JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Fædrelandet. Blandinger. Om Dyrtiden skrives i Apenrader Ugeblad: "At Dyrtiden er tildeels og oprindelig begrundet i Naturen, idet Misvært i mange Egne, saasom Kartoflernes Feilslaaen næsten overalt, Uroligheder i andre (t. Ex. Gallizien) have havt til følge, at det forløbne Aars Høst har afgivet et langt mindre Qvantum Fødevarer end skeet er i lang Tid, dette er Kjendsgierning, som hele Verden veed. Men det er ligesaa afgjort, at Dyrtiden er bleven vedligeholdt og dreven høiere derved, at en egennyttig og aagrende Spekulationsaand har benyttet sig af Omstændighederne, uden Hensyn til om tusinde og atter tusinde Mennesker paalægges en næsten utaalelig Byrde, naar kun den egne Pung fyldes. Ere Kartoflerne ogsaa slaaede feil i næsten hele Europa, har Kornhøsten ogsaa i mange Lande været af den Beskaffenhed, at der kræves Tilførsel der hvorfra ellers Udførsel er skeet, saa er det dog ogsaa bekjendt, at Forsynet paa andre Steder har skjænket en stor Velsignelse. Foruden at omtale vort eget Lands Produktion, ville vi henvise til Ruslands og Nordamerikas uhyre Forraad. Dersom en menneskekiærlig Spekulation vilde have taget Hensyn til Forholdene ifjor, saaledes som de udviklede sig, og afbenyttet vor Tids storartede Transportmidler, saavel til Søes som til Lands, da vilde Nøden aldrig have naaet en saadan Høide. Men Egennytten undertrykte Menneskekjærligheden. Den engelske og franske Jorddrot i begge Landes Regjeringskamre hørte ikke Arbeidsklassens bestandig tiltagende Klage, modsatte sig endog, da Folkevenner hævede deres Røst til Gunst for Folkets Masse, den friere Tilførsel, og stemte hellere for, at de mægtige Mariners Skibe, med Opoffrelse af Millioner afsendtes til fremmede Strande, for at tilveiebringe en problematisk Lindring i de Sortes Slaveri, medens i Hjemmet Hundrede af Medborgere døe under Svøben af den grusomste Slavefoged, Hungeren. Denne det Offentliges Jkkeagten af Medundersaatternes første Fornødenhed tog Vindesyge og Aager sig til Nytte, og naar saa det forsultede og fortvivlede Folk forsøgte at revangere den under Fødderne traadte Natur, saa sendte Man det Kugler og Kartæsker, men ikke den Føde det streg efter. Hvad Jorden havde frembragt til Menneskenes Livsophold laae under forsvarligt Laas og Lukke, for at afvente den Tid, da endnu Fleres yderste Nød maatte udpine endnu Fleres sidste Marv, og om disse Aagerens Gierninger værnede Loven og straffede strængt ethvert Fortvivlelsens Angreb derpaa, - thi Guldet og Mammon have Rettigheder, men den Forsultede har ingen!"
