JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 28de April gik Executionen for sig uden for ØsterPort, paa Fælleden med Græverne Struensee og Brandt, hvor den afsagde Dom efter Lovens 6 Bogs 4 Cap. 1ste Artikel blev udført i alle dens Deele. Græv Brandt blev først henret tet, han blev modtaget af Provst Hee neden ved Echausautet, med hvem han fulgte op, efter en Opmuntrings Tale til ham, hørte han Dommen oplæse af Kongens Fored, Hr. EtatsRaad Ortved, derefter traadde Skarpretteren til, sonder brød hans Grævelige Vaaben med de Ord: Dette skeer ikke omsonst, men efter Fortieneste. Han afførte sig deres ter selv sine Klæder, og lagde sig paa Blokken, hvorpaa hans høire Haand blev først afhugget, dernæst Hovedet, og Kroppen parteret. Han gik, efter Hr. Provst Hees Vidnesbyrd, sin Død med Troens Frimodighed i Møde, og raabte, da har laae paa Blokken og af Hr. Provsten blev erindret om Jesu Leye med Ansigtet mod Jorden i Gethsemane Hauge, Jesu Blod raaber for min Siel, med hvilke Ord han endte sit Liv. - Græv Struensee, som under denne Execution holdt neden ved Schasantet, traadde derefter ud af Vognen, blev modtaget og geleydet op paa Schafautet af Hr. Pastor Münter, og udstod paa samme Maade sin Straf. Han udviste i de sidste Øyeblik af sit Liv den samme cheistelige Sindsforfatning, som han efter Hr. Pastor Münters Vidnesbyrd allerede nogle Uger i sit Fængsel havde trøstet sig med, og som han i sit Brev, han kort for sin Henrettelse har tilskrevet sine Forældre, har udtrykt saaledes, at han ventede at døe med fuldkommen Siæle, Roe, som han havde sin Overbeviisning og Religionen og Troen til Jesum at takke for. Paa Retterstædet vendte han sig til de Tilstædeværende, og bad alle dem, han havde gjort imod, om Forladelse, samt ønskede, at Jesu Blods Kraft maatte komme Kongen, det Kongel. Huus og det ganske Land til Velsignelse. Da han endelig laae paa Blokken, og skulde modtage det dødelige Hug, blev han af Pastoren herligen opmuntret med de Ord: Halt in Gedachtnis Jesum den gekreutzigten. Dagen før havde han ladet sin Broder Justitsraaden ved Hr. Münter sige sit sidste Farvel, og har ellers aflagt mange Beviis paa sin gode Sindsforfatning. - De henrettedes Kroppe bleve kiørte uden for Vester Port til Retterstædet, hvor den murede Galge staaer, hvor Kroppen bleve strax lagde paa Steile, og deres Hoveder og Hænder sat te paa en Stage. Det Echaufant, hvorpaa Brandt og Struensee bleve henrettede, er i Onsdags ved de uærlige Slaver blevet nedrevet.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
J Tiirsdags blev Justice=Raad Struensee beviist den Nade at blive befriet fra det Jern, hvori han hidindtil har være sluttet.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Fra den K. Commerce Deputation er det blevet de Handlende her bekiendtgjort, at Commerce Raad og Consul Konstrup i Marocco har indberettet, at Keiseren af Marocco ha brudt Freden med Republiken Holland, og at saadant er blevet de fremmede Consuler i alle Havne af de Maroccanske Stater den 19de Januarii h. a. tilkiendegivet med befaling til Corsarerne at begynde Fiendtlighederne 6 Maaneder fra
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Krigs Declarationens Dato. Ved Døden ere afgangne. J Arendahl Hr. Hans Ellefsen, Eiere af Egelands Jernværk, og Kiøbmand sammesteds, 6 Aar gl. J Altona den 21de hujus Hr. Carl Christian Plier, Præst ved Kirken sammesteds, fordum Legations=Præst i Spanien. J Sielland den 12te April Frue Catharine Elisabeth, Jørgensen, i Kongsted Præstegaard, 64 Aar. Sr. Peder Stilling, Degn udi Baarse og Beldringe, 78 Aar, har og ret Dean paa Stedet i 54 Aar. Her i Staden den 19de April Hr. Otto von Ranzau, Oberst af Jnfanteriet, 67 Aar. Den 20de Hr. Carl Magnus von Lindeman, Premier=Lieutenant ved Prints Frederichs Regiment, 38 Aar. Den 26de Hr. Johan Christian von Ziegler, Capitain af Jnfanteriet, 4 Aar. Den 28de Sr. Lars Borre, Fuldmægtig paa Pram Contoiret 56 Aar. Michael Christian Leermann, Bud ved Brand=Cassen, 69 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Landstinge for Aar 1772 holdes i Sielland den 13de Mai.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
