JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Berlin, d. 28 October. Jdag ere Hs. Majestæt Kongen og Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, begge Storfyrsterne og Storfyrstinde Catharina afreiste til Potsdam, for at modtage Arve storhertuginden af Sachsen Weimar. - Hs. Majestæt har befalet, at det saakaldte Rondeel ved Halle porten herefter skal kaldes Belle Alliancepladsen, til varigt Minde om det med Hensyn til sine Følger saa vigtige Slag ved Belle Alliande. - Jsolge sikkre Efterretninger skulde Fyrst Blüchers Hovedqvarteer bryde op den 21 October fra Compiegne og gaae til Aachen, hvor det, efter Forlydende, skal opløses. - Grev York v. Wartenberg, General af Cavalleriet, er ankommen hertil fra Breslou.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Warschau, d. 23 October. Den 19 d., om Aftenen Kl. 11, indtraf Hs. Keiserl. Høihed Storfyrste Constantin hertil paa sin Tilbagereise fra Papis. – Jgaar tog Storfyrsten de russiske og polske Tropper i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte Aargang. No. 89. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 November 1818. Moreaus Privatliv i Pensylvanien. (Sluttet.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
For den nidkjære Embedsmand maa det være meget krænkende, naar han, efterat have kjæmpet med trange Kaar i længere Tid og dog varetaget sit møisomme Kald, til alle sine Foresattes fuldkomne Tilfredshed, siden skal see sig og saa mange af sine Embedsbrødre latterliggjorte i et offenligt Blad. Og, mon det vel er mindre smertende for den unge Mand, som staaer færdig at træde ind i en Kreds, hvor der er vakt Uvillie og Fordomme imod ham, Dog, dette tager Candidaten vel heller ikke saa nøie, thi han undseer sig end ikke ved at gjøre sit Forslag vigtigt paa Sandhedens Bekostning. Saaledes fortæller han strax paa første Side: "at de faa studerede Degne og Skolelærere, som endnu hist og her findes paa Landet, afløses af seminaristisk oplærte Bønderbørn, stundom førend vor Herre afløser dem fra deres Post." At denne Paastand kun tildeels er sand, maa være vitterligt for Enhver, som veed, at der paa Seminarierne, især de større, ere oplærte saavel Præsters og Kjøbstedmænd, som Bønders, Haandværkeres og Officierers Sønner. Om Herkomsten ellers kan komme i Betragtning der, hvor alene Embedsduelighed og reene Sæder bør gjøre Udslaget, dette overlades til enhver Rettænkendes egen Bedømmelse. Dog har Candidaten vistnok havt, sine Grunde, hvorfor han hellere skrev: "seminaristisk oplærte Sønder børn end Seminarister, og disse Grunde opdages, snart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Hvorvidt de studerede Degne og Skolelærere, afløses fortidligt, det ville de Mænd, hvilke Over opsynet over Skolevæsenet allernaadigst er anbetroet, nok vide at tilsvare; men at de studerede Degne iøvrigt ikke afløses, fordi de kunne prædike, eller ere studerede, derom kan man dog gjerne være forvisset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Hvad Candidaten længere nede fortæller om Geistlighedens Tab ved Seminariernes Oprettelse, og at de geistlige Lærere selv have været Aarsag til, at de nu ingen Medhielpere have til at prædike, ligesom ei heller Theologerne kunne erholde Degnembeder, derom maae De dømme, som dertil have Evner og Kald; men, naar Candidaten derpaa gaaer tilbage til Præstens Embedsførelse, og da anfører Bondens Talemaade (?) som Beviis for, hvor slet det staaer til der, hvor