JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Venedig, den 14de September. Regieringen her har nylig ladet udgaae en Forordning : 11 Artikler, som indeholder en Hoved-Forandring med de geistlige Ordener og Stiftelser i Republikens Lande, saasom Alle Ordeners Geistlige underkastes de ordentlige Bispers Jurisdiction i alle geistlige Sager; Opsigten over Klosterne og Kloster=Tugten forbeholdes Ordenernes Øverster, for saavidt at de kunde paalegge enkelte Lemmer Mortificationer og Poenitentser, men ey videre, alle øvrige Straffe, ProFresser, Fængsling a. forbeholdes nu den verdslige Magt, og maa ingen Processer hensendes, eller Kiendelser antages udenlands fra; ingen maa antages i nogen Orden, ja endikke opholde sig i noget Kloster, førend han er 21 Aar, og ikke gjøre Løfte før han er 24 Aar; alt hvad som skal skee, og har Hensigt til det geistlige Levnet, Studium, Promotion til Grader, Optagelse i Ordener a. skal skee i Republikens egne Lande, og af dens indfødde Børn, uden hvilket alt efter denne Dag er ugyldigt; Klosternes Betientere, og Godsernes Forvaltning skal vælges og bestyres af en egen dertil udnævnet verdslig Magistrats=Deputation; de smaa Klostere, som ikke kan underholde det fastsatte Antal Geistlige, gaae ind; ingen Obedientser, Vicarier, eller Visitatores a. maa forlanges eller modtages af Paven, uden Regieringen selv forlanger dem; &c. Den 30te Septbr. Ligesom de øvrige Ordens Geistlige, saa have nu ogsaa Jesuiterne her i Staden fremstillet sig for Patriarchen, og i Følge den udgangne Forordning underkastet sig hans bispelige Magt og Subordination, samt gerklæret, at de ikke, uden Raadets Tilladelse, herefter ville vende sig til deres Ordens General.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Den 3die October. Foruden den fra Raadet forhen ubgangne Forordning angaaende de geistlige Ordener, er nu en udkommen under Titel: "De fortreffelige Herrer Provisorum for Klosterne i Venedig, deres Resolution." Hvor siges, at Lemmerne af denne Ret have, ved at undersøge Klosternes Jndtægts Regnskaber, befundet, at der er bleven handlet i adskillige Maader mod de gieldende Forordninger, hvorfore de, for at hemme slig Misbrug, og i Følge de Anordninger som forbyde Priorerne Abbederne og andre Superiorer i Klosterne at befatte sig med Ordens husenes Godser og Jndkomster, da samme ganske og allene skal være overladte til Syndicis, Procuratorerne og Occonomerne, hvilke ogsaa derfor maa staae til Ansvar, fornye i 5 Artikler de herom ergangne Anordninger.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Constantinopel, den 7de Septbr. Stor=Vizieren, som den 5te hujus blev afsat, er i Gaar skibet om Bord paa en Galee, for at bringes til Øen Tenedos, hvor han da faaer sin videre Skæbne at vide. -
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Storsultanen har afsendt Ordre til Adrianopel, at indrette det Keiserl. Pallads der til at tage mod Hs. Høyhed, og at lade Veyene herfra derhen reparere. Krigsrustningerne blive her daglig alvorligere, og faae meere og mere Anseende som Forløbere for et Fredsbrud. Ved Floden giøres ogsaa Anstalter til at sætte den i bedre Stand, end den paa nogle Aar har været. J Giethuset støbes 120 fempundige Kanoner. Stamboul Effendi eller Overdommeren her i Staden har faaet Ordre uforhalet at lade bage 100000 Centner Tvebakker, og at sende dem over det sorte Hav til Armeen paa Grændserne. Den Russiske Resident har derover fundet sig beføyet til paa nye at forlange Erklæring af Porten over disse pludselige Krigsrustninger, og har man givet ham til Svar: At Porten har sendt nogle Corps Tropper paa Grændserne, for at bedække dem mod Tilløb af dem, som flygtede ind paa dens Grund.