JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-05
Altona. P. Dam i Aalborg Hamborg & Frankfurt. S. Holck i Ditto. fre. fre. Hjørring. M. Tomra i Aalborg. fre. Hobro. Forpagter Beck paa Aarupgaard. Horsens. Jens Laursen Holm i Alstrup Sogn. Kbhvn. P. M. Møller, hos Hr. Forpagter Møller, paa Birkelse. Jørgen Sørensen, Adresse: Hr. Hansen i Snorren i Aalborg. Olie Hardevick, boende paa Søndergade. Ane Katrine Peders Datter paa Skeelminde. 3. Nibe. Randers. Skolelærer Alstrup i Skovstrup, Gunderup Sogn. Aalborg Postkontor, den 3die October 1835. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Keiser Ferdinand skal krones i Prag til Konge af Bohmen i sine høie Gjæsters Overværelse. Dette imposante Skuespil skal ogsaa tjene til at overtyde Verden om, at Forbindelsen mellem Europas 3 mægtige østlige Stater er sluttet for lang Tid; for Tiden gaae deres Jnteresser Haand i Haand med hinanden, og, som de besidde Magten, kan der vel heller ikke være nogen Tvivl om, at 4de ogsaa besidde Villien til, med Kraft at møde ethvert Forsøg paa at angribe, hvad de kalde deres hellige Rettigheder. Medens saaledes Forbundet i Østen synes knyttet fastere lend nogensinde, ville vi kaste et Blik paa de vestlige Stater, hvor Baandet synes at løsnes, ved herom at optage de ikke utydelige Vink, som indeholdes i en Skrivelse fra Pa Fris af 26de Septbr. Lord Palmerston - saaledes fortæller idet mindste Bladet Temps, - har i en Note tilkjendegivet den franske Regjering sin Tilfredshed med, at den har givet Slip paa Jdeen om en Jntervention i Spanien. Han har i denne Note tilføiet en Retfærdiggjørelse for den nengelske Gesandt i Madrid imod de Bebreidelser, den franske Diplomatik havde troet sig beføiet til at gjøre ham for den Jndflydelse, han formeentes at have havt paa Bevægelses Haanden i Spanien. Hans Deelagtighed heri benægter Lorden aldeles, derimod inddrømmer han, at Englands Gesandt paa ingen Maade har ydet Ministerierne Rosas og Torre nos vaklende Politik sit udeelte Bifald, men at han meget mere har fundet sig foranlediget til at række det nuværende bestemtere spanske Ministerium Haanden, fordi han nærer den Overbeviisning, at det lettere vil lykkes dette at gjøre end Ende paa Borgerkrigen i Spanien. Omendskjøndt Udtrykkene i denne Note ingenlunde afvige fra den sædvanlige diplomatiske Fiinhed og Høflighed, saa er dog dens Jndholselv et uomstødeligt Beviis for, at Frankrig og England begynde at betragte Forholdene i Spanien fra ganske modsatte Synspuncter. Denne Afvigelse i Bedømmelsen af disse Forhold vil vel for Fremtiden gjøre det umuligt, fo disse Quadruple=Alliancens Hovedmagter, at gaae Haand i Haand med at fuldbyrde den. Frankrigs Regjering forlanger, at den spanske Regentinde skal hylde Stabilitets=Sy stemmet, og aldeles ikke indlade sig paa Concessioner, meden England derimod anbefaler hende at skride frem paa Liberalismens Bane. Da der nu daglig kunne forekomme Spørgsmaale, hvis Afgjørelse maa være afhængig af de forskjellige Synspuncter, hvorfra enhver af disse Magter maa antages at gaae ud, saa er det jo øiensynligt, at det saagodtsom er forbi med Alliancen mellem Frankrig og England. - Temps har endnu et andet Beviis for denne Paastand og dette søger den i de uophørlige Udfald, som de franske ministerielle Blade, fornemmelig Journal des Debats, tillade sig imod Hr. OConnell, det engelske Ministeriums mægtige Bundsforvandt, og slutter heraf, at der nu for Tiden ligger en saadan Kløft mellem begge CabinetterGrundprinciper, at de umuligt længer kunne forblive i den Harmoni med hinanden, som synes at være en Hovedbetingelse, naar Talen skal være om en virkelig Alliance.