JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-22
Kapitain ved det Holsteenske Landeværn-Regiment og Toldkontroller i Ærrøeskiøbing. En stor sort Hoppe, som er fiirskoet med Saddel paa, er funden i Rasmus Jørgens Lykke i Bellinge Dagen efter Markedsdagen, dersom nogen maatte tilhøre denne saa kan den afhentes mod billig Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-22
Fra Gaardmand Jørgen Jacobsens Mark i Holse er for omtrent 3 Dage bortkommen en gammel sort Hoppe, den havde en hvid Stjern i Panden, var lam paa høire Bagbeen, hvor den desuden havde en Knude, og paa Baglaarene var brendt et Tegn som et med tvende S. S. eller C. C. udi hvem der om samme kan give Oplysning loves en passende Doceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-22
En habil Gartner, som er forsynet med gode Rekommendationer, ønsker sig en Kondition paa en Herregaard saasnart mueligt. Hans Opholdsted erfares paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-22
For 3 a 4 smaae Familier, eller eenlige Personer er Værelser at bekomme til Leie i en af Odense Byes reele Gader, en ten strax eller til førstkommende Micheeli, naar man derom vil behage at henvende sig til Procurator H. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-22
Et stort smukt Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag og Rør, har Guldsmed P. Theilgaard i Kommission at sælge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Krigstildragelser i Fædrelandet. Sandsynligviis have Engellænderne nu ganske rømt Sielland, da de i forrige Uge allerede havde indskibet den største Deel af deres Tropper, tildeels ved gl. og Nye Holm. Onsdagen den 14de blev endeel fjendtligt Artillerie indskibet. Dagen efter kom et Regiment Husarer igjennem Nørreport, og reed under Eskorte af vore Gardere med klingende Spil langs med Volden over Langebroe og Christianshavn til Nyholm, for der at indskibes. J Fredags passerede 2 Regimenter samme Vey, for ligeledes at komme ombord. J Løverdags Formiddag drog en svær Afdeling af det Engelske Feldtartillerie paa samme Maade af samme Vey. Foran Toget kjørte 2 med sex Heste forspændte bedækte Vogne med Syge og Saarede; i Midten Fruentimmer og Børn Bagtogten sluttedes med danske Bøndervogne, der førte Trosset. Alt, hvad der af Militær var draget af Korsøer, egnen, kom den 13de og 14de igjen tilbage til Slagelse og forlod denne Bye ganske den 15de, for at marschere til Siellands østlige Kyst at indskibes. Hertil yttre Jrlænderne kun liden Lyst og Hannoveranerne den bestemteste Ulyst. Den er derfor ikke uden Hensigt, at man først har sørget for de Tydskes Jndskibning, og at de egentlige Engelske, der dog vare de første som kom i Land, indskibes allersidst. Den har og været dygtig Slagsmaal med Hannoveranerne, som ikke vilde gaae ombord, og i Sielland skal omvanke over 1000 saavel af disse Folk, der have forstukket sig, som af deserterede Marinere. Under Forevending af det stormende Veirligt og andre Vanskeligheder havde Lord Catchart af General Pey. mann forlangt Kapitulationstiden forlænget paa 12 Dage, men dette blev ham bestemt afslaaet. For at modsætte sig, hvis de skulde faae i Sinde at vende tilbage, bliver ude værnet indkaldet, Tropper sendt til Kysterne og Studentere og Borgere besætte Vagterne. Fjendtlige Officerer skulle selv have angivet deres Tab paa Søe- og Landmagt for Kjøbenh., til imellem 17 og 2000 Md. Et Rygte, som dog trænger til Stadfæstelse, siger, at 10000 Md. af de herfra indskibede Engelske Tropper skulle landes i Skaane og at Sverrig skal have forlangt 20000 Mand som i Forening med Landets egne Tropper kunde forsvare det imod et muelig fjendtligt Jndfald; men at man, ifølge den Engelske Oekonomie, naar det gjelder om at understøtte Venner, ikke vil overlade det meere end Halvdelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Den Engelske Minister, Hr. Merry, er alt ankommen til Kjøbenhavn, for at gjøre et nyt Forsøg paa at træde i Underhandling med vort Hof. Kort efter er Kammerjunker v. Qvalen afsendt som Koureer til Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Det forsikres i flere Blade, at vore Kapere i Nordsøen have taget en Engelsk Kutter og 14 Transportskibe, som vare ladede med Provision til Flaaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