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Den 15de Septbr. Af nylig indløbne Breve har man den Tidende, at de Montenerianer, hvis Armee er ved 50000 Mand stærk, havde geraadet i Trefning med den imod dem rykte Pacha, og slaget ham. Og er Porten over denne Tidende vorden meget bekymret.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Rovoredo, den 26de September. Man har Efterretning fra Dalmatien, at Tyrkerne have fundet Middel til at nærme sig til den bekiendte Stephai Post, den man ellers holdt for utilgængelig, hvor han opholdt sig med 2000 af sine Tilhængere, og efter en stærk Modværge have erobret den, hvorved de fleste af hans Parthie ere nedsablede; han selv har forstukken sig i en afsides Krog i Bierget, hvor man venter at søge ham op.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Den 6te October. Jndvaanerne i Montenero, have, efter det sidst meldte Nederlag, lovet Tyrkerne at udlevere dem Bedrageren Stephan, med 4 andre Hovedmænd, under den Betingning, at Freden derved skulde blive dem igien tilveiebragt; hvorefter man nu venter denne Sag snart bragt til Ende.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Wien den 5te October. Det var sidstl. 10de Sept. at den Engelske Medicus Jngenhous indpodede Erkehertugerne Ferdinandus og Mari milianus, samt Erkehertuginden Keiserens eneste Dotter Smaakopperne. Den 15de begyndte Virkningen at yttre sig med Feberen. Den 18de brøde Kopperne ud; de moed nedes indtil den 24de og vare tørre igjen den 29de. J hele Tiden holdte ingen af dem Kammeret, end mindre Sengen. Efterat dette saaledes med dem alle har ganget vel af, har Keiserinden Dronningen foræret Hr. Jngenhous 1000 Souverains d'or; hver af Erkehertugerne have foræret ham en Ring af Ædelstene, og Erkehertuginden forærede ham en Tobaks=Daase. Desuden er ham givet Caracter som Keiserl. Hof=Medicus, med 5000 Fls. aarlig Pension, hvoraf de 2000 fortsættes for hans Hustrue, om han tager sig en, og hun overlever ham. - Den 3die hujus lod Keiserinden Dronningen til Middags anrette for 65 Børn som have haft Smaakopperne ved Jndpodelse, hvilket skeete i den store Sahl udi Schønbruun, ved adskillige dertil indrettede Borde. Maden blev frembaaret af de K. K. Kammertienere, og Keiseren, Keiserinden, samt alle de K. Høyheder vare om at legge den for Giæsterne. Da de Kl. 12 1/4 havde spiist, blev den overblevne Mad samlet i Træ Fade, og, ligesom ved Fod=Tvetten skeer, givet Børnene hiem med sig, samt Deserten og Dækketøiet; og desuden fik de hver 1 Rdlr. i Penge. Deres Forældre bleve beværtede ved et andet Bord paa Slottet. Derefter saae de i Nærheder, ved Schønbruun en Tydsk Commedie; og ved deres Tilbage, komst blev dem sendt Musique, hvorefter de dandsede indtiud paa Aftenen. - Man troer at de sig reyste Tvistigheder imellem den Pavelige Stoel og Regenterne af det Bourbønske Huus ere nu nesten bilagte, og skal det, som endnu staaer tilbage, afgiøres uden den Pavelige Stats=Secretair Medvirkning; blant andet skal giøres nogen Forandring Bullen: In Cæna Domini. Saaledes bekommer og Giftermaalet imellem Jnfanten Hertugen af Parma og Erkehertuginde Amalia sin Fortgang. - Det er nu fast besluttet, at her i Staden skal oprettes en Børs, hvilken sæt tes under Ministerial=Banco=Deputations Præsidentens Græve v. Hatzfelds Opsigt. Man spaaer sig megen Nytte, af dette Værk, og mange Formuende have allerede erklæret sig for det. Jmidlertid skal det kuns strække sig over disse Arvelande, saa at Vexelererne fremdeles beholde de udenlandske Remiser og Correspondancer.