JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-07
Kjøbenhavns Børs d. 6 Marts 1829. Hamburg 2 M. - a vista 27. Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 50 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 88 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . ........ Nationalbank-Obligationer 102 102 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Banco. Dito Dito. . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 190 L. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 100 i Banco 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 972 r. S. 4 pCt. Dito Dito . . i Banco. 63 Rbd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer 61 1/2 612. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Jpsara, Pyra, Para, nordvest for Scio, en klippefuld Øe, som ved den græske Opstands Udbrud talte omtrent 12,000 Indbyggere, blandt hvilke mange havde erhvervet sig betydelige Rigdomme. Siden steg Folketallet ved Indvandringer fra andre Øer til 20,000. Jpsarioterne vare bekjendte som kjekke og duelige Søefolk, deres Foretagelses Aand beseirede alle Hindringer, men derimod stode de ikke hvad Retskaffenhed angaaer i det bedste Rygte. - Jpsara blev en blomstrende, rig, med skjønne Stenbygninger prydet, folkerig Stad, omgiven af skjønne konstigen anlagte Haver. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Jpsarioterne vare i Forbindelse med Spezzioterne de første Jnsulanere, der i Slutningen af Marts Maaned 1821 plantede Oprørs Fanen, forvandlede Handelskibe til Krigskibe, og villigen bragte de kostbareste Offere for at udruste og bemande hin Eskadre, der har gjort saa meget for den græske Sag. De have under Krigens Løb aflagt glimrende Beviser paa Kjekhed og Uforfærdethed; det var dem, der først bragte hine Brandere i Brug, hvorved den tyrkiske Flode har lidt saa meget, og Heltegierningerne af Capitainerne Georg Schalat, Konstantin og Georg Kanaris fortjene Udmærkelse i den græske Historie, men destoværre kunne de skrækkelige Grusomheder ikke derved glemmes, som Jpsarioter have udøvet mod Fjender, fornemmelig mod uskyldige jødiske og armeniske Undersaatter af Porten, hvor de kunde faae dem fat De foretoge forvovne Streiftog paa de asiatiske Kyster, og blodige Røverier i Archipelagus. Medens Anførere af Jpsarlotiske Skibe stedse hjemkom fra de farligste Foretagender som Seier vindere, havde Øens Primater og Ephorer med største Omhyggelighed befæstet Øen, endog til desto bedre Forsvar af de rundt omkring Øen opkastede Batterier og Forskandsninger taget et Corps albanesiske Tropper i Sold, og de syntes fast besluttede til at byde den tyrkiske Flode Trods, om den skulde forsøge Landgang, deres Overmod gik mere end eengang saa vidt, at de spotviis indbøde tyrkiske Overbefalingsmænd, at de dog snart maatte besøge dem. Efterat Porten i hele tre Aar var tirret, besluttede den at bemægtige sig Øen, det maatte koste hvad det vilde. Storadmiral Chosrew Mehmed Pascha erholdt Befaling at sætte sig i Besiddelse af samme, og fuldbyrdede dette den 3 Juli 1824. Kampen varede kun kort, 19 ipsariotiske Brigger, paa hvilke Ephorerne og Prima terne vare med deres Familier, og Stadens rigeste Borgere, grebe først Flugten, og Folket søgte paa Baade, Pramme og Fiskerbarker at redde sig; mange druknede, mange indhentedes af de eftersættende Tyrker og uden Skaansel myrdedes, Skræk og Uorden banede Seiervinderne Veien, og i faa Timer vare de midt paa Øen værende Høider, og nogle befæstede Klostere tagne. Slutningen blev Stadens Forvandling for største Deel til Steenhobe; Tyrkerne erobrede 200 Stkr. Skyts, og 140 Fartøier af forskjellig Størrelse. faa Dage derefter, d. 14 Juli, forsøgte nogle og tredive græske Skibe, hvoriblandt ti ipsariotiske, at ville gjenerobre Øen. Det lykkedes dem at dræbe den største Deel af de der tilbageblevne Tyrker, og at opbrænde 20 Transpottskibe, men den 19de bleve de af Kapudan Pascha atter tvungne til Flugt, og hvad der af Bygninger var blevet levnet, blev nu ødelagt; Havnen blev med Ruiner forstoppet. Fra den Tid har Jpsara ei været andet end Smuthulsted for Sørøvere. Pathnos, Pathmos, Patino, en liden ufrugtbar, kun lidet beboet Øe, omtrent 500 Mennesker. (Preuss. St. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
