JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-11-03
Copenhagener: Denungen. Ber Anno 1755. No. 88. III eller Montags den 3 November. Beschlus der Relation, die zu Bourdeaux von demenigen ans Licht gekommen; was seit der Ankunst der Flotte des Hr. Dubois in Canada vorgegangen ist Den 14ten Jun. erreichte man den Fluss St. Laurent, oder torenz. Den 17 warf man 80 Meilen von seiner Mündung Anker, endlich waren die ersten Transportschiffe mit Truppen und Munition für die Colome vor Quebergekommen; das lette langte den 26 alda an. Man saumte nicht einen Augenblick, und alles wurde geschwind ausgeschiffet. Es war Zeit das Canada diesen Beistand erhielte. Die Engellander hatten auf das Land die grosten Projecte formiret und heimlich erstaunliche Anstalten gemacht. Man rechnete die regulitte Truppen undMilitz, so ste bey der Ankunst der franzosischen Hulfe auf den Beinen hatten, auf 21000 Mann. Wenigstens istigewis, das ste sich von dem Fort Beausejour Meister gemacht hatten, welches nicht weit von Acadien ist und dassie ohne Wehr fanden. Sie liesen ein ansenlichs Corps gegen das Fort Quesne marschiren, auch machten ste Anstalten, den wichtigen Posten Niagara anzugreiffen, der die Gemeinschaft mit den Seen Ontario und Erie versichert, nicht weniger wendeten sie die groste Mühe an, und gingen mit entseslichsten Zurustungen auf das Fort St. Friedrich los. Man kan diesen Posten für den Schlüssel von Canada ansehen, und wenn die Engellander Meister davon waren warden sie gerade auf Montreal bis Quebecmarschiren, und bald in die Colonie eingefallen seyn. So saheres aus, als die Franzosische Escadre zu Queber angekommen war, und man findet, wie es nothig gewesen, eine machtige Hule, dahin zu bringen. Aus følgendem erhellet, auf welchem Fus man die Sachen alda ge lassen.
Berlingske Tidende, 1755-11-03
London vom 21 Oct. Jn der Ungewisheit was die Sachen für einen Gang nehmen werden, segt man die Zurustungen noch immer fort. Man har die Truppen in Jrland mit nenen Waffen versorget, unddaselbsteinen starken Train Artillerie, eine grosse Menge Kriegsgerathschaft, viele Zelten und andere benotyigte Dinge zu einem Feldzuge zusammen gebracht. Alle diese Anstalten scheinen anzuzeigen, dass man von dieser Seite etwas be fürchte. Die verschiedenen Bewegungen, melche in den franzssischen Haven gemacht werden, erregen die Ausmerksamket; und man muthmasset, das die Franzosen, um eine Diversion zu machen, eine Landung auf Jrland vorhaben, damit ein Theil unserer Kriegesschiffe von dieser Seite weggezogen werde. Allein der groste Hause beruhiget sich hier damit, das eine Unternehmung von dieser Art warscheinlicher Weise for die Franzosen von wenigem Nutzen seyn werde. Denn die Veranstaltungen sind in Jrland auf Befehl des Konigs bereits dergestalt gemacht worden, das in 48 Stunden eine Armee von 12000 Mann das Feld bezieben kan. Viele von unsern Landtruppen mussen auch nach der Kiste von Kent und Esser marschiren, damit man von allen Seiten gesichert seyn moge. Die Regierung har gleichfals verschiedene kleine Schiffe gemiethet, welche während diesem Winter langs den Küsten kreutzen sollen. Am Donnerstaae fertigte die Kriegscanzley den Befehl. aus, das die 3 Regimenter Fusgarde ihre Feld Equipage fertig halten solten. Unsere lesten Briese gus America versichern, das der General Shirley die Belagerung des Forts laCouronne angefangen, und einige Batterien gegen dasselbe augeworfen haabe. Was aber das Fort Niagara betrift, so wird man in diesem Jahre nichts wider dasselde vornehmen, in dem die Truppen sich bereits zur Beziehung der Winterqvartiere anschickten. Eben diese Briese bestatigen, das die Franzosen im Begrif waren, das Fort Cumberland entweder anzugreifen, oder auch ein anderes daben nahe zu erbauen. Die Jndianer fahren mit ihren Streiferenen auf dem Gebiete von Virginien, Pensylvanien und Maryland fort, Die Regierung der ersten Provinz har dem Obersten Washington das Commando uber das nen errichtet Regiment, so aus 1200 Mann besteet, gegeben, um damit gegen die grausammen Jndianer zu agiren. Von Neu-York har man, dass der Ritter Pepperel mit einem starken Detaschement gegen 2 Corps Jndianer von der fransischen Parthey marschiret sey, welche sich anden Grenzen versamlet gehabt, um in die Provinz eindringen zu wollen, und das dieselden vol lig geschlagen, und viele zu Kriegsgefangenen gemacht sind.
