Københavns Adresseavis, 1773-11-09
Udi Rusland legger man Jndvoldene af Fiskene i MyreTuen, og gnier Træerne med en ulden eller Lærreds Kiud, hvori man her knuset Fiskene eller Jndvoldene. Lugten, deraf skal fordrive Myrerne. En forbedret Maade at avle og opelske Agurker. Enhver Plante, som i Henseen de til sin Oprindelse ikke er det Land egen, hvor den saaes og dyrkes, udarter efterhaanden; og ommendst ønt man med al optænkelig Fliid søger at forhindre det, saa skeer det dog alligevel, naar den i nogle Aar efter hverandre er bleven avlet med nogenledes Fremgang ; det er derfor fornødent, at man ofte forskriver frisk Frøe fra det Sted, hvor denne Vext har sin Oprindelse fra. Liige Beskaffenhed har det med Agurkerne, som langt fra ikke komme dem nær, der i Begyndelsen ere bragte hid til disse nordlige Lande, eller dem, som avles i Portugal, Jtalien, Spanien, eller den sydlige Deel af Frankerig. Vore Agurker ere gemeenlig en grov, raa og vandig Frugt, bestaaende af mange uglærede Vædsker, uden Tæthed i Kiøbet, uden Behagelighed og Velsmag, naar man ligner dem mod de Spanske og Jtalienske. Alle disse Feil reise sig fra Mange en paa den Varme, som giør heine fuldkomner og meere smage lige. Vor Maade at dyrke dem ved at plante dem i Rader, og lade dem løbe langs med Jorden, unddrager dem endnu meere den saa fornødne Varme af Solen. De plantes gjerne saa tætte, at fem, sex eller fleere Ranker komme til at ligge ovenpaa hverandre, eller dog tæt op til hverandre, og Frugten, følgelig ikkuns nyder i det eller slet intet af Solens Straaler. Den største Varme, man hos os kan give Agurkerne paa frit Land, forskaffes dem ved at lade dem løbe op paa Søelsiden, af en Bygning eller en Veg, hvor Varmen forøges ved Solens reflecterende Straaler. Denne Maade, at forbedre Agur kerne paa, er forsøgt af en Engelænder, og som meget fordeelagtig, beskreven og anpriist i Muscoustico 1 B. 26 Sk. Han forsynede sig først med det bedste Frøe af de almindelige skrubbede Agurker. Strax i Foraarets Begyndelse opelskede han nogle Planter deraf paa et maadeligt Mistbred, me drev ikke deres Vext alt for stærkt. J Maji Maaned, da en betydelig Frost ey meere var at befrygte, udsatte han sine Planter efterhaanden altid meere og meere for den frie Luft, og ved Maanedens Udgang plantede han dem i frie Jord paa den Søndre Side af en Veg. Paa dette Sted voxte de meget hastigt, og saasnart de skiød Ranker, fæstede han dem op til Veggen, for saaledes bedre at kunde nyde Solens Varme. De satte og Blomster, førend de havde opnaaet en Høyde af omtrent 5 Fod, hvorefter Frugten begyndte at vise sig. Han vandede dem kun lidet, og har siden befundet denne Forsigtighed meget nødvendig. Frugten tog daglig til i Tykkelse, havde en fiin grøn Farre, og var meget forskiellig fra andre af samme Frøe, som vare blevne plantede paa den sædvanlige Maade, at Ranker, ne løb hen langs af Jorden. De befandtes meget kiødrige, Kiødet var fast, og af en behagelig Smag. Nogle af de beste Frugter ikke alt for langt fra Roden, lod han sidde til Frøe. Ved saadan Omgang har han derefter bestandig conserveret denne gode Art af Agurker, som langt fra at være udarrede, meget mere har saaledes forbedret sig, at man ikke skulde ansee dem for almindelige Agurker. Naturen har ligesaa lidet forgieves givet Agurkerne Rau ker, og Baand som Viin=Stokken, Erterne, Bønnerne og Humlen med flere, og man skulde allerede