JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Udenlandske Efterretninger. ngland. London, den 3die April. – De liberale Blade betragte Tory-Ministeriets, efter deres Anskuelse nu visse Resignation som det næste Resultat af Oppositionens Sejr, og den Paastand støtte de paa Slutningen af Robert Peel- Tale i GaarAftes, i Anledning af Lord Russells Motion; den lyder nemlig saaledes: "Jeg maae tilstaae, at jeg ikke kan paatage mig at iværksætte denne Resolution, hvis den skulde blive antaget Jeg meddeler dem aabent, hvilken Vei, jeg agter at betræde. Jeg erklærer Dem, at jeg vil modsætte mig denne Resolution i Comiteen, saavelsom sammes Meddelelse til Hs. Majestæt. Men hvis De vil hindre hine Forholdsreglers (den irske Tiendebills) Fremgang, hvis Princip jeg har fremsat, et Princip, hvorfra jeg ikke tør afvige, da erklærer jeg, at Nødvendigheden af, uden Ophold at løse hiint Spørgsmaal er saa stor, at, hvis De vil vedblive Deres Paastand, at see det løst efter Deres Principer maa jeg nu aabent tilstaae, at jeg ikke vil føje mig deri. Dersom De erklærer, at De ikke kan stemme for det af mig fremsatte Princip, da maa jeg antage denne Erklæring for et saadant Udtryk af dette Huses Sindelag, at det vil være mig umuligt, i Overeenstemmelse med min Pligtfølelse, at blive paa den Post, som jeg nu har den Ære at være i Besiddelse af. – Uagtet denne Ministrens Erklæring, synes The Times, endnu ikke at ville indrømme Sandsynligheden af en Minister-Forandring. Endnu i sit Rummer for i Dag, hvori den meddeler hiin ministerielle Erklæring, paastaaer den, at man i det mindste i Cito og paa Børsen havde ønsket, at Sir Robert Peel skulde til Trods for alle Oppositionens Anfægtelser, beholde sin Post. Desuden giver The Times-Efterretning om en Adresse, der i denne Aand skal udstedes til Sir Poel, og som allerede tæller et betydelig Antal vigtige Navne. Courier, lægger derimod meer Væg paa hiin Yttring af Ministren; den troer, at Torvernes Resignation senest vil finde Sted den 6te d. M., og at Kongen da vil kalde Lord Melbourne til sig, for at overdrage ham det nye Ministeriums Dannelse.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Paris, den 30te Marts. –Med Hensyn til de Grusomheder, som Mina har udøvet i Lecaroz skriver man fra Bayonne Følgende: Allerede i nogle Dage fortælle Minas Venner og Beundrere os, at han har gjenvunden sin Helbred. Denne Efterretning var sand, som hans Nedskyning af Lecaroz's Jndbyggere og denne Menigheds skrækkeligOdelæggelse beviser. Hans gamle Grusomhed vender tilbage med hans physiske Kræfter. Helten ved Castel-Follit har lagt nye Laurbær til sin Barbarkrone. Vi ville her tilbagekalde Begivenheden ved Castel-Follit i Erindringen. Den 23de September 1822 bemægtigede Mina sig, efter trende Dages Angreb, Flækken Castel-Follit, og endskjøndt Garnisonen, for at befrie Pladsen for en Storms Rædsler, havde forladt den, lod han dog de Saarede, som ikke kunde følge de Kongelige Tropper, Præsten og nogle Munke myrde, og Befolkningen decimere. Staden blev givet til Priis for Flammer og Plyndring, og derpaa ødelagt indtil Grunden. J Midten af Ruinerne opreiste man et Mindemærke med følgende Jndskrivt: Her stod Castel-Follit, Stæder, tager et Exempel heraf. Giver Fædrenelandets Fjender ingen Beskyttelse. J en Dags-Befaling forkyndte den constitutionelle General alle Stæder, Flækker og Landsbyer en lige Skjæbne, som overgav sig til en Oprørerbande, der var mindre talrig end en tredie Deel af deres Beboere.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Tydskland. München, den 28de Marts. – Den sidste Fortegnelse paa de græske Frivillige angiver deres Antal til 352. Af disse afgik for nogle Dage siden 165 Mand med tvende Officerer, elleve Fruentimmere og fjorten Børn til Triest. Hvervingen er nu ubetinget sluttet, efterat den har varet i tvende Aar og kostet to Millioner Gylden. Hvervings-Commissionen opbyder selv til Salg de, for græsk Regning nylig opkjøbte Heste.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