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Kjøbenhavn, den 2den October. Kirkehøitideligheden igaar Formiddags i Roeskilde, Domkirke, i Anledning af StænderforsamlingensAabnelse, havde, som man kunde vente, i Roeskilde samlet en stor Menneskevrimmel, isærdeleshed fra Hovedstaden. Høitideligheden aabnedes Kl. 9 1/2, idet at, under Orgelets Præludium, Stænderforsamlingens Deputerede, der havde samlet sig paa Palaiet, derfra i Procession begave sig igjennem Kirkens Hovedportal ind i Kirken og indtoge de dem anviste Pladse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Efter en Bøn i Chordøren, som blev fremsagt af Præsten i Roeskilde, Hr. C. Gad, og Afsyngningen af to til Høitide, ligheden forfattede Palmer, af Dr. theol. Provst F. Schmidt, holdt Sjællands Biskop, Dr. og Prof. Mynster, Prædikenen, Prædikanten havde til Text for denne valgt Pauli Brev til de Ephes., 1 Cap. 17 V. Den herlige Anvendelse, som den høibegavede Taler her gjorde af Apostelens Formaning: Værer det Kald værdige, hvortil I ere kaldede; til Aandens Eenhed. Enighed og Troskab; og isærdeleshed den skjønne, varme Fædrelandskjærlighed aandende Apostrophe om Vigtigheden af det Hverv, Folkets Mænd paa denne Dag gik imode, og den opløftende Slutningsbon, fremkaldte en ligesaa almindelig som dybtfølt, bevæget Stemning hos den talrige Forsamling. Efter Prædikenen blev afsungen en af Hr. Provst Schmidt forfattet Slutningspsalme, og Høitideligheden endtes med en Bøn i Chordøren af Pastor C. Gad, efter hvilken de Deputerede igjennem Kirkens østre Udgang Kl. 111 1/2 begave sig tilbage til Palaiet for at aabne Stænderforsamlingen. (Kjøbenhavnsposten.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
(Den 3die) Stænderforsamlingen i Roeskilde haabnedes, ifølge den tidligere heri Bladet ommeldte Bestemmelse, i Torsdags Formiddags, efter Tilendebringelsen af den høitidelige Gudstjeneste i Roeskilde Domkirke, med en Talle af den kongl. Commissarius, Hr. Conferentsraad Ørsted.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Hs. D. Prinds Wilhelm af Hessen er kommen tilbage fra sin Reise i Tyskland. Ogsaa den russiske Minister, Baron Nicolai, er kommen tilbage igjen fra Rusland. Hs. M. Kongen har under 20de f. M. allern, behage at udnævne R. af D., Geheime=Legationsraad og Depesche, Secretair i Departementet for de udenlandske Sager, Fr. C. C. T. C. Dankwart, til Commandeur af Dannebr. Resultatet af det kgl. Kunstacademies Bedømmelse over de for Guldmedaillerne indgivne Concursarbeider blev ved Academiets i Mandags desangaaende afholdte Forsamlinfølgende: J Malerkunsten tilkjendtes Hr. A. Müller den mindre Guldmedaile, og i Architecturen Hr. TheophiluHansen ligeledes den mindre Guldmedaille.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Den 1ste Octbr. afseilede her fra Rheden Orlogsbrigger, "Alart, til Vestindien, under Capitain=Lieutenant P. Kjerulffs Commando.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Ledige Embeder. Linaa og Dallerup Sognekald i Aarhuus Stift, 34 Rd. Et Havneskriver-Embede under Kjøbenhavns Toldsted,
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Befordringer og Afgang. D. 22de Aug. ere Birkedommer og Skriver ved Astrup Birk, N. S. Kjer, og Forpagter paa Katholm, L. Ingerslev, som Landvæsenscommissairer i Randers Amt, forundte aabne Breve paa at have Kammerraads Rang efter Rangforordningens 7de Classe Nr. 2. D. 29de: Forstrandidat S. Hoppe forundt Bestalling som Landmaaler; Slotsforvalter og Gartner ved Marienlyst Slot og Have, C. Rasmussen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte hans Tjeneste; H. S. Thanning beskikket til Varemægler i Kjøbenhavn. D. 23de Septbr. er Sognepræst for Sønder= og Nørre-Onsild Menigheder under Aarhuus Stift, F. C. Jürgensen, beskikket til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Helsingør. D. 25de, personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for Smidstrup og Skjærup Menigheder under Ribe Stift, A. H. Stibolt, i Naade entlediget paa Grund af Svagelighed, og Cand. theol. T. N. Gad i hans Sted beskikket til personel Capellan for bemeldte Menigheder, forhenværende Overlæge ved St. Hans Hospital, J. H. Seidelin, practiserende Læge i Roeskilde, til Districtschirurg i Roeskilde og tilhørende District, Cand. juris L. C. A. Mourier til Cancellist i Høiesterets Justitscontoir.