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Den 15de October. Erkehertugindens Amalia Afreyse af Parma skal være fastsat at gaae for sig den 10de Jan. førstkommende. - Da man nu i disse Egne finde sig fuldkommen overbeviist om Nytten af Koppernes Jnd podning, saa søger man og paa alle Maader at lætte dette Middel for Publico, som nu viser sig meget tilbøyelig til at betiene sig deraf, men paa det at samme Middel ikke skal udarte, og bringe Skade med sig ved at bringe de naturlige Kopper i gang, saa har Keiserinden Dronningen føyet, Anstalt, at i de Folkerige Stæder i sine Lande foretages Denne Cur ikke i Stæderne selv, men i det mindste et par 1000 Skridt derfra; for denne Hovedstad har Hs. M. anviist Slottet Henseldorph, i Nærheden ved Schønbruun, hvorhen enhver har Frihed at sende sine Børn eller Anbetroede, til Jndpodning.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Stockholm den 31te October. Her i Staden er død Kiøbmand Jonas Bexell: J Westerwig døde den 19de hujus Kiøbmand Nils EngestrømPaa Sædegaarden Remmene i Wermeland, Næs Herret og Bro Sogn, døde sidstl. 7de Sept. Værks=Eyeren Johan S. Rimmers Stifmoder Elisabeth Lindebom, i hendes Alders 128de Aar. Hun var en Dotter af Regiments=Qvarteermester Lindebom, fød 1640 paa Store=Tuna i Østergothland, da Hofmarechal Otto Mørner var Eyer af Sædegaarden. 1660 saae hun Konge Caroli & Liig. Hun kunne til det sidste Aar berette at Konge Carl Kl. ofte fornøyede sig med Jagten i Dyrehaven. J Pestens Tid aabnede Lægerne hende en Byld under den venstre Arm, og sagde, at dersom hun gik den Sygdom igiennem, skulle hun opnaae en høy Alder. Hun har haft et got Helbred, været maverladen, haft særdeles Lyst til at spinde, uagtet Syn og Hørelse svækkedes hos hende, indtil den 6te Jan. sidst, da hun blev plaget af en svar Hovedpine, saa at alle LivsKræfterne aftoge.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Den 3die Novbr. Deres K. Høyheder Kronprindsen og Kronprincessen komme den 31te sidstl. hid ind til Staden fra det K. Lystslot Drottningholm, og gave Dagen derefter den Chursachsiske Minister Græve Zinzendorf første Audience. I Gaar indkomme ligeledes til denne Residence, Stad Kongen, Dronningen, Printserne Carl og Frideric Adolph, samt den K. Princesse, alle ligeledes fra Drotningholm.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Dresden, den 23de October. Her er udkommen Forordning, hvorved den udskrevne Recrut=Leverance af tienestdygtige Folk til at completterede Churfyrstelige Tropper, igien ganske ophæves, da de forlangte Recruter fra Landet ere virkelig afleverede.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Tabell. over Fode og Døde udi Skalholts Stift for Aaret 1767. Føde.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Døde. Sysselers Copu. Dren. Sum, Mand, Qvin=Sam Navne Par. ge Piger, ma Folk de K. ma Muhle Syssel 22 Skat fields S. 30 33 59 112 42 34 70 Rangaaevalle Sl. 3. 98 90 188 76 78 154 Arnes Syssel 35 82 83 165 88 74 162. Guldbringe S. 33. 65 79 Børgefiords S. 17 36 21 Myre Syssel 5 21 21 421 30 37 6 Snæfteldens S. 23 57 5 108 9 73 16. Dahle Syssel 11 2 25 46 3 29 6 Baldestrand S. 17 38 34 72 49 38 Jisefiords S. 15 56 50 106 53 46 99 Strande Syssel 6 16 13 29 25 34 59 Summa Sum. 235 615 596 1211, 703 606 1300 Ere saa 98 flere Døde end Fødde.