J Gaar havde den K. K. østerrigske Feldtmarschal-Lieutenant Grev Ceccopieri Audients hos H. M. Kongen, ved hvilken Leilighed han officielt meddeelte Hs. Majestæt Keiser Frants's Død. Hs. Excellentse begiver sig herfra til Stuttgart, Karlsrube, Darmstadt o. s. v.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Berlin, den 2den April. – Den berømte Læge, Dr. Kor tum i Stolberg ved Achen, højtideligholdt den 19de f. M. sit halvhundredeaarige Doctor Jubilæum. Mange vare de Æresbeviisninger, som Jubilaren modtog. En Committee var nedsat, for at ordne hele Festen, som Ringningen med Stadens Klokken allerede Aftenen forud forkyndte. Paa Dagen selv overrakte et talrigt Tog, med Borgemesteren i Spidsen, Jubilaroldingen en stærk forgyldt Vare. Fra Gottingen sendtes det fornyede Doctordiplom. Regjerings-Præsidenten v. Arnim overrakte Jubilaren en i de naadigste Udtryk affattet Cabinets-Skrivelse fra Hs. Majestæt, som oversendte ham Jnsignierne af den røde Orns Orden, tredie Classe.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Fra Paderborn afgaaer i Løbet af April et Selskab af 100 Personer, for det meste fra den preussiske Provinds Westphalen til Bremen, hvor et Skib allerede er leiet, for at føre dem til de nordamericanske Fristater, hvor Selskabet har i Sinde at grunde en ny Coloni. Blandt dette Selskabs Medlemmer ere flere indsigtsfulde Landmænd, ogsaa tvende Baroner Harrthausen. Alle de, der have sluttet sig til denne Udvandring, ere iøvrigt ikke udemidlede, og ere derfor istand til, at anvende en betydelig Sum paa at kjøbe Land i America.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
De bekjendte Bataillemalere, Monter, Schelver og Eckert udgive i München to hundrede lithographerede og smukt colorerede Blade, der skulle fremstille Afbildninger af den hele tydske Forbundshær i characteristiske Grupper, efter hver enkelt Troppe-Afdelings Uniformering. De første Hefter ere allerede udkomne. Det hele Værk skal koste 50 Gylden, og samtlige tydske Fyrster have subskriberet derpaa.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Sydamerica. Bahia, den 29de Januar. – Natten fra den 24de til den 25de, henimod Kl. 1, vovede de africanske Sorte (fra Nago), 4 til 500, eller maaskee derover, i tvende Afdelinger at trænge indi vor By, og til samme Tid at angribe Vagterne paa tre eller fire Punkter; de vilde desarmere dem og bemægtige sig deres Vaaben. Det var sandsynligviis deres Hensigt, at opbryde Fængslerne og med deres befriede Kammeraters Hjelp (nogle Tu finde i Tallet) at myrde alle Fremmede, saasom Tydskere, Englændere, Franskmænd og Portugisere, dog med Undtagelse af Fruentimmerne, og derpaa at plyndre og brænde. Man fortæller, at deres hele Plan blev forraadt af en Negerinde. Residenten blev advaret nogle Timer i Forvejen og han gjorde strax de nødvendige Anstalter; Vagterne bleve forstærkede og Patrouiller gjennemstreifede Staden, ikke destomindre trængte flere Masser af de Sorte ind, militairisk klædte, væbnede med Pistoler og Sabler og forsynede med Anførere. Under vore Vinduer fandt et Angreb af 30 til 40 af disse Sorte Sted, Flokken trak sig