JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-19
Ved Proclama læst for vedkommende Retter, er Ef hver som maatte have neget at fordre i Stervboet i ter afdøde Niels Møller i Allingmølle i SvostrySogn, Hids Herred, Aarhuus Amt, indkaldt til i den 12 Uger at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Samme Jndkaldelse gientages, i Overeensstemmese med Loven, tillige ved dette Avertissement. Dalsgaard den 31te Juli 1816. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-19
Ved Proclama, læst for vedkommende Retter, Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboe efter afdøde Kammerrad Hastrup paa Vesterkeilstrup Hids Herred, Aarhuus Amt, indkaldt til, inden Uger, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer f. mig som Skifteforvalter. Samme Jndkaldelse gie tages, i Overeensstemmelse med Lovene, tillige v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-19
dette Avertissement. Dalsgaard den 31te Juli 186. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-19
For en ugivt Skytte, bliver, formedelst erholLevebrød, Tieneste ledig førstk. 1ste Novbr. d. eller strax, paa Julianelyst ved Horsens. - Men ud at være forsynet med troeværdige Vidnesbyrd om Di lighed og god Opførsel paa forhen tiente Steder, . ter ingen Anmeldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Nr. 22. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 20de Februari. Tirsdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Fædrelandet. Kiøbenhavn, d. 9de Februarii. Vinteren har nu for Alvor begyndt. I Gaar Middags havde vi 14 Gr. og i Aftes 15 Gr. Kulde. Dertil kommer endnu en overordentlig Mængde Snee, som bedækker Gaderne, hvilket, som man let kan tænke sig, har bragt Ka terne i Gang. - J Handelen er Alting meget stille. Statspapirerne ere endnu bestandigen i høi Priis. Committeesedler ere allerede i denne Uge blevne betalte med 87 til 88 (med Rente), men i Dag bleve de igien solgte for 85.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Den nu reducerede kgl. danske Armees fremtidige Styrke vil omen udal 2 Regimenter og Korpser. Endog i Frankerlandet blev vor elskte Konges Fød i selsdag festligholdt, nemlig af vore derværende Landsmænd. Paa Slottet Lewarde, de danske Krigeres Hovedqvarteer, gav deres høie Anfører Prinds Frederik af Hessen et glimrende Diner. Kongens, Dronningens, Kongehusets, Fædrelandets og Wellingtons Skaaler bleve udbragte. J Fæstningen Bouchain rykkede Garnisonen ud i Parade, gav en tredobbelt Glædessalve og udbragte for Kongen et hurtigt og sking: rende Fryderaab. Der saavelsom andre Kantonnementssteder havde Officiererne arrangeret Festligheder i og Dandspartier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
En Reisende, der vel har været temmelig tyndt i klædt, som i næstforrige Uges strænge Kulde fulgte med den hamborgske Pakkepost, er paa Veien til Kiøbenhavn frossen ihiel. - Mænd fra Jsland berette, at saa skarpt et Veir som det vi i samme Uge havde, ikke paa bemeldte Øe fandt Sted hele forrige Vinter. End ikke i de strænge Vintre 1740 og 1789 faldt Thermometret stort dybere ned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
At adskillige saavel i Slæder som i Kaner have handlet imod Lovbuden om ulovlig Kjøren og Riden i i Hovedstaden, ligesom og den overhaandtagende Pidskesmelden har foranlediget Politiedirectøren til paa det Alvorligste at advare mod Saadant, da Overtræk deren kunne vente at vorde paa det Strængeste anseet Er det ubilligt og skabeligt, eller retfærdigt og gavnligt, om de Debitorer, som, efter Forordningen 5 Jan. 1813, hidtil have havt Jndult eller Opsættelse med deres Gield, men nu, Forordn. 