JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Frankfurt, den 16de Mai. Af det werniekske Corps gaae 6000 Mand giennem Schvaben til Jtalien, hvor Buonapartes Armee skal være 100000 Mand, deelte i 8 Divisioner Ved Rhinen skulle blot 10000 Franske, og 10000 Keiserlige blive staaende, indtil Restitutionerne ere i Orden. J Chursaxen saavelsom i de preusiske Fyrstendommer i Franken er Recrutudtagningen meget stærk. Hoche bliver ved at inddrive stærke Contributioner, paa Grund af, at de Franske ikke have Fred med Riget, men kun med Kongen af Ungarn, og Bøhmen. Af Staden Dusseldorf have de udskrevet 600000 Livres, og bortført Gidsler til Givet, som skulle blive der, indtil i det mindste 100000 Livres er betalte. Derimod ere tre franske af General Championnet didsendte Officerer, som havde vovet at true Dusseldorf med, at de vilde nedbryde Churfyrstens Billedstøtte, saafremt de 100000 Livres ikke bleve erlagte strax, paa Hoches befaling hiemkaldte, og hæftede, og skulde haardelig straffes for denne vandalske Trudsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Haag, den 16de Mai. Finantserne ere endnu bestandig et Formaal for vore Bekymringer og Bestræbelser. Mangel paa reede Penge lammer alle vore Foretagender. Man taler derfor om et nyt tvunget Laan til 5 Procent, dog vil man giøre alt for at undgaae det, da allerede mod de nærværende Byrder saa mange Anker indløbe. Ogsaa frygter man, at Decretet om Religions forfatningen torde foranledige mange Protestationer (hvilket vel ikke vil slaae feil, saafremt der ellers i Holland er Klerkeskab, og lettroende Vankundighed). Overalt er det ikke at miskiende, at mange Partiemennesker giøre sig megen Umage for at qvæle det hele Constitutions værk i selve Fødselen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
J Arnheim er en Dame (gives der endnu Damer i en Republik,) som havde spaaet en Contrarevolution, blevet fordømt til, offentlig og høytidelig at gienkalde sin Spaadom; men man troer, at Dommen ikke bliver fuldbyrdet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Paris, den 14de Mai. Fredens Jndflydelse paa vor Statscredit er gandske umiskiendelig. Medens Fonds i Engelland synke, stiger vore Statspapirers Værdie med overordentlig Hastighed. Jnscriptionerne i den store Bog, der høyt 4 Uger siden endnu vare under 9, ere nu stegne til 27. Camus og Defermont have i 500, og BarbeMarbois i Oldingstraadet forelagt Forestillinger over vore Finantsers nærværende Tilstand. Camus taler især mod indenrigs Ministeren Benezech, og beviiser, at han ikke har lagt Vind paa viis Oeconomie, og slet ikke handlet efter Finantslove. Benezech havde forlangt 17, 200,000 Livres overordentlige Udgifter, Camus indskrænker dem til 7 Millioner. Ligeledes havde han til at vedligeholde sit Hotel, Boehave, og Meubler forlangt 755, 131 Livres. Republikaneren Camus fandt, at han havde fuldkommen nok i 30000 Livres. Krigsministeren skal derimod til sit Departements, saavel ordentlige, som overordentlige Udgifter for dette Aar have 340,718, 208 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Overalt hersker nu især i 500 Raadet megen Virksomhed, som naturligviis især har sin Grund deri, at mange nedsatte Commissioner tildeels bestaae af de efter Lodkastning udtrædende, og ni gjenvalgte Repræsentanter, der maae have Arbeidet fuldbragt, inden de afgaae. Vigtige Debatter have der været angaaende det gamle Tvi sens Æble, tredie Brumaire=Loven, som man nu arbeider paa at faae hævet, som inconstitutionel, saavel som om Amnestie=Loven af fierde Brumaire. Ved denne Leilighed faldt man naturligviis til at tale om den til Lovgiver valgte, men under en usvækket Deportations=Dom hvilende Barrere, hvilket gav Anledning til megen Tvist, indtil man endelig paa Cheniers Forestilling enedes, at det tilkom den ny Lovgivning at paakiende dette ValgsGyldighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Paris, den 16de Mai. De Tropper, som ved Freden kommer tilbage, skulle tildeels bruges til at forøge national Gendarmeriet; i det mindste har Directoriet foreslaaet dette Man har nu meget at giøre med at ansætte de af Lovgivningen udgaaende Deputerede. Dannou, i hvem