JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-16
Hos Fiskeren paa Brahetrolleborg kan fra nu og indtil Mai 1835 erholdes Karper, Aborrer, Suder og Gjedder, til billige Priser. 1000 583211216. J 11 Nr. 8 om Et udman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
61 Aargang. No 191. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 19 November 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Jndhold. Politikens Forhandlinger (Belgiske Anliggender. Fransk Embargo paa de hollandske Skibe). Frankerig, (Hertuginden af Berrys Hæftelse. Kongelig Forordning om et Lovudkast til Kamrene desangaaende. Politikkens Forhandlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Belgiske Anliggender. Den store Knude er endnu ikke løst, men maa snart blive det. Ved Antverpen, havde Man til den 9 de intet mærket til den forenede Eskadre, medens Man i Paris var urolig over dens Adskillelse ved et Vindstød, saa at den Frankfurter Overpostamts-Tidende er feil underrettet, naar den efter et privat Brev fra Paris af 6 Novbr. melder, at endeel af Flaaden har viist sig for Antverpen. Folkene paa en hollandsk Lodschaloupe, som den 11te traf paa en engelsk Fregat i Nærheden af Scheweningen, vare ombord paa samme og bleve beværtede med Brød og Brændeviin. Da Føreren drak paa Venskab imellem Engelland og Holland, svarede Officeren med et Smiil: "Ziskerne gjøre vi Jntet; men nikkede til Spørgsmaalet, om det da vilde blive Tilfældet med Koffardieskibene Skulde, som Man iøvrigt troer, General Chasse forlang en ny Frist, for endnu engang at indhente Jnstruktioner fra sin Regjering, da vil Blokaden sandsynlig blive fortsat til den 12te; udfører han derimod sin Trudsel og strax bombarderer Staden (S. 758), da skal Eskadren beskyde Citadellet og Marskal Gerard i Jilmarscher begive sig til Antmerpen. Men det rimeligste er, at Chasse ikke lader det komme til det Yderste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Som Kjendsgierning sees af Moniteuren den 8 dennes, at den franske Regjering nu ogsaa har udgivet befalintil at lægge Embargo paa de hollandske Skibe i alle franske Havne. Derimod har Søeministeren, Admiral de Rig ny, endnu ikke villet tilstille Rhederne de ansøgte Kaper breve. Ved Nordarmeen er truffet alle Anstalter til at aabne Feldttoget, og Hertugen af Orleans er Morgenen den 1 d. afgaaet, for at anføre Avantgarden. Hovedqvarteret vil for det første blive opslaget i Waachem og en Afdeling paa 11,000 Md. Jnfanterie og 700 Ryttere skulde drage igjennem Vestflandern fra den 12 til 15d. Hele Armeen skal efter Sigende bringes til 80,000 Md. Desuden tales om Oprettelsen af en saakaldet Østarmee paa 70,000 Md. henimod Mosel, som Marskal Soult personlig vilde stille sig i Spidsen for, om Nationalgardens Mobilgjørelse og Jndkaldelse af Klassen for 1832. J Belgien er det almindelig Ønske Krig, og Kongen siges at ville selv anføre Hæren, hvis egentlige Chef er General Desprei. Efter Forlydende er der fra Haag udskikket Emissarier med Dueposter, forinden 1 Time at kunne have Efterretning om de Franskes Jndmarsch i Belgien. Jøvrigt spottes her over Blokaden, som den i November Maaned paa disse Kyster herskende Taage vil gjøre næsten umulig. Regjeringen synes ikke at ville tage Repressalier paa den engelske og franske Handel, og hvor truende Udsigterne end ere, spores ei engang Spekulationer i Handelen med Kolonialvarer, Statspapirerne holde sig, og overalt synes den Mening overveiende, at den belgisk hollandske Sag vil blive afgjort uden almindelig Krig, hvilket det forventede preussiske Troppekorps i Egnen af Venlod lod befrygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Grev Pozzo di Borgo har endelig den 7 de naaet Paris, hvor Marquis v. Lansdowne siges at arbeide paa at faae en Handelstraktat imellem Engelland og Frankerig istand. Frankerig. Undtømmeligt er det Stof, som Menneskelivet frembyder; thi neppe synes een Brand nær ved at slukkes, for en