JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Bekjendtgjørelser. Da jeg har overdraget Hr. N. Warberg den af mig hidtil førte Handel, i Boutiken paa Hjørnet af Graven, og Urbandsgaden, saa ville Enhver, saavel Creditor som Debitor, behageligst indfinde dem inden 14 Dage fra Dato, af, for at faae alt Mellemværende, bemeldte Boutikhandel, vedkommende, afgjort. Aalborg, den 3die Januar 1835. R. C. Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
J Politisagen den 24de November sidstl., indanket af Undertegnede, mod Kjøbmand Jensenius Bergh af Hjørring, for brugte verbale Jnjurier, blev indgaaet saadant Forlig:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Jndstævnte Kjøbmand Bergh, som erklærer at have brugt Skjældsordene Tyv og Røver m. v. imod mig, declarerede: at have sagt saadant i Overilelse og uden nal beføielse, hvorfor de gjorte beskyldninger tilintetgjøres, og forbandt Bergh sig til at betalt dennes Sags Omkostninger i sin hele Omfang, samt for sit udviste Forhold, en Mulct af 5 Rbdlr. Sedler til Tornby Sogns Fattige; Alt under Executionsatvang."
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Dette skylder jeg mig selv at offentliggjøre. Nørre-Tornby, den 29de Decbr. 1834. Peder Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Søndagen den 4de Januar opføres: Christens Hjemkomst, Lystspil i 1 Act af Scribe, oversat af Molbech. (Forsættelse af Christen og Christine.) Derefter: Syv militaire Piger, Vandeville af Angely, oversat af Prof. Heiberg. P. Nüller. Ihændehaverne af paategnede Subskriptionsplaner paa den bebudede Haandbog for Handelscorrespondents, ombedes at indsende dem til Forlæggeren Hr. Boghandler Lundt i Aalborg inden Nyaar, da Trykningen begynder, deels for derefter nogenlunde at kunne bestemme Oplagets Størrelse, dels ogsaa for at kunne trykke de ærede Subskribenters Navne foran i Bogen. Peter N. Skovgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Af Hr. Cancellieraad S. Hempels Forlag, faaes nedenstaaende Skrifter hos Undertegnede: 1. Tage Møllers Udvikling af den christlige Religions Troeslærdomme. 1 Rbd. 32 s. 2. Bjørns Arithmetik Materie 2 Rbd. S. Bjørns Geometri. Materie 1 Rbd. 48 s.A. Materialier til Forstandsøvelser, til Brug i Skolerne, af Translateur A. Jørgensen. Jndb. 5. Forsøg til en Udvikling af Bibellæsningens Væsen, af J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden. Jndb. 1 Rbd. 6. Digterkrands, 2 Dele, i Foutteral og indbunden, 4 Rbd. 32 s. 7. Tjenestekarlen, som han bør være, af Dalgas. 12 sk. S. Rubens store Regnebog. Materie 1 Rbd. 9. Badens juridiske Ordbog. Jndb. 1 Rbd. 32 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Nytaarsgave fra danske Digtere, udgivet af Holst 1835, med Chr. Winthers Portrait, 13 Mk. 8 s., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Alle dem, der have indsendt Böger til Salved Bogauctionen, som begynder den 7de Januari næstk., anmodes om forinden at opgive til Boghandler Lundt den laveste Priis hvorfor Bögerne maa sælges. Bögerne afleveres paa Compagnihuset Dagen for Auctionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Det Huus paa Vestergade, som beboes af Hr. Capt. v. Kindt, er til Paaske Flyttetid at faae til Leie hos A. C. Aagesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Fra Ny-Apothek til Hjørnet af Strandstien er tabt en Pellerine. Finderen bedes henvende sig til AdresseContoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
