JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-03-17
(Af Alt. Merk. og Lybecker Aviser.) Den tydske Postes Forsinkelse formedelst Sneen, hvorved den kom 48 Timer sildigere end den pleier, volder en Standsning i de Tidender fra Armeen, som i denne Tid ventes med saa meget Længsel og som formodentlig snart ville lede til vigtige Resultater. Af følgende den franske Keiserindes Beretninger seer man, at de Franske have seiret fra 10de til 14 Febr. og adspredt baade Blüchers og Sackens Armekorpser. - Efter tydske Beretninger var de Allieredes Hovedqvarteer atter i Trøyes, og fra 12te til 19de Febr. intet Vigtigt forefaldet. Blücher var atter ifærd med at rykke frem; Kronprindsen af Würtemberg havde taget Fontainebleau i Besiddelse. Bellegarde var i Verona og Englænderne landede i Genua. Men, det Nyeste denne Postdag leverer Frankfurteravisen. af 1ste Marts, dat. Aachen 25 Febr. saaledes: "J Nat er en Officeer som Coureer til Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrig passeret her igjennem, der har udsagt, at der var forefaldet en 3 Dages Bataille. Paa den Første vare de Allierede drevne 5 Mile tilbage; den Anden vare de igjen fremtykkede 7 1/2 Mile, og den Tredie rykket ind i Paris. Marsk. Ney skulde være dræbt. Den Franske Armee total slagen og havde trukken sig 5 Mile tilbage bag Paris. J Paris havde man paasat den hvide Cocarde. Hele Vendeen var i Oprør mod Napoleon. Keiserinden og Kongen af Rom havde forladt Paris. Jmidlertid seer man let, at en Coureers Udsagn er ikke hans Brevskaber - og, man bør saameget mere opsætte Troen paa denne Tidende, som den ikke i de Altonaer Aviser af 8de Marts findes omtalt nogetsteds fra.
Viborger Samler, 1814-03-17
Paris d. 11te Febr. (Over England) Hs. M. Keiserinden har bekjendtgjort følgende: Den 10de Febr. angreb Keiseren Fjenden ved Champaubert; de Allieredes Styrke bestod af 12 Regimenter med 40 Kanoner. Deres Chef General Ousowleff blev, tilligemed alle hans Generaler, Oberster, Officerer, Kanoner, Munition og Bagage fangen. Vi fangede 6000 Mk. Resten blev enten dræbt eller siddende fast i Moradser. Keiseren forfulgte GeneralSacken, som er afskaaren fra General Blücher. Vort Tab er overmaade ringe, det beløber sig ikke til 200 Mk. Kong Joseph har bekjendtgjort dette ved Parolen.
Viborger Samler, 1814-03-17
12te Febr. Prindsen af Neuschatels Adjutant har bragt Hs. M. Keiserinden følgende Tidende: Den 11te ved Daggryet forlod Keiseren Champaubert og lod et Korps rykke til Chalons for at observere de derstaaende fiendtlige Kolonner. Han marscherte selv til Montmiral. En Miil derfra stødte han paa General Blüchers Korps, og efter 2 Timers Fægtning slog han det ganske. Aldrig viiste vore Tropper mere Mod. Fjenden blev overalt slagen og flygtede. Alt hans Jnfanteri, Artilleri og Munition faldtivore Hænder. Følgerne blive skrækkelige. Den russiske Armee er tilintetgjort. Keiseren befinder sig vel og har ingen Officerer af Rang mistet.
Viborger Samler, 1814-03-17
13de Februar. Hs. Maj. benyttede d. 12te sin Seiers Fordeele. Blücher søgte at naae ChateauThiery, hans Armee blev dreven fra en Stilling til en anden; et Korps som ville dække hans Tilbagetog, blev afskaaret. Dets Eftertrav bestod af 4 Russiske og 3 Preusiske Bataillioner, som havde 3 Kanoner, med sig. Generalen, som førte det, blev fangen. Vore Tropper rykkede med Fienden ind i Chateau Thiery- og forfulgte Levningerne af Korpset til Soissons. Vi toge den 12te fra Fienden 50 Kanoner og en utallig Deel Bagagevogne. Fangerne løb til 3000 Md. og flere indbringes endnu. 5 til 6 fangne Generaler ere sendte til Paris. Man troer General Sacken er dræbt.
