Jyske Efterretninger, 1812-01-21
Ribe, d. 14 Jan. Følgende omstændeligere Efterretninger haves endnu om de 2de ved Ryssensteen strandede engelske Orlogsskibe. En af de biergede Matroser har fortalt: At Admiralskibet St. George paa 98 Kanoner, hvorpaa Admiral Ravnals med 562 Mand Søefolk og 2000 Mand Mariner under Kapt. KoldsCommande, gik tilligemed Linieskibet Defence paa 74 Kanoner, kobberforbudet, 550 Mand Besætning, under Kapt. Arkens, udfra Gothenborg d. 26 Nov. ifløde med 6 andre Krigskibe og 180 Koffardieskibe. J en svær Storm mistede Admiralskibet en Mask og fik betydelig Skade paa Takelagen; Defence maatte da tage den paa Slæbetouget, og de dreve nu for Veir og Vind mod den Jydske Kyst istedet for at seile til Engeland; men da Defentmærkede, at de umuelig kunde reddes, kappede den Slæbetouget og kom i Stranden 12 Timer for Admiralskibet; den gav Signal med 6 Skud og kastede blaa Lys i Veiret, for at advare, at den var uden Redning. Admiralskibet frygtede nu samme Skjebne. det kastede Ankerne, men, da Stormen tog til, drev det strax ind paa Brændingerne, og stødte saaledes, at alt Haab vare ude. Admiralen, efterat have holdt ud i eet Ætmaal uden Levnetsmidler, medens Skibet alle Øieblikke truedes med at opløses af de rasende Bølger, besluttede han med Kapitainen at kaste sig i Søen og selv gaae Døden imøde; henved 500 Menneskeer efterfulgte deres Exempel, og omkom Alle, den ene efter den anden. De Tilbageblevne søgte til agter paa Skibet, hvor det var mindste under Vand, og gyselig Klage og Jammerskrig hørtes til Landet fra dem; de bandt hinanden fast paa Vragstykker, og styrtede sig saaledes i Søen, men druknede alle paa 10 Mand nær, 10 andre som havde bunden sig fast til et Maststykke, bleve sønderknuste eller druknede i Landingen. Admiralens Sekretair kom levende i Land, men døde strax; ved hans Uhrkjæde fandtes bunden en Guldbør, hvori 99 Guineer og nogle andre Mynter, i en Portofruille fandtes 1, 2 og 20 Lstl. Bancosedler, samt hans Kours Portrait og en Billet med Gade og No. i London hvor hun boer, med Anmadning at underrette hende om hans sørgelige Endeligt. Admiralen er et endnu funden, han var givt og hans Kone og Børn ere i London: her var kun tvende Matros=Koner ombord. Paa Defence skal der have været en Officeer=Kone og Barn, fra dette Skib er kun 5 Mand reddet, og deriblant en Dreng paa 8 Aar, hvis Forældre havde bunden ham fast til et Stykke Træ, og efter den Sidstilandkomnes Beretning skal fra Skibet af have seet, ham frelst i Landet. - Af en Skrivelse fra Lemvig d. 6 Jan. Den ommeldte Skibschef Atkens er begravet paa Fialtring, Kirkegaard; da han kastedes paa Strand, var han endnu varm. men døde siden. Admiralens Liig er ikke fundet. Af Desentestaaer Skroget endnu og seer ud som en Kirke i nogen Afstand. George ligger endnu veltet paa skraae. Det var den 24 Dec. Kl. 5 en halv Morgen, at begge Skibe tilsatte; den 25de om Formiddag saaes paa den opvendte Kant af George en 40 Mand, som i et Øieblik borttoges af en høi Bølge, mod Aften var endnu 150 tilbage, som man tænkte at redde den følgende Morgen; men efter Solens Redgang tog Søen ogsaa disse, og blot 10 kom paa noget Tømmer levende i Land.Da Kammerherre Kaas Lehn, som bortrykkedes i sin Manddoms Vaar, skulle begraves, traad Prof. Guldberg frem ved Kisten i Sørgehuset og tolkede skiønt den Afdødes sieldne Værd, som Søn, som Broder, som Mand, som Ven, som Borger, som Menneske i Liv og Død. - Over hans Lig rækkede de tilstædeværende Hædersmænd hinanden Haanden paa at ville ansee hans efterladte kiære Veninde, som en Arv, de alle ville vaage over, at de ville som han være Fædreland og Konge troe, og at de, som han, vilde være Brødre, Mænd, hinanden Venner.