JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Fredstractaten læses nu rigtig hek i alle offentlige Blade, men med den lille væsentlige Mangel, at den endnu ikke er forsynet med Underskrivt, hvortil angives som (rund de mangehaande Vanskeligheder, Artiklerne over det Grundsætninger, som skulle følges i Henseende. til de uopfyldte Artikler af Tractaten fra 4814, frembyde. Forsaavidt nu en Fredstractat uden Underskrivt kan have Jnteresse, maa det være mok at anføre, at den egentlige eller almindelige Tractat i det hele er overeenstemmende med sammes forhen bekiendtgjorte Jndhold. Efter første Artikel bliver nemlig Frankrigs Grændseligesom i Aar 179 med adskillige Modificationer, hvorefter Fæstningerne Philippeville og Marienburg med Deres Tercitoriet samt hele Hertugdømmet Boutillon falde udenfor Grændselinien. Fra Perie gaaer denne over Laundorf, Mølvich a. til Honore og langs med de gamle Grændser of Landskabet Saarbruk, saa at Saarlouis med Stæderne paa høire Side af denne Lini blive udenfor den franske Grændse. Fra Saurbrück bliver Grændselinlen den samme, som nu adskillet Mosel= og Nederrhin Departementerne fra Lyst land, indtil Lantersloden, som Grændsen da følger til dens Udløb i Rhinen. Det hele Gebeet paa venstre Bred, med Fæstningen Landau indbefattet, skal høre til Tyskland. Staden Weissenburg bliver derimod med en Strækning af 1000 Havne paa den venstre Bred ved Krauktia.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Fra Lauteiflodens Udløb langs med Rhinen, Doub og Jura til Waadtlandet bliver Grændsen uforandret. Rymens Strømløb skal udgiøre (brændsen imellem Frankrig og de tydske Stater, men Enhver bliver i Benddelse af de dem tillagte Øer, hvordan end Flodens Løb i Frem liden maatte forandre sig. Det Halve af Broen, imellem Strasburg og Kehl skal høre til Frankrig og den anden Halvdeel til Storhertugdømmet Baden. Til at oprette en dirette Forbindelse imellem Canton Hens og Schweitz, skal endeel af Landskabet Gex, østlig for Laman, aftrædes til den schmelherske Forhundstat. Fra Canton S. f. til Middelhavet bliver Grændsen den samme, som den der 1790 skilte Frankrig fra Savoyen og Grevskabet Natza. Inden 3 Maaneder udnævnes Comminarier af de høie contraherende, Magter, for at ordne Alt med Hensyn til disse Grændsebestemmelser. De andre Artikler angaae Hunningens Sløiintag, med Forpligtelse, fra den framte Regierings Side, ingen andre Fæstningsværker at anlægge Staden Basel paa 3 Lieues nær, og en Neutralitets=Linie for Schweitz; Pengegodtgiørelsen af de 700 Mill., som Frankrig skal betale til de allierede Magter, og det Besætningskorps paa 150,000 Mand, som skal blive paa fransk Grund i det høieste: Aar, og besætte de faste Pladser, Conde, Valenciennes, Bouchain, Cambray, le Quesnoy, Manbeuge, Landrecies, Avesnes, Roctoy, Givet med Charlemont, Mezieres, Sedan, Montmedy, Thionville, Longoy, Bitsch og Brohovedet ved Fort Louis. Jøvrigt stadfæstes ved den sidste Artikel Pariser-Tractaten af 30 Mai 1814, og Wiener, Congressens Slutnings=Act af 9 Juni 1815 i alle de Bestemmelser, som ei ere modificerede ved nærværende Tractat. Ved to særskilte TillægsConventioner, som ogsaa for størstedelen forud ere bekiendte, fastsættes det Nærmere i Henseende til Militair=Occupationen og Godtgiørelsessummen. Jfølge den første skal en bestemt Strækning af Sommer=, Aisne, Marne, Meurthee, Vogesernes, Øvre Saone= og Doubs=Departementerne uden fælleds Samtykke hverken besættes af de allierede eller franske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
J de Stæder, der ligge i det Gebeet, som de Allierede besætte, maa Kongen af Frankrig holde faste Garnisoner, hvis Antal dog er indskrænket, i Calais f. E. til 1000 Mand, i Arras til 1000, i Lille 3000, i Dunkirchen 1000 i Ver dun 500, i Med 3000, i Strasburg 3000, i Schlettstadt 1000, i Nye=Breisach og Fort Mortier 1100 og i Befort 1000 &c. &c. Den borgerlige Forvaltning. Justits og Afgifternes Hævelse bliver i de franske Embedsmænds Hænder; Douanerne og Gensd'armeriet blive ligeledes i Tieneste. Konventionen om Gotgiørelses-Summen fastsætter iblandt andet at de allierede Maa ter erholde 15 Beviser paa den Kongelige franske Skat, hver paa 46 2/3 Millioner, hvoraf den første forfalder den 31 Marts 1816, den anden den 32 Juli og siden hver 4de Maaned. De forfaldne Beviser ombyttes imod ligestore Bons, og paa det, som hver Dag bliver at betale, udstædes ikke en enkelt Bons, men Coubons paa 1000 20000, 5000, 10000, 20000 Franker a. Af hine Bens skal aldrig være mere end 50, Millioner i Omløb paa eengang. For den fem aarige Frist med de 700 Millioner godtgiør Frankrig ingen Renter; men til Sikkerhed forpunctlig Betaling giver det en Rente af 7 Millioner, capitaliseret til 140 Millioner, paa den store Skyldbog m. v.