Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-09-20
Gravskrivt. Herudi gjemmes det Jordiske Velærværdige og Høilærde. Hr. Cosmus Ramus, en Søn af Hr. Christian Ramus, biskop over Fyens Stift, Frue Elisabeth Holst. Han er fød den 24de Januarii 1777. Efterat han med Berømmelse havde udstaaet sine Examina R 594 N. blev han 1742 kaldet til Sognepræst for Marslev og Birkinde Meenigheder, her i Fyen, og 1767 til Sognepræst i Assens, hvor han døde den 6te September 1782. i en Alder af 65 Aar, 7 Maaneder og 13 Dage. J hans Ægteskab, med Dydædle og Dydzirede Mad. Else Langsted, en Datter af Hr. Hans Langsted, Kammerraad og Regimentskriver i Fyen, har han avlet 11 Børn. 7 Sønner og 4 Døttre. Han var en tro og retskaffen Lærer, en kierlig Ægtemand, en from Fader, og oprigtig mod alle Om Havevæsenets Ælde. Efter Userii Mening ansees Haveurterne alt at have været i Brug i Ægypten, for Jfracliternes Udgang derfra i Aaret 1491 før Christi Fødsel, thi blandt andre deres Uroligheder i de arabiske Ørkener, imod Moses, var den Mangel de havde paa Græskar, Meloner, Løg m.v., som sees af Mos. B. 4, 11. 5, men paa hvad Maade Forfædrene i de ældste Tider har forplantet og omgaaer deres Havesager, derom har man intet tilforladeligt. Columella og Varo ere de første, som bemerke, at Ægypterne i det første Aarhundrede efter Christi Fødsel skal have plantet Agurker, ligesom Rabbi Moses Malmonides har og oversat en Bog af det Arabiske, om Ægypternes Have= og Markdyrkning, og en Græker ved Navn Moschion, skrevet om Rediker, Løg m.v. Frem R. 595 R. R. deles findes, at Herodatus, Theophrastus, Pythagoras, Aristomachus, Menander, men især Plinius har efterladt os de bedste og udførligste Efterretninger derom. Man finder og, at Havevexterne alt i Keiser Augusti Tid, have været med megen Flid beobagtede; de havde den Tid alt Asparages, og af den Tykkelse og Størrelse, at tre var et Punds Vægt, de indsyltede Agurker, Græskar m. m., og havde Artiskokker m.v. til alle Aarets Tider, saavelsom holdt Havesager og Vexter offentlig til Kiøbs paa Torvene i Rom, hvoriblandt og erindres, at de farvede de største Roer med Purpurfarve til Anseelse. Efter Plinii Tider har Gorgilius Martialis skrevet om Havesager, Mandler, Figener a., og efter ham fulgte flere, alt, som Tiden og Erfarenhed fremvoxte med andet meere, som er for vidtløftigt at anføre her, men kan i Luders Küchengartenbau 3die Deel udførligere og omstændeligere eftersees og erfares. Fortsættelsen og Urters og Rødders Tørrelse. (See No. 16 til 37.) Kartofler og Jordæbler. Disse afkaages indtil man lettelig kan tage Skallene af dem, og rives siden til en Moes. Den bringer man paa Rammen, og naar den er tør, stodes den til grovt Pulver, man kan og aleneste brække Kagerne i Stykker, ligesom enhver ved Jndpakningen finder beqvemmest. Da Skallen eller Hinden om Kartoflerne, naar den er stegt, er en god Spise, saa kan man kuns vel afskylle dem, som man vil forhandle, stege dem i Ovnen, og derpaa tørre dem. Da disse Frugter ikke kan holde sig om Sommeren, og følgelig ikke kan komme til Hielp i den største Nød og Brød Mangel, saa er denne tørrede Artikel en af de betydeligste. Jordæblerne har dette forud, at hvor man engang har plantet dem, udbreder og forplanter de dem selv, og altsaa voxer vilde, uden at man videre bidrager dertil, undtagen engang om Aaret at ompløie Jorden, og saa strax indhøste eller indsamle dem, da det altsaa bliver et Arbeide Man har Aarsag til, med største Fordeel at legge Vindpaa og udbrede denne Avl, da den, saa at sige, kan undvære Menneskenes Hielp.