JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Nyeudkomne Skrifter, som faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Etatsr. Olsens Jndlæg i Anledning af Dhlenschlægers Appel. Om Baggesen, af P. Wegner. Kørners udvalgte Sørgespil, ved Boye. stig vovet halv er vundet. Romantisk Skuesp. af Heiberg. 3 Agnes Sotel, Syngestykke. Mariafesten, af Wildt. Charlotte Amalie, de franske Flygtningers Velgiørerinde, af Prof. Mourier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Frimurertaler holdne af Br. Rabbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
Anekboter om ædle og gode Jøder. i Kløsteret. Et dramatisk Digt af L. Kruse. Afhandling om Ufordøielser a. tilligemed Jagttagelser om Søvnens Afbrydelse om Natten. f Naturens er Konstens Tempel. Billedbog for Børn med illum. Kobbere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-23
(Af Grosserer Nathansens nylig udkomne Skri er om vor Handel og vort Pengevæsen, ventes flei Expl. med næste Pakkepost.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
No. 141. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede: Kongelig allene der Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som førsendes : den 26de November. Tirsdagen. St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Blandt de heel forskiellige Efterretninger man har fra hiin Klippere hedder det nu, at Napoleon finder sig bedre i sin Forfatning, at han er ved godt Helbred i og trøster sig ved en Sang det lyder saalunde: Hver Øe er et Fængsel og Havet dets Væg, Du, Englands Regent, er en Fange som jeg. Da en engelsk Officier paa et Besøg hos Napoleon, var taget ind for at spise Frokost hos Marskal Bertrand, som med sin Gemalinde og Børn boer i et lidet Huus paa te Værelser, en engelsk Miil fra Nopoleen, skraalte Bertrands yngste Barn, i det de bøde Farvel: "Ned med Litierne"! (Det bourbonske Kongevaaben, Faderen befalte vel Drengen at tie, men Madame Bertrand opmuntrede ham til at vedblive. Saa fortælles der og, at Napolen skal have gjort Bekiendtskab der med en saa overvættes vild Pige, at man holder hende for forrykt. Da hun nyelig ver allene med ham, tog hun en Sabel der stod i Hiørnet, trak blank, og gik løs paa ham, sigende: "Forsvar Dig nu Keiser!" Han, som ikke var belavet paadenne Krig, maatte forskandse sig bag en Stoel, indtil flere kom til. Da man siden satte Pigen tillette for denne Adfærd med en Mand, der elskede hende saa høit, svarte hun: "han var aldrig skabt til at elsk. - Prindsregenten af Engelland har sendt Admiral Cockhuen, den forrige Gouverneur paa St. He lina, til det franske Hof med den Protskal som han har ført over sit Opsyn med Rapoleon og sine Samtaler med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Frankrige. Da de franske Kamres Aabning, som følge af hin store Forandring i Grundsætningen for hiint Lands Stalstyrelse: de Deputeredes Kammers Oplysning. sikkert nu vil fremlede en aldeles nye Periode, som lvit tildraae sta hele den kultiver de Verdens Opmærksomhed, saa er det ikke afveien forinden at giøre sig en tydelig Forestilling om, hvorledes de offentlige Sagers Tilstand for Tiden er beskaffen i Frankrige. - Kongen vinder efterhaands Folkets Kierlighed og hele Kongefamilien skal være i den bedste Harmonie. Den søger at fortrænge alle ældre Følelser hos Nationen ved at fremkalde nye, saaledes er Napoleons Fødselsdag f. Ex. forvandlet til en geistlig Fest til Hæder for den kristelige Religionsstifters Moder og Kongens Navnedag gjort til en almindelig Glædesfest. Hvorledes det staaer sig med Ministrene og deres Jndflydelse, kan naturligviis ikke vides med fuldkommen Paalidelighed. Meningerne ere deelte, om Richelieu er paa de Constitutionelles eller paa Ultraroyalisternes Side; men Laince, de Cazes og Corvette ere afgjort af det første Partie. Laines Forgienger, Vaublant, skal endnu have en hemmelig og stor Jndflydelse. Den dierve og frimodige Laines ivrigste Madstander er Hertugen af Feltte (Clarke), en intim Ven af Carnot. Talleirand, som nu er uden al politisk