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Blandede Efterretninger. Paa St. Domingo er opdaget et Complot, som vilde myrde Pethion. Formændene bleve strax skudte.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
J Jnquisitionsannaler, udgivne af Don Plorento uberettes, at denne Troestet i de første 2 Aat har ladet brænde 130,400 Personer levende 70,980 i Billede og dømt 1,405,071 til at giøre. Bod.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Et amerikansk Skib har hinsides Madera mødt Skibet Northumdetland, der fulgies af en Fregat og 7 Brigger. Napoleon befandt sig vel inden Borde.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
J Konstantinopel opholde sig for Tiden en svær Mængde udvandrede Franskmænd, som synes at vente paa Forandringer, for igien at blive fatte i Virksomhed. Krigen skal igien være udbrudt i Servien.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Sir Home Popham har opfundet et nyt Slags Telegraser, der kunne give nogle hundrede flere Tegn end de hidtil bekiendte.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
J Engelland er lagt svære Afgifter paa Pebersvendene.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Fyrstendømmet Mæhren hiemsøges i denne Tid haardt af en stor Røverbande, hvis Anfører kaldes den store Hans Jørgen, der kuns plyndrer de Rige men skaaner de Fattige, hvilket ved og er det fordeelagtigste. Regieringen har udsat en Belønning af 4000 Gylden for hans Paagribelse. At man ogsaa kan tæmme Bier har man i Londen havt Exempel paa, da en Hr. Wildmann fra Plymouth viste sig for Videnskabernes Sel g skab med tre Biesvarme, som han deels havde medbragt paa sit Ansigt, og deels paa sine Skul i dre og i sine Lommer. Efterat han i et tilstøderde Værelse havde ladet Kuberne opstille, gav han en Lyd med en Pibe, strax forlode Bierne, ham og sloy alle til deres Vaaninger. Efter en anden Lyd af Piben kom de tre Sværme igien og indtage deres forrige Plads. Dette blev flere Gange gientaget, uden at Hr. Wildmann eller nogen Tilskuer fik et eneste Stik. Aalborg Bynyt.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Copulerede. Den 22de November, Ungkarl Johan Frederich Schulz og Enken Anne Sophie Jversen. Den 24de, Uhrmager Claus Worm og E. ken Anne Jørgensdatter Curtz Døbte. Den 26de November, af Hasseriis, Huusmand Jens Pedersens Datter Ane Kirstine; FaddeGaardmand Chr. Kalstrup og Kone, Huusmand Ctr. Nielsens Kone, Arbeidsmand Chr. Nielsen, Ungkarl Anders Rørgaard.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Begravede. Den 21de November, af Skolegadens Fattighuus Peder Penderup, 49 Aar.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Kiøbenhavns Børs den 24de November. Cours. Hamb. 2 M. 647, a vista 656. Amsterdam 2 M. 610. London 2 M. 26 1/3 Rbd., at rist. Specier 655. Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk.; for Committeesedler blev givet (med Rente) 73 a 73. pr. 100, Oblig. 51 a 52. Norske Sedler 51 a 51 1/2 Prædiken paa 1ste Søndag i Advent. Høimesse. J Ba olppi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Avertissements. At det har behaget Livets og Dødens Herre, i Gaarden 26de November ved en blid og rolig Død, at bortkalde fra det Timelige til det Evige, Pr. Lieutenant Christen Christensen til Vissegaard, i sit Alders 41 Aar, efter 8 Ugers Sygeleie, bekiendtgiøres sørgeligst af undertegnede, for hans respective Familie og Venner, der er hans Ex cutora Testamento. Aalborg og Sønder-Tranders den 27de Novbr. 1815. Niels Borup. Schou. Ogilvie.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Fra Administrationen for Rigsbanken har jeg atter til Omvexling mod Rigsbanksedler, til Byens, Omegnens, og især de omliggende Kiøbsteders Jndvaanere, modtaget et saadant Partie Kobber=Rigsbanktegn af 16, 4 og 3 Skillings, som kan ansees tilstrækkelig til at sætte det endnu paa at skiellige Steder tieculerende private Penge Billetter ud af Omløb. - Omvexlingen skeer herfra mit Contoir, og kan til Kiøbstæderne, efter Begiering omvexles i Foustager fra 12 til 1800 Rbd., og i Poser fra 200 til 300 Rbd., og ellers til andre i mindre Summer. Aalborg den 28de Rovember 1815. Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
