JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Mandagen den 2den d. førtes endeel svært Skyts af 36 Pundige Kanoner og store Haubitser udad Kjøbenhavns Vesterport og troes bestemt til Korsøer. Samme Dag udførtes af Nørreport endeel Stykker og Geværer til Frederiksværk. Til Dragøe ankom og 60 Mand under 2 Officerer for at opkaste Batterier saavel Sønden som Norden for Dragøe, hvilket Arbeide strax tog sin Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Om Formiddagen den 5te saaes en Kutterbrig krydsende, indad imod Helsingøer med Parlamentærflag. Da ingen fjendtlige Fartøier maae nærme sig, for ikke her at gjøre Jagttagelser, sendtes en Baad ligeledes med Parlamentær slag den imøde, som modtog dens Brevskaber, der bleve bragte til Kommandanten. Man formoder de angaae de 2de Brigger, som skulde udleveres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Det Rygte, at Samsøe skulde være taget af de Engelske, er ugrundet. Ey heller have de vovet at foretage sig noget imod Kristiansøe, hvorvel adskillige Fregatten nu og da have viist sig i Nærheden af Fæstningen. Da Krigen der blev bekjendtgjort, udsendtes strax Lodserne for at advare alle forbiseilende danske Skibe om den Fare, de vare udsatte for ved at fortsætte Reisen til Kjøbenhavn eller Stæder deromkring, og ved denne Opmærksomhed have følgende Skibe der søgt Havn og været i Sikkerhed: Barkskibet Anna Dorthea fra Kragerøe Briggen Resolution fra Aalborg, Briggerne Neptunus og Admiral Lous samt Galeasen de 2de Søstre fra Kjøbenhavn Galeasen Bien stok samt 2 Jagter fra Flensborg og en Jagt, ført af Skipper Egholm og hjemmehørende i Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
J denne Uge ventes, at Kanonbaaden Faaborg, at nye Tegning, som de Engelske havde sat paa Grund lægges ud paa Rehden. Det røvede danske Linieskib Neptunus, som stod paa Taarbeks Revs Yderkant, blev den 5te sat i Brand af Fjenden, efterat han havde aftaklet det paa Masterne nær. Kl. 11 brød den røde Lue frem, men Røgen havde man alt seet længe for og om Aftenenbrændte det endnu i Vandgangen. Fra Kjøbenhavns Toldboesaaman og samme Aften Fregatten St. Thomas brænde, som laae Nordvest paa Saltholmens Grund. Sandsyn. ligviis forestaaer samme Skjæbne Tritton og Mars.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Den Danske Søemagt bestod, da Kbhvn kapitulerede, af 16 Linieskibe i Orlogshavnen (der ere bortførte paa Neptunus nær, som er tilsat og brændt ved Hveen). Linieskib i Dokken, som de Engelske sønderhug, 1 dito paa Rehden som Blokskib, dette have de sat paa Saltholm 2 Linieskibe i Norge, som endnu ere under Dansk Flag, 3 Linieskibe paa Stabel, af disse ere eet ødelagt ved Væltning og 2 tagne fra hinanden og bortslæbte. - Videre 17 Fregatter, deraf er een nemlig Freia, tilsat paa Læssøe, en reddet til Karthagena, og 2, nemlig Tritton og St. Thomas, skulle staae paa Saltholm; videre 8 Brigger, hvoraf een er reddet i Norge, og 2 skulle være undergaaede i Nordsøen; 34 Kanon- og Bombardeerbaade, hvoraf ventelig ingen kan føres til Engelland; allerede ere 2 førte indi Havnen, og de øvrige formodentlig ødelægges. - De Engelske faae altsaa 15 Linieskibe, 14 Fregatter og 5 Brigger. Vi have beholdt 2 Linieskibe, 1 Fregat og 1 Brig; og 6 Linieskibe, 3 Fregatter, 2 Brigger, foruden de mindre Skibe ere ødelagte. Betænker man nu den Engelske Søemagts Styrke (S. 574), saa kan man ikke andet end studse over den Regierings Ubluehed, der tør sige til hele Verden, at den med saadan Magt frygtede saameget for 20 Danske Orlogskibe og 16 til 17 Fregatter at den, for at sikkre sin Tilværelse, maatte tvertimod al Retfærd, Billighed, egne Løvter og Menneskelighed rane denne lille Søemagt ud af dens blodbestænkte Havn. Slig Paastand synes endog at være Spot mod sin egen Nation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
