Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-01
Den 22de April (hedder det i Frankfurter=Breve af samme Datum) begyndte skrækkelig. De over Kronen burg og Kønigstein fremtrængende Franzoser sloges med Østerrigerne tæt for Portene af Frankfurt. - De Keiserlige bleve efter en mordisk Fægtning drevne ind i Staden. Alt var i bange Forventning af de Ting, som skulde komme, da pludselig den almindelige Jammer blev forvandlet til Glæde og det frydelige Raab. Fred. gienlød fra alle Sider. Som en Engel sendt fra Himlen reed en af Buonaparte fra Bruck an der Muhr af skikket saa kaldet Skild=Koureer (navnlig Joseph Bellin) ind i Frankfurt, for at bringe Hoche den Efterretning, at Fredspræliminarierne bleve den 17de undertegnede mellem Buonaparte, den neapolitanske Gesandt, MarkeseGallo, og den keiserlige General Meerfeld. Koureren steeg af hos den keiserlige Kommandant Mplius og reed 20 Minuter derefter under hele Stadens Vivatraab til Hoche. Til Wernek blev strax skikket en Koureer til Witzlar; Mylius begav sig til Kommandanten af de for Frankfurts Porte sig befindende franske Tropper og forkyndte ham Præliminarierne, Haand i Haand reed de, hvilke endnu for nogle Øieblik vare Fiender, som Venner ind i Staden og spiste broderlig til Middag i Giestgivergaarden, den rommerske Keiser. - Kourerens Pas var dateret Leoben (i Steyermark) d. 17 April og undertegnet af Buonaparte, Mar kese Gallo og Grev Meerfeld. Han har udsagt, at i det Depescherne bleve ham overgivne, omarmede Buonaparte. Markese Gallo og Grev Meerfeld sig froe indbyrdes og raabte: Leve den franske Republik i leve Keiseren, Ve have Fred. - Koureren sagde videre, at der ogsaa tilligemed ham var afgaaen en keiserlig Stabs=Officeer fra Leoben og havde forladt ham underveis, for over Strasborg at bringe Hoved Depeschen til Paris. Depeschen, som Koureren havde hos sig til Hoche, var med Udskrivt: "Til Gen. Hoche i Frankfurt og virkelig trængte just i samt me Øieblik 3 franske Kavallerie=Regimenter for Frankfurts Porte det lidet keiserlige Kavallerie gjennem Staden, hvorigjennem det retirerede i fuld Galop. Midlertid hørte Fiendtlighederne strax op. Myltus, som havde begiver sig til de giensidige Forposter for Staden, kom tilbage i samme med den franske General for Kavalleriet. Strax derpaa kom ogsaa Lefevre, ledsaget af 6 franske Officerer. Borgermester Serger, som næst Syndikus just havde været i Begreb, at begive sig som Deputerede til Hoche og anbefalham Staden, vendte nu om, og hialp de øvrige i Giesthuset. Forsamlede, at høitideligholde Fredsfesten. Saavidt Brevene fra Frankfurt selv. Breve fra forskiellige andre Steder stemme overeens i Freds=Efterretningerne og give samme Præget af den høieste Sandsynlighed. Kuns de Beretninger, som eene kunne stemple samme til Sandhed, nemlig fra Vien og fortrinlig Hof=Tidender, fra den nittende tie ganske dermed. Og dog skulle Fredspræliminarierne allerede den syttende være blevne undertegnede i Leoben (som knap er 15 Mile borte fra Vien og følgelig denne vigtige Efterretning kunde være kommen til denne Hovedstad om 15 Timer) - Om nu denne Efterretning er reist sig af den i det Østerrigske til den 20de forlængede Vaabenstilstand, eller og Kouceren kuns bragte den Efterretning til Frankfurt, at Vaabenstilstanden endnu skulde ved blive ved Rhinen (som vel var det allerusandsynligste), eller og Fredspræliminarierne virkelig skulde være undertegnede, derom vil uden Tvivl næste Post medbringe det tilforladelige. Midlertid maae man ikke for meget lade sig forlede af sine Ønsker til det sødeste Haab, for en i modsatte Tilfælde at see sig alt for gruesomt skuffede. Men skulde ogsaa virkelig Fredens Soel oprinde over den største Deel af Europas faste Land, saa synes det endnu hidtil desto værre ikke, at ogsaa Krigens Rasenhed, Paa Søen. saasnart skulde dæmpes. Meget mere torde samme om føie Tid antændes i andre tilforn forskaanede Lande. Efter Beretninger fra Kadix har den sammesteds af 37 Linieskibe og Fregatter og af 70 Transportskibe bestaaende spanske Flaade paa Algestras sat begge de første Batailloner af den spanske og malloniske Garde i Land. Leiren for St. Roch ved Stebraltar bliver stedse meere forstærket. Daglig ankomme flere Tropper til Lands og til Vands. - Engellænderne, som snart vente at see Gibraltar ganske blokeret, have afsendt en Kutter, for at give deres Regiering Efterretning om den spanske Flaades Giennemgang igiennem Sundet sammesteds, men dette Skib er blievet taget af en spansk Korsar. - Kommanden over den store spanske Flaade har nu, isteden for Gravinas, Admiral Massaredo faaet, og det med uindskrænket Fuldmagt til at ind- og afsætte Officerer. Han havde hidtil været i en Slags Unaade, fordi han til uleilig Tid havde sagt nogle siden bekræftede Sandheder. -