JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Augsburg, den 26de Februar. De Gidsler, der i forrige Efteraar bleve tagne i Voralberg og Tyrol, 150 i Tallet, ere nu komne tilbage. Dr. Schneiden ligesaa.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Som det hedder skal Bayern aftræde en Befolkning af 100000 Personer til Würtemberg. Man veed endnu ikke hvilken Deel det skal være.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Mayn, den 26de Februar. Det Brudesmykke Keiser Napoleon har bestemt for sin Brud, vurderes for 18 Millioner Franker. Det endnu Tilbagestaaende af Krigs-Contributionerne skal være Østerrig eftergivet.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Der siges at Fyrsten af Neuschatel, strax efter Formælingen skal underhandle om en offensiv og defensiv Alliance imellem Fran rig og Østerrig.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Den 2den Marts. Til den høie Jubel over Hoffernes saa nøie Forbindelse i Paris og Wien, kommer nu ogsaa, efter Pari ser=Efterretninger der ere temmelig paalidelige, den glædelige Tidende at Napoleon den Store har ordnet Tysklands Anliggender, og giengivet dette gode Land den saa længe savnede Rolighed.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Man paastaaer endog at det hele skulde komme til almeen Kundskab i de første Dage af Marts Maaned. Hermed stemme ogsaa Brevene fra Holland overeens, hvis Anliggender ere saa nær knyttede til Tysklands. At Kongen af Bayern og Fyrst Primas nu forlade Paris giver dette Rygte en høiere Grad af Sandsynlighed. Efter Breve fra Wien skal den nye Keiserinde have det første Ungerske Husar Regiment Efterhazy, som Livgarde, til Ledsagelse. hun tager 3 tydske Damer af høi Rang og 2 Damer d'Atour med til Paris. End videre hedder det at Keiseren af Frankrig har udsat 6 Millioner Franker som Livgeding for sin nye Gemalinde. Man havde troet at fyrst Primas skulde have fuldbyrdet Formalingen, men man erfarer nu at denne Ære er Cardinal Fesch forbeholden.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Amsterdam, den 27de Februar. Efterretninger fra Amerika forsikkre, at Mr. Jackson er bleven saaret i en Duel.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Ogsaa have vi Efterretninger her, der sige, at den engelske Regiering har taget 30,000 Mand portugisiske Tropper i Sold.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Den 3die Marts. Det Rygte der i nogle har været i Omløb, om den bedre Vending vore Anliggender skulle have taget, som Resultatet af Keiser Napoleons personlige Underhandling med vores Konge, har fuldkommen stadfæstet sig. Den 28de Februar ankom en Coureer fra Paris hertil med denne behagelige Efterretning. J Dag er atter ankommen en Coureer, som overbringer officielle Derescher, fra Paris af 25de Februar, hvilke ligeledes give meget godt Haab, og indeholde sikker Efterretning om virksomme Underhandlinger mellem Keiser Napoleon og vores Konge.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Hannover, den 3die Marts. De Deputerte fra vort Land, der nu tilhører Kongeriget Westphalen, skulle indtreffe i Cassel den 5te dennes. Man siger at Hs. Majestæt Kongen af Westphalen og føie Tid vil indtreffe herDen keiserlige franske Commissair, Minister Hr. Baron Reinhard, skal overgive vort Land til de mestphalske Commissairer Grev Hardenberg og General Baron von Hammerstein. Denne høitidelige Handling venter man vil skee i Morgen.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Jndtil 1ste Januar 1811 bliver vort Lands Forfatning uforandret og Administrationen saalænge ledet af Geheimekabinetsraad Patie, der vil faae Titel af Jntendant General=Administrateur og Statsministers Rang.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Den 7de Marts. Følgende et den westphalske Konges Proclamation ved vort Lands Besiddelsestagelse : Hannoveranere,