Berlingske Tidende, 1755-11-03
Niederelbe, vom 24 Oct. Verschieden Briefe ans Frankreich, melche mit der hentigen Post eingegangen sind, enthalten, das die franzosischen Kapers endlich ausgelausen sind, um Repressalien zu gebrauchen. Die Ordre hierzu sol schon seit den 18 Sept. gezeichnet seyn, obgleich die Erfüllung derselben aus verschiedenen Ursachen augeschoben worden. Mit der nachsten Post mussen wir von dieser Nenigket eine nahere Bestatigung erwarten.
Berlingske Tidende, 1755-11-03
Berlin, vom 23 October. Gestern, fru um 4 Uhr, star hier an einer langierigen aussehrenden Krankheit im 78 Jahre seines ruhmvollen Alters, Se. Ercellenz, der Hochgebohrne Freyberr, Sammel von Cocceii, Grosskanzler des Königreichs Preussen und ubrigen Køniglichen Provinzen, wirklicher geheimer Staatsminister, des schwarzen Adlerordens, Ritter, Erbherr auf Wurseken, Repkan, Kleist, Loos, a. Wenn viele Einsicht, grose Eigenschaften der Seele und eine unegennusige Liebe des Rechts und der Billigkeit, nur allein in der Untersuchung taglich vorkommender Rechtshandel, die bosen Spitzfündigketen, diese verfluchten Erfindungen des Geitzes, unterscheiden konen; wenn die bestandige Gade und die Belohnungen eines Monarchen, zu dessen Beyfal sich Verdiensk und Weisheit drangen, trene Dienste einen wahren Werth beylegen; mennes die Ehre der Vernunst und des Christenthums ist, dem Betrug und der Raubbegierde einen unversohnlichen Hass geschworen zu haben; so wird die Welt, die dies alles bey Sr. Excellenz langst bewundert, von seinen Verdiensten, von dem Verlust der Preussischen Lande, und von der Stelle urtheilen konnen, welche der Nachruhm einst diesem grosen Minister aufbehalten wird. Er har dreyen Königen von Preussen, namlich Friederich den Ersten, Friederich Wilhelm, und Sr. istregierenden Kongl. Majestat 54 Jahre sehr wichtige und nutzliche Dienste geleistet.
Berlingske Tidende, 1755-11-03
AVERTISSEMENS. Wann sich bey Ensicht der hiesigen Teutschen St. PetriKirchenbegrabns Protocolla hervorgethan, das verschiedenne Begrabnisse in der Kirche, Kapelle, und den Kirch hos alberets derer unterlassenen Vernenerung halver, der Kirche anheim gefallen, und solche Begravnisse auch, denen Kirchenprivilegien gemas eingezogen und anderen zum Besten der Kirche verkantet werden, daterne die resp. Herrn Eigener derselben, oder deren Erben, die Verneurung derselden nicht innerhald emer sechswochigen Frist, bey mir Endes unterschriebenen, gegenwartigen Vorsteher der ogemelten Kirche, mittelst Producirung der Begrabnisbriese, und Erlegung der verordneten Ernenerungsgelder, beschaffen lassen; Als wird solches hiemit der Kirchen megen, zu der beikommenden Nachricht offentlich bekant gemacht. Kopenhagen den 3 Nov. 1755. Christian Hinrich Lund. Mit secl. Giesbert von Hemmert, Weinhandlers nachgelassene Weine und Brantweine von sehr anter Bonite und zum Theil sehr alte, nedst einer sehr grosen Qvantitat Stükfasser und Ochshøfte mit Weinhandlergerathschaft wird den 12 Nov. Vormittags um 9 Uhr der Anfang gemacht, in dem Questhuuskeller und hernach inSchaubynacht Fischers Keller, nach Jnhalt derer daruber gedrukten Catalogorum, welche beim Procurator Sr. Christ. Matth. Holm, wohnhaft an der Ecke von der Broleggerund Knabrostrasse, zu bekommen sind; wo man auch Nachricht von den Conditionen, und wenn die Bezahlung, sol erlegt werden, erhalten kan Die Weine und Brandteweine kan man die 2 nachsten Tage vor der Auction des Vormittags von 10 bis 12, des Nachmittags von 2 bis 4 Uhr nachsehen und proberen.
