JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-01-09
Ved Caspar Hausers Obduction har det viist sig, at det tveæggede Mordstaal var trængt 4 Tommer dybt ind. Spidsen af Hjertet, Mellemgulvet, Leveren og Maven vare gjennemstukne. Lægerne og Chirurgen erklærede eenstemmigen Saaret for absolut dræbende, og dets Retning for at være af den Beskaffenhed, at Stødet kun kunde være ført af en fremmed Haand. Begge Brysthulinger vare fyldte med Blod, Leveren var paafaldende stor. Ved saa stærke Beskadigelser er det uforklarligt, hvorledes Hauser endnu i en Skynding kunde tilbagelægge den lange Vei fra Slotshaven til sit Hjem hos sin Lærer Mayer og kunde vende tilbage med denne (dog kun til Slottet) for at vise ham Skuepludsen fra Misdaaden. J fulde 78 Timer overlevede han Udaaden, for det Meste med fuld Bevidsthed, uden at angive mere herom, end deni tidligere Beretninger er anmeldt, eller mere om sin tidligere, høist gaadefulde, Historie, end der allerede er bekjendt, hvoraf man maa slutte, at han fuldkomment har aabenbaret Alt, hvad han har vidst herom. Meget sandsynligt er det altsaa, at hans Historie vil vedblive at være en uopløselig Gaade. Domsidlenes og Politiautoriteternes Efterforskninger havde indtil den 25de, altsaa i 10 Dage, ikke givet noge, troer Resultat. Den 26de fandt Begravelsen Sted i Overværelse af en stor Mængde Mennesker, som viste den største Røretse; thi Hauser var almindeligen agtet og elsket. Sørgetalen holdt hans Religionslærer, Pastor Fuhrmann, ifølge Manges Begjæring er den bleven trykket. Man finder der Beretninger om Hausers Yttringer paa hans Sygeleie. "Jeg er træt gientog han ofte – meget træt; alle mine Lemmer blive saa tunge. Jeg har en lang Reise at gjøre." jo mere han nærmede sig sin Opløsning, desto oftere foldede han sine matte Hænder til Bøn. Hans sidste Ord vare: "Fader skee Din Villie og ikke Min!" Han yttrede den inderligste Tak mod sine Velgiørere Alle Mennesker, som jeg kjender - sagde han - har jeg bedet om Tilgivelse." Paa den bemærkning, at Christus fordrede, man ogsaa skulde tilgive Andre svarede han: "Hvorfor skulde jeg nære Rag eller Vrede, da Jngen har gjort mig Noget?"
Viborger Samler, 1834-01-09
Om Aftenen den 19de Decbr. var Dresden Skuepladsen for en rædsom Begivenhed. Henved Kl. 7 om Aftenen blev det bekjendt paa Gaderne, at en Maanesyg(Søvngjængerske) vandrede paa Taget af et 5 Etager høit Huus. Skjønt Maanen kun lyste svaat gjennem den med Skyer overtrukne Himmel, bemærkede man dog tæt under Rygningen paa Bagermester Janisch's Huus en qvindelig Skabning, der syntes at beskjæftige sig med et qvindeligt Arbeide, med Forberedelse til de til Julefesten sædvanlige Foræringer. Taget selv er overordentligt steilt, da den 5te Etage (foruden Parterre Etagen) er bygget ind i Taget, og Huset rager over 10 Alen i Veiret over de tilstødende Huse, saa at Nattevandrersken var indskrænket til dette ene Huses Tag. Efterhaanden samledes Tusinder af Mennesker, blandt hvilke der herskede Dødsstilhed, da Enhver frygtede for, ved den mindste Larm at vække den Maanesyge og foranledige hendes Fald. Undertiden viste Pigen sig, vandrende frem og tilbage over Rygningen, og gik fra en Side af Taget over paa den Anden, een Gang satte hun sig paa Randen af Rygningen og ordnede sit Haar. Man erfarede snart at Nattevandrersken var en Datter af Bager Janisch, en meget smuk nittenaarig Pige, der havde arvet en temmelig betydelig Formue efter sin Moder. Flere Politieofficianter kom til; men de