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2den October. Rug, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, erdt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, brdt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 2den October. Hamb. 2 M. - k. S. 204. 2 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 204, solgt til 12 Mk. 32 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. pCt. norsk Laan ved Hambro & Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100 a 101 i B. Sp. 179 a 180 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 101 ½ r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1834. 18 1/2 a 18 3/3 Rbs. Tegn. 101a101 1/2 i B. 1 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 101 a 101 ½ r. S. Rente) 92 Rbd. Sd. 14 pCt. uopsig norske Statsobl. Dr. ov. 20000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 90 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 93 a 93 1/2 i B. Do. Dr. 101 ½ i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Hamborg, den 2den October. Bordeaux 1883. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid 46. Cadix 455. Lissabon 511. Amsterdam 2 M. 35, 900; k. S. 35, 75. Kjøbenhavn 204. Speacies 1 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Blandede Efterretninger. Den 13de f. M. vare Deputerede for flere hundrede i Lolland hoverigjørende Fæstebønder samlede hos den til Stænderne valgte Deputerede, Gaardmand Niels Nielsen i Øster=Thiersted, til hvem de afleverede en Promemoria, hvori var udhævet en Deel af det meget Mislige, som Hoveri in natura medfører for Bondestanden. De erindrede tillige den Deputerede om, at Hs. Majestæt, Landets elskede Konge, selv erkjender, at Hoveriets Ophør befordrer Velstandens Udbredelse blandt Rigets Undersaatter. - Den Deputerede modtog Andragendet med megen Velvillie og lovede, paa bedste Maade at tage sig af denne, for Godseierne og den hoverigjørende Fæstebondestand lige vigtige Sag En Søfarende, opfordrer i Kbhposten Hr. Capt., Ridder, Linde, Overlods i Fyen, og Hr. Lods=Oldermand A. J. Dyrehauge i Nyborg til offentlig at bekjendtgjøre de Foranstaltninger, de paa Embedsvegne have truffet, for at bringe til Søfarendes Kundskab Mærkerne a. paa den Grund, som Linieskibet Dronning Marie i 1834 stødte paa. Brændeviinsbrænderne i Maribo holdt forleden Uge en Hr. Komd. og Brændeviinsbrænder Knud Sidenius. J denne Forsamling blev bestemt at indgive en Forestilling, støttet paa flere vægtige Grunde og undertegnet af alle Brændeviinsbrænderne i Maribo, Nakskov og Rødby, som skal overleveres Hs. M. Kongen personlig og hvori ansøges om at ingen Bevillinger til Brænderiers Anlæggelse paa Landet for Lolland=Falsters Stift maa vorde meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Det Werligske Skuespillerselskab giver i denne Tid Forestillinger i Ringsted.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
J Mandags Morges opdagedes af en udseilende Skipper en i Nærheden af Fredericia sunken Jagt, som havde have en Tømmerflaade paa Slæbetoug. Man formoder, at den ne, i Forening med Storm og Strøm, har indslaaet dens Agterspeil og saaledes voldet dens pludselige Undergang Ved Opdagelsen bjergedes noget Tommer; men skjøndt Jntet af Vraget kan sees, da det staaer under circa 18 Favnes Vand, saa haaber man dog at faae det op og saaledes maaske erholde nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Den 30te Septbr. om Morgenen slap en Candidat til Slaveriet ud af Arresten i Fredericia, ved at løsbryde hel Vindueskarmen, som han ved Afskeden, tilligemed dens Vinduer, hele og holdne, satte nedenfor paa Jorden. Jagten Emilie, Skipper S. P. Hansen, af og fra Aalborg med Havre og Uld bestemt til Amst erdam, er forliist i Nordsøen. Mandskabet er bleven bjerget af et forbiseilende Skib. J Aarhuus Avis læses under Forlangt Jndrykkelse Den i de offentlige Blade i den senere Tid ofte omtalte Kjøbmand M. A. Cohn fra Ringkjøbing har nu saggivet en betydelig Deel Bønder i det vestlige Jylland