ny tændes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Hertuginden af Berry er paagrebet og fængslet, Denne overraskende Nyhed meldes i Moniteuren af 9de saaledes: "Jgaar Kl. 1 fik Regjeringen den Efterretning at Hertuginden af Berry er hæftet den 7 d. M. Kl. 10 om Morgenen i Nantes. Man fandt hende skjult i et Huus med Dhrr. Guibourg og Resnars og Demoiselle Kersablec. Hun er bragt i Forvaring paa Slottet ved Nantes." Videre melder Moniteuren, at en Forordning strax er forfattet i Ministerraadet af følgende Jndhold: "Et Lovudkast skal forelægges Kamrene, hvorefter de skulle tage en Beslutning om den Fremgangsmaade, som bliver at lagttage i Henseende til Hertuginden af Berry."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Omstændighederne ved Hertugindens Fangenskab fortælles saaledes: Alt i flere Dage havde Man en Demoiselle Dugnignys Huus i Slotsgaden mistænkt. Det var Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen den 6 Novbr., da hun just vilde gaae til bord, at Politiet brød ind i Huset, efterat alle omliggende Gader vare besatte med Tropper. Bordet var dækket, men 2 Pladser stode ledige, som paa Forespørgsel vare bestemte for Huusejerindens Broder og Søster. Hele Huset blev nu gjennemsøgt; men det eneste Spor Man fandt, var nogle nys opbrændte Papirer paa et lidet Loftskammer, samt et Brev fra Paris til Hertuginden, hvori var skrevet med sympathetisk Blæk imellem Linierne, for at lade hende vide, at en af de Personer, som daglig spiste ved hendes Bord, havde forraadt hende. Hele Natten blev Nationalgarden under Vaaben, og Huussøgningen fortsattes indtil næste Formiddag, da Man endelig fandt bag Skorstenen en Krog, som var skjult med en kunstig Dør, der kun lod sig aabne ved at dreies omkring. En uvilkaarlig Bevægelse, hvortil Heden fra den tilstødende Kamin tvang de Jndspærrede, røbede dem, og de bleve nu fremtrukne halv forkomne og i en saa ynkelig Tilstand, at endog Hertuginden var ukjendelig af Smuds. Efter en Beretning skal hun have spurgt den første Officeer, som opfordrede hende til at overgive sig, hvo der havde Ret til at hæfte hende, hvorpaa Svaret blev "Jeg kommer i Lovens Navn; hav den Bevaagenhed, Madame, ikke at tvinge mig til at bruge Magt;" efter en Anden raabte hun til Gensd'armen: "J behøver ikke at lede længer; her er jeg, Jeg er Hertuginden af Berry. Hvor er Generalen, Til hans gamle militaire Loyalitet vil jeg betroe mig. Er Nogen skyldig, da er jeg det allene; hine Herrer have kuns fulgt mine befalinger." En Protokol blev strax optaget og Vidner afhørte, for at bevise Hertugindens Jdentitet, at Man ikke skulde opleve et nyt quidproquo som hiint berygtede paa Dampskibet Carlo Alberto. Hertuginden med hendes Følge bleve derpaa under Eskorte bragte til Slottet, men iøvrigt behandlede med stor Skaansel. "Paa Hævn - hedder det - tænktes der ikke og taledes endnu mindre; de frie Franske kjende ikke denne Følelse." J Huset fandt Man ogsaa en Bogtrykkerpresse, en stor Mængde Proklamationer, hvori blandt andet lovedes Staden Nantes, at den skulde blive Regjeringssædet, saalænge Regentskabet, varede, naar Jndvaanerne vilde erklære sig for Henrik V, nogle Pengesummer, hvoriblandt en Mængde 1 og 5-Frankstykker med Henrik Vs Billede, samt flere Medailler, hvorpaa han forestiltes, styrende en Vogn med den ene Haand og i den anden en Trefork, som han støder i Revolutionens Dæmon, idet han sætter den Foden paa Brystet. Efter dette sit Prøvestykke er Nantesernes Modbydelighed for Præfetten Hr. Duval reent forsvunden, og en Tale af ham til Nationalgarden, der begynder med: "Jeg bad Eder at dømme mig af mine Handlinger" a. optaget med Enthusiasme. Ogsaa Mairen roser den af Jndvaanerne udviste Patriotisme ved denne Leilighed. Endskjøndt Garnisonen, Nationalgarden, og den hele Befolkning var paa Benene, herskede her den største Rolighed, da Man i Hertugindens Paagribelse haaber at see en Ende paa den sørgelige Borgerkrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Til de flere Omstændigheder, som fortælles ved Hertugindens Hæftelse, hører endnu, at Huset, hvori hun fandtes, er beliggende overfor Slottet. Spisesalen var prydet med Lilier og Jndskrifterne: "Navarino, Trocadero og Algier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