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Jblant de Døde udi Myhre Syssel en Mandsperson 100 Aar gammel. Jtem udi Bardestrands Syssel i eet Sogn døde 2de Præster, Fader og Søn, udi samme Sogn og samme Aar, nemlig Faderen og Foraaret, og Sønnen i Efterhøsten. 6) Hvad nyt Holums Bogtrykkerie har i Aar produceret, veed man ikke, undtagen at derfra er udkommen Widalins Huuspostill Pars 2, som indeholder Forklaring over Evangelierne fra Trinitatis Søndag til Advent. Fra Aarhuus: Den langvarige Auction over Aarhuus Vand= og Veyr møller med alle sine Bygninger, Jorder, Eiendomme og Herligheder, er endelig opløst, og ved Auction den 24de p. tilslagen Sr. Mathias Brøndum til Sædegaarden Jylbyegaard i Morsland, for den Summa 23000 Rdlr., da der dog kort forhen har været budet derfor over 24000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Helsingøer, den 11te Novbr. Her i Sundet ankomme den 7de 22 Skibe, deriblandt J. Foster af og fra London til Kiøbenhavn, Stykgods. J. Gottsche, sen af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn, Sukker. P. Wolle af Kiøbenh. fra Christiania til Kiøbenh., Bræder. Den 8de, 2 Skibe, H. C. Sønderbye af og fra Kiøbenh. til Bordeaux, Staver. P. Michlen af og fra Kiøbenh. til Maltha, Tømmer. Den 9de, 7 Skibe, deriblandt H. Gionge af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn, Stykgods. B. M. Lystrup af Kiøbenhavn fra Jsland til Kiøbenhavn, Fisk. S. Mathiesen af og fra Amsterdam til Kiøbenh., Stykgods. H. Dircks af Amsterdam fra Kiøbenhavn til Amsterdam, Chinesiske Vahre. N. Thomsen af Flensborg fra Tronhiem til Rostock, Sild. Den 10de, 3 Skibe.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Kiøbenhavn, den 11te November. Den 22de Aug. a. c. har Hs. K. Mst. allernaadigst beskikket Jens Gerner til at være Bogholder paa St. Thomas i Westindien. Den 21de Septbr. er Candid. Theologi Kay Frederich Krebs allern. confirmeret at være Pastor til Fahretofft i Amtet Tondern.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Hs. K. H. Kronprintsen vorder nu jævnlig, naar Veyr liget dertil er smukt og beqvemt, promeneret i den fri Luft, hvilket og er skeet den 4de, og atter den 9de sidstl. igiennem adskillige Gader i denne Stad og Christianshavn, samt paa Citadellet Frederichshavn.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Skipper Bent Madsen Lystrup, fra Huusewigs Havn i Jsland, ankom her paa Rheden den 6te huj., med en Ladning Kiød og Tran. Med ham vare Kiøbmand Rees, Underkiøbmand Rasmussen, forrige Forstander Becker, Skipper Lund, og øvrige Handels=Betientere, samt det øvrige Skibs=Mandskab, som i Fior forliiste paa Havnen, der med bemeldte Lystrups Mandskab udgiør i alt 38 Personer. Denne Skipper melder ellers, at Skipper Smit med Huk kerten Jsland, kommende fra Dyrefiord og Jsefiords Havne, skal være kommen ind i Norge Vesten for Næsset ved Lister den 6te October, og laae det endnu den 26de: Den ne indberegnet, venter Compagniet endnu for i Aar 5 Skibe, nemlig 1 fra Fisker= og 4 fra Kiød=Havnene i Jsland. End videre ere følgende Gevinster af det 15de K. allen privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 5te Classes Trækning. udkomne: Paa No. 19077, 100 Rd. i Sr. Jfrael Jsaacs Collect. i Rendsborg; 12085, 200 Rd. i Sr. Niels Collins Collect. her i Staden; 1880, 200 Rdlr. i Hr. Ober Auditeur Pitzlers Collect. ibid.; 6658, 200 Rdlr. i Sr. Niels Collins Collect ibid.; 6125, 1000 Rdlr. i Sr. Horckels Collect. i Burg paa Fehmern; 12436, 1000 Rdlr. i Sr. Niels Collins Collect. her i Staden; 12815, 100 Rdlr. i Hr. Regiments=Quarteermester Ferslews Collection. ibid.; 19954, 100 Rd. i Hr. Bogh. Zeddelers Collection, ibid.; 