JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Det er bekjendt, at simple Gaardfæstere have Valgrettighed, naar de blot besidde 3 Tdr. Hartkorn Ager og Eng Det er ligeledes bekjendt, at Bonden er valgbar naar han kun i Valgdistrictet er Arvefæster af dobbelt saameget Hartkorn som der udfordres til at give Valgret. – Da nu Landsbypræsterne paa Livs- eller Embedstid besidde de Gaarde og Jorder hvormed de ere beneficerede, er det vanskeligt at indsee, af hvad Aarsag Fæstebonden har Valgret, men Præsten ikke, og hvad Grund er der til, at Arvefæstere skulle kunne vælges til Stænderdeputerede, men Landsbypræster ikke, Man svarer : Arvefæstere ansees som Eiere. Men Præster ansees ogsaa som Eiere, NB. naar det gjelder at betale Bankrenten, der ofte udgjör en Femtedeel af deres Tiendebeløb - hvorfor maae de da ikke ansees som Eiere, hvor det gjelder at deeltage i et Gode Anomalien er indlysende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
En Landsbypræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Bekjendtgjørelser. Paa Grund af forandret Boepæl lader Handelsmand Søren Fulling, i hans iboende Sted No. 258 paa Badstuegade her i Staden, ved Auction, Tirsdagen den 9de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2. bortsælge Sengesteder, Sengeklæder, Borde, Stole, en gl. Kramboddisk, nogle Boutikankere med Malmhaner, nogle Speile, Glas og Flasker, samt forskjelligt Huusgeraad og Kjøkkentøi, hvilket til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den August 1836. Brendstrup. const. Frisenvold Hovedgaard, som er beliggende i en af Jyllands skjønneste Egne, 3/4 Miil sønden for Randers, med gode Jorder, som staae for Ager og EngsHartkorn fri Hovedgaardstaxt 24 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 2 Alb., bliver efter Begjæring af Eierinden Frue v. Kelp, stillet til nye Auction, som afholdes paa Gaarden selv Onsdagen den 10de August næstk. Kl. 11 Formiddag. Bygningerne ere solide og vel vedligeholdte, og Bopælen, hvortil en en god Frugthave, er endog herskabelig. Jorderne have et Areal af omtrent 200 Tdr. Pløieland . M. foruden Engene som ligge tæt omkring Gaarden og afgive aarlig 250 a 300 Læs udmærket godt Høe. Foruden Skoven, som bestaaer af 40 Tdr. Land haves overflødig udmærket god Tørveskiær tæt ved Gaarden. Hele Afgrøden kan følge med Gaarden, og Udsæden for dette Aar er 30 Tdr. Rug, 26 Tdr. Bog, 60 Tdr. Havre. Besætningen sidste Vinter var 80 Stude, 30 Køer, 60 Faar og 12 Heste, og denne kan betydelig forøges under en mere planmæssig Drift samt ved Mærgling, da Mærgel haves i Overflødighed paa flere Steder i Marken. - Conditionerne ere til Eftersyn paa Frisenvold. - Liebhavere ville behage at give Møde, da absolut Salg vil finde Sted dersom der gjøres nogenlunde antageligt Bud. Eiendommen forevises af den paa Gaarden værende Bestyrer. Nørhald, Støvring Galthen Herreders Contoir, den 23de Juli 1836. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Jfølge tagen Beslutning i Stervboet efter Jens Laursens Enke, Ane Catrine Christiansdatter af Vivild, bliver den Boet tilhørende Parcel paa Vivild Mark, af Hartkorn Ager og Eng 4 Td. 2 Skp., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, Mandagen den 29de August og 5te September d. A., samt Onsdagen den 14de f. M., af hvilke de 2de første afholdes her paa Contoiret, om Formiddagen Kl. 11, og 3die Auction hos Gaardmand Laurs Jensen i Vivild, om Formiddagen Kl. 20; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, saavel til Pantecreditorers som Liebhaveres Efterretning. Kongss &c. Herredscontoir i Randers, den 26de A. L. Reiersen. Juli 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Creditorerne i Stervboerne efter: a) Huusmand Christen Nielsen og senere afdøde Hustrue Karen Laursdatter af Nielstrup Mark; b) Huusm. Dines Sørensen og senere afdøde Hustrue Maren Laursdatter paa Kradberg Mark, og c) Landvæsens=Lærling August Sophus Ferdinand Prütz paa Marienhoff, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Skiftesamlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret