JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Spanien kunne vi betragte som et af Europas ulykkeligste Riger. De forskjellige Partier sønderslide Landet og Constitutionens ivrige Venner brøle Frihed paa dets Ruiner. Alt ved Aarets Begyndelse tager Oprøret til Catalonien og Andalusien ere i fuld Jnsurrection. Nu opretter General Mina en provisorisk Regjering i Galicien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Kongens Tilstand bliver betænkeligere. Ministrene hades af Folket, og Monarkens Standhaftighed synes kun at lede til unyttig Blodsudgydelse. Riego glimrer som den største Stjerne paa Spaniens Frihedshimmel. Han modtages i Madrid med Fyrstepragt, medens Landet rette Fyrste belaver sig paa Flugt. Hovedstaden er Middelpunktet for Factionisterne. De Fremmede vedligeholde Tvedragten, og Landstrygere og Lediggængere vente kun Øjeblikket til at plyndre. Munstrene afskediges og i deres Sted i træde Andre, der ere stante for Cortes og dets Planer Quesada og Trappisten byde Trods i Provindserne, men maae vige tilbage for Minas Sejersmagt. Allevegne nedhugges de væbnede Munke, der ere i Spidsen for Jnsurgenterne. Vee Landet, hvor Hierarchi og Aristocrati, hvor Adels- og Præstevælde forene sig mod Frihed og Oplysning. - Der sluttes en Alliancetractat med Portugal, 12000 Portugisere siges under Sepulendes Commando, at marschere til Salomanchi. Den 7de Juli frembryder, og Myrderie, og Blodsudgydelse opfylder Madrids Gader. Opstanden af Garderne mislykkes. Den Kongelige Familie zittrer, Dronningen vorder farlig syg, og da hun er kommen sig lidt, taler Man om hendes Reise til Hjemmet. Hertugen af Jnfantado forvises, undviger, paagribes atter, og føres som Falige til Madrid. Kolonierne ere voxede fra Ledebaandet; thi de have lært at kjende deres egne Kræfter og tage Alle en fjentlig Stilling mod Moderlandet. Pengemangelen er ubeskrivelig. Saaledes, under stedsevarende Kamp imellem de forskjellige Partier, er Aaret gaaet tilende, medens Frankrig samler truende Armeer paa Grændserne og Alles Blikke ere henvedte paa Verona-Congressens Beslutninger. Men ikke i Grækenland, ikke i Tyrkiet, ikke i Spanien alene rasede Urolighedsaanden i sin frygteligste Vælde, og saa i Frankerige, Portugal, Preussen og Jrland havde dannet sig oprørske Factioner. Brasilien har løsrevet sig fra Moderlandet. Portugals Konge er som lænkebunden, og Uenighed hersker imellem Fader og Søn. J Frankerige foregik allerede ved Aarets Begyndelse en Forandring. i Ministeriet. Man ahnede fiendtlige Hensigter mod Spanien og en Armee samledes ved Pyrenæerne. Kongen, skjøndt gammel og skrøbelig, synes endda at være paa sin Post, thi han veed fuldkommen, at Franskmændene endnu ikke have glemt Helten, hvis Been hensmulre paa St. Helena. Derom vidne Sammenrottelserne i Rennes, Grenoble, Bordeaux, Lyon og flere Steder. General Bertons Eventyr er endnu i frisk Minde. J Rerac fandt Man Sedler opslagne af dette frygtelige Jndhold: "Den trefarvede Fane vaje her eller Jld fortære Alt, Alle Royalister, vorde indebrændte, Leve Napoleon den Anden, Til Vaaben, brave Franskmænd. - Det er unægteligt, at Buonapartismen har mange og virksomme Agenter udi hele Riget. Preussen foruroligedes af Studenter-Optøier, og ved Aarets Begyndelse bebudede man en nye Statsreform. Kongen har ligeledes sauctioneret en nye Lithurgie, der forbyder længere Kirketieneste end en Time. Som det synes en omines Jndskrænkning! Spændingen mellem Hofferne i Berlin og Cassel herskede en tidlang, men blev bilagt. Monarkiets