JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-03-19
Regensburg, vom 2 Marz. Am jungstverwichenen 27sten, als dem von neuemangesetten Tage, ist endlich nicht allein das versprochene Kayserl. Reserpit zum Vorscheine gekommen, sonders auch die Deliberation im Fürstl. Collegio wirklich vor sig gegangen. Aus dem nummehrigen Zusammenhange des. jenigen, pas zu Frankfurt und hier geschehen ist, las sich garelricht schliessen, dages diejenigen Gesandschaften am besten getroffen, die in Gedult das Rescript abgewartet, und nicht wie andere, mit grossem Expessement die Proposition vor dessen Erscheinung begehret haben. Jtzund ist die Sache vollkommen in der Ordnung. Die Churfurstl. Gesandten zu Frankfurt konnen nichts dagegen einwenden; weil die Farstlichen acht Tage langer, als sie, gewartet haben; undzu spat istres nicht for die Fürstlichen, weil der Wahlconvent erst bevørstehet. Der Kayserl. Hof har sein Wort gehalten, und die Gerechtsamme des Fürstl. Collegii sind nunmehro voll. kommen bewahret. Soistauch der Ausdruck von der Nothwendigket ins Fürstl. Conclusum gekommen, undzvar um so viel mehr, weil die Churfürstl. Wahlbotschafter in ihrem Concluso die Sachelebensals blos auf den Nothfall gesehet haben. Es molte zwar der Salburgische Gesandte nicht gerne sich dazu verstehen, pas massen er dafar hielte, das das Wort: Erfordernis &c. alles erschopfe. Dennoch brachte der Sachsen Gothaische Gesandte durch seine unermüdete Vorstellungen es dahin, dat das Wort: Nothwendigket inseriret, undalse der Casus Necessitatis mit algemeinem Einverstandnis, und ohne Contestationen und Collisionen, durchgesetet werde. Auf das Sachsen. Gothaische vor sitzende Votum haben sich nicht nur samtliche Weltiørst liche, ausser Baden Durlach, sondern auch die meister Geistfürstlichen, in ihren Votis bezogen; und da det Grafl. Gesandte dem Sachsen Weimarischen seine Votaaufgetragen, und derselbe somhe er Commissione ins Protocoll gebracht hatte sost dieser Scene, auf Veranlassung des ermeldeten Gräflichen Gesandten, im Namen der Westphalischen Grasen, mit nachfolgenden Chrondsticho beschlossen worden: ald Vota la et Laationes tot Vs partlae. Am Endedes Protocolle ausserte Holstein Glückstadt Sey allergnadigst befehliget, ad Protocollum anzuzeigen, das Jhro Königl. Majestæt zu Dannemark, Nor megen &c. &c. in die Legitimation und Bevollmachtigung, einer vortreflichen Anhaltischen Gesandschaft, zu Verfuhrung des unter Obervormundschaftlicher Administration dermalen stehenden Herogl. Holsteinischen Comtial-Susfragii, wie uberhaupt in die Obervormundschaftliche Regierung der Russischen Kayserin Majestat, aus ganz besonderer Hochachtung und Freundschaft for Jhre, Person, gerne willigten, auf kanstige Falle aber Allerhöchstderoselben Jura, und uberhaupt die Gerechtsammederer hoben Agnatorum in dem Hause Holstein, so, wie sic in den Gesetzen des Reichs und in dem Herkommen des Hauses gegrundet seyn, ausdrücklich vorbehalten, und reserviret haben molten." Aus dem Reichs=Farsten Raths=Protocoll.
Berlingske Tidende, 1764-03-19
Carthagena, von 8 Februar. Die Prisente, welche Se. Catholische Majestat andes Kønigs beyder Sicilien Majestat ubersenden, sind nunmehr ans Madrit hier angelanget. Sie bestehen incrystallenen Gesassen und gewirkter Arbeit. Sie sind bereits am Bord des Glorieur gebracht, welcher nachstens nach Neapolis unter Segel gehen wird. Borgester, frühe liesen der Terrible und die Fregatte Astraa, vor hier nach Cadixaus. Die 4 Rebecken, wilche Don Antonio Barcelocommandiret, befinden sich auch nunmebin segelsertigem Stande. Sie werden 3 Monate hin durch, von Cap Palos an bis den catalonischen Kisten. widet die Secranber kreutzen.