J en trykt Liste over Tabet ved de forskjellige Korpser i Kbhvn og Forstæderne fra 16 Aug. til 5 Septbr. - der dog ikke er fuldstændig og derfor endnu ikke her detailleret meddeles - angives samme til 181 Døde, hvoraf 4 Officerer, og 350 Saarede, hvoraf 19 Officerer, i Alt saarede og døde 521.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
J den nylig udkomne 1ste Deel af et Skrivt under Titel: Etatsraad Callisens Physisk-medicinske Betragtninger over Kbhvn, har denne agtværdige Olding til Slutning givet en kort Fortælling over den Kjøbenhavn i Aar mødte Ulykke, med en Liste over de under Beleringen i Stadens Hospitaler indlagte Saarede, som i Alt beløber sig til 768, hvoraf 442 vare saarede af Bomber og 326 ved andre Vaaben. 110 døde strax, 85 vare døde under Kuren inden den 7 Septb. 188 vare helbredede og 385 endnu under Pleie. Sammenholdes nu disse forskjellige Angivelser, da faaes et for Kbhvn ved Krigen og indtil Kapitulationen bevirket Tab af Døde af 376 Mennesker og et Antal Saarede af 573. Mendet er langt fra, at dette var det Hele. Brandkorpsets betydelige Tab er i hine Lister slet ikke omtalt. Heller ikke kunde de anføre de mange, der som plat dødslagne paa Gaderne og i Husene aldeles ikke bragtes i Hospital, ey heller de mange Saarede, der foretrak at helbredes i deres Hjem. Ligeledes ere mange af de Saarede døde efter d. 7 Septbr., den Dag hvortil Listerne gaae. Ved meget sandsynlig Gisning vil det derfor kunne antages, at vort Tab var omtrent af Døde og Saarede imellem 12 og 1300 og omtrent 600 Personer af alle Aldre, Kjøn og Stænder staae nu for den evige Dommer, at anklage den brittiske Regjering, der uden Aarsag bød at spilde deres Blod, med Glæde erfoer at dette Morder=Bud var opfyldt, og med Kanon-Salver forkyndte det for England, som værdig Grund til Nationaljubel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
J Tronhjem ere alle Engelske Matroser og Søefarende, der befandtes ombord paa de paa Rehden og i Havnen beliggende Skibe, satte i Forvaring paa det lige ud fordet frivillige Borgerlige Artilleries Batterie beliggende brittiske Embargoskib Brittannia, som havde mititær norsk i Vagt omborde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Indenlandske Efterretninger. Antallet af de Syge og Veneriske, som under Kjøbenhavns Jndslutning bleve forflyttede fra St. Hans Hospital til Frederiksberg Kirke, var 500. De bleve transporterede paa Bøndervogne under Estorte af Engelske Ryttere. Hænderne vare bundne paa dem med Forklædebaand. De Bindegale bleve lagte hen ved Alteret, de mindre Gale satte i Stolene, og de Venneriske, 16 i Tallet, henbragte i Staldene ved Frederiksberg Slot. Men midt under denne Jammer var man dog her Vidne til tragicomiske Scener. Den bekjendte afsindige Cruse, forhen Præst ved St. Hans Hospital, raabte strax ved sin Ankomst ganske høit, jeg er Bisp og Hoved for det Hele! Derpaa begynte han at præke og holdt ved dermed heele Natten. Lige over for ham havde den afsindige, forhenværende Capitain Green placeret sig, som nu har et langt flettet Skjæg. Han faldt Prædikanten bestandig ind i Talen baade med Jndvendinger og Spørgsmaale. Talens Æmne var Krigen med Engellænderne. Haver Taalmodighed, - sagde Cruse - mine Tilhørere, Taalmodighed overvinder alt. Jeg haver været Præst og præket for Hs. Majestæt, og haaber endnu at blive Præst igjen - Jh hvad hjelper det mi- raabte Kapitain Green - at jeg er Kapitain for den hele Flaade, naar Engelskmanden, den Hund, stiæler den: - og saaledes taldes og prækkedes her pro og contra den hele Nat. Det er ellers en sand psychologisk Mærkværdighed, at selv de Galne sysselsætte deres Jdeer med Dagens Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Ved den Engelske Heste Auction var Auctionariussen er Smed, der, klædt som Artillerist stod paa Bakken med en lang Kjep i Haanden og opraabte Hestene paa Engelsk Nogle af dem bleve betalte med 40 til 50 Rd., andre bleve solgte for 2 Rd. En Mariner, som var løbet over til de Engelske, og nu