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Fra Ribe berettes i Byens Avis, at en derværende Kjøbmand har standset sit Brændeviinsbrænderi og overladt Kommunalbestyrelsen sin Restbeholdning af Rug, 75 Tdr., der udsælges til Byens mere trængende Jndvaanere skjeppeviis til 7 Rdlr. Cour. pr. Td. "Det gamle Ordsprog: "Die Gelehrten, die Verkehrien!" - hedder det i Dannevirke. - bekræfter sig især i vore Dage, da ingen studeret Tydsker mere veed, hvor hans Fædreland er, og hvorvidt det gaaer.De Fleste mene, at det gaaer i Europa og Amerika, So weit die deutsche Zunge klingt, ja en diplomatisk Digter vil udstrække det over alle Verdensdele: "Den Deutschland muste reichen Soweit man Deutsch versteht - Læse vi Hertugdømmernes Blade og Journaler (f. Ex. Provinzialberichte) fra 1712 til 1812, saa kjende de intet andet Fædreland end den danske Stat (med Undtagelse af det gottorpske Holsteen til 1773). Efter Freden begyndte de kieler Lærde at vakle i deres Fædrelandsbegreber. Dog siger Falck endnu 1719 i sin Journal: "Nærmest forstaae vi ved Fædreland Hertugdom merne, som de Dele (af Staten), hvis Rettigheder og Forfatning ligge Udgiveren nærmest. Dog er Udtrykket Fædreland, hverken efter Begrebet, som vi forbinde dermed, eller efter vort Sindelag saaledes indskrænket, at de øvrige Dele af det danske Monarki skulde være udelukkede derfra., Hvilke uhyre Revolutioner der nu i en Snees Aar ere foregaaede i de kieler Lærdes Begreber og Sindelag med Hensyn til Ordet Fædreland, det kan sees deraf, at uden mindste Krig eller Forandring i de politiske Forhold, disse Folk dog i de sidste 10 Aar ikke have villet anerkjende andet Fædreland i Almindelighed end Tydskland, og i Særdeleshed Slesvig-Holsteen, hvorimod Danmark var Udland og et fremmed Land. Den samme Falck, med de fleste af hans Kolleger, optraadte 1844 og 1846 i de bekjendte Protester, Adresser og Broschurer, for de selvstændige souveraine Stater Slesvig og Holsteen, og Man benægtede ikke alene Existentsen af en dansk Fælledsstat, men forfulgte endog Enhver som Forræder, der endnu omtalte en saadan - Saaledes staaer det til med vore Lærdes og Literaters Fædreland og deres Hoveder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Odense. Med Hensyn til Hr. Brygger C. H. Hansens Jnserat i Thomsens Avis for igaar kunne vi, foruden at henvise til den oprindelige Meddelelse i dette Blad No. 92 for 24 April, henholde os til hvad vi have yttret i No. 98 for 1 Mai. Naar det iøvrigt er Hr. Hansen magt paaliggende, at vi erklære, at bemeldte Meddelelse ikke er kommen fra ham, saa gjøre vi det herved, skjøndt vi næsten holde det for overflødigt, da vi ikke have hørt og neppe troe, at Nogen skulde sigte ham derfor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
(Dagsposten.) Berl. Tid. har erfaret, at det atter, ligesom i Begyndelsen af dette Aarhundrede og siden under Krigsaarene, vil blive tilladt at bage Brød, af en Blanding af Rug og Byg. - J Ugen til den 3 ds. indførtes til Kjøbenhavn 13,300 Tdr. Kornvarer, deriblandt 2100 Tdr. Rug, meere, end der udførtes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