De bortranede Danske Krigskibe ere følgende: 18 Linieskibe, nemlig Christian den Syvende paa 96 Kanoner; Neptunus og Waldemar paa 84 Kanoner; Sophie Frederike, Justitia, Arveprinds Frederich, Kronprinds Frederich, Fyen, Odin, Tre Kroner, Skiold, Kronprindsesse Maria, Danmark, Norge og Prindsesse Karoline paa 74 Kanoner; Ditmarsken, Seieren og Mars paa 64 Kanoner, 15 Fregatter, nemlig Perlen, Havfruen, Freia, Jris, Rota og Venus paa 44 Kanoner; Najaden paa 36 Kanononer; Tritton og Frederichsteen paa 28 Kanoner; lille Belt og Fylla paa 24 Kanoner; St. Thomas paa 22 Kanoner; Elben, Eideren og Glückstad paa 20 Kanoner; 6 Brigger, nemlig Sarpen, Glommen, Nidelven og Mercurius paa 18 Kanoner; Brevdrageren paa 14 Kanoner; den flyvende Fisk paa 10 firepundige Kanoner og 2 sexpundige Haubitzer, 11 Kanonbaade med 2 Kanoner i Bugen; 14 Kanonbaade med 1 Kanon i Bugen og 2 i Speilet. Efter Bygningsomkostningerne, saaledes som de vare i Aaret 1782, udgjør Værdien af disse Skibe, foruden Kanoner og Takkelage, 4 Millioner 756000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
J Løverdags foregik en Daad paa Nyholm, som neppe Historien har noget Lignende til (med mindre det skulde være hin Romers, der havde sluttet Fred med sin Fjende, paa Vilkaar at den halve Flaade skulde udleveres ham, og paa stod dette Vilkaars Opfyldelse saaledes, at hvert Skib skulde sauges i to Halvdele, en til ham og en til dem han havde sluttet Fred med.) - det Linieskib der stod næsten færdigt paa Stabelen lode Engellanderne slaae Stiverne fra paa den ene Side efterat Gier vare satte paa fra den anden Side, og nu gjorde de paa engang Lys, og lod Skibet - styrte ned paa Bedingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Den 14de passerede igjennem Aalborg af Randers til, en Transport Engelske Krigsfanger, bestaaende af 1 Søeofficeer, en Skipper en Styrmand og 12 Matroser, som vare strandede paa Lessøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
J den Engelske General Deckens Beretning fra Jægersborg af 19 August angaaende Affairen ved Frederiksværk, besværer han sig over at han paa Bortmarschen derfra maatte gjøre en Omvey, for at slippe fra Bønderne, som, bevæbnede med Høetyve og Rifler, havde leiret sig paa Veyene og i Skovene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Den Engelske Beretning om Slaget ved Kjøge af General Wellesley indeholder intet af Betydenhed, som jo forhen er bleven bekjendt. Den 27 Aug. om Aftenen mar scherede han selv til Roskilde Kroe, og aftalte med General Linsingen at han skulde gaae over Kjøge Aae ved lille Salbye og omgaae Fjendens Venstre, medens Wellesley gik stem langs Søeveien og angreeb ham forfra. Broernes Ødelæggelse foraarsagede at Linsingen sinkedes. Angrebet skeete med Batailloner Troppeviis (en echelon) fra Venstre afDet 92de Regiment tog Forskandsningen og nødte Fjender til at flygte i Uorden ind i Byen. Han forfulgtes strax - hedder det - i den skjønneste Stiil af Oberst Reden og hans Husarer og af den 1ste Bataillon af det 95de og siden af mit Korpses hele Jnfanterie. General Oxholm forsøgte at holde Stand ved Herfølge, men angrebes raskt af Husarerne og en lille Afdeling af det 95de Regiment og nødtes til at overgive sig med Grev Wedel Jarlsberg, adskillige andre Officerer og 400 Mk. - Fjendens Tab har været meget stort, mange dræbtes og vi have næsten 60 Officerer og 1100 Md. fangne. Paa deres Flugt slængte de Geværer og Klæder, og vi have faaet en Mængde Geværer. Jeg troer ve have taget 10 Kanoner o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Løverdagen den 10 d. hørtes om Aftenen en meget stærk Kanonade i Kjøbenhavn, som syntes at komme fra Sydkanten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Da det blev befundet vigtigt for Kjøbenhavns Provianterings Skyld, at kunne