hen til Cavalleri-Casernen, hvor den blev modtaget af en morderisk Jld, der vedvarede til Dagens Frembrud, og som blev understøttet af Kanonbaade fra Fregatten. Alle Sorte, der fandtes i Gaderne, bleve uden Videre nedskudte, 100 skulle omtrent være blevne paa Pladsen; de, der ville redde sig i Canoerne, bleve skudte i Sænk. De fleste skjulte sig i deres Smuthuller eller trak sig tilbage til deres Samlingspladse, hvorhen de forfulgtes af Cavalleriet og Jnfanteriet, og Dagen efter dræbtes de enkeltviis eller i større Antal. – Daglig foretages Huusvisitationer, hvorved Municipalgarden griber alle de Sorte, der kuni ringeste Maade synes mistænkelige og hos hvem der findes Papirer med arabiskt Skrivt eller med Formeler af Choranen, og Patenter. Fængslerne opfyldes meer og meer. Man har endog fundet Penge hos Nogle af dem, og en Deel sorte Qvinder, der have havt Deel i Complottet, ere ligeledes fængslede Englænderne have ved denne Lejlighed mistet en Mængde Negere. Jdet vi nedskrive dette, er Opstanden aldeles dæmpet; de Sorte have for største Delen skjult sig i Skovene. Man beklager mange Plantere, der deels have mistet deres Negere, deels ere blevne Offere for deres Hævn eller endnu ville blive det
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 7de April. – Den nyoprettede Personpost ankom første Gang hertil fra Kjøbenhavn i Eftermiddag Kl. 2 1/2 men uden Passagerer. – Maaneden er begyndt med et ægte April Vejr. Den første Dag var bidende kold, mørk og vinterlig, hvorimod den anden var ligesom sommervarm, og om Aftenen lynede det temmelig stærkt. Hele den følgende Dag faldt stærk Regn med nordøstlig Vind. Siden have vi om Dagen havt smukt Vejr, men temmelig kolde Aftener, og stundom Nattefrost Vegetationen er frodig, og grønne Krandse (Skovmærker) faldbydes allerede Kjøbenhavn, den 10de April.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Om Almeenlæsning.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Den bekjendte engelske Statsmand Brougham udgav for 10 Aar siden et Skrivt, kaldet "Practical observations upon the education of the people" (practiske Bemærkninger angaaende Folkets Opdragelse), hvori han fremhævede Vigtigheden af at udgive Folkeskrivter og Tidender til en Priis, som tillod selv den Uformuende at anskaffe samme. Dette Skrivt og dets Forfatters Anseelse virkede til at stifte et Selskab: Society for the promoting of useful nowledge (Selskab for nyttig Kundskabs Udbredelse), som udgav først en Samling af forskjellige Afhandlinger, kaldet Bibliothek for nyttig Kundskab (Library for useful nowledge), maaskee er dog det Hele mindre passende for Folket i Almindelighed end for de mere Dannede. Senere udgaves i Selskabets Navn andre Samlinger, nu kaldte Bibliothek for underholdende Læsning (Library for Entertaining knowledge), en anden Samling (Farmers Series) bestemt for Landmænd, indeholdende især Afhandlinger og Huusdyrene o. fl. Selskabet udgav ogsaa Almanaker, uden Vejrspaadomme og andre tomme Forudsigelser, hvis Antal er forøget, siden den høje Stempelafgivt paa Almanaker, 1 Shill. 3 Pence paa hver næsten 4 Rbmk.), er hævet. Flere af disse Samlinger synes dog maaskee snarest at være sædvanlige literaire Entrepriser, som ved deres Formaal og billige Priis vandt Selskabets Bifald og derfor fik Tilladelse til at afbenytte Selskabets Navn, sandsynligviis ogsaa bidroge til Selskabets Jndtægter, der ikke ved Subscriptionen fra dets Medlemmer ere tilstrækkelige til dets Fornødenheder, neppe til at betale Huusleie for de Værelser, hvori det samles. Dette gjælder vel fornemmeligen om det berømte engelske Penny-Magazine, der udkom under Selskabets Navn hos Charles Knigt fra den 31te Decbr. 