JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Spanien. Forsøget, igjen at kalde Constitutionen af 1812 tillive, som i Barcellona umiddelbart fulgte paa Rædselscenerne i Citadellet, er strandet paa Nationalgardens Vankelmodighed, Mangel paa Bestemthed - og formodentlig ogsaa paa Savnet af energiske Anførere. Vel havde den dannet en Muur af Bajonetter omkring den opreiste Constitutionssteens og det var allerede kommet til Underhandlinger med General Alvare, som ogsaa ved denne Leilighed synes at have baaret Kappen paa begge Skuldre, da den engelske Marinecapitains Hyde=Parker, Commandeur for Linieskibet Rodney, indtraffhos Generalen med den Erklæring, at han strax vilde forlade Havnen med de til Stationen henhørende Fartøier, saafremt Constitutionen blev udraabt, men at han derimod vil de udskibe 700 raske Englændere og stille dem til Gouverneurens Disposition, naar han vilde bestemme sig til at bringe Oprørerne til Raison. Den engelske Capitains Bestemthed smittede Generalen; Underhandlingerne med Nationalgaden blev afbrudt og, paa Opfordring til dem af Nationalgardisterne, som vare Regjeringen hengivne, at forlades deres Kammeraders Geledder, saae Generalen sig snart i Spidsen for hele Cavalleriet og to Trediedele af Jnfanteri Bataillonerne. Constitutionsstenen var nu strax ryddet til Side og Pladsen af Cavalleriet gjort ryddelig for de Folke hobe, som endnu i nogen Tid opholdt sig der, og i de tilgrændsende Gader. Bataillonschefen Gironella og 15 andre, mere eller mindre compromitterede, Officerer bleve fængslede i deres Huse og senere bragte ombord paa det engelsk Linieskib. Mina, i hvis Fraværelse ved Beleiringen af St. Lorenzo General Alvarez egentlig har fungeret, var ved Efterretningen om de her fortalte Begivenheder skyndsomst ilet tilbage og indtraf allerede den 7de i Barcellona. Den Forbittrelse, han ved sin Ankomst yttrede, er uden Tvivl en Forløber for meget alvorlige Straffescener, hvilke man saameget vis. sere kan see imøde, som han allerede tidligere skal have yttret, at Spanien kun kan reddes ved strænge Forholdsregler. Den 8de var Roligheden igjen vendt tilbage, men ved de Papirer, man har fundet hos de Fængslede, er det sat udenfor al Tvivl, at der existere hemmelige Complotter, hvis Centralpunct er i Madrid selv, og hvis Hovedformaal det er, sat stifte Tvedragt og Ufred blandt de frisindede Spaniere. Man er ogsaa i Besiddelse af Lister over de Personer, som have været bestemte til Medlemmer af den tilsigtede proviforiske Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Frankrig. Med 247 Stemmer mod 67 gik Takadressen igjennem i de Deputeredes Kammer, uden at Committeens Udkast undergik nogen anden betydelig Forandring, end den, vi kjende af Amendementet Polen angaaende. Vel foranledigede den Phrase, hvori Regjeringens politiske System i det Jndre, somhandles, en Deel Debatter, hvor Oppositionen atter fandt Leilighed til at udøse sin Galde, men disse Debatter kunne for Udlandet kun have liden Jnteresse. J Kongens Svar ler det øiensynligt, at han har villet undgaae at berøre nogen af de Materier, der netop i Kammeret have vakt meest DisAcussion. Et Forslag fra Finantsministeren, om at nedsætte Renten af de 5 pCt. Statspapirer, er nu blevet Øieblikkets vigtig 1ste Thema. Han synes ved dette Forslag, ved hvis Udforelse de Skatteydende kunde erholde en betydelig Lettelse, imedens Capitalisterne vel vilde udsættes for Tab, at møde me logen Modstand og ikke at have Medhold af sine Collegaer i Cabinettet; de allerseneste Efterretninger ville endog gjøre det sandsynligt, at han træder ud af samme, saafremt han ikke sætter sit Andragende igjennem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