J den almindelig bekjendte Sag, anlagt mod Lieutenant og Lithograph i Generalqvarteermesterstaben Carl v. Henckel, Eier af den lithographiske Kunstanstalt, i Anledning af at han for flere Aar siden ved Indkjøb af lithographiske Stene ogsaa har kjøbt nogle enkelte saadanne Stene af en forhenværende Steensliber, om hvem det senere oplyste sig, at denne ikke var i retmæssig Besiddelse af dem – er Lieutenant v. Henckel som man kunde vente ved Krigsrets Dom af 18 Febr. frifundet aldeles, og denne Dom ved kongl. Resolution af 6 d. stadfæstet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Fra Jnstitutet for Metal-Arbeidere er udkommet den Beretning, som almindeligvis hvert andet Aar udgives om dets Fremskridt. "Den Velvillighed, som Institutet bestandigen er saa heldigt at nyde, har, siden den sidste Beretning blev udgivet for 1826, i Særdeleshed havt velgjørende Følger, for Indretningen, da flere Velyndere have tegnet sig for aarlige Bidrag, hvorved den har seet si istand til at kunne foretage en Forandring ved Jnstitutets Lokale, saa at istedet for 16 Elever nøde Undervisning hver Aften, kan nu 20 profitere deraf, altsaa 120 nyde ugentlig to Timers Underviisning, foruden de som om Søndagen nyde 3 Timers Underviisning i Tegning og Tegneskolen, der har været tilladt Afbenyttelse af Cancellieraad v. Westens Lokale, men kan nu afbenytte Lokalets egne Leiligheder dertil. Siden Jnstitutets Stiftelse d. 11 Marts 180, have 763 Personer nydt Undervisning i samme, nemlig: 617 Metalarbeidere, 64 andre Professionister og 82 Liebhavere. Jnstitutets Indtægt for 1828 har været: 1) i aarlige Bidrag: fra det Reiersenske Fond 300 Rbd.; fra det Klassenske Fideikommis50 Rbd.; fra forskjellige Bidragere 165, i alt 515 Rbd. 2) Udgift: Lærernes Lønning, Huusleie og andre Udgivter i alt 417 Rbd. 68 s., til Justitutets Præmiefond henlagt 10 Rbd.; de øvrige 47 Rbd. 28 s. afgivne til Institutets Fond. Institutets Fond er 11700 Rbd. i kongl. Obligationer, og 46 Rbd. 23 s. i Repræsentativer. Reise-Understøttelsesfondet er 700 Rbd. i kongl. Obligationer og 13 Rbd. 94 tz. contant. Præmiesondet 25 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
En jydsk Præst Thomas Blichfeld der døde i Ranum 1747, 61 Aar gammel, efterlod sig det bedste Eftermæle, som en exemplarisk, sædelig sparsommelig og nøysom Mand, hvortil hans lidet Levebrød desuden opfordrede, dog uden at være gnidsk eller gjerrig. Han efterlod sig endog derved Penge. I Embedet var han vel oplyst, flittig og nidkier, tillige munter og ei uvittig, skjønt han ei altid anvendte sit Pund til rette Tid og Sted. Saaledes vare ofte hans Indgange i hans Prædikener disse: En god Vise kan ikke synges for tidt, eller Frende er Frende værst, sagde Ræven til de røde Hunde. Mere passende er følgende: J hans Dagligstue, hvor Tjenestefolkene holdt deres Maaltider, var et bruntmalet Spisebord med Bænke at hæfte op paa Væggen. Paa Foden af samme stod med store hvide Bogstaver, malet følgende Vers: Vil du æde maa du svede. Haanden Munden nære bør. Bed oprigtig, arbeid flittig, Da for Brød du ikke tør Ængste dig unyttelig Gud det giver visselig. Da Hr. Pastor Becher 1799 kom til Ranum, fandtes endnu paa en meget lav Gjæstkammerdør følgende paamalede Ønsker, udvendig: Par intranti, (Fred med din Indgang); indvendig: Salus abennti (Held med den Bortgang! Som Beviis paa den uafbrudte Sundhed, som denne brave Mand nød, anføres den Synderlighed, at han ligge til sin Dødsdag havde saa stærke Tænder, at han kunde tage en Haandfuld Nødder i Munden og knuse dem saa ganske smaa med Skal og Kjerne, som om de vare stødte i en Morter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Blandede Efterretninger. Courier Francais har efter Længde Bureau ets Aarbog for 1829 givet adskillige statistiske Notitser over Frankrig og sammes Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
