JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-27
Efter adskiliges Anmodning har jeg besluttet istedet for den anmeldte Oversættelse og Omarbeidning af Remers Statistik, at forfatte et mere udførligt originalt dansk Værk over alle europæiske Stater, som danske og norske Medborgere kunne læse med større Jnteresse, end naar det blot indeholdt en mager og nødvendigviis meget utilfredsstillende Fortegnelse over een eller anden Stats fornemste Merkværdigheder. Verket skal bestaae af 4 Dele, enhver omtrent paa 30 Ark. Den 1ste Deel kommer til at indeholde foruden en almindelig Indledning, som forklarer de fornemste politiske Grundsætninger, hvilke Statistikeren lægger til Grund i sine Undersøgelser, og en særdeles Jndledning til Europa, en siatistisk Beskrivelse over Fædrenelandet, Sverrig og Rusland; den 2den Deel skal afhandle Polen, Tyrkiet Tydskland, Østerrig og Preussen; den 3die Deel; de forenede Nederlande, Sveitz, Storbrittanien og Jrland, og Frankerig; den 4de og sidste Deel: Portugal, Spanien, de Jtalienske Stater og de 14 foreenede Nordamerikanske Stater. Af denne Angivelse kan erfares, at Værket vil indbefatte flere Stater end noget af de bekiendte tydske statistiske Skrivter, thi de Østerrigske og Nordamerikanske Stater forbigaaes, endog af dem, som ere meest fuldstændige. Det skal ikke heller mangle paa Flid paa min Side, for at Skriftet ved Efterretningernes Jnteresse, Nøiagtig hed og Fuldstændighed kunde erholde Publici bifald. Bogen udkommer paa Hr. Boghandler Mallings Forlag, og i Fyens Stift modtager Bogtrykker Faber Subskription, som hermed indbydes til. Prisen vil blive 3 s. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Den første Deel kan ventes til Mai Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-27
Kiøbenhavn Joh. Fr. With. Schlegel, den 23. April 1792. Dr. og Professor i Lovkyndigheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-27
Nylig udkomne Skrivter, som faaes her paa Adresse=Contoiret for hosfeiede Priser, Hs. K. Majestets, Høisal Kong Gustav den Tredies Testament, 6 s., heftet 8 s. Til Publikum om Rigsgreven C. F. T. v. Lüttichau, at C. U. D. v. Eggers, Dr. og Prof., 4 s., heftet 6 s. Passionssang ved Th. Thaarup, 4 s., heftet 6 s. Den danske Tilskuer, anden Aargang, første Hefte, 3 Mk. (Første Aargangs 4 Hefter kunne ogsaa faaes for 2 Rd.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-27
Endnu haves nogle Exemplarer af: Kammerherre Lüttichaus foreløbige Bekiendtgiørelse af Prof. v. Eggers utroelige Formastelse, oversat efter det andet med formastel. Anmerkninger forsyn. Oplag og forøget med Corpus Delicti samt flere histor Oplysninger, 12 s. Merkværdig og uhørt men sandfærdig Tildragelse, passeret i Hof= og Statsretten under den Kongel. Skifte=Commissions Bestyrelse, hvorved en Borgermands og Faders Velfældt er bleven et uskyldigt Offer, 1ste og 2det Hefte, 3 Mk. 8 s. Documenteret Giensvar paa Søe=Krigs=Procureur Haagens ærerrige Beskyldninger og Opdigtelser, under Navn af Svar paa Cancellieraad Bilsteds Fortællinger a. som 3die Hefte af Skiftecommissionens Behandling, 28 sk. Des. K. D. Ex. K. nuum. H. B. geh. Etatsr. Richsgrasen, Lüttichau vorlausige Bekanntmachung einer weitactr. Vermessenheit des Prof. v. Eggers, nave mit verm. Anmerkver. Ausgade, og tre smaae danske Piecer, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Odense den 30te April. (Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, De sædvanlige aarlige Krigsøvelser af de i Sielland liggende Regimenter og Korps, skulle i dette Aar begynde den 21de Maji og ophøre den 17de Juni, alt til samme henhørende Nationalmandskab, saavelsom de Nationalgevorbene og Frimænd, ere derfor indkaldte til denne bestemte Tid, dog med den Undtagelse, at