Lovgivningen taber en fortreflig Arbeider, og der blandt andet havde en Forestilling om den offentlige Underviisning i Arbeid, hvilken nu er decreteret til Trykken, da han efter sin Udgang ikke meere kan forelæse den, er blevet Bibliothekar ved Pantheons Bibliothek; Treilhard, Cour tois, Pelet, og Louvet, siges bestemte til Consuler, og Jouenne til Gesandt i Stuttgardt. Det engelske Ministerium skal allerede have forlangt Pas for en ny Freds underhandler, som skal hidsendes. Over dette Rygte have Jnscriptionerne paa den store Bog atter vundet 3 Procent, og staae nu til 30. Overalt seer det efter en af Lebrun aflagt Jndberetning ikke mere saa misligt ud med vore Finantser. Lafajette, der allerede skal være friegivet fra Olmutz, vil frievillig møde i Paris, at lade sit Forhold undersøge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Det hedder endnu bestandig, at i følge Alliance tractaten mellem Frankerig og det turinske Hof, Sardinien torde blive overladt den franske Republik. Ogsaa forsikkrer man, at i Jtalien store Forandringer med de der alt værende Regieringer torde forefalde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Directoriet har billiget Buonapartes Krigserklæring, mod Venedig, dog skal efter nyere Beretninger være Udsigt til Forliig, da Døgen og Senatet siges at have besluttet at ophæve deres Regieringsform, og anmode Buonaparte at oprette en ny til Landets Bedste. (Denne Beretning, som stemmer overeens med, hvad i disse Tidenders sidste Nummer mældtes fra Wien, benægtes i altonaiske Mercur paa Grund af, at de seenere italienske Beretninger, samt de fra Augsburg intet mælde derom. Her er midlertid, hvad samme Tidende selv i følgende Nummer anfører).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Jtalienske Grændse, den 11te May. En virkelig Revolution var den 1ste vel ikke paafulgt i Venedig; men en stor Forandring synes nær, da Buonaparte har forlangt Regieringsformen forandret. Over 600 Nobili skulle have stemmet herover, og 570 Stemmer været for en Forandring. Døgen skal derpaa strax have takket af.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Under den 3die mælder man fra Venedig, de franskes Nærmelse har her bragt Forvirringen til det høyeste. Det store Raad har uden for sin Forsamlings-Sal ladet plante Kanoner, og overdraget en Consulta paa 30 Personer sin Autoritet. Buonaparte forlanger Senatets Afskaffelse, samt Ti-Raadets, de tre Statsinqvisitorer og Kyst commandantens Fængsling. Statsinqvisitorernes Hæftelse skal være bevilget. Nobili nedlægge deres Adel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Jndbyggerne i Dalene Brescia og Bergame, der havde væbnet sig mod disse tvende Stæders Revolutionairer, have efter flere blodige Kampe, endelig maattet opgive Striden, og nedlægge Vaaben. De i Dalen Sabbig sloges fem Dage og maatte endelig drage sig tilbage til Klippen Amfo. De i Dalen Bagalino gav sig paa Capitulation, hvilket de fra Trombia først gjorde efter 4 Dages Fægtning. Man regner, at ved alle disse Fægtninger over 3000 Mennesker paa begge Sider ere dræbte og saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Mayland den 13de Mai. Efter en Fortælling, der indeholder det samme, som ovenfor fra italienske Grændse er meddeelt, hedder det tilsidst: Buonaparte som har foruden, hvad ovenfor berettedes, ogsaa begiert alle dem friegivne, der for politiske Meeninger vare hæftede, samt Staden Venedig afvæbnet, skulde Aftenen den 3die have Svar, og man ventede, det blev Ja. J de italienske Patrioters Journal læses, gandske vist er det, at der paa St. Marcuspladsen i Venedig er opreist et Friehedstræe. Padua og Vicenza forlange formelig at foreenes med den lombardiske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Paven har skiærende Smerte i Underlivet, der foraarsager ham hans gamle Uleilighed med Urinen. Man frygter at miste ham, da den ny italienske Republik torde arve hans Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Wien, den 17de Mai. Endnu i Morges ansaaes den Tidende, at i Venedig en fuldkommen Revolution skulde være udbrudt, her for aldeles tilforladelig, og den 3die May at være kommet i fuldkommen Stand. Nu vil man kalde