Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Nyeste kilderie af Kj benhavn. dan Sexogtyvende Aargang. No. 82. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Veddeløb, et Middel til Hesteavlens Forbedring. i Meddeelt.) og opdaDen danske Hest har altid været meget søgt i Udlandet, baade til Vognbrug og til Cavalleriehest. J den senere Tid have de fleste Stater, i Tydskland søgt af eget Tillæg at skaffe de fornødne Cavallerieheste, derimod er Søgningen efter Vognheste tiltaget, saa at enhver stor og stærk Hest betales vel. Paa Grund deraf har Regieringen ladet komme store Hingster og Hopper fra England, for ved dem at befordre en større Art til Vognbrug. Det er meget hensigtsmæssigt, da Danmark efter sit Jordbrug er mere beqvemt til at have Hestetillæg, end Tydskland, Frankrige med flere Lande, hvor Drivten er 3 eller 4 Marker, følgelig mangler Græsning til Heste og Qvæg og man maa der, ligesom i Lolland og Femern, søge de fornødne Heste fra fremmede Steder. Desuden, hvor alt Plov- og Spanarbeide forrettes med Stude, gives ingen Opmuntring til Hestetillæg. Den Opmuntring, som forundes i Udlandet Hesteavlen til Cavalleriebrug, har havt Hensyn til Forædlingen, ved at forskrive Hingster af ædelt Blod fra Levanten, men disse falde smaa, meest passende til Ridning, men at fremmelske store og stærke Heste til Vognbrug har man overseet. Smaa Heste af ædelt Blod kunne haves overalt til lave Tirsdagen den 13 October 1829. Priis, men derimod ere store og stærke Heste af ædelt Blod vanskelige at erholde, uden fra England. Da vi have her i Landet ypperlige Græsmarker, som ligge højt, ere indhegnede, og af Søe luften vædes, voxe de unge Heste om Sommeren godt til, og erholde om Vinteren ved Høe og Kjerne et nærsomt Foder, at de naae anseelig Størrelse. Bliver nu vor egen Hesteavl i nogle Generationer forædlet ved Brug af store, stærke Heste, af ædelt Blod, ville vi med Tiden kunne forvente ligesaa gode Vogn og Iagtheste, som i England. Skal Forbedringen være constant, maa den bestandig fortsættes med Hingster af ædelt Blod, thi efterlades det, forringes Arten i hver Generation, og udarter til uægte. Man antager som beviist, at England har sine Veddeløb at takke for en constant forædlet Hesterace, og at det samme Middel maa afbenyttes paa Fastlandet, for at opnaae samme Maal. Der behøves et kraftigt Motiv, som kan lønne Umagen, for at formaae et Lands Beboere til at conservere en Stamme af Heste af ædelt Blod, som altid holdes reent og ublandet. Hos os er ofte forskrevet Heste af ædelt Blod, men deres eiendommelige Typus har tabt sig, ved Blanding med Landets egen Race. Indføres Veddeløb med Heste, haves en paalidelig Maalestok paa Hestens Kraft og Udholdenhed, thi Heste af ædelt Blod, ublandet, besidde den meer, end andre Heste. Havde vi fulgt Englands Exempel, med Hesteløb, havde vort Heste tillæg været ligesaa godt, som deres, og været betalt med ligesaa høie Priser. Hesteløb ansees er alene som gavnlige, men tillige som aldeles nødvendige, for at kunne bedømme Hestens sande Værd, Kraft og Udholdenhed. Stutterierne hos Private ere nedlagte, fordi der gaves ingen passende Opmuntring. Smaa, uformuende Landmænd have ikke Evne til at indkjøbe fortrinlige Jndivider til Opdræt, det er en Gjenstand for den større Jordbruger, som har Evne dertil, men der maa og være Udsigt for ham, at det kan betale sig, og dertil gavner Hesteløb for høje Præmier. Det ansporer den formuende Landmand til ei at spare paa Anskaffelse af udmærkede Stodheste og Hopper, og at anvende Flid paa et smukt Tillæg. Hovedegenskaberne ved Heste af ædelt Blod ere deres eiendommelige Præg paa ædelt Afkom, regelmæssig Bygning, Skjønhed, Hurtighed, Udholdenhed, og et roligt Temperament. Løbe flere Heste tilsammen af lige Alder, viser sig bedst med et Blik det Udmærkede. Til et langt udholdende Løb behøves baade Lethed og Kraft, det sees ved Parforce-Jagt. Den ældre og stærkere Hjort er hurtigere end den yngre og svagere. Den ældre og velfødte Hare giver Hundene mere at bestille end den mindre. For at indlede Hesteløb, som et nødvendigt Middel, til et forbedret Hestetillæg bør disse være offentlige, for passende Præmier, udsatte af Regjeringen, eller af Private ved Subskription, og de foreskrevne Betingelser være følgende. 1) Kun 4 og 5 aarige Heste indlades paa Rendebanen. 2) De 4 aarige løbe i et Løb tilsammen, de 5 aarige i et andet, og i det tredie Løb de 4 og 5 aarige tilsammen. 3) Præmien for de 4 aarige ei under 500 Rdlr., for de 5 aarige ei under 1000 Rdlr., og fordem begge tilsammen ei under 1500 Rdlr. 4) En forholdsmæssig Præmie tilstaaes den anden og tredie Hest. Banens Længde for de 4 aarige Heste ei under 4000 Alen, for de Haarige et under 6000 Alen, og for det fælles Løb ei under 8000 Alen. 6) Normalvægten for de 4 aarige Heste er 130 Pd., og for de 5 aarige noget mere forholdsmæssig. 7) Enhver Hesteejer tør kun fremstille een Hest til første og andet Løb, men til tredie kan fremsendes to Heste, een paa 4 og een paa 5 Aar. 8) Anmeldelsen indsendes 4 Uger førend Veddeløbet bestemmes. De flere Præmier, endog for anden og tredie Hest, forøge Concurrencen, og det, at ingen Hest yngre end 4 Aar kan concurrere, tillige med Banens Længde og den bestemte Vægt, udfordrer, at blot stærke Heste tillægges. For at forebygge at Præmierne ei skulle berige en Speculant, er bestemt, at kun 4 og 5 aarige Heste kan concurrere, thi ellers kunde en fortrinlig Løber hvert Aar vinde de udsatte Præmier, især i de første Aar, da kunfaa Heste kunne ventes paa Rendebanen. Da muligen Enkelte kunde have flere Heste til Veddeløb og derved afskrække dem, som kun have 1 eller 2 Heste til at løbe, er det bestemt, at hver Eier tør fremstille kun en Hest til Concurrence. Thi Hensigten med Veddeløbene er ei at berige Enkelte, men til Hesteavlens Fremme. De udsatte Præmier ansees at være store nok til Opmuntring, og tilat dække tilfældige Uheld, thi er Concurrenten meget heldig, kan den samme Hest i to Aar indbringe sin Eier 4500 Rdlr., som er ligesaa meget som et Mejerie paa 200 Køer for Tiden kan indbringe.