En ung Enke af Borgerstanden søger en Plads som Huusholderske, enten hos et Herskab heri Byen eller paa en Herregaard eller Præstegaard paa Landet. Om hendes Duelighed i dette Fag kan forevises paalideligt Beviis. De, som maatte behøve hendes Tjeneste, bedes behagelig at aflægge en Billet paa Adresse=Contoiret, mk. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Til billig Leie. der i Gaarden J 229 ved Österaa, samlet eller særskildt, at bekomme : Boutique, Contoir. Pakboder og Lofter, med den i anden Etage værende store Sal, samt Værelserne i tredie Etage, hvorom accorderes med J. S. Herskind & Bærentz.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
At Skiftet efter Huusmand Anders Nielsen og forhen afdøde Hustrue, Ane Marie Pedersdatter, af Nørre-Sundby, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 31te December 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Fredagen den 23de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter den i Furreby afdøde Skolelærer Ove Christensen, hvorved afgjørende Beslutninger ville blive tagne om flere for Boet vigtige Gjenstande. Borglum Herreds-Contoir i Hjørring, den 31te Decbr. 1834. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
J Henhold til Forordningen af 16de Januar 1828 bekjendtgjøres herved, til Efterretning for vedkommende Arvinger og Creditorer: at der i Dag er fremlagt Repartition af og foregaaet Slutning i afdøde Skibstømmermester Niels Hansens og Hustrues, deres fælleds Bo, samt endvidere : Enkemadame Abigal Marie Fred's og tidligere afdøde Mand, Skipper Fred's Bo. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 30te December 1834. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Auctioner. J Følge Reqvisition fra Skifteretten i Aalborg bliver det John Nielsen Holms Enke tilhørende Huus i Nørre-Sundby herved stillet til Bortsalg ved een eneste offentlig Auction, der afholdes i Huset selv, Fredagen den 16de Januar 1835, om Formiddagen Kl. 10. Conditioner for Salget henligge forinden til Eftersyn paa Justitsraad, Borgmester Schmidts Contoir. Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 30te December 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Efter Reqvisition fra Handelshuset Herskind & Baprend bliver, Tirsdagen den 6te Januar førstkommende, Formiddag Klokken 10, for Vedkommendes Regning, afholdt Auction paa Consul Hansens Plads, over, fra Stockholm hidbragte, 100 Tylter extra gode fiirskaarne 12 Tommers Furre Bord, bestaaende i : 25 Tylter, 14 Fod lange og 9 Tommer brede, Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 15de December 1834.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Fædrenelandet. Nogle faa Yttringer om vor elskede Konges sjeldne Egenskaber sluttede dette Blads Oversigt over det forløbne Aars politiske Begivenheder. J Korthed berørte vi Almeenaandens Oplivelse i Fædrenelandet, som een af de landsfaderlige Hensigter, Monarken tilsigtede med den nye Jnstitution Som en Commentar til vore Ord meddele vi i Dag vor Læsere nedenstaaende Stykke af Dagen, i hvilket vi see en Lovtale over Sjette Frederik, som vil finde Gjenklang i alle danske Hjerter, og i Udlandet, hvor vi haabe det vil blive læst, maa gielde for det skjønneste Beviis paa, hvorledes Enropas meest absolute Souverain bedømmes og vurderes af sit Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Om Almeenaandens Oplivelse. Da rufen sie den Geist an in der Roth, Und grauet ihnen gleich, menn er sich zeigt. Schiller: Wallenstein. Dersom der er noget Ord, som det er vigtigt at holde i frisk Minde hos Folk, da er det Ordet: Almeenaanden; Oplivelse. Der er