vedligeholde Korespondencen med Smaaøerne, har Generalkommanden indladt sig i Korrespondence herom med de engelske Kommanderende, og faaet til Svar: At endskjønt de vidste Vigtigheden for Sielland, af en fri Kommunikation med Øerne Lolland, Falster og Møen, og derfor heller ikke hidindtil havde lagt hindringer. i Veien for samme, saa tilstædede dog Danmarks og Engellands nærværende politiske Forhold ingen længere Vedblivelse af denne Kommunication og at det var fundet fornødent at gjøre Blokaden af disse Øer fra Siellands Side ligesaa strikte, som den havde været fra Beltets Side, samt at indskrænke al Ankomst eller Afgang til eller fra Sjælland, til Kjøbenhavns, Helsingørs Kallundborgs og Korsøers Havne. Midlertid har Gambier tilkjendegivet: at de Skibe, som ere blevne forsynede med Passer ville sikkerligen passere frit, for den Reise til hvilken Passerne ere meddeelte endog i det Fald at de ikke skulle ankomme, førend nogle faa Dage efter Stilstanden er udløbet. Frederisberg Bye er en af dem, der især kunne siges at have havt Deel i Krigen. Saalænge til noget Fuldstændigt vil kunne leveres om denne Byes Skjebne, bemærkes her 3de Proklamationer, som der Tid efter anden ud stædedes af Fjenden. J den første af 20 August loves alle fredelige og rolige Jndvaanere al muelig Beskyttelse; men hvosomhelst, der findes at have huset danske forklædte Soldater, eller opdages at have givet Efterretninger til Kjøbenhavn, trues med at straffes paa Livet og hans Huus ødelægges. Alle Vaaben og Krigssager skulde strax afleveres, og fyrede Nogen paa Engelske Tropper, skulde han øieblikkelig hænges og hans Huus brændes. Under 21 Aug. tillodes det Jndvaanerne at fortsætte deres Høst under de Engelske Troppers Beskyttelse. J den 3die af 25 Aug. advaredes udenbyes Jndlogerende fra at holde Levnetsmidler i overdreven Priis. "Deslige indtrængte Omløbere - hedder det endelig - skulle ligeledes have villet anføre og opmuntre engelske Soldater til at begaae Uordener hos Jndvaanerne. Hvo som overbevises om saadant nedrigt Niddingsværk straffes som den, der selv begaaer Ran, alt efter Krigslovene. - Efter Gen. Lieuten. Ridder og Baron Si George Ludlos Ordre. Undertegnet Harullos, Gen. Adjutant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Admiral Gambier har under 1ste Septb. fra Prindsen, af Wales paa Kjøbenhavns Redh udstædt Ordre til at blokere Stralsund, for at betage Koffardieskibe der Midlerne til at føre Tropper til Sielland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Monitøren for 14 September indeholder en Danes Noter til den Engelske Proklamation i Sjelland. Efterat han med Varme har skildret det Absurde i Engellands Forudsætninger, og viist at saalidet det Engelske Guld er istand til at kjøbe dem, som Napoleon har betroet sine Tanker, saa standhaftig have de Danske saavel for som nu med deres Blod beseglet deres Beslutning: at blive neutrale, besvarer han det Raad, Britterne give os: at høre Klogskabs Stemme saaledes: Engellændere, Jer og Jer allene paaligger det at høre Klogskabs Stemme; ellers skal den Lue, J have tændt i Sielland, strække sig igjennem selve Havene, undslukkelig, som hin Græske Jld, indtil den naaer jere Øer, antænder jere Flaader, og hævner de nedtrykte Nationers Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
J Bladet Argus læses ogsaa nogle bemærkninger af samme Natur til den Engelske Regjerings sidst meddeelte Deklaration. De Forsvarsgrunde, som i samme anføres - hedder det - ere de samme, som allerede findes anførte i Ministerialbladene og tyve Gange ere gjendrevne. At frygte for en Fransk Expedition fra Kjøbenhavn imod Engelland var latterligt. "Frankerig har langt sikkrere og gjennere Veye at angribe sin dødelige Fjende paa og at knuse hans utaalelige Tyrannie. Paa Kjøbenhavns ryggende Ruiner i Aasynet af de røvede Danske Skibe vover den Engelske Regjering endnu at tale om sin Redelighed og sit oprigtige Fredssønske. Denne afskyelige Spot ligner en Morders, som tilbød Slagtofferet for hans Dolkestik sit Venskab. Men nu, da Dannemarks Sag er bleven alle Nationers Sag, da det er berettiget til at vente den raskeste Hielp af disse hvad har det da meere at frygte, eller hvad kunde det endnu haabe af den Brittiske Høymodighed?