den 15de August og 25de Octbr. førstkommende i de 2de førstnævnte om Formiddagen Kl. 10 og i sidste om Eftermiddagen Kl. 3. Rougso &c. Herredscontoir i Randers, d. 9 Juli 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Huusmand Søren Pedersen og Hustrue Ane Nielsdatter af Storstorup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der afholdes Skiftesamlinger i dette Bo her paa Contoiret den 16de August og 17de Octbr. førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. - Rongsøe a. Herredscontoir i Randers, den 15de Juli 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Ved Proclama, som saasnart muligt læses for vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Stervboerne efter 1) Sognepræst til Thiirstrup og Fuglslew Menigheder, Ditlew Ludvig Øst, og 2) Karen Jørgensdatter, Enke efter Gaardmand Peder Rasmussen i Lynge, Knebel Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisligliggjøre disse. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende: at Skiftesamlinger afholdes i Boerne Fredagene den 19de August, den 16de September og 21de October d. A. her paa Contoiret, hver Dags Formiddag Klokken 10. Sønder, Mols Herreders Contoir i Ebbeltoft, den 21de Juli 1836. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Skræder ske Mariane Jensdatter af Udbyover By, Udbyneder Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes, med Aar og Dags Varsel, den Afdødes Arvinger, for at beviisliggjøre deres Arveret. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 14de Juli 1836. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Umyndiges Midler 51 Rbd. 5 Mk. 84 s. S. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
under Palsgaard Godses Overmynderie, kan erholdes tillaans i December Termin d. A. mod lovbefalet Pant, hvorom Vedkommende vilde behagelig henvende sig til Undertegnede. Palsgaard, den 22de Juli 1836. Engberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Gaardsalg. Den Undertegnede tilhørende Gaard i Øster=Ørum By, Bjerre Herred - neppe 2 Mile fra Weile og Horsens Kjøbstæder - hvis forholdsmæssig betydelige Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden og hvis Jorder skylde af contribuabelt Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb., kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar, og af Kjøberen tiltrædes næstkommende 1ste Novbr. d. A. eller 1ste Mai 1837, i endog strax om det maatte ønskes Til Eiendommen gives Mærgel i Overflødighed som beqvemt kan benyttes, og foruden Skov, bestaaende, af Eeg, Bøg og Gjerdsel= eller Riishugst, gives ogsaa fornødent Tørvejord. - De herpaa Reflecterende behage at henvende sig enten til undertegnede Eier eller Examinatus juris Olsen i Weile. Leerbemølle pr. Weile, den 9de Juli 1836. Niels Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Paa Grund af anden Bestemmelse agter Undertegnede at afhænde mit eiende Sted i Stier med tilliggende særdeles gode og veldyrkede Jorder, af Hartk. Ager og Eng 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., med KongeKirke-Korn og Qvægtiende deraf, paa billige Vilkaar, der ville erfares hos Fuldmægtig N. P. Jørgensen, i Aarhuus, som er befuldmægtiget til at afslutte Handelen, og til hvem Lysthavende i Anledning heraf ville behage at henvende dem. Stier, den 28de Juni 1836. Søren Henrichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
En smuk Bondegaard i Nærheden af Viborg, hvis Bygninger ere saaledes indrettede at de afgive en beqvem Leilighed for en Familie udenfor Bondestanden, Jordernes Areal ere omtrent 100 Tdr. Land Leermuldjord, og til samme haves god Høeavling, er underTrykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. haanden at faae tilkjøbs, enten med eller uden Besætning, og kan tiltrædes enten strax eller til næstkommende Mikkelsdag. Guldsmed Hansen i Aarhuus giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
En vel bygget Fæstegaard under Steenalt Gods er formedelst Boepæls Forandring at faae i Fæste, naar man desangaaende henvender sig paa Stenalt Skriverstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