Jntet, Vi mere trænge til, end til denne common Spirit, der er ligesom Sjælen i hele Samfundet. Det er derfor godt, gientagende og gientagende at bringe denne Sag paa Bane; at gjøre opmærksom paa, at det er Kongens eget Ønske, at Almeenaanden skal oplives; at vise, at vor Trykkefrihedsforordning tilsteder enhver frimodig Yttring om Landets offentlige Anliggender; og at kalde i Erindring, at den Jnstitution, der nu skal træde i Virksomhed hos Os, end mere vil bidrage til at vække og oplive denne Fællesaand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
I Kjøbenhavnsposten" læses følgende Digt til Kammerraad J. C. Drewsen, i Anledning af hans Valg til Deputeret den 16de Debr. 1834, af S. C. Fohrmann, Naar Ploven hviler og Hæsen staaer, Bag Huset i Vintertide, Og snurrende Rokken i Stuen gaaer Saa Timerne med den glide: Saa tager Bonden en nyttig Bog Ned af den støvede Hylde; Og Datteren iler fra Arnekrog, Ham Sølvlaagsskruset at fylde. Han læser ei blot den Sagaskrift; Og Kronik om Holger=Danske; Men og om Brakning og Vexeldrift, Jndtil han kjender dem ganske. Jernfører det saa med Erfarings Bog, Hvori han har læst saa længe: Den Mand maa dog være grumme klog, Som veed hvortil vi kan trænge. Og være han maa af Bonden Ven, Og kjende hans Tarv og Nytte. Giler Jorden først saamange Fold igjen, Er Velstand i hver en Hytte." - Han lukker Bogen og ønsker ilen Alt Held for Kongen og Landet; Dernæst er, i Hjertets stille Bøn, Dit Navn, og En ædel Konge det Bedste gav, Hvad Folket han kunde give: Et sikkert Haab, at et billigt Krav, Vel opfyldt og kunde blive. Dets Stemme skulde til Tronen naar Ved Talsmænd, han selv vil høre; Som Fader vilde han agte paa, Hvad Børnene ville fremføre. Da Bonden viste, han elskede endnu Den, som han elsked saa længe; Hvad Talsmand kunde han faae som Du, Saalænge gaaer Plov i Vænge: Hvo kjendte vel bedre end Du hans Kaar, Hvad heller og havde han Tynge? Derfor med hans Tillid Du hædret staaer Nu de i Udvalgtes Klynge. Ja Held over elskte Bondestand, Og Held over alle andre! Og Held over Dig, Du gjæve Mand! Og Dem, som med Dig henvandre! Ja Held over elskte Fodestavn, Som Freden og Kraften hegne. For sildige Slægt hver hædret Navn, Skal Saga med Omhu tegne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
J Randers Amtsavis af 1ste Januar læses følgende Digt af St. St. Blicher.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Der er en Syge, som grassered alle Dage Saalangt Erindringen i Tiden gaaer tilbage; Hartad hvert Menneske den Sygdom monne faae - Skjøndt i forskjellig Grad. Jeg mener, den: at spaae. Bag Fremtids dunkle Slør der ville Alle kige; Hvad Jngen vide kan, vil Alle forudsige. Trindt paa vor lille Jord der vrimler af Propheter; En spaaer om Pengecours - en Anden og Cometer; Een spaaer og Hunger og - en Anden spaaer om Pest; En spaaer og stille Veier - en Anden spaaer om Blæst; Een ved sin Spaadom jager Brændet op i Prisen - Een lader Regn og Taage ganske smelte Jsen; Cen om Ministerskifte - Een om Sværdeslag; Een om Kornpriserne - og Een om Dommedag. Og snurrigt nok, at helst de Fleste spaae Ulykker. - Forlængst den stakkels Jord var gaaet reent i Stykker, Hvis Spaadom noget gjaldt. Men da vi daglig lære, Det meest gaaer tvertimod Hvad Spaamænd prophetere: Det vist er klogere, at lade Himlen raade, Ei at spille Tid paa uopløselige Gaade. Jstedet for at spaae, og Skjæbnens Raad udpønske, At trøstes ved et Haab, og nøies med et Ønske. Thi vil vi ønske da Hvad os kan tjenligt være, Og selv i Modgangs Storm og Nat at haabe lære: At bruge Modgang vel, taalmodigt bære Savn, Til Haabet lande skal i Visheds trygge Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