En Dreng af god Opdragelse, som maatte have Lyst til at lare Bogtrykkerkonsten, kan naar han dertil findes duelig og beqvem, paa billige Vilkaar blive antaget i Lære i mit Officin til førstkommende Nytaar, naar man derom snarest mueligt henvender sig til mig. Aalborg Stifts-Bogtrykkerie d. 1ste Decbr. 1815. Peder Friis Wandall.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Lotterie=Sedler til forestaaende 1ste Classes første Afdeling faaes daglig for en Rigsbd. - Ligeledes saaes af 2den Afdeling Lotterie=Sedler for 2 Rbd. i Sølv til 1ste Classe hos Collecteur Milling i Aalborg. Nye Citroner, Skrive og Concept Papiir, sælges hos J. G. Galster i Sundbye.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Mandagen den 4de December, om Aftenen Kl. 7, holdes General=Forsamling i Klubben Borger Enigheden, for at hallottere paa nye Jnteressentere, til hvilken Tid flere, end de som allerede har meldt sig, kan blive antagen, naar man melder sig hos Directionen.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Fra Kiøbenhavn er nylig arriveret et Partie nye og smagfulde decoreerte Speile, deels forsynede med Mahogni Rammer og af forskiellig Størrelse, og sælges for den i Kiøbenhavn gangbare Priis, enten samlet eller enkelte Par, forevises hos Joh. R. Bock.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
For 8te Dage siden er et fremmet Faar tjæret i Paaden og et Split i det venstre Øre, kommet til gammel Hasseriis og da det var kommen i en Bæk, hvor det var frosset fost, blev det af mig taget i Huus, hvor vet an af den rette Eier kan afhentes, imod dette Avertissements Betaling og en passende Douceur. Hasseriis den 28de November 1815. Johannes Tydsker.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Hvor en smuk siellandsk Bondepige Dragt er at faae til Kiøbs, anviser Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Klædevarer af forskjellig Bonitet og Farve, forfærdiget paa Aalborg Klædefabrik, samt flere Sorter Alen Vare, sælges til billigste Priser ved min Hønde i Sundbye. I. G. Galster.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Gode friske Rosiner til billig Priis, samt Gulderesertil Maskeraderrug, faaes hos Lewin Vulfs, boendes i Nyegade. Jeg boer nu i Hielmerstald, i Mad. Dursteins forhen tilhørende Sted, og da jeg agter ved et sluttet Bord at give Middagspile for en 3 a 10 honette Personer, saa beder jeg, at de respective Herrer, som behager at freqventere mit Huus, vilde behagentlig henvende dem til mig inden denne Maaneds Udgang for at erfare det nærmere, da jeg begynder den 1ste Detember; og tillige fortsætter jeg den forhen af Mad. Dulstein drevne Værtshuushold. Aalborg den 23de Revember 1819. Kattine, Enke efter sal. Bøhme.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Skiftet efter afgangne Tienestekal Otto Bertelsen i Aalstrup, vorder foretaget paa Nipstrup Skriverstue, Tiredagen den 12te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, hvortil samtlige Arvinger indkaldes at tage Leve Alexander, vor Konge!" Alle Vinduer vare aabne, prydede med Laurbærkrandse og Guirlander. Efter Keiserens Ankomst til Slot, tet blev siunget Tedenmei Cathedralkirken og Staden var tre Aftener i Rad paa det prægtigste illumineret. Jtalien. Før Murat fratoges Livet anvendte han sin sidste Stund til at skrive trende Breve, til sin Gemalinde, Keiseren af Østertig- og Kongen af Neapel men som efter hans Død bleve tilintetgjorte Ei eengang undte man Kone, og Børn denne Trøst. Dog har man taget Afskrifter deraf som nu offentligen læses; det til hans Kone lyder saaledes: "Min elskede Caroline! Min sidste Stunder kommen. Om faae Øieblikke har jeg opgørt at leve. Du har ingen Gemal og vore Børn ingen Fader mere. Erindrer Eder mig; for band ikke mit Minde, jeg døer uskyldig. Mit Liv er ikke besmittet ved nogen uretfærdig Dom Lev vel min Achilli, Lev vel min Lætittal Lev vel min Luciaa, Lev vel min Lovise! Viser Eder stedse mig værdige. Jeg efterlader Eder uden Gods og Rige midt iblandt mine talrige Fiender. Forbliver altid enige; viser Eder ophøiet over Eders ublide Skjebne og tænker meere paa hvad Jler, end hvad J. vare. Gud velsigne Eder. Mindes Eder, at den største Smerte jeg i mine sidste Øieblik føler, er den at døe fiernet fra mine Børn og Eders elskede Moder. Modtager min faderlige Velsignelse, mine Taarer og mine ømmeste Favntag. Glemmer aldrig Eders ulykriige Fader! Pizzo den 13de October 1815. Joachim Napoleon.