Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-24
Efter den af Rentekammeret approberede Fortegnelse, ere Hovedvandløbene paa Lolland følgende: 1) Fra Skjellet imellem Niels Nielsens og Christian Sørensens Lodder i Gammelby overRudbjerggaards og Kuditse Byes Jorder til Arninge Vig, kaldet Luserenden, c. 8700 Alen langt. 2) Fra den saakaldte Korsebæk ved Tilliise Kirke over Rosenbjerggaards Jorder samt Støby, Grønnegade og Arninge til Arninge Strand, kaldet Munkerodsrenden, c. 8700 Alen langt. 3) Fra Rudbjerggaards Marker over Maibølle og Klonge Jorder, forbi Rudbjerggaards Fredskov, over Tillise, Egebølle og Dannemarre Jorder til Thors Vaad, c. 1 1/2 Mill. 4) Fra Dannemarre Kirke over Dannemarre og Gloslunde Byes Jorder til Steenvaadet, c. 3/4 Mill. 5) Fra Dannemarre Sogn igjennem Gloslunde Sogn over Ledertougs Enkes Jorder og Gloslunde Kovei til Thors Vaad, c. 6900 Alen. 6) Fra Skovby Byes, Baadesgaards og Gabriels mindes Jorder over Øllingsøggaards og Græshave Byes Jorder indtil Høietræ, og derfra videre over Skovby og Gurreby Enge til Ohre, c. 3846 Alen. 7) Fra Østofte Byes Jorder over Langet, Christianssædes, Gammelgaards, Nøbbølle og Skodsebølle, Byers Jorder, langs Græshave Sogneskiel ind imod nogle af Høireby Byes Jorder, Øllingsøggaards Skove, Volshave Byes Jorder, over Havrevænget ind i Skjellet mellem Gurreby og Skovby Enge, hvor det falder udi det fra Høietræ kommende Aaløb, kaldet Havrevængsvandløbet, c. 2 Mile. 8) Fra Nøbbølle Hede over Gaarden Vilhelmshøis, Troelseby, Søllested, Høireby og Volshave Byers Jorder til Ohre, hvor det deeler sig i 2 Armee, som falde ud i Ohre Aaløb, c. 1 1/2 Miil. 9) Ohre Aaløb fra Høietræ til Lammehave Strand, igjennem Slusen ved Ohre Bro, c. 2189 Alen. 10) Fra Søllested Dyrehave over Søllestedgaards, Skovlænge og Gurreby Marker, langsmed Ullersløv Skjel, over Landeveien ved Rødebro og Torveveien fra Øllingsøgaard til Lammehave Strand, fra Rødebro til Udløbet, kaldet Tasebæksrenden, c. 1 Mill. 11) Fra Hellinge Skovhaver, igjennem Høifielde, Meltofte og Lille Avnede Byers Jorder til Stranden, kaldet Bødkerskovsrenden eller Ellebækrenden, c. 5250 Al. 12) Fra Skovlænge By, løbende i Skjellet mellem Baroniet Juellinge og Søllestedgaards Gods og videre igjennem Ullersløv By til Avnede Strand, c. 1/2 Mill. 13 Fra Ullersløv Nor, løbende i Skjellet mellem Juellinge og Søllestedgaards Gods til Stranden imellem Avnede og Torpe Skove, kaldet Avnede Aa. 14) Fra Arninge Sø og Bække til Lammehavefjorden, kaldet Bakkeveile eller Nybro-Renden eller Lammehaveløbet, c. 1011 Alen. 15) Fra Arninge Strand igjennem Emb til Ohre. Aaløb, 930 Alen. 16) Fra Sørup, igjennem Løiet, Tjennemarke, Søllestedgaards og Øllingsøgaards Skove, over Steens gaards Jorder, videre i Skjellet mellem Stokkemarke og Vesterborg Sogne paa den ene Side og Halsted Sogn, paa den anden Side, igjennem Vesterborg Sogn til Vesterborg Sø, imod Slutningen kaldet Aamoserenden, c. 1 1/2 Miil. 17) Halsted An, fra Vesterborg Sø igjennem Vesterborg og Juellinge Enge til Stranden ved Sæbyholm i