den i Tvivl, da den herværende venetianske Gesandt har faaet en Coureer, som var gaaet derfra den 11te, og som derom ingen Efterretninger medbragte. Derimod bragte han Vished, at Buonaparte alt havde forlangt og faaet Statsinqvitorerne hæftede, og de for politiske Meeninger hæftede friegivne, og at der nu underhandledes om de Lande, Venedig har at afstaae. Efter andre Efterretninger skulde Fordraget alt være sluttet, og meget trykkende for Venedig. Vore Tropper rykke alt efter de Franske dybere ind i det venetianske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Marqvis Gallo, som har havt adskillige Samtaler med Keiseren, er med egne Fuldmagter reist herfra til Jtalien, for – meener man – at slutte Definitivfred med Buonaparte eller Clarke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
London, den 19de Mai. Den neapolitanske Gesandt, som nogentid har opholdt sig her, og nu gaaer til Paris, er reist did. Det hedder han har Ærende angaaende Freden, og at en engelsk befuldmægtiget snart torde gaae efter til Paris. Synderligt er det midlertid, at vi, uagtet vore Efterretninger fra Wien gaae til den 3die, endnu intet videre vide om Præliminair=Artiklerne; det synes, at vor Gesandt ikke kan faae nogen authentisk Afskrift af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Paa Floderne skal det nu igien være roeligt; dog har Søefolket paa Bridports Flode udgivet en Adresse til Nationen, hvori de skyde megen Skyld paa Colvoys.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
De engelske Landgeistlige forlange nu, ligesaavel som Matroserne, en Forhøyelse i deres Sold; deres Opstand vilde midlertid i modsat Tilfælde neppe blive af det blodige Slags. Derimod er ikke allene af Hertugen af York bekiendtgjort de engelske Garderegimenter, at de faae Forhøyelse i deres Sold; men Vicekongen i Jrland har ligeledes faaet befaling at tilmælde den derværende reglerede Milice det samme. Uroelighederne ere der steegne til det høyeste. Man vil have Efterretning, at det derværende foreenede Selskab er over 100000 Medlemmer stærkt, og at Opstandsplanen er fuldkommen organiseret. Allerede er det nogle Stæder mellem dem og de kongelige Soldater kommet til Fægtning. Et uhiemlet Rygte fortæller endog, at Slottet i Dublin skal være afbrændt. Det hedder, at Cornwallis som gaaer derover, skal have egne Fuldmagter, blandt andet at indrømme Catholikerne, der udgiøre de 7 tiende Deele af Jndvaanerne, borgerlige Frieheder. Grey har imidlertid i Parlamentet ligefrem paastaaet, at dette nu var for silde, og intet vilde nytte. Adresserne om Ministrenes Afskaffelse tage til, men deres Majoritet i Parlamentet vedvarer bestandig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Kiøbenhavn, den 29 May. J Tallotteriets 575 Trækning i Wandsbeck, den 23de Mai, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Vinden. 22 May. Varme. N. V. N. V. N. V. Uvis. S. O. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Kiøbenhavns Aar. No. uun, tilsinus, anlanPost-Tidender, som land. Fredagen, den 2 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Den russiske Grændse, den 10de Mai. Efterretninger fra Petersborg mælde, at Rigskanzleren Grev Ostermann, formedelst sin høye Ælde, har nedlagt sin Post, og at efter Forlydende, Fyrste Bedborosko skal faae den igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
J Følge Efterretninger fra Petersborg havde den russiske Keiser paa Efterretningen om de franskes Frembrud mod Wien virkelig allerede ladet udfærdige befalinger, at til Huset Østerrigs Undsætning 100000 Mand Jnfanterie og 40000 Mand Cavallerie skulle sætte sig i Bevægelse, over hvilken Armee (den i Unaade og Misfornøyelse afgangne Feldmarschal Suwarow) var bestemt til Commandeur en Chef. Men efter Fredspræliminariernes Undertegning (der i Moskau meget tidlig maae være blevet bekiendt) ere disse befalinger igien tilbagekaldte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