tabte ganske deres Fatning, og undlode ethvert Redningsmiddel, da de hvert Minut ventede det dræbende Fald. Saaledes forløbe fire piinlige Timer ubenyttede. Flere Gange traad Pigen ud paa den yderste Rand af Tagstenene og høiede sig langt over ned mod Gaden, saa ethvert Hjerte stønnede af Skræk, derpaa vandrede hun igjen op paa Taget, fatte sig paa Rygningen og fang i Sovne. Endeligen vendte hun tilbage til Tag vinduet, hvorfra hun var stegen ud; men fra Tagkammeret straalede Skinnet af et Lys hende imøde; man hørte et gjennemtrængende Skrig, og den arme Pige styrtede med en skrækkelig Allarm ned paa Gaden. Et Rædselsudraab fulgte paa den dybe Stilhed. Den Ulykkelige bragtes ind i Huset. Liget, der tilsyneladende ikke var beskadiget, lagdes paa en Paradeseng, og den næste Dags Morgen begravedes hun. Dette skrækkelige Tilfælde har gjort stort Jndtryk. Om Lyset i Vinduet er kommet tilsyne ved en Politiofficiants eller ved Faderens Uforsigtighed, er man endnu ikke kommet efter. Jmidlertid er der indledet Undersøgelse mod Sidstnævnte formedelst hans grove Forsømmelighed, da hans Datters Tilstand, var ham bekiendt. Efter Forlydende skal det Samme være skeet mod Politibetjenterne, der uforsvarligviis i saa lang Tid intet Forsøg havde gjort til Redning. Forbittrelsen mod Beggeller almindelig, især mod Politiet, der ofte tillader sig Jndgreb i den borgerlige Frihed, hvor saadant er ufornødent, medens det her, hvor det gjaldt Redningen af et Menneskeliv, forblev uvirksomt.
Viborger Samler, 1834-01-09
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling under 27de d. M. allernaadigst resolveret: at Vognmandstaxten for Januar, Februar og Marts Maaneder 1834 i Almindelighed skal forblive uforandret, nemlig; for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste 5 Mk. Sølv pr. Miil, og for en mindre Vogn med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. Sølv pr. Miil, dog for Thisted Amt for en mindre Vogn med 2 Heste eller et Par Forspandsheste eller en enkelt Hest til Estafette eller Forspand, ikkun 3 Mk. 12 Sk. Sølv pr. Mill.
Viborger Samler, 1834-01-09
Femte Aargangs tolvte Hefte af Maanedsskrift for Literatur er ganske ofret en Anmeldelse af Grosserer Nathansons "Danmarks Handel, Skibsfart, Penge og Finantsvæsen, fra 1730 til 1830. ved Prof. N. David, som med Critikens lysende Fakkel og interessante Data har godtgjort flere Urigtigheder og skjæve
Viborger Samler, 1834-01-09
Domme i bemeldte Skrift. (Hp. Av.) Til Sommeren vil der blive etableret en directe Damp Paketfart imellem Kbhavn og Stettin.
Viborger Samler, 1834-01-09
Et Actie-Selskab har dertil allerede indkjøbt et fortrinligt Dampskib, og der er ingen Tvivl om, at baade den danske og preussiske Regjering ville begunstige dette Communications-Middel.
Viborger Samler, 1834-01-09
Da Hr. Jnstitutlærer Schiern, hedder det i Naketten, i sin skjønne Broschire, Min Mening om Classe=Lotterie, iblandt Ankerne meget rigtig paataler, at Lotteriets Locale er for snevert, saa foreslaaes dertil, det Kongl. Hoftheater, som passende. Paa Bræderne skulle Lotteriets Actus foregaae, Tilskuerne paa Parterret Pauker og Trompeter af Hestgarden i Orchesterets Fordybning. - Malere kunde placere dem for at tegne denne godgjørende Jndretning for Vaysenhuset med samt deres Karikaturer.
Viborger Samler, 1834-01-09
Den nylig i Duel ihielskudte Major v. Wachenhusens Søn, Dr. philosophiæ og Lieutenant i det kgl. danske Cavallerie, bekjendtgiør, at han fortsætter Heste-Tidenden.