Berlingske Tidende, 1755-11-03
Nachstkünstigen Freitag als den 7 Nov. wird Mittaasmischen 12 und 1 Uhr anf hiesiger Børse zum ritte undlezienmal ausgeruffen drey Actien in der Kongl. Agergadigst Octoristen Handelscompagnie, nach den Conditionen er Auctionstelle bekant gemacht werden; es sodie Liebhaber zu obbenanter Zeit und Ort i 17 Nov. Vormittags um 9 Uhr, wird ein Silder, Pretiosa Zin, Kupser, Messing, &cervalter Jacob Bischofs Sterbbude und Er durch offentliche Auction den meistbictenverden, in der gewhulichen Schlosverwalaf des Königs nenen Markt dichte bey Charlottenburger Schlos. Die Bezahlung geschicht bey Empfangder Waaren an Procurator Sr. Christian Mathias Holm wohnhaft an der Ecke von der Knabro und Broleggerstraffe, bey welchem auch der Catalogus und auf der Auctionsstelle zu bekommen ist.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
se No. 80.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Extraordinaire Solbere Til de Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Fredagen, den 7 Novembr. Christen Hjørning Kongel. Majest. byefoged i Warde og herreds foget i Wester herred, bekientgiør herved, at da han om Politiemester i Warde, i følge deres Kongl. Majest. allernaadigste forordning, havde ladet anholde og arrestere 3de landstrygere, og en liden dreng, og over dem ved Politieretten er holdet dom, at hen sendes til Wiborg tugthuus, enhver i sær der paa vis tid at arbeydede da om natten imellem den 19 og 20 Aug. sidst af deres arrest paa Warde raadstue er udbrudt, og hvor meget umage han siden har gjort sig for at faae dem opspurt, har sligt hidtil været forgieve,, saa finder han sig beføyet efter bem. landstrygere og betiere, de danske gaaetter 3de postdage efter hinanden, at lade lyse den af disse arresterede personer, har havt et falsk pas, efter hvilket han skulle have tjent under Hr. Generalmajor Schaffalitzky regiment Hr. oberster Nørelis Compagnie under det navn af Jens Jørgens da dog hans rette navn skal være Hans Brun eller Hans Dreyer, som han nu lod sig kalde, ungefær 45 aar, var feed og trindladen i ansigtet, noget pokarret med et sort tyk krylled paar, havde et ar panden, snart at see til som et brændemærke og de to mindste sin gre paa den venstre haand var stive, de klæder som han havde paa ved desertion af arresten, var en gl. rød klædes camissol og et par lærrets buxer, gik med bare been, brugte at feye skorsteene, og flik ke kedel havde for et aars tid siden været rytter i Haderslev under Hr. Baron Reichensteins Compagnie, og der fra deserteret, og siden løben stieremme, foregav at hans opholdsted var i Løit sogn ved Aabenraae, skal ellers have slægt i Amitzbøll sogn; den anden var et qvindmenneske ved navn Birgitte Andersdatter, og gav sig udfor at være den forriges kone, var langagtig i ansigtet havde et stor at fra den høyre side paa næsen, og tvert over den øverste lippe klæd ien gl. brun trøye og et brun skiørt, disse 2de havde med sig en liden dreg ved navn Thomas, ungefær 10 a 12 aar, som de sagde var deres søn, havde et lidet og smalt ansigt og guul haar var klæd i en graae vadmels camisol, og et par gammel lærreds buxser en rød hue paa hovedet, den 3die af bem. lod sig kalde paa dansk Rasmus Christensen og paa tydsk Rasmus Tøstesen, ungefær 50 gar gl. mager og smal i ansigtet med en gl. paruqve paa var liden af positur havde mist pægesingeren, paa den venstre haand, klæd i en gl. lærreds kjortel, en liden rød undertrøye, og et par lærreds buxser, foregav at havde lære skomager handværk, nærede sig af svinsniderie, og deslige, Skulle disse personer nogen forekomme ombedes tienstlig de maatte anholdes og arresteres, og der om til mig gives notice med posten, da de omkostninger som paa dennem bliver anvendt, skal blive vedkommende efter billighed gotgjort Warde den 23 Oct. 1755. Ch. Hiørning.