JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
J den Frisindede for den 9de dennes findes et Forslag til nye Jndtægter for Statskassen;" hvori Forfatteren udvikler Nødvendigheden af en udvidet Rangforordning. Ved at foreslaae nogle nye Classificationer, henpeges først og fremmest paa Dhrr. Redacteurer, som dem, der gaae aldeles skattefrie, NB. directe, Saaledes søger man ogsaa forgiæves i alle 6 Klasser efter Redacteurens Portion, lige saa lidet som han kan være indbefattet i Overklassen. Der foreslaaes derfor, at Redacteurerne ansættes til Næringsskat, en Skat, der skal dække, hvad Kæmnerkassen eller Stadens Kasses ordinaire Fond, befindes aarligen at mangle i sine Jndtægter. Saaledes burde nogle Redacteurer henføres til 1ste Klasse, under Rubrikken: Sukkerrafinadeurer, andre sættes i 3die Klasse til: Edikebryggere, atter en Deel kan passende ansættes i 5te Klasse under: Fiskere, og endelig nogle saa maatte man inddrangere med: Lysestøbere. Foruden Næringsskat burde de ogsaa betale en passende Kiendelse for et Nummer i Rangforordningen. Saaledes kunde nogle Redacteurer rangere med en Regjeringsraad i Vest eller Ostindien. Andre Redacteurer kunde meest passende stilles i Parallel med Brandmajoren og ligeledes antages, at enkelte kunde drive det optil en Ceremonimesters Rang i 2den Klasse. Der er jo al rimelig Grund for at gjøre en Deel Mennesker velbyrdige og velbaarne, naar kun Statskassen vandt derved. Tilsidst anføres de nepotiserede Supplikanter som pligtige at betale Ræringsskat. De kunde ansættes som Plattenslagere eller Knapmagere. J tvivlsom Tilfælde kunde de ansættes som Frimestere af alle Laug, Rang med Jagtjunkere 6te Klasse Ra 11, og foran deres Titel et Vice, thi hvad man ikke er, kan man jo med Tiden blive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
J det nylig udkomne første Hefte af de, efter Beslutning af det kongelige danske Selskab for Fædrelandets Historie og Sprog og af dets Samlinger, ved Selskabets Archivarius Justitsraad Molbech udgivne: Uddrag af Biskop Jens Bircherods historisk-biographiske Dagbøger for Aarene 1658 1708 læses under Datum den 10de (20) Septbr. følgende Notat: "Det Møde, som i Dag anfange des i Kjøbenhavn, var baade det første og det sidste Stændernes Møde, som er bleven holdt udi Danmark udi min Livstid, ja vel en mærkelig Convent og Sammenkomst, hvis Slutning faldt omsider saaledes ud, at vi, der skal have vort Brød, og Bopæl i dette Rige, maae aldrig vente saadanne Møder flere, i hvilke Stændernes vota skulle faae noget at sige; men vi maae alle med hinanden beqvemme os til, ex Unius suprema et arbitraria potestate at dependere. Min Morfader Borgemesteren Th. Brodersen Riisbrigh i Odense (som nu laae i Kjøbenhavn, men reiste dog, efter at han havde været i bemeldte Convent med over værendes, hjem igjen, inden den principaleste Proposition blev gjort fortalte dette ofte for sine Venner, hvorledes den ene Fionensibus nostris spurgte den anden paa Slotspladsen ad: "Hvad mon denne vor Sammenkomst skal betyde?" Og da kom Hr. Hannibal Sehested løbende hen til dem og hviskede ham disse Ord halv høit i Øret: "Det betyder, at vil Du ikke, saa skal Du." Velbemeldte min Morbroder kunde da ikke forstaae, hvad Mandens Mening hermed skulde være. Men de efterfølgende Tiders Forfarenhed lærer nok omsider baade hannem og hans Descendenter at forstaae det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Foranlediget af at Kallundborg Ugeblad er, som det hedder, fremkommen med en Jeremiade over Nestved og Holbeks Fattigvæsen, har Søndagen optaget nogle Ord om Fattigvæsenet i Almindelighed og Holbeks i Særdeleshed. Forsaavidt disse Ord gaae ud paa at undskylde den Deficit Holbeks Fattigkasse har, overspringes de her ganske, da de i denne Henseende kun have Local-Jnteresse, hvorimod det Øvrige ogsaa har Jnteresse for andre Communer. Ligesom vi tidligere ved en anden Leilighed bemærkede, at Forandring i den nugjældende Fattiglovgivning, var en formeentlig nødvendig Betingelse for Fattigvæsenets forbedrede Organisation, saaledes deeler