(J Haag vil man ogsaa have Efterretning, at det russisk keiserlige Hof, i Henseende til en Fredslutning mellem Engelland og Frankerig, skal have erklært sig paa en for Engelland meget fordeelagtig Maade).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Wien, den 17de May. Endnu den første i denne Maaned udstædde Keiseren et Rescript til Ungarn, at man ikke ved Fredsrygtet skulde lade sig aflokke fra de adelige Corps Jnsurrection; men saasnart mueligt, bringe disse i Stand, da ved almeene Krigstilberedelser en roesværdig Fred kunde tilveiebringes. Hofkrigsraadet har nu besluttet, at de allerede stilte ungerske Tropper, deels skulle blive i Ungern, deels gaae til Jtalien og Gallicien. Ogsaa have adskillige fra ungerske Comitater hidkomne Deputationer med Forespørgsel om videre Forholdsbefalinger, Jnsurrectionen angaaende, af Keiseren faaet til Svar, at de kun skulle blive ved i deres lovlige Jver, da det vel maaskee endnu kunde giøres nødigt. Frankfurt, den 20de May. Alle Efterretninger fra Schaben ere enige, at Foranstaltningerne der ere intet mindre end fredsomme. De med stor Jver ved Ulm hidtil fremskyndte Skandsearbeider bleve vel den 14de paa en kort Tid opgivne; men siden den Tid arbeide daglig igien 4000 Bønder paa Fortificationerne, for at omskabe Staden Ulm til en formelig Fæstning. Egnen om Ulm, den saa kaldte Mose, indrettes til at kunde sættes under Vand fra Denauen, hvorfor og ved Donauen indrettes Sluser. Omkring Ulm skulle 30000 Keiserlige ligge i Leyr, til Quusburg kommer en Mængde svært Artillerie fra Østerrig, ogsaa drage adskillige Tropper sig did. Hvad efter Præliminarierne ere undertegnede, slige krigerske Anstalter midt i Tydskland betyde, er en stor Gaade; men uden vigtige Grunde skee de vist ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
De keiserlige Forraad af Meel og Munition forøges endnu bestandig i Ulm. De Depots, som allerede ere bragte paa Skibene at udføres i det østerrigske, ere udpakkede igien, og fordeelte i deres behørige Oplag. Ulm synes altsaa bestemt til et Depot for det i Schaben, blivende Mandskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Fra det churmaynziske Hof bliver efter Forlydende, med første noget publiceret om Riigsfreden. Man troer, den vil koste en stor Pengesum, og at alt den 26de April noget præliminarier er sluttet derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Den for kort siden fra Skotland ankomne Hertug af Berry (Exartois Søn) er i disse Dage gaaet igiennem Tubingen, for at tage til Condes Armee, (men hvor Condes Armee, efter Rigsfreden vil gaae hen, derom tie Efterretningerne).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Heidelberg, den 20de Mai. Til Rigstændernes Beroeligelse erfarer man her, at den af Directoriet anmældte Fredsbasis om Convents-Reunionerne, eller de Provindser, der blive foreenede med Frankerig, skulle Savoyen og Nizza undtagen – regnes fra Republiken i fierde Aar. Herved komme da Decreterne af 30te Martii og 14de Mai, hvorved Maynz, Worms, og øvrige Rhiinlande indlemmes i Republiken udaf Kraft. Man taler nu om tvende Fredscongresser, en til at afgiøre de tydske Anliggender i Bern, eller en tydsk Stad, en anden til at afgiøre de italienske, i Udine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Darmstadt, den 16de Mai. Man lægger Mærke til, at den keiserlige Armee endnu bestandig mere og meere sættes paa Krigsfod. Ved Opretningen af den fierde Bataillon ved hvert Regiment forøges den 60000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Haag, den 23de Mai. J den amsterdamske Courant (Avis) af 20de Mai mældes, at man haaber det preusiske Hof, efter det franske Directoriums Ønske, vil erkiende den bataviske Republik. Vor Constitution er saa godt, som i Stand. Gemytterne nærmes noget, og alt synes at bebude, at Revolutionen vil endes uden Rystelser. Man har allerede bestemt, hvor stort Antal af Constitutions-Acten i Nationalbogtrykkeriet skal trykkes, uddeles, og sælges. Decre et af 11te Mai, efter hvilket der provindsviis skulde voteres over Constitutionen, bliver nu, uagtet 200 Ansøgninger have været derimod, ikke taget tilbage – da man ansaae dette for et forargeligt Exempel; dog har man vidst at give Tingen en for det democratske Parie velkommen Vending. De ni Provindsers Administrationer skulle nemlig sende Conventen Lister over deres stemmedygtige Borgere, samt disses for Constitutionen givne Ja og Neil Efter disse Lister skal Conventen af Stemmemajoriteten uddrage Udslaget; hvilket i Grunden blot er en anden Maade at votere par tete.