Viborger Samler, 1814-03-17
15de Februar. Beretning fra Armeen. Efterat Broen ved Chatenu Thiery var istandsat den 13de, forfulgte Hertugen af Treviso Fienden, der i stor Uorden syntes at drage sig tilbage til Spissons.
Viborger Samler, 1814-03-17
General Blücher, der anfører hele den Slesiske Armee, var, i de 3 Dage hans Hær leed saameget, bleven i Vertus. Han samlede 1200 Mk. som vare levnede af General Onfouriefs ved Champ Aubert slagne Korps, forenede sig med det russiske Korps under Langeron, der anførtes af General Durussofden 13de forenede han sig med 4 Brigader Preusser under Kleist. Med 20000 Md. rykkede han imod Hertugen af Ragusa, der stod i Ettopes. Hertugen, der ikke troede sig stærk nok, drog sig om Natten til Montmirail, han angreb Fienden d. 14de om Morgenen ved Vauchamp; Byen blev flere Gange stormet og tagen, tabt og atter taget; indtil endelig General Grouchy med det franske Rytteri faldt Fjenden i Ryggen, omringede 3 Qvarreer og dræbte og for og Resten. Keiseren brød og frem med 4 E. skadroner af sin Livvagt under Eskadronschef la Bisse, omringede og fangede 2000 Mk. og endelig kom hele Gardens Rytteri i fuld Trav til og forfulgte Fienden i Ryggen. Kl. 2 om Efterm. havde Fienden tabt 6000 Fangne 10 Fahner og 8 Kans ner. General Grouchy, der bindrede Fiendens Tilbagetog, omringede dem overalt, fangede og nedsablede mange og drev Resten paa Flugt endskjøndt han ej for Veiens Skyld kunde medbringe sine 12 Kanoner. Eftertravet bestod af Russer; de tabde 1000 Mk. fangne, hvoriblant Generallieutn. Ouroussof og nogle Oberster. Denne Dag fangede vi ialt 10000 Mk. toge 10 Fahner og 10 Kanoner og tabde kun selv 5000 Md. døde og Saarede. Fjenden, øvervundet af vort talrige Kavalleri, drog sig tilbage med sine 60 Kanoner og kunde kuns nytte 2 til 8 af dem imod at 60 af vore Kanoner idelig gave Jld paa ham. Fyrsten af Neuschatel, Hertugen af Dantzig og Prindsen af Moskma vare i Spidsen af de Franske. General Lion blev let saaret. Saaledes er den hele Schlesiske Armee, bestaaende af Sackens og Langerons Russiske og Yorks og Kleists Preussiske Korpser, 80000 Mk. stærk, i 4 Dage adspredte, slagne og tilintetgjorte uden at have leveret nogen Hovedtræfning.
Viborger Samler, 1814-03-17
Haag, den 25de Februar. Departementet for udenlandske Anliggender bekjendtgjør d. d. Lüttich 23 Febr. "De nyeste Tidender fra General Vinzingerodes Hovedqvarteer ere dat. Rheims d. 19de d. Efter disse gik alt got paa denne Kanr og de Allieredes Forposter stode tet ved Paris.
Viborger Samler, 1814-03-17
27de Febr. Beretninger fra Armeen den 18de sige: "General Sacken er velbeholden kommen til Blüchers Armee, og denne vil nu gaae angrebsviis frem. Da Fyrsten af Schwartzenberg over Fontainebleau og Melun truer Paris, saa har den franske Hær trukken sig til Meaux.
Viborger Samler, 1814-03-17
Cassel 28de Febr. De nyeste Beretninger fra Armeen ere daterede d. 19de Febr.; de melde "at H. K. H. Kronprindsen af Würtemberg er rykket ind i Fontainebleau og den franske Armee har Hovedqvarteer i Meaux. Lausanne d. 18de Febr.
Viborger Samler, 1814-03-17
Man forsikrer, at Marskal Suchet har forladt Spanien med sit Korps paa 12000 Mk. og er kommen til Lyon.
Viborger Samler, 1814-03-17
Armeen under F. M. L. Grev Bubna regnes for 36000 Mk.