ogsaa Jndsenderen i Søndagen ganske denne Anskuelse, og foreslaaer navnligen følgende Forandringer i Fattiglovgivningen: 1) Udslettelse og aldeles Afskedigelse af Ordet forsørgelses berettiget; 2) Erstatningsystemets totale Undergang; 3) Forsørgelsestedets Bestemmelse til Fødselstedet; 4) Standsning af Haandværksvendenes og Tjenestekarlenes næringsløse Ægteskaber; 5) Formindskelse af Leievaaninger for fattige Jndsidder Familier fra Landet og 6) endelig den tvungne Fattigskats Forvandling til christelig Barmhiertigheds milde Gaver. Hvad nu de tvende første Punkter, af dette Forslag angaaer, da kunne vi ikke andet end heri ganske samstemme med Forfatteren, men hvad derimod de andre angaae, da formene vi, at saare meget taler imod dem og især de tre sidste, der kun vilde bidrage til at indskrænke en talrig Klasse af Statsborgere i Nydelsen af deres personlige Frihed, uden at noget gavnligt Øiemed opnaaedes, thi dersom Ægteskaberne gjordes vanskeligere vilde sikkert de uægte Børns Antal forøges, og Folkets Moralitet saaledes undergraves. Som noget, der staaer i nøie Forbindelse med det sidste Punkt hører en Artikel, der findes i Kjøbenhavnsposten om en Forening af den private og offentlige Velgiørenhed, saaledes at den første ganske skulde ledes af den sidste. At herved vilde bevirkes mere, end naar hver arbeider forsig, er vist imodsigeligt, men skal Authoriteterne kunne bringe denne Forening i Stand, da er det absolut nødvendigt at de først vinde den offentlige Stemme for sig, og dette skeer kun ved Offentlighed, men denne har endnu ikke ret faaet Jndpas hos os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Nykjøbing. J en af Tallotteriets sidste Trækninger skal være falden en Gevinst i Nakskov paa noget over 2,700 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
For at lindre de Trængendes Nød i denne haarde og langvarige Vinter, har Directionen fordet Classenske Fideicommisses Godser, her paa Falster ladet uddeele circa 50 Favne Brænde til Godsernes Fattige. Ogsaa her i Byen har Menneskekjærligheden rakt den Nødlidende en hjelpsom Haand, i det Bestyrelsen for Laanekassen har af dens Overskud bidraget 50 Rbd. til Jndkjøb af Brænde og Fødemidler som er uddeelt blandt Byens meest trængende Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Ved Avisens Slutning Kl. 2, vare Posterne. fra Kjøbenhavn og Udlandet endnu ikke ankomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Blandet. Der gives neppe nogen Stad, som er rigere paa Guld end Augsburg; thi der gives de fire gyldne Sole, fire gyldne Løver, fire gyldne Ørne, tre gyldne Hjorte, tre gyldne Kroner, to gyldne Engle, en gylden Drue, en gylden Hest, en gylden Ridder, et gyldent Lam, en gylden Klokke, en gylden Krebs, en gylden Gaas og en gylden Stjerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Her kan man med Føie vende det Ordsprog om Det er ikke alt Guld, som glimrer, og sige: "Det er ikke alt Glimrende, som kalder sig Gyldent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
J Palais Royal blev for nylig en Kone fængslet, som havde stiaalet et Stykke af det der opstablede Brænde. Dronningen, som tilligemed Hertuginden af Orleans og Prindsesse Clemmentine var nærværende, spurgte og Aarsagen til hendes Tyveri. Med Fortrydelsens Taarer fortalte hun, at hun havde fire Børn og ingen Brændsel. Den Arme blev frigivet, og, da hun kom hjem, fandt hun, til sin ikke ringe Overraskelse, en Favn Brænde, som en Foræring fra Dronningen, og Klæder til hendes Børn, som en Foræring fra Hertuginden af Orleans.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Den bekjendte Capitain Marryat skal for Tiden opholde sig i Canada og tage Deel i de engelske Troppers Operationer. Man har altsaa Grund til at vente Canada Noveller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
