JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Tydskland. De tre Bjergstrømme Elz, Glotte, og Dreisam i det Badenske, som forene sig ved Riegel, have oversvømmet hele Eleflodens Omegn, saa at Landet deromkring var en uoverskuelig Vandflade Derved er ei allene det tilkommende Aars Høst, men ogsaa en stor Deel af dette Aars, bleven tilintetgjort Diger vare gjennembrudte, Landeveiene ødelagte, og Færselen spærret. Mellem Goslar og Osterode i de Hannoveranske var Veien gjort ufremkommelig ved omkastede Træer, mellem Stolzenau og Bremen va Weseren steget saa høit, at Veiene stode under Vand Paa Hartzen var en betydelig Skovstrækning kastet omkuld, i Leipzig og Dresden vare mange Bygninger blevne ødelagte ved en Orkanstorm den 18de, som paa mange flere Steder har gjort stor Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Fra Schlesien meldes, at man i 2 Dage midt i Decbr. havde havt 8 a 9 Sr. Varme, saa at adskillige Buskværter vare begyndte at opblomstre igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Sverrig. Den smukke Dalkulla vedbliver at gjøre Opsigt i Stockholm. Hun bliver ofte hentet til Selskaber og Soireer i herskabelige Vogne for at fremstilles og beskues af det fornemme Selskab, som derpaa giver hende Foræringer. Endnu, hedder det: har ikke alt det Væsen man gjør af hende, forledes hende til at forandre sin Nationaldragt og sine reen Sæder. Smaaskrifter om hende, f. Er den smukke Dalkullas Sendebrev til Stockholms unge Herrer, og disses Svar til Kari Ersdatter, høre ligeledes til Dagens Orden i Stockholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Fædrelandet. Rhvn, den 27de December. Juleugens tvende Phænomener i Naturens og Kunstens Rige: den totale Maaneformørkelse og Hr. Seemanns Aftenunderholdning, erhvervede sig begge Publikums Opmærksomhed og bifald. En skyfri, stjerneklar Himmel gjorde Aftenen efter Aarets første Frostdag ualmindelig skjøn og gav den bedste Leilighed til Jagttagelse af det interessante Naturphænomen i alle dets Stadier, saa at overalt paa Gader og Torve talrige Tilskuer-Grupper af alle Stænder observerede det med lydelig Beundring. Omendskjøndt denne almindelige Aftenunderholdning unægtelig talte et endnu talrigere Publikum end Hr. Seemanns, havde denne dog ingen Grund til at være utilfreds med Tallet af sit, der omtrent var saa stort som Huset kunde rumme det. Om Beskaffenheden af sidstnævnte Underholdning indskrænke vi os (da der fra en anden Haand er lovet en mere detailleret Beretning) til den bemærkning, at Hr. Seemann var den musikalske Understøttelse, han ved samme havde erholdt, fortrinlig Tak skyldig. Om den declamatoriske Deel af Underholdningen hørte vi en Spottefugl bemærke, at den var at betragte som en total Solformørkelse; efter vor Mening kunde den dog ikke være mere end en partiel, da dog neppe over de 1/2 Deel af Declamationskunstens Sol derved blev formørket. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Som en i Vente værende litterair Nyhed, der vil have fortrinlig Jnteresse for Yndere af Fædrelandets Digtekunst, nævnes et større poetisk Arbeide: Digtet "Amor og Plyche, af Forf. til "Dandserinden" og "Kjærlighed ved Hoffet." (S. B.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Nytaarsdag er bestemt at gives paa det kongl. Theater en Forestilling uden Abonnement, bestaaende af en Prolog, forfattet af Hr. Prof. Heiberg, og som fremsiges af Fru Heiberg; Jdyllen Christen og Christine", Broder og Søster, nyt Lystspil i en Act af Scribe, og Christens Hjemkomst(Forts. af "Christen og Christine, nyt Lystspil i (S. Bl.) 1 Act af Scribe og Dupin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Søndagen den 7de Decbr. foregik følgende høist paafaldende Optrin i en af Hovedstadens Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Ved en Daabehandling udelod den fungerende Geistlige Spørgsmaalet om Diævelens Forsagelse; een af Fadderne paamindte ham derom, og, da Paamindelsen blev uændset, protesterede han mod Daaben. Or bragt herover, gav den geistlige Mand Kirkebetjenterne den befaling at skaffe Fadderen bort; men denne, en haandfast Smedesvend, gjorde alvorlig Modstand, og først efter en voldsom Kamp lykkedes det at fuldbyrde den givne Ordre. Det kan vel neppe feile, at et strængt Ansvar venter dem, der saaledes gjør Guds(Ribe Av.) Huus til en Røverkule.