Indflydelse, et igjen dennes Uven; for at drille ham bestilte hiin forleden Qvarteer for ham i Badet ved Bourbonne, undet Foregivende, at han vilde helbrede sig af fine Saar; man veed at Hertugen aldrig har været i Krig men arbeidet sig op ved Pengen, hvorfore Pariserne ogsaa kalde ham: Blækmarskallen. - Af de officielle Lister over Folitmængden sees med Forundring at den i de 25 Revolutionsaar trods alle Krige og Blodsudgydelser har tiltaget 4 Millioner. Naar man derfor betænker dette Riges indvortes Kræfter, maa man med Forhavselse og Bekymring læse saadanne Yttringer som nyligen vare fremsatte i det engelske Blad the Tinsat Engill. enten maae være Frankrigs Slaver eller Herre, en sørgelig Jalousie mellem to saa mægtige Nationer, som kan lede til de beklageligste Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Madame Romains nye Koffehuus i Paris, De tu finde Støtter, hvori hun selv præsidetet paa en Forhøining, siddende paa en Trone af Skarlagen med gyldne Fryndser og med et Diadem af Diamanter paa Hovedet, giør stor Opsigt. - J Pa tis er det Skik, at Værtinden i fuld Puds sidder paa en saadan Forhøining, hvorfra hun kan oversee hele Salen og give Ordrer til Opvarterne, om at forsyne Giesterne med hvad de forlange; hun ringer paa dem med en Klokke og uddeler sine befalinger med megen Værdighed. Hr. Ridder Bastholm fortæller, hvorledes han engang paa saadant et parisisk Trakteur, sted, af en der opslaaet trykt Fortegnelse paa 52 Retter i Kron, har man dog endnu ikke bragt det høiere i end til en Snees, lod sig forlede til fra Tronen at udbede sig en Ret, som kaldtes de fire Tiggere. De fire Tiggere til Borgeren der saaledes kaldtes man dengang. lød Ordren til Opvarteren, der til Forlangerens Forundring bragte en Portion Studenterhavre af Rosiner, Figner, Mandler og Sukkerkugler) i dette nye Kaffehuus ere Bordene besatte med det skiønneste Porcelain, de smukkeste Blomster a. 24 Tienere varte op i Uniform med det største Galanterie og en gaaer omkring og udbreder Vellugt med et Røgelsekar. Hele Paris simler hertil, taler ikke om andet og forglemmer det udtømte Museum, de tabte Lande, den hensvundne politiske Overmagt og Wellingtons Revner over andre Nationers Tropper i dette fordum saa mægtige Riges, Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Storbrittanien. At giøre sig en tydelig Forestilling om dette mægtige Lands nærværende Forfatning er af flere end een Aarsag af Vigtighed; først for at have en større Jnteresse for, og for bedre at kunne følge Forhandlinger. nes Gang ved Parlementets forestaaende Aabning; og især fordi de politiske Begivenheder nu ville forberedes : og udvikle sig af Næringsveienes (Jordens Production, i Konstflidens og Handelens) Gang og Forandringer; Hvo som derfore vil giøre sig kiendt med Menneskeslægtens Skjebne, maae især henvende sin Opmærksomhed paa Nationernes indbyrdes Forhold. - Hvormegen Nød der hersker i dette Land, uagtet al den Rigdom det unægteligen besidder, sees bedst af de mange engelske Familiers vedvarende Udvandring til Frankrige, fordi de der lettere kunne leve, og for at undgaae de svære Skatter, allene i London er der for nærve rende Tid 8000 Tienere brødløse; i Staden Cork maae ligesaamange Familier underholdes af Rumfordske Suppe- Kaagerer; Fabrikerne ere standsede af Mangel paa Afsætning, hele Landboedistricter, ere forladte og mange Landmænd vandre giemmem Landet som Bet lere, eller flygte til Amerika for at undgaae Gieldsarre i sterne, som ere fulde af Skyldnere. Den slette Høst, har forøget Almuens Mismor. - Engellands nærværen i de Krisis kommer af tre Aarsager: at det ved Krigen, har styrtet sig i en umaadelig Nationalgield, som foraarsager trykkende Skatter paa Folket ; at det har faaet en for stor og derved urolig og farlig Folkemængde i sine Stæder, og at det har drevet sin Fabrikslid udover Landets naturlige Kræfter. Engellands (ikke Statens) Pengevæsen er endnu godt, da det, saalænge det ikke er nødt til at aabne den frie Kornindførsel, kiøber kun lidt af Udlandet, og ved