Viborger Samler, 1814-03-17
Maylands Breve forsikre "at der, efter GeneralBellegardes Foranstaltning og i Haab om en snar Fred, er sluttet Vaabenstilstand i Jtalien. En af Kongen af Neapels Adjutanter var kommen til Turin"
Viborger Samler, 1814-03-17
Paris den 3die Februar. Vore Blade indeholde, om Krigsbegivenhederne, til 30te f. M. i det Væsentligste Følgende: Keiseren ankom den 25de Januar til Chalons su Marne. Herfra rykkede Hs. M. frem i Spidsen. for de talrige Tropper, som havde forsamlet sig der fra Rigets sydlige Deele. Marschal Hertugen af Tarent (Macdonald) erholdt daglig talrige Forstærkninger. Den 24de blev Hertugen af Treviso (Mortier) angrebet af Fjenderne. Vore Tropper havde besat Landsbyen Fontaine og tilbageviist alle Fjendernes Angreb. Den 25de havde vi en Affaire ved Brøen ved Fontaine, mellem Bar sur Aube og Chaumont, hvori Fjenderne tabte i det mindste 6000 Mk. Paa vor Side var Tabet ubetydeligt. Keiserens Nærværelse opliver den franske Armee. Den 27de angreb den Fienderne i St. Dizier, kastede dem og tog Adskillige til Fange. Endeel af deres Artillerie kom i Uorden i Skovene, da det vilde passere den slette Vei til Montierender. Alt dette bevirkede Nancys Befrielse. Keiseren fortsætter sin Bevægelse med en fortreffelig Armee. Om Aftenen den 27de var Avantgarden i Vassy. Hertugen af Tarent er ankommen til Rethal. Den 27de attaqverede Kosakkerne Arey sur Aube, men bleve trængte tilbage, ligeledes have de gjort et forgjeves Angreb paa Sens. Efter Diziers Jndtagelse rykkede Keiseren videre frem. Den 29de angreb han den fiendtlige Arriergarde ved Brienne, slog den og bemægtigede sig, efter en meget heftig Fægtning, Staden og Slottet. En Coureer, som er ankommen hertil idag fra Keiserens Hovedqvarteer, beretter, at Fienderne have tabt et Slag den 29de og 30te. Tyve fiendtlige Kanoner ere faldne os i hænde i Skoven ved Vassy.
Viborger Samler, 1814-03-17
Christianstad, d. 15de Februar. Den svenske Kong Carl den 13des Proklamation til Nordmændene. Nordmænd!
Viborger Samler, 1814-03-17
Kongen af Danmark har, ved en den 14de Januar sidstl. i Kiel afsluttet, formelig Fredstractat, for sig og sine Efterfølgere, samt for bestandig, aftraadt til Os og Vore Efterfølgere til Sverrigs Kro. ne, alle sine Rettigheder og Adkomster til Kongeriget Norge, samt, ifølge denne Aftrædelse, løst Eder fra den Troskabs- og Hyldingsced J have aflagt til Hs. Kall. danske Majestæt og den danske Krone. Svenske Tropper skulle derfor betræde Eders Grændser. Modtager dem med Rolighed og Tillid. De komme som Brødre, som Soldater af samme Folk, bestemt af Naturen til at være forenet. Ethvert fremmed Folkeslag, som kunde true Eders Fødeland, skulle ville røve Eders Eiendom og krænke Eders Rettigheder: den svenske Soldat, Ætling af samme Stamme som Norges Folk, kommer for at befæste Eders Rettigheder og Eders Frihed.
Viborger Samler, 1814-03-17
Vor Generalgouverneur skal raadspørge de meest anseete Mænds Jndsigter blandt Eder, for at forelægge Os til Overveielse og Stadfæstelse et Forslag til en Statsforfatning, indrettet efter Eders Tarv og som kan betrygge Eders Lykke. Vi love Eder iforveien, at denne Statsforfatning skal hvile paa de to skjønneste Rettigheder, som tilhøre et tappert og ædelt Folk, den at yttre sig ved sine Befuldmægtigede og at beskatte sig selv. Saadan er Vor Hensigt, Nordmænd, Vort Hjerte har intet andet Formaal end at berede Eders Vel. Vor elskelige Søn, Generalissimus for begge Rigers Krigsmagt til Lands og Vands, som i dette Øieblik strider for Nationernes Frihed og Selvstændighed, skal vide at agte disse Rettigheder høit hos Eder. Han nærer i denne Henseende ganske samme Sindelag som Vi, og skal forplante det paa sin Søn. Fra dette Øieblik forsvinde al Avind mellem den skan dinaviske Halvøes tvende Nationer! Deres fælleds Styrke beroer paa deres indbyrdes Enighed og Fortroelighed. De attraae ikke at udvide deres Grændser, men allene at forsvare deres Grund. Krigen, skal ikke meere udstrække sin Ulykke til Eder. De Fielde, som adskille Sverrig og Norge, ophøre nu at være Grændser. Havet og Jndbyggernes Tapperhed ere herefter den eneste Formuur, disse Riger behøve.