tvende Arme, c. 1/2 Miil. 18) Fra Tjennemarke igjennem Brangsmose, Stokkemarke og Knuthenlunds Jorder samt Ugleholt Skov til Stranden ved Ørebygaardens Marker, c. 3/4 Mill. 19) Fra Sorup-Veien igjennem Stokkemarke Lang til Stranden imellem Reersnæs og Blands Jorder, c. 3/4 Miil. 20) Fra Jesby Huse i Kjøbeløv Sogn over Adserstrup Jorder og igjennem Brandersløv Sogn og Baadesgaards=Søen til Nakskov Fjord, kaldet Hoved renden, c. 3/4 Miil. 21) Fra Pederstrup Sør over denne Hovedgaards Marker, Svinsbjerg, Nøbbet, Tvede, Ravnsholt og Urne til Stranden, c. 13,191 Alen. 22) Fra Pederstrup Mark over Hjelmholts og Egholms Jorder til Stranden ved Torrig Viig, c. 4800 Al. 23) Høivaadsrenden, fra Uglemosen i Lindet igjennem Bønneds Enge, Vedby, Skoven Rosningen og Skjelstofte Mark til Vesterborg Sø, c. 7200 Alen. 24) Marrebekørenden, fra Pattemosen ved Øster Nordlunde i Halsted Sogn, igjennem dette Sogn, Vester Nordlunde, Horslunde, Lille Løitofte, Uttersløv, Herredskirke, Vindeby og Kjøbeløv Sognes Jorder til Unsvigen, c. 20,442 Alen. 25) Fra Skjellet mellem Store Løitofte og Bjerreby, over sidstnævnte Byes Jorder, Glostrup og Lillekjøbeløvgaards Marker til Marrebekrenden Nr. 24, c. 4671 Al. 26) Fra Skovbølle igjennem denne By, Vesterbo- og Rolykke til Marrebekrenden Nr. 24, c. 6600 Alen. 27) Fra Horslunde Kirkegaard igjennem Horslunde, Uttersløv og Tjørneby samt Vintersborg Jorder til Stranden imellem Tjørneby Bielkehoved og Krage nakke, c. 1 1/2 Miil. 28) Huuse=Aa, fra Maribo Nørres eller Grimstrup Sø over Maribo, Grimstrup, Huuseby, Magle mær, Knuthenlunds og Bandholmsgaardens Jorder til Stranden, c. 1/2 Miil. 29) Fra det vestlige Hjørne af Røibølle Sø, imellem Søholts og Baroniet Sønderkarles Skove samt Kronge Byes Tørvemose forbi Søholt til Maribo Sø c. 2400 Alen. 30) Fra Sløsse Tørvemose ved Røibølle Sø, langs Ulriksdals Mark og Fredskoven Dyrehaven over Godsted og Karleby Jorder til Gosse, c. 4000 Alen. 31) Fra Gosse imellem Musse, Slemminge og Godsted Jorder til Heirede Sø, c. 2000 Alen. 32) Fra Hillested igjennem Østofte, Nørreballe og Paarup Marker samt Bandholmsgaardens Enge til Stranden, c. 1 Mill. 33) Fra Sorup Tørvemose til Hovedvandløbet. Nr. 32 ved Paarup, c. 1/2 Miil. 34) Fra Burs Marker over Hillested, Øster Skjør ringe, Øster Tirsted, Brandstrup og Vester Tirsted Jorder til Rødby Fjord ved Veileby, c. 1 Mill. 35) Fra den østre Side af Trætteskoven ved Christianssæde, igjennem denne Skov, Taareby, Aalstrup, Nødbølle, Opager, Aageby og Kortrup Jorder til Rødby Fjord, c. 3/4 Miil. 36) Fra Nørre over Norregaards, Sæddingegaards, Nebbelunde og Bukkehave Jorder til Runsteensvaad i Nødby Fjord, c. 10,550 Alen. 37) Fra Bursø i 2 Arme, der forene sig ved Vesterby Skov, over Binnitze, Hillested, Raahaugegaardens Holeby- og Sæddinge Jorder til Ringsebølle Sø, c. 1 Mill. 38) Fra Porsmosen ved Hillestolpe over Nøbbøllegaards og Holeby Jorder til Hovedvandløbet Nr. 37, c. 3/4 Mill. 39) Fra Fuglse Gade over denne Byes, Thorslunde, Høibygaards, Ringsebølle og Sæddinge Jorder gjennem Dæmningen ved