Konge har været i Verona, men ventes nu tilbage til Hovedstaden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Engelland vedligehoder, uagtet sin uhyre Nattiggjold, finflydelse. og Rusland. ledes nu ogsaa ved det spændte Forhold, der hersker nal Frankrige, de Allierede og Spanien. Men det lader et og en Stat af den meest afgiørende J. syn til Opretholdelsen imellem Port har det viist sig som en ivrig Mægler. som man mærker, temmeliæddet betale. Om Nyheder for givne Prindsesse af Cumberlands Proces, og Marqui af Rigets Jndre ville vi blot anmelde: Rygtet om Konge Formæling, der fandtes ugrundet; Kongens Ren Skotland, hvor han modtoges med Enthusiasme; den forLondonderrne Død.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Rusland nyder den ønskeligste Rolighed, og Altrandhersker over sit store Rige med Viisdom og RetfærdigheFrimurerlogerne ere lukkede. Den afskyelige Skik at brændemærke Forbrydere er ved en Keiserlig Ukas afskaffet Seberien er givet en nye Forfatning og en fjerde Part af Lieflands Livegne have faaer deres personlige Frihed. - synes iøvrigt at spore Regjeringens Politik med Opret delsen af Freden i Østen. Norge har mistet en værdig Mand i Biskop Pavels.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Jldebranden i Grue Kirke vil længe være antegnet da Aarbøger. En Latinskole er oprettet i Frederik der bærer den elskede Carl Augusts Navn. synes faderlig at sørge for sit Rige. Et Revisions en tement er oprettet, der hvert Qvartal skulde aflægge ha Regnskab over det norske Riges Udgifter. Grev Wed i Jarlbergs mærkværdige Proces blev endt og Greven frikiendt. Storthinget har antaget Kongens Forslag ønAfbetalingen af den Gjeld, Norge er Danmark skyldig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Om Sverrig ville vi kun anmelde Kronprindsens Reise i Udlandet og hans Forlovelse med Prindsesse Josphine af Leuchtenberg, samt de ødelæggende Jldebrande Stokholm og Norkøbing. Ved saaledes at kaste et alvorligt Tilbageblik paa de svundne Aar, viser det sig klarligen, at det ikke har frem avlet flere vigtige eller mere afgjørende politiske Begivenheder end dets Forgjænger. Det dybe Mørke, der omhyller Gienstandene, er endnu ikke svundet og det er saare uvist, om Veronastævnet vil adsprede det. Dog, Aaret har fandelig været rigt nok paa sørgelige Tildragelser, og der er flydt meget Menneskeblod, og Elendigheden har gravet sig dybere Furer. Selve Naturen har været i Oprør.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Jordskjelv have yttret sig i Lissabon, Madrid, Agram i Croatien, Aleppo i Syrien, hvilken sidste Stad haardeligen blev medtagen. Ogsaa i Danmark vil den 11te Marti seent vorde forglemt. Den gule Føber yttrede sig i Havanna. Men mere end alle disse Onder, hvorpaa desværre det gamle Aar har været saa rigt, ihukommer Tænkeren, Manden med Følelse for Menneskelyksalighed og Menneskeværd, endnu et frygteligere Onde, der stedse meere udbredt synes at tiltage og hvis Navn er Religions-Foragt. Hvad er en Stat uden Religion, uden Troen paa Gud og hans Almagt? - O, et sørgeligt Jntet! Til Slutning endnu et Blik paa vort elskede Fædreneland, hvor Skjoldungen Frederik regjerer med Mildhed og Viisdom, Alt i Begyndelsen af Aaret ængstedes vil ved Landsfaderens Sygdom, men den Algode hørte Folkets Bønner og Frederik gaves sund og helbredet tilbage til sine Undersaattere. Vor elskede Prinds Christian med høie Gemalinde er fra Udlandet vendt tilbage til Hjemmet. Vi have faaet flere hensigtsmæssige Anordninger og Regjeringen viser Retfærd, Mildhed og Naade i alle dens Foranstaltninger. Vel ere Tiderne trange, og vanskelige Udsigter vise sig for Landmanden, men det bliver dog en uforgribelig Sandhed: at ingen Stat i det svundne Aar var lykkeligere end Danmark. Himlen beskjerme det fremdeles!