For en honet Familie er en Leilighed, bestaaende af en Stue samt Sovekammer, Kjøkken og Spisekamker, strax at erholde tilleie, naar man derom henvender sig til Gaardm. Christen Steffensen i Wrold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Ved at have erholdt Kongelig allernaadigst Privilegium til at drive Farverie, Trykkerie samt Presning= og Overskjering, har jeg nedsat mig i Holstebroe, hvor jeg til enhver Tid modtager alle Slags Uldne, Linned og Bomulds=Tøier samt Garn til Farvning &c., og skal stedse hos mig bekommes ægte Couleurer og billige Petersen, Priser samt hurtig Expedition. Farver. Kaps i tørre og velrensede Vare kjøbes til de høieste gangbare Priser af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Pudder-Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet med et temmelig betydeligt Partie saavel raffineret som uraffineret Pudder=Sukker, der udsælges saavel i Partier som i mindre Deele meget billig, og i Særdeleshed anbefales til Herrer Bagere og til Syltning. A. Lemis. Rug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Af Rug haves endnu et lidet Partie, der udsælges A. Lemis. billig af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Norsk & svensk Stangjern og 3 & 4 Toms SomA. Lewis. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Friske Appelsiner og Citroner faaes billigt hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Maastrichter-Saalelæder af bedste Qvalitet, faaes i hele og halve Huder, saavelsom og i mindre Dele meget billigt hos R. F. Lemmich. Som Hittegods er hertil indleveret: Et stort Kastetørklæde, Fem Rigsbankdaler, noget Bobinet, 2 Lommetørklæder, en Spanskrørstok, et forgyldt Armbaand, og et gl. Hestedækken. Hvilket herved i Medfør af Pl. 8de Juni 1814 bekjendtgjøres. - Aarh. Politiekammer, d. 1 Juli 1836. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
No 136. den 8de August. Mandagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-cidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Fædrelandet. Rhvn, den 5te August. J Gaar holdt det kal Skydeselskab og danske Broderskab dets aarlige Kongefugleskydning paa den kgl. Skydebane, Dr. M. Kongen og Dronningen samt alle de herværende kal Prindser og Prindsesser beærede Festen med deres Nærværelse. Det behagede Hs. M. Dronningen, hvem som bekjendt Kongegevinsten tilfaldt i Fjor, allernaadigst at forære Broderskabet en forgyldt Sølv Ordenskjæde med en Guldmedaillon, der bæres af Fuglekongen. (Allerede i Aaret 1542 havde høisalig Kong Christian 111 skiænket Broderskabet en saadan Kjæde med sit Portrait og en vedhængende Poppegøie, men som er gaaet tabt i Tidernes Løb.) Hs. Ma bar nu denne Kjæde Selv for første Gang. Efter at Hs. M. Kongen og de øvrige kgl. Herskaber have de behaget at gjøre nogle Skud til Fuglen, havde Hs. M. den Naade for Broderskabet at indvie et Drikkehorn ved at udbringe Broderskabets Skaal, hvorpaa Hs. M. Dronningen, ligesom og Prindserne Christian og Ferdinand samt de kgl. Prindsesser havde den Naade at drikke af Hornet, som er offereret af Hr. Jnstructeur Nielsen til Broderskabet. Begge Majestæters Nærværelse forherligede saaledes Festen, forhøiede Glæden, og Broderskabet tilkjendegav sin Fryd ved Sang og Jubel. Ved den fortsatte Fugleskyd, ning blev Ringen nedskudt ved Lieutn. Christensen forMusikhandler Olsen, og Hovedet ved Glarmester Clausen for Etatsraad Koch. Da Fuglen ikke blev nedskudt, begyndtes Skydningen igjen i Dag. Venstre Vinge blev nedskudt af Conditor Pleisch, Halen og høire Vinge ved eet Skud af Lieutenant Groth. Om høire Vinge blev derfor skudt til Skiven, som for bedste Skud tilfaldt Conditor Pleisch. Pladen forKongefugleværdigheden nedskjød Tobaksfabr. Augustinus for Etatsraad Fog (Gevinsten to trearmed Sølv Taffelstager), der altsaa blev Selskabets Fuglekonge for det kommende Aar, og saaledes var den Første som havde den Lykke at bære den af Hs. Majestæt i Gaar baarne Ordenskjæde. Saavel i Gaar ved Middagstaflet som i Dag blev Drikkehornet indviet af de forsamlede Brødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
