JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-02-17
Fra Pressen er udkommen: Øvelsesbog over det franske Sprog, inT deholdende: franske Stykker: Ordspil, Anecdoter, historiske Træk paa Dansk med franske Sprog=Anmærkninger; de i det franske Handelsfag almindeligst forekommende Ord; Mynstere af alle ArteGieldsbreve paa fransk; danske Handelsbreve med franske Noter, franske Handelsbreve; andre danske Breve med fransk Sprog=Anmærkninger; almindelige Egenheder tildeels som Prøve af et nyt Danisme Cursus for videre komne, ved M. Hagerup, Lærer i det franske Sprog ved General=Qvarteermester=Staben, Søkader=Academiet, der militaire Jnstitut o. fl. Den er 22 Ark stor og faaes for 6 Mk. paa Trykp. og 8 Mk. paa Skrivp. (indb. 24 s. mere) hos Bogtrykker, Cohen paa Hiørnet af Laxe= og Nellikegaden og hos A. & S. Soldin Fortunstræde Nr. 118. Sra Pressen er udkommen: Ossians Digte af Marpherson, 2den Deel i oversatte af det engelske af Hr. S. S. Blicher, hvormed heele Værke er complet. At sige noget til denne Bogs Roes er vel overflødigt, da denne Celtiske Digters Værker læses med megen Jnteresse i alle levende Sprog. Men med For tør jeg anbefale den til Læf bog for de lærde Skolershøiere Classer, da den er skreven i et høit og skiønt Sprog, og vilde naar Handlingen af Læreren forklares for Eleven, være meget interressant. Begge Dele (40 Ark, sælges paa Skrivp, indbunden for 6 Mk. og Trykp 14 Mk., heftet 2 Rdlr., hos Reis paa Østergade, Nr. 73. ra Pressen er udkommen: Orlogs Capitainen eller Søemands Liv og 1) Sæder, oversat af det Engelske ved Hr. Capitain og Krigs=Assessor Schneider. Denne ligesaa muntre som troe Skildring af Søemændekiv og Lader, indklædt i en Roman, er skreden i et Sprog som riberen Forsatter, der ligesaameget kiender det menneskelige Hierte, som besidde Ævne til i det skiønneste Sprog at gjøre denne Skildring underholdende for Læserne. Undertegnede troer derfor med Sikkerhed at kunne anbefaldenne muntre Roman til sine Landsmænd som een af de meest underholdende forplantede over paa Fædre Grund. Den faaes heftet for 1 Rdlr. 12 s., og indbunden 7 Mk. 8 s., paa Østergade 78, hos Reitz. Schaenhorffs militairisk Lommebog til Brug i Feldten, 34 Ark med Kobbere. Den indeholder, 1ste Afdeling: Underviisning for denmed Kavallerie og Jntanterie detascherede Officier. 2den Afdeling : Underviisning for den med Artillerie derascherede Officier. Om Patrouiller Marsch, Overfald, Feldtvagter og Piquetter, Forhold naar man opsøge Fienden, Reconnoseerende Detaschementer a. 3die Afdeling : befæst ningskonsten, Skandsernes Angreb og Forsvar. 4de Afdeling: Angrelpaa Fæstninger og deres Forsvar, om Skydsets Brug, om Miner o. s. v. 3de Afdeling : Sinus og Tangent Tabell; Maal, Hurtighed og Fiendens Afstand. At optage en Egn. Skyde og Kastedistancer. Fyrværkersætninger. Den faaes for 2 Rdlr. 60 s. indbunden hos J. G. K. Hartier, paa Børsen, No. 3.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
AVERTISSEMENT. Ynsdagen den 1ste Martii førstkommende, om Formiddagen (Kl. 10 slet, holdes den første af de 4 aarligen bestemte Samlinger, de Getreuerske Stiftelser betreffende, i Helliggenstes Sogne Præstes Boelig, i lille Helliggeistes-Stræde No. 166. til hvilken Tid og Sted de, som ved Stiftelserne maatte have noget at andrage, i Følge den kongelige allernaadigste confirmerede Fundatzes 9de Art. 57, ville behage at indfinde sig Kiøbenhavn den 15de Februar 1809. M. Skibsted. Brunden paa lille Kiøbmagergade, nye Matr. Nr. 83 paa derpaa værende Rudera, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, hvorom