lykkeligen er kommen tilbage igjen til os, har aflagt en Beretning om sit Ophold hos Fienden, der just ikke er synderlig tillokkende for dem, der skulle føle Lyst til at søge hans Tjeneste. Da Marineren ankom til Hovedqvarteret fik han udbetalt 2 Rd., men for disse Penge maatte han kjøbe hos Regimentets Levrandeur en Kjemmekam, en Polerepind, en Børste a., kort sagt, saa mange Smaating, at der, efter hans Forsikkring, ikke blev saa meget tilovers at han kunde faae sig - ein Schnaps! Paa Grund heraf og i Betragtning af ovenanførte besluttede han at smøre Haserne. Han skjulte sig under en Broe og oppebiede der, uden at nyde Tørt eller Vaadt i to samfulde Dage, Engellændernes Afmarschh!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
J Berlings Avis læses en høist sørgelig Anmeldelse at Madam Reinholt, fød Bornemann. Den ulykkelige 2 Septb. berøvede en Bombe hende fine 2de Børn, den ældste 8 Aar og den yngste 6 Uger gammel. Selv fik hun Haand og Knæe sønderslaaet og adskillige Blessurer i Hovedet og Ansigtet; Huset med hele Bohave brændte. Og Natten mellem den 4 og 5 Septb. blev hendes Mand trufset af en Bombe, der knuste hans venstre Laar lige fra Hoftebenet af og gjorde ham til en Krøbling for stedse, hvis han og beholder Livet. - J Sandhed er det Mordere, som uforskyldt have paaført selv Værgeløse saa megen Jammer!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Til theologisk Embedsexamen have i indeværende Octob, Maaned fremstillet sig 14 Kandidater, af hvilke 7 erholdt Karakteren Laudabilis og blandt dem blev een udmærket, 5 fik Haud illandsbilis og 2 Non condemmendus. Aviserne bebude den hvert Dansk Hjerte frydelige Nyhed, at Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsesse Maria venter sin Nedkomst i Januar eller Februar Maaned, og forbliver desaarsag i Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Digteren Hr. N. T. Bruun har udgivet to nydelige smaae poetiske Arbeider, nemlig: Vor Frue Kirkes Brand og Danmark i September 1807. J Anledning af det i sidstmeldte Digt forekommende Ønske over Congreve: Perilles liig, der selv blev indebrændt, hans Bane ved en Brandpiil vorde endt, anmærker Danske Tilskuer, at saa villig han er til at forbande Anvendelsen deraf, saalidet kan han udstrække Forbandelsen til Opfinderen, der til sit Fædrelands Tjeneste har helliget sin gjorte Opfindelse uansvarlig for det Brug, Vedkommende deraf vilde gjøre, ligesaa lidet som det kunde falde Nogen ind at lyse en lignende Forbandelse over en dansk Archimed der f. Ex. ved Brændspeile havde kunnet ødelægge hele den Engelske Flaade. Ved hvilken Leilighed Tilskueren da og giver Vink til, at man vel ikke kan skrive for stærkt imod Fjenden; men sandt skal det være man skriver; ikke maae man forekaste ham, hvad man tillader eller tilgiver sig selv, ja vel endog regner sig til en Fortjeneste. Fuldmægtig i Finantskollegiet, Hr. J. H. Vogt, har og talt et kraftigt Ord imod Realisationen af den i et offentlige Blad bifaldte Beslutning: aldrig at læse en Engelsk Bog, aldrig at tale med nogen Engelskmand o. s. v. som kuns vilde føre Europa tilbage til en barbarisk Tidsalder. J denne Anledning har Skilderiets Forfatter, i den humane Tone man stedse finder hos denne tænkende Journalist, ogsaa talt et Ord imod den uafladelige Skjælden og Smedden, Haanen og Banden i vore Blade, der kun røber en Raahed i den offentlige Tænkemaade, som under enhver Omstændighed vanærer dem, der ville kaldes Nationens Talsmænd. "Dersom Patriotisme - hedder det sammesteds saa rigtig som sandt - ikke bestaaer i andet, end at skjælde Engellænderne Huden fuld, saa har man aldrig havt bedre Leilighed til at blive Patriot end i denne Tid. Der gives ogsaa skjeldesyge Folk, der noksom benytte sig at denne Frihed og ordentlig gotte deres Tunge med denne behagelige Nydelse. Man kan ikke fortænke saadanne Mennesker heri. Det er omtrent det samme, som naar der ved store Festiviteter gives