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Som jeg værende Michael, er fløttet fra store færgestrædet hen paa østergade i den saa kaldede Stürups gaard, vil jeg samme herved bekientgiøre at enhver, som maatte behage at lade deres børn saavel i skrivning som regning hos mig informere, ikke skal uvære min boepæl ubekænt, ligesom jeg og herved notificerer, at jeg fra kl. 6 til 9 hver aften holder privat information i begge ovenmelte Seiencer for alle, og enhver, som sin der for got at betiene sig af min Manuduction, som jeg med al fliid og vinskibelighed skal stræbe at give enhver med lige saa liden vanskelighed, som med god nytte og fordeel. Frantz Berg.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Fredagen den 21 Novbr. førstkommende, bliver kl. 12 slet paa Børsen opraabt og de høystbydende tilslagen endeel fra landet Færøe nyelig hiemkomne vahre, saasom 22180 par korte halv fine strømper, 606 par grove dito, 17 sække feder, 4 og en halv id smør, 2 tdr. tælle, som altsammen er frisk og god og kand tages udi øyesyn, udi pakhuset ved blaa taarn i de 4 dage før auctionen holdes; thi ville de lysthavende sig derefter rette, og til ommeldte tid og stæd behage at indfinde.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Den geistlige Skifterræt i Rødding og Hindborg Herreder, Schivehuus Amt, Wiborg Stift lader herved i de danske aviser 3de gange bekiendtgiøre, at Degnen for Rødding og Kresberg Menigheder, hæderlige Mr. Peder Spurre, hans Hustrue, navnlig Maren Hansdatter, uden live arvinger den 6 Sept. sidst ved døden er afgangen, og stærvboen strax derpaa af Provsten Jens Nybroe i Balling taget under lovlig behandling; og som man er kommen i erfaring om, hvilket enkemanden ikke ved 30te dags eller registerings forretning vidste at angive, at den sal. Kones arvinger skal være 1) en hendes afdøde broders Hans Hansens 2de døttre, den ene navn, Maren, gift med Just Hansen i Wester=Hassinge den anden af lige navn, gift med sørgen Nielsen i Falsted, Spanninge sogn. 2) en ditto sal, broders Christen Hansens 4dørne nemlig en søn Haus i Dreslette, en daatter Karen, gift med Rasmus Pedersen udi Hesselager sogn, en daatter Anne, gift med Niels Jyvl ibid., og en daatter Maren, gift med Rasmus Frandsen i Holstrup bye, alle i Fyen. 3) en søster, Anne Hansdaatter, som og er død, men har efterladt sig en søn, som var Præst i Siælland, navnl. Hr. Hans Pedersen, der ligeledes ved døden er afgangen, men skal have efterladt sig 4 børn, som ikke vides hvor ere. Alle ommelde myndige selv og de umyndige med formyndere indkaldes herved at møde i stærvboen inden den i loven præscriberede tild deres ræt at observere, samt legitimere sig at være de rette og sande arvinger. Til ovenmeldte tid indkaldes og stervboets credi= og debitorer, de første at bevise deres krav, og de sidste at betale hvis de til stervboen kand være skyldig, da enhver kand vente sig ræt efter loven. Giøres bekiendt at Draxholms Hollænderie som nærværende tid bestaaer af 150 sk. kiør er at faae i forpagning til 1 Mai 1756 paa 3 eller 6 aar og vilde liebhaberne dertil, behage at melde sig hos høy udle og vel. Hr. Conferenceraad Adeler paa Draxholm, eller og hos hans fuldmægtig sammesteds, da conditionerne kan nærmere faaes til eftersyn.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Det bekiendtgiøres herved, at underhaanden er tilkiøbs at bekomme en gaard i store kongens gade, med tilhørende Urtekræmmer frihed og en velindrettet urtebod med videre som de lysthavende ville behage at lade sig underrette om hos Mr. Henrich Thau lov, der haver gaarden i commission.