JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Fædrelandet. Programmet til det nye Fædreland er nu udkommen som en Subskriptionsindbydelse. At give nogen Extract af dette særdeles velskrevne Actstykke ansee vi mindre passende, hvorfor vi ene ville indskrænke os til at meddele Begyndelsen af den politiske Troesbekjendelse som Udgiverne her have givet: Vi nære, hedder det nemlig, den Overbeviisning, at det constitutionelle Monarki er den Statsform, som fuldkomnest svarer til den europæiske Civilisations historisk begrundede Tilstand, den Statsform, som meest begunstiger alle gode Kræfters frie Udvikling, bedst sikkrer et oplyst og retelskende Folks Fremgang i Dyd og Velværen. J denne Overbeviisning, som har faaet ny Styrke hos os ved at agte paa den lykkelige Udvikling, et elsket Broderfolk skylder sin Statsforfatning, ville vi søge at udbrede Kundskab til frie Samfundsformer og Kjærlighed til et frit Folkeliv, og stræbe at befæste det Borgersind og de Dyder, hvorved et Folk gjør sig værdig til Frihed. Saaledes ville vi virke for den Tidens Oplysning, som Danmarks Konge vil føre sit Folk imøde. Da Monarkens Ansvarsfrihed er Grundbetingelsen for alt Kongedømme, ville vi med undersaatligt Sind nære den Pietet, der skyldes Fyrstens Person og hans Villies Reenhed; men ved Siden deraf ville vi gjøre Alt, hvad der staaer i vor Magt, for at virkeliggjøre den moralske Ansvarlighed, der paa hviler alle Kongens Raadgivere ligeoverfor en oplyst offentlig Mening." Om Tonen i Bladet hedder det paa et andet Sted: Vi agte Publicum og os selv nok, til ikke at ville opoffre Tanken for Ordets Skyld, og til at fordre, at man skal bedømme vort Blad efter dettes Bestræbelser og Holdning i det Hele, ikke efter et eller andet mindre vel valgt Udtryk, som maatte undslippe Redactionen af et Dagblad. Vi ville derfor vogte os for enhver Uret, men kunne intet Hensyn tage til den umandige Omfintlighed og den forkjælede Pirrelighed, der ligesaavel er en Unode hos en Læser, som Lidenskabelighed er det hos en Forfatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Naar Folkebladet i Anledning af ovenstaaende Jndbydelse glæder sig til at der med det nye Fædreland vil begynde en ny Epoke i Journalistiken i Danmark, da kan man ikke andet end ønske at disse Forhaabninger maa blive realiserede, men naar Folkebladet tillige bemærker. J Almindelighed at vedkjende sig en vis Retning eller ligesom at angive den Streg paa Compasset, hvorefter man vil styre, dertil hører der hverken særdeles Dygtighed eller Sagkundskab; men midt i Detailets forskjellige Regioner, ligesom Sømanden imellem Kyster og Grunde, at finde sin Vei, og derhos at bedømme, hvad det kommer an paa, og hvad der med Hensyn til Hovedformaalet bliver at betragte som ligegyldigt, dertil hører ikke blot Talent, men ogsaa Grundighed, da kan man neppe andet end undre sig over at træffe denne bemærkning i Folkebladet, der efter den almindelige Mening ikke hidtil har været heldig i Valget af den Cours, det har styret. Betræffende Professor Ursins Forslag til en Jernbane mellem Kjøbenhavn og Helsingøer, yttrer Helsingøers Avis følgende: Vi tillade os at yttre den Formening, at saa længe man ikke har forsøgt, hvad Jndflydelse en daglig Dampskibsfart imellem Kjøbenhavn og Helsingør har paa Samqvemmet imellem disse to Byer, existerer der heller ikke noget ret paalideligt Fundament til at calculere om den iøvrigt ønskelige Jernbane vilde svare Regning. Til saadant Forsøg udfordres, som bekjendt ikke saa betydelig en Capital, som den til Jernbanen, og mislykkes Forsøget, da kan Midlet for samme benyttes paa anden Maade, hvilket derimod ikke er Tilfældet med en Jernbane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Rector magninens Professor og Doctor med. O. Bang har begyndt sin Embedsvirksomhed som Universitets Rector med at reclamere en Deel gamle Fordringer for Universitetet, som det Abusive var kommen i Brug med at unddrage det. Ved Universitetets Fundats af 7de Mai 1788 Cap. I. 8 6 er det nemlig paabudet, at