4007, Gevinst 8 1/2 og Præmie 750 Rd. i Hr. Regiments=Quarteermester Ferslews Collect. ibid.; 15649, 15000 Rd. i Hr. Controlleur Baumgartens Collect. ibid. 12634, Præmie 750 Rd. i Hr. Regiments=Quarteermester Ferslews Collect. ibid.; 892, 500 Rd. i Sr. Rasmus Dybwads Collec. i Christiania; 16734, 200 Rdlr. i Sr. Niels Collins Collect. her i Staden. Ved Døden ere afgangene: J Kiøge, den 2den Novbr., Enke Frue Schoutbynachtinde Catharina Ulfeldt, fød Due, 90 Aar gl. J Roeskilde høyadelige Frøken=Kloster, den 15de Octbr., Frøken Charlotte Wind, 24 Aar. Her i Staden, den 2den Novbr., Frue Kammer=Raadinde Kirstina Maria Rabbeck, fød Geertsen, 20 Aar. Hattemager Nicolay Schulz, 55 Aar.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Ved Tronhiem er paa en Uge, indtil 28de Octbr., blant andre Skippere indkommen: H. Schalkam fra Kiøbenhavn. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 7de til 11te Nov følgende Skippere indkomne, fra Jsland; B. Lystrup; Draxmude: H. Brams; Lewerpool. D. Rolfs; Horsens: A Carl; Corsøer: E. Kylling; Flensborg, J. Dirchsen, J. Hansen, P. Petersen, H. Decher, A. Hansen, D. Jsbrandsen; Randers: R. Haagensen, C. Christensen; Eckernforde: M. Jensen, P. Momsen; Hadsund: T. Hansen; Colding: C. Nielsen, H. Rønne, L. Christensen; Stege: P. Ottesen; St. Croix: J. Gottschesen; Sønderborg: H. Knudsen, B. Christiansen, H. Henrichsen, AlDettewsen, J. Johansen, H. Jacobsen; Fehmern: C. Johan en, A. Brandt, M. Laftenz, P. Sohn, J. Robs; Jassenitz; C. Schulz; Helsingøer. R. Eskildsen; Lübeck. L. Justesen; Weyle, S. Offersen, Aalborg : N. Maagensen Fladstrand. J. Nielsen, London. J. Foster, Christiania; P. Wolle; Rouen: G. Edelman; Grenaae: P. Bancon, Nyekiøbing: J. Løye, P. Hartwig; Faaborg; C. Berg, M. Klipsing, H. Andersen; Præstøe; P. Øster: Svendborg: J. Petersen, K. Rasmussen, L. Andersen; Assens; C. Rann; Bandholm: J. Nielsen, N. Jørgensen, P. Basse; Cappel: A. Jversen, P. Boch, T. Jversen, J. Paulsen; Helgenhavn: T. Brandt; Apenrade: M. Clausen, J. Wink. Ligeledes udgangne, til Fehmern: P. Hagen, J. Carbuhn, Rørwig: N. Stub, A. Jensen; Assens: D. Albertsen; Apenraade: C. Møller; Dragøe: P. Jensen, J. Rasmussen, C. Andersen, J. Nielsen, J. Jacobsen, P. Petersen, S. Rasmussen; Lübeck: P. Nielsen; Bornholm: M. Birch, A. Munch, H. Henrichsen; Cappel: A. Adolph. J. Schultz, A. Wuls, A. Ludwig: Bandholm; L. Læssøe, J. Jensen, C. Jacobsen; Nyested: J. Frederichsen; Rudkiøbing: J. Olsen; Raschau, N. Just, F. Just, P. Albertsen; Colding: R. Jepsen; Stege: J. Petersen, L. Willumsen, P. Nielsen; Steppentz: M. Creutzin M. Hervig; Pommern. H. Willumsen; Helsingøer: A. Lund; Flensborg: A. Kylling, A. Petersen C. Ahrent, A. Ulrich, P. Christian; Carlshavn: A. Holm; Sønderborg: H. Aarslef, N. Aarslef, N. Povelsen; Eckernførde: J. Jacobsen; Nykiøbing: L. Petersen; Gl. Warp. C. Schmidt; Ribnitz; J. Ahrenz, J. Møller; Ziegenort: C. Baumand; Jassenitz; M. Magelitz; Rostock: J. Busch, Corsøer; A. Didrichsen; Aarhuus: J. Hasle; Schagen: L. Tønnesen; Weyle: A. Corneliussen; Helgenhavn: J. Hay; Nyeborg: J. Aarslef.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
(Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.) London 2 Maaneder Sigt a 5 Rd. 28 Sk. pr. S. Pd. Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1768-11-11