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Blandinger. Den ridderlige Kjæmper for de ulykkelige Græker, Prof Krug i Leipzig, har atter talt nogle Sandheds Ord i denne Sag, der fortjene at tages til Hjerte. Det indvortes Kald til at tale for disse Ulykkelige, siger han, kommer fra Gud, som ikke vil, at et Folk skal underkue, mishandle, søndertræde et andet; men langt meere vil, at Ret og Retfærdighed skal raade overalt, som mellem enkelte Mennesker, saa og mellem hele Nationer; thi al verdslig Magt er dertil ordnet af Gud, at den paa Jorden skal udføre hans Villie. Derpaa anføres her som Kjendsgjerninger, at den tyrkiske Regjering, med alle de Midler den har i sin Magt, endnu ikke har kunnet dæmpe Grækernes Opstand; men at disse bestandig have gjort større Fremskridi deres Frihedskamp, og det næsten ene, ved egne Midler og trods alle Hindringer. Hvad den offentlige Mening i Henseende til den græske Sag angaaer, da giver Forfatteren dem, som paa dette Tilfælde have anvendt Legimitets-Theorien, og fremstillet Grækerne som strafværdige Rebeller imod en retmæssig og lovlig Regjering, at betænke: at efter sund Menneskeforstand en Regjering, som i Sandhed skal hedde ligitim, ikke blot i Oprindelsen men og i Brugen af sin Magt maa være retmæssig; men at den tyrkiske Regjering i Henseende til Grækerne, hverken i Oprindelsen eller Brugen af sin Magt nogensinde har været retmæssig, eller er bleven det. Hvor den Uskyldige straffes med den Skyldige, hvor efter Behag stranguleres, halshugges, spiddes, hvor man ingen En endom agter, men tager hvad og saa meget man behager, og selv gjør de Myrdedes Qvinder og Børn til sin Eiendom, der regjeres ikke, men kun myrdes og røves. Derfor har samme Forfatter ogsaa fundet det meget fornærmeligt for vore kristelige europæiske Regenter, efter hiin Psendopolitik at stille den i lige Linie med den tyrkiske Sultan; derfor er Krigen mod Tyrkevæsenet til alle Tiden priset som højst retfærdig og nødvendig, den maatte saa føres af Græker eller Jkkegræker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
En Reisende tog en meget kold Decemberaften ind paa et Gjæstgiversted, og fandt Pladsene ved Kamin-Jlden saa besatte, at han ei kunde komme til. Giv min Hest, strax et Fjerdingkar Østers, raabte han til Staldknegten. Et Fjerdingkar Havre vil Herren nok sige, svarede Denne. Jeg veed nok hvad jeg siger: et Fjerdingkar Østers!" gjentog den Reisende. Karlen adlød. De Tilstedeværende, som havde leiret sig omkring Jlden, kunde ikke modstaae Nysgierrigheden efter at see et saa forunderligt Dyr; Alle ilede de til Stalden, og imidlertid tog Butler (saa heed den Reisende) den bedste Plads ved Kaminen i Beslag. Et Øieblik efter kom Staldknegten og Selskabet igjen tilbage, med den Forsikkring: at Hesten ingen Østers vilde have. "Vil den ikke?" spurgte Skjelmen: Nu vel, sæt mig et Bord hid, saa vil jeg da selv spise dem; men forglem ei Peberen!" Læsefrugter, tjenlige til Afbenyttelse for Pralerie, varierede efter Tid og Sted. Da Ferdinand Cortes førte sine spanske Krigere seierrige ind i Peru, udbrød der, under et Slag, et saa frygteligt Uveir, at de forskrækkede Soldater ikke kunde holde Stand; de sig krydsende Lynstraaler fældte hele Geledder og Rader, kun