JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Heidelberg, den 20de October. Efter den i Forgaars af Østerrigerne tilfegtede Seier over de Franske, vare de Sidste dog rykte noget frem igien, og havde trukket ind i deres Jordhytter ved Manheim; men de bleve paa nye uddrene derfra, og Jordbytterne stukne Brand. Man har allerede commanderet Soldater og Bønder til at aabne Trencheerne for Manheim og Hovedqvarterret er dleren forflyttet til Sechengeim. - Om den Seier, som de Keiserlige i Forgaars tilfægtede sig over de Franske ved Manheim, har man endnu følgende nærmere Efterretninger. Det var om Natten til Løverdagen, at den keiserlige Armee under Gene al Wurmser, 3000 Mand stærk, trak ud i 3 Colonner uden Bagage med 600 Beegfakler, og strax overfaldt 500 Franske, som befandt sig i en liden Leir, som vende, og gjorde dem til Fanger. Den franske General, Odino, stødt i Taagen paa en keiserlig Husarpatrouille, samt han han af en Feiltagelse hilsedt med de Ord: God Dag Borgere, hvorved han strax blev røbet, og Corporalen ved Husarpatrouillen satte med sine Folk ind paa ham, og gjorde Generalen med sig Escorte til Fanger. Paa Keiserlig Side har fornemmelig Regimenterne, Szikier=Husarer og KeiserChevauxlegers, lidt meget, og den tykke Taage skal ogsaa have foranlediget mange bedrøvelige Optrin mellem Tropper, ne selv, i det de i Stridens Hide hist og her have skudt paa hinanden. Østerrigernes hele Forliis af Døde og Saarede, bestaaer som man nu veed, af 25 Officerer og 5 til 600 Gemene. Blandt de Saarede er Fyrsten af Schwarzenberg. Man havde gjort sig det Haab at bestorme Manhelm i det første Anfald, hvorfore Faskiner, Stormstiger &c. vare blevne frembragte, men dette kunde ikke saa strax blive udført. Mærkværligt er det, at de keiserlige Tropper have gandske ødelagt Rhinbroen ved Manhelm, og ved Kitsch kastet store Hyldetræer i Rhinen, og ladet disse drive mod Skibsbroen, hvorved den gandske er bleven sønderrevet, og Tilbagetoget afskaaret for de Franske.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Heppenheim, den 20de October. I Gaar Aftes have de Keiserlige kastet nogle gloende Kugler ind i Manheim, hvorved der opkom en stærk Jldebrand.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
I Dag er igien alting gandske roligt, men til Natten vil det formodentlig begynde at tordne igien. Ved den Keiserl. Armee smigrer man sig med, at Manheim snart torde komme i de Keiserliges Hænder. J det mindste er det Mod, med hvilket de nu stride, over al Beskrivelse.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Fankfurt den 24de October. ind holdes følgende: "Jeg kan kun kortelig melde Dem at J et Brer af 20de hujus, som i Gaar er indløbet hertil, Niumed skal være kommen lykkelig derfra. De Franskes Overgang over Rhinen udvirkede dert. Deres 2 Skibsbroer, stod oven for Staden. De havde opkastet en stærk Skandse, som deels blev beskyttet af de deri plantede Kanoner, deels of Kanonerne i det hvide Taarn, som paa hiin Side ligger temmelig høit, og kunde bestryge vor flade Mark. De Keiserlivide, have de ved Storm besteget Skandsen, gjort mange ge rykke bestandig nærmere, og som vi nu have faaet at Fanger, og erobret Kanonern. - Det gode Wallendar har ogsaa liidt stærkt, besynderlig ved det franske Beleringsco po for Fæstningen Chrenbreitstein, da samme trak tilbage igiennem Staden. En Mængde store Rhinskibe, som laae for Anker i den der værende Rhinarm, er bleven ødelagt og velhavende Skibe folk derved ganske ruinerte; men de Keiserlige Trorper hævnede sig ogsaa tilstrækkelig paa Fienden. De styrtede rasende ind paa ham, og nedhuggede Alt. Ogsa Bønderne toge Deel deri, og