for ved Dom at tvinge dem til at forstrække sig med Laan, som de have tegne sig for, men nu nægte at præstere, paa Grund af, at de Beriser, Cohn udstæder for bemeldte Laan, ikke ere overeensstemmende med hans Løvte. - Skulde denne Paastand ikke kunne bevises vilde det i al Fald ikke være unteressant at undersøge og Cohn har noget retligt Krav paa disse Laan. Spørgsmaalets Besvarelse vil fornemmeligen beroe paa om hans Jndsamling af Laansk henhører under Begrebet og Betleri. - Den 62de 6 i Reglesmentet for Fattigvæsenet paa Landet bestemmer Begrebet saalesdes: at Betlere ere alle de, som paa Veie eller Gader, i Huset eller Gaarde, ved Ord eller Gebærder anholde om Almisse eller le modtage samme. Nu har Cohn vel ikke forlangt Penge, sig som Gaver, men som Laan. Men dette releverer intet, og neppe vilde nogen Domstol frifinde en almindelig Betler for Straf, om han bruger Udtrykket: "Laan mig en Skilling!" istedetfor: Giv mig en Skilling!" Ei heller gjør det noget til Sagen om Betleren kjører omkring eller gaaer omkring, om han forlanger smaa eller store Summer; Brøden synes endog i sidste Tilfælde at være meere qvalificeret. Det som constituerer Begrebet, er nemlig Omdriven fra Sted til Sted for at besvære Medborgere med Anmodninger om Understøttelse. Er det altsaa vist, at Cohns Jndsamling af Penge er Betleri, kan han ingen Tvangsret have erholdt over sine uheldige Subskribenter, eftersom en ulovlig Handling ingen Rettigheder kan begrunde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Reisende. med Dampskibet Dania, f. Aarh. t. Kbh. d. 1ste Octbr. om Efterm. Kl. 4. Justitsr. Neckelmann ; Justitsraadinde Feddersen med Familie; Jfr. Myhre, Jensen, Dorothea, Abigael og Kirstine Kyhl, Frøkenerne Schack og Buhl, FruBeecken, Kjøbmændene Ballin, Lewin, Salmonsen med Famlie, Mad. Find med Datter; Stud. juris Wivet; W. Matthisen; Klmd. og Ølbrygger Jensen; 7 Tjenestefolk. (Det var Dampskibets sidste Reise for i Aar mellem Kbhvn. og Aa huus.) - Fra Kar undb. til Aarh., den 1ste Octbr.: Forpaa ter Hagen; Jfr. David; Mad. Briem; Pastor Gyberg; Ma Munch med 2 Døttre; Forpagter Schiøtt; Handelsbetjenter Schmidt, Malling og Kondrup, Provst Magnussen; PropRiis med Kone; Handelsfuldm. Meyer; Gjæstgiver Nielsen 1 Rbd. Nisted; Humlehandler Hansen. - Med samme tilbagd. 2den: Kbd. Brix; Naalemager Zehmann; Siminarie Hansen; Bagermester Lyneburg; Jfr. Schlichtkrull; Exanjuris Knudsen; Studenterne Wiinholt og Roulund; Forvalte Nye; Mad. Sinding med 2 Børn; Mad. Grell, Seilmager Rudkjøbing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Døde. Skomager Jacob Ahlberg; Bagermester G. H. Bitter, 3 Aar; Enken efter Theaterfriseur L. Lind, f. Carlsen, 77 Aar. M. A. Moosbøll, f. Topp, 65 Aar; M. U. Skrike, f. Berner; Læderfabriqueur J. Thalbot; A. M. Koops, f. Lange, 7 Aar; Karen Nielsen, 48 Aar; J. M. Jensen, f. Jensen, 4 Aar; Alle i Kbhvn. Skolelærer J. P. Müller, i Kiessen, drup. Viceadmiral F. Risbrick, Comm. af Dorg., 822 Aar, i Svendborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 1ste Octb.: R. Holbeck f. Altona, best. t. Odense m. Stykg. (udg. d. 4de) - Udg. D. 1ste : F. Bülow t. Kbh. m. Østers. D. 2den: A. Robinson f. Petersb. t. London. De 4de: Peder Pedersen t. Hobro m. Søsalt. H. H. Hunderup og S. Terkelsen f. Newcastle t. Holbek. C. F. Nielsen f. Al. tona t. Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Bekjendtgjörelser. Førstkommende Søndag, den 11te Dennes, Kl. 7 Aften, bliver Assemblee og Bal i Selskabet Enigheden, Aalborg, den 5te October 1835. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Paa Scheelminde Mark ved Aalborg er optaget en for Hest med 2de hvide Bagfødder og en lille Snip; den er i da 6 Aar gammel og uden Sko.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Skipper Jacob Christensen afseiler sidst i denne eller først i næste Uge til Kjøbenhavn og medtager Passaligerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