Berlingske Tidende, 1764-03-19
AVERTISSEMENTS. Am kunstigen 3ten April lassen die Erden nach dem vormaligen Bürger-und Kupserschmed hiesiger Stadt Hrn. Han Wiedemann einige anserlesenen und wohlversehenen Bücher, die geither dem sel. Magister Wiedemann zugehøret haben. durch offentliche Auction verkausen. Sie lassen ferner am folgenden 9ten im selbigen Monat, einige des erwehnten Hans Wiedemanns Nachlasse gehørigen Effecten und Gräthe zur Auction ansseyen, worstber die Catalogie 8 Tage voraus indes Wildemanns vorher bewohnten Hause, an der Eckt vorder Oster und Pillestrasse, alt auch die Auctionen gehalten werden, zu bekommen. Bey dem Kausmann Jürgen Birk ist hernach, wie vorher, alle Sorten von feinem Weitzenmehl und Grütze, in grossen und kleinen Partheyen, auch von den allerbesten Boniteten und zu den billigsten Preisen zu bekommen, som inseinemin der Norderstrasse bewohnenden Hof, wie auch in seinem drey viertel Meile ausserhalb der Stadt, inder Bronsboyer Pfarre belegenen Hof, Sdeborghuus genannt. Nachdem mein Sohn, Andreas Carlsen, Kansmann inder Stadt Christiania, und wohnhaft in diesen Lade=PlatDedbach, am verwichenen 9ten Februar underhedrathet gestorhen ist, und er hat Handlung getrieben, somohlinner. als ausserhalb Landes. Also lasse ich solchen Sterdfalle hie durch in denen Danischen und Denschen Zeitungen bekaunmachen, und des Defuncti Debi= so wie Creditores einiaden sich an mit zu menden, die Erstere, zur Berichtigung ihret Schulden, auch die letztere ihre anf gesetzmatzige Beweis, thumer gegrundette Forderungen bezahlet zu erhalten. Ded bach in Norwegen, den 9ten Marz, 1763. Christen Carlsen.
Berlingske Tidende, 1764-03-19
Am kunstigen 23sten Marz wird auf dem Guthe Basnas in Seeland, 4 bis 500 Fuder Hen, som letzten Jahre auden an Basnes gehørigen Wiesen eingeerndtet worden sindjedes Fuder auf 32 Lispund an Gewicht, durch Auction ververkauset, mit den Conditiones, die an Ort und Stelle sollen bekannt gemacht werden.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Versailles, den 4de Martii. Erkebiskoppens Vicarius i Paris, har udgivet en Tilladelse til at torde spise Smør og Æg i Fasten.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Paris, den 5te Martii. Kongen og det hele Kongelige Huus have antaget nye Skrifte=Fædre; Drønningen lader sin komme fra Pohlen, og Mad. la Dauphine sin fra Sachsen. Man siger tillige at de forrige, som vare Jesuiter, have faaet Ordre at forlade Hoffet strax, og at dem er tillagt Pensionen. Notarius des Haves er hængt in Effigie; den Bankerot han har gjort, var paa 3 og en halv Million Livres.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Petersburg, den 21de Februar. Keiserinden har udnævnt Kammerherre, Fyrste Baratinsky til at overbringe Hans Majestæt Kongen af Sverrig Ordenen, St. Andreas. For at afskaffe den Uorden og Partiskhed som alt for meget har gaaet i Svang hidindtil ved Retterne, har Keiserinden foranstaltet, at alle Domstolen skal besættes med værdige, erfarne og retskaffene Mænd, og ikke som forhen, med uvidende og uduelige Maskiner, som have ladet sig dreye ved deres Underhavende, ofte til sto Skade og Undertrykkelse for Undersaatterne, og have indbildet sig at Embederne vare for deres Skyld, og ikke de for Embedernes. Hendes Majestæt har i samme Henseende behaget at aflægge saadanne bestemte Rettens Betientere med tilstrækkelig Besoldning. Hendes Keiserlige Majestæt har behaget at antage Hr. Willebrand, Agent ved Ministerie her, for Stæderne Lübeck og Hamborg, i samme Embede for Staden Bremen.