1832 og fortsættes regelmæssigen med eet Nummer hver Uge og desuden hver Maaned med et Tillægsnumer, saa at 60 tættrykte Ark i Qvartformat, zirede med en stor Deel Træsnit, udgives aarligen for 6 Shill. (henimod 3 Rbd.). Antallet af Subscribenter paa dette Blad er over 200,000, og det er kun ved Stereotypering og Anvendelse af Hurtigpressen, at dette Antal Exemplarer i rette Tid kan skaffes til Veie paa. Et senere Foretagende, PennyCyclopæly, hvoraf to Nummere udkomme ugentligen, har ligeledes en uhyre Afsætning.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Dette Foretagende har fremkaldt i Europas forskjellige Landsen heel Literatur, der kaldes efter hiint første Værk PennyLiteraturen, hvis Hensigt er til billig Priis at levere Tidsskrivter af populært Jndhold. Men ved disse har man i Almindelighed altfor meget taget Hensyn til, at give dem samme Udseende, som det engelske Penny-Magazin, og saaledes, fordi billederne, som dette havde, kunde kjøbes i typographiske Afslag, sammensøgt disse og underskudt dem en Text, der tilvejebragdes ved en, ofte høist uefterrettelig Oversættelse; uden at man derved særdeles tog Hensyn til det Folks Tarv, for hvilket man skrev. Gav man endog stundom billedlige Fremstillinger, der ikke vare hentede fra England, men beregnede mere paa den Nation, hvis Sprog kun brugtes, stode disse i Tegning og Udførelse dog særdeles tilbage, for hvad med Rette kunde fordres, og hvad de engelske billeder i sidste Henseende ogsaa præsterede.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Hr. Professor Ursin, som er det danske Publicum allerede bekjendt ved at have udgivet det meget læste Tidsskrivt Magazin for Kunstnere og Haandværkere, synes at have ved sin Danske Almeenlæsning, hvis første Nummer er udkommet den 4de April, lagt den Plan, at give os til en billig Priis (18 Rbs. hvert Qvartal) et Folkeblad, der paa en populær Maade skal meddele en Samling af almeeninteressante og nyttige Kundskaber. J dette første Nummer ere adskillige Almanak Optegnelser, hvor paa en let overskuelig Maade, der nærmere en oplyst ved den tilføiede Forklaring, meddeles Alt, angaaende Himlens Løb, der kan være interessant selv for Jkke-Astronomen.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Efter Mansas Havekatechismus er desuden meddeelt en kort Udsigt over Havearbeidet i Aprilmaaned, af Jnteresse især for Landmanden og Beboerne i Kjøbstæderne, der selv besørge deres Haver. Hr. Professoren slutter med nogle Ord til sine Læsere, hvori han fremsætter Tidsskrivtets Plan, herved bemærker han "Skulde man finde, at vi særdeles tage Hensyn til den enkelte Mands oeconomiske Tarv, idet f. Er vi ønske at meddele Adskilligt, der fornemmeligen kan have Jnteresse for Landmanden, medens maaskee de statsborgerlige Forhold sjeldnere her ville afhandles, skeer det af den Grund, at vi vente at see disse Gjenstande ved den Jnteresse, hvormed Tidsalderen fremdrager samme, behandlede paa saamange Steder, at det Bidrag, som her gjennem Bladet kunde ydes, dog maatte træde tilbage, og at det desuden muligen kunde erkjendes af flere, at Statens Held fortrinligen fremmes ved den Enkeltes Stræben for, paa bedste Maade i sin Kreds, at anvende sine Kræfter, i det han, ved at virke til sit eget sande Gavn, tillige fremmer den Stats, hvoraf han er Medlem. "Dette Ugeskrivt udgives paa Hr. Director Hostrup Schultz's Forlag. Den valgte Tryk og Papiret, der er for Kjøberne muligst bekononomiskt anvendt, giver