JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
At det paa Hestens Behandling maatte have en gavnlig Jndflydelse, at en og samme Karl bestandig reed, og exercerede den, er indlysende, og som en Følge deraf kunde Hesten tjene længere Tid end nu. - Alle disse Omstændigheder, som lettede Byrden af militairt Hestehold ere forandrede nu, og gjøre det til en langt større Byrde for nogle Udredere end for andre. - Allerede Hestens stegne Priser kommer her i Betragtning. 1774 blev enhver Udreder een Gang for alle gotgjort en Kapital af 36 Rdl. som Udlæg for Jndkjøbsprisen, hvilken Capital enhver tiltrædende Præst modtager af sin Formands Boe. Den Tid kunde en tjenstdygtig Hest af 10 Qvarteers Størrelse anskaffes for denne Priis; men at den nu kan kjøbes derfor, vil endog den kuns lidet saakyndige ikke troe. - 1774 var hele Rytteriet beredet paa en Maade. Senere er Rytteriet inddeelt i det svære og lette. Hestene til det svære Rytterie skal maale 10 Qvarteer, 2 Tommer, til det lette derimod kun 9 Qvart. 4 Tommer, men disse 4 Tommer gjøre en betydelig Forskiel i Henseende til Hestens Jndkjøb; da det er saa overmaade vanskeligt at faae Heste, som med denne Størrelse foreene den fornødne Lethed og Skabning. Heste af den Størrelse ere i Almindelighed tunge i Bevægelserne, og meere skikkede til at trække svære Læs, og strengt Arbeide end til Rytteriets lilte og hurtige Bevægelser. - Naar nu en Hest, forener de sjeldne Egenskaber, Størrelse og Lethed, er den meget dyr. Præsten i Vendsyssel, som forleden Aar skrev i Skilderiet om Præsternes Kaar, anslaaer en Dragonhests Anskafselse til 60 Rbd. Denne Priis er ingenlunde ansat for høi, snarere forekommer den Forfatteren for lav, og han tvivler paa, at Middelprisen paa Dragonheste kan antages at være 60 Rbd. Men er dette endog en moderat Priis paa Dragonheste, saa kan man derfra slutte sig til, hvad Kyrasseerheste maae koste. De 4 Tommer, de skulle være høiere end det lette Rytteries Heste, gjøre en betydelig Forskjel paa Værdien. Middelprisen paa en Kyrasseerhest kan ikke ansættes lavere end til 100 Rbd. Forfatteren har aldrig kunnet havt en Kyrasseerhest for den Priis, men det kan ikke tages til følge, da han muligt har kjøbt for dyrt. Hertil kommer den idelige Risico paa saa kostbart et Dyr, dens bedre Pleie end de øvrige Heste, og den for Præsten høist fatale Omstændighed, naar en saa kostbar indkjøbt Hest enten tager Skade, eller ved Præsentationen bliver casseret, og i begge Tilfælde en nye Hest skal anskaffes, som de samme Vanheld kan møde ham med. Naar saadanne Omstændigheder indtræffe, bliver en Kyraseerhest for en Præst en overmaade svær Skat, hvis Udredelse han ofte ikke kan forvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
J Henseende til det militaire Hestehold er Landet inddeelt i Distrikter, saaledes, at hvert Regiment har sine Distrikter, hvorfra det faaer sine nationale Heste. Præster og Jordegodseiere i Distriktet levere Heste til et og samme Regiment. Herregaarden levere efter deres Størrelse fra 1 til 3 Heste. De mindste Herregaarde levere kuns 1 Hest. Men naar nu en Jordegodseier, der besidder til Eiendom en Herregaard, flere hundrede Td. Hartkorn Bøndergods, Tiender og Skov, ikke har større Byrde af det militaire Hestehold, end en fattig Landsbyepræst, der er beneficeret med en ofte maadelig Tiende af et Par hundrede Td. Hartkorn, hvoraf han desuden maae svare Rigsbankrente, og ofte Pension, saa falder det militaire Hestehold