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Constantinopel, den 1ste Febr. Den Preussiske Minister her, sendte den 20de Januar. en Courier til sit Hof. Porten synes nu, meere end forhen, at tage Deel i det Pohlske Konge-Valg, som nær Naboe til samme Kongerige. Den 27de Jan. ankom her, forrige Russiske Minister i Regensborg, Hr. Lewaschow; han kom fra Petersborg, og skal, som det hedder understytte den Russiske Resident, Hr. Obreskow i sine Underhandlinger, samt med Tiden løse ham af.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Milan, den 22de Februar. Chevalier Tron, en Lem af Senatet for Republiquer Venedig, er udnævnt til at afgiøre i Mindelighed med Keis Kongel. Commissarier, en Jrring som har reyst sig, angaaende den Venetianske Republiques, og dette Hertugdom mes Grændser. En anden Misforstaaelse imellem Mantoue og Verone, over Floden Tartaro, skal og billægges i Ostiglig.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Livorno, den 20de Februar. Den dyre Tid regierer i Sardinien ikke mindre end i Neapolis og Sicilien; Fra Havnene i dem alle, gaae Skibe paa Levantet, for at hente Korn.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Warschau, den 2den Martii. Fyrst Primas har offentlig erklæret, at han ikke gav nogen Audience til Deputerede fra de Woywodskaber, hvor Tveedragten har drevet Jndvaanerne til at holde 2de Lan dage, og at udvælge 2de Nuncier. Dette har han og i Gierningen holdet, imod Nuncierne fra et vist Wøywodskab. Her løber endnu jævnlig Efterretninger ind om adskillige Landdage, som ere løbne uroelige af. Paa et Sted, har man gjort det af i Kirken, saa at 2 Adelsmænd ere blevne paa Stedet, og over 60 Saarede. Hr. Potokki, Republiquens Gesandt i Dreyden, er kommen hid tilbage. Hr. Gadomsky, der er tilbagekommen fra Berlin, hvor han var Gesandt, har bekiendtgjort i vore Tidende: "At Kongen af Preussen havde bedet ham at mælde sine Landsmænd, at Hans Majestæt fuldkommen vedtager alt det som Hr. Benoit har declareret i Høystsammes Navn, og ønsker Republiquen et samdrægtigt Valg, paa det at ikke indvortes Uroligheder og Tvedragt skulle trække fremmede Tropper ind i Pohlen; thi da blev Hans Majestæt nødet til at lade sine Tropper ligeledes rykke ind.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
London, den 2den Martii. Natten til den 26de Febr. blev den Hamborgske Jøde Synagoge her, berøvet alle sine Kostbarheder og Meubler.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Staden London allene, Westmünster og Forstæderne ube regnede, betaler aarlig i Landtaxt 123399 Pd. 6 Sk. 1 P., og 75445 Pd. 5 Sk. 5 P. mere end hele Kongeriget Skotland. Nylig bleve Jern=Kanoner tilsammen 40000 Pd., i Vægt, indskibede herfra til Frankrige. Siden Freden, skal over 2000 Personer have begivet sig til Canada og Louisiana, for at sætte sig ned der. Paa en 6 Ugers Tid ere her ankomme henved 250 Skreder=Svenne fra Tydskland, Frankrige og Holland. De Handlende i Nye-Engeland have udbedet sig af Ministerio, frie Jndførsel til Storbritannien af Producterne af deres Hvalfiske=Fangst i Golset af St. Laurent, paa hvilken de i forrige Aar have anvendt over 50 Skibe, og man troer at deres Begiering bevilges dem. Allexander Dun, Wilkes Efterstræbere, skal ikke rare paa frie Fod, men endnu sidde i Fængselet Surrey. J disse Dage løber det Kongel. Skib, Triumphen, paa 7. Kanoner, af Stabelen i Woolwich. Det har kuns 2 Dækker, og holdes for af største paa sit Slags, i den Kongelige Flode. Man skriver fra Chester, at der, og Naboelauget, har