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Keiseren, min ophøiede Broder, har ved en den 14de Januari d. A. i Paris sluttet Overeenskomst, afstaaet alle fine Rettigheder, til Eders Land og forenet det med mit Kongerige. Hans Afsendte have overgivet mig det, og i Dag tager jeg det i Besiddelse. J ville vide at skiønne paa den betydelige Fordeel, endelig engang at være revne ud af den uvisse Forfatning, i hvilken J saa længe usikkre have svævet, og, istedet for samme, for evig indlemmede i en Stat, der for Fremtiden tager Eder i Beskyttelse imod alle Fastlandets Maaters voldsomme Angred og ved en Søe krigs allerførste Signaler. Den overstandne Ulykke maae giøre Eder den nærværende Rolighed og Haabet og en lykkelig Fremtid endnu langt dyrebarere. Eders Caracteer og Eders Aand ere de kiendte. Jeg troer paa Eders Retskaffenhed. Den Eder af Eders Konge oprigtig bevidnede Agtelse er Eder en ærefuld Borgen for den Omhue, hvormed han vil arbeide paa Eders Lykke. Det er mig behageligt at tænke, at J, paa Eders Side, hverken ville fornægte Eders gode Navn eller svigte min Tillid til Eder. Givet i Vores Kongl. Palais i Cassel, den 1ste Marts 1810. (Undertegnet :) Hieronymus Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Dresden, den 1ste Marts. Paa Mandag skal den herværende Residents illumineres i Anledning af vor allerdurchlauchtigste Bundsforvantes og Beskytters Formæling. Her skal ogsaa foranstaltes adskillige Hoffester i samme Anledning.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Berlin, den 6te Marts. J adskillige sydtydske og siden ligeledes i franske Blade er den urigtige Efterretning og Colbergs Handel bleven optaget, at Pakhusene der ere opfyldte med en overordentlig Qvantitet af ankomne saakaldte amerikanske Kolonial-Vare. Saadanne Efterretningers Kilde og Hensigt er let at finde.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Amerikanske Kolonialvare ere ankomne til Colberg, og for kort siden nogle Ladninger fra Riga ; 2 andre Skibe med saadanne Varer ere i Begreb med at vorde konfiskeerte. Priserne paa Kaffe og Sukker ere lige saa høie her som i Tydskland og Frankrig. De ankommende Skibe blive strax samvittighedsfuldt undersøgte baade af de franske og de preusiske dertil Beskikkede. Dette er rigtige men hvad der siges mere er urigtigt og opdigtet for at skade os. Dette skal end mere vise sig, ved den af Kongen for nogle Uger siden befalede Handels=Commissariaternes Revision.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Stralsund, den 3die Marts. Efter Hs. Majestæt de Franskes Keisers Befaling, skulle de svenske Krigsfanger, som nu befinde sig i Wismar i Hertugdom met Mecklenburg, sendes til Stralsund og overgives til svaske Befuldmægtigede, der da have at sørge for deres Afræse og videre Anbringelse i Pommern paa svensk Regning.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Stockholm, den 20de Februar. Kongen har udnævnt Obersten ved Admiralitetet, Hr. von Krusenstierna, til Contre=Admiral.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Vinteren har nu indfunden sig hos os med al Strænghed, hvilket vi længe have ønsket.