, til Fortificationssarbeide og partikulaire Anlæg paa sit Landsted. Hans Ministre og Favritter har for længe siden tilraadet ham at lade disse Arbeider hvile, saalænge Brødmangelen varer, og ei at begive sig uden for Byen uden Garde; før, min Dødstime er skrevet, og det var kun at vise liden Tillid til Forsynet, om jeg omringede mig med en talrig Vagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Hs. Maj. Kongen af Sverrig ventes ved Leiren i Skaane henved den 18de d. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Den 25de April reiste en af de franske Prindser igiennem Tønningen, for i Husum at indskibe sig til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Den 25de April ankom til Tønningen en engelsk Kutter paa 10 Kanoner, Prindsen af Wales, som havde den russiske Grev Cazarne omborde, samt vigtige Depescher. Den fortsatte Reisen igiennem den slesvigske Kanal, for at gaae til Petersborg, og er formodentlig det første fremmede Krigsfartøi, der er gaaer igiennem denne Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Aarhuus. Jndkomne Skippere. Fra den 8de til i Dag: P. Schousen fra Langesund, Jacob Glassius og Rasmus Hamborg fra Kiøbenhavn. Skipper Rasmus Hamborg agter om 8 a 10 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Hvem som har noget at afsende med ham, vilde behagelig henvende sig til Havnefogden eller Skipperen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Onsdagen den 8de Maji ramte min Kone og mig det haardeste Stød, der kunde ramme os, da vi ved Døden blev berøvet vores eneste haabefulde, og af alle der kiendte ham yndede og elskede Søn Christen Bagger i sit Alders 16de Aar. Dette bekiendtgiøres herved fraværende Familie og Venner, med Anmodning at de vil anraabe Trøstens Gud, at han vil skienke os, hans dybtsørgende Forældre Kraft og Naade til at bære med nogenledes Taalmodighed, det for os saa uventede og smertefuld Stød. Sneptrup Præstegaard den 8de Maji 1805. Søren Bagger. Ane Bagger fød Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Udenlandsk. Frankrig. Den alt anmeldte vigtige Efterretning om vor Coulonner Flaades Forening med den Spanske under Admiral Gravina kom paa een Tid til Søeministeren i Paris og det Bataviske Gesandtskab, og foraarsagede at vore Fonds stege henimod 2 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Den 17de April kom Corvetten Deeligence, efter 84 Dages Seilads fra Jsle de France til Ortent. Colonien befandt sig der ved dens Bortgang i en blomstrende Tilstand, og flere Priser vare opbragte dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Om Keiserens Reise haves endnu følgende: Paa hele Veien giennem Jsere Departementet var der ved ethvert Kirkesøgns Grændser oprettet Æreporte af grønne Grene. Paa Sletten ved Brou befandt sig over 10,000 Mennesker. Den 19de April kom deres keiserlige Majestæter til Lauslebourg. Alle Boepæle i Biergene vare ligesom øde, da Jndbyggerne vare komne ned for at see Keiseren. Reisen over Bierget, Cenis skede med største Hastighed og Keiseren var bestandig til Hest. Han opholdt sig kun kort i Klosteret, hvor han gave de stomme Mænd nye Beviser paa sin Velvillie, som tilbringe deres Liv midt i Sneen for at oppebie Leilighed hvor de kan komme Reisende til Hielp. Kl. 2 om Eftermiddagen indtraf deres Majestæter til Novalaise og om Aftenen Kl. 8 til Slottet Stupini. Den 24de om Eftermiddagen holdte Keiseren og Keiserinden deres Jndtog i Turin, og afstege paa Slottet. Samme Aften indtraf Paven ligeledes til Turin, og kommer til at beboe en Deel af det Keiserlige Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
England. Expeditionen under General Craig, som den 19de April gik under Seil fra Portsmouth, bestod af 44 Transportskibe, hvoraf 11 vare besatte med Tropper, de øvrige med Munition, Proviant, Heste o. s. v. Eskorten bestod af Linieskibet Qveenpaa 98 Kan. og Dragon og Prindsesse Rojal paa 74 Kanoner. Med disse under General Craig afgaaede Tropper iberegnede, er der i en Tid af 2 Maaneder afsendt over 10,000 Mand fra England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Endnu den 21de April bleve 2 Regimenter indskibede, hver paa 800 Mand. Der er paa nye givet befaling til, i største Hast at udruste 12 Linieskibe, og forsyne dem med Proviant paa 6 Maaneder, men deres Bestemmelse er endnu en Hemmelighed. 3 Linieskibe af Canalflaaden, som ere ankomne til Portsmouth, bliver der hastigst forsynede med Proviant paa 4 Maaneder, og skal gaae til Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Vor Fregatte Cleopatra paa 32 Kanoner er efter en heftig Fegtning erobret af det franske Skib Wille de Milan, paa 50 Kanoner, men saavel Cleopatra som Wille de Milan er siden igien tilbageerobret af vort bekiendte Linieskib Leander, da de havde saaledes tilreedt hinanden i Fegtningen, at de strøg deres Flag uden at giøre et Skud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Den Guernseyer Kaper Manflover har opbragt dertil, det spanske Skib Perla som var ladet med 24000 Huder, 20000 Seroner Tælle og 30,000 Piaster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Admiral Duckworth er fra Jamaica Stationen ankommen hertil paa Fregatten Acosta, og har medbragt 1 Mill. Piaster til vore vestindiske Kiøbmænd, samt Efterretninger til den 1ste Martii. Krigsudbruddet med Spanien, havde man der erfaret den 25de Februarii, men Spanierne paa Cuba havde vidst det 14 Dage før og derfore havt Leilighed til at bemægtige sig nogle engelske Skibe. Paa St. Domingo var Dessalines opbrudt med 20,000 Sotte mod Staden St. Domingo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Med Schønerten Felix har Admiralitetet faaet Efterretning om den Toulonner Flaades Udløb, og at den er bestemt til Vestindien. Den 24de April, har vore Skibe ved Cap Grine; erobret 8 fiendtlige Kanonbaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Et Americansk Skib har fra Jndien medbragt den Efterretning, at Holkar skal være total slagen med et Tab af 184 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-11
Efter de nyeste Efterretninger fra den spanske Kyst laae den 2den April 6 franske Linieskibe og 1 Fregat, samt 8te spanske Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Schalupper seilfærdige i Ferrol. De franske Skibe havde Tropper ombord. Efter andre neutrale Skipperes Udsigende, vare de franske Skibe i Begreb med at afseile til Vestindien. I Gibraltar udrustes flere Kanonbaade til at bruge imod de spanske Kanonbaade, som bestandig foruroliger vore Skibes Fart giennem Strædet.