en stegt Oxe til Priis for Matroser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Onsdag Formiddag den 4de d. Kl. henimod 10 opkom Jl i Guldsmed Harders Gaard i Viborg, hvis Aarsag er ubekjendt, og inden Beboerne vidste det var Overdeelen af Huset i lys Lue. Slukningsanstalternes gode Rettning Regnveiret og den hurtige Nedrivning reddede Underdelen og hindrede Jlden at fænge i Naboernes Huse. Men af Jndboen blev Linned og Korn og den duelige og stræbsom me Arbeiders bedste Verktøi fortæret og spoleret. Af raa og forarbeidet Sølv savnedes efter Jlden det meste. Til Uheld var Jndboen ikke assureret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Overalt her i Fyen vedbliver Trangen for Skillemynt at tiltage, hvilket forvolder en piinlig Ubehagelighed i al Handel og Vandel. Ønskeligt derfor om flere Steder ville gribe til samme Nødhielp som Rudkjøbing, der til Lettelse i Pengecirculationen har ladet udstæde egne Tegn paa 48 s., 32 s. og 16 s. som indløses imod Bancosedler af Byens Kasse. Selv Ti=Fem= og Enrigsdalers Sedler begynde at blive sjeldne her i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
J Søndags Nat er den første Agepost siden Krigen ankommen her til Odense fra Sjelland. Brevsækken ankom ogsaa til rette Tid. Endnu kan man herfra ingen Varer, eller Pakker faae forsendt med Posten til Sjelland. Cours af Danske Bankos. mod Species d. 3 Novb. 50 1/2 pr. C.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Befordring og Afgang. Under Rentekammeret. Den 3die September er Etatsraad Hering udnævnt til Kæmmereer i Altona, og tillige overdraget, til dette Aars Udgang, at deeltage i Land commissionens Forretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Vacance. Under Generalitetet: Regimentsqvarteermester= og Auditeur-Tjenesten ved den anden sjællandske Batallion let Jnfanterie, 400 Rd. Gage, m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Beltpassage fra den 30te Octbr. til 7de Novbr. Fra Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Kammerjunker Barner med Familie Baron Selbye med Følge, Kammerraad Rothe, Jean de Conninch med Familie, Fruerne Lüttichon og Kinchel, Toldforvalter Prætorius Over Kr. K. Inde Lüttichou med Børn, Justitsraad H. Fridsch, A. Bortig, J. L. Botwell, Kasserer Steenbech, Griebel, Am Ende, Weigel Hartfeil, Stampe Chemnitz, Krd. Wium og Børn, Svigilius og Datter, Reininghaus, Frue Mylius med følge, Kjøbmand H. Jacobsen, B. og J. Ree, J. og W. Capritz, L. Thistrup, Kapitain L. V. Mylius, Pufferschen, General Krigsraad Rabe Levetzau med følge, J. Voumard, Cohen, Hertz, Justitsraad R. Nielsen, Frue Saxtorph med Følge, Lorentzen, Kapitain Struve Sekretær Seidelin Frue Flint, Baronesse Wedel og Søn, Frøken Linstow C. Benzon, Kammerherre Lerche og Frue, Kammerherinde Møsting, med følge, Justitsraad Rottbøll med Familie, H. K. H. Kronprindsen med Svitte og Hovedqvarteer, Kjøbmand Meyer, Salomon Salomonsen, Weil, Berner, Levin, W. Salomon og Køncke, Agent Satterup og Følge, Kjøbmand Brandt og Groot, Professor Begtrup Kammerherre Cancellie Præstdent Kaas, Majorinde Holst, Kapitaininde Slotfeld, Frøken Bertouch med Følge og endeel andre Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Odense Bye=Nyt. Fra den 6te til 9de November. Døbte: Lærer F. Wibergs Søn, Albert Christian, Fadd. Frue Amtmandinde v. Bentzon og Frøken v. Bentzon, Kammerherre v. Bentzon, Kammerherre v. Tegnagel, Hr. Amtmand v. Ventzon, og Kammerjunkerne v. Bentzon og v. Scholten. Gaardmand C. Nielsens Søn i Bolbroe, Peder Christian, Fadd. Gaardmand Hans Pedersens og Peder Pedersens Koner, H. Povelsen i Snapind, C. Borre og Smeden R. Henrichsen i Bolbroe. Tugthuuslem Johanne Hansdatters Søn, Hans Kundsen, Fadd. Anne Helene Vagner, Caroline Jensdatter, Jens Nielsen, Niels Pedersen og Christian Frederich, alle af Tugthuuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Begravede. Urtemand Knud Hansens Enke, 86 Aar. Povel Hansens Datter, Sophie, i Skibhusene, 19 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-10