J Gaar Eftermiddags udbrød der pludselig en voldsom Jld i den øverste Etage af Bogtrykker og Directeur Schultz's Gaard paa Hjørnet af Amagertorv og Læderstrædet. Flammen brød høit igjennem Taget, som vel faldt, men det lykkedes desuagtet vore modige og dygtige Brandfolk at blive Herrer over Ilden. Det er høist beklageligt, at en af de brave Brandfolk ved en nedstyrtende Skorsteen mistede Livet og at to Andre ere blevne stærkt qvæstede. Derimod er det glædeligt at erfare, at Bogtrykkeriet og selve Bygningen er bleven reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Prof. juris extraordinarius J. C. Lax. sen, og Licentiatus juris Lands-Over- samt Hof og Stadsrets=Assessor A. W. Scheel, ere allernaadigst udnævnte til professores juris ordinarii ved Kjøbenhavns Universitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
(Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Kjøbenhavns meest udbredte, om ikke meest læste Folkeskribent, Redacteur og Ombringer af sine egne Blade, cynisk Philosoph, Candidat og Telegraphbestyrer, J. P. Tønder, jordedes igaar. Han var i flere Dage bleven savnet paa sin Bopæl, man havde i Torsdags i forrige Uge sidste Gang seet ham gaae ud, og da hans Dør udenfra var lukket med en Hængelaas, havde man ingen Anelse om, at han var vendt tilbage; først da nogle i Nærheden Boende klagede over Liig-Stanken, der trængte ud fra Værelset, blev man opmærksom, og ved at opbryde Døren fandt man ham liggende død. Om den foretagne Obduction har ledet til noget Resultat, er os ubekjendt. (S. Bl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Sagen om Tallotteriets Ophævelse har i den slesvigske Stænderforsamling vundet en fuldkommen Seier, og denne frie og selvstændige Forsamling, der i sine Beslutninger viser, at den ikke gaaer i Nogens Ledebaand, har ved det Resultat, hvortil den er kommen i denne Sag, høiligen gjort den jydske Stænderforsamling til Skamme, hvor det samme Spørgsmaal fik et gandske andet beklagelsesværdigt Udfald. (Af Khvnsp. No. 220.) Forundringen over den store Mængde ubesat te Embeder i Hertugdømmerne (see d. Blads No. 134) forøges endnu mere, naar man af Statskalenderne, hvis Paalidelighed der vel ingen Grund er til at drage i Tvivl, seer, at flere af disse Embeder have henstaaet ubesatte i over et Aar. Upaatvivleligen maae slige Vacancer og deraf flydende Constitutioner have en uheldig Jndflydelse paa Embedernes Bestyrelse Hvis Kassemangel har foraarsaget flere af disse Embeders Ledigværen i længere Tid, noget, som der er god Grund til at antage, faaer man et meget sørge ligt Begreb om Hertugdømmernes Administration, som synes paa det Stærkeste at vidne om de hidtil tagne (Khvnsp. Forholdsreglers Utilstrækkelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Ved Auctionen over Kjøngs Fabrik tilligemed de dermed i Forbindelse staaende Eiendomme blev Hr. Klingberg Høistbydende med 65,000 Rbd. (S. Bl. 1. Budet blev strax approberet. Hr. Delcour, Directeur for det franske Theater i Berlin, ventes hertil i Dag med Dampskibet; men det er uvist om hele Selskabet ankommer før paa Søndag. Forestillingerne vil tage deres Begyndelse først i næste Uge med et større Lystspil (formodentlig Les troies quartiers: Lystspil i 3 Acter af Picard, en meget interessant Skildring af Sæderne i Paris og en Vaudeville. Der er allerede for sex Forestillinger taget et betydeligt Antal Loger og billetter til (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Nummer-Parkettet. Understøttet af Hr. Professor Clausen og ter Hr. Cand. theol. Gottlob at levere en Oversættelse af enkelte Samlinger af den berømte Schleiermachers Prædikener. Da Danmarks Reformations fest indtræffer i Aar, vil der blive begyndt med hans Reformationsprædikener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