J Halmstad ere 828 Dousin deels Silke=, Halvsilke= og Bomulds=Tørklæder, deels Uld- og Bomulds=Shawler anholdte som befundne forsynede med falske Stempler; i hvilken Anledning Red. af et svensk Blad spørger om disse Stempler skulde være af de i Kjøbenhavn fabrikerede? Om den Maade, hvorpaa Severini, Directeuren for den italienske Opera i Paris, kom afDage, har et Øievidne meddeelt Følgende: Severi nis Tjener vækkede ham og fulgte ham igjennem nogle Gange til Balkonen, som gaaer ud mod Amboise-Gaden, hvor Tieneren sagde til ham: Herer De reddet; bliv de her, Jlden kan ikke gribe saa rask om sig, nu vil jeg ogsaa redde min Kon og min Fader, som boe oven paa. Derpaa gik Tjeneren op under Taget hvor hans Familie boede, som han ogsaa lykkelig fik ud af Bygningen. Jmidlertid mistede Severini, istedet for at blive rolig, sin hele Fattning; han hørte hverken Theatrets Sangere, som fra Gaden raabte til ham: "Corraggis, Signore, aspettate un momento ancora Kader. Der kommer Hjælp!" eller Brandfolkene, som skreg: "Nous viendrons vous sanver!" men vreed Hænderne og styrtede sig ud af Vinduet forfærdet ved det Skrig, som de mange offentlige Fruentimmer, der boe i den ligeoverfor liggende Amboise-Gade, udstødte. Da han kastede sig ud, vilde Bassisten Morelli, som stod nedenfor, gribe ham i sine Arme, men han blev selv kastet omkuld af den Faldende. Han reiste sig imidlertid hurtigt igjen, og tog den ulykkelige Severini i sine Arme, for at bære ham til Hotel d'Jtalie. For han naaede derhen, sprang Blodet ud af Næse, Øren og Mund paa den Ulykkelige. Severin talte ikke et Ord, fik en Krampetrækning og var borte. Man har slet ikke fundet hans Portefenille, ogsaa har man i hans Bolig savnet de 4000 Franker i Guld, som han altid pleiede at have liggende i sit Chatol, tillige ere ogsaa 3040,000 Franker forsvundne, hvilke han havde faaet ind deels ved den sidste, deels ved tidligere Forestillinger. Saasnart Severini havde faaet 20,000 Franker, lod han dem bringe til Banken; dette var skeet et Par Dage for Branden og de to sidste Forestillinger og Løverdagen og Søndagen havde indbragt meere end 18,000 Franker. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Af den Annonce, som læses i denne Tidendes 8 21 de A. fra Vordingborg, finder jeg mig opfordret til, offentligen at fralægge mig al Andeel i, at Soefolk fra Bogøe den 9de dennes droge igjennem Vordingborgs og Nyeraads Gader med et lille Skib, som ellers hænger i Bogøe Kirke. Anledningen til, at dette Skib i Vinter blev nedtaget og kom i Søefolkenes Værge, var, at det af dem skulde omtakles og opmales hvortil det høiligen trængte, for at kunne være til Prydelse paa det Sted. At Søefolkene paa egen Haand, da Skibet var færdigt, førte det over Jsen til Vordingborg o. s. v., kan jeg neppe drages til Ansvar for, da jeg dertil aldrig har givet, og, om man derom havde adspurgt mig, aldrig vilde have givet mit Samtykke. Hvad Hensigten angaaer, i hvilken det antages at dette er skeet: at indsamle Penge ved Hvermands Dør til – et Drikkelang eller Dandsegilde, da kan jeg bevidne, at intet saadant Drikkelang har fundet Sted her paa Bogøe. Bogøe Præstegaard den 24de Febr. 1838. Sørensen, Sognepræst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Bekjendtgjørelser. Den administrerende Direction Brand=Assurance-Foreningen. i Altona, bringer herved til almindelig Kundskab, at Balancen for Aaret 1837, giver efter Afdrag af det i 8 11, i Statuterne bestemte Reservefond af 25 pCt., en Dividende af circa 40 pCt. Udbetalingen af denne Dividende saavelsom ogsaa Tilbageleveringen af de dertil hørende Forpligtelses=Acter, hvis Hæftelse nu er hævet, bliver strax efter foretaget Revision af den benævnte Balance, udbetalt til Jnteressenterne, nemlig til dem som have ladet forsikkre hos Foreningen i Tidsrummet fra 1ste Julii 1836, indtil 30te Julii 1837, incl. Altona i Februarii 1838. Foreningen overtager fremdeles Assurance imod Brand skader, de bedste Ricicos til 1/2 pCt., andre efter Forhold, ved M. Roepstorff, Forenningens Agent i Lolland. Nylig har forladt Pressen: Bemærkninger. til Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii=Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af Christian Elerts Hertz, Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Bølling og Nørre-Herreder. Første Hefte. 