naturligviis den sidste langt mere byrdefuld end den første. - J Sielland, hvor Præstekaldene af mange Aarsager dog indbringe noget mere end i Jylland, slippe Præsterne med at levere Artillerieheste. Var det muligt, at den Indretning kunde træffes, at alle jydske Præster, thi i den nordlige Deel af Landet er det Tilfældet, maatte levere Heste til det lette Rytterie, da vilde en af deres betydeligste Byrder blive lettet, og denne Indretning have en gavnlig Indflydelse paa deres Kaar. Stedet, hvor Hesten skal afleveres til Exercits, gjør og betydelig Forskjel for Udrederen. Boer denne i Nærheden af Garnisonen, hvem Hesten hører til, er det naturligviis en let Sag for ham; men hører Hesten til en langt fraliggende Escadron, 16 a 18 Mile borte, bliver denne Aflevering mere byrdefuld, end ved første Øiekast synes. Tre Dage maae da anvendes paa Henreisen, og ligesaa paa Hjemreisen. Hesten skal efter en vis Tids Forløb igjen afhentes. Atter gaaer en Uge med. Saaledes gaae 2 Uger tabte for Udrederen i hans travleste Tid, og paa Karlen og Hesten har han naturligviis Bekostninger, som neppe nok kan afholdes ved den aarlige Godtgjørelse. Denne Omstændighed gjør det militaire Hestehold kostbarere nu end forhen for Udrederne, og en Byrde vilde i denne Henseende blive lettet, om hver Karl fik sin Hest som forhen, og førte den til og fra Regimentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Det islandske literære Selskab. J Overensstemmelse med Selskabets Vedtægter meddeles herved offentlig Efterretning om dets Virksomhed og Tilstand for sidstafvigte Ar hvorom ellers fuldstændigere Underretning kan erholdes af Selskabets ny Tidende Skirner, anden Argang, savidt den gar, den er nemlig sluttet den 3die April d. A. Men adskillige pa begyndte Verker vare den Gang ikke færdigtrykte, og adskillige vigtige Forhandlinger ikke tilendebragte; man har derfor anset det rigtigst, at opsætte Efterretningen for det danske Publikum til nu. Selskabet har udgivet 1) 7de Hæfte (deild). af Jslands Arbøger (Arbækr) ved Sysselmand Jøn Espolin, indbefattende Tidsrummet fra 1656 til 1684 foruden Tillæg og Rettelser til de syv første Hæfter af dette Verk. 2) Konferensrad J. Erichsens Levnetsbeskrivelse Avisaga), forfattet af Kirurg Sv. Povlsen og gjennemset og forbedret af Amtmand B. Thorsteinson, samt forsynet med et Portræt, stukket af den unge Hr. Eckersberg og et Fasimile af den afdødes Skrivehand, stukket af Hr. Kobberstikker Bagge. 3) Selskabets ny Tidende Skirner, anden Argang, hvor de historiske Efterretninger om Arets Begivenheder ere forfattede af Hr. Th. Jonassen, og de literærhistoriske om danske Beger af Hr. Kand. Th. Gudmundsen. Alle u Verker for øvrigt besørgede ved Selskabets Armand. 4) Har Selskabet bekostet Papir og Til af Kataloget over det islandske Stiftsbibliotel i Reykevig, hvis Udgivelse for øvrigt er besørget af Prof. Rafn. Udgifterne have saledes været fare belydtlige, men Selskabet har ogsaa endnu nydt bels delig Understøttelse fra adskillige Sider især fra Hans Majestæt Kongen 100 Rbd. r. S. Fra Kammerh. Grev A. Moltke 100 Rbd. Sedler. Fra Grev Knuth 50 Rbd. r. S. foruden adskillige mindre Gaver, hvilke alle Selskabet med dybeste Taknemmelighed paskonner. Derimod har det, som al Videnskabelighed i Danmark lidt et stort og smærteligt Tab ved Geheimekonferensrad J. v. Bülows Afgang, der lig fra dets første Stiftelse bestandig havde understøttet det med Varme og Kraft. De øvrige Enkeltheder forbigas her, da de kunne ses af Regnskabet, som, pa sædvanlig Made er gjennemset og udførlig indrykket i Skirner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