J Anledning af den forestaaende Jubelfest ville adskillige Promotioner finde Sted ved Khvns Universitet. Licentiaterne Hald og Brammer fra Jylland, samt de kjøbenhavnske Præster Rothe, Waage og Münter, nævnes blandt dem, der agte at disputere for Doctorgraden i Theologien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Blandt de i den sidste Tid ved vore Domstole behandlede Criminelsager har udentvivl ingen tildraget sig almindeligere Opmærksomhed end følgende: Anne Rasmusdatter er født i Aaret 1800 af Bondeforældre, og lever nu i sit tredie Ægteskab med Huusmand Ole Bertelsen i Haarslev. J dette sit sidste Ægteskab har hun hidtil levet lykkelig, men var dog paa den senere Tid meget tungsindig og tilstod endelig for Manden, at hun var en stor Synder, da hun havde dræbt et 3 Uger gl. Barn af sit første Ægteskab. Det var hende dog ikke Beroligelse nok at have meddeelt sig til ham, næste Dag gik hun til sin Sjælesørger Pastor Mau, og plaget af Samvittighedsnag aabenbarede hun ham sin Synd. Den borgerlige Straf – saaledes hedder det i Pastorens Brev til Birkedommeren - vilde hun gjerne lide, naar hun blot kunde faae Fred med Gud og sin Sjæl frelst." Pastor Man foranstaltede hende ført til Thinget og Birkedommeren underrettet om Sagen. Under Forhørene, der ofte maatte afbrydes formedelst hendes heftige Sindsbevægelse og sygelige Tilstand, forklarede hun, at hun i 1825 blev gift med Huusmand Peder Nielsen og med ham havde hun en Søn, der senere døde af Vattersot, og en Datter, der fødtes i Novbr. 1828, ikke blev døbt og kun opnaaede en Alder af 3 Uger. Manden tilsatte Alt ved Spil og Drik, og vilde ikke arbeide, hun saae da ingen Udventil at ernære sig og Børnene. J denne Trang faldt hun paa at aflive sit lille Pigebarn og foreslog dette en Morgen for sin Mand. Han svarede kun: "Du kan jo putte et Tørklæde i Halsen!" og gik derpaa bort. Anne Rasmusdatter var meget syg, hun havde ligget 9 Uger for hun fødte Barnet og 3 Uger efter; i denne Tilstand havde hun ingen Die til Barnet og hendes Mand vilde ikke skaffe Mælk i Byen, saa at hun var nærved at døe af Sult og Barnet havde hele Natten skreget af Hunger. Hun besluttede derfor at udføre Misgjærningen efter Mandens Forslag. Hun tog Enden af sit Halstørklæde, som hun beholdt paa, vred det sammen i en Klump, og lagde sig over Barnet, som hun havde i Armen, stoppede Tørklædet i Barnets Mund saa langt ind hun kunde, og blev liggende over det indtil hun saae, at det var død. Dette varede omtrent 1/4 Time, men hun følte dengang ikke det Urigtige deri eller noget Rag derover, hun var ufølsom, kold og ligegyldig. Da Peder Nielsen kom hjem, brød han sig ikke videre derom, men sørgede kunfor Begravelsen. Siden Drabet havde hun bestandig følt Samvittighedsag, men ikke for betroet sig til Nogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
J Arresten leed hun af stærke Krampeilfælde, Besvimelser og forvirret Sindstilstand, hvilken sidste man dog nærmest tilskrev religieuse Sværmerier. Hun løslodes derfor af Arresten, for at helbredes. Dersom nu et saadant Krampetilfælde ledsaget af Besvimmelse hedder det i Districtslægens Erklæring - var tilstede paa den Tid, hun foregiver at have dræbt Barnet, kan det tænkes, at dette er skeet ved at hun i sin Bevidstløshed har ligget paa det, eller at Barnet, som Følge af den daarlige Pleie, er død hende uafvidende. Han antager fremdeles, at der, med Hensyn til hendes urolige Sind, hendes indskrænkede og enfoldige Begreb ikke sikkert kan bygges paa hendes Udsagn om sig selv. Fremdeles antager Sundheds collegiet, at hendes daværende Forfatning kan have sat hende i en saadan Fortvivlelses= og Ligegyldighedstilstand, at Evnen til at bestemme sig efter Fornuftgrunde dengang maatte frakiendes hende. - Endelig indgav Anne Rasmusdatters nuværende Mand en Skrivelse til Retten, om at hans Kone maatte blive frifunden, fordi der ei er Beviis, men kun egen Anklage for hvad der ikke er beviist at være skeet; og fordi hun ikke burde bøde, fordi Præsterne (Mau og Rønne) urigtigen have overgivet hende til Retten i Anledning af hvad hemmelig var dem betroet. Tillige paastaaer han, imod deres Benægtelse, at hverken han eller Kone have