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Oppositionsbladet Morning Cronicle har ved sin Jøren imod Ministrenes Fremfærd imod Danmark, endog paadraget sig den Beskyldning af Ministerialbladene: a det skriver for Frankerigs Jnteresse; men svarer igjen herpaa, at det aldrig vil afskræmmes fra den Paastand: at denne aabenbare og voldsomme Krænkelse af Folkeretten vil gjøre et meget satalt Jndtryk paa Fastlands magterne, vil paadrage Engelland nye Fiender og skaffe Frankerig nye Allierede; at vor Seier paa Sjelland er en Skjændsel for Os, og at den har gjort de Danske til Østersøens Martyrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
udenlandske Krigs- og Freds-Efterretninger. Den saa meget omsnakkede Expedition under GeneralBeresford gaaer nu for det første ind igjen. Levningerne af den Engelske Armee i Sydamerika skal bringes til Gothaab for derfra at indskibes til Ostindien. Dog er General Whiteloke, som kapitulerede ved Buenos Ayres, beordret tilbage til Engelland, hvor der skal holdes Krigsret over ham. Man taler allerede om, at de Russiske Armeer, som stode i Pohlen og ved Donau, skulle hav forenet sig, for i Overeenstemmelse med Persien at udføre en vigtig Expedition. Men endskjønt de fleste Engelske Skibe, af Frygt for et Embargo, have skyndt sig bor fra Kronstadt og Riga, endog endnu nylig bleven svarer de Russiske Kjøbmænd paa deres Forespørgsel til den udenlandske Departement, om Handelens Sikkerhed med Engelland: "at der fra Russisk Side hidtil ikke var nogen Anledning til sammes Forhindring, men at man ikke vid 1ste hvorledes den Engelske Regjering maatte være sindet. - Endnu under 2den October har Kongen af Engelland befalet strængeste Blokade for Jndløbet til Eyderen i den Holsteenske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Den Preussiske Regjering har modsagt endeel opspundne Rygter, hvis enste Hensigt er at stifte nye Mistroe imellem de forligte Magter, og derhos ladet en udspredt Konvention imellem Engelske og Preussiske Kommissarier, hvorefter det fremdeles skulde blive Brittiske Skibe tilladt at indløbe i Preussiske Havne, erklære for falsk og søgnagtig, og i saa Henseende beraabt sig paa de i den Kønigsberger Tidende indrykkede befalinger. Jkke desmindre er Tidspunkten for Berlins Rømning endnu ikke bestemt, og Kongen skal i Memel have leiet sig Boepæl paa et heelt Aar for 25 Frederichsd'orer maanedlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Samtlige Korps af den Franske Keisergarde ere nu paa Veyen over Cassel og Maynz til Paris, hvilken Marsch den skal tilbagelægge i 30 Dage, uden flere Rastdage end hver syvende Dag. Af Staden og Hertugdømmet Magdeburg er endnu udskrevet en overordentlig Krigsskat, hvoraf det Halve skal udredes for den 25 Novb. og Resten før den 15 Deb., Alt under Straf af Execution. - Den fra Cattaro tilbagekomne Russiske Division er allerede den 24 f. M. indrykket i Padug og der modtaget med al forekommende Høflighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Fyrsten af Neuschatel, Alexander Berthier har ved en Skrivelse af 5 Octb. til Lemmerne af den Vestfalske Regjering, underrettet dem om, at det er Keiserens Villie, at de Lande som skulle udgjøre hans Broders Stater, nyde al muelig Skaansel, og at de tilbageblevne Tropper derfor have at forholde sig som de vare i Frankerig, med den Forskjel, at enhver faaer sit Traktement paa Krigsfod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
De mange Kongelige og Fyrstelige Personer, som for Tiden opholde sig i Fontaineblean, gjør samme meget levende. Jævnlig møde Ministrene der fra Paris, for at arbeide med Keiseren. Et Konseil, som holdtes den 5te, varede fra Kl. 11 og Formiddagen til 7 om Aftenen. Den 6te var stor Hjorte- og Vildsvindsagt, som Keiseren bivaanede. (Flere uden og indenlandske Efterretninger følge.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