2 Mk. 4 s. i konleurt Omslag. Forfatteren er sig bevidst, at have samlet med Flid og Omhyggelighed, og tør derfor love, at intet Væsentligt, som bør henføres til Artiklerne af senere Lovbestemmelser, er forbigaaet. Nærværende Prøvehæfte vil nu kunne give Kjøberne et fuldstændigt Begreb om Værkets Indretning og Udførelse, i hvilken Henseende Forlæggeren har troet at burde indskrænke samme til 4 Ark, hvorved Anskaffelsen bliver saa meget lettere. J Tilfælde at Dhrr. Jurister derved maatte overbevise sig om Værkets Brugbarhed, staaer Subskription paa Fortsættelsen, hvoraf, saafremt et nogenlunde tilstrækkeligt Antal tegner sig, da vil udkomme hver anden eller tredie Maaned et Hefte paa 6 til 7 Ark, aaben indtil 1ste April d. A, paa de vigtigste Boglader i Danmark. Udgivelsen vedbliver indtil hele Lovbogen er gjennemgaaet og til Slutning leveres med hele Værket et Ord= og Sag-Register. Prisen vil for Subskribenterne blive 8 Rbs., Bogladeprisen derimod 10 sk. Arket. De paategnede Subskriptionssedler ombedes inden forbemeldte Tid indsendte enten til Hr. Boghandler Thierry i Nakskov eller til S. Hempels Boglade i Odense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Auctioner. Efter passeret Forlig og Udlæg bliver det Huusmand Niels Hansen tilhørende Huus i Nørre-Alsløv paa 4 Fag med tilliggende Haveplads bortsolgt ved 3de offentlige Auktioner, som afholdes Torsdagen den 22de Marts og 5te April samt Fredagen den 20de April d. A. Formiddag Kl. 11 slet; de tvende første paa Falsters Birks Tingsted og den sidste i Huset selv. Konditionerne og Adkomstdocumenterne kunne forinden erholdes til Eftersyn hos Prokurator Tidemand her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Pantekreditorers og Lysthavendes Efterretning. Falsters Birk, Nykjøbing den 23de Febr. 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-27
Onsdagen den 7de Marti d. A., om Formiddagen Kl. 10, lader Selveiergaardmand Anders Axelsen i Øster=Kippinge ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe saasom Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengeklæder, Linned, Kobber og Kjøkkentøi, Korn og Flesk, Kreature af Heste, Køer og Sviin m. m., saa og en Jordparcel paa 1 Td. Hartkorn, indeholdende 6 Tdr. Land Agerjord, beliggende i Øster Kippinge, alt imod Credit til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk Nykjøbing den 20de Febr. 1838. Pontoppidan Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Lollands Falsters Tidende. for No. 23. Fredagen den 2 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Udenlandske Nyheder. England. Endelig har man faaet Efterretning fra Canada, men de ere kun meget utilfredsstillende; imidlertid formoder man, at Englænderne have gjort et Angreb paa Navy=Jsland, men ere drevne tilbage. Ligeledes mener man, at den revolutionaire Oberst Sutherland har forenet sig med Duncombe, og at de nu agte at trænge ind i de vestlige Provindser. Nedre-Canada er vel forØieblikket rolig, men man venter der kun paa Leilighed til paa nye at begynde Urolighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Breve fra Halifax besvære Englænderne sig høiligen over Americanernes partiske Opførsel med Hensyn til de canadiske Anliggender, og man paastaaer endog, at den engelske Gesandt i Washington skal have forlangt sine Pas. Overalt i Canada længes Englænderne meget efter Troppeforstærkninger, hvilket er et Beviis paa, at man ikke føler sig sikker. Den brittiske Oberst Mab har nu officielt tilmeldt Oberst Jones at han har befalet Ødelæggelsen af det americanske Dampskib Caroling, fordi han havde bragt i Erfaring, at Rebellerne havde kjøbt det. J Underhuset har en Radicaler andraget paa Colonie=Ministeren Lord Glenelgs Afskedigelse, og man venter at den Stilhed, der for Tiden hersker i Parlamentet, med det første vil blive afbrudt ved Debatterne og Spørgsmaalet og Ballo tage ved Valgene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Frankrig. Ved Hoffet er man i høieste Grad forbittret paa den forrige Politiepræfect Gisquet for de Meddelelser, han har