yttret sig en Sygdom iblant Hestene, hvilken har alt revet en Mængde bort. Man giver det usædvanlig vaade Veyrlig Skylden derfor. En prægtig Stats-Carosse er nylig forfærdiget efter Kongel. Ordre, til Foræring for Arveprinzen af Brunsvig, og er i disse Dage bleven foreviist Hans Majestæt. Det Rygte, at Hr. d'Con, Kongel. Fransk Dragon-Capitain, og forrige Befuldmægtigede Minister, skulle i Dover have duelleret med en Hr. Vergy, er usandt. En Kiendere, har tilstillet Videnskabernes Socitetet en Samling af Skotlandske Granat= og andre Steene, som ere fundne i det Lands Bierge: En Diamant=Sliber har fleeben nogle af dem, og befundet dem saa smukke som Rubiner; i Farve og Vægt ligne de Orientalske Steene; de taale Jlden uden at tabe deres Farve, og blive holdte for store Rariteter. Baron Grotz, Russisk-Keiserl. extraord. Envoye, har havt sin første Audience hos Kongen, og overleveret sit Creditiv.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Fra de Pohlske Grændser, den 9de Mart. Man har nu sikre Efterretning om at Kongen af Preussen agter at reyse til Schlesien, og derfra til Preussen, for at mynstre Sine Tropper paa begge Steder.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Wien, den 3die Martii. Ved Hs. Keiserlige Majestæts Reyse til Frankfurt, som gaaer for sig den 12te, er gjort den Indretning, at ingensteds giøres Halte til Middags, men at Befordringen skeer saa ufortøvet paa alle Stationer, at man kan lange til Natte=Qvarteererne betids. Hendes Majest. Keiserinde Dronningen, gjør Hendes Keiserl. Gemahl Sælskab til den første Station. J Forgaars ankomme 2 Vogne fra Chemnitz, med Ducater, som der ere blivne myndtede for Keiseren, hvilke videre blive førte til Frankfurt. Man siger at Ducaterne ikke skulle blive høyere udgivne, end til 4 Fl. 10 Kr., imedens det Keiserl. Hof opholder sig i Riget. Herer forfærdiget overmaade kostbare Korser, som Hs. Keiser, Majest. har bestemt til Foræringer for de 3 geistlige Churfyrster. Foræringerne for Gesandtskaberne, bestaae i Tabatierer og Ringer, af anseelig Værdie. Adskillige Rigs og Ungarske Græver torde maaskee ved Leylighed af den Romerske Konges Kronning, blive ophøyede i Rigsfyrstestand; man nævner og nogle af dem; men, da det er kuns Formodninger, vil man undlade at anføre dem her, indtil den formodede Ophøyelse virkelig er skeed.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Helsingøer, den 18de Mart. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 15de hujus, Herman Schneider af Bergen fra Hamborg til Liebau og Erich Hasaloop af Oldenborg fra Hamborg til Kønigsberg, begge med Baglast. Ulrich Thomsen Fischer af Kiøbenhavn fra ibid. til Drammen med Rug. Den 16de dito, Gerh. Winge af Swelwig fra Kiøbenhavn til Dramen med Rug. Den 17de dito, Jess Gotschesen af St. Croix fra Kiøbenh. til St. Croix med Provision. Den 20de dito, Jørgen Lax sen Smith af Kiøbenhavn fra Trundhiem til Kiøbh. med Sild. Den 21de dito, Peter Nicolaysen af Kiøbenhavn fra ibidem til Aredal, og Niels Christian Hansen af Kiøbenhavn, fra Danzig til Scheen, begge med Rug. Christen Scharsøe, af St. Croir fra Kiøbenhavn til Amsterdam med Sukker.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Kiøbenhavn, den 23de Mart. Den 16de Jan. har Hans Kongel. Majestæt allernaad. beskikket Thomas Thomasen junior af Sønderborg, til Tingskriver i Amtet Gravenstein paa Arrøe. Den 20de Febr.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