de nye udskrevne National- og Landrecruter, som endnu ikke have været til Exercering, skulle indfinde sig efter Exercer tiden den 22de til de 6 i Kiøbenhavn garnisonerende Regimenter, og der forblive 7 Uger. - Fra den 14de til den 19de April ere 300 Skibe gangne igiennem Sundet. - Den 5te April er i Christiania Oberstlieutenant Kreiberg død, 61 Aar gammel. - Conrector Dose i Rendsborg er udnævnt til Legationspræst i Lissabon. - Efter private Breve fra Stokholm skal i den Høistsalige Konges Chatol være fundet en Skat af halvanden Million Species, og skulle alle tilkommende Jndkomster i dette private Chatol anvendes til Rigsgields Comtoiret. Dommen over de forskiellige store Forbrydere skal virkelig være fældet, og den 26de April fuldføres. Man taler ogsaa om en Erklæring af den ny Regiering, hvorefter den ikke vil blande sig i de franske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Frankfurt am Mayn, den 21de April. Man siger, at Kongen af Ungarn har, da han den 7de i d. M. aflagde Borgen, og iførtes Uniformen, erklæret: "Denne er den Klædning, som tilkommer Kongerne i Europa, indtil Ludvig den 16de igien sidder paa sin Throne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Strasborg, den 20de April. De nyeste Pariser Breve melde, at det nu er bleven afgjort i det Kongel. Krigsraad, at 3 Armeer skulle agere imod Østerrige. Den ene offensive under General laFapette, 25000 Mand stærk, skal over Namur trænge ind i det Lüttichske. Den anden ogsaa offensive, under Marschal Luckner, skal giøre et Jndfald i Pfalz, i det Maynziske og Trierske. Den tredie Armee, under Marschal Rochambeau, skal kuns agere defensive, bedække Grændserne til de østerrigske Nederlande, og agte paa Leiren imellem Mons og Tournay.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Hamborg, den 25de April. Over Holland har man igaar faaet den høistvigtige Efterretning, at den 17de April (de ordentlige Pariser Breve gaae kuns til den 16de) har det Kongel. Conseil i Paris været forsamlet til Midnat, og at i samme Krigen mod Tydskland virkelig er bleven besluttet, som og, at Kongen den 18de har villet komme i Nationalforsamlingen, for at melde den, at Krigen er besluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
J Følge samme Efterretninger har Hr. de la Fayette tabt Nationens Fortrolighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Regensborg, den 14de April. Rigsdagen skal nu komme i fuld Virksomhed, da Anstødstenen, nemlig den især af Saxen vægrede Antagelse af Beslutningen for Aaret 1790, over Rigsdagens Vedvarenhed, imedens Mellemriget varer, er bleven borttaget paa en Maade, hvorved begge Deele ikke behøve at afgaae fra deres Grundsætninger, nemlig den paastaaede og modsagte Acceptations=Rettighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Prag, den 21de April. De bohmiske Regimenter, af hvilke allerede Batailloner staae i Nederlandene, have faaet Befaling at indkalde deres Frimænd, og at giøre sig færdige til Marschen til Nederlandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Den Efterretning, at en svensk Officier her var indbragt som Arrestant, angives i Dag som ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