J Kallundborg og Korsør ere, ifølge Slagelse A., smaa Ementer forefaldne. J Kallundborg skeete det i Anledning af en Udskibning af Kartofler, Politimesteren lod Borgerne træde under Gevær og fik de Urolige til at skilles ad, efter at han havde formaaet Kartoflernes Eier til at sælge disse paa Torvet. J Korsør blev en Bonde, der førte Kartofler til Udskibning, tvungen til at sælge dem paa Torvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Ved allerh. Reskript har Hs. Majestæt igaar foreløbig forhøiet Qvarteerpengene for Armeens Officerer, saa at den laveste Klasse (Secondlieutenanterne) faaer et Tillæg af 20 Rbd. aarlig eller i Alt 80 Rbd., Premierlieutenanterne et Tillæg af 50 Rbd. eller i Alt 110 Rbd. o. s. v. (Fædrel.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Skibs= og Handels-Efterretninger. Til Arendal, er, ifølge Brev af 29 April, indkommet med Havarie Galeasen Ane Sophier, J. J. Captain, af Dragøe, fra Odense bestemt til Caen med en Ladning Hvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Skibet 12 Gebruder, Jtzen, fra Aarhuus bestemt til Falmouth, er den 26 April indkommet til Cowes med Tab af Bougspryd og Fokkemast, efterat det paa Høiden af Needles havde været i Collision med et amerikansk Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Den 25 April var Jsen gaaet op paa Newafloden, 1/2 Miil, fra Udløbet af Ladogasøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
J Riga var i Ugen til den 26 April vedholdende Spørgsmaal efter Rug paa Leverance pr. ult. Mai, hvorfor Priserne stege. Ogsaa i Petersborg var til den 23de Rug meget søgt og betaltes meget høie Priser for tidligere Terminer; til senere Leverancer kunde den faaes billigere. - Fra Odessa berettes under 12 April, at der var Mangel paa Skibe, at der endnu stedse kjøbtes paa Leverance til i Sommer, samt at Besidderne begyndte at beqvemme sig til en Priisnedsættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
J Danzig kunde Man den 1 Mai kjøbe Hveden 40 a 50 Gyl. den billigere end for 8 Dage siden; Rug hentedes daglig med Dampbaade fra Königsberg, og man var betænkt paa ogsaa at lade komme deraf, fra Riga og Petersborg, da man ikke ventede flere Tilførsler fra Jndlandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Ind- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Jndklarerede, den 5 Mai, J. Møller af Odense, fra Aarhuus, Jagt Jda Henriette, med Stykgods; F. C. Hincke af Kjerteminde, fra Faxøe, Jagt Maren Kjerstine, med Kalksteen; den 6te, J. Hansen af Odense, fra Aalborg, Jagt Prøven, ballastet; G. H. Brahms af Hannover, fra London, KuffFrientie, ballastet: L. Madsen af Odense, fra Kallundborg, Baad Dorthe, med Flyttegods; R. Busch af og fra Østerriisøer. Skonnert Haabet, med Trælast. Udklarerede: den 5 Mai, C. Hansen af Sønderborg, til Bogense, Jagt de 8te Sødskende, med Byg, den 6te, A. Christiansen af Svendborg, til Riga, Jagten Ane Cathrine, ballastet: H. H. Woltmann af Büttel, til Glückstadt, Evertendie Einigket, med Rug; J. Møller af Odense, til Kjerteminde, Jagt Jda Henriette, ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Reisende over Storebelt, fra den 3 til 6 Mai. Fra Fyen til Sielland: Postmester Kuhn, Jfrr. Møller, Leth og Walther, Frøken Lederer: Mad. Nielsen, Petersen, og Boldt med Søn, Capt. Lillienschiold; Justitsr. Schouder med Familie; Jnspect. Friis; Capt. Klein; Fru Ahlefeldt, Proc. Larsen; Dhrr. Nielsen, Jensen, Kruuse, Petersen, Møller, Waarsøe; Helsr. Niemeitz; Hr. Lauritzen, Proc. Clausen, Pastor Sidenius; Reebsl. Andersen med Familie: Skom. Windekilde; Grev Moltke; Capell. Münster; Opticus Levin; Jfr. Kock. Fra Sielland til Fyen; Frøken Hansen og Breinholdt, Fru Linde; Cand. Bentzen; Capt. Ortmann og Thorkildsen; Mad. Neumann, Cand. Thomsen; Fru Ackermann og Søster; Jfr. Brummer, Fru Wichler og Datter; Jfr. Fryd, Dhrr. Rasmussen, Faber, Hansen, Blicher, Pastor Sidenius; Reebslager Andersen med Familie; Skomager Windekilde; Jfrr. Theilgaard og Schaldemose.