er Pastor Samuel Delius paa Hitler Skandsen, allern. forflyttet til Willestedt og Fischerhude i Amtet Ottersberg. Og den 19de Mart. Cancellisten Georg Frederich Maider, beskikket til Landskriver paa Fehmern.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
J Tirsdags behagede Hendes Majestæt, Enkedronningen, og Hendes Kongelige Høyhed Kronprinzessen at promenere en Carosse, og derpaa at indtage Middagsmaaltid hos Hendes Durchl. Fyrstindin af Ostfriesland.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Den 29de Martii bliver der holdt General-Forsamling, paa Handels-Compagniet. Følgende er indsendt af en Ubekiendt: Naar Maanen kommer imellem Jorden og Soelen, da skeer for vores Øyen en Soelens Formørkelse, og paa Jorden falder udi samme Tid Maanens runde Skygge, saa at Soelens Formørkelse kan ogsaa kaldes en Jordformørkelse. Alle de Folk, som boe paa Jorden, og ere inden i denne Skygge, see Soelen formørket, og alle de andere, som ere uden for samme, fornemmer ikke til nogen Formørkelse i Soelen. Hender det sig at Maanen synes for Jordens Jndbyggere større end Soelen, og Linien igjennem Maanens og Soelens Contra treffer just paa bekiendte Stæder, og Byer, saa seer samme Soelen ganske eller total formørket, som No. 1715 den 3die Maji udi Aalborg. Hender det sig, at Maanen synes mindre end Soelen som Ao. 1746. den 25de Julii udi Grønsund ved Laaland, da sees Soelen ringagtig eller Annular formørket. Og saaledes vil Soelen ogsaa blive seet udi dette Aar 1764 den 1ste April, over hvilken Formørkelse her følger een nøyagtig og tilforladelig Underretning. Beskrivelse over Soelens ringagtige eller AnnularFormørkelses Vey den 1ste April. Ao. 1764.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Udi denne Formørkelse sees Soelen ikke nogen Steds udi hele Verden total eller ganske skjult, men ikkuns ringagtig eller annular formørket paa en 4 Minuters Tid omtrent thi Maanen synes for os, som boe paa Jorden denne Gang mindre end Soelen. Saaledes sees Soelen at opgaae 240 Miil Østen fra Øerne St. Croix og St. Thomas paa 18 3/4 Grad. norder Brede og 59 3/4 Grad. Længde fra Kiøbenhavn af Vesten. Men samme Øyeblik tæller Kiøbenhavn Klok. 9. - Min. Formiddag. Vi vil neden herefter ansætte Tiden for hver Stæds Klokke=Slag, hvor den ne ringaatige Formørkelse sees den største Formørkelses Tid. Herpaa rykker denne Central- og ringagtige Formørkelse. videre frem paa Havet, og befindes den Kl. 9 at være Øen Madera oven forbi passeret, eller 50 Mille Syd=Vest for for Cap. St. Vincent udi Portugal paa 35. J Grad. Norder Brede, og 25 1/2 Gr. Længde fra Kiøbenhavn til Vesten Herefter dreyer den sig op af Kysten af Portugal, og lander til sidst ved Lissabon, gaaendes derfra igiennem Spanien, hvor den Kl. 10 tet oven for Oviedo er kommen udSøen paa 44 1/4 Grad. Norder Brede og 18. J Gr. Længde fra Kiøbenhavn af Vesten. Siden treffer samme paa Bretaane, og gaaer ved St. Malo til Søes igien, løbendes over Canalen til Portsmouht, og passerer London og Cambringe tet neden forbi, saa at den Kl. 11 befindes udi Nord=Søen, 15 Mille Nord=Ost fra Yarmouhr udi Engeland paa 53 3/4 2 Gr. Norder Bredde, og 10 Gr. Længde fra Kiøbenhavn Vesten ad. Derpaa kommende af Nord=Søen, farer den tet under Cap. Lindes Næs forbi Flekersen og Christiansand midt imellem Christiania og Frederichshald, og tager udi Land tet ved Tønsberg. Hvor den haver ladet sig see udi Gysted, Salling, Skagen, Fladstrand, Sæby, Aalborg, men neppe udi Wiborg, Og udi Norge, Stavanger, Drammen, Skeen, Bragenæs, Strømstad, Bahus, Mastrand, Gottenborg, men knav udi Bergen. Klokken 12 eller lige udi Middag sees den paa Dofre