een Eskadron forblev modigen paa Pladsen. Gamle spanske Historieskrivere fortælle i denne Anledning, at et eneste Lynslag havde slaaet Hovederne af 50 Heste og qvalt Rytterne paa samme; kun to Dragoner, der holdte hver paa sin Fløi, bleve ubeskadigede, da de kom dem lidt efter Bedøvelsen, foraarsaget ved Slaget, fandt de at deres Sabelklinger vare forvandlede til Aske i Skederne og Mynterne i deres Pengepunge smeltede, Sølv og Guld, alt i een Klump, uden dog at Pungen var beskadiget. Tiderne forandre sig. J Aaret 1456 befalede Pave Calirtus den 3die, at Man i alle Kristenhedens Stater skulde ringe Klokken 12, for at kalde Jndbyggerne til Bøn, om at Tyrkerne maatte uddrives af Europa. -Men nu - sat Sapienti.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Cours den 27de December. Hamb. 2 M. 244, at vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Mk. Obligationer(med Renter fra 11te Dec. 1822) 77 1/2 a 78. National- bank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4 - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 PC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Aalborg. Jgaar Eftermiddag Kl. 4 blev Byen atter sat i Skræved Klokkernes Klempen. Huusild var nemlig udbrudt, hos Kobbersmed Heiberg uden Vesterport. Endeel af Huset lagdes i Aske. Jnden en Time var al Fare forbi Takket være Forsynet, der ogsaa denne Gang sparte Byen. Hals.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Den 30te Decbr. Jndkomne, J. Jensen og P. Stougaard, fra Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Bekjendtgjørelser. Til Læserne! Udgiveren havde troet at kunne ved Aarets Begyndelse have prydet sin Avis med en af Hr. Graver Bock i Kjøbenhavn, stikken Vignet, men erholdt med Dagsposten Underretning om, at det, uagtet al anvendt Flid, ikke har været Kunstneren muligt at faae Vignetten færdig for om nogle Dage. De ærede Læsere ville derfor undskylde, at Man saalænge betjener sig af en anden Vignet. Aalborg Stifts Addresse-Contoir den 1ste Januar 1823. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Tirsdagen den 7de Januar agter jeg at begynde Information i Aalborg. Dette giver jeg mig den Ære foreløbig at bekjendtgjøre, med ærbødigst Begjæring: at de, som endnu ikke have ladet sig tegne, behageligst forinden ville melde dem enten hos Hr. Skolelærer Poulsen eller Hr. Cantor Gregersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Dandseværelserne blive i Budolphi Sogn i mit Logis hos Kjøbmand Friderich Simoni og i Frue Sogn hos Hr. Agent Borup. Vorbergdal den 25de December 1822. Haack. Decemberheftet af Elmqvists Læsefrugter har jeg nylig faaet hidsendt fra Aarhuus. Det indeholder: December. - Juleaftenen, eller: Naar Nøden er størst, er Hielpen nærmest. - Lord Castlereaghs Syn. - Jldprøven. Et mecklenborgsk Sagn. - Den ulykkelige Søn. - Præsten i Villarcajo. - Republiken Ragusas Fald. - Niddings baad og Straf. - Møllerens Støvler. - Disputatsen i Tubingen. - Er Solen et med levende Væsener befolket Legeme? - Muselmændenes Paradiis. - Grækerpatriarkens Drab. - Gentils Reise i det indiske Hav. - Carl den Store og Kæmpen Roland. - Ukrudet. - Den selvbudne Hævner. - Honoria. Fortælling af La Motte Fouque. - Julen nu og Julen før. - Waldemar von Qualen. - Livet og Døden. - Herrens Bøn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Fremdeles modtages Subskription paa Værket hos Aalborg den 30te December 1822. Vogelius, Boghandler og Bogbinder. Hos Undertegnede faaes : Harmonia for 1820, 1 Rbd.; dito for 1822, 16 