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Hos Mad. Sl. Jægers boende paa hiørnet af dybensgade og svaldergaarden, hvor der staaer en forgyldt drue over døren kand faaes, nylig hiemkomne friske pomerantzer for billig priis. Mandagen den 17 Novbr. førstkommende om Formiddagen kl. 3 slet, skal endeel gods og løsøre med videre, afg. Slotsforvalter Jacob Bischoffs Stervboe og arv. tilhørende, ved offentlig aution borts. udi den sædvanlige Slotsforvalter=boelig paa Kongen nye torv, nest ved Charlottenborg Slot, imod contant betalinved vahrenes annammelse til Procurator Sr. Christian Matthias Holm, boende paa hiørnet af Knabroe og Broleggerstræde, hos hvem catalogi, saavelsom paa auctions stædet er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Onsdagen den 12 Novbr. førstkommende om Formiddagen kl. 9. slet skal paa afg. Viinhandler, Giesbert v. Hemmerts efterladte. viine og brendeviine af meget god bonitet, og tildeels af særdeles ælde, samt en stor deel stykfade og oxehoveder med viinhandler redskab, giøres begyndelse til bortsælgelse, først udi Qvæsthuus kielderen her udi Kiøbenhavn, og dernest udi lille Strandstræde udi Høyædle og Velddaar-Hr. Schoutbynacht Fischers pakkielder, alt efter de conditioner som paa auctionsstædet vorder kundgjort og skeer betalingen til Procur. Sr. Christ. Math. Holm, paa de respective Arvingers vegne imod vahrenes annammelse, imidlertid ere og ratalogi at bekomme hos bemeldte Sr. Holm, boende paa hjørnet af Broelegger= og Knabrostræde, hvorefter liebhaberne, vilde behage at rette sig, og til belagde tid og sted indfinde. Det tiener og til efterretning, at disse viine og brendeviine, tvende da ge nemlig Mandagen og Tirsdagen førend auctionen holdes, om formiddagen fra 10 til 12 slet, og om eftermiddagen fra 2 til 4 slet kand sees og proderes.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
De værelser med stalderom og vogneremiser, udi Etatsraad Munckes gaard, som den Kongel. Preussiske Envoye nu beboer, bliver førstkommende Paaske til leye at bekomme, hvorom vedkommende behager at melde sig hos eyeren.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Torsdagen d. 13 Nov. bliver endeel gods og løsøre samt bøger, afg. Justitsraad Kriegers stervboe tilhørende ved offentlig auction bortsolt udi stervboets huus i borregaden langt ud paa høyre haand Catalog, er imidlertid at bekomme hos Peder Holders logerende i store grønnegade hos skipper Lars Pedersen. Hvem som haver 6 a 7000 Rdlr. til 11 Decbr. at ville udsette i suffisant og asseureret huuspant imod billig rente, vilde behage at melde det her udi bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Det bliver herved til alle de lysthavendes efterretning bekiendtgiort, at Fredagen den 14 Novbr. førstkommende om morgenen kl. 9 slæt, bliver paa Harestæd gaard efter domme indførsler, og der efter skeete udlæg, ved offentlig auction opraabt og til de høystbydende bortsolgt, Sr. Lars Krag i Storeheddinge hans hollænderie ved ermeldte Harrested, der er bestaaende af 117 Stkr. gode hollænder kiør, nogle skud kiør, qvier, tyre og ung qvæg, samt nogle vare plage, og forføll, item nogle store og smaa sviin; ligeledes bliver Torsdagen den 20 Novbr. førstkommende, om morgenen kl. 9 slet, ved Erichstrup i Stevnherred bortsolgt bemelte Sr. Lars Krags hollænderie ved berørte Erichstrup, der er bestaaendaf en temmelig deel dygtige hollænder kiør, og 2de tyre Og en delig bliver Fredagen d. 21 Novbr. om morgenen kl. 9 slet, i Storeheddinge til de høystbydende bortsolgt ved første auction, i fald fornøyelig bud skeer, Sr. Lars Kraghs iboende gaard, der er bestaaende af 9 sag stue huus ud til gaden, muur og bindingsverk et Sidehuus i Nord, indrettet til bryggerhuus a. bestaaende af 16 sag muur og bindingsverk, med loft og gode dørre, nok en længe paa 17 sag, hvoraf laden er nye, item en dertil hørende stor frugt have, og ditto græs, vænge, med deri værende fiske parker, i som et inventarium til gaarden 3 jern kakkelovne, de 2de med messing knapper paa, samt en stor brendeviins kiedel med deksel paa 3 tdr. stor og med 3 kaaber