J Anledning af Spørgsmaalet i Hr. Hempels Tidende Num. 128. Vee den Stat, hvis Borgere ere aldeles fremmede for hiin Pauli Sætning 1 Cor. 12, 26., der er Grundvold for ethvert Borgersamfunds Vedvarenhed: Hvad enten eet Lem lider, saa lide alle Lemmerne med eller eet Lem bliver æret, saa glæde alle Lemmerne sig med. - Sjelland som en Provinds af det danske Monarkie og Rigets Hovedstad i denne Provinds har lidt, lidt Ordets skrækkeligste Omfang, og hvo fortjente Navn af Dansk eller Menneske, som ikke med en Jere mig Veemodighed og en Nehemie Harme, seer sit Fædreneland. eller en Deel af det, saa æreløs og røveragtig medhandlet; Sandt, Modløshed der grændser til Fortolvlelse, er Blødheds og Feigheds Affødning; med Aands Sindighed skulle vi derfore vente Udfaldet paa hiint Persernes Niddingstog; og med Kraft og Diervhed skulle vi virke didhen, at vore troeløse Fiender kunde lære Sandheden af hiin gyldne Sentenz Falskhed slaaer sin egen Hørre, Hvor derfore en ædel og for sit Fædreneland varmt følende, ja glødende Mand og Qvinde sidder ved min Side, og oprigtig deeltager med mig i den ædelste Regjerings og uskyldige Medborgeres Lidelser, der er jeg gjerne. En saadan liden Vennekreds hæver min nedstem mede Aand. Men saalænge Fjenden sværmer om vore Kyster som Rovfugle, saalænge Saaret i Sielland endnu strømme, bløder, saa længe Christian den syvende maae flygte fra sin med Jldomspendte Borg, og Frederich deuret færdige maae have sævnløse Nætter over et Folks Trængsler, det Han kalder sine Brødre, Ol at da Tyge Rother Skygge maatte vise sig for hver den Letsindige, der i en saadan Tid kunde lee i sybaritisk Laug, og afklædt den hæderligste Prydelse - Fædrenelandskhed, kunde slingre hen til Comoedier, Baller og Maskerader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Avertissements. Afvigte 9de September døde i Kjerteminde forhenværende Apotheker Hr. Joh. Vilh. Minck; hvilket herved tilkjendegives hans fraværende Slægt og Venner J. Paludan Muller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Madame Fæster født Brendstrup vilde behage at tilkjendegive sit Opholdsted for Undertegnede, der har Breve og Efterretninger til hende fra hendes Familie i Kjøbenhavn. Kjerteminde d. 21 Octbr. 1807. J. Paludan Müller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Fra den 22de October aabnes min Bager=BetiA. B. we i den gamle Bagergaard i Vestergade, som afgangne Wulf har beboet; og kan fra den Tid daglig bekommes alle Sorter Hvedebrød. Min eneste Bestræbelse skal blive, at tilfredsstille enhver med gode Varer og en reel Behandling. Odense den 21de October 1807. A. H. Bøllemose. Paa Torvet falbydes paa Mandag Potetter for 6 s. Fdkr. og 18 s. Skoppen. En 2etages Kakkelovn med Kobber Dørre og Tud, er at faae tilkjøbs hos Kleinsmed Peder Mathiasen ved Frue Kirke. En een eller 2etages Kakkelovn ønskes strax til Leie. Adres secomtoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Hos J. Paulsen paa Vestergade anvises 40 Favne smaakiøvet Kattelovnsbrænde, der sælges i heele og halve Favne for 4 Rd. Favnen her i Odense og 3 Rd. 1 Mk. 8 s., naar det afhentes 1 1/2 Miil herfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Et meget godt Billard med nye Klædes Overtræk og alt Tilbehør, anvises strax tilkjøbs fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Et Læder Fodbret til en Karet er i Søndags Aftes tabt Finderen ville levere det paa Adressecomtoiret imod en billig Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Dersom nogen frie Karl, der haver got Skudsmaal, og skyder got hvilket bliver prøvet ved at skyde til Maal med Kugle Riffel, vil lade sig engagere til at møde ved det Fyenske Jæger Korps, kan han mælde sig paa Einsidelsborg eller Kjørup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Forrige Farver Christen Lihme af Middelfart hans Boe, bliver af os undertegnede Commissarier sluttet paa Middelfart Raadstue, Mandagen den 9de November førstkommende Formiddag Klokken 10. Dette averteres til De eller Deres Efterretning, som under berørte Boes Slutning maatte have noget at erindre eller lagttage. Kjerlingberg i Grevskabet Vedelsborg den 21de Octbr. 1807.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Paa min Medcommissair Hr. Birkedommer Toftgards og egne Vegne. Lauritzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