J den islandske Afdeling af Selskabet i foregat nogen Forandring ved det ny Valg af Embedsmænd, som kan indhentes af Skirner Formanden er endnu den velbekjendte dristige og lærde Stiftsprovst A. Helgesen, som har dimitteret adskillige duelige Studerende til Universitetet. J den danske Afdeling valgdes de forrige Embedsmænd alle pa ny, sa at ingen anden Forandring her har fundet Sted, end at Hr. Eggert Jonsson valgdes til Selskabet Bibliotekar, da Sekretæren, Hr. Th. Helgesen, undskyldte sig for at besørge de dertil hørende Forretninger tilligemed Brevskrivningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Efter den Tid har Selskabet aldeles tilendebragt Foreningen med det forrige kongelige islandske Literaturselskab (Lærdomslistefelag), pa den Made, som allerede for tum Tid siden var det foreslaet af samme, undet Præsidium af Hr. Etatsrad og Gjeheimearkivat Sr. Thorkelin, og siden i alle Punkter antaget af det, men hvoraf dog adskilligt indtil nu var blevet opsat. Det vigtigste af denne Forening bestod i Afleveringen af det forrige Selskabs Pengebeholdning til Beløb 200 Rbd. i to Kreditkasseobligatsioner og 75 Rbd. 71 Skl. r. S. kontant, hvilket nu tilligemed alt øvrigt denne Sag vedkommende er bragt i Rigtighed. Endelig har Selskabet igjennem Direksionen for Fondet ad usus publicos modtaget en kongelig Gave af 20 Eksempl. af Prof. Guldbergs tyske Ordbog til de offentlige Bogsamlinger pa Island. Da disse nu for Tiden, saa lange det forrige kgl. Landoplysningsselskabs (siden saa kaldte Videnskabstiftelses) Skæbne ikke er afgjort, egentlig kun ere tre, nemlig Stifts biblioteket i Reykevig, Skolebibl. pa Bessested, og det nordlandske Bibliotek paa Øfjord (Akureyri), og da det formedelst Vejenes Besværlighed i Island er yderst vanskeligt at føre Bøger imellem langtfraliggende Steder; har Selskabet troet bedst at fremme den ædle Hensigt med Gaver, ved at fordeele Eksemplarerne saledes, at et tilsendtes hvert af de mest afsides liggende Provstier til at følge med andre Embedet vedkommende Sager, og anvendes til Udlan i dertil hørende Distekt, men de øvrige fordeeltes imellem de tre ovenanførte Bogsamlinger, som nøjere skal vorde spesifiseret for den islandske Almenhed i næste Argang af Skirner. Disse Bøger te nu alle opsendte hver til sit Bestemmelsested efter nysanførte Plan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Indenlandske Efterretninger. Thaarups Statistiske Udsigt over den danske Stat i Begyndelsen af Aaret 1825," som udkom for over 3 Aar siden, er nu endeligen bleven recenseret i Literaturtidenden, og Recensionen optager noget over 4 1/2 Ark, (No. 3034).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
da Recensenten har paataget sig, hvad der synes underligt, at give Tillæg til Skriftet, om de forandringer der, i de 3 Aar siden det udkom, ne foregaaede. Til hvad Nytte ere saadanne tillæg, naar de Hovedegenskaber, som kunne for ris, Fuldstændighed og Nøiagtighed, mangle, og naar tillige Urigtigheder ere indsnegne, som ved Recensionen er Tilfældet, Bogens Forsatter kan jo ikke antages at behøve dem; han har selv i senere udkomne Skrifter givet adskillige Tillæg. Recensionen berigtiger nogle i Skriftet indløbne Trykken (S. 425 og 537 Forord. 