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Den 27de Februar. Regieringsraad Pichedell er i Gaar afreist herfra til Pommern, for at forberede Besiddelsestagelsen af denne Provinds fra Sverrigs Side. Han medbringer Kaldsbreve til de udnævnte Rets- og Stats=Lærde og de pommerske Stænders Befuldmægtigede, som skulle forsamle sig her i Maji Maaned, nemlig: Overappellations=Raad Doctor Hagemann, den forrige Landfoged i Usedom, og Hofraad Hagemeister; og fra de 4 Stænders Side: Overjægermester von Sodenstiern, Borgermester Kuhl fra Stralsund, Præpositus Barkov og Forpagten Ascher. General-Superintendent Doctor Schlegel er for sin høie Alders Skyld ikke bleven kaldet, skiøndt han ellers, efter den svenske Statsforfatning, er Talemand for sin Stand.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Statsindkomsterne af Pommern vare for Krigen 270000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
J Middags vare igien Stænderne forsamlede in pleno paa Rigssalen.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Stænderne have eenstemmigen fattet den Beslutning, at alle Huusvisitationer fra Toldvæsenets Side og al Jagen efter Fuskere fra Haandværkernes Side skal være afskaffet. Haabet om en rig Sildefangst har igien meget tabt sig, formedelst den nylig indtraadte Kulde.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
For nogle Dage siden havde en Deputation fra det Kongl. Videnskabers Akademie, under Anførsel af General=Lieutenant Adlercreuz, dets nuværende Præses, den Naade at overlevere Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen et fuldstændigt Exemplar af alle dets Arbeider, og derhos tillige at udbede sig af Høisamme at han ville indtage den Plads i Akademiet, som Hs. Kongl. Majestæt før sin Thronbestigelse beklædte som Æresmedlem. Deputationen blev meget naadig imodtaget og det Ansøgte bevilget.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Nederelden, den 5te Marts. J Altona er nu ogsaa Colonialvarernes Udførsel til Holsteen, forbuden, og det allerede skeete Forbud i Henseende til Udførselen paa den anden Side end mere skiærpet, saa at slige Varer nu slet ikke kunne føres til nogen Side mere.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Brussel, den 27de Februar. I Aftes Kl. 9 reiste en Person af Distinction fra Paris herigiennem til Holland. Henimod Midnat kom endnu en Person, ligeledes af Distinction, hertil fra Paris for at reise sammesteds hen.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Wismar, den 5te Marts. J Morgen marschere de fra Frankrig tilbagekomne svenske Krigsfanger, som hidtil have lagt her, herfra til Stralsund.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Bucharest, den 15de Januar. Den russiske Armee har taget Stade paa begge Donaus Bredder, for deslettere at vorde provianteret. Dens Uvirksomhed hidtil maae allene tilskrives Vanskeligheden i at faae Levnets midler. Silistrias Blokade vedvarer endnu. Da Fyrst Bagratian er syg, saa troer man at Commandoen over Armeen vil blive overdraget til General Kurosew.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Triest, den 20de Februar. Vi have desværre faaet Stadfæstelse paa at Engellænderne have konfiskeret vor hele Eiendom og alle østerrigske Skibe. Jkke er Skib er undgaaet, selv de som nylig ere afseilede fra Engelland med engelske Passer, eller blevne solgte til andre, ere denne haarde Lov underkastede. Blot de Skibe slippe, som ere blevne solgte 3 Maaneder før Wiener=Freden.