Horsedybet til Rødby Fjord, c. 20,100 Alen. 40) Fra Lundegaardene i Ringsebølle Sogn over Rødby Jorder til Stranden, kaldet Beks Rende, c. 1/2 Miil. 41) Fra Skovby Mose i Olstrup Sogn over Lungholm, Bjernæs og Pilet Jorder til Stranden i Taagerup Sogn, c. 12,000 Alen. 42) Klhauge=Renden, fra Thorslunde Tørvemose over Bremersvolds Hovedgaards og Errindlev Byes Jorder til Stranden, c. 1 Mill. 43) Fra Øster Ulslev Præstegaards Mark over Øster Ulslev, Sløsse, Øllebølle, Vester Ulslev, Sørup, Skottemarke og Flaarup Jorder, igjennem Skovene, Gammelkobbel og Kjeldskov samt Handermølle til Stranden, c. 1 1/2 Miil. 44) Fra Skaarup over Herrislev, Underup, Laagerup og Stubberup Jorder igjennem Fuglehaven til Christiansholms Sø, c. 1 Mill. 45) Fra Engestofte, over Forneby, Anderstrup, Hunseby og Nielstrup Hovedgaards Jorder til Saxkjøbing Fjord, c. 1/4 Mill. 46) Fra Engestofte Hovedgaards Marker over Olstrup, Vaabensted, Trudstolpegaardens, Aggerupgaardens og Saxkjøbings Jorder til Saxkjøbing Fjord, c. 1 Mill. 47) Fra Guldborgveien over Berrisgaards, Killerup, Nørbek, Taars og Oureby Jorder til Stranden, c. 1/2 M. 48) Fra Langet over denne Byes Jorder videre i Skjellet mellem Rørbek, Ødegaardens, Maibølle og Hjelms Jorder og Grevskabet Hardenberg Reventlows Skove, over Maibølle og Hjelm Jorder til Stranden, c. 3/4 Mill. 49) Fra Døllefjelde By over denne Byes Jorder og videre i Skjellet mellem Thoreby samt Fjelde og Radsted Sogne, igjennem sidstnævnte Sogn og Saxkjøbings Jorder ind i Aaen, som løber til Stranden ved Dureby, c. 1 Mill. 50) Fra Store Slemminge over denne Byes Jorder videre i Skjellet mellem Slemminge og Fjelde, Musse Sogns og Bramslykke Jorder over Døllefjelde Marker, til Hovedvandløbet Nr. 49, c. 3/4 Mill. 51) Fra Bregninge Moser igjennem Christiansholms Skove, Birket Byes Jorder, over Hardenberg, Skove, Rosenlunds Hovedgaards Jorder, Hydesby, Radsted Tørvelyng og Hardenberg Hovedgaards Jorder til Nr. 49, c. 1 1/2 Miil. 52) Flintinge An, fra Flintinge og Rosenlunds Hovedgaards Jorder over Tømmerholt, Hydeskov, Radsted Tørvelyng og Krungerup Mose samt igjennem Flintinge under Nybro til Stranden, c. 1 Mill. 53) Fra Kjettinge over denne og Freilev Byes Jorder, igjennem Steenvænget til Stranden, c. 12,300 Al. 54) Fra Raagelunde Tørvemose, i Skjellet mellem Bregninge og Tokkerup Jorder, over Freilev Jorder til Stranden, c. 12,150 Al. 55) Fra Sløsserup over Flintinge og Fuglsang Hovedgaards Jorder samt Freilev Tørvelyng til Stranden, c. 3/4 Mill. 56) Fra Grænge Byes Mose, over denne og Thoreby Byes Jorder, igjennem Fuglsang Fredskov til Stranden, c. 3/4 Mill. 15. Fra Sogneforstanderskabet for Torkildstrup og Lillebrænde Sogne var til Jndsendelse med Amtsraadets Betænkning modtaget et Andragende til Cancelliet om at Hovedgaarden Skjørringe med dens Hartkorn, privilegeret Ager og Eng 83 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., i communal Henseende maa henlægges fra Falkerslev Sogn til Torkildstrup Sogn, medens den indtil videre i kirkelig Henseende forbliver under førstnævnte