13 Oct. 1813 ist. 19de Oct. og fl. St.) og gjør nogle enkelte gode Erindringer, og dette er det nyttigste ved Recensionen, da Trykfeilene letteligen kunne blive niagttagne og forplantede, og bemærkningerne maae ventes behørigen paa agtede. Foruden at Tillæggene ere, som sagt, overmaade mangelfulde, ere de passende Forhold ikke heller iagttagne fra Vigtighedens Synspunkter. Naar Recensenten i de første fire Ark, som angaae de 416 Sider af Bogen, havde været mere summarisk, eller været mere kort, men det stred mod hans Plan at give Tillæg, saa havde han vundet Rum til mindre skjødesløst og mere conseqvent at behandle de øvrige 323 Sider af Bogen, hvortil der især kunde være saare meget at føje og hvortil Recensenten kun har brugt lidt over Ark. Recensenten viser sig i det Hele at være en Mand, der dyrker Fædrenelandets Statistik, og Lovkyndighed, og der temmeligen godt kjender det Skrift, han paatog sig at igjennem gaae; men tillige, at Statistiken ei er hans Hovedsag, da han i saa Fald ei vilde have været uvidende om Meget, som han, efter sin Plan, at lade Recensionen give Tillæg til Bogen, ikke burde have forbigaaet, ei heller have fremsat Urigtigheder. Om Recensenten selv skulde faae isinde at udarbeide en Haandbog i Fædrenelandets Statistik, hvortil man seer, han har Evner, var det dog at ønske, at han vilde anvende mere Kritik end Recensionen lægger for Dagen, og i øvrigt bruge meere Nøiagtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Om der fra Statsraad og Statistiklærer Ridd. Engelstofts Haand maatte udkomme en Haandbog i Fædrenelandets Statistik, vil vist ogsaa, tre Aar efter dens Udgave, en med Corrigere Aand begavet Recensent finde flere Arks Tillæg at gjøre. Det ligger i statistiske Haandbøgers Natur, hvilke derfor strax burde recenseres af en kyndig Statistiker, som tillige kjender Vanskelighederne i Arbeidet, har Villie til at lade Forfatteren vederfares Ret, agter paa Bogens Titel, og dens Forfatters Opgivender om hvad han lover, og ikke paasiger Bogen Mangler, som den ei har.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Den danske Flaade 1828). Skibenes Navne. Kano, Bygget Løbet at Stablen. ner. Dhrr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Orlogskibe. Dronning Maria 84 Schifter 16 Sept. 1824. Waldemar. 14 Aug. 1828. Danmark 29 Juli 1817. Phønix. 58 - 5 Dec. 1810. Fregatter. Rota 31 Juli 1822. Freia 46 26 Aug. 1819. Havfruen. 6 Oct. 1826. Venus. 36 Hohlen 26 Sept. 1812, Minerva 36 berg 13 Oct. 1813 Nymphen. 18 Oct. 1815. Fylla 17 Juli 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Korvetter. Naaden. 20 Schifter, 26 Mai 1820. Diana 28 Maj 1823. Fortuna 14 Juni 1823. 20 15 Juli 1826. Flora Brigger. Møen. 16 Pihl. 22 Nov. 1815. St. Croix. 12 Schifter, 6 Juni 1817. St. Jean 28 Juli 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Skonnerter. Atalanta 10 Pihl 31 Juli 1811. Delphinen 10 Schifter 26 Sept 1827. 77 Kanon- og Morteer Chalupper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Dampskibet Kiel kjøbt 1824 i England. Hver Maskine til nogle og tredive Hestes Kraft. Paa Stablen staae: 1 Orlogskib, færdig til Afløbning formodentlig 1 Fregat 1 Korvet *) Til Berigtigelse af Literaturtid. 