JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
General Bequinet er paa Reisen fra Brussel til Paris, for at give Directoriummet en authentisk Skildring af de belgiske Provindsers Skjebne. Der er ellers forefalden heftige Trefninger mellem de franske Tropper og Jnsurgenterne. Den blodigste forefaldt den 5te Decbr. i Egnen ved Arschot, Jnsurgenterne gjorde i flere Timer en haardnakket Modstand, men maatte tilsidst tage Flugten, og efterlade sig 600 Mand paa Valg pladsen, samt mistede adskillige Faner, deres Krigscasse og Proviant=Transport. Man maae skrækkes over den Mængde af Vaaben de fører med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Tydskland. Rigsdeputationen holdt Natten tilden 7de Decbr. en overordentlig Samling, i Anledning af de franske Ministres indleverede Note af 6te Decbr. J dens 83de Samling den 9de Decbr. kom efter lang Discusion, Majoriteten af Deputationen overeens om følgende: Da nærværende Tids Omstændigheder nødvendig fordrede det, og for at afværge en endnu større Ulykke, var man villig til, under visse Betingelser, at eftergive for de franske Fordringer. Bayern, Darmstad, Baden, Warsburg, Maynz, Frankfurt og Augsburg udgiorde Majoriteten. Bremen og Sachsen erklærede sig stærk imod al videre Eftergivelse, og Østerrig erklærede, at Rigsdeputationen umuelig strax kunde bevilge de Franskes Fordringer. Det kommer nu an paa om den Keiserlige Plenipotens vil bekræfte den; i modsat Fald frygter man for Krigens Udbrud med Østerrig, og det staaer nu at forvente om det tydske Rige i saa Fald bliver erklæret for neutral. Man vil nu og snart faae at vide om denne Rigsdeputationens Beslutning vil afværge Krigen, eller om der fra Fransk Side vil blive fremstillet nye Gienstænder, til et efter al tilsyneladende uundgaaeligt Fredsbrud. De franske Ministre Jean Debry og Roberjot, har alt den 8de kiørt omkring til Rigsdeputationens Medlemmer, for i Tilfælde af, hvis der ikke kom Svar til den 13de December, da at tage Afskeed; de skal og alt have indpakket deres Sager. Man veed nu at de af General Jourdan paa den høire Rhinbredde udskrevne Contributioner beløber sig i Penge til 733,333 Gülden, og i Reqvisition af Brændeviin, Jerntøi, Skandskurve, Pæle og Faskiner til 200,000 Gülden. Denne store Byrde paa et saa ganske udsuet Land, er bedrøvelig, da man ikke seer Mueligheden i at tilveiebringe det forlangte. Desuagtet ere de Deputerede fra de forskiellige Stæder, som forestillede hvor umuelig det var for Landet at frembringe det forlangte bleven betydet af de franske Commissairer, at der ikke var at tænke paa nogen Eftergivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Ved Rigsdagen i Regensburg har det Keiserlige Hof ansøgt om, at i Tilfælde af at Krigen igien skulle begynde, de russiske Tropper da maatte indrykke paa Rigs grunden. Erkehertug Carl har givet alle Officerer ved hans Armee befaling, at begive sig hver til sit Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
J Egnen af Maynz er man Øievidner til alle de Optrin, som lader formode en nær forestaaende Krig. De franske Troppers Marsch paa den høire Rhinbredde, vedvarer uafbrudt, og der bliver bragt en overordentlig Mængde af Levnetsmidler fra den høire Rhinbredde til Maynz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Schweitz. Frygten for at Schweitzerne kom til at levere Tropper til Frankrig, er nu gaaet i Opfyldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Den 30te Novbr. er i Luzern mellem den franske Ge fandt Perrochel og Ministeren for de udenlandske Affairer, Bogoz, sluttet følgende Tractat: Den Helvetiske Republik stal levere den Franske et Hielpekorps af 18000 Mand. Den franske Republik lader paa egen Bekostning hverve de Folk som godvillig vil tiene dem, og hver Soldat faaer 24 Livres i Haandpenge, samt Uniform af den franske Republik der og vælger Cheferne, ligesom og bestemmer mod hvem Tropperne skal bruges. Alle Forbrydelser og Forseelser mod Disciplinen, skal straffes af de Helvetiske Tribunaler, og ingen af disse Folk kan stikkes ind under franske Tropper. Den franske Regiering, vil, naar disse Tropper ikke