- Nørre Jyllands den 6te Mai. - Fyhns Stift den 27de Mai.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
J Morgen afseyler Skipper Niels Christensen Morup til Molde i Norge, for at afhente nogle Baade Materialier og 10 Mænd, og der med til Holmen, Patrixfiord og Jssefiords Havne i Island. Vacance, Bredsten Sognekald i Riber Stift 290 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 a 22 sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 1/2 & 22 1/4 C. 2 Maaneder Dato a 21 1/4 2. C. Hamborg 14 Dages Sigt a 30 m C. 2 Maaneder Dato a 28 3/4 6.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Siden Hans Kongel. Majest. allernaadigst haver forund mig Privilegium paa eene at maa lade trykke og sælge de over Johan Friderich Struensee og Envold Brandt afsagde Commissions Domme, med derpaa givne Kongel allernaadigste Approbation, saa formoder jeg at bemelte Domme sidst i tilkommende Uge skal kunde bekommes trykkede hos mig A. M. sal. Godiches. Ordbog over Videnskaber og Kunster i alphabetisk Orden forfattede og tydeligen afhandlede bliver paa Dansk udgivet af os undertegnede, om et nogenledes Antal af Prænumerantere mælde sig; Værket bliver trykt i stor Octav og vil udgiøre omtrent 810 Bind, hver paa 2 Alphabeter og 10 Kobber=Plader; Prisen paa hver Tome for Prænumeranterne bliver 15 Mk., hvoraf 1 Rdlr. betales forud til Prof. Brünnich, der alle Formiddagen til Kl. 12 er at finde Hjemme i sine Værelser paa Studiigaarden. lige for Tydsk Kirkes Kapel; den vidtløftigere Plan indrykkes udi de paa Tirsdag udgaaende Berlingske og Adresse=Contoirs Efterretninger, og bliver desuden løs meddeelt. M. Th. Brünnich. P. C. Abildgaard. Th. Bugge.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
en 27de Februarii 1772 er Studiosus Johan Christo) pher Mørk allernaadigst confirmeret at være SognePræst for Giessing og Nøragger Meenigheder i Aar, huus Stift, naar samme ledig vorder. Samme Dag er Afsessor Frederich Christian Jacobi allern. beskikket at være herefter Hs. K. Msts. Lecteur. Den 4de Martii er Pastor Edlef Edlessen til Helgoland allernaadigst kaldet til at være Pastor i Tønningen. Den 7de Dito er Advocat Arnoldus Andreas Petri i Schlesvig beskikket at være Notarius Publicus i Hertugdommerne Schlesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 12te Dito er Candid. Theol. Frederich Wilhelm Meiners kaldet til Pastor i Grossenmeer. Pastor Johan Franciscus Beuthner til Grossenmeer ligesaa at være Com Pastor til Rothenkirken i Grævskabet Oldenborg.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 19de Dito er Capellan Hr. Lorents Wittrup allern. beskikket at være residerende Capellan til vor Frue Kirke i Trunhiem. Samme Dag er Sognepræst Mag. Nicolai Edinger Balle ligesaa beskikket at være fierde Professor Theologi Ordinarius ved Kiøbenhavns Universitet. Den 26de Dito er Studios. Johan Christopher Mørk af lernaad. confirmeret at være Capellan pro Persona for Giessinge og Nøragger Sogner i Aarhuus Stift. Samme Dag er Studiosus Jmmanuel Christian Grave ligesaa beskikket at være residerende Capellan for Gusdahls Præstegield i Aggers huus Stift. Capellan Hr. Caspar Barnholt ligesaa at være Sognepræst for Hvaløer Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Candid. Theol. Johan Adrian Bolten ligesaa confirmeret til Diaconus i Wohrden.