Field, ved Dale=Karlene udi Sverrig paa 61 5/8. J Gr. Norder=Brede og 1/2. O Grads Længde fra Kiøbenhavn Vesten ad hvor den er faret oven forbillpsal, som ikke seer Soelens Lysering Kl. 1 findes den 30 Mille Veys Norden for Torne udi Lapland, hvor den strax derpaa imellem Nord=Cap og Wardøehuus sætter ud paa Mare Glaciale, og farer tet oven forbeNova=embla for at komme paa sin høyeste Norderbrede 76. og 73 12. J Gr. Længde fra Kiøbenhavn ad Øster. Og tilsidst da denne ringagtige Soelens Formørkelse haver ladet sig see paa Jorden over 2403 Miile udi Længde, og 867 Mile udi Brede endes den paa Søen 70 Mille omtrent Østen for Nova=Lembla paa 75 1/2. - Gr. Norder-Brede, og 100 1/2 J Sr. Længde fra Kiøbenhavn til Østen, hvor Soelen samme Tid gaaer ned Kl. 7 1/2 og gjor Ende tilligemed paa Soelens ringagtige Formørkelse udi hele Verden. Men udi samme Øyeblik dette skeer er ikkun Kl. 120 33 Min. Eftermiddag udi Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Hvad Tid Formørkelsen begynder og endes paa de fornemmeste Stæder efter deres Klokke Slet. og hvor stor den bliver.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Alexandria udi Egypten, seer Soelen ganske lidet udi Overkandten formørket Klokken 2 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Amsterdam begynder Formørkelsen Kl. 9 1/4 Formiddag, og endes 3 Qvarter paa 1 Eftermidd. formørkes 1 1/2 af Soelen udi Syder=Kanten. Astracan begynder Kl. 2 3/4 7 Efterm. endes Kl. 3 3/4 formorkes 12 af Soelen oven til. Academierne, Axum og Embie seer intet til Soelens Formørkelse, thi Maanen rører Soelens Kant just oven til Bergen udi Norge begyndes Kl. 10 1/2 Form., endes Kl. 11 1/2 Efterm. formørkes 1 1/2 af Soelen neden til. Berlin begyndes halvg. 11, endes halvg. 2, formørk. 5 oven til. Bessastadar udi Island begynder Kl. 7 3/4 form., endes Kl. halv 10, formørkes 5 neden til.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Cap=Bonne=Esperance seer intet af Formørkromendskiønt Soelen er oppe. Christiansborg udi Guinea begynd. Kl. 9 1/4 Form., endes Kl. 10 1/2, formørkes 1/4 af Soelen oven til. Constantinopel begynd. Kl. 12 1/2, endes 1 3/4 Efterm., formørkes 1/2 Part af Soelen oven til. Danzig begynd. Kl. 11 1/2 Form., endes Kl. 1 1/4 Eftermidd., formørkes 5 af Soelen oven til. Dublin begynd. Kl. 8 3/4 Form., endes Kl. 11 1/2, formørk. 12 moxen neden til af Soelen. Edenborg begynd. Kl. 9 1/2 Form., endes Kl. 11 3/4, form. 1 af Soelen neden til.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Gothaab udi Grønland seer Soelens halve Part neden til formørket i dens Opgang. Leipzig begyndes Kl. 11 1/2 Form., endes Kl. 11 3/4 Efterm., formørk. 3/4 oven til. Lissabon begynd. Kl. 8 Form. endes Kl. 11, seer Soelen ringagtig formørket. London begynd. Kl. 9 1/2 form., endes Kl. 12 1/4, Soelen sees ringagtig formørket. Madrit begynd. Kl. 9 Form., endes Kl. 11 1/2 formørk. 12 nesten oven til. Nürnberg begynd. Kl. 10 1/2 Form., endes K. 12 3/4, formørkes 3/4 oven til. Paris begynd. Kl. 9 1/2 Formidd., endes Kl. 12 1/4 formørk. oven til. Petersborg begynd. Kl. 12, endes Kl. 2 1/2 Efterm., formørkes 5/6 oven til. Rom begynd. Kl. 10 1/4 Form., endes Kl. 1 1/2 Eftermidd., somørk. 3/4 af Soelen oven tilSamarcanda begynd. Kl. 4 1/2 Efterm., endes Kl. 4 1/2, for mørk. 1/5 af Soelen oven til. Stockholm begynd. Kl. 11 Form., endes Kl. 2 Eftermidd. formørk. 1/2 oven til. St. Thomas og St. Croix seer udi Opgang Soelen ringag tig nesten formørket.