Viborger Samler, 1834-01-09
Den i sidste No. af Samleren omtalte, i Kiel i en Duel faldne, Student var fra Hanerau og hed Jürgens Hans Modstander, Student Weisbrodt fra Neu Aand. münster er hæftet i Kiel.
Viborger Samler, 1834-01-09
Aalborg. Aarsagen til den ringe Skibsfart i Aaret 1833 maa tildeels søges i de lave Kornpriser, da Lofterne maa bugne under uafsættelige Varer, og et jevnt Aars Udførsel vel kunde sætte over 100 Skibe i Virksomhed med 100000 til 140000 Tønder, som tildeels henligge uden at kunne anbringes. - Ogsaa afgav Sildefiskeriet i de svundne Tider Leilighed til Erhverv. En jevn aarlig Udførsel af 60000 Tønder gav Ladning for 200 Smaaskibe, foruden Mængden af Kreilere til Sundet og Sverrig. Dertil indførtes 4000 Moos portugisisk Salt og 2000000 svenske Bøge-Tøndestave. Tusinder af Mennesker fandt derved Næring; men Fiskeriet aftog i de sidste fem Aar og feilede aldeles i det sidste af disse, saa at denne Næringsvei var og er ganske standset. Limfjordens Fiskeri har imidlertid altid været og bliver stedse den bedste Støtte for Aalborgs Søfart og Handel.
Viborger Samler, 1834-01-09
Da Pramfarten i Schaltz Aae, fra Lindum Skov, til Liimfjorden, oftere har været omtalt i Viborg Samler, med mere Roes, end den synes virkelig at kunne fortjene, bemærkes herved i denne Anlednings anførte Stykke - i Viborg Samler No. 150, angaaende - Pramfarten – at den der anmeldte fladbundet Seils Fartøy, som angives – at kunde føre 250 Tønder Rug, kuns havde 10 Favne Brænde til Last fra Skoven - da formedelst - Vandet, var mindre høy i Aaen - da de kom tilbage, med Lasten, – end da de afgik efter den, dog meere Vand end almindelig i Aaen rigtig nok som sagt, havde mange Hindringer – for at komme frem med den saakaldte Last - da de flere Gange stod fast maatte paa medfølgende Baade, udlosse Lasten, og endda have Folk fra tilgrændsende Byer at hielpe dem frem, – samt at omtrent 8te Dogn medgik, for at bringe Lasten fra Lindum Skov til Limfjorden, endvidere anmærkes at samme Fartøy forhen i dette Efteraar uden Last kom op af Aaen – og var bestemt til at afhente Træt i Lindum Skov, men satte sig fast paa en Grunde i Aaen for Schaltz Eiendom, maatte have Hjælp for at komme derfra - vendte tilbage og er videre fortsatte Reisen dennegang - Saa at Pram farten paa dette Stykke Vei vist ikke uden betydelige Bekostninger vil blive almindelig, med Undtagelse af Foraar og Efteraar, naar Vandet er paa det høyeste, dernæst vil vist tilstødende Eyere ey tillade – deres bedste Enge ved Aaen nedtraadte, om de og fik fyldestgjørende Vederlag – som de dog vist ikke kunde erholde, i Betragtning af Nytten ommelte Pramfartnaar samme ey videre kunde fortsættes, vilde vorde –J øvrigt vilde Egnens Beboere lide ubodelig Tab - ved at erholde deres fornødne Gavnings Træ, der nu allerede er i en temmelig høi Priis, og da vilde komme i een endnu høyere – naar Pramfarten blev den eene og almindelige med Favnetræ fra Lindum Skov af Liimfjorden. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1834-01-09
Viborg. For et Par Par Dage siden indtraf det Uheld, at en Vogn med flere Mennesker væltede ved Overkjørselen over Karup Aa, hvorved en 18aarig Bondepige blev bortreven af Strømmen og druknede.