J de polske Flygtninges Navn har en Grev Plater i Journal des Debats ladet indrykke deres offentlige Taksigelse til de franske Kamre. Den er i det Hele en Gjenklang af hvad vi have hørt fra de franske Talerstole og uden Tvivl snart ville faae at høre fra de engelske. Det er tilkjendegivet Fieschi og Morey, at deres Proces for Pairskammeret skal tage sin Begyndelse den 30te Jan.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Portugal. Den 1ste Jan. fuldbyrdedes i Lissabon Dronning Donna Maria da Glorias Formæling per procura med Prinds Ferdinand August, Hertug af Sachsen-Coburg-Gotha. Dagen derpaa aabnede hun Cortes-Forsamlingens Session for i Aar med en Tale, af hvilken det Mærkeligste er den officielle Kundgjørelse af hendes Formæling og den Bestemthed, med hvilken hun udtaler sin Overbeviisning om, at Portugal snart vil være erkjendt af alle de Magter, som hidtil have vægret sig derfor, og det Løfte, at hun, fra sin Side, vil bidrage Alt til, at indføre et Besparelsesystem, som kan svare til Landets Finantstilstand. Hun fremsagde Talen med høist og klar Stemme; men blev paa Tilbageveien til sit Pallads ligesaalidet hilset med de sædvanlige Vivats som Dagen iforveien, da hun begav sig til Kirken. Man tilskriver Minister riets Mangel paa Popularitet denne Kulde hos Folket; selv skal hun, uagtet franske og hollandske absolutistiske Blade berette det Modsatte, være meget yndet. Det store Onde, ogsaa hun har at kæmpe med, bestaaer i financielle Forlegenheder, der gaae saavidt, at endog Understatssecretairerne savne deres Gage, og 120 Englændere, som man havde afskediget af den portugisiske Militairtjeneste, uden at kunne afgjøre deres Fordringer, vilde være omkomne af Hunger, hvis ikke Lord Howard de Walden havde taget sig af dem. Dronningens Gemal ventes i næste Maaned til Lissabon. .
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Blandede Efterretninger. Jfølge Breve fra Athenen havde Kongen af Balerns Ankomst til Morea kun gjort lidet Jndtryk paa Grækerne Man meente, at han agtede at foretage en almindelig Forandring i Ministeriet, blandt Gesandtskaberne og i MilitairCommandoerne. Bayrerne ere saa forhadte i Grækenland, at de ikke enkeltviis tør vove sig i nogen Afstand fra deres Qvarterer. Ved Piræus laae følgende Krigskibe: 3 engelske, 2 østerrigske, 4 russiske og 1 fransk. 2 engelske var ventende. Det Rygte, at Kongen af Balern agter at af lægge Sultanen et Besøg, vedligeholder sig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
J Petersborg har man, fra Jule=Dagene af, i 14 Dag havt en næsten uafbrudt stræng Kulde, der steeg fra 16 til 31 Grader. J Moskau vil man endog have bemærket 3 a 380, og i Archangel 40; men disse Angivelser ere ikke paalidelige. Ogsaa fra Tyskland klages over denne Vinter strænge Kulde. J Slesien har Reaumurs Thermomete, viist 200 under 0; i Augsburg 24 og i Schweiz 22. J Ungarn, Siebenbürgen og Wallachiet har Kulden ligeledes været usædvanlig stræng. Den til Paris bestemte overordentlige spanske Gesandt, General Alava, som var gaaet fra Santander med et Dampskib til Bordeaux, maatte, formedelst Iis, stige iland ved Royan.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Om de uendeligen smaae Dosis, hvoraf Homoopatherne betjene sig, giver Brandis i sin Naturlære et Begreb ved Følgende: Hahnemann og hans Disciple have stundom talt om Qvintilliondele. Men om en Læge, siden Adams Tiden havde givet alle levende Mennesker hvert Secund en Qvintilliondeel Gran af et Lægemiddel, vilde det hele Forbrug til alle i disse 6000 Aar paa Jordkloden levende Menneske dog ikke have beløbet sig til en Tusindedeel af en Million deel af eet Gran! Breve fra Bordeaux af 8de Jan. omtale en stærk Jldebrand i Dhrr. Sprenger & Mots Viinkjældere, hvorved 3000 Stykfade med gode Vine vare blevne ødelagte. Det var næsten et Mirakel, at Jlden, som blev næret ved en deel Fade Brændeviin, ikke angreb de andre Kjældere. J Førstningen anslog man Skaden til 700000 Fr.; med senere vil man være kommen efter, at den ikke er nær saastor, ja maaske kun beløber sig til 200000 Fr. Oplaget var assueret. J 5 Dage havde der i Bordeaux ikke været færre end 5 Jldebrande.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