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Blandede Efterretninger. Frankrig. Sevilla er den største Stad i Spanien, Madrid, end ikke undtagen. Den er 4 1/2 Mile i Omfang, har 62000 Jndvaanere, 30 Kirker og 90 Klostere. Dens Vandledningen ere meget udmærkede, disse forsyne Staden med Vand, da den ikkuns har een Kilde. Tæt uden se Byen danne Vandledningerne 2 Rader hvelvede Buer. Domkirken eier en enorm Skat. Dens Sølvaltar bliver blot brugt paa visse Festdage. Staden driver stærk Handel, ved Hielp af Guadalquivir, der ofte anretter sig Skade ved sine Oversvømmelser. Her er blandt andet ogsaa den Kongel. Tobaksfabrik, den største paa hele Jorden, der forsynet hele Spanien og mange andre Lande især med spansk Snuustobak, og har over 300 Hestemøller.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Regieringen i Frankrig vil kiøbe et stort Antal Huse og Grunde, der ligge omkring det erkebiskoppelige Pallais, og lade en nye Quay opfør paa Seines ene Bredde. Et stor Huus, der støder til det erkebiskoppelige Palais, skal slaaes til samme og en Gade derved udvides. Vore Blade skrive om Hofer: Æresyge er en fremmed Ting for hans Hierte. Hans Aand er uden Dannelse. Hans Caracteer svag. Denne Svaghed, forenet med reeligienst Sværmerie og Lettroenhed, var det, som forledede ham til Oprør og tildeelte ham en Rolle, der intet mindre end passede til ham. Man har udstædt Ordrer og Proclamationer i hans Navn, uden at han vidste det mindste derom. Man har sendt ham Subsidier, som han aldrig har æsket eller hævet, og hvis Anvendelse han aldrig har vidst et Ord om. Ofte har han villet begive sig til de Franske; men Urostifterne holdt Vagt om hans Person og Snigmordere omgave ham trindt omkring, der truede ham med Døden, hvis kan forlod deres Partie. Af religiens Resignation var det da at han rolig overgav sig til Skjebnen. Det er ubegribeligt hvad der har kunnet give Manden en saadan Værd i Jnsurgenternes Øine, da han aldrig var i Jlden og ingen Politik kiender til; men vist er det, at han i Ordets egentlige Forstand er Folkets Afgud. Hans Navn har en magisk Kraft, der lænker alle Gemytterne. Overalhvor han kom frem som Fange, strømmede Folket ned fra Fieldenfor at see ham. Nogle opløftede Hænderne mod Himmelen og korsede sig; andre saae igiennem Taarer paa ham, ret som om Hofers og Tyrols Existence var et og det samme. Denne Fanatismus have nu hvad Grund den ville, saa er det dog vigtig for os at vi have Hofer i Volde; thi Oprørsstifterne have med det samme mistet deres Braad. Hvad Hofer især maae roses for, er, at han, saavidt det stod til ham, behandlede Krigsfangerne menneskeligt, aldrig fældede Dødsdom, og reddede mangen Stad fra Plyndring.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Cassel. Paa Kongepladsen i vores Stad skal opføres en Sta tie af Malm for Keiser Napoleon. Dens Jndskrivt skal være følgende: "Det taknemmelige Westphalen oprettede dette Mindes mærke i Aaret 1812, til Ære for sin Stifter Napoleon den Første, de Franskes Keiser, Konge i Jtalien, Rhinforbundets Beskytter, Schweizes Mediateur ". Støtten skal opføres den 15de November 1812, som Aarsdagen for det Statut der gav Westphalen sin Forfatning. Pladsen skal fra den Dag af hedde Napoleonsplads. Metallet til Støtten skal tages i Kongerigets egne Biergværker.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Neapel. Det herværende Municipalitet vil festligholde Kongens Tilbagekomst, ved at opreise et prægtigt Mindemærke. Paa Pladsen foran det kongelige Palais opfører man et stort Springvand, som forestiller den corinthiske Hippocrene, hvis Vand udspringer af den af Pegasus slagne Klippe. Paa Ryggen af den bevingede Hest sidder Kong Josephs Statste og vender imod Olymp, hvor Napoleon som Jupiter sidder paa een med Stierner besaaet Trone, og ordner Verdens Skjebne. Paa samme Plads bliver ogsaa det gamle Forum, Antinous's Tempel og Pharus opført.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