Seminaristen *) oplæser Talen, saa troer Forfatteren heraf 7) Hvorfor ikke Skolelæreren, Tilfældigviis saa Forfatteren heraf engang en Skolelærers Dimissionsattest, hvori der forekom de Ord: "N. N. har været Seminarist, og længere nede: som er den første (eller anden &c.) af de for Candidaterne bestemte fire Characterer." sig fuldkommen beføiet til at yttre sin Harme over slig Fremfærd. Skulde man med lige Mønt betale Candidaten, hvormeget vidste da ikke Bonden at fortælle om Studenten Hans og hans Prædiken, og hvormange vare hans Tilhørere, men det maa gierne være Candidaten forbeholdet, at beraade sig paa Almuens Talemaaden. Ja, det er sandeligen saare tungt, naar den retskafne og duelige Skolelærer skal høre ilde, fordi han gjorde mere end sin Pligt. Ja, det er oprørende, naar Candidaten spotsk lægger til: skjøndt Lærlingen har siddet trende Aar ved en Gamaliels Fødder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Man vil nu let overtydes om Candidatens Hensigt med at skrive: "seminaristisk oplærte Bønderbørn, naar man læser hans egne Ord: "den unge S....., som han tidt for Spøg eller Alvor kaldes." Uværdige Ord af en theologisk Candidats Mund! Forgjeves vil han beraabe sig paa den eenfoldige Bondes feilagtige Udtale; thi Tillægget af de Ord: "for Spøg eller Alvor, viser tydeligt nok baade Candidatens Lærdom og Spydighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Gid den Mand, som selv har studeret Theologien, dog ret maatte gjennemglødes af Christendommens Aand! Maatte disse Linier overbevise de agtværdige Skolelærere og Seminarister om, at der ogsaa udenfor deres Samfund findes et for deres Agtelse ømtfølende Hjerte, vilde det inderligen glæde Forfatteren. Skrevet i Kjøbenhavn, d. 3 Novbr. 1815. Et lidet, men betydningsfuldt Bidrag til Buonapartes Characteristik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
J Aaret 1801, da Krigen var udbrudt imellem Danmark og England, blev en dansk Mand, som, uden egentligen at være Kriger, bar den danske Armees Uniform og Feldttegn, forestillet for Busnaparte. Ved denne Leilighed forefaldt følgende Samtale: Buonaparte: Nu da. - Deres Fædreland har endeligen ogsaa faaet Kriig. Dannemanden. Ja, desverre, B. Desverre? – Er De dansk Officie? De Net; men da mine Forretninger nærmest angaae Krigstanden, bærer jeg dens Uniform. B. Ja, saa - Jeg vilde ogsaa meget beklage Kongen af Danmark, hvis han havde mange Officierer af Deres Tænkemaade. H. Min Konge elsker Fædrelandet, og alle brave Danske elske Konge og Fædreland, langt høiere, end sig selv. (Med et distert Blik vendte Buonaparte ham Ryggen). Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Indenlandske Efterretninger. J denne Tid seer man i Kjøbenhavn er Syn som meget saa af de Nulevende have været Vidne, til i denne Hovedstad - et Kirketaarns Bygning. Det gaaer overordentlig rask med Fruetaarns Opførelse. Man har allerede naaet langt bort over Seirværket, og alle Materialerne hidses derop i en fiirkantet Kasse, hvori staaer en Karl, der styrer den, ligesom i en Luftmaskine. Som bekjendt, faaer Taarnet en Kuppel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 4 Nov. 1815. - Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag er ogsaa her i Landet allevegne bleven høitideligholdt og har været en sand Nationalfest. Fra den høieste til den laveste opsendes de varmeste Ønsker for den elskede Fyrstinde, som er Rigets Med Held og alle Ulykkeliges sikre Tilflugt. Glæde kan jeg ogsaa