Viborger Samler, 1814-03-17
Vi have truffet alle fornødne Foranstaltninger, for at paaskynde Korns Tilførsel til Eder. En oplivet Handel og gjenaabnede Havne skulle i denne Henseende understøtte Vore Bestræbelser og berede Eder nye og længe savnede Kilder til Opkomst. J ville, derpaa tvivle Vi ei, ved Almeenordens Vedligeholdelse, ved den Lydighed J ere Eders nye Konge skyldige, ved den Tillid J skjænke ham og ved sand Fædrenelandskjærlighed, giengielde den faderlige Omhue Vi aldrig skulle ophøre at nære for Eder. Stockholms Slot, den 8de Februar 1814. Cal Nederrhinen, den 15de Februar.
Viborger Samler, 1814-03-17
Efter en med Marschal Macdonald sluttet Capitulation er Chalons sur Marne bleven besat af Preusserne den 5te d. M. General Wittgenstein har derpaa næsten ganske adspredt det 10,000 Mand stærke macdonaldske Corps, og frataget det alt sit Artilleri. Tilligemed denne Stads Nøgler modtog General York ogsaa Vitrys, som har overgivet sig til General v. Pirch, efterat Garnisonen først var trukken ud.
Viborger Samler, 1814-03-17
Triest, den 4de Februar. Venedigs Fald synes nær. Den 19de Januar skeete der en betydelig Opstand imod den derværende franske Garnison, som dog lidt efter lidt fik alt bragt i Rolighed, fordi Østerrigerne og Engellænderne vare for langt borte. Henved 40 Personer, for største Delen Fiskere eller Skippere, bleve skudte. Et langt større Antal ligger endnu i Lænker.
Viborger Samler, 1814-03-17
Jndenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. Aviser.)¬
Viborger Samler, 1814-03-17
J Dagen er forlangt et sikkert Middel opgivet til at fordrive Frost i Hænder og Fødder. Et saadant er ved flere Erfaringer i denne Vinter befundet ved frisk Koegjødske, som naar det i Omslag lægges en Nats Tid over den lidende Deel, strax hjelper.
Viborger Samler, 1814-03-17
J Fortalen til den af Hr. Pastor Grundtvig udgivne mærkelige Spaadom ogsaa om Danmark efter et gammelt Haandskrivt, beretter Forfatteren, at han har fundet denne Forklaring af endeel Spaadomme, i den hellige Skrivt efter sin Fader, og mener, at enten man feiller eller ikke, maae man, ved at læse disse Blade, tænke paa Napoleon, samt at der er endnu een end større Prøve og grueligere Strid tilbage om et Par hundrede Aar, hvor det er rimeligt, at Frankrig vil udspille sin Rolle. Spaadommene ere samlede sammen af Daniel (som saamange hidtil have brudt deres Hjerne med), Aabenbaringen og Zacharias Bog.
Viborger Samler, 1814-03-17
Engelsk Anmeldelse. J Juli 1801 døde paa Hr. Hutchinsons berømte Stutteri ikke langt fra Yorch, og nær ved den Plads, hvor aarlig de store Væddeløb holdes, den berømte Hengst Overton, den fik som en saadan Ganger tilkommer, et høitideligt Jordefærd, og den hele Ceremonie kostede nogle og tredive Pd. Sterling. Følgende Efterretning gjorde denne sørgelige Begivenhed offentlig bekjendt: Afvigte Søndag døde Overton, den bekjendte Hengst, paa Shipton. Den blev føllet 1788. Dens Fader var Kong Erigus, dens Moder Dame Bromle, dens Bedstefader Herodes, dens Bedstemoder Sphinx, dermed Regulus avledes af den berømte Gidolphino, Araberen. J Aaret 1792, da den var 4 Aar gammel, ansaaes den alt for det bedste Hengstføl i hele Engelland, og vandt i August Vedderiddet i York et Væddemaal paa 650 Guineer, hvorved de en Tid berømte Væddeløbere: Rosalinde, Rosamunde, og Falbert bleve overvundne. Hans Navn vil ikke forgaae, førend hans tvende berømte Sønners Cocksigtho og Rolla, heller ikkke mere nævnes. (Om mangen berømt Lærd er ingen saa udførlig Døds anmeldelse at læse, som om denne engelske Hengst."