meere bruges, formaae en af de med den forbundne Republiker (den Bataviske eller Cisaspinske) til at tage dem i deres Sold. 2 Dage for denne Tractat blev sluttet, decreterrette det store Raad i Luzern at alle unge udvandrede Schweitzere, som ikke inden 6 Uger kom hiem, skulle miste deres Borgerret og deres Forældre stille en i deres Sted. Den franske Obergeneral Schauenburg har først i Decbr. ved en Skrivelse bekiendtgjort Forvaltningskammeret i Zürch, at de franske Tropper skal den 27de Novbr. have tilfægtet sig en Seir over de Neapolitanske Tropper, hvori de har taget en General, 15 Officerer og 800 Mand til Fanger, samt erobret 33 Kanoner og Feltredskabet. for 4000 Mand. Mere omstændelig Efterretning herom kan forventes næste Postdag, hvis det er sandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Jtalien. Den 18de November bekiendtgjorde General Championet for de rommerske Consuler, at han var udnævnt til Overgeneral for den romerske Armee. Han begyndte og strax at lade hverve over hele den romerske Republik samt udgav Befalinger til at anskafse det nødvendige Proviant for de franske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
J Mayland bereiser General Joubert alle Cisalpinske Militairposter, og imod de Neapolitanske Grændsen mar scherer der endnu bestandig franske Tropper, med en overordentlig Mængde Artillerie og Munition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Adskilligt. Uagtet den Wiener Hoftidende endnu ei har talt et Ord om at Buonaparte er dræbt, saa holder man det dog for vist efter flere Privatbreve fra Constantinopel. Man siger at der den 7de Dec. om Aftenen skal være kommen en Coureer fra Baron Herbert i Constantinopel, som skulle bekræfte det. Efter et af disse Breve, skal det være en Broder af Keiseren af Marocco som skiød Buonaparte. Denne Prinds, som paa en Tidlang havde opholdt sig i Egypten, vilde gierne være reist bort derfra, men har ingen Pas kundet faae af Franskmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
En vis Gesandt fra et stort Tydsk Hof, skal have havt en eftertrykkelig Samtale med den franske Directeur Reubell i Paris, som skal have svaret ham: at Rigsdeputionen vel nu søgte at trække Fordeele af Frankrigs Uheld, og at man holdt Frankrig for saa svækket, at den ei kunde forsvare sig imod en nye Coalition; men Republiken skulle nok vide at forsvare sig imod det hele forbundne Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Der er kommen 2 Skibe til Venedig med Hertugene af Toscanas Eqvipage, og man venter ligeledes daglig ham selv med Familie dertil. Paa Corsuhar den franske Besætning af 1200 Mand, rømmet den nye Festning, saavel som Stadens Festningsværker og trukken sig ind i den gamle Festning, hvor de baade til Lands og Vands holdes engt indsluttede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Keiseren af Rusland har tildeelt alle Officerer, Soldater og Matroser paa den russiske Flaade i Middelhavet, en Gratification af 4 Maaneders Gage, som beløber sig til 200,000 Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Præsidenten Adaris har i et Svar paa en Adresse yttret sine Tanker over de nærværende curopæiske Anliggender i disse Ord: "Alder neppe er udøst saa meget Blod eller hersket Jntolleranz i saa høi en Grad og fordret saa ubetinget Troe i Pavedømmets mørke Tider, som nu ved Filosophiens herskende Rige i Europa, J den 650de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere. 8. 13. 44. 57. 83.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Bekiendtgiørelser. I det faakaldte Rimmerslund Kroe, paa Landeveien imellem Horsens og Weile, er ved Døden afgangen, Kroermanden Niels Laursen Baastrup, hans Boe er strax den 18de dennes registeret og forseilet, 30te Dagen indfalder den 16de Januarii 1799, da Boen igien bliver aabnet og en Skiftesamling foretaget. Boens Creditorer ville behage bemeldte 16de Januarii i Boen at give Møde, for at angive deres havende Krav. Boller, den 20de December 1798. N. Borch. Herredsfoged og Skifteforvalter. i Bierre, Hatting Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Til mig Undertegnede er nyelig fra Kbhvn, ankommen: 1) Nytaarsvers paa Taft og Atlas, samt Portofeliller og Vers paa hele Ark med og uden Couteurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