J en i Kbhvnsposten indført Recension over den nye Almanak, hvis ikke faa Mangler drøftes, mener Anmelderen, at det vilde være tilraadeligt, at det ogsaa var Andre tilladt at skrive og lade trykke og sælge Almanakker, da Kappelysten i saadanne Ting stedse efterhaanden fremkalder noget Bedre, og den Ene søger da at overgaae den Anden, hvilket vi i alle Ting, men dog fornemmelig med Hensyn paa vore Almanakker, have megen Aarsag til at ønske. Forat have en Rettesnor i det daglige Liv, kunde jo Universitetets Almanakker, authoriseres som de, i det borgerlige Liv ene gieldende, og man kunde da betegne dette ved derpaa at sætte Minervas Ugle, eller, som man nu paa den nye Universitetsbygning seer, hendes Ørn istedetfor den derpaa hidindtil staaende Kjærne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Mange danske Blade have optaget efter hverandre, at 1000 Disciples Underviisning i Danmarks lærde Skoler, koster 80,000 Rbd. c: 80 Rbd. for hver, foruden de 35, som betales for dem, der ikke er Stipendiater. Forudsat at der ikke ere mere end 1000 Disciple i disse Skoler, men i afvigte Aaringer har der dog nok været 13 til 1400; J Odense Kathedralskole slaaet Beregningen næsten ind dens Udgifter ere omtrent 5000 Rbd., og derfor undervises 68 Disciple, hvilket bliver nogle og 700 Rbd. for hver Men der gives vel ogsaa Skoler, hvis Udgifter beløbe sig til 4-5000 Rbd. for 30 til 40 Disciple, hvilke da falde Staten meget dyrere. (Jvers. Avis.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Et lignende Mord, som det meget omtalte, der forleden forefaldt paa Chausseen imellem Bramstedt og Quickborn, blev i Natten til den 10de Nybr. sidstl. begaaet paa Lisch, nis Mark i det Lauenborgske, paa en ung Reisende. Mistanken faldt strax paa en Muursvend ved Navn Borchard, eller Buchart, som var fulgt fra Lauenborg med den Dræbte, Forfulgt med Stikbreve, blev han anholdt i Koslin, og hans Randsel fandtes da, foruden 36 Rdlr. i Penge, flere Sager, som tilhørte en allerede tidligere myrdet Mand, Dr. Koblingk i Elbing, Burchards Hjem. Betynget med Lænker og ledsaget af Gensdarmer er den saaledes for et dobbelt Mord Mistænkte bleven transporteret til Lauenborg, hvorfra han formodentlig senere vil blive udleveret til Elbing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Til det nye Hestemarked i Apenrade, som anden Gan blev afholdt sidstl. 16de og 17de Decbr., havde indfundet sig endeel udenlandske Kjøbere, der søgte Luxus=Heste. Disse betaltes med 110 til 130 Rdlr. Courant Stykket, og op kiøbtes deraf Alt hvad der var.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
I Ugen fra den 20de til den 27de Decbr. ere i Kbhvn. copulerede 15 Par, fødte 57 135 Drenge, 22 Piger, og døde 91 (12 Mænd. 17 Kvinder, 39 Drenge, 23 Piger), altsaa 31/2 flere døde end fødte. - De angivne Dødsaarsager ere: Alderdom 4, Barselseng 2, Brystsyge 5, Feber 2 Forraadnelsesfeber 1, Guulsoet 1, Jndvortes Svaghed 4 Kighoste 1, Krampe 10, Kræft 2, Meslinger 24, Nerve syge 2, Nyfod 1, Rosenfeber 1, Skarlagensfeber 3, Slag 1, Svindsot 6, Vattersot 5, Uanmeldte Sygdomme 17. se,
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 11te Januar bliver Assemblee og Bal i Selskabet Enighedens, som begynder Kl. 6 Aften, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 5te Januar 1833. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