Viborger Samler, 1834-01-09
Døde. Rom: Geheimeconferenceraadinde Raben Levetzau, født Comtesse Holstein-Lethraborg. Votdingborg: Oberstlieutenant og Eskadronschef i det sjellandske Landseneer-Regiment, Gudmann v. Holm (51 1/2 Aar tjente han Hs. Maist. Kongen); Seminarist Theodor Groth, 20 1/2 Aar. – Helsingøer. Else Margrethe Prætorius, f. Beck, 49 Aar. - Odense. Christine Engelke Østerbye, 4 Aar. - Huusby. Præstegaard, Sognepræst for Huusby Menighed Niels Müller, 65 Aar. (J 40 Aar var han Embedsmand. – Ranum Præsteg. Sognepr. til Bjørnsholm og Malle Menigheder, Niels Winge, 57 Aar.
Viborger Samler, 1834-01-09
(Jndsendt.) I Etatsraad Falcks's Staatsburgerliches Magazin 2 B. 3 H. finder man optaget af Viborger Samler No. 96 for d. A. en Jndrykkelse betræffende Pramfarten paa Skaltz-Aae og tilføjer Referenten dernæst følgende: Naar man undtager de under 1 og 2 anførte 190 Rbd., saa have de tilgrændsende Beboere, ene udført alt Arbeide og afholdt alle Bekostninger høit man vil, saa ere de dog ubetydelige mod de Fordele, som denne Vandveiryde de tilgrændsende Beboere. Lindum Skov vil ved den mindre bekostelige Transport og forøgede Afsætning afgive en forhøjet reen Jndtægt, Engen langs Aaen i en Længde af 10 Mile ville, befriede for det skadelige staaende Vand, yde bedre Høe og i rigere Mængde; og Grundeiendommen vil stige i Priis. Paa dette og især paa den forbedrede Jndtægt af Engene, støttes Referentens Formening om, at de tilgrændsende Beboere af den Bæk, som skal danne Forbindelses-Linien mellem Skaltz-Aar og Guden gaae, snart ville beslutte sig til lignende Arbeider og Opofrelser, som Beboerne ved Skaltz-Aae, for at opnaae lignende Fordeele af deres betydelige og vidtloftige Enge.
Viborger Samler, 1834-01-09
Enhver opmærksom Læser, vil med Fornøielse iagttage den indsigtsfulde Aand med hvilken de tilgrændsende Beboere af Skaltz-Aar har fattet Værdien af en Kunst-Vei og have taget en saa virksom Andeel i dens Fuldendelse, hvilken sandsynligen af ovenanførte Grunde vil forplante og udvide sig. Referenten havde ønsket, at Prammenes Dimension og Qvantiteten af deres Ladning nøje var opgivet.) For store Pramme ville udfordres store Sluser, hvis Bekostning unægteligen vil gjøre Udførelsen, af Forbindelses-Linien kostbarere, end Seilbargjørelsen af Skaltz Aar.
Viborger Samler, 1834-01-09
Om og hvorvidt det Offentlige vil række Tilskud til Slusernes Bygning, maa Tiden lære. Det stod til at ønske, at de tilgrændsende Beboere maatte føl sig tilstrækkeligt overbeviste om Foretagendets store For*) Egentlige Pramme, som de der gaae paa Nøraa- og Gudenaae er Prøve ikke anstillet med paa Skaltzaae, da de endnu ikke haves. Det første Fartøi, hvormed Prøven udførtes, var en Kaag, som benyttes til at lødse Vahrer ved Hjerbet og som, skjønt den stak 2 Fod, dog kun kunde indtage nogle faa Favne. Den anden Prøve skeete med et fladbundet Seildfartøi forsynet med Dæt. Samme Fartøi stak 3 1/2 Fod, altsaa en halv Fod dybere, end Dybden for den vordende Passage er bestemt. Dette Fartøi indtog kun 10 Favne Brænde, skjønt samme angiveligen kunde indtage 250 Tdr. Korn. Jmidlertid oplyste det Forhør, som i Anledning af denne Passage er optaget, at de Hindringer, som Fartøiet fandt ved Redselingen letteligen ville kunne raades Bod paa, og at der paa den betydelige Stræb ning fra Lindum Skov til Løvelbroe, ikke fandtes en eneste Grund. – De Pramme, som ellers skulle passere Skaltz-Aae ville almindeligviis have en Længde af 25 Al. og en Brede af 7 Al. og ladede med circa 150 Tdr. Korn, eller 