melde Dem, at Overflødigheden paa de fleste Fornødenhedsartikler vedvarer hos os. Landmandens Lader ere opfyldte, og Saden til næste Aar allerede nedlagt. Paa adskillige Steder i Hertugdømmerne, sælges Hveden for 5 Rdlr., Rugen for 4 Rdlr., Bygget for 6 Mk. og Havren for 8 Mk. Tønden. Smørret betales med 2 a 10 s. Pundet, ja vel og høiere. Til Kjøbenhavn er Udførselen stærk i Aar, men vore Skippere klage over, at der ved nærværende høie Cours intet er at fortjene ved disse Varers Afsætning i Sielland. - Her blive mange Jordegodser bortsolgt i denne Tid. Saaledes er Krileby solgt for 36,200 Rdlr.; Gartz, hvilket senest tilhørte Baron v. Eggers, for 133,000 Rdlr. og Rosen, hoff for 66,000 Rdlr., altsaa til en temmelig lav Priis, da lignende Eiendomme i forrige Tider vare i dobbelt saa høi Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Udtog af en Skrivelse fra St. Croix af 6te August 1815. Den 3die f. M., om Aftenen, afgik herfra et ungt Menneske (ældste Søn af Hr. Grosserer Vogel i Kjøbenhavn) til St. Thomas. Han er nyelig ankommen hertil Landet og har etableret en Boutik. Han seilede i en liden aa den Baad herfra og kom, omendskjøndt der var Bygeveir, lykkelig til St. Thomas, 10 Mile herfra. Dagen efter skulle han indtræffe her igjen, men kom ikke og er endnu ikke kommen. Adskillige Fartøier have været paa St. Juan, Portoricco og andre omkringliggende Øer for at opsøge ham, men forgiæves, hvoraf man slutter at Baaden er kantret med ham og at han er bruknet. - Her i Christiansstad er foruden Borgerne oprettet 2de frivillige Corps, nemlig et ridende og et gaaende (Jnfanterie. For Jnfanteriet er Controlleur Heit mann, Capitain, Bogholder Døhnert, PremierLieutenant, Fuldmægtig Nørager, Second-Lieutenant, Fuldmægtig Tolderlund, Sergeant Major. Uniformen er blaae Kjole med rød Krave, 2 Rader Sølvknoppe, hvorimellem ere slyngede sorte Snorer isteden for Rabatter, røde Opslage paa Ærmerne, hvide Beenklæder med Støvletter, Chacots med hvide Snore, samt hvid Fjeder med rød Top og istedet for Epaulets hvide Vinger. - Corpset er for Øieblikket 52 Mand stærkt. - Det har 2 Pibere og 2 Tambourer, der ere Negere. Jgaar rasede Dødens Engel her i fuld Maade. 7 bleve begravede, af hvilke de 6 vare af en Familie. Om Morgenen vare de sunde og friske, men faldt pludseligen om og døde. Man formoder, at de ere døde af at have spiist giftig Fisk, Her er nemlig et Slags smaat Fisk, Sprat kaldet, som gaae paa Kobberbankerne, og naar de have været der i nogen Tid ere de slet ikke gode; ja undertiden saa giftige, at man blot ved at berøre dem med Tungen, falder om, faaer Krampe, og døer øiebliklig. - Ved næste Skibsleilighed flere Efterretninger. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Mariboe, den 2den November. For nogen Tid siden var en Huusmand fra Hunsebye, under Grevskabet Knustenborg, saa heldig at finde, ved Grøvtegravning, paa den ved Mariboe beliggensaakaldede Nørremark, et Stykke Guld, i Form af en Slangegang og omtrent af 150 Rbd. Værdie. Formodentlig hidrører det fra det Fyld, som i Sommer blev udført fra Gammelkloster til at forbedre Mariboe Veipart med. - Actionen imod Skytten Henning Jørgensen fra Kjerstrup er nu i fuld Gang. Constitueret Byfoged i Nysted, Hr. Høier, er Actor og Procurator Gierding sammesteds Defensor. - Mandagen den 30te October, om Aftenen, saaes her fra Mariboe og flere Steder i Lolland en armelig Jldebrand, ved hvilken, efter senere indløbne Efterretninger, den største