Viborger Samler, 1833-12-24
Spanien. Endskjøndt Hr. Zeas Afløsning af Hertugen af S. Fernando ikke officielt er anmeldt (Hertugens Følge var allerede ankommen til Madrid, og han selv ventedes dertil den 3die om Aftenen) saa slutter man dog af Tonen i de ministerielle franske Blade, at den ikke længe vil udeblive. Jmidlertid har den spanske Premierminister, som man for har villet sammenligne med Casimir Perier, vist sig saa bøielig, at det er meget muligt, han torde opgive sit System, for at beholde sin Post. Saaledes erfarer man blandt Andet, at han ifølge Drostningens Ønske ved egenhændige Jndbydelser har kaldt Greverne af Punnonrostro og Parsent, der paa hans Befaling vare forviste fra Madrid, tilbage. Jndtil videre søger han i sin Tidende Estella, der redigeres af de bekjendte Afrancesacos Lista, Hermosilla og Minnano, at forsvare det System, han har opstillet i det bekjendte Manifest af 4de Octbr., Paa detes Side yttre de Liberale sig aldeles uden Forbeholdenhed i Tidenden el Tapor, der kommer ud i Barcelona, og hvori den Anskuelse er opstillet, at Spanien maa træffe et Valg mellem Absolutisme og constitutionel Frihed; en Mellemvei kan ikke tænkes. Den Characteer, Pressen i Spanien i de sidste Uger har antaget, viser tilstrækkeligt, at der forestaaer dette Land en ny Æra. Et Beviis paa den Tillid, Regjeringen indgyder, er, at et frivilligt Laan paa 40 Mill. Realer uden Vanskelighed er kommet istand i Madrid. - General Castannon og el Pastor ere, ifølge Memorial, pludseligt vendte tilbage fra Tolosa og S. Sebastian. Det hed, at 4000 Jnsurgenter vare i Anmarsch mod Tolosa, endnu vare de ikke rykkede ind; dog havde de allerede bestilt Qvarteer. Guerilleroen Segastibelzar er med Laxdizabal ankommen til Bastansdalen. Han har 600 Mand hos sig. Andre Jnsurgenter fulgte efter ham. Castannons Proclamation har i høieste Grad forbittret alle Regjeringens Fiender, og Ophævelsen af Biscayas Privilegiet betaget deres Venner Modet. Morella i Valencia er endnu i Jnsurgenternes Hænder; dog ere Tropper sendte imod dem med Befaling, ingen Pardon at give. Jnsurgenterne i Valencia anslaaes til 6000 Mand. Fra Navarra marscherede 2000 Jnsurgenter til Cincovillas. Blandt Munkene synes der at være Splid, da Nogle have Lyst til at underkaste sig Dronningen, 6000 Jnsurgenter under Erazo have efter en fortvivlet Modstand maattet vige Marken. Oprør skulle være udbrudte i Leon og Estramadura. En Jnsurgentbataillon, der gjorde Forsøg paa at trænge ind i Dalen Arciva paa Grændsen af Navarra, er dreven tilbage af Jndvaanerne. Sarsfield er ankommen til Pamplona, og vil i Forbindelse med Generalcapitainen af Arragonien, Espeleta, operere i Ryggen af Rebellerne. Forfra angribes de af Valdet, Lorenzo og Castannon. - Ved et Decret af Dronningen er Spanien inddeelt i 43 Provindser eller Departements. – En stor Deel af Madrids Jndvaanere ere dragne Hertugen af San Fernando imode. – Dronningen har i en Formaning til de baskiske Provindser lovet at opretholde deres Privilegier; heller ikke ere disse Provindser indbefattede i denovennævnte nye Inddeeling. – J Valencia ere Stæderne faldne paa den heldige Jdee, under Navn af Hermandad (Broderskab) at indrette et fælleds Forsvar; 7 Stæder ere allerede traadte sammen i denne Hensigt. – Man havde det Rygte, at Merino var tagen til Fange.