Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Moniteuren af 13 d. M. indeholder Efterretninger fra Spanien, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Cataloniens Armee marcherede mod Tarragona, for at beleire det. En Afdeling af Arragoniens Armee mod Torlet; Beleiringsredskaberne ere indskibede paa Ebro. J nogle Egne af Spanien ere endnu Uroligheder og Røvere, men intetsteds en Spansk Armee. Da General Moore var i Spanien, havde han over 200,000 Mand ved Ebro. Da General Wellington marcherede mod Talavera, havde han endnu 3 Armeer, een i Catalonien, en anden under Cuesta, og en saakaldt Centrums=Armee, ialt 80,000 Mand. Nu beløber det Hele sig kun til 3 Armeecorps, der neppe bestaae af 24000 Mand Recruter, som ikke fortiene at kaldes Soldater. – En Depechet fra Førsten af Eslingen fra Salamanca af 9 Julii, meddeler en Jndberetning fra General Laubardiere, hvori han melder, at et fiendtligt Corps har den 6te indfundet sig ved Astorga, og gjort Mine til at forsøge en Coup de Main mod denne Plads. Det har søgt at modsætte sig en Afdeling af vore Troppers Jndmarch, en levende Geværild begyndte; General Laubardiere har ladet udrykke 300 Mand Jnfanterie og noget Cavallerie, der under Beskyttelse af Pladsens Canoner overalt kastede Fienden tilbage. Han flygtede, efterladende sig 40 Døde og 60 Saarede. - Angaaende Cindad Rodrigos Beleiring meldes følgende: Natten d. 15de Junii. ere Løbegravene blevne aabnede. Da Fienden var bleven skuffet ved et falsk Angreb paa venstre og høire Side af Azueda, saa gjorde hans Jld ikke den ventede Skade. J Dagbrækningen var Parallelen aabnet i en Strækning af 500 Toiser, 4 Fodbred og 3 Fod dyb. Da det blev Dag, indsaae Fienden sin Vildfarelse og gjorde indtil Kl. 10 en levende Jld, der kostede os 10 Døde og 70 Saarede. D. 17de om Natten udvidede man Parallelen og Communicationerne. Vandet var Arbeidet meget i Veien. - Derpaa følger en Jndberetning fra General Massena til Førsten af Neufchatel: Monseigneur, jeg ankom d. 24de om Aftenen til Cindad Rodrigo. J Gaar d. 26de om Morgenen Kl. 4 lod jeg begynde at fyre paa Pladsen med 46 Stykker. Det syntes som Besætningen ikke ventede det. Den var i de første Timer ganske ude af sin Fatning, og svarede kun svagt. Snart derefter begyndte den at fyre meget levende. Der opkom paa adskillige Steder Jld og et Krudt magazin fløi med en heftig Explosion i Luften. Den østlige Deel af Staden synes at have lidt. Et lignende Tilfælde har ogsaa tildraget sig hos os; 2 smaa Depoter ere komne i Brand, hvorved vi have mistet nogle Mand. Vort hele Forlis bestaaer i 2 Officerer og 10 Mand Døde, og 1 Officier og 4 Mand Saarede. Efter Batteriernes Nærliggenhed og Terrainets Beskaffenhed burde det have været større. Fiendens Forlis, som er indtvungen, indenfor Ringmurene og belæsset med Stadens Jndvaanere, maa have været betydeligere. Vore Tirailleurs, der befandt sig høiere end Glacierne, have meget foruroliget Garnisonens Canonerere og dræbt et stort Antal af dem. Fienden var i Besiddelse af Klosteret Santa Crux, og kunde herfra beskyde vor Flanke, men i Nat have vi forjaget ham derfra og Klosteret er blevet besat af os. - Engellænderne har jeg ladet tilbagedrive til bag Arrava. Mine Ryttere og mine Batailloner let Jnfanterie ere paa den høire Side af denne Bæk. Den Engelske Armee har endnu sin gamle Stilling bag Espeja, Villa Formosa og Gallegaa. Efter nogle Deserteurers Udsagn befandt Lord Wellington sig i sidste Landsby &c. - Massena.