. Constantinopel, den 30te Marti. Jmellem Capitain Pascha og Commandeuren for den algierske Eskadre ere for kort siden opkomne saadanne Stridigheder, at begge ere komne i Haandgemænge med hinanden, hvorved den første, der allerede er en Mand til Aars, er bleven saa bestyrtet, at han strax derpaa er bleven farlig syg. Storherren viiste ham ved denne Leilighed meget Agtelse, og man troede, at han i sin Leve ud skulde beholde sin Post, da man ganske uventet til Efterretning, at denne første Admiral er bleven afsat, og at Kuzjuk Hassein Aga, en stor Yndling af Storherren, 30 Aar gammel har faaet denne vigtige Plads; Han var Page, og har blot seet Havet fra Serallets Vinduer; Søe-Officiererne ere derudover meget misfornøiede, imidlertid skal han, saalænge der bliver Fred, kunne commandere den Tyrkiske Flaade, ligesaa godt som enhver anden Tyrk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Storviziren er ankommet til Adrianopel, og har ladet Hovederne slaae af de Fornemste i denne Stad, fordi de i sidste Feldttog have vegret Levnetsmidler for Armeen. J nogle Uger vil han komme hertil, og da skal den afsatte Storadmirals Skjebne afgiøres, der bevogtes i sit Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Philladelphia, den 15de Febr. Man veed nu, at Staternes af America ikke fundeerte Gield bestaaer af 10 Millioner og 600000 Dollars.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
For Feldttoget mod de Vilde bringes en Armee af 12000 Mand paa Benene, og Omkostningerne torde beløbe sig til en halv Million.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Madrit, den 2den April. Grev von Aranda vil da først bekiendtgiøre sin nye Plan i Anledning af forskiellige Forandringer i Regierings=Systemet, naar Dronningen har holdt sin Kirkegang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Paris, den 16de April. Breve fra Nimes af 8de angive de i det der værende Departement afbrændte eller forstyrrede Slotte til 75, hvorpaa de meddeele Listen. Men Røverne have ikke taget noget af alt hvad de have fundet, f. C. Viin, Olie a. men spildt alt. Bønderne bad, at de vilde sælge dem noget deraf, men de sagde at de havde Ordre, intet at tage, og intet lade tage. Damen af et Slot kastede sig paa Knæe og bad om at skaane det. "Vi ville vel, svarte de, men vi tør ikke, Deres Slot staaer paa vor Liste. Herren af et andet Slot sagde til dem: "Mine Herrer, De tage feil, de kiende ikke mit Navn. Røverne saae efter paa deres Liste, og da de ikke fandt dette Navn, skaanede de Slottet, og bad Herren om Forladelse. Midt iblandt disse ødelagte Slotte har man kronet 2, som ogsaa ere skaanede. Nu blive Kongen og Dronningen, naar de lade sig see offentlig, ikke meere glædede ved det Raab: Kongen leve a., meget meere maa de undertiden tage imod Pobelens Beskiemmelse, især i Thuilleriets Hauge. Pobelen er ogsaa nu meget opbragt imod Hr. la Fayette, der vist ville løbe Fare, hvis han var i Paris. Man kalder ham en Forræder, og forlanger, at Armeens Command i Met skal tages fra ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
J Turin er alt igien fuldkommen rolig. 24 af Ophavsmændene ere dømte til Galeerne. - Hos Jacobinerne er en Plan bleven forelæst, som Hr. von Bretetil skal have overgivet den afdøde Keiser, for at forsyne Nationen med de udvandrede Franske Prindser. Man foreslog ved den Leilighed, at denoncere Kongen og Dronningen ved Nationalforsamlingen, at de ikke have meen det troe med Constitutionens Antagelse. - Saa meget man endog har talt om, at vore Armeer endnu i denne Maaned skulle rykke i Feldten, saa synes man dog ikke at ville overile sig dermed. - J Blois har været en Opstand for Korn, og Tropperne havemaattet fore paa Oprørerne, hvorved 40 deels ere dræbte, deels saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Stokholm, den 17de April. Den 13de huj. er den Høistsal. Konges Liig bleven bisat, men den høitidelige Procession skal først gaae for sig efter 2 til 3 Uger. Strax efter skulle de fremmede Ordener, som den afdøde Konge har baaret, sendes tilbage til Kiøbenhavn, Petersborg og Berlin, hvortil Personerne allerede ere udnævnte. - Vi leve her roeligere end vi torde haabe for 3 Uger siden. Alting er roeligt saavel i Hovedstaden som i Provindserne. Tak være Nationens stille Lune og Regieringens