Candidaterne ved de forskjellige Embedseramina skulde have et Attestatum, som indføres i det sædvanlige testimonium publicum, som af Secretario Consistarii, efter Candidatens udviste Dulighed og Forhold skal udfærdiges, og som enhver Candidat skal løse, førend han kan faae Bestalling til noget geistligt eller verdsligt Embede. Dette Testimonium publicum er ikke blevet indløst af en Deel Embedsmænd, i hvilken Anledning Universitets-Directionen har anmodet Cancelliet om at træffe de fornødne Foranstaltninger til, at Vedkommende opfyldte de dem i saa Henseende paaliggende Forpligtelser. Cancelliet har desaarsag efterkommet bemeldte Directions Anmodning, og søger i denne Tid alle de resterende Jndløsningssummer inddrevne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
I Anledning af et fra Provindsialstænderne for Sjællands Fyens og Lollands-Falsters Stifter, m.m., indgivet Andragende angaaende Ophævelsen af den for, vordende Brændeviinsbrændere paabudne Exammen, har Kongen ved Resalution af 6te Nov d. A., bekjendtgjort ved Placat af 19de f. M., bifaldet, at de Bestemmelser, som indeholdes i Resolutionen af 9de Juli 1812 og 24de Februar 1817, angaaende de Vilkaar, under hvilke Tilladelse til at nedsætte sig som Brændeviinsbrænder kan meddeles, skulle være ophævede. men af Sjællands Kjøbstæder skal følgende smukke Toldhistorie være passeret. En Bonde kommed et par Gjæs til Byen og spurgte en Mand, der just stod og talte med Toldbetjenten om den nærmeste Vei til et vist Sted. Manden betegnede Bonden, saa Toldbetjenten hørte det, Veien, uden dog at gjøre ham opmærksom paa, at den var forbudt at passere med toldpligtige Vare. Bonden gik altsaa, bona side, den beskrevne Vei, men an holdtes og fratoges Gjæssene, saa snart han var kommen et Stykke frem, af den samme Toldbetjent, som havde overværet Forespørgselen - Fulgte alle Toldofficianter et saa humant Princip, saa vilde vi ubetinget give Cooper Ret, naar han siger: Toldbetientene have lært deres Kunst ved at be stiæle Toldintægterne; og den, der vil gjøre sin Lykke i en eller anden Vei, behøver blot at gjøre sig farlig, for at blive brugt. (Den Fris.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Vexelmæglerne i Kjøbenhavn have ifølge Kjøbenhavnsposten indgivet til Regjeringen et Andragende om at faae Lovens almindelige Bestemmelser, om Vindicationsretten forandret med Hensyn til kongelige Obligationer. Medens næsten alle de kjøbenhavnske Blade ere enige om at den piperske Sag har godtgjort, at vor Lovgivning havde et Hul i den ovennævnte Henseende, har derimod Professor Sibbern i Dagen paastaaet at Alt er meget godt. Naar Professoren atter ved denne Leilighed giver sin Hærme mod Bladene Luft og tillige yttrer, at dersom de bekjendte tre N af Fædrelandet i sin Tid vare blevne domfældte, vilde vi nu have befundet os i en langt mere virksom og langt meere betydende politisk Frihedsfølelsestilstand end nu, saa er dette et af de sædvanlige Udbrud af den Misfornøielse, der i den senere Tid besjæler Professoren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Den kjøbenhavnske Mynt er for Tiden sysselsat med at mynte Specier for Nationalbanken af sammes fine Sølvbarrer og Rigsorter. Ved denne Anvendelse af Rigsorterne gjør Banken baade Publikum og Staten en betydelig Tjeneste, da Rigsorterne, efter vort nærværende Pengesystem, ere en meget ubeqvem Myntsort, saa vel i store som i smaa Betalinger, i det de i første Tilfælde volde megen Tidspilde med Eftertælninger ved at gaae fra den ene Haand til den anden, og i det andet medføre et uundgaaeligt Tab, i det 2 Rbd. ikke lade sig deele i 5 Dele uden en Brøk-Skilling (3), som ikke haves, og som følgelig gaaer tabt, naar man ikke kan lade 5 Stykker følges ad, hvilket desuden er forbundet med Ubeqvemmeligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Jfølge en Jndbydelse fra Byfogden og de eligerede Borgere i Nestved, sammentraadte et Selskab for Byens Forskjønnelse og udvalgte en Comitee, bestaaende af Dhrr. Oberst Høegh Guldberg, Postmester Witte og Kjøbmændene Lund og Galle, til at forestaae de ved Selskabet foranledigede Arbeider. Desuden valgtes sam 5te Medlem Hr. Capitain Prom paa Herlufsholm, men da han paa Grund af svageligt Helbred undskyldte sig for at modtage Valget, indbød Comiteen samtlige Beboere, af Herlufsholm til at tiltræde Foreningen og af deres Midte at vælge et Medlem til Comiteen. -Der er allerede tidligere paabegyndt et Anlæg af en Spadserevei rundt omkring Byen; alle Omkostningerne ville blive bestridte ved frivillige Bidrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