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Ved Cand. theol. Bøiesens Magisterdisputats opponerede Prof. Petersen og Madvig samt Geh. Legationsraad Brøndsted. Respondens var Student Heger. Ved Licent. med. Sommers Doctordisputats opponerede Prof. Otto og Eschricht, Licent. med. Ballin, Cand. chir. & med Bering, og Stud. med. Gerner. Respondens var Cand. med. Jacobsen. Jndskjærpelsen af Forbudet mod en Uskik, der i mange Aar har fundet Sted, idet nemlig Urtekræmmerne have givet et anseeligt Nytaar til deres Kunders Tyende, for at holde Næringen ved Stedet, har gjort endeel Opsigt. Man forsikkrer, at de Nytaarspresenter, samtlige Urtekræmmere her i Staden pleie at uddele, løbe op til den enorme Sum af 16 til 20,000 Rbd. Herefter maa da Urtekram varene falde betydeligt. (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Til næste Sommer vil der blive en directe Dampskibsfart mellem her og Stettin, hvortil et Selskab af Actionairer har forenet sig og allerede kjøbt et fortrinligt Dampskib. Farten vil begynde til Foraaret, hvergang kun vare 16 Timer, og regelmæssig finde Sted 2 Gange ugentlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Nationalbanken har udstædt en offentlig Advarsel til Major Fischer Benzon, eller, omhan ved Døden skulle være afgaaet, hans Boe eller Arvinger, at indfrie deres Gield til Banken, da, hvis saadant ikke skeer inden 4 Uger, hans Panteobligationer ville blive solgte ved offentlig Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
J Politievennen anmodes Nationalbanken om at raade Bod paa den Mængde falske, især Kobberpenge, der ere i Omløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
J samme Blad paaankes, at det ved Capt. Mandra's Begravelse paa Holmens Kirkegaard den 12te de paraderende Mandskab af det borgerlige Jnfanterie, midt under Præstens Tale, ugeneert tog sig en Frokost af Spise= og Drikkevare, som deres civil klædte Bekjendte tilbragte dem – og at nogle Jnfanterister, istedetfor af Patrontasken, optoge Patronerne – af Buxelommerne!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
J Naskov er Districtschirurg Møller selv bleven angrebet af Børnekopperne. Som der fortælles, erhan bleven smittet ved at besøge en koppesyg Tjenestepige. Den befalede Spærring er bragt i Udøvelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
J fyenske Aviser læstes nylig følgende Bekjendtgjørelse: "At den paa Commedieplacaterne under det falske Navn nævnte Jomfru Wagner er den forhen omtalte Datter af Jsaac Jsrael heri Odense, brinWagner." ges herved i Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Paa Tversted Strand, i Hjørring Amt, er indstrandet et Fartøi uden Folk, med brækket Mast og Vand i Lasten, der, for saavidt denne er bjerget, bestaaer af hollandsk Ost,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Befordringer og Afgang. Bataillonschirurg ved 3die J. Jnf. Regiment, C. Møller, beskikket til Districtschirurg i Lemvig. Cand. theol. Westengaard til Catechet i Kjerteminde. Possementmager Mehr forundt Prædicat af Hof=Possementmager. Overlærer H. H. Blache beskikket til i Conrector ved Aarhuus Cathedralskole. Cand. theol. C. Hjørt til Adjunct ved Nakskovs lærde Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Khvns Børs=Cours den 27de Decbr. 1833. Hamb. 2 M. a vista 205 1/2. - 4 pC. R. Obl. 101 a 101 1/2 r. S. Species 25. 