handles med Prokurator Kofoed, boende paa Hiørnet af Lavendelstrædet og Kattesundet. rungt Menneske söger til 1ste Mai en Condition som Kam Et mertiener eller Taffeldækker, eller og at reise med en Herre. Han taler tydsk og dansk, og kan i øvrigt fremvise de bedste Vidnesbyrd om hans Duelighed i alle Henseender, Man aflægger en Billet paa Contoiret med Udskrivt: O. E. dersom Nogen i en Afstand af 2 a 3 Mile fra Staden skuld U have en Qvantitet Tørv til Salgs, behager de derom at hen No. 26. vende sig i Sværtegaden No. 120. Litr. B. Hud ministrationen for det Selskab, der understøtte ugifte FruentimmerEt hos Kaar ikke svarer til deres Opdragelse, bekiendtgiør herved dette Selskabs Forfatning til Aarets Udgang 1808, der er saaledes : Indtægt. 1) Efter Regnskabet for 1807 var Beholdningen til 1 Januarii 1808 med iberegnet det Brockske Legatum = = 9623 Rd. 80 sk. 2) Et Aars Rente af Selskabets Pante, og andre Obligationer 370 Rd. 53 s. 3) Jndkomne Contingenter og Præmmerando for Aaret 1809. = = = 3300 Rd. - s.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
udgivt. Jndtægten 10,324 Rd. 37 s. 1) Udbetalte Understøttelser til 11te Junii og 11te December Terminer 1708 = = 708 Rd. - s. 4) Budets Løn for et Aar . . 12 Rd. - s. 3) for Avertissementer i Aviserne. 5 Rd. 64 s. 725 Rd. 64 s. Selskabets Formue 1 Jan. 1809 9592 Rd. 69 s. Dette Selskabs ærede Medlemmer anmodes tillige behagelig at mede i en Generalforsamling, som agtes afholdt ved Holmens Canal, Nr. 26.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
Mandagen den 27 Februarii førstkommende Eftermiddag, Kl. 4 1/2 Kiøbenhavn, den 13 Februarii 1809. A. H. Tønder. A. Kall. And. Collstrop. og Nyekiøb og paa Falster er tilkjøbs en stor Gaard, tilhørende afgangne i Kammerraad og Amtsforvalter Ramus's Bre, beliggende paa Byens Torv og bestaaende af et stort Forhuus paa 17 Fag at 2 Etager Bindingsværk med heelt Kalk Overtrak eller saakaldet August baade til Gaden og til Gaarden, af forskiellige Sider, Mellem= og Baghuse, dobbelt Gaardsplads og en liden derved liggende have. Gaarden er paa be beqvemmeste indrettet saavel til Beboelse for en stor Familie, som ved sin rummelige Plads og mange Bygninger særdeles beqvem enten for en Handlende eller om nogen vilde her oprette et Giestgiverie, hvoraf intet forhen er i Byen. Til Gaarden hører en anden større have med endeel Frugttræer og at Jorder en udskiftet Lod paa omtrent 12 Tdr. Land af Byens Jorder, udskiftet og med levende Hegn forsynet, samt en Part af omtrent 8 Tdr. Land af de strax ved Byen beliggende Vestensborgs frie Hovedgaards Marker. Disse Jorder kunne sælges tilligemed Gaarden, eller denne for sig ligesom det maatte ønskes. Det anmærkes : at dersom nogen skulde ville tilkiøbe sig denne Eiendom til Giestgiverie, hvis Savn er for Byen og Landet særdeles føleligt, og hvorved sikkert en dertil oplagt Mand kunde finde sig rigelige Udkomme, da ville derved uden Tvivl være adskillige fordeelautegPriv legier at forvente, som ogsaa nogen klækkelig Understøttelse til An kiøb af Stedet. Liebhaberne til denne Eiendom, som helst ønskes afhendiget unde haanden, ville behage at henvende sig, for at erfare det nærmere om sammes Beskaffenhed og Priis, enten til Fuldmægtigen ved den Kongelige Amtstue i Nyekiøbing Hr. Bertelsen eller til Undertegnede. Kiøbenhavn, den 14de Februarii 1809. C. Ramus, Professor, Kronprindsessegaden Nr. 383.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