J længere Tid havde hun strøifet omkring i Egnen, forklædt snart som Malkepige, snart som Bondekone og snart som Møllersvend. Engang blev hun endog baaret af en Oxe driver indrullet i et Knippe Høe. Opdagelsen skeete virkelig først derved, at de Jndelukke raabte: aabner Vi qvæles." Hertuginden var saa angrebet af Heden i Kaminen, at hun siden sagde: "J havde nær stegt mig levende ligesom den hellige Laurentius!" Damen, som forraadte hende, skal være en Jtalienerinde ved Navn Gonzaga. Hertuginden skal just have staaet i Begreb med at begive sig til en anden Egn i Frankerig, for at fornye sine Anstrængelser. Som Nouvellisten udtrykkelig bemærker, kaste de opdagede Papirer meget Lys over alle Partiers" Rænker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Af en senere Bekjendtgjørelse fra Mairen i Nantes sees, at Hertuginden den 9 Novbr. er ført til Slottet Blaye ved Bordeaux, der, som Man erindrer, alt for nogle Maaneder siden blev sat istand til Forvaringsted for en Fange af Stand." Hun indskibede sig Kl. 5 1/2 om Morgenen, ledsaget af Generalen Grev d'erlon, Præfekten og Mairen fra St. Nizzaire paa et Dampskib, som skulde bringe hende ned ad Loirefloden til Krigsbriggen Capricieuse." Demoiselle Kersabler og Hr. v. Mesnars indskibedes med hende, Frue v. Charette har selv skrevet til Grev derlon og forlangt at blive fængslet, for at gjøre den høie Fange Selskab." Hr. Guibourg holdes strængt bevogtet i Fængslet i Nantes, uden at Nogen tilstædes Adgang til ham. Demoiselle Dugnigny samt hendes Søster og Broder ere ogsaa arresterede, og flere Arrestbefalinger imod kompromitterede Personer afsendte fra Paris til Nantes. Selv i Paris ventes flere Hæftelser; Begyndelsen skete alt den 8de med Hertugindens Banquier, Hr. Jauge, som efterat have endt sine Vexelforretninger paa Børsen, maatte følge med 2 Politieagentere til sit Hjem Der skal ogsaa allerede være gjort slige Opdagelser, som hæve al Tvivl om, at Carl X og Familie har været i fuldkommen Forstaaelse med Hertuginden. Jndtrykket af hiin Tildragelse er naturligviis meget forskjellig. Ligesom Man allerede længe har tilskrevet Ministrene, at der ingen Ende gjordes paa Vendee=Krigen og Hertugindens Fængsling, holdes nu den tvetydige Lovtale over dem: "at de endelig have hørt Nationens Stemme og seet sig tvungne til at afskjære sig selv Retiraden og give Landet en Sikkerhed for, at de mene det ærligt med Revolutionen af 1830. Carlisterne synes som bedøvede af Skræk, Qudtidienne kalder Hertugindens Hæftelse en høist beklagelses, værdig Tildragelse, dog ene og allene for Frankerigs Skyld; enhver anden Tanke vilde Madame misbillige; Gazetten beundrer hendes Mod, som maa qvæle Partie aandens (!!) Stemme i alle franske Hjerter." For desmere at opvække Medlidenhed udmaler den, med hvilken Værdighed og Koldblodighed hun paa sin Forvandrede til Slottet, efter at have vansmægtet i hele 24 Timer. En Mængde Legitimister have endog anlagt Sorg; især skulle de Fornemme i St. Germain=Forstaden være urolige, og Mange lave sig til at drage paa Landet. Oppositionsbladene yttre derimod deres Misnøie over den kongelige Forordning, som befaler, at Hertugindens Sag skal afgjøres af Kamrene, da dette strider saa ganske imod Chartet, hvorefter Jngen maa unddrages sine naturlige Dommere, og spørge: om i dette Tilfælde nogen tilbagevirkende Lov behøves, Selv Hr. Dupin skal erklære sig høit derimod, og vil i Deputeertkammeret foreslaae Dagens Orden samt Hertuginden henviist til Domstolen, for at Retfærdigheden kan have sin Gang. Efter Handels-Journalen vil denne Tildragelse blive lykkelig eller ulykkelig for