Bladet et særdeles godt Udvortes, og, uagtet dets billige Priis, kan ved en forøget Afsætning ventes en Udvidelse uden forhøiet Udgivt, idet da flere end eet Ark ville ugentligen udgives. Ved iøvrigt at bedømme den Priis, hvortil dette og et Par andre Blade, ogsaa henhørende til Pennig-Literaturen, som udkomme hos os, udgives her i Staden, maa tages Hensyn til, at det danske Sprog er saa lidet udbredt, og at det er vanskeligt at fremme Afsætningen udenfor Hovedstaden. Et engelske Tidsskrivt kan søge sine Læsere i et tyve Gange saa stort Publicum som et danske, og det kan regelmæssigen ved de mangfoldige Slags Coacher og andre Transportmidler være bragt inden faa Dage til selv de fjerneste Punkter af det vidtstrakte Storbrittanien. Dog vi haabe, at de Bestræbelser, som nu gjøres for at tilvejebringe en passende Folkelæsning, vil understøttes ved Betingelsen for en hurtig og billig Udbredelse af saadanne Skrivter, og da vil vistnok fra Folkets Kundskab i Læsning, der øves i vore talrige Almueskoler, udgaae en almindelig Læselyst, hvorved meget Nyttigt kan læres.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie. Den 3die Marts er Rets-Candidaten Carl Ernst Wilken tildeelt en bestalling som Advocat i Hertugdømmet Lauenborg.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Under 24de samme Maaned er den i Krummendieck hidtilværende Præstes, Johan Peter Christian Brøckers Valg til Sogne og Klosterpræst i Uetersen allerhøiest blevet bekræftet.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Under 31te f. M. er Professoren i Theologien ved Universitetet i Greifswalde, August Anton Ludvig Pelt, udnævnt til Professor ordinarius theologi ved Universitetet i Kiel. Under samme Dato er den hidtilværende supernumeraire Cancellist ved det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancelli, Carl Vilhelm Jacobsen, udnævnt til Cancellist i bemeldte Cancelli.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Fremdeles er under samme Dato Kammerjunker og hidtilværende Auscultant i Rentekammeret, Frederik Berger, udnævnt til Justitiarius for Godserne Nübel, Unewall og Nørgaard. Endelig er under samme Dato tildeelt den deputerede Borger og Garver Jens Petersen i Flensborg en bestalling som Hospitalsforstander sammesteds.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: FornuftGivtermaalet, Lystspil; og De to smaa Savoyarder, Syngestykke.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Kjøbenhavn, den 10de April. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 2 1/4 ankomne Tidender, meddele vi vore Læsere det Deeltageligste: Bute-housen, et Slot, hvori den afdøde Grev Bute havde i fem herlige og store Sale samlet alle af Cipriani og andre italienske Malere for omtrent halvfjerdsindstyve Aar siden i England udførte Malerier, er for nylig tilligemed hele Samlingen blevet et Rov for Flammerne.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Fra Constantinopel meldes af 14de Marts Arbeiderne i Arsenalet fortsættes og man har udrustet elleve store Fartøjer, der med det første skulle stikke i Søen, for, som det hedder, at seile til Tripolis, Nogle ville dog tillægge denne lille Armade en ganske anden Bestemmelse. Lord Ponsonby har sendt Admiral Row lev befaling til at vende tilbage til Malta; men man veed ikke, om denne befaling lyder ubetinget og om den, selv i dette Tilfælde, strax vil udføres. Det er bekjendt, at den engelske Marine staaer directe under Londons Admiralitet, og at den ugjerne adlyder Andre. Allerede forhen har Admiral Rowley villet gjøre en Slags Uafhængighed af