Det stigende og arvelige Livrente-Selskab for begge Kiøn. I dette Selskab kan enhver uden Hensyn til Alder, Kiøn, Stand, eller Opholdsted daglig blive indskreven. Kontingenten for et Nummer maanedlig er enten 1 Rd. 8 s., 3 Mk. 4 s. eller 1 Mk. 10 sk. Selskabet eier siden Aaret 1802 det stiftedes, nu over 17000 Rd. der deels anvendes til Udlaan blant Selskabets Jnterressentere eller til dem der betaler Kontingent for nogen af disse, deels til Kiøb af fast Eiendomme. At enhver endnu stedse med Fordeel kan indgaae i dette Selskab, skiønnes fornemmelig deraf, at de fleste af sammes 6 Afdeelinger ikke tæller over 55 besatte Nummere. Jndskrivningen skee ved Undertegnede i Kristenbernikovstræde Nr. 213, hvor Lovene med Tillæg faaes, Exemplaret for 18 s. H. C. Schilling, Selskabets Bogholder.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
13de Adresse Avisen er, Dagen efter det sidste Bal i det musikalske Aca U demie den 1st d. M., averteret mellem bortkomne Sager, at et nySchav, hvidt i Bunden med broderet Kant er efter Bordet sin Eier ombyttet med et andet Lignende, som ei er nyt, men vasket. Eieren til dette Schavl erindres endnu eengang, at ombytte samme ved gammel Strand No. 10, 4de Etage. og paa Lerchenborg er tilkjøbs 70 Stk. staldforede Boder. Kiøberne vilde behage at henvende dem til Forvalteren sammesteds. Et eenligt Fruentimmer eller Enke, uden Børn, der hellere ønskede at E boe paa Landet Vinter og Sommer, end i det dyre Kiøbenhavn eller anden Kiøbstæd, kan hos en god Familie, der heller ingen Børn har, men voer allene paa egen Gaard, i een meget behagelig Skov=Egn, er holde fornødne Beqvemmeligheder med Kost, Vask, Varme, og Lys, for aarlig Betaling, naar derom accorderes og aftales med Agent Klingberg. i Store Kongensgade, Nr. 48. Skallede Lamme=Skind til billig Priis, anvises i Kokkegaden bag Soelliggeistes Kirke, Nr. 137.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
En i Nærgeden af Sorøe beliggende Bondegaard med dens tilliggende E Jorder og Herligheder, kan underhaanden faaes tilkiøbs paa høist for deelagtige Vilkaar. Dens Jorder som staaer for 6 2/8 Tdr. Land geome, trisk Maal, staaer for Hartkorn, Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 3/4 Alb., og i disse er i sidste Efteraar nedlagt 9 Tdr. Rug og 4 Skpr. Hvede, foruden at Gaardens Bygninger som i Brandkassen ere forsikkrede for 2000 Rdlr., ere særdeles vel opført og indrettet for en Familie uden for Bondenanden, findes der ogsaa ved Gaarden en overflødig Mængde, Tørv; hvo som i denne Handel ønsker at Entrere, vil behageligst henvende sig til Undertegnede i Sorøe. S. K. Poulsen, Exam. juris.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
For en honet Familie, som kan nyde den Glæde at leve paa Landet er 1 omtrent 4 1/2 Miil fra Hovedstaden, en smuk Gaard i en særdeles skiøn Egn tilkiøbs. Dens Jorder udgjøre omtrent 90 Tdr. Land a 14000 Alen den eier betydelige og gode Torvemoser, og den har den sieldne Fordeel, at den er frie for Byrder og Statter, som en Følge heraf kan en Familie rigelig have sit Udkomme derved. Gaarden kan tiltrædes strax eller til Foraaret. Vilkaarene ere fordeelagtige, nærmere Anviisning gives i Frederichsborg i Slotsgaden Nr. 25, og i Kiøbenhavn i Academiegaden No. underhaanden er tilkjøbs en Gaard i Friderichsborg, som har en god U usigt, ligger beqvem for Næringsvei især Handel, ved Gaarden er en Have, Jorder i Byens Mark, et passende Gaardsrum, fersk Vand Gaarden, Stalderum, Kostald, Loe og Lade, gode Lofter, samt Vogn, remisse m. v.; 5 maadelige skiønne Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer og Bryghuus, ere i god Stand. Gaarden med fine Jorder kal tiltrædes Maidag endeel