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Under Dato Christiansborg den 26de Martii har Hs. M. allernaadigst udgivet i det Tydske Sorog en nærmere Forordning, i Henseende til adskillige Poster, som angaae Successionen udi Fæstegodserne i Amterne og Landskaberne i Hertugdommet Schleswig med dertil hørende. Da ved den i Amterne og Landskaberne af Hertugdommet Schlesvig under 14de April 1766. udgivne Forordning, i Henseende til den ved Fæste=Godsernes Besigtelse iagttagende Successions Orden ere opkomne adskillige Tvivl og forebragte Hs. M., saa har Høystsamme, for at raade Bod paa saadan Uvished, og i Fremtiden at forekomme de dermed forbundne skadelige Følger, fundet fornøden, der at lade udgaae efterfølgende nærmere og meere bestemte Forordning. Fæste=Bygningerne skal paa alle Steder tilligemed Besætningen (dersom samme ikke tilhører Herskabet) som og Udsæden i Marken høre med til Skiftet, og efter sammes ved Taxation bestemmende Værdie af den Arving, som erholder Fæstet, gotgiøres Med=Arvingerne i deres Andeel. Dog skal, hvorJndsiddernes ringe Formue udkræver saadan en Moderation, i sær Bygningerne saa taalelig anslaaes, at den der antager Fæste Godset derved kan bestaae, og svare Contribuenda. Derimod tager den nærmeste Arving til den afdøde Fæste Eiere Fæstelandet selv forud frit og uden at udløse sine Med=Arvinger. De Forbedringer, som ere gjorte paa det forommeldte fra Skiftet udelukte Fæsteland, skal tilligemed samme allene komme den tilgode som antager samme; uden saa var, at en Fæste Eiere i Henseende til de af ham paa saadan en Melioration anvendte Bekostninger, anderledes udtrykkelig anordnede og for at verificere sammes Løb, føyede den heele Regning til sin Disposition, eller derudi indførte den. Ligesaa og, naar Jnde haveren af et Fæstegods har taget imod det med en derpaa hes tende Gield, og siden har afbetalt denne Gield, da kommen FæsteFæstelandets derved erholdte Befrielse, saafremt han ved en udtrykkelig Disposition ey tvertimod anordner, allene den Arvina tilgode, som tager saadant Land forud, uden at udløse sine Med=Arvinger. Den Arving, som forudtager Fæstelandet uden Gotgiørelse, skal derimod være pligtig til, at opdrage sine umyndige Sødskende paa Fæstegodset, og af samme give dem uden Betaling den fornødne Underholdning, saa længe indtil de blive confirmerede og ere i Stand til at kan fortiene deres Brød hos andre, hvorimod de efter Evne skal gaae ham til Haande, Huus og Mark Arbeyde. Desaarsag have de Kongel. Betiente ved forefaldende Skifter og over samme oprettende Contracter at see paa, at Eftermanden i Fæstet paatager sig saaledes at forsørge sine Sødskende, eller desangaaende efter Billighed afgiør saadant med deres Formyndere.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Hvad i foregaaende opher er foreskrevet til Afgiørelse imellem Eftermanden i Fæstet og hans Med Arvinger, skal overalt have Sted, uden Hensigt til den paa eet eller andet Sted, derfra afvigende Skik. Jmidlertid vil Hs. M. have det alle ne forstaaet og tilkommende Tilfælde, og altsaa derved ikke have betaget de, førend nærværende nærmere Forordnings Publication sluttede, Skifte=Contracter noget af deres Gyldighed.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
J det Fald, at den ved Døden afgaaende Fæste=Indehavenefterlader fleere Børn, og det ellers efter Forordningen nærmeste Barn alt er Besiddere af en Gaard; eller om det ledig blevne Gods var en halv Gaard, ogsaa ikkun af en halv Gaard, da skal i sammes Sted det i Orden følgende Barn have den nærmeste Ret til Fæstet. Fæste=Arvingen kan lade de næstfølgende Arvinger træde i sit Sted, ja naar alle Arvingerne villige deri, da kan een af dem, som ellers skulle staae bag efter dem allesammen, (forudsat, at han er i Stand til at drive Gaardens Avling,) erlange Besiddelse af Fæstet. Dog har Ober Betienten paa Stedet ikke at tilstæde, at, formedelst en Betaling, som ved saadan Leylighed maatte stipuleres af Fæstegodset, samme til Hs. M. Jntraders Skade bliver besværet mere end billigt er. Skulle Arvingen ikke kunde forerne sig med de næstfølgende Arvinger over hans Successions Rets Afstaaelse, og alligevel ikke selv kunde eller vilde føre sig denne Rettighed til Nytte, saa skal han ikke være berettiget til at afstaae Fæstegodset til en Tredie, men skal da forholdes, ligesom naar een er befunden udygtig til at forestaae Fæstet, følgelig, gaae ham forbi, og meddeele den efter ham følgende nærmeste Arving Fæste=Brev.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