En duelig Person, som vil paatage sig at være behjelpelig ved Ungdommens Underviisning i en Landsbyskole kan erholde en god Plads, naar man jo før jo heller melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Hvor 1 a 2 Pigebørn fra Landet kunde erholde Logie og Kost tilligemed Underviisning i Læsning, Skrivning, Tydsk, Svenning og andre Fruentimmernetheder for billig Betaling, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Et anstændigt og ordentligt Fruentimmer der vil paatage sig en honet Mands Huusbestyrelse, kan erholde en saadan Condition, naar hun derom henvender sig til Adressecomtoiret. Hvad der skal opmuntre et Folk, naar det ængstes af Krigens Rædsler - En Prædiken holder, i Krarup Kirke 13de Søndag efter Trin. 1807 samme Dag som Krigens Udbrud imellem Danmark og Engelland forkyndtes Menigheden, af J. Bang, Sognepræst til Krarup og Lærer ved det Fyenske Seminarium - sælges til Bedste for Krarup Skolekasse for 12 s. heftet her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Skulde nogen her i Byen have en Vognremise at vilde bortleie, vilde man behagentlig derom henvende sig til Adressecomtoiret. For dem, som frivillig agte at gjøre Jndskud i den almindelige Enkekasse eller som efter dens Fundation ere forbundne dertil, bekjendtgjøres herved: at den Kongelige Direction for bemeldte er for nærværende Tid i Rendsborg, hvorhen altsaa vedkommende, som angaaende Jndskud eller paa anden Maade haver noget med Cassen at afgjøre ville henvende sig. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Det bekiendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Odense Herreds Ting er med høie Øvrigheds Tilladelse forflyttet til min iboende Gaard i Odense, St. Knuds Kloster kaldet. Odense Herreds Contoir den 24 Septbr. 1807. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
Efter Vedkommende Eiers Begjering bliver Løystrup Ny Mølle, beliggende i Laurberg Sogn 2 Mile fra Randers og matrikuleret for Mølleskylds Hartkorn 3 Tdr. 2 Skppr. 2 Fdkr. 1 Alb. Ager, og Engs Hartkorn over halvfjerde Tønde og Skovskyld henimod 4 Skppr., alt af Løystrup Hovedgaards-Taxt, ved offentlig Auction som holdes i Møllen selv, Mandagen den 16 Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet absolut bortsolgt. - Saavel Møllens Bygninger som Mølle værkerne ere for faa Aar siden af nye opbygte Vaaningshuset af Grundmuur to Etagier og det øvrige Muur og Bindingsværk, Mølleværkerne bestaaer af 2 Meelqværne, en Brækqværn, og 4 Pilqværne som gaae ved 3 Vandhjul. - Møllen har mere Vandlend den kan bruge af den store Aae, som gaaer under Bøsbroe en god og vel conserveret Skov af Eeg og Bøg, i ypperlig Grøde ved Siden af Møllen, der kan afgive meget mere end til Møllens Fornødenhed, dens aarlige Udsæd er 10 a 12 Tdr. Rug, 14 a 16 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre, om Sommeren kan foeres og feedes ved Grubbeværkets Affald 50 Sviin og derover, og om Vinteren Staldes paa samme Maade 30 a 40 Stude foruden de fornødne Kjør og Vester. - Møllen ligger i en ypperlig Kor=Engn, og kan foruden anden Maling have overflødig Grynmaling fra Randers, hvortil Transport kan haves paa Gudens=Aar kort det er een af de betydeligste og importanteste Møller i Landet, der endnu meere kan udvides og afgiver Boepæl for enhver honet Familie - Videre Beskrivelse derover er overflødig, da den er noksom bekjendt i Egnen og vil bedst bedømmes ved at tages i Øiesyn. Randers den 10de Octbr. 1807. J. H. Høeg, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-23
En gammel mørkebruun Blæsset Hoppe, som tillige haver en Plæt over Krydset er bortgaaet af Odense Heed den 9de October hvo som kan opdage samme loves en billig Douceur, naar det anmeldes paa Adressecomtoiret.