J Midten af Forummet skal Arthemedes Støtte, forestillende vor goddædige Dronning, opreises.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Petersburg. Hs. Svenske Majestæt Kong Carl XIII har igien sendt Keiser Alexander Seraphiner-Ordenen, som denne sendte tilbage til Sverrig, da Gustav Adolph den 4de havde tilbagesendt de russiske og preusiske Ordener.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Kiøbenhavn, den 12te Marts. Ved Reskript til Biskopperne over Fyens samt Lollands-Falsters Stifter, af 2den Februar d. A., er det fastsat, at brandlidte Præster af Fyens og Lollands=Falsters Stifter herefter maae nyde den dem tilkommende Brandhielp af begge fornævnte Stifter. Gaardmand Nicolay Pedersen i Værum Bye og Sogn, Randers Amt, har til Hs. Majestæt allerunderdanigst indsendt et Sølvkruus, angivet at veie 2 Pd. 3 Lod. Det har behaget Hs. Majestæt allernaadigst at imodtage dette patriotiske Offer, og at paalægge Over-Bankdirectionen, at foranstalte sammes Beløb i Bankosedler tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Under 3die d. M. ere samtlige Over=Øvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Det kongelige Feldtcommissariat har tilmeldt Cancelliet, at Hs. Majestæt under 14de f. M. allernaadigst har befalet, at Officerer og Underofficerer ved Veicorpset, saavel som dem, der bruges til at forrette Underofficeer-Tieneste ved bemeldte Corps, skal anvises frit Qvarteer, ligesom og at Underofficererne skal gives den ved Forordningen af 9de Maji 1806 anordnede Besorisning, imod at de Sidste af de es Diæter betale det samme til Værterne, som Underofficererne af Armeen betale, naar de ere commanderede paa Veiarbeide, hvilket dog kun skal gielde om de Arbeidsteder, hvor de, frave rende fra deres Bopæle, maae opholde sig. Paa Reiser skulle de derimod, ligesom hidtil, selv forskaffe sig Qvarteer og Bespiisning. Hvilken allerhøieste befaling herved tienstligst meddeles Dem til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende, med Tilføiende, at der bør indsendes lige saadanne Beregninger over den Godtgiørelse, der kan tilkomme Værterne for Qvarteer og Bespiisning til Veicorpsets Officerer og Underofficerer, som for de cantonnerende Tropper i Almindelighed, ved Forordningen af 9de Maji 1806 og Placat af 14de October 1809. er befalet.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Fra Dhrr. Wolff & Dorville er atter indløben Efterretning om den endvidere skeete Uddeeling til de danske Søemænd i engelsk Fangenskab af de herfra sen. Penge, væsentligst af de som i Følge min Anmældelse af 28de October 1809 vare sendte. Efter denne Efterretning har hver Mand faaet denne Gang 1 Skilling, 4 Pens Sterling, nemlig: 778 Mand ved Plymeuth paa Skibet. Brave; 626 Mand ved Charam paa Skibet Bahme; 568 Mand ved samme Sted paa Skibet Jrristable; 527 Mand i Prison=Stedet Greenlaw; 156 Mand ved Portsmouth i Skibet Prothee; 15 Mand i Normann Cross, er 2570 Mand a 1 Sk. 4 Pd. er Livr. Sterl. 178. - Til Agenterne i Provision og for Brevporto har Dhrr. Wolff & Dorville beregnet 6. 5. 4., saaledes udgivet Livr. Sterl. 184, 5 Sk. 41 Ps. Pengene ere uddeelte imellem 23de og 27de Januar, og nogle af Fangerne have paa egne og Kammeraters Vegne qvitteret for Pengene, disse ere i Plymouth O. Guthormsen, J. F. Stoltzenhoff, Erick Olsen, Poul Dons, Lars P. Frogholt, Carl Hammersion; i Chato: Mathias Lindegaard, H. A. Henrichsen, J. C. Willardsen, Johan Engelstad, Jørgen A. Bour, J. Nielsen, Søren Abrahamson, Lars O. Drang, Christen Thory, Henrich Georg Thomsen; i Greenlaw; Poul Kaald, Hans Andersen Løcke, Anders Knudsen, Henrich Sande, Mathias Berg; i Portsmouth. Rasmus Andersen og Hans Halvorsen; i Normann Cross, Hans Hansen, Carl Hemmingsen, Tollag Aalesen, Jan Hansen. Søe-Etatens Commissariats=Contoir, den 7de Marts 1819. nie.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