J et Tidsrum af ti Aar fra 1817 til 1826, begge iberegnede, har Folkemængden havt en Tilvært af 1,932,057 Mennesker. Antallet af Fødte var nemlig 9,636,335 Børn, og af Døde 7,24,278 Mennesker. Antallet af fødte Drenge overstiger det af fødte Piger med 1/2. Af de fødte Børn vare 673,047 uden for Ægteskab, altsaa af 13 Fødte en uægte. Frankrigs Folketal ansættes til 31,851,545, Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Det Asiatiske Tyrkie bestaaer i sin politiske Jnddeling af forskjellige, større og mindre Gebeter eller Provindser, som forvaltes af egne af Sultanen udnævnte Overbefalingsmænd, kaldte Paschaer og som deraf have Navnet Paschalik. Paschaliket Achalzich, som i Løbet af det forrige Aar blev erobret af de russiske Vaaben, er en Deel af Natolien, nærmer sig, i omtrent 20 Wersters Afstand fra det sorte Havs Kyster, det Transkaukasiske Gebet af Rusland, ligger norden for Paschalikerne Kars og Erzerum, østen for deels Paschaliket Kars, deels Trapezunt, er deelt i 24 Sandhaks eller Distrikter, hvis Bestyrere eller Begsafhænge af Paschaen. Paschaliket udgjør et Omfang af 21,950 Qvadr. Werster, eller omtrent 489 tyske Qv. Mile. Provindsen er meget hjer get, ved Grene fra Kaukasus og Ararat; har to Hovedfloder Kur (hvilket Navn betyder den mægtige), og Tschoroch, er skovrig og hører til de frugtbareste i lille Asien. Der avles Korn, Riis Viin, Kastanier, Bomuld etc. og Qvægavlen er ei ubetydelig. Folkemængden antages at være 34,283 Familier, og, 8 Personer regnet paa hver Familie, omtrent 274,000 Mennesker. Egentlige Stæder, efter det europæiske med Ordet forbundne Begreb ere her ikke; i dets Sted store Forstæder for Fæstningerne. Jsær bemærker Achalzich og Ardaghan, i Hensyn paa deres Omfang, Bygningernes Beqvemmelighed, og Indvaanernes Tal. Achalzich har 4500 Huse. J Sammenligning med lille Asiens sædvanlige Bygninger høre de i Achalzich til de bedste i Landet; horizontale terrasmæssige Tage ere, som i hele Asien, almindelige, men Achalzichs Jndvaanere skjule ikke, som Perserne, deres Huse bag høje Mure, mange Huse have endog aabne Gallerier, mod Gaden. Provindsen har 5 Fæstninger: Achalzich, Ardaghan, Achalkallaki, Thertys og Atschwert. Paschalikets Beboere ere af forskjellige Stammer, Tyrker, Læster (nedstammende fra de gamle Lesgier), Adscharer, Grusinier, Armenier, Jøder, nomadiserende Kurder, o. s. v., lutter krigerske Nationer, paa Armenier og Jøder nær. (Af Preuss. St. 3. 33, 34 og 38 efter den St. Petersburgske Tidende, hvorved en fransk Journals Beretning om Provindsen berigtiges.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Om de i de sidste Aar skeete Forbedringer paa Krims sydlige Kyster skriver en Reisende følgende: Hvo som for to Aar siden reiste igjennem Krim, vil nu neppe kunne gjenkjende mange Steder paa den sydlige Kyst af denne Halvøe; med saa hurtige Skridt iler dette skjønne Land Fuldkommenheden i sit Jndre imøde. De nuværende Eiendoms-Besidderes uafladelige Bestræbelser, have i kort Tid givet det et gandske andet Udseende, og hvad der er endnu vigtigere, de have derved vækket andres Kappelyst. J den senere Tid have mange nye Colonister nedsat sig paa de sydlige Kysters frugtbare Marker. Øiensynligen steg de derværende Eiendommes Værdi. Flade Strækninger, som man for 2 Aar siden kunde kjøbe for 1200 Rubler, ere nu ikke at faae for 