Hamborger 2 Maaneder Dato a 28 1/2 pro Cento. Et saavel Synden som Nordenfields her i Landet falskeligen udspredet Rygte, nemlig, at jeg Professor Theol. og StiltsProvst Friedlieb skulle have forsögt ved et allerunderdanigindgiver Project at ville om mueligt, paa visse Conditioner skille det Norsne Clerecie ved det Geistligheden tilliggende benesicerede Gods, paa Grund af, at Christiansands Stifts Provstie, pro tempore intet Mensal-Cods har, og jeg desaarsage skulle misunde mine Brødre, samt ved Projectet intendere min egen Interesse, foraarsager, at jeg herved finder mig nödsaget, for ey at paadrage min Reputationen saa fornærmelig Beskyldning, offentligen for det ganske Publico herved at declarere, ligesom og helligt for Gud at vidne, at jeg aldrig har tænkt at giøre lang mindre har gjort, hverken allerunderdanigst eller nogensteds nogen Slags Project, Geistlighedens beneficerede Gods til Fornærmelse, ey heller har mindste Deel directe eller indirecte i, hvad Project derom af andre kan være gjort, men tvertimod, da min Erklæring i en vis Anledning blev krævet, har jeg af 25de Nov. 1765 paa det Sted jeg burde, givet mine Tanker tilkiende saaledes til Forsvar for Beneficiarus i deres fra Arrilds Tid tillagde Rettigheder, som jeg selv havde haft det bedste Gods, da jeg dog deraf har intet; Men som jeg nu saa tydelig i Henseende til ovenmelte falske Rygte har erklæret mig, saa vil jeg og haabe, at intet retskaffen Menneske herefter vil fæste Fidem til, hvad et eller andet slet Gemyt og lögnagtig Aand, for at denigrere min Re nome, har fundet Behag i at tillægge mig, allerhelst enhver kan være forsikret, at saa uchristelige og nedrige Sentiments aldrig har fundes Sted i mit Hierte, at jeg enten af Misundelse ville intendere at skade andre, eller ved andres Forurettelse ville Jøge nogen Fordeel. Christiansand, den 28de Octobr. 1768. Sören Friedlieb.
Berlingske Tidende, 1768-11-14
Kongen af Danmark hidkom den 16de hujus ved 6 Slet Aften. Kl. 8 begav Hs. M. Sig paa Commedie, som da først blev begyndt, og vedvarede til 11 Slet. Henved 2 Slet om Morgenen indfandt Hs. M. Sig paa et masque ret Ball, som til Høystsammes Fornøyelse var foranstaltet, hvor Hs. M. dandsede en Menuet med Princessen af Roberg, og siden med andre Masquer nogle Contra Dandse. Formiddagen derpaa besaae Hs. M. denne Stads fortreffelige Fæstningsværker, og begav Sig ved 12 1/2 Slet hen paa en Slette, hvor 4 Battailloner af Regimentet Lionnois, en af Schweitzer=Regimentet, de 2de Battailloner Royal Baviere og Kongens Regiment Rytterie i Hs. Msts. Paasin mandererede indtil 3 Slet. Ved 6 Slet behagede Hs. M. atter at bivaane Commedie, og, efter Aftens Maaltid, et paa ny holdte masqueret Bal. Over altsammen betegnede Hs. M. Sit naadige Velbehag; og afreyste den 18de ved 10 1/2 Slet af Douay, samt videre af Valenciennes hvor Hs. M. agtede Sig Natte=Quarteer.
Berlingske Tidende, 1768-11-14
Valenciennes, den 22de October. Den 18de hujus ved 8 1/2 Slet Aften ankom Hs. Kongel. Danske M. hid til Staden, og tog ind udi Jntendantens Huus. Kort derefter begav Hs. M. Sig paa Commedie, holdt dernest Aftens Taffel paa 55 Couverts, hvilket Commandanten Græve de Nicolai, de Generaler Marquis de Cernay, Græve de Puysegur og de la Pourquerie, samt alle Stabs=Officiers ved de her og i Egnen liggende Tropper, ligesom og de Damer, Princessen af Roberg, Grævinde de Nicolai, og Marquisinde de Laage, bivaanede. Kl. 1 indtil 4 om Natten bivaanede Hs. M. et foranstaltet Ba en Domine. Adskillige Huse her, men i sær Jntendantens Huus og Have, vare illumminerede hele Natten. Den 19de Kl. 2 Eftermiddag trækkede denne Stads Garnison, bestaaende af 4 Battailloner de Piccardie, 2 de Vivarais, og Kongens Dragoner-Regiment op i Hs. Msts. Paasyn. Kl. 4 1/2 fortsatte Høystsamme Sin Reyse over Cambray at Paris.