J Julen feiredes, som sædvanligt, en Erindringsfest, i Anledning af Ruslands Befrielse fra de Franskes Jndfald, med megen Pragt. Efter Gudstjenesten passerede Garden, Revn for Keiseren i Vinterpalladsets uhyre Sale. Paven lider i denne Tid meget af en Næse=Polyp. En berømt mallandsk Professor Baroni skal derfor være kaldet til Rom, for at operere Hs. Hellighed paa Næsen. en Fædrenelandet. i Stænderforsamlingen i Roeskilde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Kjøbenhavn, den 21de Januar. Det Stænderne forelagte Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser af Trykkefrihedens Grændser, har her vakt en overordentlig Sensation.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Jfølge en her trykt poetisk Underretning er den bekjendte Bachus ved Døden afgaaet her i Byen i meget trængende Omstændigheder. Hans Efterladenskab, bestaaende af 3 Piber, er taget under vedkommende Skifterets Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Læserne ville erindre, at der forleden i Aviserne var Talle om en paa Batavia afdød Millionair, en Dansk, ved Navn Sinding. Efter Forlydende skal en Landsbyskolelærer ved Sorø efter ham arve en uhyre Formue.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Den 19de Jan. er Grosserer Peter Erichsens Bo taget under Skiftebehandling, som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Ledige Embeder. Skovfogedtjenesten ved Kagerup paa det 3die kronborgske, Skovdistrict med aarlig Løn 100 Rbd. Sølv, samt for Opsyn med et Led 10 Rbd. Sølv, frit Huus med Jord samt Brændselsdeputat.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Befordringer og Afgang. Den 29de Decbr. f. A. ere de hidtilværende constituerede Lærere Cand. theol. C. E. Kemp og A. H. Nielsen ved Aalborg Kathedralskole, Cand. theol. H. J. Smidth. ved Rudkjøbing Kathedralskole, og Cand. theol. S. Friis ved Roeskilde Kathedralskole, udnævnte til Adjuncter ved de respective Skoler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Kjøbenhavns Torvepriser, den 22de Januar. Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 12 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, 2dt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 4 sk. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 sk. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 22de Januar. Hamb. 2 M. - k. S. 203. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 202, solgt til - Mk. - s. Oblig. 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 1802181 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100; ator r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 48 1/4 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 10ta101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 10 a 101 ½ r. S. Rente) 89 a 89 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig, norske Statsobl., Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Dr. Dr. - a - i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 74 Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 93 a - i B. Dr. Dr. - a - i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedt. Hamborg, den 22de Januar. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 ½ s. Madrid 45 1/2. Cadix 453. Lissabon 50 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 203. Species 3/4 pCt. slettere Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Blandede Efterretninger. J afvigte Aar ere i Horsens copulerede 24 Par, fødte af Mandkjøn 68, af Qvindekjøn 59, tilsammen 127, døde af Mandkjøn 51, døde af Qvindekjøn 42, tilsammen 93, altsaa 34 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Ved Aalborg Kjøbstads Forligelsescommission ere i Aaret 1835 foretagne 124 Sager, deraf forligte og hævede 91, hudsat 1, til Retten henviste 32, og der indstævnede 15.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Døde. A. Chr. A. Aarestrup, f. Bondrup, 41 Aar; K. Hein, f. Borch, 54 Aar; S. C. Østberg; L. Chr. Warburg, 50 Aar; A. C. Bache, f. Ibsen, 46 Aar; Skomager S. L. Schou (af Kopper); I. C. Heger, 65 Aar ; H. Loure; Agent H. C. Kieler; Slagterm. J. Halvorsen, 51 Aar; Alle i Kbh. I. W. Platau, 33 Aar, paa Kysten Guinea. Nudine C. Flindt, i Roeskilde. F. I. Leth, 83 Aar, paa Aalykkegaard i Fyen. A. Wissing, Stadshauptmand, Ridder, 62 Aar, i Kolding.) And. Nielsen, 85 Aar, paa Glorup Skaandergaard i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Bekjendtgjørelser. Med dyb Sorg opfylder jeg herved den tunge Pligt, for fraværende Slægt og Venner at bekjendtgjøre min elskede Hustrue, Johanne Ottilia Wegeners fød Andersens Død den 18de Dennes i hendes Alders 23de