En Meierske kan til Mai faae Tjeneste til at forestaae et lidet Meieri. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Beboelsesleilighed til førstkommende Paaske Flyttedag, anvises af Hulthin paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Onsdagen den 7de Januar opføres: (til Benefice for Jfr. Magner)
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Et Maaltid i Dyrehaven, nyt Lystspil i 1 Act, efter det Franske. Derefter: Rataplan, den lille Tambour, Vandeville af Angely, oversat og omarbeidet af H. P. Holst Til Slutning: En Epilog. A. Küller. Af Liimfjordens Arm fra Klitgaard til Ribe, i Aalborg Amt, Hornum Herred, er den østre Side omtrent 2 Fjerding Veis Længde, alene matriculerede Sildebundsgarns Stader; Nordost efter Landmærke Rødsleths Borregaard under den norderste Høi paa Hvorup Mark og sydligst tefter Landemærket, hvor Herculers Bakke hentager en stor Høi paa Norup Mark. Tæt ved nordre Side af disse Bundgarns Stader er: Den eneste matriculerede Aaleruselænke, Hvingelhat kaldet, og som antage har sit Aalefiskeri fra Bundgarns Stadernes benævnt sydligste Strækning. Endeel af disse Stader tilhører mig og deriblandt de sydligste og nordligste, saavel som Aalebruselænken. Nøiere Beskrivning om Fiskeriets Brug i dette Østerland erfares af de optagne Besigtelses=Stade, bøger. Omtrent 10 Aar forud begyndtes med Sætteri af Aale bruser i dette Fjordstykke, som er senere saaledes tiltaget at Bundgarnslænker fra Grunden til Dybet 2 a 300 Favne var afvigte Aar besat med Aaleruser til en saadan Præjudice for den matriculerede Lænke, at den neppe afgav 5 Part imod sædvanligt. - Dhrr. Eiere af Landgrunden til denne Fjordarm, og enhver anden Vedkommende, kan ikke misbillige, at jeg, saalænge mulig, paa enhver Maade vil forsvare denne Rettighed, især da den har koster mig Frugten af mange Aars Flid, og til min Existence i Tiden skulle afgive den største Deel. Lovens 5, 10, 43, forbyder Aalegaarde, hvor det er Kougen og Menigemand til Skade. Kongen er skadet ved ulovlig Brug efter Matriculen, og Menigemands en Ret ved ulovlig voldsom Jndgreb. Og omvendt Lovbud det og Matriculens Forandring vil Kongens Retfærdighved ikke tillade betager den Menigmands ene Rettighed uden efter foregaaende mindelig og billig Afhandling. "Jmod Eftertidens Brug til Aaleruser i bemeldte Silde=Bundgarns-Staders Fjordstrækning skeer herved: Offentlig Aflysning til lovlig Hævd for den eneste derværende berettigede og mig tilhørende Aaleruselænke. Aalborg, den 5te Januar 1835. Jens Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
Chocolade i alle Sorter, udarbeidet i lukkede Maskiner i V. Chr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
min Veichmann & Comps. BampChocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser. hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg, hos Chr. H. Nielsen i Hjørring og hos II. S. Karup i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-05
3 a 4 smukke Værelser med Kjøkken m. m. er til Leie, lenten strax eller til Paaske. okkedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