1) Samling af Julelege med Pantedomme i Fouteral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
5) Dr. Morten Luthers Sædelærrebog. 4) Samling af Eventyre til Tidsfordriv. 5) Moralsk Theorie af den Læresætning: "Gud regierer Menneskenes Skjebne. 6) Nye tydsk Læsebog for Begyndere. 7) De 2 Brødre, i 5 After. 3) Om Sindets Magt. 9) Fornøielige Selskabstimmer. Disse med flere kan faaes enten indbunden eller indbunden hos Bogbinder Nordstedt i Aarhuus, boende paa Graven No. 5. Julelege til fornøielige Selskaber, samt Panternes Jndløsning og en Samling Pantedomme i Fouteral, 3 Mk. 8 s. Nytaarøvers paa Taft, fra 18 til 20 a 28 s. Stykket. Cancellie-Calender 1799, indbunden, og forgyldt Snit, 2 Mk. 6 s. Juduna=Almanak, indbunden og forgyldt Snit, 6 Mk. 8 s. Faaes hos N. Cortsen. Rand Hos mig Undertegnede, kan et meget smuk og næSted, ved det lidet Torv, beliggende under No. 52. underhaanden faaes tilkjøbs. Aarhuus, den 21de December 1798. Nordstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
En skikkelig Mands Barn af god Opdragelse, som har lært noget Latin, og har været til Confirmation, kan blive antaget i Lære paa et Apothek. Anviisning giver Reddelien, Apotheker i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
For en skikkelig og troe Pige bliver en Tieneste ledig til Nytaar; Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Ved Boets Aabning den 12te Decbr. d. A. efter afgangne Underlærer ved Fattigskolen her i Randers, Johan Perch, have følgende Arvinger meldt sig efter den Afdøde: 1) Tvende Heelsøstre, Dorthe Hansdatter og Cathrine Elisabeth Hansdatter, begge Lemmer i Randers Hospital. 2) En Heelbroders Søn, Hans Planitz, Guldsmed i Grenaae, og dennes Heelsøster, Magrethe Planitz, gift med Kongl. Consumtionsbetient i Assens, Hans Adolph Høeg. 3) En Heelbroders Søn, Hans Perch, Kobbersmed i Greenaae, og dennes 2de Heelsøstre, Mette Magrethe Perch, gift med Peder Andersen Lund, Arbeidsmand ved Toldboden i Kiøbenhavn, og Abel Cathrine Perch, gift med Kiøbmand Rasmus Bang i Grenaae. 4) En Halvbroder af den Afdøde. Anders Hansen Perch fra Hadslund. 5) En Halvbroder, Niels Hansen Perch, Brændeviinsmand i Kbhvn, Desuden blev anmeldt for Skifteretten, at den Afdøde skal have havt en Heelbroder, Niels Christian Hansen, Perch, som har været Underofficeer ved Cavalleriet i Kallundborg for nogle og 20 Aar siden, men skal være død, omtrent for 16 Aar, om gift eller ugift, vides ei, thi indkaldes bemeldte Niels Christian Hansen Perchs Arvinger, om saadanne ere til, samt om flere uanmeldte Arvinger efter den afdøde Johan Perch endnu skulde findes, tilligemed Boets Creditorer og Debitorer, herved 3de Gange, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, inden 12 Ugers Dagen fra dette Avertissements sidste Bekiendtgiørelses Dato, da et Møde er berammet at holdes der i Randers Fattigskole den 9de April 1799. Randers, den 13de December 1798. C. M. Holst, Provst i Støvring Herred,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Aarhuus Stift. Paa Løve=Apotheker bekommes nye store Confect Rosiner, nye store Cathrineblommer, forskiellige Slags franske lugtende Vande og Citroner. Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
En dertil skikket duelig Mand, der besidder Evne til som Vext, fra næste Paaske rette Flyttetid, at forestaae Randers Klub, og om han dertil har Lyst, da tillige at være Herbergerer, hvortil der i Klubbens Gaard er antagelig Leilighed, og noget, som bekiendt, de Reisende her i Byen savner, kan vente at vorde antaget paa gode Vilkaar, naar derom skeer betids Anmeldelse, enten i Person, som helst ønskedes, eller ved Commissionair her paa Stedet, som derom kunde handle med Selskabet og Directionen. Randers, den 18de December 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Skulle nogen i nogen Henseende have noget at handle eller correspondere med mig Undertegnede, forrige Beboer og Fæster af Schiørring Mølle, saa ville de behagelig adressere Brevene pr. Aalborg a Bratschou, hvor jeg modtager og besvarer alt. A. Pallesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