fine Forsendelsen af ost- og vestindiske Producter til Fastlandet, trækker store Pengeremisser ind i Landet. Men alting bereer i Engelland paa Handelen og dens Gang er meget ustadig og foranderlig; Napoleon tilføiede det et dødeligt Slag, da han overbeviiste de større Stater om, at de med Fordeel kunde give slip paa Handelen med Engelland, og kappes med den i Nationaiindustrien. Den amerikanske Handel og Skibsfart fortrænger stedse mere den engelske, blot med Portugal og nogle tydske Lande driver Engelland en uindskrænket og frie Han deel. Hvormeget det engelske Fabrikvæsen lider under Tiderne sees f. Ex. af Bladet Merkur som udkommer i Fabrikstaden Leeds, hvori læses, at af 3355 Klædeoverskierere i Yorkshire vare 1043 brødløse; dertil bidrager ogsaa for endeel Maskinvæsenets Jndførelse, hvorved der nu kun bruges 135 Mennesker til det Arbeide som tilforn udkrævede 1600. - J flere engelske Provindser holdes Forsamlinger for at forfatte Bønskrifter og en Reform af Parlementet, der indeholde saa bittre Udfald paa Ministeriet, som man aldrig før har tilladt sig dervere - J Jrland har man selv fritaget sig for at indbetale Vindvesskatten. - Nye Laan og nye Paalæg kommer Regieringen snart at tage Tilflugt til, og da vil det nok først blive ret galt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Amerika - China. Tier Krigens Bulder, dæmpes end hvert Oprør i det, i det mindste for en Tid, beroligede Europa, saa raser Krigen, saa udbryde Oprørsserner desto vildere i de andre Verdensdele. Vi vide, eller rettere vi vide ikke hvad der foregaaer i den midterste og i den sydlige Deel af Amerika, og Bladets Udgiver har blot afbrudt sin Fortælling derom, for at oppebie paalideligere Efterretninger ved den Modsigelse og det Mørke, som finder Sted ved det som fortælles fra hine Egne Vend vi Blikket bort fra den vestlige til den østlige Deel af Jorden, saa sees samme vilde Oprørsaand. J Jordens folkerigste Land: Keiserdømmet China er Keiser, Kia Ring styrtet fra sin Trone. Et Fruemimmer ved Navn Bon - Kan - Tan var Sielen i dette ved religiøs Fanatisme foranledigede Foretagende. All rede i mange Tider har Descendenterne af det gamle chi et siske Keiserhuus søgt at styrte den tartariske Kriserstamme, der siden 1644 har regieret China. J Aaret 1790 havde dette Rige 143 Mill. Mennesker, altsaa omtrent tregange saamange som det russiske Monarkie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Sverrig - Norge. Vore Naboer de Svenske klage over Jndskrænkninger i deres Handel, saaledes har nu og den nederlandsk Konge lagt en 20 debbeit Told paa Jndførselen af svensk Jern; derimod har en anden fordeelagtig Handelspekulation aabnet sig for Sverrig, ved at sende Bræder til Algier for at opbygge de nedskudte Huse. Ogsaa denne Stat lider under en slet Kours og Penge. mangel; den almindelige Mening tilskriver Jøderne og Nationens Overdaad denne Statens Sygdem; men vel underrettede Personer paastaae, at Hovedgrunden dertil er Tabet af Finland, hvorfra Sverrig fordum trak det fornødne Brændsel til sine Jernværker, der udgiøre Rigets Hoved=Indtægt; desuden paadog den russiske Krig Riget en trykkende Gield af over 18 Mill. Bco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
J Norge er Finantsforfatningen endnu slettere; Nationalbanken giør kun svage Fromskridt. Mange trykkende Forordninger ere udkomne til at bestride Statens Udgifter, som aarlig udgiøre 1,437000 Specier. Skatterne beløbe sig til 4 Specier paa hvert Menneske overhovedet. - Den gamle Konge af Sverrig er meget svag, og næsten i en lethargisk Tilstand. - Grevinde Wedel-Jarlsberg fød Anker er udnævet til Hofmesterinde hos Hs. M. Dronningen. Til Stalsfruer : Fru Kaltenbørn fød Rosenkrantz, Fru Ranskach fød Anker, Fru Thulstrup fød Clauson Kaas, Fru Sommerhielm fød Fuglberg; til Kabinets Kammerherter, hos Kongen: Lieutenant, Baron v. Wedel Jarisbirg samt Major Mansbach, til Kammerbetret hos Dronningen: Major Kaltenborn og Capitain Rustad En Kiøbmand i Philipstad har for falsk Status og andet Bedragerie