Viborger Samler, 1814-03-17
Døde Kbhvn, Frue Conferentsraadinde C. B. Obeliz fød Gaarder 81 A. Tronhjem, Premier lieutnant ved det tronhjenske Jnfanterie=Regiment S. T. S. von Krogh 22 A. Kammerraad og Stiftamtskiver H. Moe 46 A. Drammen. Kjøbmand P. F. Busch 27 A. Adlersborg, Forpagter O. I. Palludan 55 A. Odense. Jomfr. J. C. Lund 85 A. Randers: Kjøbmand S. Sparre 46 A. Viborg; Bøssemager Halkers Datter Anne Margrethe 4 A.
Viborger Samler, 1814-03-17
Bekjendtgjørelser. Placat, Lerkenborg, beliggende 1/2 Miil fra Liimfjorden i Ørslevkloster Sogn, Fjends Herred, Viborg Amt, tilhørende Stervboet efter afgangne Hr. Peter Bonne, bortsælges ved offentlig Auction paa Gaarden selv, Fredagen den 22de April d. A. om Formiddagen Kl. 9. Den 15de og 19de April prøves 1ste og 2den Auction paa Viborg Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 9. Gaardens Hartkorn er 9 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/5 Alb., skatte= og tiendepligtig. Dens Areal bestaaer af Ager, Eng, Kjær og Heede, har en ypperlig Skudtørvmose og et Stykke Skov. Bygningerne ere forsikrede i Brandkassen, og bestaaer af 3 Borgergaardshuse af Muur og Bindingsværk, tæglhengt og indrettet til Beboelse, endog for 2 Familier, uden for Bondestanden. Ladegaardsbygningerne bestaaer af 3 Længder, samt et Tørvehuus, alt af Muur og Bindingsværk. Marken er fortrinlig skikket til Rug og deraf faaes der aarlig 26 Tdr., Byg 12 Tdr., Havre 40 Tdr., Boghvede 2 Tdr.; Høeavlen er i et jevn godt Aar 50 Læs. Den kan føde og græsse 30 Stude, 60 Faar, foruden de fornødne Arbeidshester og Huusholdningskoer. Ved Vaaningshuset er en smuk Hauge. Derefter sælges Stervboets Ind- og Udboe, bestaaende af saadanne Ting, som hører til en velbesadt Gaard. Cataloger herover, kan før Auctionen eftersees hos Hr. Kammerraad Tram paa Astrup i Salling og undertegnede. Viborg d. 12 Marts 1814. J. Nyboe.
Viborger Samler, 1814-03-17
konstitueret Herredsfoged Torsdagen d. 24de d. M. om Formiddagen Kl. 9. lader jeg ved Auction i min Bopæl hos Skræddermester Christian Lund i Mathisgaden, bortsælge: Endeel gode Meubler samt Kobber og extra godt fiint Linned. Viborg d. 14 Marts 1814. M. J. Sl. Hasselhalchs.