af Kiøbesummen blive staaende; Anviisningen gives paa det Berlingske Contoir. Da baade Papiir og Indbindning stiger i Prisen, er det nødvendigt fra Bekiendtgjørelsen af dette, at forhøie Priserne paa efterstaaende Smaaskrivter, saaledes som følger: Rønnes Udtog at den bibelske Historie (5 Ark) i Materie 10 s. indbunden i Mk. Exempl.: dito Læsevog (5 1/2 Ark) Materie 14 s., indbunden 20 sk. Exempl.; dito Forsøg til at kiendt Dyrenes Natur a. (5 Ark) 14 s. i Materie 20 sk. indbunden; dito ABe(1 Ark) 6 s. i Materie 10 s. indbunden Exempl Udsalget skeer hos Hofsogtrykker N. Christensen i lille Helliggeistræde 157. - Skoler og Handlende, som tage i det mindste 50 Exemplarer gotgiøres i Materi5 Exemplarer paa hvert halve hundrede.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
Nogle faa Mile fra Staden er et betydeligt Avlsted fra næstkommende i 1ste Maji at erholde i Forpagtning; man henvender sig desamgaaende til Jsenkræmmer Heegaard, boende i Frideriksborggaden No. 143 ved Nørreport.
Berlingske Tidende, 1809-02-17
Auctioner. Løverdagen den 18de Februar, førstkommende om Formiddagen Kl. 10,1 lader Undertegnede ved en eneste offentlig Auction, om antagelig Budskeer, bortsælge sin iboende Gaard i Holbeks Kiøbstads Smedelundsgade der bestaaer af 8 Fag Egebindingsværk, til Gaden, indrettet til Beboelse, og Port, 16 Fag Sidehuus (hvoraf Gavlen til Gaden er Grundmuur, indrettet til Værelse, Kiøkken, Bryggers og v., og 7 Fag Baghuus til Stald indrettet. J Gaarden er complet Brændeviinsværk m.v., til Gaarden hører endvidere, en god Haugeplads, hvorudi en nye anlæg Holbek den 7de Februar 1809. Veder Olsen. Keglebane.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
de Efterretning Paris, den 6te Februar.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
31te Bulletin fra Armeen i Spanien. Deengelske Regimenter Nr. 42, 50 og 52 bleve aldeles ødelagte i Slaget ved Corunna, ikke 60 Mand af hvert Regi nent blev indskibet Overgeneral Moore faldt, i det han vilde giøre et Angreb i Spidsen af denne Brigade, for at ophielpe Tingenes Forfatning. Frugtesløs Anstrengelser. Corpset blev adspredt og Generalen dræbt. General Baird var allerede haardt qvæstet. Han ilede igiennem Corunna til sit Skib og lod sig først forbinde efterat han var kommen ombord. Man siger, han skal være død den 19de Natten efter Slaget den 16de var frygtelig i Corunna. Engellænderne trængte i Uorden ind i Staden. Den engelske Armee havde udskibet over 80 Kanoner, men den har ei indskibet 12 igien. De øvrige ere tagne eller bortkomne, og vi ere nu i Besiddelse af 60 engelske Kanoner.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Foruden de 2 Mill., som Armeen har frataget Engellænderne, er som det synes, en endnu meget betydeligere Skat kastet i Afgrunden, ved Veien fra Astorga til Corunna. Soldaterne og Bønderne have fundet en stor Mængde Guld imellem Fieldene.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
J de under Tilbagemarschen og før Slaget ved Corunna forefaldne Trefninger ere 2 engelske Generaler blevne dræbte og 3 qvæstede. General Craufurd skal vær iblandt de sidste. Engellænderne have miste alt, hvad der udgjør en Armee, Generaler, Artillerie, Heste, Bagage, Munition og Magasiner. Den 17de i Dagbrækningen vare vi Mester af de Høie, der beherske Corunnas Havn, og vore Batterier spillede paa den engelske Convoi Følgen deraf var, at endeel Skibe ei kunde afseile, men bleve tagne ved Corunnas Capitulation. Man har ogsaa fundet 5000 endnu levende engelske Heste, 16000 Flinter og meget af Fienden efterladeBeleiringsartillerie. Mange Magasiner ere opfyldte med Munition som Engellænderne vilde taget med sig, men nødtes til at efterlade Desuden er et paa Halvøen beliggende Krudtmagasin med 200,000 Pd. Krudt faldet i vore Hænder. Engellænderne, bestyrtede over Slaget den 16de, fik ei engang Tid til at ødelægge deres Magasiner. J Hospitalerne fandtes 300 syge Engellændere. J Havnen fandt vil engelske Skibe, hvoraf 3 havde Heste og 4 Tropper ombord. De kunde ikke komme under Seil.