Norske Intelligenssedler, 1793-05-22
J Følge Deres Høiærværdigheds allerhøystærede af 24 April og Deres Begiær derudi, har jeg herved den Ære om et Norsk Academie at meddeele mine Tanker, som ere følgende: Da jeg udi Norske Jntelligenz-Blade No. 16 giennemlæste Hr. Doctor Trescholdshøytravende og ubeviislige Begreber imod Deres Høiærværdigheds grundige og velforfattede Jndbydelse om et Norsk Academie, blev jeg ganske mismodig og forrigfuld; men efter nogen fornuftig Overlæg, besluttede jeg som en 73 aarig Olding at skrive en Giendrivelse, og Forsvar for Fædernelandet. Da jeg dertil havde gjort et kort Udkast, kom Jntelligentz- Bladet No. 19, hvilket glædede mig overmaade, da jeg giennemlæste Hr. Doctor H. Møllers fornuftige, grundige og velforfattede Giendrivelse og Forsvar for et Norsk Academie. Alt er paa en fornuftig Maade igiendrevet til Landets Forsvar, saa det bliv Hr.Doctor Møller til et ævigvarende Æreminde i Norge for Eftertiden. Hvorledes kan en indfød Nordmand a), som Doctor Treschow, overtale sig til at skrive paa saadan en vanærende og fornærmende Maade mod sit Fædrenelands sande Bæste og Oplysning, hvorved der sættes en Nagg i alle retskafne Nordmænds Hierter til et misligt Mindemærke i Eftertiden, der vil tilbringe ubehagelige Følger. Lad Norge efter hans Skrivemaade være en Udørken uden Paladser, Lystslotte og Parker! Lad alle Nordmænd være nogle forfrøsne Stakler, uden Kundskab, desmeere behøves et Norsk Academie til Oplysning, for dette Under Nords-Folk, b) Norge afskildres af ham som en Ørken, der befolkes for det meeste med uvidende Mennisker, som har hverken Skjønsomhed eller Agtelse for Videnskaber og Videnskabers Mænd &c:. Hvilke urigtige Begreb om Norge, Udlændingers Reise-Beskrivelser over Norge beviser langt andet, saa dette Begreb behøver ikke nogen Giendrivelse eller Besvarelse. Det er smerteligt naar et heelt Land og dets Jndbyggere skal foragtes, hvilket maa have en egen og skiult Aarsag, Anm: Hvorledes kan denne Philologist være saa Følesløs og glæmsom mod dog Optros med saadanne Søde Ord lærer ham følgende: Nescio qva natale solum dulcedine cuncto Ducit, et immemores non sit esse sui b) Hyperborg. Byggen. Sorn. Mer. STEBo. Hovor og flere. Hr. Kammerherre Suhm, Bisp Gunnerus og mange fleere Lærde har skrevet, om Nytten af et Norsk Academie; Hr. Bisp Gunnerus har engang tilskrevet mig om nogle Tiender og meere Gods, som i Tronhiems Stift dertil kunde henlægges. Ud Pontoppidans Norske Natur-Historie 2 Deel p. 335 til 424 beskrives Nordmænds store Gennie, Duelighed og Behændighed til Videnskaber og Kunster, da det er en bekiendt Sag, at baade Mandspersoner og Fruentimmer, ja og i Bondestanden, er i stand til at eftergiøre det meeste af alt, hvad de seer for deres Øyen, men der fattes Hielpemidler til Videnskabelig Oplysning, saa der burde for dem anrettes for de første Academie og for de sidste Realskoler. Hvor har ikke de Norske Fruentimmer et stort Genie til Huusholdings Kunst, Have-Dyrkning, Vævning, Farving og Fabrik-Væsen, men dem fattes Underviisning, Væve-Farve- og Huusholdnings-Bøger med Tegninger. Forunder ligt at Landets Børn af begge Kiøn har den Kundskab, de har, Rart nok, om de store Udgifter og Landets Tab vil han ikke befatte sig, da den er en Politisk Sag, og endda vil han uden Grund kuldkaste et Norsk Academie. Har ikke et frit Folk Rett til at holde et Deliberations-Selskab, hvad Fuldmagt behøves dertil, Hvad skal vel den foreslagne Academiske Indretning ved den Latinske Skole smager af: derimod er meget at indvende, saavelsom mod hans anførte om Lærde og Halvlærde, Skulde denne brave Mand, allene formedelst visse Embeds-Aarsager, holde med det Kiøbenhavnske, saa er det Ensidig og Partisk, og da burde han hellere have tiet stille end skrive mod sit Fædrenelands sande Oplysning og Ære, hvilket er stridende mod alle naturlige og billige Grunde, følgelig uanstændigt. Ved den Kiøbenhavnske Reise bliv jo mange Forældre og deres Børn ødelagte og fordervede, derom vides mange Exempler, da Sagen er øiensynlig, følgelig behøves intet meere at tale derom. Hammergaard paa Hedemarken er det beqvemmeste Sted til et Norskt Academie, hvilken vores allernaadigste Konge efter allerunderdanigst Forslag og Ansøgning vel er saa naadig og kiøber tilligemed de fornødne nærliggende Gaarder til et Academies Anlæg. Der kunde Hammer Bye igien anlægges med Kiøbstæds Privilegier, hvilket blev et behageligt Sted for Studerende og nyttig for Naturhistorien til Urtergang med meere. Ved Missen er behagelige Udsigter, godt Fiskerie og beqvemt for Slagt og Feede-Vahre, fra Gulbrandsdalen og Østerdalen, ja Fiske-Vahre fra Trunhiem og Romsdalen. Academiet bør have Universitets Rætt og kaldes Christians og Frederichs Universitet, men den der anlæggende Bye kaldes med sit gamle Navn Hammerbye. Der bør giøres et Cart over Hammergaard og ved grændsende Gaarder, der bør efter Op- og Udmaaling giøres Grund-Ritzer til Academiets, Professorernes, Betienternes og Borgernes Gaarders Grund, Gaards-Rum, Huuser, Tomter, Haver, Græs-Løkker, Udmark til Sommer-Havn med meere. Hammers nu værende Hauge beliggende fra Hoved Bygningen need til Missen, bør indrettes til en Academisk Lyst-Hauge; paa et beqvemt Sted, bør udmaales en Plads til Botanisk Hauge med Kunstmyhrer og