14 a 16 Favne Brænde, ville de stikke 2 a 2 3/4 Fod, men slige aabne Pramme møde Vanskelighed, ved at befare Limfjorden, og derfor attraaes, om muligt, Farten udvidet for saadanne Fartøier, som tillige kunne befare Limfjorden, om end Ladningen maatte være mindre, end paa aabne Pramme. Medd. Anmærkn. dele, for ved egne Kræfter at udføre samme, – da vilde i Dannemark fremstaae det første Exempel paa en Vandvei, udført af de tilgrændsende Beboere, som vilde opvække Efterligning, naar dens lønnende Frugter erkjendtes. Paa denne Maade fremskred i Engelland CanalAnlæggen, der hævede Erhvervet saa ualmindeligt, fordi de bleve anlagte af Private, der indsaae Fordelene, som ethvert Anlæg især medførte, og afpassede Midlerne til Anlægningen efter disse Fordeele. Derfor er Referenten spendt paa Maaden, hvorpaa den forsigtige og med Overlæg begyndte Pramvei i Jylland vil skride frem. Den kan blive en Opmuntring til en Række af private Foretagender, *) som kunne forene Skanderborg, Ringkjøbing, Hobroe, Viborg, Randers og Aalborg ved et eneste Pramfartssystem. Mueligheden, og naar det begyndte Arbeide paa samme Maade skrider fort, Sandsynligheden, at Rækker af Foretagender, ville udvide paa angivne Maade Pramfarten, fortjente alt nu at tages i Betragtning, ved Anlægget af Fordelings-Linien, for at afpasse Vandveiens Dimension og for nemligen Breden og Længden af de muelig nødvendige Sluser med Prammenes Størrelse og Livligheden af Samfærselen."
Viborger Samler, 1834-01-09
Ved at læse Forestaaende, ville vist flere med Med deleren dele den Fornøielse at see, at et indskrænket Local-Foretagende inde i Jylland værdiges Publicitet blandt vore tydske Brødre, og det med en ligesaa kyndig som grundig Bedømmelse. 1/2 -*) En lignende Pramfarts Anlæg skal, efter Forlydende, Hr. Proprietair Tang til Vosborg paa egen Bekostning have udført 3 Mile inde i Landet fra Nissund Fjorden paa Vestkanten af Jylland, for at forsyne sit Toglværk med Tørv. (Medd. Anm.) Aarhedernes
Viborger Samler, 1834-01-09
Bekiendtgjørelser. Diverse Blonder, couleurte Tvister, middel og finere blegede Hampelærreder, med andet mere, nylig hjemkomne Vare, faaes billige hos D. Philipsen. Ræve, Odder-, Jlder-, Maar, Brok, Katte og Hare-Skind, kjøbes til de høieste Priser af D. Philipsen.
Viborger Samler, 1834-01-09
Hos Carl Ring i Skive erholdes af en sjelden god Bonitet, fine og grove Tvister, saavel bleget, som ubleget til 4 Rbmk. Tegn pr. Pund, og i Pakke viis endnu billigere, saa og udmærkede fine Merinos af forskjellige Couleurer fra 2 Rbmk. til 2 Rbmk. 8 s. Tegn pr. Alen, tilligemed alle andre almindelige Vahreartikler.
Viborger Samler, 1834-01-09
Jfølge indgaaet Forlig og Vedkommendes Regnisitien bliver den, af Niels Olesens Enke, Kirsten Jensdatter, eiende og paaboende Gaard, af Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., i Kragelund Bye og Sogn, Hids Herred, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Gaarden selv Onsdagen den 5te Februarii d. A. om Formiddagen Kl. 10. Lysgaard og Hids Herreders Contoir Dalsgaard, den 7de Januarii 1834. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1834-01-09
Jfølge Forlig og Vedkommendes Requisition bliver det af Christen Madsen eiende og paaboende Huus, af Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., i Wium Bye og Sogn, Lysgaard Herred, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Huset selv Torsdagen den 6te Februarii d. A. om Formiddagen Kl. 10. Lysgaard og Hids Herreders Contoir Dalsgaard, den H. H. Holm. 7de Januarii 1834.