(Sjællandsposten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Sagen imod Besidderen af den afbrændte Gaard Christiansminde ved Præstøe, er nu endt for Underretten. Schmidt er ved samme idømt 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød samt tilfundet at udrede alle af Sagen flydende Omkostninger m.m. - Heraf sees at der ikke er blevet oplyst noget som kunde bringe den mod ham vakte Mistanke om Brandstiftelse til Vished, skjøndt det af Dommen sees, at hans Forhold under Branden ikke har været aldeles upaaklageligt. – Vi haabe i sin Tid at kunne give Publikum en kort Udsigt over alle under Sagen oplyste Omstændigheder, hvoraf det da let vil sees, om Schmidt ogsaa kan ansees fri for det moralske Ansvar for Branden og for de ved samme indebrændte Menneskers Død, ligesom han nu er bleven frifunden for det juridiske. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
J de saakaldte Helliges Forsamlinger paa Mors prædikes der i denne Tid ivrigen mod det forventende Kirke-Rital, hvorhos der indsamles Penge-Bidrag til nogle Embedsmænd, efter Sigende i Preussen, der skulle være afsatte fra deres Embeder, fordi de ikke have villet underkastet sig Regjeringens Bud med Hensyn til et forandret Ritual. Den første Sending af disse Bidrag, 221 Rbd., afgik med forrige Post til Magister Lindberg. Thist. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Commissionstidenden er nu og bleven omtalt i Folkebladet, og da dette har taget Sagen fra en anden Side, end man hidtil har seet den behandlet, undlade vi herved ikke at meddele følgende: Commissionstidendens Optrædelse er, hedder det nemlig, som et Forsøg paa at indtrænge sig i Andenmands Ret, af en saare dadelværdig Natur, og farlig ved det Exempel, som den giver. J det betryggende Værn, Staten opstiller for enhvers Ret, at opsøge et uforvaret Sted, hvorigjennem man kan komme ind og deele Sæde med Besidderen, er en Handlemaade, som ingen ædel Ven af Loven vil tillade sig; og det er en Ære for vor Tid, at man vanskeligen her i Landet vil kunne opvise Magen til en saadan Dristighed, som Commissionstidendens Eier har viist ved planmæssigen og udrustet med al juridisk Kunst, og det for hele Folkets Øine, at ville tvinge, og i Virkeligheden for en Tid at tvinge, en Anden uden bedre Grunde, end dem, som under Sagen ere gjorte gjældende, til at deele Besiddelse med sig, og efterat Sagen er afgjort ved Lov og Dom, da ikke destomindre at prøve paa at sætte sin Hensigt igjennem paa en anden Maade ved at sætte Spidsfindigheder imod Rettens Ord. Agtelse for Eiendomsretten og for Lovene, som beskytte den, hører til een af Grundbetingelserne foren sædelig udviklet Tilstand; at svække den er at rokke saavel det offentlige som det private Livs dybeste Grundvold, ja det er, i de fjernere Virkninger, at undergrave den sidste Sikkerhed, Borgeren, har at haabe paa: en retfærdig Retspleie; thi kunde man tænke sig et Folk af Lovtrækkere, da vilde det visselig have Retsfordreiere til Dommere. Om det ikke var af Kjærlighed til det Gode; nei, endog blot for Velfærds og Sikkerheds Skyld, maae vi strengt vise alt Uretligt bort fra os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Jfølge Altona Merkur af 19de dennes beskjæftiger Altonas Handel med Hertugdømmerne Slesvig og Holsten hvert Aar rigeligen 900 Skibe med circa 7,400 lastede Commercelæster. J 1838 besad Altona 141 Skibe med tilsammen 2366 Commercelæster. Accisen i Altona, som dog ikkun erlægges