Berlingske Tidende, 1775-02-20
I Gaar vare i Overhuset meget heftige Debatter i Henseende til de Americanske Sager. Anledningen dertil var et Forslag af Lord Chatham, som overleverede Huset en Bill til at bielægge Tvistighederne imellem Storbrittannien og Colonierne. Han lagde derudi først til Grund, at Storbrittanniens Souverainitet over America var aldeles ikke at drage i nogen Tvivl. Men til Enigheds Jgienoprettelse foreslog han, at i America maatte med Storbritanniens Samtykke oprettes en Congres, som man erklærede for en retmæssig Forsamling. og tillod samme at træde i Underhandling med Storbritannien, angaaende America; at de Forliigs Forslag, som bleve tilbudne America af Storbritannien, maatte være ganske befriede fra Parlements Taxer, med det Vilkaar, at Amtricanerne svarede en aarlig frivillig Subsidie, for dermed at betale National Gielden. Lord Chatham understøttede disse Forslag med den mandige Eftertryk, med den Styrke af Udtryk, og med de høye Grundsatzer, som han paa en saa besynderlig Maade frem for andre har i sin Magt. J hvor meget han imidlertid end talede for Friheden, ligesaa meget forsvarede han den politiske Orden og den lovmæssige Regiering. Endskiønt han altsaa forsvarede Americanerne, for saavidt deres Fordringer ere vel grundede, saa indskrænkede han dog og deres Begiering, for saavidt samme synes at træde den lovgivende Magt alt for nær. Han vil ikke forsvare Americanerne, naar de besværge sig over, at Kongelige Tropper ere i America, saasom Kongen havde Ret til at bruge sine Tropper, hvor han behagede, endskiønt man, i Fald man brugte dem til at understøtte Constitutions stridige Love, skulle giøre dem til Leye Svenne af Depotismus. Han paastoed at Americanerne vare de beste Undersaattere, som Kongen havde i alle sine Stater, men ved en ofte brugt slet Medhandling vare de blevne forbittrede til Desperation; deres Memorialer vare afviste, deres Agentere nægtet Gehør, deres Kiøbmænd begegnede med den foragteligste og med en udi civiliserte Riger uhørt Stolthed, og deraf kom det, at de ved Fortvivlelse og Enthusiastisk religiøs Jver paa den ene Side, og ved Frihed paa den anden Side vare blevne opbragte, alt saa ey at undre over, at de have gjort nogle Skrit, som vel sig selv ikke kan forsvares, men dog i Henseende til Omstændighederne med Føye burde bæres over med. Om man endog ville tilstaae, at de havde været i Begreb med en Slags Rebellion, saa var saadant at tilskrive en Sinds Heroismus og Kierlighed til Frihed, hvorved vore Fædre have gjort sig saa berømmelige. Denne Grundsatz er det, som har gjort dem strafværdige i Henseende til et Ministerium, hvis Siæle slet ikke vare skikkede til at føle den borgerlige Dyds Styrke. Lord Sandwich talede mod Americanerne, og ville slet ikke høre om, at bære noget over med dem. Han erklærede, at han havde Efterretning, at i Havnen Orient laae 3, og i Amsterdam nogle andre Skibe, ladne med Vaaben og Munition hvilke vare bestemte til America. Hertugen af Grafton forkastede ligeledes forommeldte Bill, og var meget mod Amricanerne. Hertugen af Richmand streed for dem med en Romersk Patriots retskafne Fyrrighed med en Adelsmands Værdighed, og med den yderste Sinds Rørelse for sit Fædrenelands Velfærd. Lord Cantzleren talede næsten i 20 Minuter mod Americanerne, og anbefalede virksomme Midler i disse critiske Omstændigheder. Hertugen af Manchester raad te til at antage denne Bill, og advarede Huset at handle med Overlæg, da America talte meere end 3 Millioner Jndvaanere, af hvilke en stor Deel vare øvede i Vaaben, og kunde stille en større Armee i Feldten end Storbrittannien. Lord Dartmouth var imod Billen. Lord Temple indrømmede Kongen udi en Tale, fuld af Eftertryk og stærke Grunde, alle Rettigheder i Parlementet, altsaa og Ret til at paalegge Brittigske Undersaattere, i hvor det og maatte være, Taxer. Men han erklærte de nu værende Ministre for saa ganske udygtige til denne Sag, at ingen Plan til Forliig af dem skulle blive antaget. Han kaldte deres Messyrer nedrige, elendige, modstridige og upolitiske, og ønskede at Billen maatte blive antaget. Da Stemmerne bleve samlede, fandtes ikkun 32 derfor og 68 derimod. Udi Underhuset foreslog Lord North i Gaar at overlevere Kongen en underdanig Adresse, for at bede Hs. M. at tage de eftertrykkeligste Messyrer til at fuldbyrde Lovene i Henseende til Colonierne, med Forsikring til Hs. M., at Underhuset ville understytte Høystsamme med deres Gods og Blod, til at handthæve Kronens Autoritet og Parlementets Prærogativer. Oppositionen modsatte sig dette Forslag af alle Kræfter. Debatterne varede til seent ud paa Natten. Tilsidst foreslog man, at Lord Norths Adresse i det mindste maatte forandres. Men dette Forslag blev forkastet med 305 mod 105 Stemmer, og Norths Adresse bie faldet med 296 mod 106. Ministerium kan nu handle med Americanerne saa alvorlig og eftertrykkelig som det vil Jmidlertid da nu Colonierne og vide, hvad de have at vente sig, frygter man alt for meget, at de paa deres Side vil tage Messerer derefter. Deres General-Congresses nye Sammenkomst er fastsat til den 10de huj. Der er givet Ordre at have et vaaget Øye paa Hollænderne, hvilke tilføre Americanerne Krigs=Fornødenheder. - Private Breve fra Senegal klage meget over de Franskes Forhold i Goree, som ikke allene legge Engellændernes Handling utallige hindringer i Veyen, men og tilskynde Fyrsterne paa Kysterne til Fiendtligheder mod dem.