Viborger Samler, 1834-01-09
Jfølge Stiftamtets Befaling bliver Torsdagen den 15de Januarii førstkommende Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Licitation paa Tingstædet heri Byen over Opførelsen af en nye Broe og 5 Steenkister paa Landeveien mellem Hobroe og Løgstøer i Gislum Herred, og en Steenkiste i Store Bindrup Bye paa Landeveien mellem Aalborg og Viborg. Overslagenes samlede Summa udgjør 1250 Rbd. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 23de December 1833. Jansen.
Viborger Samler, 1834-01-09
Efter Begjering af vedkommende Forligs- og Udlægshaver stilles Kalstrup Mølle i Veggerbye Sogn, af Mølleskyld 6 Tdr. 7 Skp. 1 Fdkr. samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb., beliggende circa 1 Miil fra Nibe Kjøbstæd, til Salg ved offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 31te Januar næstkommende, 14de Februar. 28de hver Dags Formiddag Kl. 10; de 2de første Gange paa Raadstuen i Nibe og den sidste Gang i bemeldte Kalstrux Mølle. Conditionerne ere forinden til Eftersyn her og hos Auctionsreqvirenten, Cancellieraad, Procurator Jensen i Aalborg. Eiendommen paavises af Eieren. - Hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Efterretning for Liebhavere, saavelsom og for Panthavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. By- og Herredscontoiret i Nibe den 30te Decbr. 1833. Lynge.
Viborger Samler, 1834-01-09
Creditorerne i Stervboet efter Maren Jensdatter og forhen afdøde Mand Thomas Pedersen i i Løvel By og Sogn, Nortyng Herred, Viborg Amt, indfaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet. Fjends & Nørlyng Herredscontoir. Biborg den 25de Novbr. 1833. F. v. Brülow. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1834-01-11
Rd. 5. 62de Aargang. den 11te Januar 1834. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse privilegerede Kongelig Samler. Viborger ARISSEMERTISSESSISSESSISSESSESSISSESSEaa procura¬
Viborger Samler, 1834-01-11
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1834-01-11
Portugal. Efterretninger fra Lissabon gaae til den 22de. Den 15de havde Miguelisterne med 5000 Md. forsøgt et Angreb paa Oporto, men vare blevne slagne tilbage med stort Tab. Pedrøisterne skulle ved denne Leilighed have tabt over 100 Mand, blandt hvilke Oberst Peixoto. Generallieutenant Stubbs er af D. Pedro udnævnt til Baron af Villanona da Gala (den bekjendte Forstad ved Oporto). – Den 21de gjorde Admiral Rapier et rigt Bytte. Fregatten Princeca real paa 48 Kanoner, det sidste Krigskib, D. Mi quel eiede, løb, uden at vide, at Lissabon var i D. Pedros Hænder, ind i Tajo og blev tagen, efterat have vexlet nogle Skud. Dette Skib blev for 15 Maaneder siden afsendt med nogle forviste Adelsmænd til de portugisiske Besiddelser i Africa, havde derfra gjort en Reise til Gon, og vendte nu tilbage med en Ladning af Producter og 1 1/2 Mill. i Guld og Sølv. - Et Forsøg af Palmella, at vinde General Saldanha for sine Jntriguer, er mislykket; Generalen svarede, at han kjendte kun en Fjende, nemlig Don Miguel.
Viborger Samler, 1834-01-11
Duellen mellem Baron v. Biel og Major v. Wachenhusen.