10,000 Rubler, hvoraf det er en aabenbar følge, at Jndtægterne af Grund Eiendommene i samme Forhold har formeret sig. Næppe noget Sted maaskee er Fliden saa hurtig og saa rigelig bleven belønnet som her. Viinavlen og Oliven-Træernes Dyrkning, ikke at tale om andre Handels Artikler, som ogsaa her blive dyrkede med saameget Held, beviser det især. Den beskjærmende Bestyrelse forsømmer ikke, for at lette den indre Handel, at anlægge Landeveie, Indførelse af Poster o. s. v. og hvilken rig Høst tilbyder dette skjønne Land ikke endnu den Driftige og Arbeidsomme, Veien fra Landsbyen Tscheskoff (den første Station fra Simferopol) til Aluschta, en Strækning af 25 Werster, er for længe siden færdig, og bemeldte Stad har den at takke for at have havt nu i 2 Aar en uhindret Forbindelse med Havet. Ved OberstLieutenant Schipiloffs utrættelige Omsorg er denne Vei bleven endnu meget forbedret i den sidste Tid. Forhen naar smaa Regnskyl indtraf, hvilke her formedelst den stærke Bjergtaage ere meget hyppige, blev den formedelst den lerede Jordbund meget snart ufremkommelig paa de farligste Steder, ved Overfarten over Bjerget Tschatur=Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Nu er paa disse Steder i 3 Wersters Længde anlagt en smuk Chaussee. J Aluschta finde Reisende et godt og beqvemt Herberge. Brede Gallerier paa alle Sider af Huset give det et smukt Udseende og tillige Beskyttelse mod Heden. Fra Aluschta til Jursuff og videre frem til Jalta, har man endnu ikke begyndt paa Veiene. Arbeidet er overordentligt besværligt i Egne, hvor Afgrunde og Klippemasser ere hyppige. I Aluschta er allerede en Posterpedition i fuld Virksomhed. Stationerne paa Veien over de herværende Bjerge blive kun paa 12 til 15 Wersters Frastand fra hinanden. Den hyppigere Skiften af Heste, som derved foranlediges, giver den Reisende Leilighed, til at udhvile sig og tillige at kunne med større Beqvemmelighed beundre den skiønne Omgivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Krigen har for Øjeblikket gjort Standsning i Anlægget af nye Veie, men man vil dog strax efter dens Ophør begynde paa dem ved Hielp af Krigs Arbeids-Bataillonerne. Man indskrænker sig for nærværende Tid kun til Vedligeholdelsen. Krims sydlige Kyster ere i kort Tid ved mange nye Bygninger blevne meget forskjønnede. Alle udmærke sig ved en, til den maleriske Omgivelse svarende Architectur. Gothiske Vinduer, med malede Ruder, og med brogede udskaarne Døre, give det hele noget Originalt, alt er nyt og skjønt. (Preuss. St. 3. 350.) Niels Klim den anden eller Opdagelsen af en Verden i den hule Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Hidtil har man troet, at Niels Klims underjordiske Reise hverken var mere eller mindre end en lystig Opdigtelse af Holberg; men at ogsaa i Videnskabernes Rige ofte af Spøg kan blive Alvor, det seer man nu af et i Tydskland i forrige Aar udkommet Skrift: Die Unterwelt, oder Grunde für ein bewoyntes Jnneres unserer Erde, 144 S. gr. 8. Forf. søger deri at bevise, hvad Steinhauser har paastaaet, og Americaneren Jno Clevers Symnes fra Ohio i Louis ville Tidenden atter bragt paa Bane, at Jorden er en Halvkugle, huul ved Polerne og indvendig beboet. Han søger at godtgjøre det med Grunde, der skjøndt naturvidenskabelige, dog ikke ere ulige dem, hvormed Erasmus Montanus beviser, at Peer Degn er en Hane og Nille en Steen. Hans Phantasie har forsynet hans Halvkugle med Jld og Vand, Luft og Lys, Planter, Dyr og Mennesker. Den Mening, at de dermed forbundne Huler paa Jorden lede til Hovedhulingen i den Klinske Jord, understøtter han med den Formodning, at Zigennerne nedstamme fra hine Hulebeboere, uagtet det dog nu er temmelig afgjort, og ved Sprogligheden bevist, at Zigennerne ere en fordreven indisk Caste. Forf. forvilder sig fremdeles i de meest phantastiske Jdeer. De