s. Nyeste Harmonia 1823, 8 Mk. Nye dito 1823, udgivet af Liunge, 5 Mk. Opmuntringer for Ungdommen, en Række af underholdende Fortællinger, med fine illuminerede Kobbere, 2 Rbd. Livet og dets Sysler, en Gave for lærelystne og flittige Børn, med illuminerede Kobbere, 9 Mk. 8 s. Nye Billed ABe og Læsebog, udgivet af Wendt, med 27 Kobbere, 8 Mk. Hoffmanns Fortællinger, 2 Dele, 8 Mk. Lysthuset i Krohaven, 7 Mk. Emanuel og Hortensig, 7 Mk. Langes Fortællinger, 2 Dele, 2 Rbd. Orfania, 1 Rbd. Moses i Tønden, 2 Mk. 12 s. Spøgemesteren, med Pantedomme, i Futteral, 9 Mk. Rasmussens Naturskildringer, 3 Mk. 8 s. Combinationspil, 2 Mk. 4 s. Lyra, 1ste, 2det og 3die Hefte, 9 Mk. Contoir-Calendere, Almanakker, sine Blyanter til 8, 10 a 16 s. Rødtkridtspenne m.m. Aalborg den 31te December 1822. Vogelius, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Citron-Jis i Portioner kan bekommes Onsdag Aften hos Conditor Werner, boende hos Madame Køhler. Da Forfatteren til det af mig forhen efterlyste Manuskriphar frafaldt sin Paastand paa samme, saa tilbagekaldes herved den derfor udlovede Douceur. Aalborg den 31te December 1822. Thomas Kjergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Alle Sorter Jsenkram, Glas, Specerievare, Jernpander og Gryder, Hollandske Munke og Karter, fiint og grovt Krudt, fine og grove Timser, engelsk Steentøi og god Eddike, faaes til meget billige Priser i Jens Rasch's Boutique ved Østeraae. Tillige er der oplagt til Forhandling extra god Rum til 42 s. pr. Pot. Et Stykke Kniplinger er tabt fra Bispensgade over til Nørresundbye. For Opdagelsen loves en Douceur af Peder Hassing i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Paa Reberbanen er ledig et Leiehuus som kan faaes, med 2de Stuer, hver med Kakkelovn, Spisekammer og Kiøkken, Loftrum, Have og Halvtag. Anvises af Prokurator Ravns kilde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Auctioner. J Følge Forlighaverens Begjæring bliver den Karethmager mester Meyer tilhørende og paa nordre Side af Bredegade her i Aalborg under No. 540 beliggende Gaard opbudet til Salg ved trende offentlige Auctioner og ved den tredie absolut bortsolgt, nemlig: Torsdagen den 16de Januar. Torsdagen den 23de Januar, og Torsdagen den 30te Januar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner, afholdes paa Stadens Tingstue og den tredie og sidste i Gaarden selv. Conditionerne, som ere meget fordeelagtige, kunne erfares hos Landvæsenscommissair Haasum. Aalborg den 27de December 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Jfølge passeret Forlig og Udlæg bliver et Huus i Mosberg, som Fæsteren Christiane Pedersdatter nylig er fra død og som staaer for Hartkorn 2 Fdk. 3/5 Alb., stillet til offentlig Auction paa Thingstædet i Frederikshavn, Tirsdagen den 28de Januarii.) den 11te Februarii 1823. - den 25de Februarii) hver Gang om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 29de December 1822. Westenholz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Jfølge Dom og Udlæg bliver et umatriculeret Huus, Tislumbunken i Hørmested Sogn, som eies og beboes af Lars Møller, stillet til offentlig Auction paa Thingstedet i Frederikshavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Tirsdagen den 28de Januari.) den 11te Februarii) 1823. den 25de Februarii ) hver Dags Eftermiddag Kl. 4 slet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 29de December 1822. Westenholtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Jfølge Dom og Udlæg bliver Gaarden Øster Rovdahl i Gierum stillet til offentlig Auction. Tirsdagen den 28de Januarii.) den 11te Februarii) 1823.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-01
