Berlingske Tidende, 1768-02-01
Den 2den Decbr. bleve alle Herrer af Parlementet tilsagte at forsyne sig med Carosser til den paafølgende Dag Kl. 7 Morgen, og da at indfinde sig paa Parlements=Palladset. Da Forsamlingen den 29de var sat, trinede Kongens Folk ind, og overleverede lukket Brev, hvorved Kongen befaler Parlementet at begive sig i Corpus til Versailles imellem 10 og 11 Slet, og at medbringe sin Protocol. Hvorefter det blev besluttet at adlyde Kongens Ordre, og igjen at forsamles den 30te Morgen Kl. 9, og Lemmerne reyste afsted. - Ved Ankomsten til Versailles blev Parlementet indført i Kongens Gemak, og Skriveren, som bragte Protocollen, blev indbragt i et Cabinet, hvor Kongen allene med Græven af St. Florentin var inde. Denne Minister udslettede i Protocollen Beslutningen imod Hr. Chardon af den 23de, og skrev i Marginen, at det var skeet efter Kongens befaling og i Hs. Overværelse; hvorefter han gav Skriveren Protocollen tilbage, og derhos leverede ham Gienpart af en Raadets Beslutning af 26de Decbr., for at legges derved. Samme Beslutning indeholder blant andet: "J Betragtning af Parlementets Omgang i denne Sag, (som opregnes, har Kongen eragtet sig at være Retfærdighed, den K. Majestæt, og sin egen Person, som ved deslige Handlinger fornærmedes, dem skyldige, paa allerhøytidelige ste Maade at tilrettesætte et saa vidt udskeytende Foretagende som er saa meget mere farligt, som Parlementet er urundskyldeligt at have sortfaret derudi, efterat Kongen havde værdiget baade skriftlig og mundtlig at tilkiendegive sin Villie og Grundene for den samme, dersom det ingen Ret havde at tilegne sig at undersøge et Patent, som Hans Majestæt havde udstædet til en anden af Sine Ober=Retter, ingen Ret til at anstille Forhør over en Lem af Kongens Raad, eller over en Forretning som han hos Kongens Person, efter Hans Ordre, og under Hans Øyne havde gjort, dersom det intet Skin havde til ved en anstødelig Indbydelse, at sætte hans gode Navn og Rygte i Fare, blot paa foregivende Mistanke, og uden at nævne nogen Gierning; Ret ligesom Parlementet havde Ret til at revse en Magistrats=Person, fordi han havde adlydet Kongen og derved opfyldet sin Pligt; eller ligesom det ved saadan aabenbare Uretfærdighed ville tvinge Kongen til at give ham (Hr. Chardon) den Tilladelse, som Hs. M. havde med rette nægtet ham, og som Sagens og Omstændighedernes Natur ikke tillod at bevilge ham. Hs. M., som vil hævne den over sin Myndighed og over den rette Orden og vede Foragt, samt føre Parlementet tilbage til den sande Meening af de til Politie og Discipline iblandt dets Lemmer sigtende Love, hvis Virksomhed Hs. M. stedse vil haandhæve; som vil rette en saadan Forargelse og igientagen Ulydighed, hvoraf ikke mindste Tegn maa blive tilovers, forkaster og udsletter bemelte Beslutninger og alt hvad deraf har flydt, som fornærmeligt imod Sin Myndighed, stridende imod Orden, imod Retten, og imod den Hs. M. skyldige Respect: Forbyder udtrykkelig sit Parlement at satte saadanne Beslutninger efterdags, under Sin Ungade; a. " Efterat Skriveren havde af Kongen erholdet denne Beskeed, trinede Kongen ind i det Gemak, hvor Parlementet var, og gik ud igien uden at tale noget; og dermed var Audienen til Ende. - Da Parle, mentet derpaa blev forsamlet den 30te, bleve Commissarier udnævnede, til at overlegge, hvad skal gribes til i Anledning af dette i Versailles tildragne, og af den til Skriveren leverede Raadets Beslutning. - Hr. Rochon, af det K. Skriver=Academie, har den 27de sidstl. til Kongen overleveret Hs. Majests Brystbillede, paa en Piedestal, omgivet med en Bordure, oven over en Cartouche og en K. Krone, altsammen udridset i et eneste Træk. - Det K. smukke Videnskabers Academie i Caen har den 3die Decbr., i en offentlig Forsamling, opgivet følgende Priis=Materie for 1768. Har ikke Privat=Personers ordinaire Klædedragt i Frankrige fordum haft noget Forskæls=Tegn, efter enhvers Stand, Er denne Forskæl nyttig i et Monarkie? Ved hvilke Midler kunne den indfores og giøres fuldkommen, uden at skade Manufacturerne?" Priisen er en Guld=Medaille paa 300 Livres. - Academiet i Lyon har ogsaa, i en den 1ste Decbr. holdte Forsamling, opgivet følgende Priis Materier for 1768, i Kunsterne: "Middel til at hærde og tilberede Leder saaledes, at ingen Musquet=Kugle eller noget skarpt. Jern trænger igiennem det." Denne Materie har allerede været fremsat for Prisen Aar 1765, og bliver Prisen nu dobbelt, nemlig paa 2 gange 300 Livres. Til Priis=Materie udi Mathematiken, Aar 1769 har samme Academie fremsat: "De beste Midler til at forsyne den Korn=Maling, som for Staden Lyon behøves." Den ne Materies Vigtighed har opmuntret samme Stads Jndvaanere til at legge 300 Livres til den af Academiet udsatte ordentlige Priis. - Dronningens Sundheds Tilstand er saa slet, at man intet Haab kan giøre sig om hendes Helbredelse. - J Henseende til Jesuiterne fornemmer man, at Paven har kundgjort et Skrift, hvori har 1) besværger sig over den Fornærmelse, som det Sicilianske Ministerium har øvet imod ham, ved at fordrive Jesuiterne og ind fore dem i Kirke=Staten, tvert imod de ergangne Erklæringer. 2) Erindrer, at Folke=Retten ikke tillader, at Naboe=Fyrster imod hinandens Villie bringe dem saa mange Mennesker i deres Land 3) At en Hob forviiste Mennesker kunne ikke efter eget Behag, og uden Jndvilling, nedsætte sig i en Naboe Fyrstes Land, og allermindst naar de der indføres med bevæbnes Haand. 4) At Kongen af de 2 Sicilier har fornærmet KirkeStatens Territorial=Ret, saavelsom Kirkens Beneficia, hvilke ere garanterede imellem Kongen af Spanien og den Apostoliske Stoel. 5) At Souverainiteten, som ved saadanne fiendtlige Handlinger fornærmes, baade i geistlige og verdslige Ting staaer i stor Fare, dersom ikke de Catholske Potentater tragte efter at forhindre saadanne Foretagender.