Avertissements. Søndag Morgen den 8de November, er funden en Bøsse, paa Veyen, paa Ørsbierg Mark ved den saakaldte Høyens Skovhauge. Eyeren til denne Bøsse kan, imod at legitimere sig, og betale en billig Findeløn, samt dette Avertissements Omkostning, modtage bemeldte Bøsse hos Landinspekteur Rasmussen paa Ormehøy.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Krigstildragelser i Fædrelandet. Fra Sjelland meldes, at General Evalds Hovedqvarteer er i Lethraborg. Ved Ringsted staaer en Artillerie park. De Holsteenske Dragoner ere ogsaa ankomne i Sielland, og der bleven forsynede med gode Heste da deres egne ere blevne tilbage. Om Aftenen den 8de Novbr. ankom 1ste Kompagnie af det lette Jnfanterie eller de saakaldte Kastels=Jægere til Lyngbye, hvorfra de næste Dag sag, des at skulle marschere til Skovshoved. De ere alle raske Karle og meget hoflige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Den 8de afleverede de 4 i Kjøbenhavn indrykkede Land værns-Batailloner, efter at have været opstillede for Hs. K. H. Kronprindsen, deres Geværer paa Tøihuset, og har ve faaet Tilladelse at gaae hjem. Artilleristerne forblive. J Fredags ere de to første Kjøbenhavnske Kapere lagt ud. Den ene er en stor Baad bemandet blot med Kapitainer og Syrmænd. Den forhen meldte Udlæggelse af Hr. Kapt. Linds Kaper var overilet. Som man nu skriver fra Helsingøer, er virkelig den ene Enger te Brig tomladet og den anden ladet med Talg ført over til de Engelske ved Helsingborg. Man formodede, at de i det mindste burde have afhentet dem midtsunds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Ved Skagen skulle de Engelske have lagt et Skib for Anker lige for Fyrtaarnet, og behænge dette Skib om Natter, med Lygter for saaledes at tjene som et Fyr for deres forbiseilende Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
J forrige Uge laae der en lille Røverskude (Kutter kaldet) med 2 Svingbasser og 10 Md. ved Romsøe, hvor de alle vare i Land og med Pistolen for Brystet vilde tvinat Huusmanden til at levere dem sin Koe, med Øebeboe, ren Hr. Dar forestillede dem, at han havde kun den samme og at de heller maatte tage en af hans hvilket de og gjorde. Derpaa hørte de to af Huusmandens Gjæs qvækske, som de og snappede og løb med. Nogle Grise toge de og, som de skal have givet 2 Engelske Sk. for Den 6te seilede de; men Sulten vil vel snart drive dem tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Et Par Dage efter at Kjøge Bye havde lidt den skræbkeligste Medfart af den plyndrende Fjende, ankom en Engelsk Barkasse dertil og truede med at antænde Byen fald 2 Matroser, som de savnede, ikke inden 43 Timers Forløb udleveredes. Forgiæves forestilte Magistraten Umueligheden og bad om Skaansel for Byen, der allerede havde lidt saameget, og hvor desuden Lazaretet befandt sig. Enten Matroserne eller Byen brænder var Svaret. At retmæssig Frygt, for at see saa mange af sine Medborger uskyldig lide, angav omsider en Tømmermester Cram sig, at have selv dræbt bemeldte 2 Matroser (den ene en Sort, med en Spade da de om Natten brød ind i hans Gaard for at stiæle, og nedgravet dem i sin Have. Cram maatte nu udleveres, men blev efter Anmeldelse til General Wellesley igjen skikket tilbage, paa Vilkaar at sættes i Jern under stræng Bevogtning, hvorfor hele Byen skulde staae til Ansvar. Efter Kjøbenhavns Kapitulation forandrede Tingen sig. Det blev anseet som Nødværge imod Røvere og Gambier skal selv have sagt: at Matroserne intet havde at bestille i Land. Crams Dom blev overladt de Danske Domstole og Kancelliet kjendte ham frie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Udenlandske Krigs- og Freds-Efterretninger. Fra Sverrig haves denne Gang en Nyhed, som, hvis den bekræftes, atter vil være et Tordenslag for det Engelske Ministerium. Som det nemlig hedder, har Hs. Majestæt Kongen af Sverrig indgaaet Stilstand med Frankerig til 1ste April 1808; Marskal Brune ventes daglig til Helsingborg for at underhandle, og naturligviis vil den Engelske Minister Pierrepoint da see sig nødsaget til at fortrække.