gjort Kammeret, over Anvendelsen af de hemmelige Fonds, og en ministeriel Journal paastaaer endog, at han derved har sat mange Familiers Ære og Statens Sikkerhed, i Fare. J denne Anledning gjør et Oppositions blad opmærksom paa, at Kammeret, efter Ministrenes Forlangender, har bevilget de betydelige Pengesummer, der ved en eneste Mands Uforsigtighed kunne fremkalde ovennævnte skrækkelige Resultater. Rygtet om at Regjeringen vil danne et nyt Aristocratie fornyer sig, men bekjæmpes hæftigen af Journalerne. En gammel Officeer har offentlig klaget over den Tilsidesættelse, man har viist ham, og Klagerne over at Hertugen af Orleans undertrykker Keisertidens Krigere blive stedse hyppigere. Hertugen af Remours er endnu syg efter det Armbrud, han paadrog sig ved sin Reise fra Algier, og man frygter, at Sygdommen vil være langvarig. J Algier har Regjeringen fundet sig foranlediget til at nægte den nordamericanske Consul Ret til at fungere som saadan formedelst hans Forbindelser med Abdel Kader. - Den hubertske Proces begynder nu atter at beskjæftige Journalerne, dog indskrænkes det, de hidtil have meddeelt, sig ene til at navngive de Personer, der ere fængslede som Deeltagere. i denne Sag. Fyrst Talleyrand er endnu syg, og er ivrig beskjæftiget med at ordne sine Papirer, saa at man deraf formoder, at han selv troer, han snart vil døe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Spanien. Den Nød, hvor saavel Carlisterne som Christinerne befinde sig, opliver atter Haabet hos dem, der troe ved en Udsoning mellem begge Partierne at bevirke en Ende paa de ødelæggende Uroligheder. Saaledes skal Ministeren Grev Ofalig være fremkommen med det Forslag at givte den unge Dronning Jsabella den 2den med Prætendentens næstældste Søn, Don Johannes, der er 16 Aar gammel og skal besidde endeel Aand, og i Rom drives der Underhandlinger og at skaffe den ældste Søn Cardinalshatten. Dette Project har unægtelig mange Vanskeligheder, og selv om det opnaaes, erdet meget tvivlsomt om Spanien derved beroliges. Fra Krigsskuepladsen vedbliver man at faae Efterretninger om ubetydelige Fægtninger, men noget Hoved Resultat synes endnu at være fjernt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Cadix er endnu i Beleiringstilstand og Malaga trues med alvorlige Uroligheder. - Træffende synes en Journal forøvrigt at skildre Spaniens Tilstand naar den siger, at Landet er ført tilbage til Middelalderens Tider da det kjæmpede med Araberne, men at det dog meget mere ere hine Dages Vandalisme, end Ridderlighed, der nu er fremherskende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Tydskland. J Kongeriget Hannover er det endnu Valgene, der ene beskjæftige Opmærksomheden, og de synes just ikke ganske at ville tilfredsstille Regjeringen, da man paa de fleste Steder, kun har valgt under den Forbeholdenhed, at Valgene ikke ansees som en Erkjendelse af at den forrige Forfatning lovedholdeligen er ophævet. Kongen har imidlertid erklæret, at de Valg, der gjøres paa denne Maade, skulle ansees som ugyldige, og som en Følge heraf vil kun meget faa Deputerede komme til at tage Sæde i det andet Kammer. - Universitetet i Gottingen har endnu ikke valgt, thi i den Forsamling, der i denne Anledning blev holdt, kom det kun til hæftige Debatter, men ikke til noget endeligt Resultat. Ogsaa Ridderskabet har paa flere Steder været uenig om det skulde vælge, men ved Afstemning blev det dog antaget. – De colnskeAnliggender ere endnu ikke videre fremmede og Journalerne vedblive derfor endnu med deres Angreb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Grækenland. Her glæder man sig almindelig over den Virksomhed, hvormed der nu overalt arbeides siden Kongen personligen har taget Deel i Regjeringen, og ved sin Retfærdighed erhverver han sig stedse meere og meere sine Undersaatters Kierlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