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Lucian Bonaparte har givet en ham nylig født Søn, Navnet: Peter Napoleon. Murat Henrettelse skal have gjort stor Jndtryk paa ham, da han selv skal have tilraadet ham den sidste Expedition.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland indtraf den 17 f. M. til Berlin og afreiste igien den 20 til Petersborg, ledsaget af den hele Kongelige Familie til Frederiksbeide en Miil fra Berling, J Hs. Majestæts polstat bestader sig ogsaa Fyrstinde Blücher, som Overbormesterinde. Feldimarskal Lieutenant Baren Knesevich, som afgaaer til St. Holera, er at Keiseren af Østerrig udnævnt til General af Cavalleriet.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Den franske Regiering skal have forlangt Laa af nogle Handelshuse i London, til de af satte Contributioners Betaling.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Hs. Hellighed haven har ladet sig skildre, og foræret Prinds Frederik af Gotha sit veltrufPortrait.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Den 15 f. M. afbrændte et stort Sukkerraffnaderie i London, hvorved over 20 Personer komtil Skade.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
De polske Tropper, som have været paa Øes Elba, ere nu over Nürnberg vendte tilbage til deres Fødeland.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Fra Altona skrives, at den 26, 27 og 29 f. M. vilde den danske Armee=Kontingent gaae over Elben og uden Ophold fortsætte sin Marsch over Bremen, Almelo og Antwerpen, saa det Slutningen af December kan indtraffe paa det franske Grændse. Nogle foretagne Forandringer i dette Korps's Bevæbning og Udrustnin(sandsynlig en Følge af den danske Armees for ventede nye Organisation) have opholdt dets Afmarsch noget. Det er een Division, bestaaen af 2 Brigader, hvoraf den første, eller LiniBrigaden, kommanderes af General v. Bagmann, og er sammensat af følgende Troppekorp. 1 Bataillon af Dronningens, i af fyenske og af jydske Regiment, 2 Eskadroner Prinds Fedinands Dragoner og 1 Batterie SexpundiDen anden eller lette Brigade, under Oberste Waldeck Kommando, bestaaer af det slesvig, Jægercorps, det holsteenske Skarpskytterkorp, d. 2 Eskadroner Dragoner og 1 Batterie Sexpuen dige. Desforuden gaaer det skiønne Altona, Grenadeerkompagnie og et Detaschement Husater med som Bedækning for Hovedqvarteret, ligesom og en forholdsmaang Artilleri pari og et Feldtigareth=Train skal følge Korpset. Prinds Frederich til Ressen vil selv kan mandere det, endskiøndt den longt større Deel af det under hans Betaling staaende danske Auxiliair=Korpepaa 15000 Mand fremdeles bliver samlet i Holsteen under Prindsens Overkommando, hvorfor og den største Deel af Staben følger Hs. Durchl. til Frankrig. Generallieutenant v. Kardorff er, foruden Kommanden over den tilbageblivende Deel af Autilian korplet, ogsaa overdraget Generale Kommanden i Hertugdommene i Prinds Frederichs Fravarelse.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
J Betragtning af det fælleds Øiemeed ved de høie Allieredes Oprationer har Hs Maj stat Kongen til sammes Lettelse og Befordring bevilget frie Giennemtart og aldeles Holdfrihed giennem Sundet for alle Militair=Effecter, Krigs- og Mundprovision de Allierede tilhørende.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Den Holsteenske Overret kommer efter fuldført Jndlemmelse af det Lauenbotaske til at føre Navnet "Holsteen; Lauenborgsk Overret, Hs. Excell. Geheime Statsminister Greve, Kay v. Roventlou afreiser med det første for at modtage Hertugdommet Lauenborg.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Handelshuset Peschier & Comp. i Kiøbenhavn har gjort Fallit. (J Stockholm har syv store Kiøbmænd - efter Ravnene at dømme -de Fleste af den mosaiske Tivesbekiendelse gjort betydelige Bankerotter).