Lord Ponsonby gjeldende. Nu kunde han atter have Lejlighed dertil, naar han erfarer, at tyrkiske Skibe ere i Begreb med at lade sig see i Middelhavet. Det er derfor et Misgreb af Porten, for Øjeblikket at udsende en Expedition, der kunde holde den engelske Escadre tilbage ved Vurla. – Fra Alexandrien erfarer man, at Jbrahim Paschaer ankommet til Caro. Han skal være meget godt modtaget af sin Fader, og Regjeringens Styrelse være overdraget ham fordet Tilfælde, at Mehemed Ali ved Fraværelse eller Sygdom skulde vorde afholdt fra, selv at forestaae den. Dette vilde altsaa paa en Maade være at udnævne ham til Medregent. Mehemed vilde i Begyndelsen af forrige Maaned tiltræde en Reise til Over-Ægypten, hvor der har viist sig nogen Bevægelse. De fremmede Consuler skulde ledsage ham paa denne Reise.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
En Deputation er ankommet til Constantinopel fra Serbien, Fyrst Milosch aflægger nemlig Sultanen en tilfredsstillende Beretning over de sidste Begivenheder og hans Lands nærværende Forfatning.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
General Bacon var fra Lissabon ankommet til Madrid, for at tilbyde Dronningen sin Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
General Freire var død i Madrid den 11te Marts. Grev Torreno har faaet Storkorset af Karl III's Orden.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Dampskibet Hugh Lindsay, ankom den 12te f. M. til Suez med den ostindiske Post. Det bringer Efterretninger om Mokkas og Hodeldas Jndtagelse ved den ægyptiske Escadre, og at Englænderne nu have besat Øen Sokotora, for der at grunde et Oplagsted til Steenkul, Fra Madrid naae Efterretningerne til den 25de f. M. Jfølge samme bestod den spanske udenlandske Statsgjeld den 1ste Januar d. A. af en passiv Gjeld til et Beløb af omtrent 1484 Millioner, efter Rominal-Værdien, og af en activ til omtrent 3163 Millioner Realers Beløb. – Krigsministeren, General Valdes, har udstedt en Skrivelse til alle General-Capitainer, hvori han befaler dem, i deres respective Provindser kun at holde saamange Stridskræfter tilbage, der ere nødvendige til Tjenesten og til Ordenens Opretholdelse, men at afsende de øvrige til de nordlige Provindser. Han bereder Alt til et stort Slag i dette Foraar. Han haaber, at kunne sende Mina 40,000 Mand til Forstærkning. Hver Dag komme nye Troppe-Afdelinger gjennem Hovedstaden og drage til Navarra.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Hertuginden af Berry ventedes den 31te Marts til den Kejserlige Borg i Vien.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Fra Alexandrien erfares, at Pesten atter paa den senere Tid har taget Overhaand, og at man daglig talte mellem tyve og halvtredsindstyve nye Patienter.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Bekiendtgiørelse. I Henhold til vor Bekiendtgiørelse af 17de Januar d. A. angaaende Oprettelsen af en Dampskibsfart m.v. mellem Kallundborg og Aarhuus, kundgjøres det herved til Efterretning for den eller dem, som maatte have i Sinde at overtage denne Entreprise, at Anmeldelser derom maae være indgivne hertil inden den 21de dennes. Generalpostdirectionen, den 7de April 1835.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Bekiendtgiørelse. Uagtet det derimod bestaaende og til forskiellige Tider offentligen kundgjorte Forbud, indtræffer det dog ofte, at Penge afsendes med Brevposten fra Steder, hvor Pakkepostcontoirer ere oprettede. For at forebygge det Tab, som Vedkommende, naar saadant opdages og Pengene af Postcontoirerne anholdes til Confiscation, udsætte sig for, finder Generalpostdirectionen sig anlediget til herved at bringe i Erindring, at Placaten af 16de Juni 1809 bestemmer: "at naar Bancosedler, Penge, Kostbarheder og Obligationer, som lyde paa Jhændehaveren, vorde forsendte med Brevposten fra de Steder, hvor Pakkepostcontoirer, ere oprettede, skal Beløbet eller Værdien af det Forsendte confisceres og tilfalde Angiveren. Generalpostdirectionen, den 8de April 1835.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