for længe siden deraf have gjort den Slutning, at, ligesom disse Vexter, naar de skal bære megen og god Fragt, ikke maae krabe paa Jorden, men behøver en Understøttelse, saa udfordrer ogsaa Agurkernes Natur, at opbindes. Hvo som derfor ingen Vegge og Plankeverker har ved sin Have, maae optrekke dem ved Staver eller Stænger. Vel har de paa denne Maade ikke saa megen Varme, som naar de staaer op til en Veg, hvor Solens Straaler brekkes, og ved hvilken de staaer i Læe for Vinden; dog har de meere end naar de liggenpaa Jorden. Agurkerne ere forskiellige i Henseende til deres Farve og Dannelse, og man har grønne, holde, lange, glatte og skrubbede. De hvide ere meere tørre og milde, og har et Fortrin i Smagen. Men da nogle giver de grønne Fortrinnet, for Anseelsens Skyld, saa plantes de hvide ikke paa alle Steder. At Kiernerne desfør maae komme op, og man ikke skal plante nogle, som ey duer, saa pleyer man, at legge dem i blød en 16 til 20 Timer i Vand, og siden i en Linnet Pose i varmt Heste=Skarn, eller under en varm Kakkelovn. Mende maae ikke ligge for tykt paa hinanden, eller forbrændes de, som ligger midt i Posen, naar de yderste spure. J Fald Kiernerne i Posen skulde blive for tørre, dyppes Posen hver Dag i Vand, og efter at man har ladet Vandet rinde aflegges samme paa det forrige Sted igien, indtil Kiærnerne spire, hvorpaa daglig maa agtes. Naar de saaledes har udskudt til Grøde, saa kan de plantes paa to Maader. Nogle giøre Huller langs af Agurke Bedet med en bred Hakke, hvert Hul en halv Alen i Runding, og halvanden Alen vildt fra hinanden, men ikke dydere, end 2 Tommer. J disse Huller bliver lagt 10 til 12 af de grødede Kierner, dog saaledes, at de kommer til at ligge ordentlig fra hinanden, og at Kiernerne bliver tildekkede med lidet Jord, og desuden strøet en Tomme tykt smaat raadent Heste Mog deroven paa, paa det at de kan blive meere varmede. Skulde Jorden være for tør, saa randes de strax ved Plantningen Naar de ere opkomne, saa maae man ey lade flere end 6 i det høyeste blive staaende i hvert Hul. Naar man nu har udtrakt de overflødige Planter, strøer man en Tomme høy god Jord imellem de øvrige Planter, som man lader staae. Paa andre Stæder plantes de i lange Rader ligesom Erter, Men man begaaer den Feyl, at man planten dem alt for tæt, i sær da man lader dem krybe paa Jorden, Vil man have flere og skiønnere Agurker, saa maae det, efter at de ere opkomne, saa længe trækkes op af dem, indtil de staaer 9 Tommer til en halv Alen fra hinanden. Ellers dæmper de overhinanden liggende mange Ranker og Blade Frugten, og hindrer, at den fornødne Solens Varme ikke kan komme til den. Nyeheder. Mannheim. Det kurfyrstelige Selskab i Lautern har siktet et offentlig Biblio hek til Landhuusholdningens Befordring. Det bestaaer af de beste occonom sk. Skrifter og Jour na er i alle Sprog, og bliver hver Fredag aabnet. Tillige haver Selskabet, som veed, at Theorien alleene uden Praxi ey er tilstrækkelig, kiøbt et anseelige Stykke Land, som bruges til at giøre nye Forsøg, og til at prøve saadanne nøyere, som endnu behøve at undersøres. Foruden alt dette har Selskabet og saa en anseelig Samling af Modeller og Jnstrumenter. Bordeaux. J Augusti Maaned er herfra udskibet 166. Føde 27 Quart raa Sukker 3016 Fade 75 Q art hvidt Sukker, 39244 Pd. Jndigo, 2939359 Pd. Caffe, 26974 Pd. Cacao og 29 2 Pd. Rocou. Heraf er 1239365 Pd. Caffee gaaet til Hamborg.