12 Mk. 5 3/4 s. 3 6 PC. N. Laan 103 a 103 ½ B. N. Sp. S. 155 1/2 a 156 Rbd. - 4 pC. dito. . . . . . 100 B. 4 pC. kgl. Obl. 90 1/2 a 91 - 4 pC. N. Obl. . . . 100 r. S. Dito. . . . . . 88 a 88 1/2 B. - 4 pC. N. Sl. Obl. – – B. Nat. Obl. 101 a 102 r. S. 3 PC. d. Obl. 70 a 70 1/2 Sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Aarhuus. Under 18de dennes har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at udnævne Vagtmester ved det her garnisonerende Prinds Ferdinands Regiment lette Dragoner Hans Hansen til Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
J Søndags gjorde Hr. Hoffmanns Herkules kunster en saadan Lykke hos Publikum, at dette efter Forestillingens Slutning fremkaldte ham og tilkjendegav ham dets overordentlige Bifald ved Applaus og Bravoraab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Lieutenanterne v. Kjær og v. Moltke, Skibskapitain Bonnesen, Bataillonschirurg Grønholtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Bekiendtgjørelser. Det blev min sørgelige Lod at bekjendtgjøre, at en ondartet Skarlagensfeber den 15de dennes bortrev min næstældste Søn, Ove Emmerich Lorenz, 1 1/2 Aar. gammel, og sjette Dagen derefter min dyrebare Hustrue, Sophie Marie Elisabeth født Nagel, i hendes Alders 23de Aar. Tieneren beder: "Herre, ikke som jeg, men som Du vil!" medens Hjertet er nær ved at briste, og Savn og Bedrøvelse nage hans dybeste Livsrod. Kjerteminde, W. Benzien, Sognepræst. den 24de Decbr. 1833. Julenat døde vor eneste Søn Jens Leth Qvistgaard. Gud betroede os ham, til vor Glæde, i sytten Aar; og nu, da han, efter vore Slutninger, snart skulde have forladt sin Barndoms Hjem, beredede Guds Viisdom og Naade ham et bedre – et evigt – Hjem, der, hvor Lovsangen, vi her kun svagt kunne efterstamme, lyder iblandt Sallige: "Ære være Gud i det Høieste!" Slagelse, anden Juledag 1833. R. N. Qvistgaard. J. Chr. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Bal paa Raadstuen. Søndagen den 5te Januar afholdes det andet af de fordenne Vinter bestemte Baller paa Raadhuussalen heri Byen. Fremmede som heri ønske at deeltage ville behage at afhente billet a 1 Rbd. hos en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7 præcise. Aarhuus, den 27de December 1833. N. Jørgensen. J. F. R. Wielandt CIRCUS GMNASTICUS i Aarhuus. (Ræstsidste Forestilling.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Paa Onsdag den 1ste Januar vil Undertegnede med Selskab have den Ære at give Forestillinger i Linie dands, Kunstridning, Staaltraad-Liniedands, samt andre eqvilibriske og gymnastiske Færdigheder. Tillige vil Undertegnede samme Aften vise sig som Herkules. Ved denne Forestilling gives: Julius Cæsar. Den udføres af Undertegnede paa 2 Heste. Derefter: Den forliebte Tvist. Komisk Pantomine i en Act. Til Slutning: Stjerne=Kronen, eller den omløbende Soel Hoffmann jun. Hans Astrup Fleischer, Justitsraad, Borgemester og Byfoged i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Gjørvitterligt: At efter Begjæring af Overkrigscommissair og Bogtrykker A. F. Elmquist heri Byen, og i Kraft af en Denne under 12te No. vember 1833 meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren af et af afgangne Søe- og Landkrigscommissair Oberst B. D. A. v. Scholten i Aarhuus til Citanten for 200 Rbd. Sedler i sin Tid udstædt Beviis, for hvilken Fordring af Debitors Boe er udlagt 2 Rbd. 11 1/2 s. rede Sølv og 132 Rbd. 9 s. Sedler og Tegn, til at møde inden Aarhuus Byetingsret, som holdes paa Raadhuset sammesteds, den første Torsdag eller ordinaire Retsdag i May Maaned 1835, for der og da med ovenmeldte bortkomne Beviis at fremkomme, og sin lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, i Overeensstemmelse med den paaberaabte allernaadigste Bevilling, vil paastaae og forvente erhvervet Mortificationsdom paa samme. Fr. 3die Juni 1796 har hævet Laugdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Aarhuus, Fleischer. den 28de Decbr. 