Klogskab. - Ankarstrøm, Horn, Ribbing og Liliehorn have bekiendt altEn af de øvrige Arrestanter skal være Forfatter til den Constitution, som man ville indføre, hvis det havde lykkedes. Liliehorn skulde spillet en Anførers Rolle for Tropperne. Horn er intet uden en patriotisk Enihusiast. Ribbing var det ogsaa men nogen personlig Hevn maa have været med derunder. Han var for nogle Aar siden i Begreb med at ville ægte en delig og riig Frøken. Men den afdøde Konge var mere paa en anden Herre Partie. Han har endnu ikke givet noget Tegn paa Fortrydelse, og har udkastet et Malerie over sin Henrettelse, for stedse at have det for Øine. Omendskiønt der sidde henimod 30 Personer, saa forsikrer man dog, at kuns 10 Hoveder komme til at springe, hvis ikke General Pechlin, som man angiver som Hovedet for Conspirationen, men der nægter alt, til Slutning angiver endnu fleere. Man fortæller endnu, at da Kongen kom ind paa Maskeradesalen begav Ankarstrøm sig i Folketrængselen bag efter ham, som da stod med Ryggen vendt mod Ankarstrøm, i saa kort en Frastand, at Mundingen af Pistolpiben rørte ved Kongens Klæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Man siger, at mange af de Fornemme, som hidtil have vægret sig ved at underskrive Sikkerheds=Acten, nu skulle have underskreven den. - En vis Herre, som man ikke skulle have formodet det om, skal være bleven arresteret i sit Huus, fordi man har ham mistænkt for, at han skal have gjort falske Krigs-Commissariats=Sedler. - Ankarstrøm skal 5 Gange paa adskillige Steder fra den 16de Jann til den 16de Marti have prøvet paa at ville udøve Kongemordet deels i Stokholm, og deels i Gesle, førend det 5te Gang ulykkeligviis blev fuldført.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Wien, den 17de April. De nylig afgaaede Stafetter skulle have overbragt 6 Croatiske Batailloner og 6 Ungarske Divisioner Husarer, Ordre om at bryde op, det øvrige Mandskab bestaaer alt af Tydsk Jnfanterie. 3 Compagnier Artillerie med behørig Train ere ligeledes beordrede, ogsaa Brigadererne for Tropperne ere allerede udnævnte. Jmidlertid skulle alle dertil bestemte Tropper ikke før passere Grændsæne, førend de Franske virkelig giøre Angreb. - Med en Coureer fra Berlin skal man have erfaret, at 40000 Mand Preusser i 2 Hære skulle foreene sig med vore Tropper, for at tage Bispedømmet Lüttich og Ærkestiftet Trier i Beskyttelse paa første Efterretning om et fiendtligt Anfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Fra det Brandenborgske, den 24de April. Fra Berlin meldes, at Krigsdepartementet har faaet Ordre, at sætte 50000 Mand paa Krigsfod. Cavalleriet dertil, heder det, er bestemt fra Slesien, og Jnfanteriet fra det Magdeborgiske. J en Tid af 3 Uger maa alt være i marschfærdig Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Frankfurt, den 21de April. J Forgaars er 1400 Mand Østerrigske Tropper til Vands passeret forbi vor Stad til Nederlandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Altona, den 26de April. Den 10de Maji førstkommende er fastsat, hvis Veirliget vil tillade det, til Blanchards Luftreise i Lübeck med en prægtig Ballon; Visheden af Opfarten tilkiendegives lidt efter lidt ved 3 Kanonskud. - Hvo der har Lyst, Tid og Penge, har da endnu nogen Tid at bestemme, om han vil opofre sine Penge dertil, da Blanchard vist nok med Glæde vil tage derimod fra andre Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Kiøbenhavn, den 27de April. Den 23de April dette Aar har det allernaadigst behaget Hendes Majestet, Dronning Juliana Maria, at udnævne Hs. Excellence Hr. Geheimeraad Theodorus Holmskiold, til Sin Overkammerer og Hof-Chef; Hr. Secretair og Casserer, Friderich Ephram Almer at være tillige Sin Kabinetssekretair, og Hr. Hofskriver, Friderich Christian Sprein, at være tillige Sin Hof=Jnspecteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Under Dato Christiansborg Stot den 18de April er udkommer en Forordning angaaende Toldvæsenet ved GrændseToldskiællet imellem Nørre-Jylland og Hertugdømmet Slesvig især for saavidt Heste og Qvæg angaaer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Danske og Norske Species-Bank.