26de f. kunne opsiges med det 25 dobbelte Beløb af den aarlige Rente, fremdeles bekom længere Opsættelse? – Dette Spørgsmaal er undersøgt af Jnspecteur Troyel saaledes: Rygtet havde udbredt, at en Forordning var i Værk, hvorved Debitorerne skulle tilsikkes ny Jndult med Betalingen af deres efter Forordningen, omskrevne Gield, som nu ellers kan paages. Opsigelser skre allerede og Tingen erhængenderes. eftersom det ikke er at paatvivle at jo alle de Capitaler hvoraf er svaret 4 Procent o. s. v. snarest mueligt ville blive opsagte, ikke allene for at benytte den nu værende Sølvværdie, men og at anvende samme til Vexelrytterie og Diskonto, og den nu saa almindelige Aager. Følgerne deraf ville blive ligesaa bedrøvelige som ødelæggende for Debitorerne, thi hvor skulle disse tage Pengene fra, da alle øvrige Capitaler endnu staae faste: Jngen vilde laane imod simple Renter, og de stedse fornyende Vexlers Renter ere utaalelige for betydelige Kapitaler, mangfoldige Bankerottervilde altsaa paafølge, hvorved en stor Mængde Familier uskyldigen ville blive satte ud af Næring og bragte til Bettelstaven, og en usigelig Forvirring vorde foraarsaget i Penge- og Creditvæsenet. Vel kunde indvendes, at Eierne ikke længere burde betages Raadighed og frit Brug af deres lovlige Eiendom; at Creditorerne have lidt nok ved deres Kapitalers saa betydelige Nedsættelse til, at man ikke skulde misunde dem den muelige Fordeel, den nuværende Sølvværdie maaskee kunde give dem. At det ikke kunde fortænkes disse samme Creditorer, om de, i den nuværende høiere Rentefod, vilde søge nogen Opreisning for de simple Renter de hidtil have nydt. - Men, hvormange af Creditorerne, hvis Capitaler, staaer paa 2den og 3die Prioritet, af Mangel paa nyt Laan, vilde dog ikke erholde deres opsagte Capitaler, altsaa allene ødelægge deres Skyldnere og sammes Credit uden selv derved at erholde nogen Fordeel. Hans uforgribelige upartiske Mening er, at Opsigelser vilde blive høist skadelige og af de farligste Følger, men at det derimod vilde være et viist og nyttigt Foretagende, om med Betalingen blev given Opsættelse, for det første indtil 6 Aar efter Freden, da alle Kapitaler kunde giøres ledige, Creditvæsenet imidlertid rette sig, og Priserne erholde en fast Vending. Han foreslaaer Debitorerne med Bonskrifter derom at henvende sig til Hs. M. Kongen, som det ikke var at paatvivle, han jo vilde bønhøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Den afdøde gamle lærde Tauber i Roeskilde var hædret og elsket af Alle, men især af sin Skole. Forat tolke dens Sorg over Tabet af denne saa sieldne Lærer havde den sidstl. 4de Febr., Dagen hvorpaa han skulde henbringes til sit jordiske Hvilested, foramtaltet en Sørgefest ham til Hæder. Den halve Bye fulgte den agtede Gubbe. Prof. Bloch, fordum den Afdødes Disipel, nu hans Eftermand, skildrede i en kraftfuld Tale sin udødelige Lærers høie Værd. Ode sed 15de Febr. - Nu have vi da der kun allene det Karamatiske Selskab til Skuespil at more os med, som bestaaer af en gammel og en ung Bjørn, en Dromedar og tre Abekatter. Disse giøre deres Kunster meget øvede, kun skriger ogsaa her i den unge Bjørn noget fælt naar han skal efterligne den Gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
En Kiøbmand Abraham Hirschburg har i Kieler i Omslag pludselig gjort sig usynlig, og er derved mistænkt for et i Kiel begaaet stort Pengetyverie. J Altona er falleret Kiøbmand M. H. Schack.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
(Sidste Kiøbenhavns Post mangler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Aarhuus. Nu har vi igjen Tørver og Farten til Søes atter frie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Befordringer og Afgang. Regimentsqvarteermester ved det 3die J J Ret. Overkrigsk Petersen, beskikket til Prokurator i Aalborg Stift. Sognepræst for Bork Menighed i Ribe Stift, Krigsassessor Sabroe udnævnt til Consistorialassesser. Sognepræst for Høyrup Menighed i samme Stift N. Bonsen, efter Ansøgning entlediget. Prof. theol. ordin Eckermann i Kiel udnævnt til Kirkeraad. Prof. philos. Dr. Reinhold til Etatsraad. Ved den 1081 Trækning i Khvn, er udkommen følgende Rummere: 29 33. 78. 37. 