Aar. Gud styrke mig til værdigen at hædre den Elskedes Minde ved troligen at sørge for de tvende uskyldige Børn, hun i vort kun fireaarige og saa lykkelige Ægteskab skjænkede mig. Villestrup, den 21de Januar 1836. P. C. K. Wegener. J Frederikshavn, er den Kjøbmand Jens Petersen forhen tilhørende Gaard, beliggende ved Byens gamle Torv, bestaaende af 16 Fag Vaaningshuus, 12 Fag Baghuus, Muur- og Bindingsværk med Tegltag, rummelig Gaardsplads og Have, samlet eller afdeelt at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, og kan 3/5 af Kjøbesummen blive creditteret paa første Priforitet i Eiendommen. Tiltrædelse kan skee den 1ste Mai dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
J Mangel af Salg er Boutikken med Beboelsesleilighed, Staldrum, Gaardsplads og have at faae til Leie til 1ste Mai d. A. Om Kjøbet eller Leien kan accorderes med Consul Bergen. J Frederikshavn, ter i Nærheden af Havnen en for Landbo- og Sømands Handel fordeelagtig beliggende Boutique med fornødne Pakrumme, Loftsleilighed og Staldrum m.v. at faae tilleie, og kan modtages til 1ste Mai d. A.; hvorom nærmere Oplysning kan erfares af Mægler Busch. En Dreng kan blive antaget i Bagerlære enten strax heller til Paaske hos Bager J. Holst, i Bispensgade. For den billige Betaling 4 Rbd. maanedlig, kan ved eller fra et Familiebord erholdes Middagspise fra førstkommende 1ste Febr. d. A. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Formedelst Bortreise er en liden Kjøre og Ridehoppe, med Vogn, samt Kjøre= og Ridetøi at faae for usædvanlig godt Kjøb. Adressecontoiret anviser. En Vandmølle ønskes i Forpagtning; den Reflecterende hville behage at indsende en Billet til Adressecontoiret, med sit Navn og Stedet, mærket C. S.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
En dansk Jurist med bedste Caracteer ønsker sig en Plads paa en juridisk Embedsmands eller Godsforvalters Contoir, enten strax eller til 1ste Mai. Billetter desangaaende bedes aflagte paa Adressecontoiret, mk. 27.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Ved Færgelauget i N. Sundby kunne endeel duelige Sømænd, eller i det mindste Søvante, faae Tjeneste til 1ste Mai d. A., naar de snarest muligt melde sig hos Laugets Formand, C. Syndergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Jmod anordnet Sikkerhed kan strax erholdes til Laans 32 Rbd. Myndiges Midler. Nibe Overformynderi, den 25de Januar 1836. I. C. Wibroe. Chr. Jensbye.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
J Snorren er indlagt til Salg et lidet Parti Frugt, bestaaende af Gravenstener og Rainetter. N. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Paa en stor Avlsgaard her i Amtet er Plads ledig for 2 unge Mennesker, som have Lyst at lære Landvæsenet, De kunne modtages strax eller til næstkommende 1ste Mai paa billige Vilkaar. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Samme Sted er en Condition strax ledig for en, til Forfærdigelse af de nyere Avlsredskaber, duelig Smed Denne kan, om det attraaes, modtage et Huus med Jord i Leie ved Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Mandagen den 15de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i forhenværende og nu afdøde Herredsfoged Hansens Bo, hvorved der blandt Andet vil blive taget Bestemmelse med Hensyn til nogle Boet tilhørende Obligationer; hvilket overeensstemmende med Placaten 21de April 1824 herved bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Januar 1836. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Overret og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogen at fordre i Boet efter afgangne Præste=Enke Jacobine Cathrine Gjærløv, født Rodtvitt, af Kliim, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Januar 1836. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lidende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Raade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Johan Ludvig Schmidt, Vor Justitsraad og Borgmester i Vor Kiøbstad Aal. borg udi Vort Land Nørre-Jylland, og Os elskelig Frederik Christian Wølfferdt, Vor Cancellieraad, Raadmand og Byfoged sammesteds, som Skifteforvaltere i Kjøbmand Thomas v. Spreckelsens Opbudsbo i Aalborg, disses herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Bo med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 23de Januar 1836. indkaldes herved Enhver, som maatte formene at have noget at fordre hos Kjøbmand Thomas v. Spreckelen her af Byen, til inden Aar og Dag at anmelde og bevise saadant Krav for undertegnede Skifteret, under Fordringens Fortabelse. Skifteretten i Aalborg, den 23de Januar 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Da det ved 3die Auction gjorte høieste Bud paa det afgangne Huusmandsenke Karen Nielsdatter og forhen afdøde Mand John Nielsens Bo tilhørende Huus i Kliim ikke er approberet, bliver ifølge tagen Bestemmelse i bemeldte Bo dette Huus med sammes umatriculerede Til li gende, beliggende i Kliim By og Sogn, Vester=HanHerred og Thisted Amt, stillet til absolut Bortsalg ved en 4de Auction, der afholdes i selve Huset Torsdagen den 4de Febr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Januar 1836. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Ifølge indgaaet Forlig og til Fyldestgiørelse for Umyndiges Midler bliver det Peder Hauerslevs Enke, An sine Pedersdatter, tilhørende Huus med Tilliggende, at Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr., der er Parcellen Nr. 7 af Peder Hauerslevs Gaard, beliggende paa Blegebrønde Mark, i Beistrup Sogn, Øster=Han=Herred og Hjørring Amt, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 25de Februar førstk.,- 10de Marts 2den - 24de og 3die - hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere ifølge Pl. 22de April 1817. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Januar 1836. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-27
Tirsdagen den 16de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Lund Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt 1 Schatol med Skab, 1 Divan, 12 Stole, 1 Vindovn og 2 Køer, som er udlagt for resterende Skatter, og Afgifter. Lysthavende indbydes. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 23de Januar 1836. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Blandede Efterretninger. Fra Domstolene i Dion forhandles atter i denne Tid en af hine frygtelige Processer, der saa ofte gjøre Krav paa det franske Publicums Opmærksomhed. Præsten i en Landsby ved Beaune, navnlig Collange, er nemlig beskyldt for, paa den grusomste Maade at have ombragt sin Huusholderske og foregivne Cousine, Fanny Besson. Dette Fruentimmer havde forhen været Modehandlerinde i Lyon, og i en lang Række af Aar staaet i en nøie Forbindelse med Præsten Forleden havde man i Nærheden af Præstegaarden funde et i mange Stykker kunstigt sønderskaaret Liig. Præsten Flugt gjorde ham mistænkt, og han blev fængslet. Hans har tilstaaet Gjerningen, men paastaaer, i et Fortvivlelsens Øieblik at have mod sin Villie qvalt sin Elskede i en Omfavnelse, og kun at have foretaget den rædsomme Lemlæstelse for at frelse sig. Af hans egen Bekjendelse erfares, at har i Dødens Øieblik har givet hende Adsolution, og siden læste Messer for hendes Sjæls Vel. Den Grev Schlippenbach, som satte Livet til paa Reisen, med Prinds Carl af Preussen, efterlader en ung Kone, fød v. Reck, som han kun har havt i 2 Aar, og en lille Søn han roses overordentlig for næsten alle mulige, indvortes og udvortes, gode Egenskaber. Stabslægen Dr. Grimm forsømte ganske sine 2de knækkede Ribbeen, for at bringe hiin tillive ved Aareladning, og tænkte først paa sig selv, da al Haab for ham var tilende! I Andruick, i det franske Departement Pas de Calais stial en Mand for ikke længe siden et Sviin; bandt alle 5 Fødder sammen paa det, og bar det saaledes bort. For at hvile sig underveis, satte han engang Ryggen op til en lavt Plankeværk, men derved slap Svinet ned paa den anden Side for ham; Strikken, der sammenholdt dets Been snørede sig sammen om hans Hals og næste Morgen fandt man ham død i denne Stilling.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Kjøbstaden Stehlen i Schlesien har havt det Held, at et Byesbarn, der var som fattig Haandværker vandret til England, har, efter der at have erhvervet sig stor Formue, betænkt sin Fødeby med 30,000 Rbdlr. til velgjørende Stilrelser.