Aalborg Stiftstidende, 1833-07-29
De Stemmer - hedder det fra Paris - som ikke sielden yttre sig imod den Plan at befæste Paris, foraarsages vor Regjering nogen Bekymring. Hr. Arago har modtaget en, af 400 Personer underskreven, Erklæring fra Perpignansk og en lignende, med 570 Underskrifter forsynet, fra Communerne i samme Arrondissement, som lyde paa, at, hvis Befæstningsarbeiderne fremdeles fortsættes uden de Deputeredes Samtykke, saa ville Vedkommende ansee de derpaa anvendt Summer som lovstridige, og see sig berettigede til at indeholde deres Afgifter. Lignende Protestationer ere indløbne fra Rouen og Chalons sur Saone, ligesom og Jndvaanerne af Departementet Saone & Loire have tilstillet Beboerne af Paris en Adresse af lignende Jndhold. Paa den anden Side har Regjeringen gjennem Telegraphen underrettet Præfecterne om disse Foretagender, opfordret dem til saavidt muligt at modsætte sig samme, og fornemmelig vaage over, at ingen Embedsmand underskriver slige Actstykker. Ogsaa Nationalgaden skal ifølge de fra sammes Generalstab indløbne Beretninger være noget utilfreds med hiin Plan, og det er ikke usandsynlig, at der ved dens Defilering paa Julifesten, kunde høres nogle Udbrud af Misfornøielse, som man dog i al Fald haaber at faae overstemte ved Linietroppernes Vivat Medens Regjeringen saaledes har at bekjempe en Modstand fra neden af, seer den sig paa den anden Side i Forlegenhed ved vore udenlandske gode Venners og Allieredes Anmodninger. Disse befrygte nemlig, at de overdrevne Høitideligheder i Julidagene alt for meget skulde oppuste Lysten til Folkesouverainitet. Navnlig skal den russiske Gesandt have forestillet, at en slig Hylding, der vises en Opstand er ligesom en fornyet Opfordring til Folkene til at modsætte sig deres retmæssige Regjeringer; han har oplyst Polakkernes Jntriguer i Nabostaterne, og paa ny forlangt at de i Frankrig tilbageblevne Depots skulle bortfjernes. Ligelydende hermed skulle den østerrigske og sardinske Gesandts Forestillinger være. Paa vor Side har man derimod beraabt sig paa Nødvendigheden af at vedligeholde en nogenledes god Forstaaelse imellem Tronen og sammes Grundlæggere, og af at beholde en Deel af disse, som allerede begynde at klage over Tilsidesættelse, til gode Venner. En tredie Qvide ville de legitimistiske Blade berede vor Regjering. De paastaae, at Hertugen af Bordeauxs Myndighed, som indtræffer næstkommende October, er en Sag af vigtige og umiddelbare Følger, og gjøre sig Umage med at faae Folk til at tro, at de 3 østlige Magter ere blevne enige om at oppebie hiint Tidspunct, for paa en afgjørende Maade at haandhæve Prindsens Rettigheder. Ogsaa i Oppositionsbladene spores nogen Mistanke om sligt. Saaledes siger Temps. "Det er afgjort, at Hoffet i Prag betragtet Hertugen af Bordeauxs Myndighed som en vigtig Begivenhed; det har i denne Henseende tilstillet de nordiske Cabinetter meget indstændige Noter, for hos dem at udvirke, om ikke en formelig Anerkjendelse, saa dog en stiltiende Reservation, som man til rette Tid og Sted kunde gjøre gjeldende. Man venter i de første Dage af October at see et Manifest i de legitimistiske Blade; alle kloge Hoveder blandt hiint Parti ere spurgte til Raads, ja man har end ikke forglemt Fangerne i Ham. Blandt den monarchistiske Ungdom skal der være stærk Tale om at afskikke en Deputation til Prag, den 1ste October, for at ophøie den hellige Ludvigs umiddelbare Efterfølger paa Tronen." Gazette erklærer Temps for aldeles urigtig underrettet i denne Henseende. Efter dette Blads Formening har saavel Carl den 10de som Ludvig den 19de (Hertugen af Angouleme) ved deres Tronafstaaelse renonceret paa al politisk Jndflydelse, og overladt Alt til Madame (Hertuginden af Berry). Denne Dame er den 5te Juli indtruffen i Palermo.