Regjeringen, Alt efter hvad Brug den gjør deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Kjøbenhavns Børs=Kours den 16 Novbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 215. Spec. 212. solgt til 12 Mk. 11 1 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 150 1/2 a 151 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 1/44 ½ s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer, (u. Rente) 89 - R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito. dito 85 1/2 a - Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Dito 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a - Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 101 1/3 102 B. 4 pCt. dito dito 99 - Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 99 - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. - 3 - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 65 a 67 L. St. Asiatiske Aktier - 2 - i Sedl. Bank-Disconto. .... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
AVERTISSEMENTS. At Rasmus Kristian Rask, Prof. lingnar, orient, og Bibliotekar ved Københavns Universitet, ved en blid og rolid Død er indget til Evigheden den 14 Nov. i sin Alders 45 Ar bekjendt gøres herved sørgeligst for hans Familie og Venner af hans efterladte Broder. II. K. Rask, Stud. Theol.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Theatret i Odense. (7de Abonnementsforestilling)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Søndagen den 25 Novbr. 1852 opføres: Den fortrædelige Formiddag, nyt Lystspil i 1 Akt ved Heiberg. Derefter (efter Fleres Forlangende: Sørgetale over et tomt Glas, Til Slutning: Maigildet, dramatisk Jdyl, med Sange, i 1 Act af Holst. A. Werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Da Hr. J. C. Geismar, der i den senere Tid har opholdt sig i Nyborg, og under 11 Juli sidst aflaante mig 8 Specier, ikke har opfyldt de Løvter, han da gjorde, og endnu mindre, ifølge hans Skrivelse af 7 dennes, mødt her den af ham bestemte Tid for at afgjøre Beløbet, saa anmodes bemeldte Hr. Geis mar herved om - dersom han endnu maatte opholde sig her i Fyen, og ei atter er bortreist til sine Venner darausens -at tilsende mig mit Tilgodehavende med første Pakkepost, at jeg ikke for min Godvilligheds Skyld skal have flere Uleiligheder med Jndkrævningen deraf. Middelfart den 17 Novbr. 1832. B. Wulff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
At Gaardfæster Anders Jørgensen Milling af Bierne Bye Horne Sogn, under Grevskabet Brahesminde, formedelst Sindsvaghed og slet Huusholdning, er erklæret umyndig, og at Gaardfæster Jørgen Hansen Kei af bemeldte Horne er udnævnt til hans Værge, det bekjendtgjøres herved. Hvedholm den 17 Novbr. 1832. Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Foranlediget af, at Næringsveien, langtfra at indskrænkes, nu deles imellem saa Mange, maa jeg herved bekjendtgjøre: at der hos mig, ligesom hidtil, bestandig er Udsalg af alle til Konditoriet henhørende Sager, saasom: Kremkager, Kurvekager, Kathrine, Mandel= og Wienerkager, Sandkager, Sukkerbrøds= og Butterdeigskager, Maringse og Makron=Krandsekager. Større og mindre leveres til enhver Tid, naar samme forud bestilles. Ligeledes faaes Brystsukker, forskjellige Slags Pebermyntekager, tilligemed flere Sorter fine Confekturer, Alt til billigste Priser, og anbefaler jeg mig fremdeles til mine ærede Venner og Velyndere, som ville forundt mig deres Søgning. M. sal. Bang, paa Nørregade Nr. 598. Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