Torsdagen den 27de Februarii. de 2de første Gange paa Thingstedet i Frederikshavn Kl. 2 Eftermiddag, og den sidste Gang i selve Gaarden Kl. 9 Formiddag, hvor da tillige, om antagelig Bud skeer, paa Gaarden bortsælges Besætningen, samt den tillige udlagte Ind- og Udboe. Gaarden staaer for Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 2 Alb., hvorpaa kan holdes 4 Heste og 20 til 24 Fæshøveder samt et passende Antal Faar. Med Gaarden følger Avlen og den nedlagte Rugsæd og samme kan strax tiltrædes, ligesom der ogsaa kan gives favorable Pengeconditioner. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 29de December 1822. Vestenholz. 2
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Congressen angaaende. Fra Verona meldes under 9de December f. A., at Deliberationerne om de neapolitanske Anliggender ere tilende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Jfølge Disse skulle 17000 Østerrigere forlade Kongeriget, og paa Sicilien skal kun en Besætning blive tilbage i Fæstlitansk ficiliansk Consulta skal sammenkaldes for at raadslaae om visse Love og Indretninger til for Fremtiden at forebygge ningen af Palermo. Man taler ogsaa om, at en neaporevolutionaire Bevægelser. Jsær skal, for at opnaae denne Hensigt, Finantsvæsenet bringes paa en fast Fod. Piemonts Rømning skulde tage sin Begyndelse med Enden af forrige Aar, og endes i September Maaned. Alessandria skal ufortøvet overgives til de piemontesiske Tropper. -De spanske Anliggender ere blot blevne afgjorte i Verona med Hensyn til det Princip, der her skal følges. Man har paa en vis Maade erkjendt Frankerig som Dommer i det indviklede Spørgsmaal, om en Mellemkomst paa en eller anden Maade kunde være nyttig eller ikke? Maaden, hvorpaa, Øieblikket, naar, de Forholdsregler, der skulle tages, kort alt Detail synes bestemt til Gienstand for nye Underhandlinger. - Med Hensyn til Grækenland er det umueligt, at gjennemtrænge den Hemmelighed, hvori Posutiken hyller sig. Den sidste Revolution i Constantinopel vil nok gjøre en Forandring i Diplomatikernes Forhaabninger. - Jmellem 12te og 16de December skulde alle til Kongressen forsamlede Personer forlade Verona. Keiseren og Keiserinden af Østerrig skulde reise den 14de, og den russiske Keiser Dagen derefter. Kongen af Preussen, ankom den 8de December til Rom, og vilde den 11te afgaae til Florents. Han ventes tilbage til Berlin i de forste Dage af Januar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Tyrkiet. Det Tab, den tyrkiske Flaade har lidt ved de græske Brandere, tilstaaes nu ogsaa af østerrigske Bebachter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Saameget er vist, siger den, at et af Linieskibene den 13de November blev ødelagt ved Tenedos af græske Brandere, og at en Fregat og nogle Corvetter er ved Tschesme af Storm kastet mod Kysterne. De øvrige Skibe have meer eller mindre beskadigede trukket sig tilbage til Strædet ved Dardanellerne. Regjeringen havde strax sendt dem adskillige Fartøier med Skibsmaterialier fra Arsenalet til Hjelp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