1833. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Mandagen den 13de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, lader Jernstøber Weiss ved offentlig Auction i hans iboende Gaard No. 19 paa Søndergaden her i Byen bortsælge 20 Jern=Kakkelovne af forskjellig Størrelse. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Horsens, den 30te Decbr. 1833. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Hvor en kastaniebruun 4 Aars Hingst, 10 Qvarter 4 Tommer høi, uden Aftegning, falden efter en af Jyllands Hingste, der ved Dyrskuet i Viborg vandt første Præmie, er tilkjøbs for den bestemte Priis 100 Specier, anviser Kjøbmand Leverkehuusen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
At jeg Fredagen den 10de Januar O. førstkommende agter i den af Hr. Røse forhen beboede Gaard paa Studsgade at aabne Udsalg af Urtekram, a., tillader jeg mig herved foreløbig at offentliggjøre. Chr. G. Marzetta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Extra godt Hvede Meel, dito Byg Meel. dito fiine og mellem Byg Gryn, dito fine Perle-Gryn, faaes til billige Priser hos I. L. Hasselbalch, Studsgade No. 197.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Ræve- og Odder-Skind kjøbes til de høieste Priser af Chr. Bang. Kalveskind betales med de høieste Priser af Chr. Bang. Følgende Liqueurer: Persico, Gyldenvand, Kaneel, Kirsebær og Peptika sælges - da dermed skal rømmes op - til den billige Priis 2 Rbmk. Flasken, foruden Flaske, hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Dobbelte & enkelte valtsede Jernplader, fortrinlig til Møllebrug, faaes billige hos S. Lind. Madera-Viin, Margeaux, Medog, Cotes, samt flere Sorter røde og hvide Vine, bekommes til billigste PriLars P. Schmidt. ser hos Kakkelovne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Mit Oplag af Kjøbenhavnske Kakkelovne er bleven sorteret med endeel smaae runde Ovne, der sælges billig af N. Malling, Det af Hr. Oberst v. Gahler hidtil beboede Sted paa Studsgade, bestaaende af 7 Værelser med Kjøkken, Spisekammer, Pige= og Karlekammer, Vadskerhuus, Staldrum, Kjælder, og Hauge, er til forestaaende Paaskeflyttetid at faae tilleie, dersom Leieren maatte ønske det kan Grue=Kjedel og Rulle følge med Leiligheden. Man ville behage at henvende sig til P. Herskind jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Det af Slagtermester Jørgensen beboede Sted paa Frederiksgade, er fra Paaskeflyttetid at faae tilleie, man ville henvende sig til P. Herskind jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
2de Værelser med eller uden Meublement kan forto honnette Personer faaes til Leie hos A. C. sal. Bechs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Palmeblade. En Samling af udvalgte østerlandske Fortællinger, 9 Mk. Herre og Tjener. En Fortælling af Prof. Kruse, 4 Mk. 8 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-31
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
No 1. Januar. Torsdagen. den 2de Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus. Stifts-Tidende. Nytaarsmorgen 1834. Med den brudte Vandringstav træt sig Aarets Gubbe dølger, synker i den vaade Grav, fjernt bag Evighedens Bølger; Nattens mørke Skygger flye, og de lette Stundgudinder. svæve frem med røde Kinder i Auroras Purpursky Glædens Plyche, kraftig bryk frem af Sorgens dunkle Larve, ved de gyldne Strenges Lyd, klædt i Himlens lyse Farve, See, alt paa sin blanke Karm ruller over hvalte Bue. Solens Gud i Rosenlue. Haabet hviler ved hans Barm. Milde Haab, af fulde Hornstrødin friske Blomsterklynge, lad ei Smertens hvasse Torn sig om Støvets Hjerter slynge! Og hvor af det piinte Bryst Kummers bange Suk fremstige, byd de mørke Skygger vige, skjænk Forsagte Mod og Trøst, Og Du raske Tidens