Sogn, som derhos indbefatter den forhen med Skjørringe forenede Dalby gaard og Gods. Dette Andragende, som var anbefalet af Skjørringegaards Eier, Justitsraad Stampe, havde Sogneforstanderskabet for Horbeløv og FalkersleSogne i den fra det indhentede Erklæring modsat sig og Birkedommer Justitsraad Pontoppidan havde sluttet sig til dette Sogneforstanderskabs Mening, for hvilken, efter hans Anskuelse, overveiende Grunde tale. Ved denne Sags Forhandling i Raadet, under hvilken Justitsraad Stampe fratraadte, blev det med 5 Stemmer imod 1 besluttet at anbefale, at Skjørringegaard saavel i communal som i kirkelig Henseende henlægges under Torkildstrup Sogn. Uagtet nemlig bemeldte Gaard i en meget lang Række af Aar har været anseet som henhørende under Falkerslev Sogn, kunde Raadets Majoritet dog ikke erkjende, at der i Langvarigheden af denne Sogneforbindelse, hvis Oprindelse er ubekjendt, medens det er vist, at Gaardens Jorder og Hartkorn i Fortiden have været indbefattede under Torkildstrup Sogn, indeholdes nogen Hjemmel for den Vedvaren i Fremtiden, hvorimod det fandtes naturlig og billigt, at de communale Afgifter af Hovedgaarden komme sidstnævnte Sogne tilgode, hvorfra dens Jorder ere tagne og hvor den har sit Bøndergods for største Deelen liggende, medens den intet har i Falkerslev Sogn, efterat Dalbygaarden med tilhørende Gods er bleven adskilt fra den, ligesom derved ogsaa vilde opnaaes en fast Grændse imellem de paagjældende Sogne, i Stedet for at den nu er uvis. Raadet maatte derhos antage at det, naar en Forandring skal foregaae, er rigtigst at den omfatter baade de kirkelige og de communale Forhold, som ikke hensigtsmæssigen kunne adskilles, og at netop det nuværende Tidspunct herfor er gunstigt, da Dalbygaarden er bleven en selvstændig Eiendom og et ny Præst ansat for Horbeløv og Falkerslev Sogne, med Forpligtelse til at finde sig i de Forandringer, som maatte bestemmes med Hensyn til Pastoratets Omfang Forsaavidt Justitsraad Stampe havde yttret Ønske om, at det, for det Tilfælde, at Skjørringegaard overgaaer til Torkildstrup Sogn, maatte bestemmes, af Gaardens Eier fritages for at være Medlem af Horbeløv-Falkerslev Sogneforstanderskab og Skolepatron for Falkerslev Skole, antog Amtsraadet, at dette maatte følge af at Gaardens Hartkorn udgaaer af sin Forbindelse med denne Commune. 16. Da Halvdelen af Amtsraadets valgte Medlemmer, i Overeensstemmelse med Anordningen af 13de August 1841829 skal udtræde til næste Aars 1ste Ma og nye vælges, nemlig 2 af Sædegaardseiernes Valg. classe, i Stedet for Justitsraad Stampe og afdød Etatsraad Friis, og af Sognedistricternes Valgklasse, i Stedet for Kammerraad Nyholm, ligesom der skal vælges 2 Suppleanter, i Stedet for Kammerraad Jørgensen og Sognefoged Borcher Skytte, udnævne Amtsraadet, efter Formandens Opfordring, til at assistere ved disse Valg, som skulle foregaae i FebruaMaaned næste Aar, Justitsraad Wilhelm og Kammerraad Jørgensen. 