De som haver Gevinster eller Frielodder udi 5te Classe i min Collection, vilde behage at lade samme afhente, hvor tillige kan bekommes Kiøbelodder til forestaaende Lotterie hos mig Undertegnede paa Studsgade No. 152, saa kan og bekommes gode friske Citroner for billig Priis. Anne Black, sal. Gierns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Af nye Skrivter er mig sendt fra Soldin til Forhandling: Lasontaines moralske Fortællinger 1ste D. Himlen paa Jorden af Salzman. Keiserinde Cathrines Levnet. Brachs Hændelser. Archivets 1ste Hefte af nye Opfindelser i Chymien, Mekanik, Optik Oeconomie a. Svendsens Regnebos og billedbog for Ungdommen. Desuden en Deel smagfulde Nytaarsvers paa alle Couleurer Silke, smaae Portofeniller til at indlægge enkelte Vers udi, saa og hele Ark Nytaarsvertil meget billige Priser hos H. W. Schytte. J min iboende Gaard, Paradiis kaldet, er anden Etage for en Familie til Leie førstkommende Paaske at bekomme, eller og for ugifte Personer med eller uden Kost. Aarhuus, den 12te Decbr. 1798. F. H. Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Hos mig Undertegnede kan bekommes Tegninger og smaae Portofeniller til Nytaarsvers, baade uden Vers og med Vers, efter Behag, fra 4 s. til 24 s. pr. Stykket. J. C. Nyegaard, Maler. Boendes paa Hiørnet af Stud. gade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Nyeaars Ønsker paa forskiellige Couleurer Tafftil 12, 16, 20 og 24 s. Skykker, samt paa Papiii Halvarkviis for 3 s. Stykker, faaes paa Adresse-Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-22
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hoved=Mandtals-Lister, a Bog 1 Mk. 8 s. Af= og Tilgangslister, a Bog = = 1 Mk. 8 s. Lægdssedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Kiøbenhavn. Under 15de Dec. dette Aar er samtlige Øvrigheder i begge Rigerne tilskreven at Forordningerne af 10de Julii 1795 Kap. 5. 5 38, og 20de Januarii 179. 525, samt Reskriptet af 19de October 1798, skal forstaaes saaledes; At Procuratorer saavelsom deres Fuldmægtiger og Contoir=Betienter, ikke bør antages til Møde i Forligelses=Commissionen, som Mandatarier for Parter, der opholde sig inden Grændserne af den Jurisdiction, for hvilken Forligelses=Commissionen er ansat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Ved Resolution af 14de Decbr. d. A. er befalet: at saalænge den aarlige Søe=Enrollerings=Session ei i et Distrikt er afholdet, maa ingen Skipper faae sin SkibsBemandings-Liste af vedkommende Søe=Enrollerings=Offficerer eller Toldbetient expederet og paategnet, med mindre han skrifteligen erklærer og forbinder sig til, i det længste inden 14 Dage, fra bemeldte Listers Expeditions Dag at regne, at være aldeles seilfærdig. Befindes det siden efter, at han ei til denne bestemte Tid har været aldeles færdig til Afseiling, skal ikke alene den expederte Skibs=Bemandings-Liste være aldeles ugyldig, men de paa samme Liste anførte enrollerede Søefolk skulle endog, i Udskrivnings-Tilfælde, frem for andre udskrives til Hs. Majestæts Søetieneste. Denne befaling er ved Plakat af 15de Decbr. fra Admiralitetet bleven bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Orlogskibet Oldenborg skal igien udrustes, og tidlig i Foraaret gaae samme Tour som sidst, nemlig: til St. Helene, for derfra at convoyere hiem vore retournerende Ostindiefarere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Geheimeraadinde Stampe er den 16de huj. død i Kbhn. Hun efterlod sig en meget stor Formue, hvoraf hun har testamenteret hendes afdøde Mands Brodersøn, Capitain i Søeetaten og Kammerjunker Stampe, imellem 2500 til 300,000 Rdr., under den Betingelse, at han for disse Penge skal kiøbe et Stamgods, der skal kaldes Stampen holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Efter Beslutning af Landets Øvrighed begyndtes i Egnen omkring Odense Onsdagen den 19de en Jnqvisition eller Huusrandsagning efter fremmede og indfødde Tiggere og andre mistænkelige Landstrygere. Denne Betler-Jagt havde de gode følger, at i Ravneberg og Schouboe Herreder allene bleve opbragte et betydeligt Antal, hvoraf 12 (6 af hvert Herred) strax bleve dømte til at arbeide i Tugthuset 1, 2 og flere Aar. Disse ere strax transporterede til samme, og 3 Personer, hvoraf den ene især er mistænkelig, sidde endnu paa Odense Raadstue. Hvor velgiørende vilde ikke slige Streifetog oftere være for Landmanden, som vist er udsat for megen Fare af slige frække og tyvagtige Dagdrivere!