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Delinqventen Claus Dau, af Ulvesbüll i Landskabet Eiderstedt er ved den holsteenske Over=Kriminaliets Dem at 14de Septen herd. A., for forøvet Mord og Røverie tilfunden, at radbrækkes, og hans Krop at lægges paa Steile, hvilken Straf det under 3die Novbr., efter Jndstilling fra bemeldte Ret og det lenge lig slesvia helsteenske Kancellie, har det behaget Hs. Majestæt at formilde derhen, at Tielinqventen, efterat Dom men er publiceret, halshugges med Øxe, Hovedet sættes paa en Stage og Kroppen lægges paa Steile.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Kiøbenhavns Børs den 28de Robembek. Cours. Hamb. 2 M. 642, a vista 650. Amsterdam 2 M. 600. London 2 M. 26 3/4 Rbd., a vista Specier 645 Specier solgtes til 39 Rbmk.; for Committeesedler blev givet (med Rente) 76. pr. 100. Oblig. 51 a 52. Nørste Sedler 50.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag 1 Frue Kirke Hr. Meden. le Hr. siden.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Avertissements. Nylig har forladt Pressen, Tanker i bunden Stul paa Deres Majestæters Kongens og Dronningens hendelige Kronings og Salvings Fest i Frideriksborg, den 31te Juli 1815. Forfattede og fremagde offentlig for Menighederne i Ørting og Falling i Aarhuus Stift, og efter sammes Anmodning i Trykken udgivne med et Anhang af tvende til Dagen passende Palmer, af Søren Møller, Stedets Sognepræst og Medlem af Landhuusholdnings=Selskab i Kiøbenhavn. Samme sælges hæftet for 3 Rigsbmk. hos Forlæggeren Bogtrykker Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Taxten for Gadekiørselen her i Byen, er fra nu af og indtil 1ste Mai næste Aar sat og anordnet saaledes i Rigsbankpenge Navneværdie 1) For den længste Tour, som regnes fra Færgebroen, eller Stranden op i Skolegaden, Sønder og Nørregade til Øster, og Vesterport med de uden for samme værende forstæder. . . . . 6 Rbmk. 2) For den længste Tour, som regnes fra Færge broen eller Stranden op paa Bredegade indtil Nørregade, Skolegaden, Allgaden og Vestergaden paa begge Sider. . . . . 3) For en Middeltour, som ligeledes regnes fra Færgebroen eller Stranden op i de til Bispens gaae mod Sønden stødende, smaae Gader, paa Gammel- og Nytorv, eller lige lang Vei optil Allgaden. . . 4) For den korteste Tour, som regnes 11 Færgebroen eller Stranden og i Bispensgade til Vesteraae eller lige lang Vei, nemlig i Jømfrue Annegade, Vester og Østerades Gaar. 3 Ligesom Oldermanden, Lars Nielsen for hver Tilsigelse er i ovenmeldte Til tilstaaet 12 Ret Navneværdie; - alt under de Forskrivter og Bestemmelser og Læssenes Størrelse, Brænde, Tørv., Salt, Kul=Kiørsen m.v. samt under den Mulct og Strat i Overtrædelses Tilfælde for Vognmanten og Vognmandskattene, saavelsom den Multi forutilbørligen at opholde Vognmændene eller deres Kiøresvende efter væs, som findes forsatte i Raadstue, Placaten af 1ste April 1811, 2den April og 18de November 1812, samt 13de September 1813.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Ligeledes erindres, at ingen Jnden eller Udenbyesboente som ikke ere indlemmede i Vognmandslauget for Gadekiørselen, maae med egne Heste og Vogne for Betaling eller nogetsomhelst Vederlag forrette Gadekiørsel for andre, under vedbørlig Mulct i befunden Overtrædelses Tilfælde. Aalborg Raadstue den 27de November 1815. Magistraten. Godt Øl, guult ævret Smør, gode Oste og Brænderie Værme kan faaes tilkiøbs hos Niels C. Brix.