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Rustningerne paa vor Flode og med vore Landtropper vedvare endnu, og efter General Daendels, Deieans, og Admiral Winters Hiemkomst skal Toget gaae for sig (saafremt ellers ikke Latourneurs Udtrædelse af Directoriet gjør nogen Ændring heri).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Paris, den 18de May. Vor udenlandske Minister Delacroix har udstædet en mærkelig Skrivelse til de belgiske Departementer, angaaende den Gield, Keiseren er i til disse Lande. Jeg har Efterretning, siger han, at Keiseren skylder Belgien adskillige Summer, der af ham og hans orfædre til forskiellige Tider ere laante i dette Land. Jeg behøver Oplysninger om disse Summers Beløb, og de Tider, de ere laante paa. Jeg beder Dem, til de Oplysninger. De, saasnart mueligt, ville sende mig herover, ogsaa at føye Detaillet om Beskaffenheden og Beløbet af Renter, og Hypotheker for de Capitaler, der til en bestemt Tid skulle afbetales, saavel som alle andre Omstændigheder, der kunne give Oplysning om Beskaffenheden af Belgiens Fordringer til sin gamle Souverain.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Nogle paastaae for Alvor, Directoriet er i Uvished, angaaende Rhiingrændsen, og et under Directoriets Øyne, maaskee under Regieringens Jndflydelse skrevne Tidsskrift, la Chef des Cabenets des Souverains, anfører som Grund til denne Forsigtighed, Rygtet om en vis høy Persons Svagelighed, og den Uvished, man er i, om hans Eftermands Sindelag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Det hedder endnu bestandig, at i Følge Alliance tractaten mellem Frankerig, og det turinske Hof, Øen Sardinien bliver Frankerig afstaaet. J Jtalien spaaer man overalt betydelige Forandringer. Pars, den 18de Mai. Den hidtilværende Uvished om de nyere Begivenheder i Venedig, og vort Forhold til denne Republik, er nu gandske hævet ved følgende official Beretning: Directoriums Budskab til begge Raadenne 27 Floreal (16de May).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Borgerrepresentanter. Directorium erholdt nu i dette Øyeblik følgende Manifest fra Overgeneralen Bupnaparte, vor Stilling angaaende mod Republiken Venedig. Den har strax antaget de i dette Manifest gjorte Forslag til Armeernes Vel, og Republikens Vedligeholdelse. Han iler, at bekiendtgiøre dem sin Beslutning efter den 328 Art. i Constitutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Manifest. Hovedqvarteer Palmanova den 19 Flor. (3die May.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Buonaparte, Overgeneral for den italienske Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Jmedens den franske Armee befandt sig i Steyer markens snevre Passer, og efterlod Jtalien og Armeens Hovedetablissements med et lidet Antal Batailloner langt bag sig, viiste den venetianske Republik følgende Opførsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
(Her opregnes 15 svære Puncter af denne Opførsel, hvoriblandt dog følgende tage sig meest ud).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Anden Paaskedag blev i Verona paa Klokkernes Ringen, alle Franske ombragte; man skaanede hverken de Syge i Hospitalerne, eller dem, som vare i Bedring, og gik at spadsere paa Gaderne, hvilke bleve kastede i Etsch, hvor de omkomme, giennemborede af mere end tusende Dolkestik, Over 400 Franske bleve myrdede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Et republikansk Skib blev boret i Grund lige i Venedigs Havn, og paa Senatets Befaling. Mandskabet søgte at redde sig med Svømmen, men blev forfulgt af 6 venetianske Chalupper, der dræbe Størsteparten af samme i Vandet med Øxer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Undertegnet Buonaparte. Saasnart Venedigs Regiering fik Underretning om Buonapartes Manifest, lod Dogen strax Senatet kalde sammen, og det blev besluttet at indstille alle Forretninger, overgive Republiken paa Naade og Unaade til det franske Folk, og imodtage af disse en provisorisk Regiering, og at overgive Providitoren med alle andre offentlige Embedsmænd, over hvilke de Franske havde at klage, til deres egen Afstraffelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Mayland, den 13de Mai. De venetianske Commissarier have virkelig sluttet Freden med General Buonaparte. Betingelserne ere følgende: 1) Venedig faste Land bliver de Franskes, de vil give en Deel af samme tilbage, naar Jtaliens politiske System gandske vorder afgjort. 