- Fra Persien beretter samme Avis, at Tyrkerne staae ved Erzerum, som Perserne have nærmet sig uden dog at foretage noget Alvorligt. Men farligere for Tyrkerne end Persernes Magt skal Cholera morbus være, der har trængt sig dybt ind i Tyrkiets asiatiske Provindser, og udbreder der megen Ødelæggelse. Pesten synes at have indskrænket sig til de ved Bujukdere nærmest liggende Landsbyer, hvor den dog i de sidste Dage mærkelig skal have aftaget. - Halet Effendi skal have faaet Tilladelse til, istedet for det ham anviste Exil Brussa, at vælge Dervischernes Kloster i Jconium til sit Opholdsted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Den Efterretning meddeles nu, som synes fuldkommen bekræftet, at den berømte Churschid Pascha har maattet bukke under for sin Skjæbne. Omstændighederne derved berettes saaledes: Efterat han havde modtaget Firmanet om hans Afsættelse, blev hans Solidar (Adjutant), som han allerede iforveien var bleven uenig med, kaldet til Constantinopel for at give Divanet Beretning om Churschids Forhold med Aly Paschas Skatte, og de senere Operationer paa Morea. Denne beskyldte ham ligefrem for Forstaaelse med Grækerne. Porten, der især havde ham mistænkt, fordi han havde vægret sig ved at aflægge Regnskab for Alys Skatte, besluttede at skille sig ved ham, og sendte 2 Bastandschi Baschi til Lartssa, hvor de indtraf den 19de November for at afhente ham til Hovedstaden og henrette ham underveis. Churschid Pascha foretrak Døden med egen Haand, og tog derfor den 25de November Gift ind. Hans Skatmester blev ført til Hovedstaden, og hans Armee opløste sig strax. Albaneserne gave Signalet og førte Aly Paschas Sønnesøn, som Churschid Pascha havde overgivet dem før sin Død, i Triumph til Janina. Man at man endnu stedse ikke kommer dem til Hjelp. Lærerne paa Universitetet og i Skolerne, ligesom i Kirkerne af alle Confessioner, kappes med hverandre om at vække i deres Tilhøreres Hjerter Medlidenhed og virksom Understøttelse og Hielp for deres ulykkelige Troesforvandte. Der mangler heller ikke paa rundelige Bidrag, selv fra Keiserstattens asiatiske Statholderskab. Saaledes have f. Ex. Tobolsk Jndbyggere i Siberien (over 40 Mile fra St. Petersborg) saavel Embedsmænd som Borgere gjort et frivilligt Sammenskud af 2025 Rubler Banco=Assian for de ulykkelige, alderes Eiendom berøvede, fra deres Fædreneland forjagede Hellener.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
En Kjøbmand Pflug i Petersborg skal have forskrevet en ny Maskine fra Engelland, hvormed han daglig kan forfærdige 30 stærke Skibstoug.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Man taler i Petersborg om Jndførelsen af den siden 1820 ophævede Lancasterske Læremethode blandt de der cantonnerende Regimenter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Da den forevigede Fyrst Hardenberg studerede i Göttingen, udlod den berømte Retslærde Putter sig saaleledes om ham: "Hvis Hr. v. Hardenberg ikke i sin Tid bliver Premier=Minister i et stort Rige, kommer han ikke paa sin rette Hylde." Efter Forlydende skal hans Liig transporteres til Godset Nye=Hardenberg ved Freyenwalde, som Kongen skjænkede ham ved hans Ophøielse i Fyrstestanden, og nu efter Testamentet tilfalder hans ældste Søn den danske Geheimekonferentsraad, Greve af Hardenberg Reventlou. Hans efterladte Formue anslaaes til 700000 Daler. For Fyrstens anden, fraskilte Gemalinde, der lever i Jtalien, er udsat en aarlig Livrente af 1000 Daler; hans efterladte Enke faaer 4000 Daler og det ved Potsdam liggende Gods Glienike.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Til en Diner, som Kongen af Sverrig den 5te dennes gav paa Lystslottet Bellevne, havde den spanske, danske og hollandske Gesandt den Ære at være indbudne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Fædrelandet.