1828 No. 34 S. En Liste for Aar 1824 staaer i Thaae. statistiske Oversigt S. 633, – en anden nog afvigende, men mere detailleret i nyt Asurkjed 1825 Nr. 32 - og atter en anden i Ensationsbladet 1825 Nr. 96, hvori sigt at i hin i Aftenbladet skal være indløben no smaa Urigtigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Blandede Efterretninger. (Jsaaks Kirken i St. Petersburg). Or førelsen af Jsaaks Kirken bliver fortsat med de største Virksomhed. Journal de St. Petersborg indeholder følgende interressante Notizer derore Dalmatieren den hellige Jsaaks Kirke blev stil tet af Peter den Store 1710 til Minde om har Fødselsdag. Keiserinde Katharina den Anden lo Bygningen, der var bleven et Rov for Fla merne, atter opbygge og beklæde med Marmor dette i Aaret 1768 begyndte Arbeide var endikke fuldført ved hin store Fyrstindes Død. Hi des Efterfølger lod Kirken, for dessnarere af faae den indviet til Gudstjeneste, opføre. største muelige Tilfærdighed, og for at paastiedette bleve nogle Dele, isærdeleshed Alpelen, gjorte mindre end de efter den for Plan skulde have været. Keiser Alexander til sluttede 1818 at lade den ombygge efter i mere udvidet Plan, men først i Aaret 1823 erholdt denne, efter flere Forandringer, Hans Majestæts Bifald. Efter samme har Kirke 340 Fod i Længden og 298 Fod i Breden og Viden. Over Midten hæver sig en, af en aaben Søilegang omgiven Kuppel, hvis Gjennemstudgjør 108 Fod. Hele Bygningens Høide i Grundfladen indtil Kuplen, som bærer Korleer 317 Fod. Af disse Dimensioner seer m. strax, at, næst efter St. Peters Kirken i ReJsaaks Kirken vil blive talt blandt de første Christenhedens Templer. Dette for største Delen af Granit grundede Monument bliver 1. vendig beklædt med hvidgraat Marmor. TiJndvendige bliver smykket med 188 Søiler i fiirkantede Piller af herligt Marmor fra de f. lanske Brud. Soklerne og Capitalerne blive forgyldt Bronze; Hvælvingerne, i forskjellige Afdelinger prydede med Malerier, Skulpturarbeider og Forgyldninger, skulle i Rigdom og skjønne Fremstillinger frembyde Alt, hvad man beundrer i Jtaliens skjønne Kirker. J Overeensstemmelse med Keiser Alexanders Villie, bliver den Deel af den gamle Kirke, i hvilken Sacristet er, urørt. Men Bygningens skjønneste Prydelse ville fire pragtfulde Søileballer blive; to af samme vil hver bestaae af 16 Søiler og ganske opføres efter Mynster af den skjønne Agrippas Porticus (ved Pantheon i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Kjøbenhavns Børs d. 28 Augul 188. Hamb. 2 M. a v. 213. Spec. 216. Sp. solgtes 12 Mk. 15 1/4 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 154, a 155. Svenske Sedl. 38. 4 pC. K. Obl. 86 3/4 a 87 S. (81 1/2 B.) Nat. B. Obl. (4 Febr. 1820) 102 r. S. (1101 Sedl.) 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 ½ a 100. 6 pC. Norske 106 a 106 1/2 B. - 4 pC. dito 2 Dito nye 96 B. 3 pC. nye danske Obl. 61 1/4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 7) Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 September 1828. (*) Endnu Noget om Præsternes Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Forfatteren, som boer langt fra Kjøbenhavn, ikke har Evne til at holde de interessante Blade, som sammesteds udkomme, i hvilke Emner henhørende til den offentlige Velfærd undersøges og betragtes af kyndige og gode Mænd, er først Vinter blevet bekjendt med de Afhandlinger om Præsternes Kaar og Stilling, som ere vexlede for og imod. - Disse Undersøgelser have og hos Forfatteren fremkaldt Tanker, som maaskee ellers vare udeblevne. - Man siger, at det er Sandhedens Fordeel, at en Sag betragtes fra flere Sider, og da Forfatteren troer, at hans Forgjængere have forbigaaet en i Henseende til Pæsternes Stilling høist mærkværdig Punct, der ligesom er Hovedknuden, hvis lykkelige Opløsning vilde være af den meest velgjørende Jndflydelse paa Standens occonomiske Forfatning saavelsom paa dens Virksomhed, saa er denne Sag Gjenstanden for nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
