Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-01
Den følgende Morgen foretog jeg mig en Spadseretour igiennem Staden og i dens Omegn, hvorved jeg blev bestyrket i min fattede Mening om den; Forskiellen paa Stænderne er paafaldende stor, nogle Huse kunne være 10000 Pd. Sterl. værd, og ere sande Paladser, omgivne af Orangetræer, Magnolier, Palmer og andre Træer, som næsten tilhøre et tropisk Clima. Gaderne ere besatte med hele Rader af de prægtigste Jndiske Træer, hele Synet forkyndte langt mere Luxus end nogen anden Stad i Friestaterne. Tidlig om Morgenen, begab jeg mig til Rendebanen, en Plads, som var bedækket med en smuk Græstørv. Det var tydeligt at see, at meget havde forandret sig i Jndvaanernes Sæder; Eqvipagerne vare langt meere galante end paa andre Steder; man saae Karether med malede Vaaben paa og Tienere i Liberie. Hestevæddeløbet blev besøgt af saare mange Herrer af borgerlig og af fornem Stand; men kun af faa Damer. Man saae i det mindste dobbelt saamange farvede Mennesker, som hvide; desuagtet maatte de finde sig i en Behandling, som en Hvid aldrig vilde have driftet sig til at byde en anden af sin Farve. Med Væddeløbet gik det ret godt, Hestene løb just ikke meget hurtigt; men vare godt forterede, fire Væddeløb bleve holdte; lutter Farvede rede Hestene. Jmedens jeg var i Charleston stod det Fahr. Therm, paa 70. Jeg saae ingen Mosqvitos; men Fluerne vare til en stor Plage; imedens man spiste, saa holdt Slaver dem, med Vifter i Hænderne, fra at komme til Maden. Oranger, Bananer og andre tropiske Frugter gives her i stor Mængde; Orangen koster 1/2 Penny. Staden driver en stærk Handel paa Havannah. - Da jeg kom tilbage til mit Hotel fandt jeg en Jnvitationsbillet fra en Herre, jeg kunde ikke formaae min Vært til at lade nogen af sine Slaver bringe ham mit Svar; Taffeldækkeren Ferguson, som paatog sig denne Uleilighed for mig, fortalte mig at Slaverne bleve i dette Huus meget grusomt behandlede, hvorfor man ikke kunde lade dem gaae ud, da de saa vilde vist tage Flugten. Den følgende Morgen saae jeg Værtinden give een af sine sorte Tienere et saadant Slag paa Øret, at han nær var falden omkuld, og siden bemærkede jeg, at hun hver Dag og næsten hver Time havde travlt med at straffe sine sorte mandlige og qvindelige Tienestetiende, nu med Næven og nu med en Rem. - Jeg spiste den følgende Dag i stort Selskab og et meget smukt Huus; Værelserne vare udzirede med indlagt Arbeide i den gammel engelske Smag. 20 Personer satte sig tilbords Kl. 4 1/2 Bordet var serveret med Skildpaddesuppe, Fiske, Vildt, kogt Bedekiød, stegte og kogte Kalkuner, saltede Tunger, vilde og tamme Ænder, kogt Riis, Kartofler, Blomkaal, Salat o. s. v. Alt dette var sat paa Bordet inden vi satte os ned derved. Derpaa blev serveret med alle Slags Kager og Buddinger, og ovenpaa herlige Oranger, Schaddocks, Bangner, og mangehaande vestindiske Frugter, ogsaa Jis i Mængde. Der manglede ikke heller paa Champagne, Madeira, Beres, Portviin, Claret, Porter og Lemonade. - Doct. Tidyman i Charleston giorde sig megen Umage for at vise mig alle Stadens Mærkværdigheder; jeg forefandt i hans Huus mange af de anseeligste Jndvaanere. Naar to Personer blive præsenterede for hinanden, saa give de her hinanden Hænderne, ligesom i de nordlige Friestater, istedetfor den stive Bukning, hvormed de modtage hinanden i Storbrittannien. Hver Gang jeg spiiste hos ham kom der Vildt paa Bordet; dette er vel ikke her saa tørt som i de nordlige Stater; men dog ikke nær saa smagfuldt som Vildtet i Skotland. - Hr. Tidyman underrettede mig om at en Slaves Underholdning paa en vel bestyret Plantage koster ikke over 35 Dollars om Aaret; en saadan Slave koster at kjøbe 400 Dollars; men en hvid Arbeidsmand kan ikke haves for en ringere Betaling end 5600 Dollars om Aaret, saa at Fordelen af at holde Slaver er overmaade stor Naar en Slave bliver godt behandlet, saa er hans Forfatning ganske taalelig; man finder ogsaa, at Slaver kunne være deres Herrer overmaade hengivne. Men Plantage-Eierne kunne ogsaa misbruge deres Magt over Slaverne naar de ville, og det er paafaldende, at i de sydlige Stater ere de største Slave Eiere, som burde have den største Jnteresse ved at behandle deres Slaver godt, meest haarde imod dem; dette gielder især om GeneralHampton, som er fra Syd=Carolina; men har sine fleste Eiendomme i Louisiana, og har mangfoldige Slaver; han mishandler dem ikke allene og over læsser dem med Arbeide; men han lader dem ogsaa lide Sult og gaae nogne; flere af hans Opsynsmænd ved hans Slaver have forladt hans Tieneste, fordi de ikke kunde udholde at være Øienvidne til den Grusomhed, hvormed han lader disse Ulykkelige straffe.