dræbte mange Flygtende Breve fra Bamberg melde: at Fortropperne af en Keiserlig Kongelig Forstærkningsarmer paa 24000 Mand virkelig vare ankomne dertil fra Bøhmen, og ilede ved foreerte Marcher, til Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 24de October. Nyere Breve fra Limburg af 21de hujus melde: at de Kelserlige have allerede oven for Neuwird oprettet et Batterie, hvor de giøre Overgangen meget vanskelig for de Franske. En Colonne rykker mod Siegburg frem, for at rense den der værende Egn fra Fiender. Der skulle endnu være henved 8000 Mand i Skovene, som efterhaanden overgive sig til Fanger. De hidtil af Østerrigerne samlede Flinter skulle allerede beløbe sig til 20000. Efter Officielberetning fra den Clairfaitske Armee forfulgte General Haddich kienden indtil Sieg uden at kunne opnaae ham. General Borres opslog sin Lei ved Bendorf, og beskiød Broeskandsen ved Neumied, hvor endnu 1200 Mand staae med 10 Kanoner, hvilke General len, hvormeget de endog blive beskyttede, vil angribe. -
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Efter Beretninger fra Heidelberg staaer den østerrigske Armees venstre Fløi under Kanonerne af Manheim, og det hele Corps gandske nær ved Fæstningen. Natten til den 23de begyndte man at aabne Trencheerne og at opfordre Staden, efterat de tilbudne Betingelser allerede ere blevne forkastede. Merlin fra Thionville skal være indsluttet i Manheim.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 24 Octbr. Den franske Garnison i Mannheim har tilbudet sig at capitulere under følgende Betingelser: 1) Frie Afmarch for Garnisonen; 2) Frie Afmarch for et Corps Franske af 6000 Mand, som skal være indsluttet paa Nikarodden for Manheim; 3) at den saa kaldte Rhinødde skal forblive i de Fransk 6 Besiddelse; 4) At Staden Manheim skal blive gandske neutral, saa at den hverken bliver besat af de Keiserl. eller franske Tropper; men disse Betingelsen har General Wurmser af slaaet. - Den Clairfaitske Armee kan nu ikke saa hastig følge efter de Franske, som ere marcherte til Egnen af Colln, saasom Anskaffelsen af Proviant og Fourage finder i disse udtærede Egne mange Vanskeligheder. - Det Keiserl. svære Artillerie er allerede ankommen til Manheim, og der føies alle Anstalter endog til en Bestormelse mod Staden, ifald den ikke uden al Betingelse vil overgive sig. De Franske, som paa den anden Side af Manhelm have trukket mange Tropper tilsammen, føie derimod, efter de nyeste Beret, ninger, ogsaa fra deres Side Anstalter til det eftertrykkelig ste Forsvar.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Wesel, den 25de October. Fra Colln skrives, at adskillige Hobe af 30, 40 til 50 Mand Franske dagligen ankomme dertil paa deres Rettrade, hvilke ere meget misfornøiede og skrige over forraderie. Bestyrtelsen er sammesteds meget stor, og mange Jndbyggere, som frygte for et Bombardement, lade deres beste Sager indpakke. - Den 22de om Morgenen Kl. 10 bleve de sidste franske Poster i Denzerukne tilbage over Rhinen, og den flydende Broe bragt til den hinsidige Strandbred. Endnu om Formiddagen lod en østerrigsk Patrouille af 10 til 12 Mand sig see, hvilken streifede indtil Mühlheim, som de Franske om Morgenen tidlig havde forladt. Skibsbroen, som laae ovenfor Colln, er i Torsdags ligeledes bleven afbrudt, og tilligemed den ved Bonn slaget mellem Gremlinghausen og Düsseldorf. Republikanerne have bragt alle Fartøierne til den hinsidige Strandbred, og hvad de ikke kunde bringe bort, have de ødelagt. - Blandt de fra Düsseldorf til Neus bortførte Gidsler, befinder sig ogsaa den Churpsalziske Minister Baron von Hompesch. - Fra Mühlhelm have de Franske bortført som Gidsler Hr. von Hees og Hr. Bartholdy, og fra Deutz Prioren i det der værende Kloster. - Omkring den saa kaldte Carlstadt trække de Franske i Düsseldorff en bred Grav, og af den opkastede Jord giøre Brystværner.