En Fæste Eiers efterlevende Enke har, saafremt hun førend hendes Giftermaal ingen Egteskabs Pakt har oprettet med hom, allene at forvente af Fæstegodset de hende efter oph. 3. Forordningen af 1766 tilkommende Rettigheder, og kan ikke af samme fordre tilbage hendes indbragte, om det endog var anvendt til Fæstegodsets Beste. Men dersom der imellem hende og hendes Mand, førend Egteskabets Fuldbyrdelse var oprettet en Egteskabs Pagt, og Fæste=Gaarden hende formedelst hendes indbragte lovlig pandtsat, efter den paa ethver Sted i Henseende til Fæster brugelige Forfatning, saa stod det til hende at vælge, om hun vilde have hendes indbragte, eller de anordnede Rettigheder af Fæstegodset, og hun havde altsa naar hun fik hendes indbragte tilbage, ingen Fordring paa Rettighederne. Det samme Val tilkom hende og, naar samme var hende tilstaaet af hendes afdøde Mand, som med hendes indbragte havde forbedret Fæstegodset, eller befriet det fra en paa samme forhen heftet Gield ved en udtrykkelig Disposition (hvortil var føyet eller hvorudi var indført den heele Regning over de i reede Penge anvendte Meliorations=Omkostninger;) dog i saa Fald at Creditorerne beholde deres af Godsernes Fælledskab flydende Rettighed ubeskaaret. Naar en Fæste=Besidder er findet, imedens han lever, at overlade sin Gaard til een af sine andre Børn, og forbigaae det Barn, som efter Alder og Kiøn har den nærmeste Rettighed til Fæstet, skal han desaarsag melde sig hos Land= eller Herreds Fogden, og naar denne finder de foregivne Aarsager betydelige, skal han først tale derom med de til Fæstet nærmere Børn, og søge at formaae dem til godvillig Samtykke, altil mod en maadelig Afgift af Gaarden (dog tillige med Forbehold at Amthuuset er fornøyet med den Person som antager Fæstet, og med den accorderede Afgifts-Summa, men saafremt saadant ey i Mindelighed var at afgiøre, eller iblant de til Fæste nærmere Børn befandtes Umyndige, da skal han indberette Sagen med alle Omstændigheder til Ober=Retten i Gottorf og derfra forvente Decision eller i anden Maade udfordrende Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Endskiønt efter en Fæste=Indehavers Død, Fæste Godse billig skulle forbeholdes hans efterladte umyndige Børn, og tilden Ende enten Moderen beholde sammes Besiddelse og Forvaltning indtil Fæste Arvingens myndige Aar, eller det paa visse bestemte Aar maa overlades hendes anden Egtemand, eller i al Fald, saaledes som best skee kan, bortleyes, saa kan do besynderlige Omstændigheder giøre det uundgaaeligt, at Fæste Godset maa afstaaes og overlades enten til de Umyndiget Moder og tilkommende Sted Fader eller til Fremmede. Naar altsaa Enken og Formynderen giøre Ansøgning om Tilladelse til saadan en Alienation, da skal Stedets Land= eller HerredsFoged undersøge, om der ere gyldige bevægende Grunde til en Undtagelse fra Regelen, flittig raadføre sig derom med de Ulmyndiges nærmeste Paarørende, og, saafremt han da holdet Afstaaelsen for raadelig og nødvendig, indberette de Grunde, Maanedlige Stats=Tidender 5te som dertil bevæge ham, til Ober=Retten og Ober=Formynder skabs Collegio i Gottorff, og efter den derfra erholdte Resolution meddeele et Decretum de Alienando, eller et Afslag.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