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Corunna har Fæstningsværker, som giør en Overrumpling umulig Vi kunde derfor ikke rykke ind i Staden førend den 20de, i Følge efterfølgende Capitulation. J Corunna fandt vi over 200 spanske Kanoner. Den franske Consul Fourcrois, General Quesnel og hans Stab Hr. Bougars, Ordonantsofficier, Hr. Taboureau, Auditeur, og 350 Franskmænd, Soldater og Søefolk, som ere fangne i Portugaeller paa Skibet Atlas, bleve satte i Frihed. De rose meget de spanske Søcofficierers Opførsel.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Engellænderne bringe intet andet tilbage fra deres Expedition end Spaniernes Had, Skam og Vanære. Kiernen af deres Armee, den bestod af Skotlændere, er qvæstet, dræbt eller fangen.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
General Franceschi er rykket ind i St. Jago de Compostella, hvorhan fandt nogle Magasiner og en engelsk Vagt, der blev fangen. Han rykkede derfra til Vigo. Det syntes, at la Romana trak sig til denne Havn med 2500 Mand, der var alt hvad han igien havde kunne samle. Divisionen Mermet marscherede til Ferrol. Luften i Corunna var forpestet af Aadslerne af 1200 engelske Heste, som Engellænderne havde ihielstukket i Gaderne. Hertugen af Dalmatien har strax Omhu for at skaffe Staden reen Luft, der er saa nødvendig for Soldaternes og Jndbyggernes Sundhed. Gouverneuren i Corunna, General d'Alzedo, synes kun at have nødtvungen deeltaget i Jnsurrectionen. Han har med Enthusiasmisvoret Kong Joseph Napoleon Troskabseed. Folket yttrer sin Glæde, over Befrielse for Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Conventionen, der blev sluttet den 19de Januar mellem Hertugen, af Dalmatien og Gouverneuren i Corunna, bestaaer af 13 Artikler, af følgende væsentlige Jndhold: "Staden Corunna, Fæstningsværkerne, Batterierne og Forterne, Artilleriet, Munitionen, Magasinerne o. s. v. overgives til de franske Tropper. Den spanske Garnison i Corunna, Autoriteterne, Geistligheden og Jndbyggerne sværge Kong Joseph Napoleon Troskabseed. Embedsmændene forblive provisorisk i deres Embeder og forvalte samme i Kong Joseph Napoleons Navn. Militairpersonerne af Garnisonen kunne med samme Rang træde i Kong Josephs Tieneste, naar de havde svoret ham Troskab. Dette gielder ogsaa for Officiererne og Embedsmændene af den kal Marine. De Militairpersoner af Garnisonen, som ville forlade Tienesten, kunne, efterat have aflagt Troskabsted og faaet deres Afsked, vende tilbage til deres Hiem; de, der ei ville aflægge denne Eed, ansees som Krigsfanger. Jndbyggernes Eiendomme skulle respecteres; de skulle ingen Contributioner udrede, mende maae sørge for Garnisonens Underholdning. Religionen skal respecteres. Hvis en Embedsmand vil have Afsked, kan han forlade Staden med sine Eiendomme. De Deputerede, som høre til Kongeriget Galliciens Junta og alle andre Personer kunne efter Behag enten forblive i Staden eller vende tilbage til deres Hjem. Jnhver Jndbygger kan forlade Staden, med sin Formue, naar han kun forbliver i Riget. Huse og Eiendomme, som tilhøre dem, der ere fraværende fra Staden, skulle respecteres, og de kunne vende tilbage dertil, om de finde det for godt. Garnisonen og Jndbyggerne tage Deel i den almindelige Amnestie, og ingen skal forfølges og straffes for Deeltagelse i Urolighederne i Spanien. Den almindelige Amnestie skal strække sig til alle Stæder, Byer og Sogne i Kongeriget Gallicien, naar de have svoret Kong Joseph Troskabseed. Lovene, Vedtægterne og Klædedragterne skulle vedblive, og de Love, som Rigets Constitution fastsætter, ere de gieldende.