Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-21
Fædrelandet. Den holsteenske Stænderdeputerede Neergaard, har nylig givet et Exempel, man ikke kan andet end ønske maa blive efterfulgt af ret Mange. Gaaende ud fra den Forudsætning at de, der fordre Offentlighed af Regjeringen i alle Statssager, bør foregaae denne med et følgværdigt Exempel, og derfor lade hele deres Vandel være offentlig, har han under Titel af: "eber die Verfasung und Verwaltung der Landgemeinden im Herzogthum Holstein, bekjendtgjort den Proposition, han i næste Stænderforsamling agter at fremkomme med, for at denne forinden offentlig kan blive debatteret, og Stænderne derved end tydeligere satte i Stand til at kjende Folkets Ønsker i denne Henseende. Som en af de væsentlige Betingelser for en hensigtsmæssig Forandring i Communalvæsenet udhæver Forfatteren fornemmelig Communens Uafhængighed af Embedsmændene, og viser, at vor i høi Grad maadelige Communalforfatning ene hidrører fra, at Borgerne have ladet de oprindelige Forhold forfalde, og at derved Embedsmændene ere fra Tienere blevne Communernes Herrer. Med kraftige, men sanddrue Træk skildrer Forfatteren hvorledes saavel den faderlig sindede som den despotiske Embedsmand ved enhver Leilighed henviser Borgeren til en passiv Lydighed, og tilriver sig selv Magten, den han, om fornødent gjøres, endog forsvarer ved Hjælp af de væbnede Sønner af Landets egne Borgere. At en Forandring af vore Communal=Forfatninger ikke alene ere stemmende mod Tidsaanden, men endog kraftigen vil bidrage til at vække denne hvor den endnu slumrer, og fremkalde mange gavnlige Forandringer, er forlængst følt og offentlig udtalt, og vi kunne derfor ikke andet end ønske enhver, der kjæmper for dette Maal, alt muligt Held til sit Foretagende. Themaet og Finantserne og de nye Laan, vedbliver endnu at beskjæftige de kjøbenhavnske Dagblade, men da de egentlige Kjæmpere ere traadte bort fra Kamppladsen, indeholde de enkelte Artikler, som man endnu af og til seer, intet af Betydenhed, og kun Søndagen er fremkommen med en ret snurrig bemærkning i denne Sag. J det nævnte Blad vil nemlig en Jndsender have, at man, forat komme til Kundskab om Folkets Mening i denne Sag, skal spørge Bonden og han foretrækker nye Paalæg for nye Laan, og troer da, at Folket vil langt hellere have Laan end forøgede Paalæg. Rigtignok tilstaaer Jndsenderen strax efter, at Bonden Jntet har forstaaet af Forhandlingerne i Finantssagen, men vil dog have at han skal være stemme berettiget, og heri ere vi ogsaa ganske enige med Jndsenderen, kun maa man lempe sine Spørgsmaale efter den Tilspurgtes Fatteener, og forandrer man derfor Spørgsmaalet til, om Bonden, mod Regjeringens bestemte Løvte og Besparelser i Stathuusholdningen, hellere i en kort Tid vil yde forøgede Paalæg, end i Tidens Løb see sine Byrder forøgede i det Uendelige, og at dette maa blive en Følge af de nye Laan har Bang imodsagt godtgjort, da vil man vistnok erfare, at ogsaa Bonden stemmer mod nye Laan, thi ogsaa han sørger for Fremtiden, og vil at hans Børn skal om muligt have det bedreend han selv har havt det. - Kjøbenhavnsposten har forøvrigt i denne Materie et Stykke hvorefter der skulle gives nogle Folk, der med Jver søge at skaffe den Jdee Jndgang, at Regjeringen, uagtet alt hvad der er talt og skrevet mod nye Laan, dog alt har afsluttet et nyt Laan, eller i det mindste beredt Alt til dets Afsluttelse, i det nemlig et Banquierhuus skulde overtage Forretningen og Afbetalingen af det Wilsonske Laan i 10 Aar, og at Afbetalingerne, som i denne Tid gjordes, skulde beregnes det til 78 Rbd. pr. 100, samt i Betaling herfor modtage nye danske Obligationer til 90 a 92 Rbd. pr. 100, der bleve forrentede med 4 pCt. og udbetalte successive efter de 10 Aars Forløb. Denne Operation har man bestræbt sig for ikke at give Navn af et nyt Laan, hvad den dog i Grunden er, men kaldt den en Convertering af det engelske Laan. Betænker man imidlertid, at denne saakaldte Convertering i Virkeligheden er et Laan hvorved Danmark Statsgjæld betydelig vil forøges, at Publikum endnu er aldeles uvidende om hvilken Modtagelse Stændernes Forslag i Finantssagen har fundet hos Regjeringen, at intet senere Budget end det i 1835 heelt ufuldstændige er bleven publiceret, at Kongen paa en høitidelig Maade, og for hele Europa har lovet ikke at udgive nogen Lov, der kunde have Jndflydelse paa Borgernes Formuesforfatning, uden først at høre Stænderne, da er det formeentlig indlysende for enhver, at det Bang har kaldet en moralsk Umulighed endnu ikke har ophørt at være det, og at følgelig ingen nye Laan ville eller kunne blive optagne mod Folkelt eenstemmige Villie. At den offentlige Stemme høit og lydeligt har hævet sig mod de nye Laan er sagt til og ofte, men dog ikke ofte nok, saalænge der gives Folk, som endnu forsvarer Laanene, og hvad der er langt vigtigere, saalænge man endnu ingen Vished har for, at rette Vedkommende have hørt og lyttet til den offentlige Stemme, og derfor maa det atter og atter gjentages, at Folket ikke vil nye Laan, Som bekjendt beløber Danmark Statsgjæld, sig til 130 Mill. Rbd., og dens Forretning medtager over Halvdelen af alle Jndtægterne. Til Dækning af denne Gjæld er oftere fremkommen nogle ret curieuse Forslag, og en Embedsmand har engang ydet et Bidrag af 10 Rbd., et Exempel som en Krigs-Cancelliesecretair Mørch i Fredericia nu har fundet sig foranlediget til at efterligne, i det han nemlig har udgivet en lille Piece betitlet: En Oldings Gjentoner af Hjertets Følelser, helligede det danske Kongehuus, og hvis Jndtægter han har bestemt deels til en velmeent Skjærv til Statens Finantser, og deels til det thorvaldsenske Museum. Da Prisen paa Skriftet kun er 2 Mk. maa Manden vente en betydelig Afsætning, da Jndtægten ellers bliver kun en meget lille Draabe i det saare store Har af Gjæld. Kjøbenhavnsposten mener i denne Anledning, at disse 2 Mk. Bidrag til Statsgieldens Afbetaling indeholder en bidende Spot over Finantserne, og formaaede Spot at forandre Bestyrelsen, da kunne vi ikke andet end ønske, at Vedkommende ogsaa maatte deele Kjøbenhavnspostens Anskuelser, og Secretair Mørch havde da ikke arbeidet forgiæves.