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Aarhuus. Den 23de Decbr. blev mig fra en Ven af de Fattige tilsendt et forseglet Brev uden Navn, hvorudi fandtes 2 Rdr. til 6 Syge og Sengeliggende, som efter Giverens Villie er redelig uddeelt, for hvilke paa de Fattiges Vegne ærbødigst takkes. Aarhuus, den 26de Decbr. 1798. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken . Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Prædikanterne paa Søndagen mellem Juul og Nyeaar. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. Weise. Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Fruekirken Hører Kryssing. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Udenlandsk. Frankrig. Den tilbageblevne neapolitanske Gesants Secretair er saavelsom den Sardinske Gesandt forkyndt Huusarrest; Politieagenterne kom just og forkyndte dem samme, da de stode færdige til hemmelig at reise bort. De skal forblive under Bevogtning saalænge til man har Efterretning om at de franske Gesandtere i Neapolis og Turin ikke er vederfaredes nogen Ubehageligheder. Da Citadellet i Turin er besadt af franske Tropper, saa holder man det i Paris for muelig, at den franske Commandant kan, hvis den her besluttede Krigserklæring skulle uventet indtreffe til det Turinske Hof, tage Kongen af Sardinien fangen i sin egen Residents. I Directoriummets Budskab til det 500des Raad, anbringer de som et Beviisstykke for Krigserklæringen, en Skrivelse fra General Championer til den neapolitanske Gesandt Mack, samt den sidstes Svar. Championet spørger: hvorfore de neapolitanske Tropper ere indrykkede paa det romerske Gebeet, og har paalagt de franske Tropper at forlade samme. General Mack svarer: For at tage den romerske Stat i Besiddelse, hvis nye Forfatning hverken er anerkiendt, enten af Keiseren eller Kongen af Neapolis, og hvilken Stat Franskmændenne, heller ikke efter Fredsslutningen til Campoformido, maatte besætte. De franske Commandanter maatte derfore rømme det romerske Gebeet, og hvis de godvillig gjorde det, skulle de ikke blive fiendtlig behandlede. J øvrigt blev det og anseet som en Krigserklæring, hvis Frankrig angreb den Toscanske Stat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Directeur Barras's Fortroelige, Borger Botto, er ikke gaaet til Rastad, som Rygtet sagde, men til Mayland, hvor han skal have opdaget en for Frankrig skadelig Correspondence, mellem Neapolis og Sicilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Schweitzerne har alt tilbagekaldt deres i Sardinisk Sold staaende Regimenter, som ere paa Marschen til Mayland, hvor de skal tiene under Franskmændene som Hielpetropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Fra Brüssel haves Efterretning at Jnsurgenterne i Campine, uagtet deres forrige Nederlage, ikke lader sig af strække, men har organiseret sig paa nye, og har i en Fegtning gjort 80 Franskmænd til Fanger, som de foreslog Commandanten i Lowen at udvexle imod ligesaa mande Jnsurgentere; Men erholdt ingen Svar. Den 3die trak et Corps af 5000 Mænd deels bevæbnede deels ubevæbnede ind i Hasselt, hvor der kun laae nogle faa Gens d'Armes, som undflyede paa 2 nær der bleve dræbte. Den 5te rykkede omtrent 1500 Mand ud paa en Recognoscering og stødte paa den fra Loewen afmarscherede General Colland og 300 Mand af den Mastrichter Garnison; mellem hvilke det kom til Fegtning, og 700 Jnsurgentere bleve paa Pladsen, hvoriblandt vare mange Præster, og det bekiendte Overhoved for Rebellerne, Constantinus de Roumivoir blev taget til Fange. De øvrige i Hasselt tilbageblevne 1500 Jusurgentere, bleve der den 6te omringede af et