maattet staae i 2 Timer i Gabestokken. og derefter lide 28 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Fædrelandet. Det er behageligt for os Danske at læse i udenlandske Blade, med hvormegen Agtelse vor Konge omtales; saaledes nylig i Anledning af den Maade, hvorpaa han modtog de lauenborgske Deputerede, hvorledes han priste dem for deres Hengivenhed med deres forrige Landsherre, hvor nøie han erkyndigede sig om Landets Forfatning, og alt hvad der kande bidrage til dets Vel, og hvorledes han glædede sig over at Bondestanden der i Landet var befriet for Livegenskab og Hoverie; det tør man paastaae, at ingen af Europas Førster nyder med almindelig Agtelse ene Danmark ligede Konge. - Da den Kgl. danske Gesandt for HerUngdommene Holsteen og Lauenborg formedelst Sygdom ikke kunde være tilstæde ved Forbundsdagens abning saa her han tild elt den mekiendorgske Gesandt Hr. v. Plessen sin Fuldmagt; ved Gesandtskadet befinde sig Baronerne Pechlin og Bülow. Rybergs Huus i Kyvn, har igjen udrustet et Skib til Bengalen som i Slutningen af denne Uge gaaer Sørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Den forulykkede Ostindiefarer Dians Undergang skal være foranlediget ved at Rom i den mærke Nat var bleven indvikket i nogle udstilte Fiske garn, Den franske Besandt ved Hoffet i Berlin. Marqvienaf Benaay, forhen fr. Besandt i Kbvn, har i Hamberg formælet sig med Frøken O. Reil, en Svigerinde til vor General Oxholm, som ledsagede hende til Hamborg. Nyligen hændte det at te Skibe, et russisk og et hollandsk, støtte i Kattegattet om Natten saa nær paa hinanden, at det enes Takelage blev indviklet i det andet. Den hollandsk Skippers Kone, vækket af Stødet og Mandskabets Skrig, sprang i bare Særk ud af Sengen, løb omkring paa Dækket og hørte raabe, at man skulde redde sig ombord paa det andet Skib, da det hollandske vilde synt Hun gjorde det, og neppe var hun kommet paa det russiske Stid, før rend et Vindstød Tilte det fra det hollandske. Dette seilere nu til Kiøbenhavn og hiint til Middelhavet, hvor der stakkels Kone nu fra uventet kommet. Hendes trøstesløse Mand skal ofte besøge Toldbeder, for om muligen at faae Øie paa et Skib, som bringes ham hans Kone tilbage. Brørresacietetet i Khvn, aabnede med megaHøitidelighed d. 3die d. M. sin nybyggede, eller sna tere udvidede, Bedesal. Over 70 Aar har dette Selskab været i Kbon, og hidtil holdt sine Forsamlinger kun for de Optagne, eller for de Personer, som fik særskilt Tilladelse dertil, Men nu skal Bedesalen staae aaben for Enhver som har Lyst til et gaae ind Odense den 22 Nov. J Onsdags Aftes beærede Deres Høibeder Prindsen og Prindsessen Stuespillet i det dramatiske Selskab med Deres høie Nærværelse. Alles Glæde yttrede sig ogsaa der lydeligen ved det bøie Fyrstepas Indtrædelse i Logen. Dækket var oppe og Theatret mørkt, men som et Lyn blev ved Herskabets Judtrædelse Alt oplyst, og en Dame af Selskabet fremførte med skiøn Syngestemme en munkalsk Prolog til Herskabets Velkomst, som imellem Bersene afvexlede af det forsamlede Selskabs Char med de Ord. Velkommen! Velkommen tilbage o. s. v. Da Forestillingen var endt, fremtraadte Directeuren for Selskabet, med Alles Ønsker: "Længe leve Hs. Høibed Prinds Christian af Danmark, og længe leve Hes, Høihed Prindsesse Caroline Amalie, og trefold Hutrah gienlød af heele Huset efter hvert Ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Kours den 22de November. - 665 - Specier 40 Rbmk ; Committees. 93 pr. 120, Oblig. 76. Norske Sedler 28 a 29.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Onsdagen d. 27de Novbr. om Formiddagen Kl. 10, ordineres i Domkirken Hr. R. Møller, som allernaadigst beskikket Sognepræst til Fruering og Bived MeVekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Løverdagen d. 23de sidstafvigte døde vor Møder, Helene Christine Saabye, Enke efter afgangne Aptheker Jacob Helms heri Byen, i sit 59de Aar. Aldrig glemme vi hende, der stedse viiste den største Kierlighed og Omsorg for os. Hersens d. 25de Novbr. Paa Sødskendes og egne Vegne. Adam Helms.