saakaldte præadamitiske Dyr, hvis Levninger man finder paa Jordens Overflade d. er paa Skallen f Jordnødden, mener han at være af samme Oprindelse, ligesom og Mythologiens fabelagtige Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Mærkeligt er det, at hverken denne Forfatter eller Jean Paul, der eengang i Morgenblatt har skrevet temmelig vidtløftigt om den Steinhauserske Hypothese angaaende Huljorden, kjendte Holbergs Niels Klim, da de ikke paa et eneste Sted nævne ham, hvoraf sees, at end ikke et heelt Aarhundrede, end ikke det Held at være oversat i de fleste europæiske Tungemaal, er tilstrækkeligt til at blive bekjendt blandt de tydske Forfattere. Men det er jo heller ikke mueligt i et Land, hvor hvert Aars tvende Messer levere 4 til 5000 nye Bøger: Der finder tidt det største Ry sin Grav J alt det Splinternyes sorte Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
J Berggrens Reise i Europa og Østerland, findes følgende smukke Parallel angaaende Constantinopel, som det var og som det er det har nu en Kilde af himmelsk Vand, der farves med Blod; Rosenhaver, hvori CircassinsJomfruer græde; et Sikkerhedspallads, hvori en Tyran, Souverainen, skjelver; en gylden Seraileborg, hvori Bøddel-Sablers Gny og Hovedernes Fastnaalen høres, i Foraarstelte blæser Pest vind og en Lyksaligheds port fører Skjønheden til Jammer. En sand Ophelig. Gay skrev en hæderlig bekjendt Ballade: "Den sortøiede Susanna i An ning af M. Montford, en udmærket Skuespillerinde, og Libbers Samtidige. Efterat hun havde trukket sig tilbage fra Skuepladsen mistede hun, ved en ulykkelig Kierlighed og en Vens Utaknemmelighed Forstanden, og blev sat i et Daarehuus. J et lyst Mellemrum spurgte hun sin Vogter, hvilket Stykke der samme Aften blev givet i Skuespilhuset, Hamlet var Svaret. Da hun endnu var ved Theatret, havde hun altid spillet heri Ophelig. Hun blev med imodstaaelig Magt betagen af denne Gjenerindring, og med den List, der saa ofte er forbunden med Afsindigheden, undviger hun fra sit Bevaringssted og iler til Skuespilhuset, hvor hun skjuler sig, indtil den Scene kommer hvori Ophelia fremtræder i sin afsindige Tilstand. Hun træder nu rask frem paa Skuepladsen førend endnu den Skuespillerinde, som samme Aften har Rollen, kan faae Tid dertil. Her fremstiller hun Afsindigheden ganske overeensstemmende med Characteren, men med en Sandhed, som det neppevilde lykkes de meest udmærkede Mimers Konst. Hun var i Gjerningen Ophelig selv, til Skuespillernes Forbauselse og Tilskuernes højeste Overraskelse. Naturen havde fuldbragt sin sidste Anstrængelse, og hendes Livskræfter forsvandt. Da hun forlod Scenen, sagde hun ganske mat: Alting er forbi. - Hun blev ufortøvet bragt tilbagetil Daarehuset, hvor hun faa Dage derefter opgav Aanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
J Frankrige have to berømte Chemikere opfundet den Konst at gjøre Diamanter. De skulle have alle Egenskaber af de naturlige, dog kunne de endnu ikke leveres i store Stykker, men man maa lade sig nøie med ganske smaa, som derfor kaldes Diamantfrø. Men det Besynderligste ved denne Opfindelse er, at begge Chemikerne aldeles ikke stode i nogen Forbindelse med hinanden og paa forskjellige Veje ere komne til Kundskab derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Galleriet i Munchen har tilkjøbt sig et stort Raphael, nemlig en Madonna Malerie af fra Palladset Cempi i Florenz. Det er malet paa Træ, Figurerne ere af halv Legemsstørrelse. Det skal være fra Konstnerens fyrigste Ungdomstid og menes at være forfærdiget 150, Karlsruhe's Folkemængde ved 1828 Aars Udgang beregnes til 19718 Mennesker, de Militaire indberegnede. (P. St. 34.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