J Anledning af Skolelærer Lorent; Henrich Kleins Begravelse, den 6te Martii 1810. Ædle Medborgere, som paa en saa hædrende Maade have lagt Deres Agtelse for min afdøde Ole for Dagen, tillader, at jeg her bevidner Dem min pligtskyldigste Taksigelse. Jkke nok at De ved sammenskudte Bidrag selv paatoge Dem at give ham en saadan Begravelse, som efter Deres Dom skyldtes ham, der, som offentlig Skolelærer, over 30 Aar havde medvirket til sine Medmenneskers Forædling, værdigede De ham endog her Deres Nærværelse; hvilke behagelige Følelser vaktes ikke i mit Jnderste ved Synet af den talrige Forsamling, som havde indfundet sig, for at følge ham til sit Hvilested. Hert fandt jeg det ubedrageligste Beviis for den Agtelse og Kiærlighed, den Afdøde havde staaet i hos fine Medmennesker, og disse ædle Mænds udviste Agtelse lader jeg her fremtræde som Løvtale over hans Vandel og Daad, hvorved han har gjort sig samme værdig. Ogsaa J, mine Medstuderende, som med saa meget Beredvillighed bidroge til Dagens Høitidelighed, skylder jeg min forbindtligste TakL. C. Brandt.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Tor fraværende Slægt og Venner tilkiendegives herved, at Døden 1 atter har saaret mit og Familiens Hierter, ved at bortkalde min retskafne Mand, Bye- og Herredsfoged, Søren Børk i sin Alders fulde 58de Aar. Den 10de Januar mistede jeg en kiær Søn, Niels Ølgaard Bork, Grosserer i Kiøbenhavn, og den 3de Marts endte min brave Mand sine smertefulde Legemslidelser, bittre Ubehagelige heder og uforskyldte Kræ kelser, i det faste Haab om det bedre Tilkommende, hvor ingen Misundelse eller Nag finder Sted. Overbeviist om Velynderes, Slægtningers og Venners kiærlige Deeltagelse i min billige Sorg, fravedes skriftlig Bevidnelse. Ringkiøbng, den 6te Marts 1810. Kierstine Maria, salig Borkt, født Ølgaard.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
At min mangeaarige Ven, Krigsraad og forhen værende Regiments 2 qvarteermester i det holsteenske Infanterie-Regiment, W. Hvasse, i Gaar død i mit Huus af Alderdoms Svækkelse, i en Alder af 16 Aar og 3 Maaneder; dette bliver herved pligtskyldigst bekiendtgjort for den Afdødes Paarørende og Venner. Glückstadt, den 24de Februar 1819. Irminger, Major og Toldforvalter. uds Haand ligger tungt paa mig - Det blev min smertelige Lod G den 11te Februar at blive ved Døden berøvet min dyrebare trofaste Mand, Gomme Fangel, Sognepræst for Rise Meenighed, og Provst paa Ærøe, efter 11 Dages Sygeleie, i sit 54de Leye- og 28de Embeds-Aar. Under den blideste Sieleroe slumrede han fød og stille ind til den erige Høitidsroe. Hvad jeg og mine to unge Sønner have tabt i ham, som Ægtemand og Fader, Ach! vi lægge Haanden paa vore knuste Hierter - Ord kan ei beskrive hvad vi have tabt - Hvad han var, som Lære, som Ven, som Menneske - Dette kan Enhver, som kiendte ham besvare sig selv. Verden har mistet en af sine sieldne Skatte: Een i Ordets allerstrængeste Forstand - redelig og retskaffen Mand. Ædle Venner og Bekiendtere, velsigner vor forklarede Vens Minde, skienker mig og mine kiere Faderløse en kierlig Deeltagelses Taare! Det er en Balsom for vore blødende Hierter -men i det Stille være det - uren skriftlig Bevidnelse. Rise paa Ærøe, den 20de Februar 1810. C. C. Fangel, født Jensen.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
