Aalborg Stiftstidende, 1837-08-14
J en Skrivelse fra Neapel af 21de Juli erfarer man fra Sicilien, at Garnisonen i Palermo, under Urolighederne sammesteds, i det Hele havde gjort sin Skyldighed, at den havde fængslet flere Mordere og udleveret dem til Retten; den i Begyndelsen forsømmelige Øvrighed havde tilsidst udviklet megen Virksomhed og Alt var i Hovedstaden vendt tilbage, til den sædvanlige Orden. Anderledes havde det været i det omliggende Landskab. Bagaria, Carini Abbate, Capace og mange andre Stæder havde gjort Opstand, grebet til Vaaben, myrdet Øvrighederne og havde aftalt en Bevægelse mod Palermo, i den Hensigt at plyndre og ødelægge Staden. Dens Garnison havde da taget en fast Stilling udenfor Murene og bevægelige Colonner rykkede frem imod Oprørerne. Oberst Statella, Broder til Fyrst Casara, slog flere af disse Bander og gjorde 72 Fanger, som overgaves til Retten. Paa den første Telegraphefterretning herom lodKongen strax 600 Jægere indskibe, som landede i Nærheden, af Bagaria, trods den Modstand som Jndvaanerne satte imod dem. 3000 Mand under General Oesaugets Commando indskibedes Natten imellem den 15de og 16de og man formoder, at denne Magt vil være tilstrækkelig til at bringe Roligheden tilveie paa dette Punct. Jmidlertid holder man af Forsigtighed endnu 3000 Mand i Beredskab, til at følge efter paa 6 Dampskibe, for ikke at sætte noget paa Spil, ved at opsætte kraftige Forholdsregler. Hvis man finder det næsten utroligt, at Choleras Udbrud saaledes har kunnet opløse den borgerlige Orden paa Sicilien, saa tager man ikke i Betænkning, at denne Øi saare mange Henseender er aldeles forskjellig fra det italienske Fastland. Forholdene, der vidne om en Afsondring, der aldeles ikke staaer i Harmoni med dens ringe Afstand fra Fastlandet, men som har en historisk Grund. Her herskede Franskmændene aldrig og deres Administrations=Former blev aldrig indførte og gjorte gjældende gjennem de dygtigste Jndvaanere, saaledes som dette var Tilfældet i Neapel. Tvertimod blev Øen et Tilflugtsted for Hoffet, som vedblev af herske der, under en meget følelig engelsk Jndflydelse. 2 en gammel, længe og ofte krænket, Grundlov sammenslikkede Englænderne en ny Regjeringsforfatning med et meget arstokratisk Anstrøg, men den afskaffedes snart igjen, da Østerrigernes Seire 1815 førte Ferdinand tilbage til Neapel. Den meest paafaldende Erobring, Napoleon har gjort, er aabenbar den, at hans Lovgivning og hans Administrations Former indførtes paa Sicilien, da begge Lande forenedes til eet Rige, medens han allerede smægtede i Fangenskab paa Sanct Helena. Man finder paa Sicilien fire Slags Opposition, en national, administrativ, liberal og aristokratisk. Den er national, naar Sicilianeren, af Vane, betragter enhver Jtaliener fra Fastlandet som en Fremmed; naar han ikke vil see sine Klostre ophævede for italienske Formaal, og meget ugjerne seer sine Penge vandre til Neapel. Administrativ kan Oppositionen kaldes, fordi den neapolitanske Lovgivning, uden forberedende Overgange, var altfor afstikkende fra den Tilstand, man nu engang var bleven vant til, og fordi man ikke vilde tage imod Noget, selv ikke det Bedre, af Neapolitanernes Hænder. Liberal kan den Opposition kaldes, der ikke er tilfreds med de franske Former, fordi der savnes Garanti for deres Varighed. Englændernes lange Ophold paa Øen har ikke været uden betydelige Indflydelse paa Aandsudviklingen, især i de større Stæder og blandt de mindre Godsbesiddere.