Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-06-17
J Henseende til den i Mødet den 3 d. M. forhandlede Sag, angaaende en paatænkt Jurisdictionsforandring i Herredsfogedembedet for Lunde, Skam og Skovbye Herreder, var Amtsraadet end yderligere bleven opfordret til at yttre sig ifølge det Kongel. Danske Cancellies Skrivelse af 2 d. M., hvormed ogsaa fremsendtes det af Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen om denne Sag fremsatte Forslag, der gik ud paa, at Skam og Skovbye Herreder skulde henlægges til Byefogedembedet i Bogense, men at Lunde Herred muligen med Tillæg af en Deel af Odense Herred samt Røepstorff og Langensøe Birker, skulde udgjøre en særegen Jurisdiction. Amtsraadet kom efter foregaaende Ventilationer til det Resultat, at Skovbye Herred, med Tillæg af Klinte og Grindløse Sogne (fra Skam Herred), men efter Fradrag af Vigerslov og Søndersøe Sogne (der burde forenes med Lunde og Skam Herreder), burde henlægges til Byefogedembedet i Bogense, men at Lunde og Skam Herreder, med hiin Sogneforandring og saavidt muligt med Tillæg af Roepstorff og Langensøe Birker, skulde udgjøre en egen Jurisdiction, hvortil ved indtrædende Vacance i Odense Herred burde føies Næsbyehoved Brobye, Trostrupkorup og Paarup Sogne, samt at Embedsmanden i denne Jurisdiction burde have Bopæl i Odense. Amtmanden som iøvrigt aldeles tiltraadte Amtsraadets Forslag, maatte dog forbeholde sig at yttre sig særskilt over Sagen, naar de fra vedkommende Retsbetiente reqvirerede Oplysninger, angaaende de Jndtægter, der kunde antages at ville tilfalde de saaledes paatænkte Jurisdictioner, vare indkomne. 2. Fra Beboerne af Revninge var indkommen en Forespørgsel, hvorvidt Besidderen af Stamhuset Lundsgaard maatte være forpligtet til for Hovedgaardens Vedkommende at deeltage i Brændeleverancen til Skolen. Efterat Erklæring herover var indhentet saavel fra Stamhuusbesidderen som fra Sogneforstanderskabet, og der herved ikke var fremkommet nogen Oplysning, hvorefter Lundsgaard kunde være fritagen for den Hovedgaardene efter Anordningen af Juli 1814 §5 Litr. paa hvilende Forpligtelse at deeltage i denne Ydelse, blev Vedkommende meddeelt Beskeed i Overeensstemmelse hermed. 3. Adskillige Beboere af Verninge Sogn havde andraget paa, om ikke Degnekornet, istedetfor som hidtil at ydes efter Gaarde, burde herefter lignes efter Hartkornet. De der ikke var Amtsraadet nogen Lovbestemmelse bekjendt, hvorefter bemeldte Ydelse kunde lignes paa Hartkornet, henviste man i Svaret de Vedkommende til Lovens 2-1510, der udtrykkeligen byder, at det med Ydelsen af dette Korn skal forblive ved hvad hidindtil brugeligt haver været. A. Beboerne af Vibye Sogn havde til det Kongelige Rentekammer indsendt deres Andragende om, at den oven under A. 9 omtalte Vei fra Bøgebjerg til Martofte Veien maatte behandles som mindre Landevei, hvorover Collegiet havde forlangt Amtsraadets Betænkning. Raadet kunde paa den oven under A. No. 8 anførte Grund ikke anbefale dette Andragende. 5. Amtstuedistrictets Repartitionsfonds-Regnskab for Aaret 1842 blev fremlagt, gjennemgaaet og forsynet med Amtsraadets Paategning. 6. Efter Overveielse antog Amtsraadet det hensigtsmæssigt, at Opsynet med det mindre Landeveisarbeide Districtet overdroges Capitain Recke indtil Grundforbedringsarbeidet er tilendebragt; og overdroges det til Formanden i saa Henseende at foranstalte det videre Fornødne. Mødet blev derefter hævet. A. Mødet den 22de Februar. Amtsraadets Medlemmer (nemlig, foruden Formanden, Kammerherre Grev Wedell-Wedelsborg, Kammerherre, Fonss, Consistorialraad Provst Seidelin, Justitsraad Brasch, Kammerraad Evers, Proprietair Hansen og Landmaaler P. Hansen) var alle mødte. Protocolførelsen blev overdragen Kammerraad Evers. Derefter bleve følgende Sager foretagne: 1. Med Hensyn til det Arbeide, der iaar vil blive at foretage paa de gjennem Districtet løbende mindre Landeveie, havde der viist sig adskillige Vanskeligheder ved Affattelsen af de til Arbeidets Bortlicitering fornødne Forslag, og Beregninger, og da Aarstiden var saavidt fremrykket, at Arbeiderne maatte snarest muligt bestemmes, havde Amtmanden i Forventning om Amtsraadets bifald henvendt sig til Jngenieurcapitain v. Recke, hvem Opsynet med dette Arbeide hidtil har været overdraget, med Anmodning om at udarbeide de fornødne Forslag og Beregninger over Grundforbedrings- og Vedligeholdelsesarbeidet for dette Aar; disse Forslag og Beregninger havde Capitain von Recke udarbeidet og fremlagde samme efter Anmodning for Amtsraadet, der approberede dem og vedtog overeensstemmende med Frd, 29 Septbr. 