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Den Engelske Gesandt Lord Gower har atter faaet et afslaaende Svar af Kabinettet i Petersborg, paa sit Forslag om at fornye Handelstraktaten med Engelland. Monitøren viser i denne Anledning, hvor lidet dette bør forundre Engellænderne som ved deres Angreb paa Kjøbenhavn have bekriget Ruslands troeste og ældste Allierede Den Engelske Regjering - hedder det - vi snart faae andre Ting at forundre sig over. Alle Nationer have Ret til at fordre Agtelse for deres Flag overalt maae disse dække deres Varer. -De franske Tropper marschere paa 3 Veye igjennen Spanien til Portugal, nemlig gjennem Biscaya, GammelCastilien og Provindsen Leon. Og for at lette Provianteringen, marschere de i særskilte Kolonner paa 1500 Md. De Spanske Tropper derimod rykke igjennem Estremadura. General Junot vil paa sin Marsch berøre Hovedstaden Madrid, hvor overhovedet er sluttet en Konvention om den hele Expedition imellem Fredsfyrsten og den franske Ambassadeur Hr. Beanharnois. Geistligheden i Lissabon anvender sin hele Jndflydelse, for at bevæge Prindsregenten til at blive i Landet og det Engelske Publikum holder ilde Huus med Ministrene, fordi de saa skammelig have forsømt, i Tide at sende en Flaade over til den Portugisiske Regjerings og de Engelske Kjøbmænds Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Den Russiske Ambassadeur, Grev Tolstoi, er den 30 f. A. ankommen til Paris, og den 1ste d. havde den Tyrkiske Ambassadeur (som man urigtig sagde at være reist tilbage med uforrettet Sag) Andients hos Keiseren i Fontainebleau, hvortil han afhentedes i 3 Keiserlige Karether. Af og til pleiede man endnu at sende Parlementairer fra de franske Havne over til London. Dette er nu - som man skriver fra Morlaix - ganske forbudt for Fremtiden Der skal slet ingen Kommunication meere finde Sted med hiint Land, som beherskes af Fastlandets evige Fjender. Buenos Ayres kan man i Engelland ikke meere faae udaf Tankerne. Nogle saarede Officerer, som ere ankomne derfra, sige alle som een Mand, at der endnu aldrig er bleven sluttet saa skjændig en Kapitulation som den af GeneralWhiteloke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-13
Den Kongelige Proclamation af 18 f. M., hvorved alle Brittiske Søemænd i fremmed Tjeneste uden Undtagelse og under de stærkeste Trudsler opfordres til at vende tilbage, da (som det hedder) de største Farer i nærværende Øjeblik true Kongeriget, forbyder i øvrigt de Brittiske Kommandører at molestere de Skibe i mindste Maade hvorpaa slige Omløbere findes. Man seer heraf, at Ministre. ne give sig selv Uret i Sagen med Fregatten Chesapeak, og for ingen Priis ville bryde med Amerikanerne!" Nogle Neapolitanske Krigsfartøier have alt begyndt at gjøre den Engelske Søemagt i hine Vande Modstand, og trængt 2 Fregatter og 15 Kanonbaade tilbage af deres Stilling i Sundet. Den første Division af 50 Skibe med Engelsk Rov fra Danmark er ankommen paa Themsen. Men med hvert Stykke af dette ranede Gods, hvorpaa hviler saa megen Forhandelse, voxer Frygten for den retfærdige Giengieldelse. En Expedition - siger Bladet Independent Whig som bedækker os med Skjændsel og intet Resultar kan have, har koster os 4 Millioner Pd. Sterl. Hertil gjør Monitsren igjen følgende Anmærkning: Dette er Sandheder, som, hvis de sagdes i et afhængigt Parlament, vilde bringe Ministrene paa Skaffottet. En Nation som har Forstand og Hjerte, kan ikke bære Skammen for den skjændige Kjøbenhavns=Expedition. Følgerne lode sig let forudsee. Vi opfordre de største Historiegrandskere til at angive en eneste Expedition, som har været saa skrækkelig, saa upolitisk, og saa farlig for den Magt, der foretog sig den.