Corps paa 1000 Mand under General Jardon, som havde 3 Kanoner med sig, men Jnsurgenterne ville ikke lade sig indsperre, de sloge sig igiennem, og 800 bleve dræbte og 100 tagne til Fange. De bleve derpaa forfulgte i Skovene, hvor det den 7de igien skal være kommet til en blodig Fægtning, som paa begge Sider skal have kostet mange Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Tydskland. Rigsdeputationens Conclusum, at Jndhold som i sidste Avis meldt, blev den 10de Decbr. tilstillet de franske Gesandtere. Rigsdeputationen slutter samme med, at de troer, nogle af Bestemmelserne og Erklæringerne, nok kunde behøve igjen at tages fore naar Artiklerne til Fredstractaten bleve affattede, og at den haabede, de af de franske Tropper besatte Landes Skjebne paa den høire Rhinbredde, snarest blev formildet og de nye Contributioner og Reqvisitioner bleve ophævede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
De franske Ministre har alt besvaret samme Note, men ikke bestemt, hverken i Henseende til den høire Rhinbreddes Befrielse eller Beleiringens Ophævelse for Chrenbreitstein. Bonnier skal selv have yttret sig med: At Tilbagemarschen kunde ikke have Sted førend efter at Freden virkelig var undertegnet og Demarcationslinien var ophævet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
De geistlige Stænder er nu i Henseende til Sæcularisationsprofectet i bange Forventning, hvilket skal have Directeur Rewbell til Forfatter, og hvis Jndhold, uagtet al Umage, ei har været at opdage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
De Keiserlige Tropper som staaer i Egnen af Güntzburg skal have faaet befaling at rykke frem. J Graubundten ere de Keiserlige endnu forstærkede med 5 Batailloner og 4 Skarpskytter Compagnier. Da der i dette Land ikke kan bruges noget Cavallerie, saa staaer dette ved Wangen, og udgiør Ariergarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Den Keiserlige Commandeur en Chef i Jtalien, Prinds af Oranien ventede m., til Verona den 3die December og man saae store Optrin i Møde. Franske mændene havde slaaet 3 Broer over Etschstoden ved Portici, Rovere og Ostiglia, for at sætte Tropper over paa den venstre Bredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Jtalien. Man vil i Mayland have den vigtige Efterretning at General Mack skal seierrig være indrykket i Rom, hvor Folket har anrettet et stort Blodbad mellem de Franske og franskindede Romere, og at paa denne Efterretning alle i det Manlandske staaende Franskmænd tillige med 10,000 Cisalpinere havde begivet sig paa Marschen til det romerste Gebeet. Derimod vil man vide, at den høire Fløy af den Neapolitanske Armee, under General Colli, skal ved Trantefloden have lidt et stort Nederlag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Den i Rom commanderende General Championer melder om 2 Fagtninger med Neapolitanerne, hvoraf den ene har staaet, ved Terni, og den anden den 30 November ved Fermo; men da den første ikke fuldkommen stemmer med den i sidste Avis givne Efterretning, er det, for at undgaae Gientagelser, nok rigtigst at oppebie sikrere Efterretninger om dem begge. Neapolitanerne har ellers rykket hurtig frem, siden de alt den 27de November stod ved Terni, mellem Rom og Ancona Det synes at være Kongen af Neapolis Plan, at tournere den franske Armee til høire Side, og i Egnen af Rom indslutte den mellem Apenninerne, det Toscanske og Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
J den hele Cisalpinske Republik er alt i Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Fra alle Sider seer man Tropper marschere og Munitions- og Artillerie=Transporter. De Yngres Raad har sadt 10,000 Cisalpinere fra 18 til 25 Aar i Reqvisition. Alle Heste bliver taget bort og blot i Mayland har man taget 6000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-12-26
Da Overgeneral Joubert den 30te Novbr. ved Parolen bekiendtgjorde Krigen med Neapolis, udraabte han: Vee Kongen af Neapolis, vee den som giør fællede Sag med ham, Republicanske Armeer lader sig ikke ustraffet angribe. Et Aars Rolighed har endnu ikke ladet dem forglemme deres Seire.