De Værelser, som for Tiden beboes af Hr. Capitain v. Koefoed, ere til næste Flyttetid at faae til Leie J min Fraværelse henvender man sig herom til Hr. L. Bøggild. Schaumburg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-06
Jfølge passeret Forlig og Udlæg bliver, efter BegjæAring af Procurator Dannisøe i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, en, Gaardmand Christen Sønderstrup tilhørende, Parcel, Nr. 7 af Beistrup Nørgaards udstykkede Hovedparcel, af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., beliggende i Beistrup Sogn, Øster=HanHerred og Hjørring Amt, bortsolgt ved en eneste Auction der afholdes Mandagen den 26de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hos Gaardmand Christen Sønderstrup i Beistrup. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn hos i Reqvirenten. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 1ste October 1835. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Spanien. Den franske Journal Messager, havde allerede den 25de meddelt, at 7000 Mand af Regentindens Tropper gjorde fælleds Sag med Juntaen i Barcellona, men, skjøndt det i tillige hed, at ogsaa den franske Regjering paa samme Tidsk havde erholdt samme Efterretning, vedligeholdt de ministerieller Blade dog endnu den 26de en fuldkommen Taushed om denne Gjenstand. Troppernes Stemning i Spanien er ikke destomindre ingen Hemmelighed. Den Skildring, man har om den fra forskjellige Correspondenter paa Grændsen, gaaer omtrent ud paa, at Liberalismens Epidemie ogsaa har bemægtiget sig Linietropperne og at de i Provindserne snarere have bidraget til at fremme de oprørske Bevægelser end til at hæmme dem. Garnisonen i Cindad=Real i Provindsen, Mancha, som bemærkede, at Jndvaanerne der ikke vare stemte til at deeltage i de oprørske Bevægelser, forlod, af denne Grund, imod sin Foresattes Villie, Staden, for at forene sig med de andalusiske Borgergarder i Despena=Per ros. En Colonne, som under General Latre var udrykke mod disse, er formodentlig senere gaaet over til Oprørerne, hvilket er saameget mere at formode, som den allerede ved sin Jndmarsch i Valdemore istemmede de derværende Jndvaaneres oprørske Jubel og Vivat for Friheden. Mang af disse Soldater forlod endogsaa deres Geledder med den Erklæring, at de ingen videre Deel vilde tage i Expeditionen eftersom de kun havde bestemt sig til at fægte mod Carlisterne og ikke imod deres frisindede Medborgere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Naar man undtager Ovenstaaende, der, forsaavidt det indeholder Sandhed, er Beviis nok for den Paastand, at Spanien virkelig befinder sig i en fuldkommen anarchisk Tilstand, har man aldeles ingen paalidelige Efterretninger derfra, de kunde tjene til Basis for Slutninger om, hvorledes Enden egentlig vil blive.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Den ministerielle Coureer har den Efterretning under 29de Septbr., at Belgiernes Konge i de Dage ventedes til Ramsgatte for at aflægge et Besøg hos sin Søster, Hertuginder, af Kent. Et Dampskib var afgaaet fra England til Ostende, for at afhente ham, og hans Beslutning til denne Reise har været fattet saa pludseligt og saa hemmeligt, at den belgiske Gesandt i London ikke engang havde erfaret Noget, derom, for Dampskibet skulde afgaae. Han gav da strax Englands Udenrigsminister Lord Palmersion Underretning som dette uventede Besøg og denne indtraf øieblikkelig fra sit Landsted til London. At denne Reise ikke ansees at være foranlediget af blotte private Hensigter, kan man let forestille sig; Politikerne ville meget mere sætte den i nøiere Forbindelse med den Vending, som Forholdene mellem Staterne netop i den senere Tid have taget eller ere i Færd med at tage. Uden al Tvivl vil Kong Leopold have en personlig Conferents med de engelske Ministre om hans Stats nærværende Stilling. Det er i England en almindelig Mening, at ogsaa den hollandsk belgiske Sag vil blive forhandlet i Toplitz. Den forekommende Maade, paa hvilken den hollandske Gesandt, Hr. van Verstolk, ifjor blev modtaget i Wien, og, endnu