af Vin, Øl, Slagteqvæg, Korn og Østers, indbringer 7,000 Rbd. aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Som bekjendt fremstilles der i Balletten Festen i Albano, ved levende Figurer, flere af de Thorvaldsenske Statuer. Ved Opførelsen af Balletten i Løverdags Aftes blev efter Afdækningen af den sidste af disse et Længe leve udbragt for Thorvaldsen, der bivaanede Forestillingen, af Publikum, der med Glædegreb denne passende Anledning til at hilse Kunstneren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Mad. Klatts store Elephantinde, som Over Th. Av. kalder den største Kunstnerinde, som nogensinde har gjæstet Odense, fortsætter nu til Fods sin Reise til Kjøbenhavn. Den udmærket sig et alene ved sin sjeldne Størrelse, men tillige ved en høi Grad af Klogskab og Godmodighed hvilket dens Afretter fortræffeligt har vidst at benytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Det hedder fra Randers i dens Amtssavis, at et Beviis paa Stigen af de jydske Landeiendomme, især i de frugtbare Egne, afgiver det, at en Bondegaard en Miil fra Randers er solgt til Hr. Kjøbmand Hald for 10,000 Rbd. Albech Gaard og Gods, som tidligere tilhørte Krigsraad Konradsen og ved dennes Død blev udlagt til Hr. Grosserer og Tømmerhandler Bech i Kjøbenhavn, er ifølge Aalb. Av. af denne atter solgt til Hr. Forvalter Holbech af Bygholms Mølle for 51,500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Hr. Laurent, forhen Præst i Gimmerich, som af Paven er ophøiet til Biskop, skal, efter Neue Zeitung, for Fremtiden residere i Hamborg og underlægges Dioceserne i Hamborg, Lübeck og Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Til næste Foraar vil blive oprettet en Dampskibsfart mellem Flensborg og Kjøbenhavn. Skibet, der er kjøbt i Kjøbenhavn, hedder Union.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Nykjøbing. Fugle Kirkespir, der nedblæste i Stormen den 30te November 1836 er nu atter gjenopbygget og blev den 21de denner overleveret Eierinden, Kammerherreinde Raben til Kjerstrup. Som bekjendt er Fuglse Kirkespir et Søemærke, og dets Gjenopbyggelse var en Nødvendighed, og derfor ikke nogen uvæsentlig Begivenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Blandet. ste Varer. Den forlignelige franske Herenles, Hr. Dupuis, har nu i Leipzig ikke aleneste fundet sin Lige, men endogsaa sin Overmand i Chefen for et fortiden derværende Athelet-Selskab. Europas første Alcide, Hr. Michael Averino, hvem han havde udæsket til en Nævekamp, hvori vel Begge lagde en forbausende Kraft og Smidighed for Dagen, men Hr. Dupuis alligevel upaatvivlelig var bleven overvunden, dersom han ikke pludselig havde afbrudt Kampen, omarmet sin Modstander og bedet, om hans Venskad. At Kampen forøvrigt var alvorlig og ingenlunde paa Skrømt, kan man slutte deraf, at den begyndte med en Øresigen Bataille, hvori der paa begge Sider vankede artige Klaps. Hr. Averino tog imidlertid imod sine med største Rolighed; men Hr. Dupuis randt Øinene over herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
En Hr. Joseph Francis i Nework har, opfundet et Slags Redningsbaad, der synes at besidde store Fortrin. Dens Længde er 28 Fod, Breden, 3 1/2, og den har dobbelt Klædning, i hvis Jndre der findes Rør af 13 Fods Længde, hvilke strække sig fra Kjølen til Relingen og indeholde 52 Cubik for Vandstogas, der, naar Baaden er fyldt med Vand, ballancerer en Vægt af 4000 Pd. Paa Siderne er anbragt 20 Tougender, ved hvilke i Nødsfald 100 Personer kunne holde sig fast udenbords.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