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Odense Kirkenyt. Frue Sogn. Døbte: den 4 April, Skomagerm. H. J. Mathiesens Datter: Emma Mathiesen; Fadd.: Jfr. M. Petersen og M. Braadt, Overvagtm. Jensen, Hattemager R. Dorch og Gjæstgiver Andersen. Den 5te Dagleier L. Andersens Søn Hans Peter Larsen; Fadd.: Pigerne A. K. Andersen og K. Rasmussen, Dagl. T. Nielsen, Boelsm. J. Petersen og Tjenestekarl J. Andersen. Den 14de, Reebslagerm. R. C. Jantzens Datter: Anne Camilla Rudolfine Christine Jantzen; Fadd. Mad. H. Jantzen, Jfr. M. Aagaard, Snedkerm. Springer, og Skrædder C. Christensen. Den 18de, Tjenestekarl H. Petersens Datter: Karen Petersen; Fadd.: Jfr. T. Petersen, Pigen C. K. Jensen, Høker R. Nielsen og Huusm. J. Larsen. Den 19de, Skomagerm. C. Frederiksens Datter: Christine Marie Frederiksen; Fadd. Mad. M. Wiingaard og Christensen, Skomagermesterne C. Jeppesen, A. P. Eriksen, J. Nielsen og Handskemagerm. Madsen. Den 25de, Dagl. R. Nielsens Søn: Niels Peter Christian Rasmussen; Fadd.: Pigerne M. Larsen og M. Lindegaard, Snedkersv. T. Lyssing, Tjenestek. J. Knudsen og Tømmersv. M. Nielsen. S. D., Skolelærer P. H. Christiansens Datter: Elisabeth Louise Christiansen; Fadd.: Grdm. H. Nielsens Kone, Jfr. M. Christiansen, Sognefoged P. Nielsen, Gaardmændene M. Rasmussen, R. Hansen, P. Knudsen og J. Madsen. S. D., Tømmersv. P. Hansens Datter: Antonette Frederikke Hansen; Fadd. Mad. Jensen, Jfr. C. Andersen, Skomagerm. M. Bjerregaard, Skræderm. K. Paulsen og Tømmersv. C. Jørgensen. Den 27de, Kjøbmand S. C. M. Münsters Søn Niels Olaus Frands Wilhelm Münster; Fadd. Mad. Petersen, Jfr. Jpsen, Pastorerne Jpsen, Krøyer, C. P. J. Münster og Musiklærer Hansen. Den 22de, Uhrmager C. A. Sand agers Datter: Frederikke Augusta Sandager; Fadd. Mad. Schiellerup, Jfr. Eriksen, Kjøbmd. Koch, Kobbersmed Boe mann og Lieutenant Sandager. - Ægteviede: den 7 April, Tjenestekarl Niels Paulsen og Pigen Anne Jensen; den 20de, Cand. theol. Lærer ved Søetatens Pigeskole i Kjøbenhavn, August Frederik Brandt og Jfr. Augusta Charlotte Steenbuch; den 23de, Gjæstgiver Peter Eduard Emil Andersen og Jfr. Marie Louise Frederikke Angelo. - Begravet: den 3 April, Kammager Christopher Hjorth, 75 Aar; den 14de, Møllebygger S. Hansens Søn, Carl Frederik Hansen, 1/2 Aar; den 16de, Jfr. Caroline Amalie Hansen, 21 Aar; den 17de, Skomager H. Hildebrands Søn, Hans Carl Ertmann Hildebrand, 7 Dage; den 19de, Hørhegler Christian Øbeling, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
St. Hans Sogn. Døbte: den 25 April, Eskadronssadelmager J. P. Petersens Datter: Emma Jacobine Kirstine Petersen; Fadd. Mad. Frandsen og S. Sørensen, Overvagtm. Domd. J. Knudsen, Bødkerm. Jacobsen og Vagtmester R. Andersen. S. D., M. Jørgensens Datter: Nielsine Marie Jensen; Fadd. Pigerne M. K. Andersen og K. Petersen, Bomuldsvæversv. M. Poulsen og C. Bekker og Pottemagersv. A. Sayssette. - Ægteviede: den 29 April, Dugmager Otto Ludvig Mehling og Pigen Qvidia Rasmussen; den 5 Mai, Tømmersv. Christen Knudsen og Pigen Anne Dorothea, Lindegaard. Ungkarl Jørgen Nielsen og Pigen Anne Nielsen. Ungkarl Peder Christensen og Pigen Johanne Jørgensen. - Døde: den 20 April, Skræderm. Borgerrepræsentant P. Wichs Kone, Johanne Marie Hjorth, 37 Aar; den 24de, Overvagtm. Domd. P. Clausens Datter, Euphrosyne Caroline Amalie Clausen, 8 Aar; den 29de, Arbud. J. Lunds Datter, Cathrine Jørgine Lund, 1/2 Aar; den 2 Mai, Vægter S. Christensens Enke, Elisabeth Frederiksen, 22 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
(Jndsendt.) III. Svar til Hr. F. A. Jnserat i No. 89 og 90.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