17. Amtstuernes Kasse-Extracter for Juli Qvartal fremlagdes tilligemed en Oversigt over Amtsrepartitionsfondens og Amtsfattigkassernes Tilstand den 1ste October d. A. Jfølge denne udgjorde Amtsrepartitionsfondens Beholdning 5,883 Rbd. 67 1/4 s., Restancerne 499 Rbd. 52 s. og Forskuddene 1887 Rbd. 68 1/2 s. Amtsfattigkassernes Beholdning var 1258 Rbd. 48 s., Restancerne 39 Rbd. 74 s. og Forskuddene 395 Rbd. 10 1/2 s. Deres Capitalformue udgjorde 19,564 Rbd. 18. Mod et af Communalbestyrelsen i Maribo indsendt Udkast til den Obligation, samme, paa Communens Vegne, skal udstæde til Amtsfattigkassen for den ydede Forstrækning af 3,600 Rbd. til Opførelsen af Sygehuset der i Byen, fandt Amtsraadet Jntet at erindre, naar det forandres saaledes, at Renten erlægges med Halvdelen i hver 11te December og 11te Julii Termin, første Gang i 11te December Termin d. A., og det tilføies, at Amtsfattigkassen har 1ste Prioritets Panteret i Establissementets Assurancesum. 19. Jndberetning fremlagdes fra Kammerraad Amtsforvalter Eller om at han, overeensstemmende med Amtsraadets Beslutning i Mødet den 4de Mai d. A., har afhændet kongelige uopsigelige Obligationer, tilhørende Amtsfattigkassen ved Mariebo Amtstue, tilet Beløb af 1000 Rbd., efter Børspriis, for 1050 Rbd., og taget denne Sum til Jndtægt for Kassen. 20. J Overeensstemmelse med Forordningen af 9de Juni 1847 §2 vare Forslag indkomne fra Amtets Landjurisdictioner til Regulativer for Tinqvidnerne tilligemed vedkommende Herredsfogders og Birkedommeres Erklæringer. Da disse Forslag vare betydeligt afvigende fra hverandre, men Amtsraadet maatte ansee det hensigtsmæssigst, at der hersker den størst mulige Overeensstemmelse i Jnstitutionens Ordning for alle Jurisdictioner, vedtoges det, at følgende Regler skulde lægges til Grund for Regulativernes Affattelse: 1. Tingvidnernes Functionstid fastsættes til 1 Aar adGangen. 2. For at skaffe Jnstitutionen saa megen folkelig Deeltagelse som muligt ved Forøgelse af Tingvidnernes Antal, bliver dette at fastsætte saaledes for de forskjellige Jurisdictioner: Grevskabet Christiansholms Birk, Fuglsang og Prierskov Birk, Musse Herred, Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Birk, Baroniet Guldborglands Birk, Baronier Juel linges Birk, Hardenberg Reventlows vestre Birk og Feis Birk . . . . . . . . . . . . . 8. Grevskabet Knuthenborgs Birk, Fuglse Herred, Grevskabet Christianssædes Birk, Lollands Sønderherred og Lollands Nørreherred 16. Falsters Birk . . . . . . . . . . . . . . . . 24. Disse Mænd skiftes ugeviis to af Gangen til at møde ved alle ordinaire og extraordinaire Retter efter en af Dommeren ordnet Tour, som regnes fra 1ste Januar 1848. 3. For hvert Møde erholder et Tingvidne en Godtgjørelse af 1 Rbd., imod hvilken det tillige befordrer sig til det Sted, hvor det skal møde. Tingvidnerne vedblive deres Function ved alle ordinaire og extraordinaire Retter, som efter hverandre holdes paa samme Dag, uden at kunne fordre Betaling for mere end et Møde. Tingvidnernes Godtgjørelse anvises dem hvert Qvartal efter Regning, attesteret af Dommeren, og forskydes, saafremt der for Jurisdictionen ikke existerer en særskilt