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Moniteuren leverer, efter den engelske Hoftidende, Generallieutenanterne D. Bairds og J. Hopes Jndberetninger til Lord Castlereagh angaaende Trefningen ved Corunna den 16de Januar, hvori Overgeneralen John Moore faldt og førstnævnte blev haardt saaret.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
J samme søger man paa alle muelige Maader at lægge Skrul paa det ulykkelige Udfald og at nedsætte det slidte Tab til 7 a 800 Mand døde og saarede. Moniteuren oplyser det hele med giendrivende Anmærkninger og anfører i disse, at de Engelske have efterladt 2000 Saarede, 3 Generalers og 300 Soldaters og Officieiers Liig paa Valpladsen; at de Franske have frataget dem 300 Mand; men at de derimod ikke have frataget de Franske en eneste; at der paa fransk Side neppe var 200 saarede og blandt de faldne 100 Mand ikke nogen Officier af Betydenhed. Anmærkningerne tilstaae, at de engelske Officierer have viist sig som Mænd af Mod og Ære.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Hertugen af Montebellos Adjutant Hr. de Garve er ankommen hertil fra Leiren ved Saragossa med Depescher, som melde Erobringen af alle denne Fæstnings Udenværker.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Førsten af Neuschatel er den 2den d. M. kommen tilbage hertil fra Spanien. Hertugen af Danziger ogsaa ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Den keiserl. Garde ventes tilbage hertil den 20de d. M. Den russisk keiserl. Statsminister Grev Romanzow reiser med det første tilbage til Petersborg. Alle, som havde Fordringer paa ham, skulde allerede melde sig inden den 3die. Publicisten melder, at den engelske Regiering har erklæret sig heftigere mod Frankerig og Rusland end nogensinde før. Publicisten melder, at man i Holland taler om en Rekrutering, for at complettere og forstærke Armeen.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Den Efterretning i Moniteuren, at Hr. Kraus har været i London med en hemmelig Mission fra et fremmed Hof, har opvakt megen Opmærksomhed her.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Journal du Soir indeholder følgende Artikel fra Wien: Erkehertug Palatinus og Erkehertug Johan ere afreiste til Ungarn. Nogle troe, at denne Reise skeer i Anledning af de Forholdsregler, som skulle tages angaaende den ny Militairskole; andre, at den angaaer meget vanskelige Underhandlinger med de ungarske Magnater om dette Kongeriges Contributioner og Militsernes Udskrivning, to Gienstande, hvorved den ungarske Nation viser en vore Ministres Fordringer aldeles modsat Aand. - Man veed, at Gouverneuren i Galligten, Grev v. Bellegarde, Gouverneuren i Bøhmen, Grev v. Wallis, Gouverneuren i Mühren Grev Lazanzk og Hofcommissairen i Steyermark, Grev v. Saurau, ere ankomne til Wien, for at bivaane et stort Statsraad, hvori man, iblant andre Gienstande, skal raadslaae om Midlerne til at giøre vort Militair=System fuldkomnere. En af vore agtværdigste Mænd har allerede besvaret nærværende, forbigangne og tilkommende Spørgsmaale om denne vigtige Punkt ved