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Tranquebar udi Ost-Jndien seer intet af Formørkelsen, omendskiøt Soelen er oppe. Trundhiem begynd. Kl. 11 Form., endes Kl. 2 Efterm. formørk. 1 1/2 af Soelen neden til. Warschau begynd. Kl. 11 1/2 Form., endes Kl. 1 Eftermiddag. formørk. 1/2 Part af Soelen oven til. Wien begynd. Kl. 10 1/2 Form., endes Kl. 12 3/4 Efterm., formørk. 3/4 af Soelen oven til. J Morgen afgaaer Skipper Niels Mahl med Pakket Baaden Ørnen, til Lübeck.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Jndpasserede: Græv Ørtz og Regiments=Qvarteermester Outzen fra Odense. Oberst Eichstedt fra Nestved. StorfyrstiOberst=Lieutenant Knoblauch fra Schlesvig. Lieuten. Schøel fra Sorøe. Jnspecteur Volkers fra Bregentved. Udpasserede: Græve af Danneskjold til Sorøe.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 19de til den 22de Mart, indkommen følgende Skippere, fra Sønderborg: Hans Tønningsen, C. Jacobsen, H. Andersen; Cappel. J. Kommeten, H. P. Bruun; Bandholm; E. Ulrich, L. Saltvig, M. Saltvig Nyekiøbing: P. Hartvig; Middelfart: H. Jepsen; Bogense: J. Fahnøe; Nørvig: P. O. Smed; Dragøe: N. Prest; Naschou, P. Danchel; Bornholm; C. Hansen, J. Birch, O. Madsen, Af Boss, J. H. Kaas, P. B. Rasch, P. Robertsen; Christiansøe, H. Petersen; Trundhiem. J. L. Smith; Aarhuus: A. Smith Helsingøer. M. Friis, Malmøe N. Schaboe. Udgangne, til Memel; J. H. Mørch; Stettin. A. Lund, M. F. Dumstren; Lybek. J. Witte H. Rudolff, Bornholm: J. Hiort, M. Birch; Bergen: J. C. Nielsen, J. Rasmussen; Trundhiem. C. Petersen; Nykiøbing i J. Petersen; Weyle: J. J. Herman, H. Jensen, E. Andersen, J. Pedersen, J. Hansen; Stege: L. Willumsen; Wordingborg, C. Giertsen; Frankerige J. Harmsen; Aalborg. A. Corneliussen, Hadsund: P. Sørensen, Helsingøer: J. Pedersen; Svendborg, N. Jensen; Colding: R. Nielsen; Faaborg. J. Henrichsen, P. Jørgensen; Sønderborg; C. Gottlender, P. Steeg; Pommern M. Krentzin; Vestindien. J. F. Jansen, M. H. Rønne; Corsøer, P. J. Kylling; Naschou. S. Danqvart; Rungsted: P. Hansen, Malmøe: L. Johansen.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Lands=Tinget holdes i Sielland = den 11te April. . . . i Fyhn og Langeland = den 28de Mart. . . - i Lolland og Falster = = den 28de Mart. . . . i Nørre-Jylland = = den 11te April.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 60 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 Dages Sigt 27 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt 31 1/2 pro Cento. 2 Maaneder a Dato 30 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
(Posten fra Hamborg er i Dag ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1764-03-23
AVERTISSERENT. NB. Af Stifts=Provsten Hr. Jørgen Hees fuldstændige Forklaring over Passionen, 1ste Tom. 10 Mk. 2den Tom. 10 Mk. er endnu nogle Exempl. at faae hos Mons. Kanneworff, 1ste Huus i Landemærket hos Mehlmanden Sr. Carelson, lige over for Avels Gaarden; hvor endnu til denne Maaneds Udgang tages Prænumpaa 3die Tom. imod 8 Mk.; paa ovenmeldte Sted er ogsaa at faraDankel over Aabenbaringen, 1 Rdlr. Otto D. Lütkens Oeconomiske Skrifter, 2 Tom. in 4to. 10 Mk. dito om Folke=Mængden, 1 Mk. dito om Seyladsens Opfindelse, 8 Sk. Sallig Hr. Professor Evalds velbekiendte Skrifter, nemlig Prædikerne 1ste og 2den Tomme a 5 Mk. Stykker, 3die 4de og 5te a 5 Mk. 8 Sk., hvorudi tillige findes Prædiker over hel Passionen, Concordantzen alle 3 Tomer 6 Rdlr., Kirke=Historien over det gamle og nye Testamente 5 Mk. 8 Sk., den fandet Viisdoms=Kilde 1 Mk. 8 Sk. Den Troende Siæles daglig Opmuntring 1 Mk., ere endnu at bekomme hos Sr. Huul gaard paa Kultorvet.