En Sag mellem to Personer, der begge hylde Sandheden, kan aldrig udarte til Strid eller Avisfeide. Saaledes kan Hr. F. A. og jeg heller ikke blive Uvenner; thi i Hovedsagen: at ville Bondens Vel og raade ham til hans Gavn, ere vi virkeligen enige, og jeg vilde derfor ikke atter have grebet Pennen, naar det ikke var for at gjøre Hr. F. A. opmærksom paa, at han har misforstaaet mig især 2 Gange: 1) At han antager, at jeg advarer Bonden fra at gaae ind paa de Tilbud Godseieren fremsætter, fordi disse ikke udspinge fra de ædleste Kilder. 2) At jeg arbeider imod Arvefæstes Udbredelse og altsaa i modsat Retning af ham. Hvad nu den første Misforstaaelse angaaer, da er det min Mening, at mange Godseiere fortjene Bondens fuldkomne Tillid. Jeg kjender flere Godseiere, der vise deres sande Adel netop i, at udbrede Velvære omkring paa deres Godser, ja som virkelig med Rette fortjene Navn af deres Bønders Velgiørere; men jeg kjender ogsaa Godseiere, der ikke besjæles af denne Aand, og naar Bønderne blindthen antage de Sidstes Tilbud, da har jeg fremsat de formeentlige Følger deraf, som ikke ville udeblive under forandrede Conjuncturer; men om Gods eiernes Bevæggrunde ere ædle eller uædle, det har jeg ikke indladt mig paa at bedømme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Hvad den anden Misforstaaelse angaaer, da beder jeg Enhver at læse mit Jnserat i No. 57. Jeg ønsker af mit ganske Hjerte, at Arvefæste, hvor ikke Selveiendom kan erholdes, maatte blive almindelig udbredt; men jeg ønsker at den aarlige Canon Arvefæsterne skulde svare maatte sættes lavere, for at Beboerne ikke til evindelige Tider skulle være saa gjeldbundne, at den mindste Forandring af Tiderne satte dem ud af Stand, til at beholde deres Gaarde. Hr. F. A. anfører vel: at den Bonde, der har flere Penge end han behøver til Arvefæste-Kjøbesum, han kan gjøre dem frugtbringende. Det har jeg ikke noget imod; men det er ikke det samme at sætte 2000 Rbd. paa Rente, som det er at have sin Afgivt 80 Rbd. lettere. Den første Beboer af Gaarden kan det være ligegyldigt om han skal svare en stor Afgift, naar han har en tilsvarende Renteindtægt at supplere med; men nu har han en Flok Børn og deler sine Contanter mellem dem, der ikke faae Gaarden. Den anden Beboer føler derfor allerede Afsavnet af Renteindtægten; han efterlader sig ogsaa en Flok Børn, hvilke, for ikke at være reent arveløse, faae dog et lidet Udstyr paa dens Bekostning der faaer Gaarden, og saaledes bliver, ved en trykkende Arvefæste=Afgivt, med enhver nye Generation, Udsigterne til en velhavende Bondestand stedse fjernere. Nu har Hr. F. A. ogsaa valgt til Exempel en heel Gaard med 8 Tdr. Hartkorn, for at vise at 4 Tdr. Byg aarlig pr. Tønde Hartkorn ikke er formeget; men hvad der synes mindre høit og mindre farligt at præstere af en heel Gaard, er det virkelig for en halv Gaard. Det er næsten umuligt for smaae Gaarde at præstere en forholdsmæssig stor Afgivt, som de store, thi den manglende Jord er netop den hvorpaa det til Salg bestemte Korn skulde groe. Familien, der ofte er ligesaa stor, ja ofte større i den lille Gaard som i den store, skal leve, og Gaardens Kreature fortære ogsaa noget. Jeg mener, naar smaae Gaarde skal svare mere aarlig end de hidtil have svaret i Landgilde, er Afgiften dem for trykkende, især da Renten af Kjøbesummen kan ansees for en god Betaling for det hidtil præsterede Hoverie. Jeg beder Dem derfor ærede Hr. F. A. at gjennemlæse mit forrige Jnserat endnu engang, og De vil da vist finde, at Dehar misforstaaet