Dersom udnævnelsen af et Torv Ministerium Jntet forandrer i vore Forhold til det fremmede Magter, saa have vi al Grund til at ønske os til Lykke! Denne Erklæring har den belgiske Udenrigs=Minister givet Kamrene, og disse Ord betegne tilfulde den gaadefulde Tilstand, hvori det nye Aar fremtræder. Om dette vil bringe Fred eller Krig, vil det først under sin Vandring selv lære os. Jmidlertid er det umiskjendeligt, at mange Tegn vel kunne vække Fryg for det Sidste. Belgien og Nederlandene holde sig slag færdige. J Frankrig udtaler Mistilliden til Tory Minister riet sig mere og mere; Hielp loves, om fornødent gjøres, Belgien, og i det sydlige Frankrig er man saa sikker paa en forestaaende Krig, at Assurance=Præmierne ere stegne til det Tredobbelte, og Ladninger til det sorte Hav vil næsten Jngen mere assurere. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen ville til Foraaret have en ny Sammenkomst Kalisch; et russisk Grenadeer=Regiment skal, til samme Tid marschere til Schlesien, for at tage Deel med de preussisk Tropper i en stor Revne for Kongen, og Deputationer fra alle russiske Armeecorps skulle indtræffe i Breslau, for at bekræfte Venskabs-Forbundet mellem begge Nationer. J Persien er Borgerkrigen allerede udbrudt imellem Mohamed Mirza (til hvem England afsender en Gesandt) og han Oncler (der skulle vente Understøttelse fra russisk Side); og til Bukhara er en russisk Gesandt ankommen, for at træffForholdsregler til Erobringen af Chiva, hvilken Gesandtsk Ankomst til et Hof, der er Storbritanins indiske Besiddelser saa nær, har vakt stor Opsigt i Calcutta. Til denne almindelige Udsigt over det Brændstof til en Krigslue, som de foregaaende, og navnlig det sidsthenrund, Aar efterhaanden have samlet paa, knytte vi Postdagens Beretninger om, at det allerede begynder at brænde i det sydøstlige Europa, idet vi meddele de Efterretninger, som over Triest ere indløbne fra Tyrkiet. Albaneserne have grebet til Vaaben imod Porten, og overalt forsaget de tyrkiske Øvrigheder. De foregive at have Løfte om Uafhængighed eller idet mindste om Jndlemmelse i den græske Stat, imod Forbehold af visse særegne Privilegier. Paa Opfyldelsen af disse Løfter gjøre de nu Fordring, og i hvorvel det er tvivlsomt, hvorvidt de ville kunne sætte den igjennem, er det dog en slem Forbetydning, at nogle faste Pladse allerede ere i disse Jnsurgenters Vold, blandt hvilke Fæstningen Berat nu er Middelpunktet for deres Operationer. Et Corps Albanesere marscherer mod Janina og denne Stads svage Garnison vil neppe kunne holde sig. Fra Berat leder allerede en provisori Regjering de offentlige Anliggender. Denne Ulykkes=Tidende, som med Tartarer er indløben til Constantinopel, har der gjort største Sensation, og der er neppe nogen Tvivisom, at Porten maa opbyde Alt, for at bringe en saa vigtig Provinds som Albanien igien til Lydighed, og Albaneserne have derfor i alt Fald udsat sig for en haard Kamp, som ogsaa Interventions-Systemmet ei bliver gjort gjeldende fra Ruslands Side.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
De med Dampbaaden til Hamborg ankomne Efterretninger gaae til den 30te Decbr. Kundgjørelsen om Parlamentets Oplysning undertegnedes i Geheimeraadet af Kongen den 29de. De nye Valg skulle være tilendebragte den 10de Februar. Paa Børsen har denne vigtige Bestemmelse ikke havt nogen øieblikkelig Indflydelse, formodentlig fordi man allerede i længere Tid havde forudseet den. Om det Jndtryk, denne Ordonants har gjort i det Jndre af de 3 forenede Kongeriger, maa man oppebie de nærme Efterretninger, skjøndt det ikke er sandsynligt, at den for Tiden vil bevirke Andet, end fornyede Anstrængelser hos beg lige Partier. J London er man beredt paa en alvorlig Valgkamp, og de Liberales Valg-Committee tæller allerede henved 500 Medlemmer. Medens Ministeriet har vedkjendt sig reformatoriske Hensigter og Anskuelser, har det ved dette nye Skridt dog paa den anden Side lagt for Dagen, at det ikke hos det forrige Parlaments Medlemmer venter