J de Afhandlinger man har læst om Præsternes Stilling, og de Beregninger der ere givne over deres Jndtægter og Udgifter, er der meest ført Klager over Misforholdet imellem disse, eller at Udgiften var for stor i Forhold til Indtægten. Jmidlertid vilde dette Misforhold være mindre byrdefuldt, dersom Præsternes Udgifter ikke vare fuldkommen sikkre, men Jndtægterne derimod mislige, og alt for ofte uvisse. En Kilde, som skal flyde, maae have Tilløb. Aftager dette, aftager og Kilden. Hører det op, tilstoppes Kilden ganske. Dette er nogenledes anvendeligt paa Geistlighedens Tilstand. - Foreløbig være det sagt: at da Reformationen i Danmark var fuldendt, og Christian den 3 og Rigsraadet havde bestemt, hvad der for Eftertiden skulde være Geistlighedens Jndkomster, og Gods, troede nogle af Rigsraaderne selv, at Geistligheden var saa knapt aflagt, at den vanskeligt vilde finde sit Udkomme. - Senere er, som bekjendt noget geistligt Gods magelagt, solgt, eller en anden Oppebørselsmaade fastsat i Stedet for den, som forhen fandt Sted. Disse Forandringer have i Tidens Løb ikke altid faldet ud til Geistlighedens Fordeel, saa at en Deel af det ved Reformationen tillagte senere er af knappet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Som bekjendt bestaae Geistlighedens Jndkomster af a) frivillige Gaver under Navn af Offer. b) Grundstykker, c) Jordebogs Afgifter, d) Tiender, e) Smaaredsel, som og afvexlende kaldes Paaske, og St. Hans Rente f) og noget Arbeide, eller Vederlag derfor i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Paa de fleste Steder have Præsterne nogle Jordebogsindtægter af Gaarde, Huse, Agre, Eng eller Tørveskiær, som de ikke bruge selv under deres egne Gaarde, men som ere bortfæstede paa Livstid til Folk af Bondestanden. Da Geistlighedens peconomiske Anliggender ved Reformationen, KirLeordinantsen og Christian 3 Recesser bleve ordnede, var dette Jordegods langt betydeligere end nu; thi en stor Deel er magelagt, eller reent bortsolgt. Hvor det er magelagt nyder Geistligheden i Almindelighed bedre Vederlag, end hvor det er bortsolgt. Thi Magelæg har i Almindelighed fundet Sted til Adelen, som derved har villet arrondere deres Eiendom; og sammes Æresfølelse tillod den ikke at attraae et saadant Magelæg, uden paa billige og anstændige Vilkaar, hvorved Kaldet i Fremtiden kunde være tjent *). Hvor derimod de Præsterne benefice*) Blandt mange Steder, hvor Geistligheden endnu ny rede Jorder ere bortsolgte, er det ofte ikke gan af uden betydeligt Tab for Embederne; thi ligsom Jord er den sikkreste, varigste, og for Anlæggelse og aldeles Undergang mindst ud Eiendom, saaledes viser Erfaring, at Per mangle aldeles disse Egenskaber, ere udsatte som adskillige Tab medførende Omskiftninger og Forandringer, ja for aldeles Undergang. Præste er rigtig nok langt bedre faren, naar han besidder det Kaldet tillagte Annex og Mensalgods, men har han forarmede Fæstere, som ikke kan betale, eller gjenstridige, som ikke vil betalt, er han dog ilde faren, og med denne Indtæglslilde, thi den eneste Maade at tvinge saadanne Fæstere paa, er Proces, og denne er, som vi i det følgende skal see en trist Maade for en Embedsmand at hæve sin Løn paa. Skal han des uden føre en saadan Proces paa egen Bekostning, kan denne let overstige Indtægten for Præstens