1841 at indstille til det Kongl. Rentekammers Sanction, at Tilsynet med Arbeidets Udførelse for indeværende Aar overdroges Capitain von Recke for den samme Betaling, der hidtil har været ham tilstaaet af Amtets Repartitionsfond. Derhos tog Amtsraadet under Overveielse, om det ikke vilde være hensigtsmæssigt at overdrage Capitain Recke Opsynet med Arbeidet paa Districtets mindre Landeveie, saalænge indtil det endnu manglende Grundforbedringsarbeide paa disse Veie er endeligen fuldført, hvilket forventes at ville kunne skee i de næstpaafølgende 4 a 5 Aar. Da Amtsraadet var af den Overbeviisning, at Grundforbedringsarbeidet, naar det bestyres af en kyndig Jngenieurofficeer, vil blive bedre udført, end dersom det bestyredes af de vedkommende Politi mestre, der hidtil ikke have havt Leilighed til at erhverve sig de i saa Henseende fornødne practiske Kundskaber, og da det desuden vistnok maatte ansees hensigtsmæssigt, at det endnu tilbagestaaende Grundforbedringsarbeide tilendebringes efter de samme Principer, hvorefter det hidtil er blevet udført, saa troede Amtsraadet at overveiende Grunde talte for, at Bestyrelsen af Arbeidet paa de mindre Landeveie bør overdrages Capitain Recke i det ovenmeldte Tidsrum og for den samme Betaling, der hidtil har været ham tilstaaet. Herom gjorde Amtsraadet derfor fornøden Jndstilling til det Kongelige Rentekammer. 2. Da man endnu ikke havde modtaget alle de ved Frd, af 29 Septbr. 1841 §28 befalede Forslag til Regulativer for de Biveie, der blive at undergive Veitilsyn fra det Offentliges Side, bleve de Vedkommende erindrede omJndsendelsen af de manglende Forslag, og for at der ikke skulde foraarsages en skadelig Standsning i Arbeidet paa Sognenes Biveie, bleve Retsbetjentene i Districtet anmodede om at bekjendtgjøre for alle Vedkommende, at dette Arbeide, saalænge indtil Regulativerne kunde udfærdiges, burde fremmes paa den hidtil sædvanlige Maade. Jøvrigt blev det overdraget Justitsraad Brasch og Kammerraad Evers at gjennemgaae de indkomne og indkommende Forslag til Regulativer og derved gjøre deres bemærkninger. 3. Fra Sogneforstanderskabet for Kjøng Sogn var til Amtsraadet indkommet et Andragende om, at nogle paa den mindre Landevei ved Glamsberg Bye satte Steenkister, skulde være uforsvarlige. Efter de fra Veivæsenets Side oplyste Omstændigheder, og da de vedkommende Entrepreneurer havde afgivet Tilstaaelse for at ville 3 Aar indestaae for de omhandlede Steenkister, saaledes at de uden videre Bekostning vilde istandsætte de i denne Tid muligen paakommende Mangler, fandt Amtsraadet sig ikke foranlediget til at foretage videre ved denne Sag. 4. Mellem Beboerne af den under Grevskabet Wedelsborg henhørende Halvøe Fønsskov var i Aaret 1836 indgaaet en Forening og Vedligeholdelse af Districtets Veie, hvilken gik ud paa, at ikke alene den gjennem hele Districtet løbende Vei, der er fælleds for Alle, men ogsaa de mindre Veie, der fra bemeldte Hovedvei føre til de eenligt liggende Gaarde, skulde fordeles mellem Alle, saaledes at enhver af Beboerne erholdt en forholdsmæssig Andeel at bære af den med Jstandsættelsen og Vedligeholdelsen af alle Districtets Veie forbundne Byrde. Fra den allerstørste Deel af det omhandlede Districts Beboere var nu indkommet et Andragende om, at hiin Forening maatte tilsidesættes saaledes, at Enhver erholdt efter sit Hartkorn forholdsmæssig Veipart paa Hovedveien, men at derimod Jndkjørselsveiene til Gaardene udgik fra den fælleds Vedligeholdelse og overlodes hver Beboer for sit Vedkommende. J den Betænkning, hvormed Sagen indstilledes til det Kongl. Rentekammers Afgjørelse, yttredes der, at skjøndt det ikke kunde nægtes, at den sidstmeldte Fremgangsmaade vilde være meest overeensstemmende med det i Forordn. af 13 Decbr. 1793 sammenholdt med Rescriptet af 30 Novbr. 1785 udtalte Princip, at nemlig den, der har Nytte af Veien, ogsaa bør bære Byrden af dens Jndretning og Vedligeholdelse, saa formeente Amtsraadet dog, at den eengang indgaaede Overeenskomst ikke vilde kunne hæves, uden at deels samtlige Beboere, der alle ere Fæstere under Grevskabet, ere enige i Ophævelsen, og deels at Grevskabets Besidder dertil meddeler sit Samtykke, hvortil denne ikke fandt Anledning, da den indgaaede Forenings Ophævelse upaatvivleligen vilde medføre, at de ovennævnte Jndkjørselsveie bleve forsømte, til Skade for Gaardene.