Det behagede Gud den 6te dennes, efter nogen Tids Sygeleie, at bortkalde min eneste elskede Datter, Christine Sophie, i hendes Alders 20 1/2 Aar; hvilket sørgelige Dødsfald bekiendtgjøres herved for Familie og Venner, O. C. Gammeltofts Enke, fød Lund. iteratur.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
De Herrer Boghandlere, saavelsom Andre, der ville samle Subscribenter paa Panoramaet, der udkommer en Gang om Ugen og koster 3 Mk. Qvartalet, og er prydet med Kobbere af vore fortrinligste Kunstnere, bedes at melde sig i St. Pederstræde No. 129.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
AVERTISSEMENT. Til Underretning for Söe-Assurance-Compagniets udenbyes Participantere bekiendtgiøres herved, at det i Generalforsamlingen den 24de Marts d. A. af samtlige tilstædeværende Interessentere blev vedtaget, at Compagniets Forretninger skulle fortsættes i 10 paa hinanden fölgende Aar, at regne fra 1ste Januar 1836. Directionen for det Kongelige octroierede Söe-Assurance-Compagnie i Kiöbenhavn, den 2den April 1835. Empl.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
en duelig Handelsbetient, med særdeles gode Anbefalinger, kan erholde Condition i een af Siællands Søe-Kiøbstæder. Reflecterende ville behage at aflægge billetter paa dette Blads Contoir i Pilestræde Nr. 118, mærket A. B. No. 201, med fornøden Oplysning, samt hvor det nærmere kunne aftales. reqvart Miil fra Stege, ved Landeveien til Klinten, er strax MOI. Den beqvem Bolig med tilstødende Hauge at erholde til Leie, enten for en heel Familie eller for et enkelt Menneske, der hos Eieren kan erholde Kosten ved hans eget Bord, mod en til Leiligheden der ganske er afsondret fra Eierens – billig Betaling. Findes ingen Lysthavende til denne Leilighed, kan et ungt Menneske af god Familie, der overlades et Par Værelser, og af Eieren erholde Underviisning i et forbedret Agerbrug og, om ønskes, tillige lære Gods-Administration, da Eieren, foruden sin Landeiendom, endvidere er Godsbestyrer; Alt imod en passende aarlig Betaling. Man behager herom at henvende sig, enten til Hr. Theaterkasserer Gall i Kiøbenhavn, eller i frankerede Breve til Eieren af Landsled ved Stege, H. P. Schmith.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
For en duelig Seminarist er strax en Hielpelærerplads ledig; de som attraae en saadan, ville behage snarest muligt at henvende sig til Velærværdige Hr. Sognepræst Tillisch i Borup pr. Ringsted.
Berlingske Tidende, 1835-04-10
En Trense, som efter Opgivende er funden paa Landeveien mellem Hedehuus troen og Roeskildekroe, Fredagen den 20de f. M., er til Eftersyn ved Kiøbenhavns Politirets 4de Protocoll, hver Søgnedags Formiddag. at rødt og hvidt Kløverfrøe faaes i Raadhuusstrædet Nr. 120, hos J. From Hollandsk Stivelse og Cichorie faaes til nedsat Priis i Raadhuusstrædet No. 120, hos J. From. En rask, velopdragen Dreng, helst fra Landet, der forener Lyst til Handelen, kan strax blive antagen. Nærmere Underretning erfares af Hr. Urtekræmmer Krog, Wimmelskaftet No. 137, i Kiøbenhavn. NB. Han bør selv kunne klæde sig i Læreaarene.