At jeg har nedsat mig her i Byen som Kjøbmand, og at i min Boutik paa Torvet i Hr. Kjøbmand Conradsens forrige Leilighed hos Hr. Guldsmed Ahrenzen kan erholdes alle Sorter Specerier, Porcellain og Glasvarer m. m. m., det undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, idet jeg anbefaler mig til Enhver, som vil forunde mig deres Søgning, med den Forsikring, at det Maal, hvorefter jeg stræber, skal være at forene billige Priser, gode Varer og reel Behandling. Faaborg den 16 Novbr. 1832. J. Udbre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Skipper Joh. Anderskou fra Odense, som er ankommen til Kjøbenhavn, afseiler derfra snarest muligt, og medtager Fragtgods til Odense. Ligger i Nyhavn ud for Nr. 25.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Af Umyndiges Midler under Grevskabet Brahesmindes Overformynderie kan strax erholdes til Laans 339 Rbd. 1 Mk. 6 2/8 s. Sedler og Tegn, naar Vedkommende derom henvende sig til Forvalter Trolle paa Steensgaard pr. Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Af offentlige Stiftelsers Midler ere 1063 Rbd. 19 s. Sølv og maaskee noget mere, at erholde til Laans i førstkommende 11 Decbr. Termin, imod anordnet Sikkerhed. De herpaa Refletterende anmodes at henvende dem til undertegnede Forvalter, ved Lundegaards Stiftelse. Jensenius. Lundegaard den 17 Novbr. 1832. Jmod solid Sikkerhed, er en Kapital af 6000 Rbd. at faae til Laans i anstundende Decbr. Termin, hvorom man behager at adressere sig til Prokurator S. Hansen i Odense. Øverste Etage i Gaarden No. 234 paa Vestergade er til Paaske Flyttetid 1835 at faae til Leie. Lysthavende vilde behagelig henvende dem til J. B. Lorenzen, Gjørtlermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-19
Forpagtning. Til anstundende 1 Mai kan Avling og Hollænderie ved en Hovedgaard, beliggende imellem Faaborg og Odense, erholdes i Forpagtning paa billige Vilkaar, blandt hvilke, at den største Deel af Besætningen, saavel af Heste som Kreaturer, hvoriblandt 152 Stkr. Malkekøer, overleveres Forpagteren til Brug i Forpagtningstiden, ligesom og de fornødne Meierieredskaber, Avlsredskaber og Folkesenge m.v. kan overlades Forpagteren. Afgivten fordres sikret ved Prænumeration. De Lysthavende behage at henvende sig til Forvalter Warberg paa Eensomhed ved Odense, der meddeler de fornødne Oplysninger og paaviser Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
61 Aargang. No 192. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 20 Llovember 1832. Indhold. Politikens Forhandlinger (Flaadens Afseiling til den hollandske Kyst. Russiske Rustninger i de tyrkiske Naboprovindser). Krigstildragelser i Portugal. Spanien (Cirkulaire om Amnestie=Dekretet). Frankerig. Belgien. Tydskland (Frankfurter Oprørslov. Forhandlinger i det hannoverske andet Kammer).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Politikens Forhandlinger. Belgiske Anliggender. Den 10 November afseilede Krigskibe med 1 fransk Fregat, som endnu 2 brittiske og 3 franske Skibe næste Dag fulgte efter, til den hollandske Kyst for at begynde Blokaden. Samme Dag skulde begge Admiralerne selv have afseilet med Resten af Flaaden, men bleve forhindrede af det slette Veir, og laae endnu den 12te i Dünerne. Sidstmeldte Dag ankom her endnu en fransk Fregat fra Cherbourg, og i alle brittiske Havne fortsættes Rustningerne, Krigskibe krydse saavel i Kanalen som i Nordsøen, og skulle alt have opkapret nogle hollandske Skibe Jmellem begge Nationers Søefolk hersker den bedste Forstaaelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Den 10 meddeeltes Lord Palmersion og Fyrst Tallerandet Tilbud fra Hollands Side, om at antage de for omtalt preussiske Forslag som Bassis for videre Tilstaaelser; men da disse ikke vare bestemte og heller ingen Dag fastsat til Underhandlingernes Slutning, bleve de forkastede. Kongen af Preussens Svar paa Forslaget til at besætte Luxemburg og Limburg med preussiske Tropper, saalænge den franske Hærs Opperationer i Belgien vedvare, var den 15de endnu ikke officiel indløbet til London; men efter en Pariser, Skrivelse havde Preussen kun givet et betinget Samtykke, saaledes at hiin Besættelse blot skulde ansees som et Underpant for Kongen af Nederlandene; men ingenlunde som omdet bifaldt de tilsigtede Tvangs=Forholdsregler, hvilke det vedvarende misbilliger. Fra fransk og engelsk Side har Man derimod blot gjort Preussen hiint Tilbud til Sikkerhed for, at den franske Armee strax efter det Antverpener Citadels Jndtagelse vilde rømme det belgiske Gebeet, og Man vilde handle daarligt, hvis Man indrømmede det virksommere Midler til at forhindre de Tvangs=Forholdsregler, som desværre, ere blevne nødvendige imod Holland."