Barn, som af Vuggen kraftig springer, olad ikke Skjæbnens Garn, slynge sig om Aandens Vinger! Milde Forsyn, hør vor Bøn lad den ei forgiæves stige, Du til Held for Danmarks Rig lede Tidens yngste Søn Stedse lad den hulde Fred over os sin Vinge brede, og den gyldne Frugtbarhed, Danmarks elskte Sletter klæde Du med kjærlig Varetægt, Fædrelandet huldt omværne venlig blinke Lykkens Stjerne. for vor Konge, for hans Slægt, Naar da atter i sin Grave træt sig Aarets Gubbe dølger. med den brudte Vandringstarhist i Evighedens Bølger: de skal atter glad vor Sang hæve sig paa dristig Vinge, og en venlig Afsked bringe. ved den gyldne Lyras Klang Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
Sjællands Biskop, Dr. P. C. Müller, har, i nogle skjønne latinske Linier tolket Fædrelandets Tab og sin egen Smerte ved hans Bortgang. For tyve Aar siden meente man, at den svage P. F. Müller kun havde faa Dage endnu at leve i, og han lever endnu, og J. Møller, en Kjæmpe mod ham, ligger i Graven, Begge elskede hinanden høit, og de vare hinanden værd. Overhovedet findes vel faa Videnskabsmænd i Landet, med hvilke den Afdøde ei har staaet i Brevvexling eller anden Forbindelse. Udenlands havde han aldrig været; dog havde hans Navn en god Klang paa fremmede Universiteter, og adskillige af hans lærde Arbeider ere i Udlandet deels oversatte, deels anmeldte med fortjent Berømmelse. Han var Balles Yndling og Münters Ven. Nu glæder hans venlige Aand sig i Samfund med deres. J nys afvigte Sommer besøgte han de Universitetet tilhørende Landsbyekirker, hvis Procurator han paa Embedsvegne var. Med hvilken brændende Jver tog han sig ikke af deres Anliggender, Her skulde Kirkegaarden planeres og beplantes; hist skulde anskaffes et Kirkeuhr, hist endog et lidet Orgel – Jntet maatte spares, som kunde bidrage til den Høiestes Ære. Referenten stødte just sammen med ham paa en af disse Reiser, og tilbragte i Bringstrup Præstegaard, hos den værdige Hr. Smith, nogle uforglemmelige Øieblikke i hans Selskab. Han var saa oprømt og snaksom, at man neppe kunde faae et Ord indført for ham; men man tabte Jntet ved at lade ham tale alene. Dengang abnede han ikke, at Maalet for hans jordiske Pillegrimsgang stod ham saa nær. - Sallig Professor Møller var en rank, stærkbygget Mand, med et smukt, indtagende Ansigt, der levende udtrykte den usminkede Fromhed, som besielede ham. J Neitzels Boglade hænger hans Portrait ved Siden af Schleiermachers. Hvo der fæster sine Øine derpaa, har ondt ved at løsrive sig derfra, saa smuk er han der i sin præstelige Ornat, og saa liig. - J Sandhed, dette Hoved maatte tilhøre en Kjærlighedens Apostel! Omtrent samme Opsigt som Jens Møllers Død har gjort i den lærde, har GottscheMøllers Død gjort i den stærke Verden. Hiin virkede for det Spirituale, Denne for det Spiritussehan var nemlig Brændeviinsbrænder. Hiin var en Heros med Pennen; Denne var det med Næven. Hiin har, med sin færdige latinske Tunge, slaget mangen Modstander af Marken; Denne har mangen Gang gjort lyst mellem Hundrede ved at anbringe et argumentum ad hominem i rette Tid. Huin anførte vægtige Grunde for sine Meninger; Denne havde altid slaaende Grunde ved Haanden. Hiin fik stundom Ret: Denne altid. Kort sagt, Gottsche Møller ansaaes engang for den stærkeste Mand, Kjøbenhavn kunde opvise inden sine Porte, og meer end engang har han aflagt Prøver paa sine virkelig uhyre Legemskræfter. Hans blotte Navn var istand til, at jage en heel Hob paa Flugt. Han erkjendte kun To for sine Mestere: en Brændeviinsmand paa Christianshavn og - Døden, hvilken Sidste nu ogsaa, efter mange frugtesløse Anfald, omsider har faaet Bugt med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