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Søndagen den 1ste December 1816 opføres paa PoPhymnias Theater : Det lykkelige Skibbrud, Comoedie i fem Acter af Holberg. Billetter til Generalprøven, som holdes Løverdagen den 30 Nov faaes hos Ugens Directeur Overlærer Tauber. Indgangen aabnes begge Aftener Kl. 4, og Skuespillet, begynder Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Torsdagen d. 28de November Kl. 5 bliver extraordinair Generalforsamling i Polyhymnias selskabe, lige Seetien, hvortil Dhrr. Medlemmer indbydes at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Førstkommende Fredag d. 25de Nebr. om Formiddaten Kl. 10 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget en Skifte=Samling i afgangne Justitsraad og Toldkasserer Strups Boe, og derefter ligeledes i afgangne Madam Wendeldes Stervboe hvilket til Vedkommer des Efterretning herved bekiendtgiøres. Aarhuus Raadstued 26de Novbr. 1816. Nagistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Løverdagen d. 30te dennes, om Eftermiddagen Kl. 1, lader Overkrigskommissair Soetmann og C. Al. dersen ved Auction i deres Gaard Nr. 61 paa Vester gode som Hr. Hattemager Buus sidst beboede, bortsælge: gamle Vinduer, Dørre, Fiel og Tømmer m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Auctioneretten. Da et Briv er indkommen til Aarhuus Postkontoir, den 22de Revbr. til det Kongl. Rentekammer af 4 Breves Vægt, betegnet med Documenter, og formodes at være fra Landet, men ei, som befalet, er frigiørt, saa anmodes Afsenderen af samme at melde sig paa bemeldte Contoir, da det ellers der bliver beliggende i afsendt til Skade for Afsenderen. Lund, Postmester. For at dække en høist nødvendig Udgift laante en i uformuende Kone som ved Smaahandel kummelig ernærer sin Familie, forleden Dag 100 Rbd., men paa Veien til Amtstuen for at vexle den, var hun fra uhældig at tabe denne sin hele laante Kapital. J dense Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Klægnist, sørgeligste Forfatning anraabte hun ædle Formuende om en liden Hielp, da hun og Familie ellers maae sælge alt hvad de eier og derved sattes i tial Elendighed. Eieren af Adressekontoiret er saa god at modtage hvert nok saa lidet Bidrag naar det der leveres med Udskrift: "Til den ulykkelige Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Efter det kongl. Remekammets Ordre bekiendtgiøres herved, at af den ved Binddinggaard anlagte Bomskale med promple Betaling kan bortsælges 8000 Stkr. 4 aars Eegeplanter, Stykket for 2 s. N. V. Den der agter at kiøbe af disse Planter vil inden 14 Dage enten personlig eller ved frankerede Brede henvende sig til Undertegnede. Giøddinggaard den 18de Novbr. 1816. Randrup, kongelig Skovrider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Godt trengjert Bygfrøe tiøbes til høieste Priis af undertegnede her i Aarhuus. Crh. Chr. Kress, paa Vestergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Byg og Havreham kan bekommes hos Erh. Chr. Krøst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
En nye moderne hvid Shawls Vest med Botter, anvises for meget billig Priis til Salg fra Adressek. hver man for en billig Betaling kan erholde Lys støbte, anvises fra Adressek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
En moderne Kobber Theemaskine anvises tilkiøbs Paa Salglyst kan hver Dag faaes Fløde tilkiøbs Sønder og Onsdag undtreve. Til de Eiere Handelsmænd, Skipperes og Sta mænds Efterretning, for hvem det engelske Sprog i saa vigtig, meldes herved, at de, fra Decbr. af, kan faae Underviisning hos mig i at læse, skrive og tale det te Sprog, for 3 Rbd. maanedlig. Privat Undervis, ning i Fransk og Engelsk gives 2 i Timen for 8 Bal og ren Person for 5 Mark Timer. C. C. Brygmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Papiir=Udsalg. Nylig er Adressekontoirets Udsalg atter bleven forsynet med særdeles godt Skrive Karbus= og Makulatur papiir af forskjellige Slags til meget billige Priser. Handlende eller Andre som tage over 10 Riis erholde imod kontant Betaling fordeelagtige Priser. Ogsaa kunne suffisante Kiøbere som tage i Partieviis erholde to Maaneders Credit. (Af samme Papir til samme Priser kan ogsaa faaes hos Kiøbmand J. Hansen paa Bræberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-26