mig; og siden vi begge have skreven af en ubetvingelig Lyst til at fremme Bondens Vel, saa arbeide vi jo ikke i modsatte Retninger. Ogsaa jeg har været Arvefæster og Forpagter; har været Proprietair og er endnu Selveier. Jeg er kjendt i mange af Fyens Egne, og jeg troer at være kjendt saaledes, at jeg kan være mine Handlinger og derfor ogsaa mit Navn bekjendt. Skulle vi derfor arbeide til eet Maal, saa giv Dem tilkjende under Deres virkelige Navn, for jeg forsikkrer Dem, at Deres Raad til Bønderne: "at gribe efter Arvefæste, naar Herskabet formaaes til at tilbyde det, har langt større Virkning, naar det kommer fra en upartisk Mand, end naar det kommer fra Herskabet selv eller fra dets Tjenere. Saltofte den 28 April 1847. H. Dinsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
AVERTISSEMENTS. J den Hempelske Boghandel modtages Subskription paa Haandbog for Handlende, i Danmark, Norge og Sverrig, af Haldur N. Gruner, Bestyrer af det praktiske Handels Academie i Kjøbenhavn, Bogens Jndhold: En alphabetisk ordnet Fortegnelse over alle Byer, og vil der under hver af disse findes: 1) Angivelse af den Længde- og Bredegrad, under hvilken Byen ligger. 2) En kort geographisk Beskrivelse med Angivelse af Jndbyggernes Antal, Messer, Fabrikker, Manufacturer &c. 3) Regnings=Mynterne og deres Værdi efter den collinske Mark fiin Sølv i danske Rigsbankdaler norske Spdlr. og svenske Rd. Rg. 4) Ældre Regningsmynter. 5) Virkelig prægede Guld, Sølv- og Kobbermynter samt disses Værdi i danske, norske og svenske Penge. 6) Courserende Mynter. 7) Vexel-Courser med Forklaringer. 8) VexelUsancer. 9) Statspapirer med deres Cours og Forklaring. 10) Maal, og Vægtforhold, sammenlignet med dansk, svensk og norsk Maal og Vægt. 11) Handels-Usancer. 12) Handels-Anstalter, saasom Banker, Børser &c. Man vil af denne Oversigt over Jndholdet see at Jntet, der i saadant Skrift kan være af Vigtighed for den Handlende, her er udelukket. Forfatteren har under Udarbeidelsen stadigt havt baade den mere og mindre Handelskyndiges Tarv for Øie, og haaber at dette Værk i alle Henseender skal yde Handelstanden i Danmark, Norge og Sverrig en ligesaa paalidelig, som for de Allerfleste uundværlig Veiledning i det merkantile Forretningsliv. Det hele Værk udgaaer i 4 a 5 Hefter hvert paa 6 Ark til 48 s. hvert Hefte. En med 25 pCt. forhøiet Bogladepriis indtræder naar 2det Hefte er udkommen. Udvalgte Sange af fremmede Componister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Under denne Titel udkommer paa Dhrr. Lose & Delbancos Forlag en Samling Sange af Udlandes fortringste Componister for een eller to Syngestemmer, med Pianoforte Accompagnement i Originalens Text, forsynet med en god Oversættelse. Hver Maaned udgaaer et Hefte paa 2 Ark, der leveres Subskribenterne til den særdeles billige Priis 2 Mk. 1ste Hefte, er udkommet, og er til behageligt Eftersyn. J Odense modtages Subskription i den Hempelske Boghandel. Kort over Østersøen fra Bornholm til St. Petersborg, samt Beskrivelse, faaes i Busch's Boghandling i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Aar 1847, den 1 Mai, blev i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i Sagen: No. 1. Kammerraad, Procurator Nygaard som Actor, contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet Fædrelandet, C. F. Reizel, og derved saaledes : kjendt for Ret Tiltalte, Redacteuren af Bladet Fædrelandet. C. F. Reizel bør bøde 300 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Frdn. 27 Septbr. 1799820 anordnede Censur undergiven i 3 Aar. Saa bør han og tilsvare alle at Actionen flydende Omkostninger. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes, under Adfærd efter Loven. Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres. Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret den 1 Mai 1847. Manger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Aar 1847, den 1 Mai, blev i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i Sagen: No. 3. Procurator Jydtmann som Actor, contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet Fædrelandet, C. F. Reizel, og derved saaledes : kjendt for Ret Tiltalte, Redacteuren af Bladet Fædrelandet. C. F. Reizel, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd., samt være den ved Frdn. 27 Septbr. 1799 § 20 anordnede Censur undergiven i 2 Aar. Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Sallair til Actor, Procurator Jydtmann, 8 Rbd. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes, under Adfærd efter Loven. Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres. Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, Manger. den 1 Mai 1847.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Arrestanten Niels Rasmussen Talleruphuus har i Dag fundet Leilighed til at undvige af Stadens Arresthuus; denne snedige og farlige Forbryder efterlyses herved og udloves en Douceur for hans Paagribelse og Aflevering til nærmeste Politiesvrighed. Hans Signalement er følgende: 31 Aar gammel, noget høi af Væxt, klein af Bygning, blaae Øine, rødlig Haar og Skjæg, bleg Ansigtsfarve, paa den venstre Haand er det Halve af Pegesingeren afhugget, han var iført en bruun indsprængt Sommerfrakke, stribet Vest, lyseblaae Vadmels Beenklæder, rødt Halstørklæde, sort Klædes=Kaskjet og Støvler. Odense Politiekammer den 5 Mai 1847. G. Klauman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
J Henhold til Bekjendtgjørelsen om Arrestanten Niels Rasmussen Talleruphuus's Undvigelse fra Odense Raadstue, udloves herved en Douceur af 20 Rbd. for hans Paagribelse. Odense Herredscontoir den 7 Mai 1847. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
At Farver Wulff Heimann her af Staden har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling som Fallitboe, bekjendtgjøres herved, i Henhold til Placaten af 10 April 1841. Bogense Skifteret d. 29 April 1847. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Fyens Stifts landveconomiske Selskab, afholder Bestyrelsesmøde Fredagen den 21 Mai, Kl. 10 1/2 Formiddag, hos Gjæstgiver Strøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Skuespil i Nyborg. (Sidste Forestilling.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Søndagen den 9 Mai opføres: Kong Renes Datter, lyrisk Drama i 1 Act af H. Hertz; derefter: Jntrigerne, Vaudeville i 1 Act af C. Hostrup. H. W. Lange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Badehuset i Odense Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Prisen paa Abonnementskort er for denne Sommer fastsat til 3 Rbd. pr. Stk. for eenlige Personer og 2 Rbd. 3 Mk. pr. Stk. for 2 eller flere Personer af een Familie. Odense den 7 Mai 1847.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-05-07
Undertegnede finder sig foranlediget til at bringe Plac. af 28 August 1833 - der forbyder Enhver, der ei har fuldstændigen gjennemgaaet den befalede theoretiske og practiske Prøve, at befatte sig med Møllebyggeri – i behagelig Erindring, i det jeg ikke undlader at hensætte, at jeg agter i Fremtiden at gjøre min dyrt erhvervede Rettighed gjældende mod ethvert Jndgreb af Uberettigede. Sørensen, Odense den 29 Mai 1847. Møllebygger.