piber, item det dertil hørende redskab, bestaaende af en ege svale tønde med 4 jern baand om, et ege mæske kar paa 18 tdr. med 3 jern baand om, et stort drankekar af eeg paa 5 a 6 dr. og alt er i godstand. Herforuden følger som en eiendom ved gaa den den udkomne 3 pd. sædeland i Storeheddinge mark, og 4 Stkr. stut jord paa 15 skpp, sædeland gammel maal, med mere som paa auctionsstædet tillige med auctionsconditionerne bliver liebhaberne kundgjort. Caffe, thee, drik liqueurs, vellugtende vande, fremmed meel, ost og gryn, linser og bønner, holl. oliehør, peberkager, spanske og franske snustobakker, voxlys og voxstabler, alle i sorter, med videre er tilkiøbs, hos kiøbmand Høyiner i Skinnergaden.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Udi adelgaden lige for Sølvgaden er beliggende et huus med en velindrettet Spækhøker boe, sam underhaanden kan faaes tilkiøbs og hvorom liebhaberne sig ville addressere i Porcellainsboen nest Mærvigen ved gammel strand. Saa kan og faaes 12400 sk. Enebærstager for billig priis.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Udi Boutiqven i bildthugger Sr. Weises huus udi landemærke er tilkiøbs en forraad af St. Petersborger tællers, baade med bomuls og garnveeger extra gode, samt god hvid oxerælle, for billige priser som udleveres alle søgnedage om formiddagen fra kl. 10 til 12 og om eftermiddagen fra kl. 214. Ve No. 89. Na Danske Kiøbenhavnske sidender. sk. Fredagen, den 7 Novbr.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Madrit den 7 Oct. Den Jesuiter=Pater, som var Skriftefader hos Kongen imedens Marquis de la Ensenade endnu var i Naade og hidtil, er bleven sat fra sit Embede, og Hr. de la Qvintana er kommen i hans Sted. Alt hvad man endnu kan sige om denne, er at han ikke skal være interesseret. Den anden hujus havde den Franske Ambassadeur, Hertug af Duras, sin Afskedsaudience, ved hvilken Leylighed ham af Kongen blev foræret Hans Portrait, som var besat med Edelsteene.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Fra Jtalien, den 15 Oct. J Rom, hvor Helligheden selv er, har Tyvene saaledes taget overhaand, at Gouverneuren sammesteds har lovet enhver, som kunde angive en Tyv, en Belønning paa 500 Rdlr., og Tyvene selv skal faae Naade, dersom de opdage deres Anførere. Siden Paoli spiller Mester i Corsica, have de Geistlige der havt en farlig Fiende i ham. Hvorhan kommer hen, sætter han Klosterne i Contributioner, og de maa uden al Naade skaffe de Penge tilveie, som han bruger til sit Forehavende. Man taler endnu om, at der til Foraaret skal indrykke 12000 Fransoser i det Placentinske.
Berlingske Tidende, 1755-11-07
Bastia den 2 Oct. Vi er endnu her i bestandig Uroe og Forvirring. Ma tra, Paoli Contrapart, hvilken nogle af Rebellerne have ophøyet til deres General, er med Cotoni, Poganelli og tvende Santucci, atter gaaet løs paa ham, foruden adskillige Provincer, som ere faldne til dem. Pukkende paa denne Bistand, har han begivet sig i Marken og offentlig bekientgjort: At det ikkun skeede for at giøre Paoli Parties Forehavende til intet. Denne, som ligeledes kunde forlade sig paa sin Magt, har slaaet ham ved Aleria, hvorhen han maatte flygte med Resten af sine Tropper. Ma tra har herved intet bedre vidst at giøre, end at underkaste sig Republiken Genua, hvorfor ogsaa General-Commissarius, Marqvis Doria, har tilsendt ham allehaande Krigsfornødenheder, for at opholde sig i Aleria. Men Pali giør sig desuagtet færdig at angribe ham. Rebellerne have allerede erkæret saavel Matra, som Cotoni, Poganelli, og de to Santuccii for Fædernelandets Forrædere. Deres Huse ere opbrændte, deres Gods plyndret og de selv ere gjorte fredløse. Paoli har tillige ladet en Stilstand bekiendegiøre for alle øvrige Corsicaner, som have grebet til Gevær imod ham, dersom de i en vis Tid støde til ham og understøtte hans Magt.