J selve Fartøiet er en Jndretning, hvorved det indtrængte Vand flyder ligesaa rask bort, som 6 Matroser kunne øse det udFra Belgien skrives Følgende om et nyt Spiritusstof: "J St. Hubert i det Luxemburgske er oprettet en stor Fabrik til Fabrikatiun af Viin, Brændeviin og Ædike af Frugten af vaccinium myrtilIns (Blaabær-Busken), som hidtil ansaaes for ganske unyttig og ubrugelig. Jfjor ere over 60 Styk fade destillerede og lykkedes fuldkomment. Baade den svenske og nordamerikanske Gesandt i Bryssel have varmt anbefalet deres respective Regjeringer denne Opfindelse, da den ommeldte Plante findes i Mængde i Sverrig og Nordamerica. Ogsaa hos os, især i Jylland, findes Blaabærbusken i stort Antal, og hiin Opfindelse maa derfor have Jnteresse for os og bør sikkert anbefales Jndsigtsfuldes nærmere Overveielse og Undersøgelse. a J en engelsk Kulgrube ved Radstock ere den 8de dennes 12 Arbeidere, meest Børn og unge Folk, styrtede ned i en Dybde af 756 Fod, idet Rebel brast ved Nedhidsningen. Knuste fandtes de paa Bunden af Gruben, men kun et Lig var gjenkjendeligt. Det er næsten utroeligt, naar det hedder, at man ved Undersøgelsen har befundet, at Rebet for en Deel har været – overskaaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
J Tours har man forleden arresteret en Person, der udgav sig for syrisk Biskop, og som saadan prædikede og samlede Gaver til betrængte Troes brødre i Orienten. Man vil have gjenkjendt en bekomt Galeistave i ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
En Mathematiker, har beregnet, at hele Jordens Befolkning, sammentrængt paa eet Punct, ikke vil indtage meere Pladsend Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
J Wiens Gader kjører, nu Kaffe=Dampvogne, nemlig en Arr Kaffemaskiner i Form af Dampvogne, omkring og faldbyde varm, Kaffe. Dorfeitung menge, at dette turde blive ny Grund for de wienske Pederspende til ikke at gifte sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 25 Rd. vember. Efter den sidste engelske Post er det igjen flauere igjennem alle Korn-Arter. Til Forsendelse kjøbtes idag intet, fra Skibe sælges: Hvede 7 1/2 1/2 Rbd.; Rug 4 Rbd. 1472 s.; Byg radet 3 Rbd., 801 Rbd. 32 s.; Gradet 3 Rbd. 487756 s.; Havre 2 Rbd. 80 s. - 3 Rbd.; Raps 7 Rbd. 48. s. Paa Leverance til Foraaret gjøres, saavidt os bekjendt, endnu intet. Det bemærkes, at samlede Partier Komvarer af 1ste Qvalitet, saavel som hvad der er henlagt paa Loft holdes høiere end Noteringerne, men Omsætningen er for Øieblikket indskrænket. Stettin den 18de November. Tilforsalen af Hvede var i forrige Uge endnu ringere. Dette i Forening med at der iblandt det der tilbydes ikkun er ubetydeligt til udskibning, holder Priserne paa god Vare stive. - Rug in loco holder sig paa 34 Rbd.; pr. Foraars-Leverance paa 23,1/2 Rd. - Af Byg er 101 102 Pd. Poisk betalt med 29 Rd., hvortil endnu kan sælges, naar Qvaliteten er god.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Havre og Erter uforandrede. Den 20de November. Paa Torvet i Dag var Priserne: Hvede 6666 Rd., Rug 3234 Rd., Byg 2830 Rd., Havre 1819 Rd., Erter 3439. Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Kjøbenhavns Børscours den 26de Novbr. Hamborg, 2 M. - a vista 197. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 95 a 95 1/2 Rbd. - Nationalbank Actier 75 a 75 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 23de Novbr. 1839. Hvede holsteensk 8 Rbd. a 9 Rbd.; dito sjællandsk 7 Rbd. a s. 8 Rbd. 10 s.; dito lollandsk 7 Rbd. a 7 Rbd. 64 s.; Rug fra Provindserne 4 Rbd. 48 s. a 4 Rbd. 72 s. Byg 2radet 3 Rbd. a 4 Rbd. 26 s.; Havre 2 Rbd. 61 s. a 2 Rbd. 80 s.; Erter 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 48 s.; Raps 7 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. 64 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Reisende fra den 20de til den 27de Novbr. 1835. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Forvalter Nielsen, Proprietair Jungclausen. Med Personposten: Handelsfuldmægtig Fiedler, Kammertjener Werner; Jomfruerne Hass og Arnkiel; Cand. pharm, Styrup; Pigen, Andersdatter. Udenfor Posterne: Kammerraad Frederichsen, med Familie, Kjøbmand Kruuse, Proprietair Langsted. Fra Vordingborg til Gaabenie. Med Pakkeposten: Forpagter Nielsen, Kjøbmand Kanstrup; Forvalter Stænner; Mad. Gaarm. Med Personposten, Pastor Bindesbøll; Cand. Trap; Provst Koefoed=Ancker; Bogtrykker Laub; Frøken Thomsen; Hr. Gram; Frøken Rosendahl. Udenfor Posterne: Kjøbmand Kruuse; Greve Reventlow. Endstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Bekjendtgjørelser. Nyekiøbing. Diverse Sorter Vanille Chocolade, saavel som Kryder-Dito, fra een af Kjøbenhavns første Fabriquer, samt engelsk og schweitzer-Chocolade, alt tilberedt i lukkede Maskiner, og smagfuldt udstyret faaes til forskjellige Priser hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-11-29