Medhold med sin Politik, skjøndt man om dette Parlament dog just ikke kunde sige, at det aldeles uden Hensyn begunstigede Reform Systemet. Oppositions=Bladene, blandt andre Coureren, ville vide, at Enigheden mellem Cabinettets Medlemmer er langt mindre, end de ministerielle Journaler gjøre sig til af, og denne Egenskab vil Cabinettet dog mindst kunne taale at savne i et Øieblik, hvor en Kamp paa Liv og Død mellem saa modstridende Grundsætninger ikke mere kan afvendes. Parlamentets Oplysning har fundet Modstand hos Cabinettets civile Medlemmer, men Robert Peel har maattet give efter for de militaire Medlemmers Anskuelser, en Omstændighed, der ogsaa skal være mødt ham ved en anden Leilighed, hvorhan vilde have en Oberst French til Secretair i Krigs=Departementet, men George Murray satte sin Villie igjennem at faae sin Ven Oberst Wedderburn ansat i denne Post. Om disse Uenigheder vil Ministeriets Organ, Bladet Standard, Jntet vide, men Coureren synes at være desbedre underrettet og forbereder endogsaa Publicum paa, at Robert Peel allerede nu begynder at føle det Trykkende i sin Stilling, da han finder, at han ikke er istand til, med Virksomhed at bekæmpe sine Collegers Anskuelser, langt mindre at lede dem og at han i det Hele har paataget sig Ansvaret, for Forholdsregler, der ingen ret Gjenklang finde i hans eget Sindelag. Den fuldstændige Liste over de nye Ministre viser, at samtlige nye Udnævnelser, med Undtagelse af den ubetydelige Overstaldmesters Greven af Denbighs Post ere faldne paa Personer, som paa det Virksomste have sat sig mod Reform=Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
Bladet Times har under 29de optaget de Conservatives Adresse fra City med samtlige underskrevne Navne og vedføiede Bopæle. Den indtager Bladets samtlige 24 Spalter, og dens Jndrykkelse er betalt med noget over 1000 Species, saa at dette første offentlige Beviis paa Bladet Times's Loyalitet imod Torverne, allerede strax, som Coureren udtrykker sig, har været frugtbringende for denne Journals Entrepreneurer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
Blandede Efterretninger. Marschal Mortiers Udtrædelse af det franske Ministerium, vinder med hver Dag mere Sandsynlighed, da hans Talenter af Kongen ikke engang ansees tilstrækkelige for en Nominel=Præsident for et Cabinet, i hvilket Kongen i egentlig Forstand præsiderer selv. I det Darmstatske havde et Parti triumpheret over, at den bekjendte Oppositions=Mand Friherren af Gagern var faldet igjennem ved Valgene i eet District, men han seirede kort efter i et andet, hvor han valgtes med 17 Stemmer mod 3. Et andet Medlem af de 2 sidste Kamres Majoritet, Borgermester Brunck, er ligeledes eenstemmig valgt paa ny Allerede for længere Tid siden havde den preussiske Prinds Wilhelm, Kongens Søn, yttret det Ønske at foretage en Reise til England. Nu, efterat Hertugen af Wellington er kommet til Roret, skal Kongen ikke længere, som før, lægge Prindsens Ønske nogen Hindring i Veien. Efter Bladet Quotidienne skulle Ruslands og Preussens Monarker, under Sammenkomsten i Berlin, med Hensyn paa Belgien, have taget den definitive Bestemmelse, ikke at taale nogensomhelst anden Magts Jndblanding i de hollandskebelgiske Anliggender, men derimod at ansee en Mellemkomst fra Frankrigs Side som en Krigserklæring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
J alle tyske Stater ere Lemmonnais Absolutisme og Frihed, og Garniers Tysk Liv, Kunst, og Poesk - forbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-07
Fædrenelandet.