yttret noget om timelig Straf eller Anmeldelse for Politiet, men dette blev omtalt af Een af dem. - Ved Underretten blev Anne Rasmusdatter dømt fra Livet; ved Høiesteret derimod aldeles frikiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Ved Skibsfarten hertil var det i Juni Maaned især mærkeligt, at der iblandt de fra Udlandet ankomne Skibe ogsaa vare 2 fra Ostindien, hvoraf det ene, som kom fra Calcutta med en Ladning Paddy. (uskallet Riis) c. 650,000 Pd., samt 1263 Sække Sukker, 1355 Sække Salpeter, endeel Caffe, Indigo og Silkevarer &c., var bestemt til Handelshuset Ham broe & Søn. Det andet Skib kom fra Manilla og hjembragte en Ladning Sukker, c. 7000,000 Pund, til Handelshuset G. Ryan. Vi have altsaa i Aar allerede havt 3 ostindiske Ladninger hertil. Naar TheeMonopolhandelen bliver ophævet, venter man at faae en Deel af den chinesisk ostindiske Handel tilbage. Fra de danskevestindiske Besiddelser ankom i samme Maaned hertil 3 Ladninger, best. af 725 Fade og 275 Tdr. Sukker samt 500 Fade Rum, fra Demarara en Ladning Rum (256 Fade); fra Havannah og Boston 1250 Sække Caffe, 329 Kasser Sukker, endeel Tobak a., og over Guernsay ankom hertil 748 Kasser Brasilie=Sukker. Sukker-Tilførselen har i denne Maaned været 2 1/2 Million Pund, hvisaarsag Prisen ogsaa er falden noget. De i 18 Skibe fra Engelland hidførte Varer bestod for det meste i Steenkul, fra Frankrig 3 Ladninger Vine, Fra Østersøen blandt andet 12,000 Tdr. Tjære og 13,000 Lærreds Sække (!!). Ogsaa i denne Maaned var Tilførselen af østersøiske Kornvarer ikke ubetydelig; den udgjorde omtrent 21,000 Tdr., hvoraf 5000 Tdr. Byg. Tilførselen af Kornvarer fra indenlandske Stæder udgjorde i denne Maaned 52,600 Tdr., hvoraf 20,000 Tdr. Hvede. Udførselen af Kornvarer til fr. Steder var i d. M. omtr. 18,000 Tdr., hvoraf 4000 Tdr. Hvedemeel. Fra Udlandet vare indkomne 235 Skibe. (Uddr. af Khonsp.)J Løverdags Morges blev Hans Nielsen, der var dømt for begaaet Røverie m. m., kagstrøgen, paa Galgebakken udenfor Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Sluppen Familienshaab, fra Holbek, er, med Kornvarer til Bergen, sjunken i Kattegattet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Hs. Excell. keiserl. østerrigsk Generalfeltmarskal-Lieutenant Grev v. Haugwitz er afreist herfra med Dampskibet til Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Odense, den 2den Aug. Blandt de mange Reisende som i denne Tid have besøgt os, vare i forrige Uge tvende af den Roeskilder Stænderforsamlings meest udmærkede Medlemmer, Khous, første og anden Deputerede: Professor Bang, og Cancelliesecretair Algreen-Ussing. Som Proponenter af flere af de væsentligste Forslag, som yderst virksomme Medlemmer af en Mængde Committeer, som Referenter i flere af disse, som de Medlemmer, der saa varmt og dygtigt toge Ordet saa ofte et i Statsvellet indgribende Anliggende bragtes paa Bane i Stændersalen, og derhos endnu ved den hæderfulde Maade, hvorpaa de røgtede deres vigtige Kald som Stændertidendens Redacteurer, have disse aandfulde og kundskabsrige Mænd alt erhvervet sig et udødeligt Navn i de danske Provindsialstænders Annaler. Uden at glemme nogen Andens Fortjeneste, kan man sikkert henføre disse tvende Medlemmer iblandt de første af denne høitagtede Forsamlings Forkjæmpere for den gode Sag, Hiin formedelst saa mangt et klart, besindigt og derhos fyndigt Ord, han har talet, Denne formedelst hans Kraft, Begerstring og sjeldne oratoriske Talent, der hverken tillader Ven eller Modstander at hensynke i kold Sløvhed, men vækker til det varme Liv, som fremkalder den atsidige Drøftelse, der er saa ønskelig. Disse Mænds Navne have derfor en god Klang i Folket, og de afgive som kongelige Embedsmænd, til glædeligt Vidnesbyrd, om en skjøn Grundharmonie imellem Konge og Folk, et nyt Beviis for, at Kongens Mænd ogsaa kunne være Folkets. (Ivers. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-08
Søndagen den 7de August modtager D. K. H. Prinds Christian Frederik og høie Gemalinde Cour paa Odense Slot, om Aftenen Kl. 8.