Repartitionskasse, af Amtsrepartitionsforden. De saaledes forskudte Summer reparteres, efter Opgivelse af Amtsforvalteren, aarlig paa vedkommende Jurisdictioners Hartkorn og refunderes Fonden. Med Hensyn til Fordelingen paa Hartkornet, bliver for hver Jurisdiction at indgive Forslag af vedkommende Retsbetjent, hvorved iagttages, at det Hartkorn, som hører under een Jurisdiction i civile Sager men under en anden i criminelle Sager, inddrages under Ligningen i begge, men dog kun for hver Jurisdiction med det halve af Beløbet. 5. Tilsigelser af Tingvidnerne til Møder udenfor den ordinaire Ret forrettes ved et Bud, som for hver Jurisdiction antages af Dommeren paa Amtmandens Approbation, mod en passende Betaling, der udredes paa samme Maade som Tingvidnernes Godtgjørelse. 6. Naar et Tingvidne ved Forfald er forhindret i at møde, tilkalder Dommeren, for hvem dette uopholdelig maa anmeldes, den næste i Omgangen af dem, som ikke i den paagjældende Uge fungere, mod den ovenfor fastsatte Godtgjørelse, hvilken ogsaa tillægges det Vidne, som tilkaldes, naar et af de fungerende Tingvidner udebliver uden Forfald eller betimelig Anmeldelse, samt de extraordinaire Vidner, som efter Forordningens § 11 kunne tiltages, hvilke dog saavidt muligt bør vælges blandt Jurisdictionens Tingmænd, som ellers ei paa den Tid fungere. For at indskrænke Tingvidnernes Møder, besluttedes det at anmode Retsbetjentene om, saavidt muligt, at holde Forhør og Extraretter paa de ordinaire Ting dage. Efter de ovenanførte almindelige Regler overdroges det til Formanden, paa Raadets Vegne, at forfatte Regulativerne hvilke foranstaltes trykte og om deelte til Sogneforstanderskaberne, med Anmodning om at opfordre dem, der attraae at udnævnes til Ting vidner, til at melde sig inden en vis Tid og derefter ved de Delegerede, som have deeltaget i Forslaget til Regulativet, at meddele Betænkning om hvilke Mænd, der bør udnævnes. Udnævnelsen overlades det til Formanden at foretage paa Raadets Vegne, hvorhos det dog vedtoges, at Sognefogder ei kunne vælges til Tingvidner, paa Grund af deres Stilling i Forhold til Dommeren. Forsaavidt der var opstaaet Spørgsmaal om, hvilken Klasse de Mulcter, som efter Forordningens § 3 dicteres for Falsters Birks Vedkommende skulle tilfalde, maatte Amtsraadet være af den Formening, at de tilfalde Amtsfattigkassen. Med Hensyn til, at det i Forslaget fra Baroniet, Juellinges og Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Birker var indstillet, at disse Jurisdictioner maatte forenes, saaledes at deres Ting holdes paa samme Tid og Sted eller i alt Fald de samme Retsvidner udnævnes for begge Jurisdictioner, besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at dette ikke kunde afgjøres ved denne Leilighed, men at særskilt Andragende, derom maa indgives, medens Tingvidner foreløbig udnævnes for hver Jurisdiction. Forsaavidt derhos var andraget paa at Tingstuerne maatte erholde en bedre Indretning og et fælles Arresthuus opføres for begge Birker, vedtog man at anmode Birkedommeren om i Forening med vedkommende Sogneforstanderskaber at indkomme med et særskilt motiveret Forslag og Oplysning om, paa hvilket Sted et Ting- og Arresthuus kan opføres, ledsaget af Tegning og Overslag over de dermed forbundne Omkostninger og Jndstilling om, hvorledes disse bør udredes. 