Deel af Marstall paa Ærrøe tilligemed Kirken skal være forvandlet til en Askehob. Efter en til Nakskov ankommen Skippers Søns Udsagn skal Luerne blot have levnet omtrent 10 Huse. Jlden begyndte Klokken 2 om Eftermiddagen med N. V.,men hvorved den er bleven foranlediget er endnu ikke bekiendt. (S. Bl.) Aarhuus, d. 3 Novbr. Aldrig saasnart forlod det Steinerske Skuespillerselskeb os for at gjæste vore Skanderborgske og Horsenske Naboer, før et andet indtraf: Den bekiendte uforbrændelige Spaniol Gely Latour, i Følge med et Selskab af Kunstberidere og sjeldne udenlandske Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
En i disse Dage hertil ankommen Brig fra Bordeaux har medbragt mange herlige franske Sager, blandt andet endeel rare Frugter, der har havt en rivende Afsætning. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Aalborg, d. 3 1/2 Oct. Hs. Kongel. Majestæt vor elskede Dronning Marie Sophie Frede rikes og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdag, (den 28 October, blev sidste Søndag høitideligholdt i Klubben Enigheden i Aalborg, ved Assemblee forenet med Bal Under Aftensmaaltidet blev en til Dagens Høitidelighed af Hr. Pastor Henneberg forfattet skjøn Sang, afsjunget; tillige blev Hs. Majestæts, samt Kronprindsessens Skaaler udbragte. Ballet vedvarede til næste Dags Morgen, og Selskabet skiltes ad med de bedste Ønsker for vores elskede Konge huses bestandige Velgaaende. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Viborg, d. 2 Novbr. Det usædvanlige milde Veir, som næsten hele October Maaned har hersket, har havt en velgjørende Jndflydelse paa Vintersæden, da det ikke engang har frosset om Natten førend Natten til sidste Tirsdag. Man faae endog her i Fredags en levende Græshoppe, der er en Sieldenhed, som og Skarnbasserne hver Aften have ladet sig høre paa Marken. - Den skræksomme Strubehoste, som især ifjor har henrevet mange Børn i Jylland (her i Viborg døde i den ene Menighed omtrent 26) grasserer vel ikke nu, men i dens Sted er kommen Kighoste og anden ondartet Hoste, som allerede har henrevet nogle Børn. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Det i disse Dage udkomne 2det Binds 2det Hefte af landoeconomiske Tidender, indeholder atter særdeles interessante Afhandlinger. Fra Hr. Oberst Falkenskjold læses: om Hindringer for Agerdyrkningens Fremme. Efter Danmarks nærværende Forfatning, mener Forf., er Agerdyrkningen nu mere end for det vigtigste og sikkreste Erhverv. Han har i 50 Aar levet paa Landet, og erindrer sig endnu fra sin Ungdom, hvor ussel den sjællandske Bondes Forfatning og Agerbruget i det Hele har været; men ved vise Anordninger fik denne friere Gang og bragte Velsignelse. Krigen standsede Agerdyrkningens Fremskridt, thi Statsudgifternes nødvendige Forøgelse maatte ogsaa forøge Landmandens Udgivter. Forfatteren anfører derpaa de Hindringer, som saaledes standse Agerbruget, og som lettelig kunde bringe den danske Bonde i samme Forfatning, som for 50 Aar siden. Den første Hindring er, at Bondens nærværende Udgivter og Byrder ikke ere forholdsmæssige tilhans Jndtægter, naar han skal erhverve disse af sin Avling; den anden, at han næsten paa de fleste Steder i Landet intet Hegn har om sin Jordlod, den tredie er den selvtiltagne Uskik at lade Creaturene gaae løse, saasnart man har det sidste Læs Sæd paa Vognen; den fjerde, at han ingen Dagleiere eller Tjenestetyende kan faae, uden for een hans Jndtægter overstigende Løn og Kost, og