J alt øvrigt har det sit Forblivende ved den først ommeldte Forordning og ved den i Henseende til Fæster i ethvert Amt og District oprettede Forfatning.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 2den April er Candid. Theol. Christian Jepsen beskiket til Pastor i Ladelundt i Amtet Tøndern.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 9de Dito er Studios. Hans Magind allern. confirmeret at være Capellan pro Persona for Dreslette Meenighed i Fyhn. Capellan Hr. Søren Bording ligesaa til Eltang og Wilstrup Sogner i Riber Stift. Samme Dag er Candid.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Juris Anthon Günther von der Lov beskikket til Ascultant i den Oldenborgske Ober=Appellations Ret og Consistorio.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 15de Dito er Hr. Jens Jesse Jessen allern. beskikket at være Sognepræst for Kiettrup og Giøttrup Sogner i Aalborg Stift. Studios. Jver Biørn allern. confirmeret at var re Capellan pro Persona til Domkirken i Riibe. Samme Dag har Cancellie Raad Arnold Bruus efter Ansøgning erholdet sin Dimission fra at være Stads=Secretair i Delmenhorst.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Under Dato Christiansborg Slot den 22de April har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet i det Tydske Sprog en Forordning, angaaende Redning for de Personer. som ved pludselige ulykkelige Tilfælde ere blevne livløse. Da Hs M. med Mishag har maattet erfare, at paa de fleeste Steder, formedelst et fundet dødt eller tilsyneværende dødt Legems Optagelse ved Rettens Midler, hersker den deraf komne Sædvane, og en derved bestyrket høyst skadelig Fordom, at man holder det for uærligt, at røre ved saadanne Legemer, end sige at anstille Forsøg for at redde dem fra den nærforestaaende Død, naar ikke en Embeds=Mand eller anden Rettens Person først har lagt Haand paa dem Da nu saadanne ulykkelig blevne Personer ofte allene ere berøvede de udvortes Kiendetegn til det endda hos dem værende svage Liv, og ikke sielden ved hastig Hielp kunde reddes fra Døden; saa har Hs. M., efter den Ham paa Hiertet liggende Omsorg for Sine Staters Opkomst, for enhver af Sine troe Undersaatteres Vel og Lyksalighed, allern. besluttet for Fremtiden ganske at ophæve og forbyde bemeldte slette hidtil herskende Sædvane.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Hvad endelig endnu Soldatesquen angaaer, da vil Hs. M. befale Sit Generalitets- og Commissariats=Collegio, at bemeldte Soldatesque i Fæstningerne, Stæderne og Byerne, eller hvor de ligge i Garnison eller Qvarteer, skal, naar de blive vaer et efter udvortes Anseende dødt Legeme, ligeledes være skyldig til at hielpe til at redde samme, til den Ende fra af den Vagt, som er nærmest det Sted, hvor Legemet er sundet, paa første Efterretning om Ulykken, tilstrækkelig Mand. skab sendes derhen, for at afværge al Rednings Hinder, og Voldsomhed mod Legemet, og i fornødne Tilfælde ved Poste ring uden for Huset, hvor Legemet er, at holde Orden og forekomme al Uleylighed. Hr. M. byder og befaler end videre, at ligesom ved denne Anordning, de paa eet eller andet Sted brugelige Formaliteter ved døde Legemers Optagelse, og desaarsag opkomne Rettigheder reent bortfalde, saa skal og i Criminal-Tilfælde, hvor en Section udfordres, samme ikke foretages, førend tienlige Midler til Livsaandernes Jstandbringelse af Kunsterfarne forgiæves ere anvendte. Og paa det ingen af Uvidenhed skal unddrage sig fra denne Menneskeligheds og christelig Kierligheds Pligt, saa vil Hs. M. at et Exemplar af denne Forordning skal tilstilles og forblive hos alle Ober= og Under=Betiente, Magistrater og andre Rettens Personer, som og paa Landet hos enhver Præst samt enhver Landsbye= og Bonde=Foged og Skoleholder for dem og deres Eftermænd i Embedet til pligtskyldig Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 23de April er Studiosus Georg Hahn allern. confirmeret at være residerende Capellan til Stochemarche Meenighed i Lolland. Samme Dag er Mag. Christian Bastholm ligesaa beskikket at være Præst ved Garnisons Meenigheden i Citadeller Frederichshavn. Raadmand Niels Mogensen Ho ligesaa at være herefter Borgemester i Wiborg. Candid. Ju Fris Johannes Ambrosius Kiøbye ligesaa beskikket at være Cancellist udi det andet Departements=Contoir i det Danske Cancellie. Studios. Juris Niels Bernt Suhr ligesaa at være Under=Cancellist i fornævnte Contoir.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 30te Dito er Controlleur Christian Rosenfeldt allern. beskikket at være Vice-Raadmand i Christiania. Samme Dag er Johan Kühl beskikket til Copiist i det Tydske Cancellies Depeche=Contoir.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 6te May haver Hs. K. Mst. allern, bestilt Capitain Lieutenant ved det andet Oplandske Jnfanterie Regiment Christian Robert v. Ruge til Capitain og Chef over et vacant Compagnie.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 7de Dito er Missionair Hr. Caspar Dreyer allernaad. beskikket at være Sognepræst til Torvestads Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