Embedstid. Er Præsten saa uheldig, at Bygningerne paa Annex eller Mensalgodset afbrænde, og Fæsteren erklærer sig uformuende nok dertil, og Præsten som Huusbond efter Anordningerne er forpligtet til igjen at opbygdem, saa faaer han ikke allene i flere Aar ingen Landgilde af denne til hans Løn henlagte Gaard men har paa dens Opførelse Bekostninger, som altid overstige hans Evne, med mindre det sjeldne Tilfælde indtræffer, at Præsten er formuende, og saa maae han paa Statens Eiendomme, at dens tilkommende Embedsmænd kan nyde deres Løn, anvende en Deel af sin private Formue. Altsaa Mensal og Annergods er godt nok, og en herlig Jndtægtskilde for Præsten, naar han har med moralske Mennesker at gjøre, som opfylde frivillig indgaaede Betingelser, som han ikke har nødig at tvinge ved Lovenes Hjelp, og ingen Uheld, Jldebrand, Hagel, Græshopper, Misvært ødelægge det, hvoraf han skal have sin Løn, og sæl ham ovenikjøbet i Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Endnu sørgeligere bliver Præsternes Stilling i slige Tilfælde, naar benef proc. grat. bliver nægtet, og Præsten paa egen Bekostning, skal indtale sine Jndkomster. Dette er de fleste umuligt, og saa kan let en eller anden Jndkomst bestandig tabes for et Embede. - Men i hvordan Sagens Udfald end bliver, saa taber Præsten altid i Folkets Omdømme; thi Bønderne udlægge og forklare det paa deres Maade, ja vel endog yttre, at sligt er fortjent for hans Færd med Skole= og Fattigvæsen, og det kan flere jd og synes kan være rimeligt, vel endog tilraade, at lade alt gaae som det kan, det vil sige, som Bønderne vil have det, da Præsten ellers har Fortredelighed deraf. - Destoværre ere der vel fundne de, som have ladet sig bestemme af saadanne Accommodationsraad, men da sligt hverken kan bestaae med Pligt, Samvittighed eller Ære, saa vælger den retsindige Præst hellere, naar det værste kommer til det værste, at hos end forsømme sin vigtige Gierning, eller hvad der er synonymt med dette, behandle den efter ukyndige og ofte umoralske Personers Tykke. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Foruden disse Reliquier af selve Profeten, findes andre, for hvilke Tyrkerne have en næsten lige Ærefrygt, da de have tilhørt hans Disciple. De fornemste af disse Reliquier ere: et TæppeSedjeade, paa hvilken Kaliffen Ebu-Bekirholdt sin Bøn; adskillige Vaaben, som have tilhørt Generaler, der strede under Mahomeds Fane, samt Kaliffen Omars Turban. Jbrahim bar samme paa den Dag, han udraabtes til Sultan, som et Forbud for en lykkelig og sejr og Regjering. (Et af Bergstedts Tillæg til hans svenske Oversættelse af Chevaliers Reise; 3 D. S. 13.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Ny-York har i nogle Aar forsynet England med en Mængde Æbler og Pærer. J Nov 1826 blev blot i et Skib 800 Fade af disse Frugter indført derfra til Liverpool. Norwich er Hovedstedet for Saltgruberne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Her allene har man foruden Kildesalt ogsaa Steensalt. Høiene og Dalene i Newcastle's Omegn ere bedækkede med en utallig Mængde af Potte magerier, blandt hvilke Wedgewood-Fabrikerne (Etruria) og de i Stoke udmærke sig. Paa sidstnævnte Sted er en Skolebygning for 1000 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Alt hvad der kommer fra Etruria er smagfuldt, efter simple antike Mønstere. Herfra udføres aarligen for 500000 Pd. Sterl. Stengods. De mange Byer her danne som en eneste sammenhængende Fabrikstad med 60000 Jndvaanere.