at Midlerne til at bringe dem til at opfylde deres Pligt ere forbundne med alt for mange Besværligheder; den femte er hans skjødesløse Behandling med hans Sæd og hans Korns Rensning, saa at hans Kornvare ikke kunne afsættes til Fremmede." Forfatteren foreslaaer derpaa Midler, hvorved han troer, at man vilde kunde raade Bod paa det Onde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Udgiverne af Landoeconomiske Tidender have modtaget følgende, som ønskes besvaret af Kyndige og Erfarne: "Eieren af en Sædegaard i Sjælland, som hidtil har bortforpagtet Gaardens Avling, og nu agter at drive samme selv, ønsker at erfare kyndige Mænds Mening om Maaden, paa hvilken denne Gaards Avling rigtigst skulde drives. - Markernes Areal er omtrent 400 Tønder Land fri Hovedgaardstaxt. Jorderne ere muld lerede, overalt meget gode, og inddeelte i 11 Marker af forskjellig Størrelse, eller paa 30 til 50 Tdr. Land. Beliggenheden er temmelig høi og bakket; dog i det Hele meget beqvem og velskikket til Dyrkning. Engene ere maadelige, og Høeavlen hidtil ikke af nogen Betydenhed. - Sædskiftet har i nogle Aar været: 1) Havre, 2) Brak, gjødet, 3) Hvede, 4) Byg, 5) Ærter, 6) Rug med Kløver, 7) og 8) Hørslet, 9), 10) og 11) Græs. - Avlingen drives uden Hoverie med egne Folk og Heste. Til Høst, og andet Arbeide haves de fornødne Huusmænd. Der holdes omtrent 100 Køer. - Gaardens Drivt har hidtil været saaledes: Ved Sommerbrak, istedet for Heelbrak, er Jorden aldrig bleven rigtig renset eller tilbørligen behandlet. Sæden kom desuden for silde i Jorden, og var meget ureen. Afgrøden var desaarsag og saavel i Qvantitet, som Qvalitet, maadelig. Rugen var især uden Undtagelse meget slet. Kløveren lykkedes aldrig; desaarsag var saavelHørsletten, som Græsningen utilstrækkelig til rigtigt at føde det foranførte Antal Kreature. Følgen var, at Forpagteren ikke kunde betale Afgiften eller svare Skatterne, at han ei kunde sælge nogen Sæd, at Meierieproductet var ringe, og at Besætningen, især om Foraaret af Mangel paa Foder, var i en høist ynkværdig Tilstand. - Nu spørges: 1) Hvad er Feilen ved dette Sædskifte, og hvorledes kan det forandres paa den hensigtsmæssigste Maade, 2) Hvorledes kan en anden Drivtsmaade indføres, uden at Eieren i det første Aar lider et alt for føleligt Tab."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Mariboe, den 27de October. Afvigte Fredag, den 20de October, holdt Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme for Lollands Falsters Stift dets aarlige Generalforsamling i Mariboe Kirkes Jomfruechor. Selskabets Møde aabnedes med en Tale af Hr. Oberstlieuten. v. Wichfeld fra Engestofte, hvorudi han med udeelt bifald udviklede: Selskabets Hensigt og Midlerne til dets Opnaaelse; hvorefter de udsatte og vundne Priisbelønninger bleve uddeelte med de sædvanlige Høitideligheder. - Et Pund Oxekjøb koster her i nærværende Slagtertid 18, 20 til 22 Rbs., en Gaas 2 Rbd. og et Lam 7, 8 til 9 Rbd. - Kornpriserne ere i den senere Tid faldne betydeligen. (Mariboe Av.) sin