Viborger Samler, 1814-03-17
Efter Begjæring af den Kongelige Generalpostdirection bliver Fredagen den 29 April næstkommende Formiddag Kl. 10 slet paa Raadstuen i Hjøring, foretaget offentlig Auction over eet ved Lønstrup i Maarup Sogn Wenneberg Herred, Hjøring Amt, paa Vestkanten af Jylland beliggende Postfartøi med dets Inventarium, staaende og løbende Redskab. Fartøiet med Tilbehør, der kaldes Høgen og under Krigen har været brugt til den Kongelige norske Posts Befordring imellem Danmark og Norge, vil paa Begjæring vorde foreviist af Sognefoged Anders Madsen i Lønstrup, ligesom ogsaa Conditionerne til Auctionen forudere til Eftersyn paa mit Contoir i Hjøring og Fladstrand. Fladstrand, d. 12 Marts 1814. Hansen. Stedets Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1814-03-17
J Mandags Aftes blev tabt paa Gaden i Viborg, et Silke Halvtørklæde, rødt i Bunden, med gule Blade og Blomster. Finderen erholder en passende Findeløn, naar det leveres paa Bogtrykkeriet. Leegaardslyst, ved Standerborg, staaen ende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., Skov 3 Fdkr. 1 7/5 Alb., bekjendt af sin smukke Beliggenhed og anordningsmessige indhegnede Eiendomme, og kjønne Frugthauge, saavelsom af de mange skjønne og nyttige Anlæg ved og omkring Gaarden, samt af sine for faae Aar siden af nye opførte, gode og for en Famile af Stand særdeles velindrettede Bygninger i symmetrisk Orden, bestaaende af et Stue= og 2de Fløiehuse, der alle ere teglhængte, Lade, Stald og Fæehuus, samt Vognremisser, bliver med sine indkjøbte Tiender og nedlagde 18 Tdr. Rugsæd, ved een eneste Auction om antagelig Bud skeer, bortsolgt Mandagen d. 18de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, paa de Conditioner som ved Auctionen, der bliver afholdt paa Gaarden, vorde bekjendt, hvoriblandt bliver disser at Gaard og Eiendomme kan tiltrædes førstkommende 1ste Mai, at endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende under Forretning og at den øvrige Deel først med et Aars Rente bliver at udbetale i Snapsting 1815. Saa bliver og samme Dag efter Gaard=Auctionens Afholdelse og de følgende Dage derefter, hver Dags Formiddag Kl. 9, ved Auction bortsolgt Stervboets betydelige Eiendele, bestaaende af Guld, hvoriblandt et stort Smykke med Ringer og Armebaand, Sølv, deriblandt en stor Kande, Kobber, Messing og Jernfang, nogle 3 og 2 Etage jern Kakkelovne, Speile, Borde, Skabe, Kister, Stole, Kanopeer, Senge og Sengeklæder, Dækketøi af fineste Mønster, Porcelain og Glastøi, Ege= og Bøg Kar, Heste og Hestetøi, Køer, Faar, Vogne, hvoriblandt en smuk Jagtvogn, Plov og Harve med alt til en Alvs= og Lystgaard henhørende Redskaber, der alle ere gode og tildeels nye. Skanderborg, d. 22 Febr. 1814. Bagger. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1814-03-17
J tre paa hinanden følgende Aar, fra iværende Aars Begyndelse at regne, agter min Svigermoder Madame Galtrup i næste Sommer, ved Auction at bortforpagte den hende tilhørende Stagstrup Sogns halve Konge Korntiende i Thyeland. Dette gjøres herved foreløbig bekjendt til behagelig Underretning for Liebhavere, ligesom og at hele Sognets tiendeydende Hartkorn er 354 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. Tiden og Stedet naar og hvor Auctionen derover ventes afholdt, skal nærmere heri blive opgivet. Glomstrup paa Morsøe, den 4de Marts 1814. A. Gjedde.
Viborger Samler, 1814-03-17
Den Bekjendtgjørelse som er indført i denne Samler No. 21 for Udsalget af Aqvavit og Brændeviin ved Brænderiet her i Viborg, skal ikkuns forstaaes eller meenes i halve eller hele Anker, og ikke i Potviis.
Viborger Samler, 1814-03-21
Nr. 2.
Viborger Samler, 1814-03-21
Krigsefterretninger.