Viborger Samler, 1834-01-11
Det bliver stedse paafaldende, at mangt et Menneske, der ved sin dadelfulde Vandel endelig er bleven kjed af Livet, gjerne griber Leiligheden til at kunne sige Verden Farvel paa en hæderlig Maade." Med disse som det lader til, ikke meget smigrende Ord for den Faldne, begynder et Hamborger Blad Fortællingen om hiin Tildragelse, som er følgende: En fornærmelig Afhandling i den af Majoren redigerede Hestetidende foranledigede hiin (mecklenborgske) Baron iti at opfordre Majoren til Gienkaldelse af hans usandfærdige Udladelser, hvis ikke, da at duellere med ham. Majøren valgte det sidste, trods sin talrige Familie, og skjøndt Baronen stod i Ord for at skyde udmærket godt.
Viborger Samler, 1834-01-11
En Morgen lod Duellanterne med Secundanter sig roe over i tvende Baade fra Altona til det Hannoverske. Førend Duellens Begyndelse, opfordrede Baronen endnu engang sin Modpart til at gienkalde hiin Opsats, men forgiæves, Majoren skjød nu først paa 20 Skridts Distance og feilede. Nu skal Baronen have skudt sin Pistol af i Luften og atter opfordret Majoren til Gienkaldelse, med den Betydning, at hvis han skjød, da vilde han sikkert træffe; men Maj. svarte: "Vi ere ikke her til Forsoning, men for at slaaes." Majoren skyder nu anden Gang og - feiler atter. Nu var Touren til Baronen, og hans Modpart segnede død til Jorden med Kuglen i Brystet. Baronen blev altsaa paa en Maade tvungen til et Skud, hvorved han ene og alene kunde redde sit eget Liv. Den Afdøde har i flere Aar staaet i den afsatte, endnu levende, svenske Konge Gustav Adolf den 4des Tjeneste, til hvis Parti han i hiin Catastrofe i Stockholm havde slaaet sig.
Viborger Samler, 1834-01-11
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavne Børs-Cours den 7de Jan. Hamborg 2 M. - A vista 206. Species 200 1/4. - Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 90 1/4 Nationalbant Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 101 1/2 a 10 Rbd. r. Sølv eller 104 3/4 a 105 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. rede Sølv. Disconto 5 pCent.
Viborger Samler, 1834-01-11
Kjøbenhavn. Under 20de Decbr. 1833 er udkommet en Rentekammer-Plakat, hvorefter til Dækning deels af den til Afskaffelse af Fourage for Landmilitair-Etaten. i Danmark for Aaret fra 26de Octbr. 1833 til 26de Octbr. 1834 fornødne Udgivt og deels af Marschpenge for Landsoldaterne i Danmark for Aaret 1834 m. v. bliver under Eet at udrede med 35 Rbs. Tegn. pr. Tønde uprivilegeret Ager- og Engs-Hartkorn og 2 Rbs. Tegn pr. Tde. uprivilegeret Skov- og MølleSkyld,
Viborger Samler, 1834-01-11
Af en i "Allernyeste Skilderie indført Brevvexling imellem det medicinske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet og Justitsraad Winkel-Horn erfares, at Sidstnævnte har ansøgt og erholdt Concelliets Tilladelse til at hans Legeme, efter hans Død, ei maa vorde begravet, men overleveret til Anatomi kammeret i Kjøbenhavn til Dissection, og videre fri Raadighed og Brug, imod at et Noget fragaaer vedkommende Præst og Kirkebetiente i deres lovlige Rettigheder." Facultetet har ved Skrivelse af 12te f. M. erklæret sig villig til at modtage Hr. Justitsraadens Tilbud. Ved offentligen at bekjendtgjøre dette, tilføier Hr. Justitsraaden den Erklæring: "at han ikke i mindste Maade har Noget imod, at Andres fra hans afvigende, ja endog modstridende Anskuelser, Begreber og Følelser offentligen fremsættes, eftersom han mener, at Tankers frie Yttring kun bringer bevidst Brøde til at frygte og skjælve for Offentlighed."(Kbhvn.)
Viborger Samler, 1834-01-11
Her tales i disse Dage om, at der er opdaget en Bande Bankoseddelfalsknere, som skal være meget (Ah. A.) udbredt.
Viborger Samler, 1834-01-11
En riig Brændeviinsbrænder, som eier flere Huse her i Staden, er i disse Dage bleven arresteret for at have i lang Tid handlet med Tyve og kjøbt de(S. Bl.)res Koster.