Blomsterdyrkningen vinder her stedse flere Venner, og i det Udsalg af blomstrende Planter, som det til dens Befordring stiftede Selskab har foranstaltet, findes mange sjeldne Vexter, Cactus og Pelargonium ere Publikums Yndlingsplanter, og man antager, at her, af hver Slægt, findes over hundrede Species. Hos Rentekammerdirecteur Schønheider har man nys seet en Cactus grandifforus blomstre med overordentlig Pragt. Den største Handel med Blomster drives af botanisk Gartner Hr. Mørch og Handelsgartner Hr. Hintze. Hos den Første findes de meest udmærkede dobbelte Kronnelliker af Holbøll bekjendte Samling. Den Sidste har henved 100 Sorter Georginer med Navne. En besynderlig Uovereensstemmelse i Prisen finder ellers Sted hos disse Herrer. En amaryllis formosissima koster hos Hintze 24 s., hos Mørch det dobbelte, amaryllis vittata staaer i Hiins Catalog for 2 Rbd., i Dennes for 8 Rbd.; Amaryllis reginæ kan man hos Hintze kjøbe for 4 Rbd., medens Mørch lader sig betale 4 Rbd. derfor, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
Lindberg nordiske Kirketidende vedbliver at interessere sit Publikum. Just ikke mange Medarbeidere har han, men adskillige ret Dygtige, f. Ex. Lic. Fenger, Cand. Müller, og - dog sjelden - Grundtvig, hvem hans yngre Venner ikke ophøre at beryge med Virak i bemeldte Kirketidende. Stud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
Theol. Ley har i No. 35 anmeldt Hornsylds Betragtninger over Bibelen, idet han paa en saa skuffende Maade har efterlignet Grundtvigs hele Maneer, at man vel maatte kalde ham Dennes Gjenganger, hvis ikke G. levede endnu. Blandt de historisk fremragende Ordets Tienere i den christne Menighed herinde, saaledes som den ved Luther gestaltede sig, er, efter Ley's Mening, Præsten Hornsyld den Sidste med Liv og Kraft. - En meget humoristisk Opsats har Lindberg leveret i No. 25: "En mærkelig Strid mellem det nye jødiske Ritual og Maanen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
Dr. Wolff har nemlig, i sin Agende, forordnet, at vor almindelige Bededag ogsaa skal helligholdes af Jøderne paa 4de Fredag efter Paaske; men den jødiske Almanak for 1834 gjør ham en slem Brøk i Regningen. Efter den bliver nemlig 4de Fredag efter Paaske just Jødernes anden Paaskedag. Det er unægtelig uheldigt, hedder det: naar man vil opstaae som Reformator, at komme i en saa haandgribelig Strid med Maanen som Hr. Wolff her, mod sin Villie, er raget i, og man fristes til at tvivle om, at den vil standse sin beskikkede Gang, for ikke at løbe Hr. Wolffs Ritual overende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-01-02
Hvo der, med Studiosus Ley, endnu skulde mene, at iblandt de historisk fremragende Ordets Tjenere i den christne Menighed herinde, saaledes, som den ved Morten Luther gestaltede sig, er Præsten Jens Hornsyld den Sidste med Liv og Kraft (Lindbergs Kirketidende No. 35), henvises til Provst og Ridder Beyer i Egitslevmagle, mod hvem Hornsyld endnu er et puurt Barn, trods sine 76 Aar. - Da Hornsyld gik i Sløikjole som en sexaars Pog, tog Beyer theologisk Attestats, og da Hornsyld tog Attestats, havde Beyer været Præst i samfulde 28, Aar. Tretten Aar ere nu henvundne, siden Hornfyld blev entlediget fra sit præstelige Embede, men Beyer forestaaer endnu sit, og hvo der vil overbevise sig om, med hvilket Liv og hvilken Kraft han forestaaer det, behøver blot at gjøre en liden Valfart til Egitslevmagle Kirke. For den Slægt som nu lever, staaer den nu snart Haarige Mand, hvem Alderen endnu intet Svaghedspræg har paatrykt, som et Vidunder. Han har været Præst i 68 Aar, og Provst over Vesterflakkebjerg Herred i 37 Aar; han har seet 4 Konger paa Danmarks Trone, 6 Bisper paa Sjællands Bispestol, Uden Capellan bestyrer han sine vidtløftige Embeder, og har ogsaa gjort sig bekjendt ved Skrifter. Vi ønske den kjære agtværdige Hornsyld, hvis Kræfter sees svinde Aar for Aar, et langt Liv men seer man Beyer, og hører man ham tale i sin Kirke, da tænker man slet ikke paa hans Død.