at bringe den bekiendte Erklæring i Erindring: Til at føre Krig har man 3 Ting nødig : 1) Penge, 2) Penge, 3) atter Penge. Alle Diplomatici og Politici i Europa vilde stedse komme til dette lakoniske Svar. Men vi kunne ei raade over een Dukat; vore Finantser forskaffe intet uden en Papirbunke, som den første Pust nedstyrter. Desuden, hvor ere vore Fiender, Hvem vil man bekrige, Og naar ved hverken kunne eller ville føre Krig, hvilken Fordeel troer man at drag. af vore Haandværksfolks og Bønders Omdannelse til Grenaderer og Jægere? Det er en Comoedie, sige eenfoldige Merneskeer; meget vel, men ere vi ogsaa rige nok til at give slige kostbare Skuespil. - hele den spanske Legation, der var forbleven i Wien efter den sidste Ambassadeurs Afreise, er ankommen til Triest. Den skal vende til bage til Spanien med en spansk Fregat, der endnu ligger for Anker i Triest og hvis Chef maa have faaet befalinger desangaaende. - De er ikke lykket vore Militser, at sikkre Monarkiets indvortes Rolighed, alle Provindser vrimle af Røvere, og der er ingen Sikkerhed meere paa Veiene. Endog Hovedstadens Omegn giøres usikker af Tyve og Mordere. De Kienmaierske Husarer have for nogle Dage siden faaet Ordre, at patrouillere hver Nat i de Byer, som ligge en halv Miil fra Staden.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
London, den 8de Januar. Vor Regiering vil nu sende en Ambassade til Abyssinien. Hr. Sal. te, som ledsagede den bekiendte Lord Valencia paa sine Reiser, er bestemt til denne besynderlige Sendelse. Hensigten er at knytte Handelsforbindelser med hiint africanske Kongerige og man har kostbare Foræringer under Arbeide for Abyssiniens Behersker.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
J de brittiske Havne bliver med fordobblet Kraft arbeidet paa en ny Expedition. Man udruster ogsaa fladbundede Fartøier.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
Breve fra Portugal af 7de d. M. melde, at man sammesteds vende en fransk Armee og derfor giorde de nødvendige Anstalter til at faae Engellænderne og de portugisiske Familier, som vilde forlade deres Fædreland, indskibede. Regieringen var imidlertid bestemt til at giøre eftertrykkelig Modstand og alle nyhvervede og regulaire Tropper blive samlede paa visse Punkter.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
De Franske have mange Tilhængere i Portugal, hvis Mod tiltager med deres Haab. Den 25de f. M. befrygtede man et Oprør. Man siger, at Grev Florida Blanca er død.
Berlingske Tidende, 1809-02-20
En Ordre, som under 27de f. M. blev bekiendtgjort af Conseilet i den officielle Tidende har opvakt stor Sensation. Den synes paa en vis Maade at være et Frafald fra Giengields=Systemmer; thi det hedder udtrykkeligderi : "at alle raa og forædlede Artikler, der komme fra Lande, der staae i Venskab med Hs. Majestæt og fra Havne, hvorfra det engelske Flag ikke er udelukket, skulle kunne ind= og udføres, uden at være underkastede de Afgivter, som ere blevne bestemte i den sidste Parlamentsforsamling." Jmidlertid har denne Conseil-Ordre giver Anledning til Tvivl. Har man gjort denne Modification, for at befrie Handelen med Portugal og Spanien fra al Tvang under Tingenes ny Orden, Har man paa denne Maade villet treffe en Nærmelse med de forenede Stater, eller er det blot en tvetydig Forholdsregel, som man under de nærværende trykkende Omstændigheder har i Sinde at ville anvende, Rygtet, at Lord Mulgrave vilde nedlægge sin Post som første LordiAdmiralitetet, er ugrundet. Hr. Hiller af Kongen bleven udnævnt til Medlem af Geheime=Conseilet i Jrland.