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Kiøbenhavn den 27de April. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 37 3/4 Procent, som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 109 - 86. 40 Rd. Species = = = 54 -1 20 Rd. Species = = = 2746 - 8 Rd. Species = = og 1 Rd. Species = =
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Ved Tallotteriets 526 Trækning i Altona udkom No. 45, 1, 54, 59, 85.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Odense, den 30te April Den 28de i d. M. blev Skræddermester Sr. Linds Hustrue begravet. (Jndsendelser, Endskiønt jeg neppe fik Tak for mit sidste Svar paa Spørgsmaalet i Boghandler Jversens Avis No. 10, som endog nogle fandt for godt at kalde Kievlerie, kan jeg dog ikke negte mig den Fornøielse endnu at besvare et i Hr. Boghandlerens Avis No. 34 indført Spørgsmaal, der lyder saaledes: En derved interesseret, ønsker at vide hvad følgende i Ord ville sige, i den i Adresse-Comt. Efterretningerne No. 32 indførte Bekiendtgiørelse angaaende Sanderumgaards Salg, sk. fortienlige Godhed, og foraar" sadet, da samme, i Forbindelse med det Foregaaende og Efterfølgende, ikke ere forstaaelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
For dette perne Spørgsmaal maa Udgiveren af Adressecomtoirs Efterretningerne være Hr. Boghandleren meget forbunden - at sige for Jndrykkelsen; thi Forfatterskabet troer man gjerne ligger ude paa Landet. - Disse utilgivelige store Trykfeil havde maaskee ellers blevet staaende 3 Gange efter hinanden, da Udgiveren derimod nu er saa lykkelig de 2 sidste Gange at kunde sætte fortrinlige istedet for fortienlige, og foraarsaget istedet for foraarsadet - som jeg formoder det skal være, endskiønt saadant, kan jeg troe, meget vanskelig lod sig giette. - Overalt finder jeg en særdeles Godhed i Spørgsmaalet, og Udgiveren af Adressecomtoirs Efterretningerne maatte ønske at denne Godhed vilde blive saa stor, at alle hans Trykfeil kunde blive rettede i Hr. Boghandlerens Aviser, - ak da slap han lykkelig fra dem, og undgik saaledes selv at have Uleilighed dermed. Men det var billigt at bemeldte Udgiver søgte at giengielde Hr. Boghandlerens Artighed, da denne saamænd kunde være vel tient med, om man paa alle literariske Prækestole lod bede for hans egne Trykfeil. Nogle af disse, i samme Avis, som retter Adressecomtoirets Feil, vil jeg tiene ham i at berøre, i det Haab at Læserne ikke giver det et værre Navn end Kievleriets I Hr. Jversens Avis, paa første Spalte, 6te Linie, staaer Luft; jeg kan aldrig i Verden begribe hvad dette Ord vil sige. - Paa tredie Spalte, 50 Lime: Gierningsmanden; ah, her har han glemt et g, som er noget forskrækkeligt. - Paa 4de Spalte, 26de Linie, har han sat et Spyd foran Jacobinerklubben; maaskee for at tvinge Lemmerne til at taale hans Uartighed, naar han dristigen vil ligne et saadant Selskab ved Fandens Rige; hvorved tillige Fanden selv let kunde blive saa stolt, at han aldrig meere tænkte paa nogen ret og slet Boghandler. - Paa 5te Spalte, 32te Linie, har han gjort hele Februari til bar Feber. - Paa 6te og 15de Linie derfra, skamferer han baade Efterretninger og Commandoen, ved at berøve de første eter, og den sidste et m. - Paa 7de Spalte 3die Linie ikke. 5te Linie derfra: Apiil. 21 og 22de Linie derfra; i vi Forsikring. 6te Linie derfra: und- Disse sidste lystelige Ord, og mange flere saadanne, kunne Liebhaberne selv tage i behagelig Øiesyn i Bekiendtgiørelsen om Tyveriet paa Raschenberg; - thi reent ud sagt: jeg gider nu ikke kievlet mere i denne usle og elendige Trykkeilskrig, som, naar vi skal tale Alvor, den hele fornuftige Verden har Aarsag til at kalde Narrestreg og belee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