Vexelblanketter, forskellige Slags, faaes som Adressekouteiret. sædvanlig paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-29
No. 145. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 29de November. Fredagen Amerika. Hverledes seer det ud i det spanske Amerika, mange Efterretninger fra forskjellige Sider ere imidlertid siden den sidste Oversigt af Begivenhederne i hine Kampens Egne bleven meddeelt; vi ville sammenligne og undersøge dem samt forsøge at nærme os den tvivlsomme Sandhed saameget som muligt. - - Spanierne søge i deres Tidender at giøre hiint frygtelige Oprør som de ikke kunne betvinge, latterlig; de fortælle at Jnsurgentanførerne ikkun bestaae af Desertører og Avanturiers fra alskens Nationer, at hele den frygtelige Jnsutrection nu ikke er andet end Røverbander, at man kist og her er uenig og kied af Revolutionen i saavelsom af et lade sig anføre af franske Officierer; o. s. v. - Jmidlertid kunne dog de sparsomme i og tildeels ubetydelige Efterretninger man har i de spanske Aviser og Krigens Gang i Kolonierne, indgyde en Mistanke om det virkelig er saa let og saa nærved at faae dem bragte til Rolighed. Jfølge andre Efterretninger, og det af paalidelige Øienvidner, føres Krigen med et Raserie, saa at der maaskee ikke i Historien findes Mage til saa frygtelig en Borgerkrig. Paa begge Sider myrdes Fangerne uden Skaansel; hele Provindser ødelægges, blomstrende Stæder ligge i Ruiner og over 200000 Mennesker skulle allerede i denne grusomme Kamp være omkomne. Kolonierne ere i samme Forfatning som fordum Schweitz, Holland i og Nordamerika, og det synes næsten tvivlsomt at de i i deres uorganiserede Tilstand kunne være istand til uden fremmed Hielp at modstaae et Riges Magt som Spanien; men de holde endnu Modet opret og sætte i for endeel deres Haab paa de nordamerikanske Staters i Bistand, der selv engang har giennemgaaet en lignende Trængselsperiode. Franske Blade paastaae, at Jnsurgenterne har hemmelige Agentere i Jtalien for at hverve Artillerie og Jngenieur, Officierer til deres Tieneste, og det kan vel ikke omtvivles, at mange af de i franske Officerer som nu i saa stor Mængde udvandre i og hvoraf i denne Tid mange indskibe sig i Antverpen i den meest trængende Forfatning, ville søge at giøre deres Lykke i hine rige Guldlande, hvis indvortes Forvirring tilbyde Udsigter til at berige sig og at svinge sig iveiret for enhver Mand med Mod og Talent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-29
Ved Negerhoffet paa St. Domingo celebreredes nyligen Dronningens Fødselsdag, hvor det skal være gaaet meget galant til, thi allene af Retter blev der sat 4000 paa Taffelet. Hertugen af Limonade lod udbringe Hs. sorte Majestæts Skaal og næste Dagen gav Hertugen af Marmelade en stor Fest for alle Fremmede, hvori han lod udbringe Skaaler for Entellands Konge og Prindsregent. Kongen af Preussen og Nederlandene og den bekiendte engelske Neger ven Wilberforce, (Hvorfor mon ikke Kongen af Dan merk, der dog var den første Monark som ophævede Slavehandlen?)At Spanierne i de vestindiske Farvande har angrebet og som det synes, taget, en amerikansk Orlogs skonnert, vil ufeilbarlig føre til Orlog mellem Spanien og de forenede Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-29
Ved St. Croix og andensteds i Vestindien ere i en Storm d. 16de Sept. over 60 Skibe forulykkede; allene ved Martiniqve forgik 26 Skibe med Mand og Muus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-29
Forbundsdagen i Frankfurt, aabnedes ved Taler af Gesandterne enhver især. Da den kgl. danske Gesandt erklærte sin Regierings Tiltrædelse til Forbundet for Holsteen og Lauenborg, fremstod begge de mecklenborgske samt de tre sachsiske Linier med Paastande paa Rettigheder og Fordringer til sidstmeldte Herrugdom.