Fædrelandet. Vi have oftere havt Anledning til at gjøre opmærksom paa, at blandt dem, der forsvare Pressen, indtager Fædrelandet en meget høi Plads, i det nemlig dette Blad ofte ligesaa grundigt som træffende giendriver de Anker, der med eller uden Grund gjøres mod Pressen, og vi kunne ikke andet end her atter meddele hvad det nævnte Blad, anfører for Pressens Behandling af offentlige Sager. "Det er nu engang saaledes hos os, hedder det nemlig et Sted i det sidst udkomne , at man har ondt ved i et offentligt Anliggende at tale i rette Tid. Taler man førend en ny Bestemmelse er bleven tagen, hedder det strax, at Pressens utidige Jndblanden fordærver Alt, at man ved at tale netop nu, da en Foranstaltning er iværk, let kan forbittre, og saaledes forhindre, at det meest Nyttige skeer, da man – efter en maaskee urigtig men dog almindelig Anskuelse - nødig vil, at det skal have Udseende af, at det, der skeer, skyldes Pressens Vink. Taler man derimod efterat en ny Bestemmelse er tagen, saa hedder det strax, hvad kan det nu nytte at tale herom?" eller er det ikke blot for at udsaae Misfornøielse, at man gjør opmærksom paa Skyggesiden af den nye Bestemmelse, medens den Jndvending møder selv de meest grundede Bemærkninger, at man dog umuligen efter Pressens Opfordring kan forandre en nylig tagen Bestemmelse, der naturligviis har sin gode Grund og er Resultatet af langvarige Undersøgelser, og der i alt Fald ikke strax igien kan forandres, om ikke af andre Grunde, saa dog fordi den nyligen er tagen." Efterat Forfatteren derpaa har viist i hvor høi Grad Avisers Forsendelse med Posten er beskattet hos os, saa det endog er kostbarere at sende en Avis fra Kbhvn, til Roeskilde end fra Bayonne til Edingburgh, og det uagtet vor Regjering har villet at Oplysningen og Almeenaanden skal fremmes og udbredes, viser han paa et andet Sted til hvilke Juconseqventser det i den nye Posttaxt etablerede Princip fører, i det han nemlig siger: Betragter, man Postprivilegiet som en politisk Messure - og det bliver ofte saaledes betragtet – saa ligger der dog virkelig noget Juconseqvent i, at Kjøberhavnsposten forsendes ifølge kongelig allernaadigst Tilladelse med Posten saavel i Kongeriget Danmark som i Hertugdømmerne" medens det rolige, farveløse og hverken væggende eller tirrende eller foruroligende eller ubeleilige Folkeblad er blevet nægtet det allernaadigste Privilegium." At Forfatteren derfor ønsker en Forandring i Posttaxten, saa at det bliver alle Danmarks Borgere muligt uden overdrevne Omkostninger at tilegne sig alt hvad den periodiske Presse frembringer, finde vi ligesaa billigt, som at Stænderne ville ansee Sagen af den Vigtighed, at den egner sig til en Petition fra deres Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
J Kjøbenhavn, hedder det i Aarhuus Avis, er atter forøvet et grovt Bedragerie. En Bagersvend (s. f. N.) har frataget en Bagermester, der havde antaget ham i Søns Sted, 6000 Rigsbankdaler, og er derpaa under Navn af Kjøbmand Brockdorff, reist herfra tilligemed en smuk Pige paa 17 Aar, der har tjent som Opvartningspige hos en Restaurateur. Han blev arresteret i Slagelse; hun blev anholdt i Ringsted, hvorfra en Officiant var hendes Guide her til Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-03-02
En ualmindelig levende Samfærsel finder i denne Tid Sted mellem Naborigerne Danmark og Sverrig. Forleden Aften ankom til Helsingør om Aftenen endeel af Helsingborgs Borgere med Fakler og ledsagede af det skaanske Husarregiments Musik korps. Fakkeltoget drog gjennem Gaderne med Musik og vendte paa samme Maade tilbage, efter at Verten i Hotel d'Oresund at være indbuden til en Forfriskning, hvorunder gjensidige patriotiske Skaaler udbragtes. Saavel ved Ankomsten som ved Bortgangen hilsedes de fremmede Gjæster af et af den ved Landingen forsamlede Mængde flere Gange gientaget Hurra. Et svensk Blad har beregnet at 34000 Danske afvigte Søndag havde besøgt Helsingborg, og at de Svenske som samme Dag besøgte Helsingør langt oversteeg dette Antal. Samme Blad har gjort den Beregning, at i en Tid af 14 Dage have 1000 Svenske dagligen besøgt Helsingør, og naar hver af disse antages i Gjennemsnit at have kjøbt for 2 Rd. Ras, bliver hele Omsætningen 28,000 Rd. Rigsgjeldsedler.