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Jfølge de nyeste Efterretninger skulde den franske Hær strax efter Midnat den 16 d. rykke ind i Belgien, den 19de indtræffe for Antwerpen, opfordre General Chasse til Overgivelse, og kuns tilstaae ham 2 Dages Tid til at indhente Jnstruktioner fra Haag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Tyrkiske Anliggender. Fra Wien meldes, at de i Moldau og Wallachiet kantonnerende russiske Tropper have faaet saa anseelige Forstærkninger, at de med de i Besarabien staaende Regimenter skulle beløbe sig til 80,000 Md., og Man formoder, at denne Troppesamling har Hensyn til Begivenhederne i Tyrkiet. - Jmellem den tyrkiske og egyptiske Flaade skal være sluttet en Vaabenstilstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Krigstildragelser i Portugal. Fra Oporto haves Efterretninger til den 6d., da endnu intet af Betydenhed var forefaldet, videre end at Den Miguel selv var indtruffet ved Armeen, efter at han ved en Dagbefaling fra Hovedqvarteret Combra den 27 Octbr. havde lovet alle konstitutionelle Overløbere Pardon og oveni Kjøbet Belønninger. Sine Søstre havde han ladet bringe til Braga. Den 4 Novbr. var Transportskibet Wellington ankommet til Oporto med endeel Officerer, 50 Md. og 86 Heste. Ogsaa den berømte General Stubbs, som har erhvervet sig saamegen Kierlighed og Agtelse i Oporto, skal igjen kunne ventes hertil, for at modtage den øverste Kommando.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Den 24 Octbr. forsøgde en Afdeling Miguelister at overrumple Sexra=Klosteret ved List, idet de nærmede sig med omvendte Geværer, som om det var Deserteurer; men Planen var røbet af en Kone fra Villanova og Garnisonen lod dem komme saa nær, at den kunde modtage dem med en ødelæggende Salve. En ny Underhandling om at skaane de brittiske Undersaatters Liv og Eiendom har været frugtesløs, iøvrigt synes Miguelisterne at tænke paa at drage i Vinterqvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
De Konstitutionelles Foretagende imod Aveiro er mislykket, og de have igjen maattet forlade samme. J Lissabon var Alt roligt siden Don Miguels Afreise. Lord William Russel havde ladet sig nøie med den Oplysning om sin Tjeners Mord, at samme var en Følge af hans egen Trodsighed. - Jndvaanerne paa de Capperdiske Øer skulle nu ogsaa have erklæret sig for Donna Maria.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-20
Spanien. At her hemmeligt organiseres en Borgerkrig, er umiskjendeligt. Den 30 Octbr. var ogsaa i Madrid det Rygte i Omløb, at Kongen, der skal lide af en Sindsvaghed, efter en lang Samtale med sin Skriftefader havde besluttet, om et Par Dage igjen selv at overtage Regjeringen, og da kuldkaste alle Regentskabets Akter; men uagtet der virkelig skal være sporet en øieblikkelig Vaklen ved Hoffet, har Dronningens faste Villie endnu dennegang seiret, hvortil ogsaa Armeens erklærede hengivenhed for det nye System ikke lidet har bidraget. Alle for politiske Forbrydelser Fængslede ere alt satte i Frihed, hvorimod Biskoppen af Leon og Hr. v. Calomarde ere forviste til Mahon. Den Sidste er allerede bortført under stærk Eskorte fra Madrid, hvilken Leilighede Apostoliske vilde benytte til at afstædkomme et Opløb; men det lykkedes dem ikke, og et Dusin Urostiftere bleve hæftede. Et Rygte taler ogsaa om Jnfanten Don Carlos Hæftelse. Redakteuren af Hoftidenden er afsat for den bekjendte Udeladelse af Amnestie=Dekrettet. Nogle trykkende Afgifter ere ophævede, og Dronningen har paa det alvorligste formanet Rettens Betientere til at afholde sig fra al Uredelighed og Bestikkelse.