J de Sysseler, hvor Pesten endnu ikke er kommen, men det nærmer sig til, skulle i sær Sysselmændene med yderste Flid lade sig være angelegen paa de Steder, hvor den helst befrygtes at kunde indtrænge, at giøre saa gode og tilstrækkelige Anstaltet som mueligt er, til at hindre deres Fremgang. Og da det i Betragtning af de befængte Egnes vidtløftig Strækning kan medtage nogle Aar, inden de syge Faar kunde overalt udryddes, og Hs. M. altsaa finder det at være særdeles ønskeligt, om der kunde haves saadanne Midler, hvorved de befængte Faar kunde ved flittig Oppasning holdes i den Stan at deres Eiere kunde have nogenledes Nytte af dem imidleridsaa længe Udrødningen endnu ikke kan komme til dem; saa et Hs. M. allernaadigste Villie og befaling, at Land Physicus, forfatter i Landets Sprogen oplyselig Underretning og Forskrift om den Behandling, samt Læge og andre Midler, som enten maatte allerede være befundne eller efterhaanden kunde befindes tienlige til at forekomme og svække Sygdommen, Kraft, i det mindste i den Grad, at Faarene imidlertid kunde bringe nogen meere Nytte, end som sædvanlig haves af befængte Faar, og at saadan Underretning og Forskrift da udgive i Trykken til alles Efterretning. I øvrigt haver Stift=Amtmanden efter beste Overlæg med vedkommende Betiente, at see denne for Landet saa magtpaaliggende Sag sat i mueligste Drift og Execution.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 13de Mai haver Hs. Kongel. Majest. allern. bestil Jngenieur=Capitain ved Jngenieur-Corpset Christian von Classen til virkelig Ingenieur=Major, og den caracteriserede Jngenieur Capitain Hinrich Ernst von Peymann til virkelig Jngenieur=Capitain ved bemeldte Corps. Den 14de Dito er Simon Christian Hjort allern. beskikket at være Byeskriver i Hiøring og Herredsskriver i Horns og Wenneberg Herreder. Den 20de Dito: Ved Hs. Majestæts Kongens Regiment der den caracteriserede Capitain Christopher von Hauch allern. bestilt til virkelig Capitain og Chef over et parant Compagnie ved bemeldte Regiment. Ved det Falsterske Jnfanterie Regiment haver Hs. K. Majest. allern. bestilt den caracteriserede Oberst=Lieutenant Christian Berbandt til virkelig Oberst Lieutenant, og Oberst=Lieutenant Johan Christian von Trappand til Premier= og den caracteriserede Major Johann Gerhard v. Owye til Second=Major, samt den caracteriserede Capitain Johan Gottlied v. Penecke til virkelig Capitain og Compagnie Chef over et vacant Compagnie ved bemeldte Regiment. Ligesaa er Oberste Valentin Wilhelm Hartwig von Huitfeldt allern, consereret det andet Aggershuusiske Jnfanterie=Regiment som Oberste og Chef.
Berlingske Tidende, 1772-05-01
Den 21de Dito er Oberst Lieutenant Hans Jacob Henning v. Hesselberg allern. consereret den 2den Schlesvig Holsteenske National-Bataillon som Commandeur og BataillonsChef. Den 22de Dito er Oberstlieutenant Johan Jacob v. Fasting allern. bestilt til Oberst og Chef over det 1ste Bergenhusiske Jnfanterie=Regiment. Ligesaa er Major Sigismund Julius. Raabe allern. bestilt til Oberst Lieutenant ved det 2det Vesterlehnske Jnfanterie=Regiment. Ved det 1ste Aggerhusiske Jnfanterie Regiment er Second Major Georg von Neuman al barn, bestilt til Premier og den caracteriserede Major Christian Cornelius von Hageman til Second=Major, samt Capitain Lieutenant Johan Gottfried von Wahrendorff allern. bestilt til Capitain og Chef over et vacant Compagnie ved bemeldte Regiment.