Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-13
Vi ville bortvende vore Blikke fra saa sørgelige og til Lykke saa sieldne Scener for at henvende vor Opmærksomhed paa de Menneskelivets almindelige og roelige Forandringer, som berettes fra Udlandet. Rusland er især et af de Lande, som i den Henseende maae opvække behagelige Forestillinger hos os, da vi daglig see Cultur og Oplysning stedse mere at udbrede sig over dets vidt udstrakte Lande hvor Barbarie og Raahed saalænge har været herskende. Et Beviis paa det saalænge forsømte Polens tiltagende Cultur afgiver en Bekiendtgiørelse som er udstædet den 1ste Februar d. A. i Warschau af Mostovski Minister for det Jndre og for Politievæsnet og af Weglensski Minister for Finance og Skattevæsnet, og hvori det hedder: at i de sidste 3 Aar har et meget betydeligt Antal af fremmede Colonister nedladt sig saavel paa de Jorder, som tilhøre private Besiddere, som paa de Jorder som tilhøre Nationen (formodentlig meest fra de tilstødende Tydske Stater, man antager nu at der fødes 400000 Mennesker mere om Aaret i de Tydske Stater end der bortdøe.) De Colonister, som nedsætte sig paa private Eiendomme kunne oprette med vedkommende Godseiere saadanne Contracter som de ville, og som staae under Regieringens Sanction; de selv saavel som deres Sønner, som indvandre med dem befries for al Militair Tieneste og for alle Skatter i de første 6 Aar, naar de etableres paa udyrkede Jorder. J Henseende til de Colonister som ville anbringes paa de Nationen tilhørende Jorder, bemærke Ministerne, at de maae ved deres Ankomst anmelde sig hos Ministeriet for Skattevæsnet, og erindre sig de i Forordningen af 3die Mai 1817 paalagde Forpligtelser, da de ellers selv udsætte sig for Tab af Penge og Tid, og det saameget mere som at næsten alle de Nationen tilhørende Jorder og som vare forladte som en Følge af Krigen ere allerede uddeelte og tagne under Culturen og de øvrige, hvorover man endnu kan disponere, skulle først udmaales, udtørres og indhegnes. – Dette officielle Dokument tiener faaledes til at vise hvormeget Culturen tiltager i Polen. – J det indre Rusland er det samme Tilfældet. Regieringen opmuntrer Culturens Fremskridt paa alle Maader. J Moscau oprettes et Landvæsens-Selskab, liigt det i Petersborg, hvormed bliver forbundet en Landvæsens-Skole, hvori Russiske Bøndersønner skulde optages til Underviisning, og der undervises i Religion, Rus fisk Sprog, Arithmetik, Geometrie med Plan og Situations-Tegning, Mechanik, occonomisk Architectur, Botanik, Agerdyrkning, Chemie, Technologie og Beterinair Videnskab. Generalen for Jnfanteriet Fyrste Demetrius Gallizin er Selskabets Præsident. Hs. Majestæt Keiseren har billiget Selskabets Statuter, skiænket det 10000 Rubler, befalet at der skal anviises det en Jordstrækning i Nærheden af Moscau til praktiske Øvelser, og at Selskabet skal aarlig indgive en Jndberetning om Fremgangen af dets Arbeide. – En saadan og saamange lignende Foranstaltninger til Culturens Fremskridt i dette kjæmpemæssige Rige, kunne ikke andet end frembringe store Resultater; disse sees allerede i de umaadelige Kornudførsler, som allerede finde Sted fra det sydlige Rusland af; disse ere saa store, at en Hr. Armand i Toulouse, har indgivet et Bønskrift til de Deputeredes Kammer i Paris, at Korn Jndførselen maae blive forbudt; da ellers det sydlige Frankerigs Agerdyrkning og Handel trues med Undergang. Hr. Punmarin bemærkede ved denne Leilighed, at disse Departementer havde hidindtil havt store Udførsler; men at de vare blevne aldeles ruinerede vedde uhyre Tilførsles over Marseillie fra Ukraine og Krim, som endnu havde taget til i de sidste 6 Maaneder. Kongen har derfore ogsaa med Hensyn til Kornets lave Priis tilladt Kornets frie Udførsel af disse sydlige Departementer. Marseille som Hovedfædet for Handelen i det sydlige Frankerig er for Øieblikket i et stort Handelsving; Havnen er opfyldt af Skibe, og man anslaaer Varelagernes Værdie i Staden til 100 Millioner Franker. J October i Fior indløb allene 233 Skibe i denne Havn foruden de FranskeKystskibe fra Middelhavet. Fabrikerne saavel i denne Stad som Lyon ere i en stærk Tilvært, man hører ikke i Frankerige som i andre Lande, at det indenlandske Fabrikvæsen bliver knuset af det Engelske, siden Continentalsystemets Ophævelse, i mange Artikler besidder det endog Forrangen.