62. Livets Drøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Bekiendtgiørelser. At min Kone den 19de dennes om Morgenen Kl. 2. lykkelig blev forløst med en Datter, tilkiendegiver jeg herved Familie og Venner. C. Kühne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Onsdagen den 28de Febr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, og følgende Dage, bliver hos Hr. Apotheker Køster her i Byen foretaget offentlig Auction over afgangne Mad. Selmers Efterladenskader, bestaaende af Sølv, Kobber, Thin, Steentøy, Skatoller, Skabe, Dragkister, Stole, Speile, Borde, Kister, et 8 Dages Stueuhr m.m., efter de Conditioner som paa Auctionsstedet erfares. Aarhuus den 17de Febr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Auction. Torsdagen den 29de dennes bliver, i afgangne Peder Knudsens og efterlevende Hustrues fælles Boes Sted, i Lillering Bye, Framlev Sogn, holdet offentlig Auction, hvorved, uden fleere Auctioners Holdelse, agtes bortsolgt bemeldte Sted, med tilliggende Ager, Eng og Skov af Hartkorn 5 Skpr. 2 Fdk. 2 Alb., samt tilhørende Konge-Korn- og Qvæg-Tiende. Til Stedet, hvis Bygninger ere af særdeles godt Beskaffenhed, hører en betydelig Hauge, med en Mængde unge Frugttræer, fortrinlig brugbar for en Gartner. Eiendommen prøves bortsolgt, saavel samlet, som parcelviis, og bliver, efterat Auctionen over samme, som begynder Kl. 10 Formiddag, er endt, dernæst forauctioneret endeel, fornævnte Boe tilhørende, Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, Kister, Gang og Sengeklæder, Kaabber og Messingkjedler, Jerngryder, Heste, Køet Faar en Vogn med Tilbehør, Avlingsredskaber, en Væv, noget Korn i Straaet og andet :me, hvormed, i fornødent Fald, continueres næste Dag. Hasle a. Herredscontoir d. 16de Febr. 1816. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Min iboende Gaard paa Studsgade, bestaaende af 10 Fag 2 Etage Muur og Bindingsværk til Gaden, indrettet til Beboelse for 2de Familier, hver Etage med 3de gibsede Værelser, Kiøkken og Spiiskammer, samt Pige= og Pulterkammer. Loftsrum og en meget godt Kielder, Gaardsrum med godt Pompevand, Staldrum til 2de Køer og 2de Heste, samt en smuk lille Hauge med Udgang til Marken, er underhaanden at faae tilkiøbs. Den efter Tiderne billigste Priis og faverable Penge-Conditioner, hvoriblandt at næsten den halve Kiøbesum kan blive staaende uopsagt i Gaarden, kan forventes, naar derom inden denne Maaneds Udgang, accorderes med undertegnede. Gottlien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Torsdagen den 22de dennes Formiddagen Kl. 10. slet, bliver i Marselisborg Kirke-Skov holdet offentlig Auction over, endeel Ege og Bøge paa Roden. Liebhaberne ville behage at møde hos Niels Bech paa Frederichshøi. Svitier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Torsdagen d. 22de Febr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver hos Giæstgiver Wahl ved Aaen, ved offentlig Auction bortsolgt circa 100 Tylter Drammens 10 Fods Bord, og nogle Stkr. Jerngryder. De Lysthavende ville behage bemeldte Tid og Sted at møde. Aarhuus d. 19de Febr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Mandagen den 26de Febr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved offentlig Auction bortsolgt Gaarden No. 189 her i Byen, beliggende ved Aaen, og som forhen har tilhørt nu afdøde Borger og Brændeviinsbrænder Niels Johansen. Gaarden bestaaer af 7 Fag 2 Etage Huus i Gaarden indrettet til Bryggerhuus, 5 Fag Halvtag, indrettet til Stald, 7 Fag 1 Etage Baghuus, indrettet til Pakhuus og Karlekammer, til Gaarden er temmelig god Gaardsrum med Pompevand og Haugeplads. Bemeldte Gaard er særdeles vel indrettet til Brænderie og Maltgiørerie, samt Vertshuushold, hvortil den af forrige Eier har været brugt. Conditionerne, hvorefter bemeldte Gaard bortsælges, skulle ved Auctionen, der afholdes i Gaarden selv, vorde bekiendtgjorte, thi ville Liebhaverne møde bemeldte Tid og Sted. Horsens den 12te Febr. 1816. L. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Auction paa Høgholm. Efter S. T. Hr. General=Krigs=Commissair Marcussens Begiering, og i Anledning af hans Bortflyttelse fra Hogholm, bliver der holdet offentlig Auction paa bemeldte hans Bopæl Mandagen den 4de Martii førstkommende og følgende Dage over hans betydelige Jndroe og Udboe, bestaaende af noget Sølv, pletterede Sager, Mahogni og laqverede Meubler, Speile, Borde, Sophaer, Stole, Kakkelovne, Mæssing, Jern og Træefang, Linned, fine og grove Sengeklæder, Heste, Køer, Faar, Sviin, Kareth, Offenbakker, og Kabriolet=Vogne med Plettering, Kane med Bielder, 3de Postvogne, pletteret Seletøi, Sadler m.v., hvorover alt Liebhaberne. kan erholde trykte Cataloger 10 a 12 Dage førend Auctionen, hos Dhrr. Boghandler Elmquist i Aarhuus, Hr. Giestgiver Schmidt i Randers, Hr. Hageman i Viborg, Hr. Kiøbmand Børreschmidt i Aalborg, Hr. Kiøbmand Due i Hobroe, Hr. Kiøbmand Bang i Grenaae og hos undertegnede. Ebeltoft den 22de Januari 1816. B. Horneman, Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Da jeg agter at vedblive at holde Skole for Bør for Fremtiden, saa bekiendtgiør jeg det for de Forældre, som vilde anbetroe mig deres Børn i min Skole, som er for nærværende Tid paa Skolegaden No. 31, og til næstkommende Paaske Flyttetid bliver den i det Sted hvor nu Skrædermester Grynhagen boer, ved Siden af Skipper Hans Christian Sørensen ved Mindet; da jeg med al Flid og Stræbsomhed vil omgaaes mine Børn. Aarhuus den 19de Febr. 1816. C. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
En Avlsforvalter eller Gaardbestyrer, anbefaler sig til et af disse Fag til Maidag. Hans Opholdsted, erfares fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
En god Frakke til et ikke fuldvoxent Fruentimmer kan faaes tilkiøbs for 20 Rbd., tillige en ung stor og vagtsom Puddelhund for billig Priis. Adressekontoiret anviser. Tieneste her i Byen for en Kudsk og en Kokkepige, anviser Malermester Heldt paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
For en duelig Musikus, som er vel øvet i at give grundig Underviisning paa Fortepiano, bliver til først. Majdag en Plads ledig paa Landet i Nærheden af Aarhuus. Der ere kun to Elever, Kost og Logie m.m. kan sammesteds erholdes. Liebhavere behage desangaaende at melde sig hos Hr. Boghandler Elmquist, som giver videre Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
For et ungt Menneske, som er noget bekiendt med de Forretninger, der forefindes ved et Jordegodses Bestyrelse, kan blive anbragt til 1ste Maj næstk., anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Lybske Pølser, Forme- og Spedelys, kan bekommes : til billigste Priser hos Larsen ved Studsgadesport. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Ved det jeg med en Svend fortsætter min Snedker Profession saavel i fiint som grovt, saa anbefaler jeg mig hos Uden- og Jndenbyes. Grenaae den 19de Jan. 1816. Hans Høegh, Snedkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Hos Undertegnede kan faaes extra stærk brygged Pe paa Flasker a 2 Mk. 8 s. Flasken. NB. Flasken til bageleveres. Hans Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Hvor tvende betrukne meublerede Værelser samt en Overkammer kan faaes tilleie i Maanedsviis, samt gode Charlottelog tilkiøbs, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
For gode Hareskind betales hos mig for nærværende Tid 3 Rbd. Stykket, og fremdeles altid de høieste Priser. J. Hirsch, Hattefabriqueur. Sammesteds faaes moderne Dame= og Mandshatte til billige Priser. Med dybeste Bemod har jeg den Ære at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner, at min Mand, Peder Winther, Sognepræst til Hundslund Menighed efter 4 Dages Sygdom, den 15de dennes, af det alvise Forsyn bortkaldtes til det bedre Liv Hans Tab føles og begrædes fornemlig af hans efterladte 7 umyndige Børn og mig G. Winther, fød Rasmussen. Hundslund Præstegaard den 17de Febr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Søndagen d. 25de Febr. Kl. 5 opføres paa Polybymnias Theater De snorrige Fættere. eller Testamentet, Commedie i to Acter, og derefter: Brandskatten. Comedie i een Act af Kotzebue. Billetterne til Generalproven faaes Dagen for Forestillingen for 24 Rbs. Stk. hos den administrerende Directeur Hr. Cancellie 3 raad Schumacher. Indgangen aabnes Kl. 4. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Følgeblad. til Aarhuus Stifts Adresse Contoirs Tidende. No. 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Aarhuus. Kathedralskolens offentlige Examen begyndte i Mandags; forinden blev følgende af Hr. Blache forfattede Cantate afsiungen ved Skolens Discipler Chor Herlig fremlyser i Tidernes Vrimmel Hellas, din Hæder med straalende Skrift: Kierlig og mild var din Aand som din Himmel, Kraftfuld som Gudernes Daad din Bedrift. Og da sørgmedig din Genius svæved Fra dine Templers nedsiunkende Gruus, Roma paa smuldrende Stene sig hæved, Bygte af dem sig et kongeligt Huus. Tiderne randt og et sørgeligt Pd. Bredte sig trindt om Herrernes Land; Roma, da Kraften og Aanden uddøde Sank dine Minder i Gruus og i Sand. Dog lad kun Mure hensmuldre og vinde. Synke skal Værker af Menneskehaand; Roma og Hellas, et faflere Minde Aandrige Sønner har reist Eders Aand. Dus. Trindt om Mindets MarmorfødOgsaa vi os barnligt fryde, Skiøndt vort Blik end ei forstoFuldt dets gamle Skrift at tyde Dog skal ogsaa vi engang Giennem dens Betydning trænge, Lytte til den grædske Saag. Og til Romerlyrens Strenge. Choral. Klart Oldtid, var dit Grandskerblik, Og reen den Kilde, ved hvis Drik, Homers og Maros Toner løde. Dog var dit Lys kun Morgenrøde, Sødt Harpen lød paa Blomstervang, Men Aanden sig til Gud ei svang. Da Almagt bød og Taagen svandt, Et bedre Lys i Øst oprandt, Mildtstraalende til alle Zoner; Og født som Oldtids Harpetoner Gienlyder over frelste Jord Hans Priis som over Stierner boer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Vor Nabobye Skanderborg festligholdte sidste 4 Sept. sit dramatiske Selskabs første Aarsdag ved følgende efter Stykket : Snedkeren i Lisland fremsagt Epilog, Naturen snart sit Tempel lukker, Dens Ynde svinder meer og meer, Dens Elsker skuer det og sukker, Uvis om næste Vaar han seer. Vetkommen Venner og Veninder, da i Thalias Hal igien, Hvor vækker det saa søde Minder, Paa kiære Kreds at skue hen. Gid stundom efter Dagens Møiet. De nyde froe en Aften her, Det er det maal vi har for Øie Skiøndt Evnen, at i saa svag kun er, Vi ønskte Scener at fremstille, Ved hvilke Aand og Hiørte vandt: Ol kunde vi det som vi ville Det sikkert Deres bifald sandt, Men er end svagt kun hvad vi ude, Det haab vi nære dog i Løn, At vores Id vil bifald nyde, Forskiønnet af det bulde Kiøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
I mange Aar er udvandret, ikke ubetydelige Summer af Landet, for Legetøi, hvilket man især hentede fra Nürnberg, og blev ved den lange Transport meget dyrt. Paa vore Markeder solgtes, og til Vanære for os, sælges endnu meget af dette usle Kram det foruden, at det strax faldes fra hinanden, er anstrøget med giftige Farver saasom Spanskgrønt, Mønnie, Gummigut m. fl., som Barnet, ved at putte det i Munden, skikker i sig, hvorved det kan paadrages farlige Sygdomme. Hr. Liisberg her i Aarhuus, som i en Række af Aar har været anseet for en af Nørrejollands dueligste Dreiere, og hvem mange af hans Medprofessionister have mange Opfindelser i Dreierkonsten at takke for, har i de sidste 2 til 3 Aar søgt at giøre det nurnbergske Legetøi unødvendigt. Han forfærdiger langt skiønnere, stærkere, hersigtsmæssigere og aldeles uskadeligt Legetøi, for samme Priis som det Jndførte. Det er ei ligegyldigt hvad Legetøi man giver sine Børn i Hænderne, ogsaa ved dette kan de es Forstand skimpes og Tænkekraft øves. Det Legetøi er derfor det bedste, som af Barnet kan adskilles og sammensættes, saasom: et lidet Huus, hvoraf Stykkerne kan adskilles og forandres, en Dukke som kan forandres til en fisk, en Kane o. s. v. Vor brade tænkende Landsmand vil ogsaa tage dette i Betænkning, og ved Forfærdigelsen af Legetøi medvirke meget til Ungdommens saa vigtige tidlige Dannelse. Indsendte Stykker.