Berlingske Tidende, 1768-11-14
Af seenere erholdte Brev fra Paris, under 24de October.
Berlingske Tidende, 1768-11-14
Hs. K. M. af Danmark, efterat have taget allerbevægeligste Afskeed med Deres Storbrittanniske Majestæter, og med den samme ganske K. Famille, afreyste fra London, den 13de i denne Maaned. Underveis besaae Hs. M. Verf. terne i Chatham, og blev der imodtaget med alle de Honneurs, som Hs. Msts. Rang tilkommer; Hs. M. blev og saa af Escadre Chef Gambier ført om Bord paa Krigskibet. Victoria, hvilket ansees at være det største Skib i Engelland, samt i dette store Establissementes Tøyhuse og Magaziner.
Berlingske Tidende, 1768-11-14
Jgiennem Sit Stats=Raad har Kongen, under 16de Junii dette Aar, ladet kundgjøre en Anordning, hvorved erklæres, at ingen Slags Kornvahre, eller andre Arter Sæd, undtagen dem, som bruges til at besaae Haverne med, maa enten af Riget til fremmede Steder udføres, eller fra en Havn i Riget til den anden overføres, anderledes end paa Franske Skibe, saa og under paafulgte 19de Septbr. en anden Anordning, i Følge hvilken ikke skal gaae høyere Rettigheder af hvad Kornvahre og Meel som fra fremmede Stæder indføres i dette Rige, end som er paabudet at erlegges af de ligedannede Vahre, som her fra Riget udfores. Anledningen til denne sidstmeldte Anordning anføres at være, at adskillige Handlende havde fra fremmede Steder ladet komme anseelige Partier Kornvahre og Meel, forat bøde paa dette Aars slette Avling i Riget; at den ved Forordningen af Julii 1764 derpaa budne indgaaende Rettighed, om den deraf skulle erlegges, ville geraade baade til de Handlendes og Almuens Skade; at Kongen attraaer at unde Sine Undersaatter al den Bistand, som Handelen kan tilveyebringe, med mindst muelige Omkostninger, og alle de Fordeele, som dem til Gavn kunne flyde af en utvungen Handel." - Omendskiønt man ikke formaaer at holde hemmeligt hvad som tildrager sig paa Corfica, er det dog vanskeligt at erfare noget tilforladeligt derom. Man veed allene at Natten til den 9de hujus have Corficanerne faldet an paa Posten Borgo, hvor 500 Mand stode under Oberst Lieutenant Ridder du Ludre; at disse forsvarede Posten saa vel, at Fienderne ikke førend ved Middags=Tid den 9de kunne trænge derind, da de gjorte 200 Mand til Fanger, dem de have faret vel med, de øvrige fulde imedens Anfaldet; at Paoli complimenterede Ridder du Ludre for hans gjorte brave og tapre Forsvar; at Græven af Marboeuf er saaret i Skuldret, Hr. d'Arcambel i Foden, og mange andre høye Officiers deels saarede, deels døde; at Marquis de Chauvelin har ved disse Omstændigheder seet sig tvungen til at trække sine Forposter til sig, for at forsikre sig deres Communication; at vore Tropper der paa Øen imidlertid ere Dag og Nat i Bevægelse. Men nu skulle vore Sager der snart faae andre Øyne at see med, efterat man har til sendet Hr. de Chauvelin ikke allene en stor Forstærkning af Tropper, men ogsaa store Summer Penge til deres Underholdning.
Berlingske Tidende, 1768-11-14
Den 31te Oct. Da Hs. K. M. af Danmark den 24de hujus i Fontainebleau begav sig til vores Konge, blev Han der imodtaget som Konge; og bleve alle ved Hoffet tilstæde. værende Printser af Blodet Høystsamme forestillede. De disse Printser aflagde Besøgelse hos Hs. M., bleve Lehne, stole satte for Dem, og Kongen gav dem Titel af Høyhed, ligesom disse titelerede Kongen af Majestæt. Hos Dem har Hs. M. siden givet Gien Besøgelse. Samme Aften som Hs. M. var der ankommen, spisede Han hos vores Konge i det lille Appartement; og Han bekom Morgenen derpaa en Besøgelse af Hs. Allerchristel. M., ledsaget af Printserne af Blodet, og af det ganske Hof.