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Kjøbenhavns Børs den 7 November. Cours. Hamb. 2 M. 637, a fra 645. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 600. - Specier solgtes til 38 3/5 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 73 1/2 pr. 100; Oblig. 61 a 62. Norske Sedler 66 1/2 a 66.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Blandede Efterretninger. ala Christiania, den 25de Octbr. Tirsdagen den 10de Octbr. om Formiddagen begave Deres Kgl. Høiheder sig paa Reisen til Vestlandet, ledsagede af Christianias Borgergade, samt de forskjellige civile og militaire Autoriteter. Fra de forskjellige Skiftesteder ledsagedes D. K. Hheder af en Mængde Bønder til Hest, ligesom en Mængde af Omegnens Beboere overalt havde indfundet sig ved Landeveien. Under Opholdet i Drammen gav denne Byes Jndvaanere de høie Reisende et prægtigt Bal, som Hs. K. H. behagede at aabne med Værtinden, Kjøbmand Smidts Huustroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
(Efter Norsk Rigstid.)(Af: der Freimüthige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Det er bekjendt, at Dr. Seezen, paa Hertugen af Gothas Bekostning i en Række af Aar har gjort en Reise i Østerland, og at han derfra ikke allene i sine Breve har meddeelt os meget vigtige Efterretninger, men ogsaa har sendt til Europa 78 Kister med Haandskrifter og andre østerlandske Mærkværdigheder, der skulle tjene til de gothaiske Samlingers Berinelse. Men siden Udgangen af Aaret 1811 mangle desværre alle videre Efterretninger fra ham. Efter en, Mokahd. 2 Febr. dateret Skrivelse fra J. Buckingham Esquire, hvis Jndhold grunder sig paa Udsagnet af det ostindiske Selskabs Saarlæge, Hr. Ackin, og samme Selskabs Agent, Hr. Forbes, er der ingen Tvivl mere tilovers angaaende hans Død og det uerstattelige Tab af hans kostbare Papirer, Samlinger o. s. v. Han havde forladt Mokhai Septbr. 1811, for at begive sig til Senaa og derfra over Maskal til Basra, og døde 2 Dage efter sin Afreise pludseligen i Nærheden af Taes, efterat, som det almindeligen hedder, Jman havde ladet ham forgive. Jkke færre end 17 Cameel ladninger botaniske, mineralske og litterariske Samlinger faldt i Arabernes Hænder; den Uforsigtighed, ved saa megen Bagage at have opvakt Arabernes Rovgjerrighed, synes at have været Hovedanledningen dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
For ikke længe siden gav 10 Elever af de Blindes Jnstitut i Wien en Concert, der begyndte med en ny Cantate af den ligeledes blinde Digter Friedrich. Synet af saa mange Børn, der vare den ædleste Sands berøvede, deres rigtige Spil, endelig Jndholden af Concerten, der skildrede Blindhedens sørgelige Følger, rørte Tilhørerne saa meget, at Adskillige maatte begive sig bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Geh. Statsraad Huseland meddeler i Berliner Avis en Notice angaaende en lykkelig Helbredelse for Vandskrækken, ved at aarelade den Syge indtil han besvimer. Operationen er allerede ofte bleven foretaget, men hvis den mislykkedes, laae Skylden stedse deri, at den sædvanligen blev for sildig brugt. Huseland raader Saarlægerne at bruge dette sikkre Middel i paakommende Tilfælde, saa hurtig som muligt. J sin medicinske Journal vil han tale udførligen om denne vigtige Gjenstand. J. Dalmen, en liden gammel Stad, ved Lippe, gjør en forhenværende Nonne, Jomfru Anna Kathrine Emmerich, stor Opsigt ved en besynderlig Legemsbeskaffenhed. Allerede i mange Aar har hun været syg, men siden to Aar har hun, paa koldt Vand nær, næsten intet nydt, og har foruden stærk Sveed, ringe flydende og næsten ingen fast Udtømmelse; hun har Blodpletter paa Hænderne, Fødderne og i Siden, og omkring Hovedet og Brystet Blodkors, der fra Tid til anden bløde, men ikke lægges. Den geistlige Authoritet har, i Overværelse af anseelige Læger, og deriblandt Mebicinalraad Druffel, ladet anstille nøiagtige Undersøgelser. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Paris, den 24de October. Journalen le Courier, der havde holdt en Lovtale over General Porlier, og forestillet ham som en Forsvarer af liberale Jdeer, er bleven forbuden. - J Michaudieregaden har man atter opdaget og confisceret et Oplag af skjulte Geværer. - Ministeren for det Jndre, Grev Vaublant, har til vore Præfecter, udstædt et Circulaire, hvori han siger, at naar en eller anden af de Kongel. Prindser ankommer til Departementerne, skal han, efter Hs. Majestæts Villie, modtages uden alle Tilberedelser, uden Triumphbuer og alle lignende Høitideligheder, da Prindserne, idet de besøge Departementerne, ikke ville forøge Nationens Byrder, men lære at kjende og om mueligt afhielpe dens Trang. - De østerrigske Tropper have nu forladt Provence, og General Neipperg har sendt en Skrivelse til Mairen i Marseille, hvori han bevidner de derværende Jndvaanere sin Tak for deres gode Modtagelse. Adskillige Corps af den gamle Garde skulle endnu ikke være opløste, men have taget deres Retning til Egnen af Bordeaux. Man taler om adskillige Officierers Arrestation, og nævner deriblandt General Bachen. - En fremmed Oberst er her ifølge en Krigsretsdom bleven skudt. - Et ikke meget bekjendt Actstykke læses i en Notice over Ludvig den 16de, som Hr. Despreaux har meddeelt Publicum. Det er en Skrivelse fra denne Monark til Monsieur, hans Broder Ludvig den 18de, Aftenen for den altfor bekiendte 21de Januar: "Jeg adlyder Forsynet og Nødvendigheden, idet jeg fører mit uskyldige Hoved paa Skaffottet. Min Død paalægger min Søn den Kongelige Værdigheds Byrde. Vær hans Fader, og regjer Staten, for at overgive ham den rolig og blomstrende. Min Villie er, at Du antager Titel af Rigsbestyrer. Min Broder Carl Philipp antager Titel af Generallieutenant. Men mindre ved Vaabnens Magt end ved fordeelagtige Løvter, en viis Frihed og gode Love maa du giengive min Søn hans af Oprørerne usurperede Arvedeel. Forglem aldrig at den er farvet med Blod, og at dette Blod tilraaber dig "Naade og Tilgivelse. Din Broder beder dig derom, og din Konge befaler det. Givet i Tempeltaarnet, den 20 Januar 1793.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Paris, d. 25 October. Jgaar, den 24 d., aflagde Hr. Pasquier i den nedsatte Commissions Navn i de Deputeredes Kammer Beretning om Straffene for Oprørerne. "En saadan Lov, sagde han, er saameget mere nødvendig, da nogle Oprørstifteres Forbrydelser have beviist, at en Dags eller en enkelt Persons Fritagelse fra Straf stundom kan drage et heelt Riges Tilintetgjørelse efter - Han forelæste derpaa Lovforslaget, hvori sig. blandt Andet bestemmes, at de, som have udbredt Oprørsskrivter eller opfordret til Forandring i Regjeringen, endog om deres Forsøg ikke er lykkedes, iligemaade de, der have plantet nogen anden end den hvide Fane, skulle deporteres, Oprørske Taler, Udbredelse af ondskabsfulde, strafværdige Rygter a. skulle straffes med Fængsel fra tre Maaneder til fem Aar, og med en Mulkt af indtil 3000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Paris d. 26 October. Ved en Beslutning af Politieministeren ere alle de Passe, som blot ere undertegnede af den forhenværende Politieminister, Hertugen af Otranto, erklærede for ugyldige, og maae ombyttes inden 10 Dage. - Jgaar vare Deres Kongel. Høiheder Monsieur og Hertugen af Berry tilstæde i Pairernes Møde. -De Herrer Carnot og Sieyes træffe Anstalter til at forlade Frankrig og begive sig til Tydskland.