Auction. Stege. Da det ved Auctionen den 6te dennes over afdøde Møller Johan Peter Geidenschvagers Stervboetilhørende Eiendom gjorte Bud ikke er bleven approberet, saa bliver efter vedkommende Arvingers Begjæring anden og sidste Auction over denne Eiendom, nemlig en tæt ved Stege Kjøbstad fordeelagtigt beliggende Stubmolle med sammes staaende og løbende Redskaber saavelsom Mellehuset og alt Eiendommens rette Tilliggende, afholdt paa selve Stedet Onsdagen den 18de December førstkommende Klokken 11, efter Conditioner, som forinden kan erfares paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, med bemærkning: at Eiendommen uden flere Auctioners Holdelse, ved den anførte Auction absolut vil vorde bortsolgt. Stege den 21de November 1839. C. Meincke. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-01
Lollands, Falsters StiftsTidende. No 140. Søndagen den 1 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-01
Udenlandske Nyheder. England, Dronningens Giftermaal er endnu stedse en Gjenstand, hvortil Bladene komme tilbage, naar det mangler dem paa andet Stof til at fylde deres Spalter med. Hvad de denne Gang meddele derom, synes imidlertid at hentyde paa, at der er en Deel Hindringer at overvinde forinden et Giftermaal kan komme istand; thi foruden at Dronningen vel vil gifte sig, men ikke lade sig bortgifte, driver ogsaa de forskjellige Partier ved Hoffet mange Jntriquer, for at bevæge Dronningen til at vælge en Gemal af deres Anskuelser. Prinds Albert af Coburg, der tidligere syntes at være den meest begunstigede af Dronningens Friere, synes nu at være falden i Ugunst, og Torierne gjøre Alt forat fordrive ham; men da Dronningen selv er meget forbittret paa disse, vil det vel vanskeligt lykkes dem at faae nogen Jndflydelse i dette reent personlige Anliggende. Den 23de dennes var der berammet en Forsamling, der, som man mener, ene kan have Hensyn til Dronningens Giftermaal, men noget bestemt veed man endnu ikke. Hertugen af Wellington har været syg, og da han er den eneste af Torierne, hvem Dronningen under, blev der fra Hoffet gjort Forespørgsel om hans befindende, der og er bleven meget bedre. – Schahen af Persien har nu erklæret sig villig til at underkaste sig den engelske Regjerings Fordringer, og har endog tilbudt sig at ville oprette en Handelstractat med England, paa de af det opgivne Vilkaar. Denne forandrede Stemning i Persien mener man er en Følge af det heldige Tog mod Kabul, og ansees tillige som et Beviis paa at Ruslands Jndflydelse er i Aftagende – O'Connell har atter i Anledning af Chartist-Urolighederne i Wales sendt en Skrivelse til Jrland, hvori han stærkt ivrer mod Torierne, men forøvrigt opfordrer Jrlænderne til Rolighed og til af al Magt at beskytte Dronningen og den constitutionelle Frihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-01
Frankrig. Endnu er alt stille i det politiske Liv, og Bladene maae derfor ene indskrænke sig til at spaae om hvad den kommende Tid vil bringe, eller til at resencere hvad der een Gang er skeet. Blandt de Første, er fornemmelig Spørgsmaalet om Ministrene ville kunne holde sig, Hoved themaet, der i Almindelighed besvares benægtende, da Ministrene hverken ere yndede af Hoffet eller i Deputeretkammeret. Pairs-Creationem er endnu stedse en Gjenstand for Parisernes Spot, og da Flere have frabedet sig den dem tiltænkte Ære, er det Hele virkelig heller ikke skikket til enten at skaffe Ministrene Agtelse eller Yndest. Fra Marseille skrives, at Hertugen af Orleans, der er bleven modtagen med megen Ethusiasme af Folket, hvilket har vakt Glæde ved Hoffet, da Marseille ellers er bekjendt for at være meget legitimistisk findet.