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Sidste Fredag den 1ste December blev der funden imellem Hasseriis og Aalborg paa Landeveien en Fre=Pud, som Eieren kan faae igien naar han angiver Couteuren og betaler dette Avertissements Bekostning og billig Findeløn, naar man melder sig hos Hr. Bogtrykker Wandall, som giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Fra Kiøbenhavn er nylig arriveret et Partie nye og smagfulde decoreerte Speile, deres forsynede med Mahogni Rammer og af forskiellig Størrelse, og sælges for den i Kiøbenhavn gangbare Priis, enten samlet eller enkelte Par, forevises hos Joh R. Bock. Niels Bassesen, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad, Byefoged i Nibe og Herredsfoged i Hornum og Fleschum Herreder. Giør vitterligt: at efter Begiering af Examinatus juris, Forvalter Peder Holm af Lundbeck som befalet paa Overformyndernes i Nibe, Christen Knudlen Møllers og Christen Asps Vegne, og i Medhold af en tem under 9de December f. A., forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende : Vi Frederik den Siette af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Olden berg. Giøre vitterligt: At eftersom Overformynderne i Vor Kiøbstæd Nibe, i Vort Land Nørre-Jylland, Christen Knudsen Møller og Christen Asp, for Os allerunderdanigst have andraget, at en for Umyndiges Midler, under Nibe Kiøbstæds Overformynderie, udstædt Kongelig Obligation No. 191, dateret 14de October 1789, er bortkommen, saa have Vi, efter deres derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Stevning til Overretten, som 3de Gange skal indføres i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, og Aalborg Stifts Aviser, maae med Aar og Dags Varsel indkalde den, som maatte have bemeldte Obligation ihænde, derved at fremkomme og sin Ret til samme inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; men om Jngen inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maae der paa samme erhverves Mortificationsdom. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn den 9 Decbr. 1314. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Ørsted. Lassen. Hansen. Fischer. Dræbye. Overformynderne i Nibe, Christen Knudsen Møller og Christen Asp, Berilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en Kongelig Opligation N. 1904, dateres 14de October 1789. indstevnes herved, uden Laugdag, Ihændshaverne af fornævnte Kongelig Obligation med Aar og Dags Varsel, at møde for Nibe Byetings=Ret, Løverdagen den 21de Detember næstkommende Aar 1816, for at anmelde og beviisliggjøre sin Ret til samme, da i manglende Fald, der pa fornævnte Obligation bliver erhvervet Mortificationsdom, i Overeensstemmelse med forestaaende allernaadigste Bevilling Denne Stevning forkyndes for Overretten, og indføres, Gange i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercu- og Aalborg Stifts Aviser. Under Dommerens Haand og Forlegling. Nibe den 11te September 1819. Bassesen. U. S.) Overeenstemmende med Orginal-Stevningen attesteret. P. Holm.
Jyske Efterretninger, 1815-12-01
Tirsdagen den 12te December førstkommende, om Fe middagen Kl. 10 slet, er en Skiftesamling i KiøbmanJens Frederich Holids Opbudsboe, berammet at holde paa Aalborg Raadstue, hvor en af Skifteretten nu eft det i Boet udgangne Proclamas Udløb forfattet Cacution over Boets Jndtægter og Udgivter agtes fremlagt i Skiftet derefter til endelig Slutning optaget, til hvilEnde Boets respective Creditorer anmodes selv, eller ved befulmægtigede at give Møde. Aalborg den 27de November 1819. Hornsyld. Kløcker.