Viborger Samler, 1814-03-21
(Af Alt. Merk. og Lybecker Aviser.)¬ Man har endnu denne Postdag ingen Bekræftelse paa de i sidste Aviser meddeelte modsigende Tidender fra Krigsskuepladsen. Tydske Aviser vise imidlertid det Urimelige i de franske Beretninger; thi efterat de Franske melde, den 11te Febr. at have tilintetgjort den hele russiske Armee, seer man dem, endnu d. 12te at drive Russerne fra en Stilling til en anden; saaledes tog man d. 11te alt Russernes Artilleri og Skyts og derpaa d. 12te atter 50 Kanoner fra dem. Saaledes lader den franske Beretning Keiser Napoleon først den 11te tilintetgjøre den russiske og preussiske Armee ved Montmirail, og siden 4 Dage derefter atter seire paa samme Sted over dem. De mene derfor, at det Sandeste heraf kunde uddrages, er, at Keiser Napoleon, der siden Slaget ved Brienne havde opstilt Levningerne af sin Hær ved Meaux, især havde havt Blüchers Hær imod sig, hvilken han da, denne overlegen i Styrke, havde deels slaaet og deels veget for. Blüchers Hær blev trængt tilbage med Tab d. IIte men d. 12te blev han, forstærket med den Russiske Garde, istand til at tage det tabte Skyts tilbage og tvinge Napoleon, til at gaae tilbage. Overalt menes Blüchers Tilbagetog at være en af de kloge Manøvrer, som han forhen i Schlesien med Held anvendte og hvorved han skaffede Schwartzenbergs Hær, der langs Seinen udgjør hans venstre Fløi, Tid til at afskjære den franske Hær fra Paris. Den 18de tabde Würtembergerne, der kun vare 8000 imod det franske Korps paa 40000 Mk.; men det Tab WittgensteinsKorps leed, da samtlige Hære ville forene sig foran Troyes, var atter erstattet og den Schwartzemberaske Hær var atter i Begreb med at samle sig ved Troyes. Napoleons Armee regnes for 110,000 Mk. men de Allieredes for 300,000 Rd. Det øvrige indeholdes i nedenstaaende Tidender. Troyes d. 19de Febr.
Viborger Samler, 1814-03-21
De Allieredes Armmer fortsætte Krigen med Eftertryk. Fægtningerne d. 11te, 12te og 13de ved Montmirail og Chateau=Thiery, hvor Napoleon forenede alle sine Stridskræfter mod en svag Deel af Blüchers Hær, kunde ikke opholde Blücher længe. Nogle enkelte fraskildte Korps bleve overfaldne og maatte med Tab trække sig til Chalons; men da General Winzingerodes Korps ved Soissons tog fra Fjenden 4000 Md., 3 Generaler og 13 Kanoner, maatte Fjenden hastig og med Tab gaae tilbage. Bluchers Hær, som efterat have forenet sig med Winzingerodes, er 80000 Mk. stærk, har paa ny angrebet de Franske og forfølger dem stærkt paa Veien til Paris. Jmedens dette tildrog sig paa de Allieredes høire Fløi, har deres store Armee forfulgt sine Fordele. Den 16de forlagdes Hovedqvarteret til Bray. Som Tingene nu staae, maae der snart forefalde Ting, af Vigtighed.
Viborger Samler, 1814-03-21
Fra Chalons sur Marne, afsendes nu daglig en Coureer til Frankfurt.
Viborger Samler, 1814-03-21
19de Febr. Den 18de have Marskallerne Omdinot og Victor angrebet Montereau; men de bleve tilbagedrevne med stort Tab af Kronprindsen af Würtemberg og General Bianchi. De Allierede fangede ved denne Fægtning 1 General og toge adskillige Kanoner. General Czernitcheff har indtaget Soissons. Den franske General Longchamps, 3 Oberster og 3000 Md. bleve fangne. Der fandtes 16 Kanoner. Den franske General Ruskafaldt. Den 16de har Hermann Platow i Nemours fanget 500 Md. og taget 9 Kanoner. De Allierede have efteren haard Kamp dreven de Franske fra Fontainebleau og forfulgt dem til Reau.
Viborger Samler, 1814-03-21
22de Febr. Den allierede Armee danner en frygtelig Linie fra Troyes til Rheims. Den stod i Nemours, Movet og Fontainebleau Fyrst Schwartzenberg ville d. 20de tage Hovedqvarteer i Traines. Grev Wittgenstein stod foran Nangis; Blücher, Sacken og Kleist foran Chalons; York og Winzingerode i og omkring Rheim; Bülow ventedes dertil den 20de. Den svenske Kronprinds ventedes og med hans Korps. Napoleon vil ikke kunne hindre vort Jndtog i Paris. Særdeles smertelig er ham Tabe af hans Reserve ved Søissons. Vore Tropper kappedes d. 17de og 18de med hinanden i Tapperhed, de Franskes Tab er ulige større end vort.
Viborger Samler, 1814-03-21
Lausanne d. 22de Febr.