J forrige Tider talte man ellers ikke engang om Trykkeilaf et grovere Slags, hvorom følgende tilforladelige Fortælling tiener til Beviis. En Mand (hvad enten han var Bogtrykker, Boghandler eller Bogbinder, erindrer jeg ikke) fik Leilighed til at tage Deel i Bestyrelsen af en Arvecapital paa omtrent 10000 Rdlr. For nu at undgaae endog den mindste Mistanke af Svig og Bedragerie, vilde han i Avisen have overteret Pengene til Udlaan; men ved et skammeligt Feiltryk kom der i Stedet for de Ord: Ti Tusinde Rigsdaler Courant Mynt, til at staae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
En stor tom Gaard i Nørregade. - En galere Trykkeil har nok ingen sect? Kievlebye=Skole, den 28de April 1792. P. Sang d. 28. April, 1792. Blandt alt, hvad vor Kløde kan have Og lod En iblandt sig bedrage, Af Skiønt og af Herligt i sig, Fordi han ei havde Kontant, Var det nok den skiønneste Gave, Paa Puf hos hver Jøde at tage, Om nemlig den havde ei Krig Mærk Læser, mod Rente og Pant Thi, Brødre, hvad vindes ved Krige, Han angre sin Daarskab, og lære : Ved Slagsmaal og Banden og Larm?"Fei aldrig til Jøderne ud Bedst, naar man i Stilhed kan sige "Ei heller til Kristne - desverre! Sin Meening, og svare sin Harm. Vi alle er Jøder for Gud. At staaes dramaturgisk er ilde, Ja Venner forglemmer hver Taare, Jsær, om man slaaes med en Nar - Taust trilled, hvis Minde endnu Thi det er kun Tiden at spilde; Vel mueligt et Hierte kan saare - Og Tiden er temmelig rar! Kom aldrig de Tider ihu. Langeret at male sin Næste, Glem Daarskabs og Galskabs Spek Med meer - er just heller ei Ret takler Men Næsten at bruge, som Heste, Sligt gaaer nu os meere ei an; Er syndigt, forargeligt, slet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Professors og Rektors Mirakler -De leve - klink, ifald de kan - O! bort med phantiske Griller Sdin føde kun Uroe og Strid; Kort, traurige Tanker, som skabet Bort, bort med Fadæser og Piller, Kun Harme for kommende Tid, Som dræbe den kostbare Tid. For værende, svundne - sig tabe J Evans uskyldige Armee, J Glasset, glad drikke da viVi glemme vor Klodes Allarn; Og Skaal for den fredsomme Broder. Og Evan til Glæde opvarme. For hver, som var Pige - og er - Vor syndfri, skiønt traurige Barm. For Jøder, som skakke med Moder, For Kristne - for Lærde for hver Saa glemmer o Brødre, at tænke Tilbage paa Tiden, ifaldt Saa glade for Venskab vi klinke: I Amors hentryllende Lænk, Boe Enighed trygt i vort Bryst; At trælle kun En var saa gal - Boe Ærlighed, Skjebnen end vinke Desverre, de Piger os drille Os bort til canariske Kyst; Saa ofte, og hvo er af Staal. - 3 Boe Troskab, som knytted den Kiæde Dog skiønt de Intriger til spille, Ømt Vennen bandt fast til sin Ven Saa Pigen, man havde, en Skaal, Boe Dydens usminkede Glæde! Sce, Haabet os samler igien. N. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-04-30
Avertissements. Hægdsmanden for Lægdet No. 13 i Wissenberg Sogn, Rug gaards Amt, haver anmeldt for mig: at Huusmand Mads Mortensen i Magtenbølle hans Søn Morten Madsen Broe holm, gammel 11 Aar under ny Løbe No. 255, er fra bemeldte Lægd bortrømt; Saa bliver denne undvigte Dreng herved efterlyst til Anholdelse af hvem hannem maatte foretreffe, og til mig strax derpaa givende Anmeldelse, for videre at foranstalte det fornødne. Odense d. 19. April 1792. J. J. Mylius Landsdommer og Herredsfoged.