De Grændser, man antager det nye Grækenland vil faae, ville indslutte Attica, Livadien, Eu bøg, og strække sig til Linien fra Arta til Havbuten ved Volo, hvor paa Landkaarterne omtrent den 39de Bredegrad begynder, dertil hører 27 beboede Øer, foruden den ubeboede Øe Delos, hvor man haaber ved Eftergravninger at finde kostbare Kunst gjenstande fra det gamle Grækenland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Paa Kønigsstadter Theatret i Berlin ere i forrige Aar ikke mindre end 84 nye Stykker blevne givne. Dette Theaters Personale bestaaer foruden Aktie-Foreningens 6 Direktører og 2 Læger af 230 Personer, af hvilke 42 henhøre til Orchesteret; 26 ere Skuespillere, 17 Skuespillerinder og 3 Børn. Lesefrichte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Kjøbenhavns Børs d. 1 Marts 1818. Hamburg 2 M. - a vista 208. Species 210 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 88 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 192 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. ....... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 106 1064 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 97 1/2 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 63 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-10
Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-14
Nyeste. Skilderie sig jøbenhavn. anaagaar angaarSerogtyvende Aargang. No. 21. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Nikolai Kirke og dens Historie. (Suttet. See Nr. 18 og 18.) angaa J Henseende til St. Nikolai Kirkes udvortes Pragt seer man Chorets udvortes Mure, hvilke Kong Christian 5te lod bygge, prydede paa Tag kanten med mange Billeder af Steen i naturlig *) Det er i No. 18 bemærket, at Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse, den utrykte anden Deel, er brugt. Meget er dog udeladt, saasom Jndskrifter, Gravskrifter etc., og Beskrivelsen af det Jndre af Kirken etc. vilde være for vidtløftig aldeles at optage Nogle Tillæg ere her tilføjede, saasom ved Præstelisten i No. 18. Pontoppidans danske Atlas har Redacteuren, ved disse Meddelelser om Kirken, denne Gang slet ikke havt ved Haanden, da Hensigten fornemligen var at bevare Jonges Optegnelser, der ikke alle vare udskrevne af trykte Kilder. For dem, det maatte interessere, at søge flere Efterretninger, henvise vi til følgende Steder, hvor noget om Kirken, findes. Resenii Inscript. Havn. pag. 142-183, Pontoppidans marmora Dan. pag. 928. Thuras Havn, hod. p. 257 o. s., danske Atlas II. Hoffmanns Fundatssamling, – Holk S. 8541 og Nyerup S. 554,557.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-14
Løverdagen den 14 Marts 1829. Storhed, saa og med Malerier paa tykke Kobberplader, hvilke af Kiendere agtes højt. Paa østre Ende af Kirken seer man øverst paa Gavlen St. Nikolais Billede af Steen, udhugget i overnaturlig Størrelse, og ganske forgyldt. Denne Helgen har ved Kirkens Bygning nydt dette høje Sted at staae paa, og Forgyldningen, fordi han var Kirkens Patron og de Søfarendes Beskjermer, af hvem Kirken har sit Navn. Paa Pillerne uden omkring Choret, som ere for at styrke Bygningen, staae ti Steenbilleder af forskjellig Betydning, alle i fuld Legems Størrelse, og af voperlige Mestere forfærdigede. Paa Gavlen omkring Choret staae i Fordybninger imellem Pillerne det gamle Testamentes Fædre og Propheter, saa og Christus med Apostlerne og Evangelisterne, malede hver paa en tyk Kobberplade, af de berømmeligste Mestere, som have levet i ældre Tider. Jmellem disse Skilderier seer man paa to Steder Christian den 4des Navn i Chiffer, med kongl. Krone over, ligeledes paa Kobberplader malet og forgyldt. Paa Kirkens søndre Side ud mod Vingaardstræde er, lige over Kirkedørens Portal, en nøjagtig prægtig Solskive, indrettet af Astronomen Christian Longomontan; den er udstukken paa en meget stor tyk Kobberplade, og malet med meget store forgyldte romerske Tal, siddende fast paa Muren.