2) Venedigs Fort besættes af de Franske. En Deel af Tøihuset og den venetianske Flode overlades iligemaade samme. 3) Republiken Venedig betaler 80 Millioner Livres. 4) De Personer, som ere arresterede for politiske Meeninger, løslades.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Det venetianske Regieringssystem forandres gandske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Den sidste Artikel er allerede opfyldt. Demokratiet har Overhaand; Frihedstræet skygger allerede paa St. Markus's Plads; de tre Statsinqvisitorer ere arresterede, og venter deres Straf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
London, den 23de Mai. Desværre synes Borgerkrigen i Jrland nu virkelig at have taget sin Begyndelse. Den 14de Kl. 2 om Morgenen lod sig en bevæbnet Mængde af flere hundrede Mennesker see ved Forthill, nær ved Daadolk, og truede at ville angribe dette Sted. Dublins Milice, som laae i Qvarteer sammesteds, rykkede strax ud; og da de fandt, at Oprørerne ikke vilde forlade deres sikkre Forskandsning, gjorde de et forstilt Tilbagetog, hvorved hine bleve lokkede frem paa Sletten, omtrent 25 Mennesker dræbte, og nogle tagne til Fange. En anden Skrivelse siges, at Oprørerne vare beskæftigede med at giøre sig Stænger til deres Piker. Ogsaa bliver, efter dette Brev, de Dødes Antal kun angivet til 1214.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-02
Kiøbenhavn, den 2 Junii. Førstkommende Søndag den 4de Junii bliver anlagt Hofsorg for den regierende Fyrste af Nassau-Saarbrücken, som bæres i 8te Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Kiøbenhavns Aar. No. Juul, un. mussen. ligen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Post-Tidender. Jan. tilstand. pille Mandagen, den 5 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Wien, den 29de Mai. Den mod Porten rebellerende Pacha af Widdin, Paswan Oglon, har nu i et Manifest (hvor een Avis vil finde franske Grundsætninger!) erklæret sig uafhængig af Porten. Det samme har den ny Pacha af Scutari gjort. J hele Rume lien og Macedonien skulle Statholderne vise sig oprørske mod Porten. Vore ungerske Grændser besættes nu med en Deel af den ungerske Jnsurrection, hvorved 200 Officerer af de regulerede Regimenter skulle ansættes. Da denne Jnsurrection er forbundet med ualmindelige Bekostninger, have de ungerske Stænder bedet Keiseren om Dispensation for de ved sidste Landdag bevilgede Subsidier, som, man og troer, vil blive tilstaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Regensburg, den 21de Mai. Et Tog af 21 svære Kanoner og ligesaa mange Krudtvogne kom i disse Dage fra Østerrig, og gik herigiennem til Ingolstadt, hvilken bayerske Fæstning endnu bestandig er besat af Østerrigerne, der daglig lade 400 Bønder arbeide paa dens Fæstningsværker. Ogsaa gaae smaae østerrigske Corps bestandig herigiennem. Ved Amberg skal afstikkes en Leyr til 40000 Østerriger, og adskillige keiserlige Militaire, og Proviant-betiente ere herfra reiste derhen. Disse og andre lignende Anstalter give vel Anledning til mangehaande Formodninger, dog haaber man, det ikke skal komme til ny krigerske Scener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
Frankfurt, den 23de Mai. Churfyrsten af Pfalzbayren er død. Da han ingen Livsarvinger efterlader sig, falde hans Lande til Hertugen af Pfalzzweybrücken. Naar man kaster et Blik tilbage til Fyrsteforbundets Epoke, kan man ikke miskiende, at dette Regentskifte indtræffer i et meget critisk Øyeblik. (Dette Rygte er siden gienkaldet).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-06-05
J Maynz gaaer det, som i Ulm. Den 15de tidlig holdt man op med Arbeidet paa Fæstningsværkerne; om Eftermiddagen begyndtes det igien. Tilførselen af Høe, Havre, Meel, o. s. v. er fast stærkere end i Krigen.