21. Formanden forelagde Raadet til Betænkning et af Communalbestyrelsen i Rødby anbefalet Andragende fra en Deel af Byens Borgere, om at det Kram marked, som der holdes i Ugen for Paaske, maa afskaffes, og i dets Sted oprettes et Marked med Heste og Qvæg samt desuden tvende saadanne Markeder, det ene i Ugen efter Fastelavn og det andet i Ugen efter Mortensdag, paa de Dage, som nærmere bestemmes. Da Amtsraadet Jntet kunde finde at erindre imod denne Forandring af Markederne, besluttedes det at anbefale Andragendet. 22. Efterat Betænkning angaaende den under Ventilation værende Forandring i Indretningen af Falsters Birks Ting- og Arresthuus var bleven afgivet i Overeensstemmelse med Amtsraadets Beslutning i forrige Møde, havde Cancelliet ved Skrivelse af 19de Octbr. d. A., næst at erklære den udtalte Forudsætning, at der ved de 3 Enkeliceller, der skulde omdannes til en Fælledsarrest, er sigtet til Arrestforvarerens nuværende Kjøkken og Spisekammer, for rigtig, approberet Udførelsen, af Planen og at Omkostningerne, der ere calculerede til 811 Rbd., udredes af Birkets Arresthuuskasse. det Arbeidet saaledes bliver at stille til Licitation, overdroges det til Formanden at approbere Vilkaarene for denne saavel som det Bud der opnaaes, naar det ei overstiger Overslagssummen med væsentlig mere end 10 pCt. 23. Formanden for Tingsted Sogneforstanderskab, Forstraad Sievers, havde i et Andragende til Amtsraadet, fremsat Begjering om at maatte udtræde at Forstanderskabet fra 1ste Januar 1848, da hans øvrige mange Forretninger ikke længer tillade ham at offre sin Stilling som Medlem af dette saa megen Tid, som dertil udfordres. I en herover indhentet Erklæringing Trykt i M. Lands Enkes Officin i Nykiøbing. havde Forstanderskabets øvrige Medlemmer modsat si denne Begjering, da de ønskede at beholde Forstraad Sievers i deres Midte; men da Amtsraadet maatte erkjende Gyldigheden af den anførte Grund for Udtrædelsen i nærværende Tilfælde, og Sidstnævnte derhos havde inhæreret sin Begjæring, indvilgede man i at denne opfyldes. 24. Da Commune-Regnskaberne for Aaret 1846, uanseet gjentagne Erindringer, endnu ikke vare indkomne fra Vestenskov, Kappel, Stokkemarke samt Kippinge og Brarup Sognedistricter, overdroges det Formanden af forelægge Vedkommende en kort endelig Frist til Indsen, delsen, efter hvis Udløb i fornødent Fald anordnings mæssig Mulct anvendes. Sluttelig anmodedes Formanden om at opfordre Communalbestyrelsen i Nykjøbing til inden dette Aar Udgang at meddele Forslag angaaende Opførelsen af et fælleds Sygehuus for Byen og Amtet, da man i andet Fald foretrækker at bygge et alene for Amtet. Forsamlingen blev derpaa hævet, efter at næst Møde var berammet til Tirsdagen den 15de Februar 1848. Saaledes uddraget af Amtsraadets Forhandlingsprotocol.