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Fra det gl. danste Landhuusholdningsselskab er bragt til almeen Kundskab et Udtog af Engellænderen : Ridder Bangs Afhandling og Rust i Kornet, indført i de botaniske Annaler for Junii 1816, og hvoraf her atter leveres et Uddrag. - Botanikerne havde længe havt Kundskab om at Rust i Kornet foraarsages ved en liden Snyltesvamp som sætter sig paa Bladenes Stilke og Straaet af Planten. Ethvert Slags Korner udsat for at blive befængt med Rust, men Vaarkernet mindre en Vinterkernet, Rug mindre end Hvede, fordi den mednes og omhugges for Svampen have faaet Tid til at vinde betydelig Tilvæxt. Bladet smittes først i Foraaret eller tidlig om Sommeren, før Straat skyder; da har Svampen en brandguul i Farve, efterat Straaet er guinet antager den en mørk chocoladebrun Farve. Svampene ere saa smaae, at ethvert af Straaets Pori kan frembringe fra 20 til 40 Stykker, som enkelte indeholde over 100 Frøkorn. Støvet heraf kan ved mindste Vind henkastes paa utallige Strækninger af Kornagre. - Landmanden har troet, men Botanikerne ei villet tilstaae, at Hvede, som staaer i Næth den af Berberisbuske, sielden undgaae Rusten, hvilket skulle foraarsages ved Melet, af Blomsterne, som virkeligt er guult, og ligner Rusten i dens tidlige Tilstand. Dette er kuns Gisning, men da det tvertimod er vitterligt, at Berberisbladet hyppig angribes af en Snyltesvamp, vel større men forresten meget liig Rusten, er det mueligt at begge ere af en og samme Art, og at Frøkornet fra Berberissvampen kan blive overført paa Hveden. - Med Hensyn til Sygdommens angivne Oprindelse og Fremgang gisnes, at den kan føres i Marken ved det smittøde Straae, som heelt føres ud blandt Giødningen, hvilket da kunde forebygges ved en Forsigtighed ikke at blande Straae i Møydyngen; ogsaa anprises at udinge om Foraaret de unge Planter som have brandgule eller sorte Striber paa Bladene eller Straaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Naar Landmanden her i Provindsen vilde saae sin Rug før Efteraarsregnen giør Jorden ubeqvem, og dasørge for, at Vandet ved Furer og Grøver blev afledet, saa at det ei kom til at staae paa Rugen Vinteren over, ei høstede sin Rug før den var fuldkommen moden, og ti førte den i Huus for den var fuldkommen tør kunde hen giøre temmelig sikker Regning paa at Rust ei faldt paa hans Rug til den Grad, at samme enten fordærver Straaet eller foraarsager at Rugen er faaer Kiærne; thi sielden finder man Rugstraaet gand ste uden Rust. At Foraarsbunst af Møset sætter Rus paa Rugen har Erfaring viist, og ligeledes at Rugvippen i Almindelighed bliver svang ved Skove og Hækker, men at Berberissen skulde være en universal Pest for Rugavlen i Jylland kan man ligesaalidet antage omdenne nyttige Buskvært, som om enhver anden Plante, der under Skaberens Haand har faaet den Egenskab at kaste Støv fra sig i Befrugtningstiden. El len, Sellie- og Nødbusken, kaste og Befrugtningsstøv, og ei sielden finder man Rustpletter paa Elle= og Sellieblade, men skulde man derfore udrydde disse nyttige Træer – J Egnen af Aarhuus har jeg paa en Gaards Mark seet Rugen i flere Aar i Rad blive befængt af Rust, uden at der var eller havde været Berberisser paa flere Miles Distance, det var i Tidsløbet fra 1790 til 1800, men den omtalte Mark er rundt om indsluttet af Møser og Enge. Eieren plantede siden Berberisser i sin have og sit Hegn, men Rusbedærvede ei hans Rug. J Provindsens søndre Egn, kiender jeg en Gaard, hvor Rugen bestandig blev bedærvet af Rust, men hvad Under var det, i Gaardens have stode Berberisser. Dette Onde maatte nu oprykkes med Rod, og man opgrov Berberissen til Jld dens Kraft, men paa Gaardens Marker, der ere kolde, vaade og indsluttede af Skov, bedærves Rugen ligesaavel nu som før af Rust.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
De Aviserpeditioner som have publiceret Hr. Hansens Opfordring, haaber jeg ville og kundgjøre dette. Frysenborg den 28de August 1816. I. L. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Bekiendtgørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-20
Fortegnelse paa de ærede Herrer, som efter Indbydelse af de Committerede i Selskabe, for de nordiske Oldskrifters Udgivelse hos Undertegnede have tegnet sig for Bidrag til at fremme Selskabets Øiemed.