med dybeste Veemod maa jeg opfylde den sørgelige Pligt, at beVe kiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, at det har behaget Forsynet den 2den Marts sidstleden, efter 17 Ugers smertelige Lidelser, at bortkalde min inderlig elskede Mand Skipper Johan Abraham Spinder i sit Alders 55 Aar. Jeg mistede i ham en stræbsom og kierlig Mand, og mine Børn en om og omhyggelig Fader, enhver der kiendte hans retskafne Vandel, er jeg overbeviist om, vil deeltage i min billige Sorg, og føle hvor uoprettelig dette Tab er for mig og 3 uforsørgede Børn, Nykiøbing paa Falster, den 3die Marts 1810. Johanne Spinder, fød Stub.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Litteratur. Veiviser for Aaret 1810. eller Anviisning til Kiøbenhavn, Christianshavn og i Forstæderne Beboere, 19 Ark, faaes indbunden for 8 Mark, Hiörnet af Farvegaden og Hestemøllestræde No. 123 første Sal. Undet meget forøgede, forbedrede og omarbeidede Oplag at A. R. G. Reislers fuldstændige tydsk og danske og dansk og tydske Lexicon, 4 Dele i stor Octav og 202 Ark stor. Nærværende nu Udgave er næ en dobbelt saa stor som den første og har faaet al den Fuldstændi hed Forfatte en saae sig istand til at give den. Den er bleven for et med en betydelig Mængde af Sprogets nyeste Ord og Talemaader og vil sikkert være et meget nyttigt og brugbart Hielpe middel saavel for Tydske der ville lære dansk, som for Danske der vil lære tydsk. Den faaes for 9 Rdlr. 3 Mk. i Materie og 111 Rdlr. i de des A. 4 S. Soldin i Fortunstræde No. 143.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
Endskiøndt Papiir. Indbinding &c. ere i de sidste Aar stegne til mee E end dobbelte Priser end for, har jeg dog ikke forhøiet Priserne paa de af mig udgivne Almue- og Underviisnings Skrivter ; hvilket jeg skylder at underrette de Herrer Cieistlige, Skolelærere og Enhver om der maatte behøve flere af den. Min Haandbog for Un dommen Elges det 3die Oplag indbunden for 32 Milling og plarret 36 Skilling, endskjöndt den er 11 ½ Ark stor Landkortene sælges og, som för, Globus, Danmark, Norges, hver for3 Skilling, og Europas for 4 Skilling Stykket. Bondeprektik a heftet 20 Skilling. Overalt agter jeg ikke at drage nogen Fordeel af de høie Priser, og, om de for Indbindingens Skyld, vorte nogle Skilling dyrere, kan de i Materie faaes til de gamle Priser. Tillige anmeldes : at en nye Udgave er under Pressen af min Naturhistorie om Dyrene, der ikke afviger fra 2det Oplag Viborg, den 19de Februar 1810. A. F. Just.
Berlingske Tidende, 1810-03-12
AVERTISSENTS. Indertegnede anviser Kiøbet af en særdeles smuk sammenbygt indsI lukt Gaard i een af Siællands behageligste Egne. I Hovedbygningen findes 12 större og mindre reelle og vel indrettede Værelser, foruden i Sidebygningerne et stort Kiøkken, Folkekammer og andre Mageligheds Afdelinger, et Bryg- og Vaskerhuus, to store Vogn skure. Koestald til en Snees Hoveder og Stalde til 18 Heste, Cartner Boelig m.m., samt Loe, Lade, og over hele Bygningen skibene Höe- og Kornlofter. Til Gaarden er en meget stor Hauge med skjönne og længe Alleer og Lysthuse, mange Frugttræer, Spalier og Mistbænke, Fiskeparker og ypperlige Vandsteder. For og bag Caarden er 2 skiønne omgierdede Vænger af circa 25 Tönder Land og desuden har Eieren 12 Hoveders frie Græsning m. m. af Kiøbstæd Jord, og til Gaarden hører endnu en smuk Vaaning med 3 vel indrettede Værelser i og et lidet Gaardsrum. Alt dette kan kjöbes under eet, og endnu kan faaes tillagt et ypperligt Stykke Jord af circa 43 Tönder Land med Besætning, Stald og Avlingsredskaber. Til Over syne af det Hele foreviser jeg 2de optagne Kort og opgiver nærmere Efterretninger. von Stocken. No. 9 store Kiøbmagergade.