mere, den Føielighed, med hvilken de Franskes Konge i den senere Tid kommer den hellige Alliances Ønsker imøde, har vakt Bekymring hos Belgiernes Konge. Kan og vil han endogsaa ikke forudsætte, at hans Svigerfader kunde forraade ham og svigte sit Forbund med England, saa kan han dog heller ikke være ganske rolig for Følgerne af den smigrende Maade, den hellige Alliance nu behandler Kong Ludvig Philip paa, og den Gjengjæld, han synes at hvise dem, ved med hver Dag meer og meer at hælde til de løstlige Magters Regjerings-Principer. Disses Fjendskab mod Belgien er saa bekjendt, at man ikke behøver at tage Hensyn paa Forhandlinerne i Toplitz, for at være lovertydet om, at de gjerne igjen spillede hiint Land i deres Slægtnings Hænder i Haag, naar de kunde. Jmidlertid er det langtfra, at man derfor med Rimelighed kan antage, at Kongen af Nederlandenes Sag skulde blive den, der foranlediger, at Krigsfaklen atter bliver tændt i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Det synes afgjort vist, at April Processen igjen tager sin Begyndelse i de første Dage af November; den vil da vare til ind i December og først da vil man beskjæftige sig med Fieschis Sag. Uagtet man atter har fængslet hans, tidligere undvegne, formeentlige Medskyldige, Hr. Pepin, staaer Sagen dog endnu paa samme Fod, som for 14 Dage siden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Viborg, den 4de October. Landprangerne sværme iaar, som sædvanligt, igjennem Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Nylig lykkedes det imidlertid vort aarvaagne Toldvæsen at gjøre en ikke ubetydelig Confiscation i Fjends Herred. Efter forudgaaet Angivelse reqvirerede Consumtionsforvalteren Assistence af Herredsfogden, Hr. Kammerjunker v. Bulow, der med største Beredvillighed strax fulgte med. Allerede paa Veien mødte de 9 mistænkelige, pasløse Personer, der, som formeentlige Kræmmere, strax arresteredes. J Nærheden af Landsbyen Smollerurantraf man derpaa en Vogn med Contrabande, som anholdtes, den var ledsaget af 6 Mennesker, hvoraf 4 flygtede og 2 blev paagrebne. Vognen henbragtes til Sognefogden i Smollerup, hvis Vognport desuden forefandtes en anden med ufortoldede Varer tillæsset Vogn, der ligeledes anholdtes. Vognen bragte nu til Viborg; men, mærkeligt nok, lykkedes det underveis i Nattens Mørke Eierne af Varerne eller Andre, at borttage 6 Varepakker af de 35, som vare forefundne. De formeentlig Kræmmere ere, efter optaget Forhør, løsladte, Sognefogden i Smollerup formedelst sit mislige Forhold suspenderet og Varerne transporterede her til Byen. De ere taxerede til 1610 Rbd. foruden Værdien af den i Smollerup forefundne og, til at dække Udgifterne af Tolden, medtagne Vogn. Det var at ønske, at Comsumtionsvæsenet overalt vilde følge det her givne Exempel, ligesom at det ogsaa allevegne vilde finde en ligesaa beredvillig Understøttelse af Øvrigheden; kun da vilde det i statsoeconomisk og moralsk Henseende lige fordærvelige Landprang muligen kunne hæmmes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Den 28de Sptb. blev i den kgl. Landsoverret FrederikshavnsBytingsrets Dom stadfæstet, hvorved Snedkermester C. A. C. Binnerup, tiltalt for Mordbrand, tilfandtes at have forgjort sin Hals, samt derefter at steiles og at bøde til Kongen 40 Lod Sølv. S. D. er Niels Christensen for første Gang begaaet Tyverie dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Ved Nørhald m. fl. Herreders Extraret var han til dømt som Forbedringshuusfange at arbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus 1 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
S. D. er Viborg Kjøbstads Extraretsdom stadfæstet, hvorved Huusmand Anders Nielsen af Østervandet for første Gang begaaet Tyveri tilfandtes at burde hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gang 5 Dage. S. D. er Rasmus Jensen for 3die Gang forøvet Tyver, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 1 Aar. Ved Sønder og Mols Herre, ders Extraret var Straffetiden bestemt til 2 Aar.