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Kiøbenhavn, den 2den November. Ober=Præsident samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterlig: At som Priserne paa alle til Øl Brygning fornødne Specis endnu ved blive at være langt høiere end de hvorefter Øl=Taxten i Aaret 1755 er bleven sat, saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt efter Brygger=Laugets derom gjorte Ansøgning ved Rescript til os af Gaars Dato at bevilge, at bemeldte Brygger, Laug fremdeles til April Maaneds Udgang næstkommende Aar maae lade sig betale 14 Marks Øllet, med 16 Mark Tønden, og 8 Marks Øset med 9 Mark, hvorimod 6 Marks Øllet bør forblive uden Forhøielse, og maae det ikke bruges af Brændeviinsbrænderne til Paasæt un paa det, at dette virkelig kan blive de Fattige forbeholdt, der den i lige Tilfælde fastsatte Mulct af 4 Rdlr. til Politie Cassen, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres ligesom og samtlige Vertshuusholdere og Øltappere her i Staden derhos advares, at de saalænge denne Forhøielse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaa Maal rette sig efter Placaten af 6 December 1771 og i Lø gi deraf ei tage meere for en Kande af det beste, eller saa kaldte 4 Dalert Ølend 4 1/2 s. og for en Pot 2 1/2 s., til hvilken Ende enhver Vertshuusholder og Øltapper skal have et Exemplar af denne Placat i sin Skienkestue opslaget.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Kiøbenhavns Raadstue, den 31 October 1795. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Continuation af Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning, nemlig: No. 19773. 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; Nr. 4710, 50 Rd. udi Hr. Nielsens Colli Hadersleb; No. 28183, 100 Rd. udi Hr. Juhls Coll. Friderichstad; No. 22656 200 Rd. udi Hr. Sorterups, Coll. her i Staden; No. 17507 100 Rd. udi samme Coll. No. 5828, 100 Rd. udi Mad. Sutors Coll. i Sønderborg; No. 26318, 50 Rd. udi Hr. Sorteerups Coll. her i Staden; No. 2995, 50 Rd. udi Hr. Pinds Coll. i Laurvigen; Nr 22081, 50 Rd. udi Hr. Baadsgaards ColleWiborg; No. 2177, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Toll. her i Staden; No. 17555 Fril og Pr. 50 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. ibidem. No. 5323. 1000 Rd. udi Hr. Martinis Coll. i Rindsborg; No. 23609, 15 Rd. og Pr. 50 Rd. udi Hr. Bisgaarde Coll. Friderichshald; No. 1396, 100 Rd. udi Hr. Hofbogtr. Møllers Coll. her i Staden; No. 17815, 20 Rd. og Pr. 500 Rd. udi Hr. Waldsøes, Coll. ibidem; No. 1246, 20000 Rd. udi Hr. Kierrumgaards Coll. i Bergen; No. 2974 Fril og Pr. 500 Rd. udi Hr. Pinds Coll. i Laurvigen; No. 11614 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 16323, 100 Rd. udi Hr. Capit. Cabotts Coll. ibidem.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
(Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Vacancer: Byefoged- og Byeskriver-Embedet i Storehedinge; Sorenskriver-Embeder i Øerdalen i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Barom. Therm. i Vinden. 26 October. 27. 10 6 11, Varme. V. 28. 1. 2. 12 1/2 - - V. N. V. S. V. 27 10. - 111 1/2 - - S. V. 27. 9 o. 1 3/4 - - S. V. 31 - - 27. 10 og 9 3/4 - -V. N. V. 1 Novbr. 27. 10 6 9 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
AVETISSEENTS. Fra den 26de til 30te October 1795 have Assurance=Prii mierne for al gare paa Vanske Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn var et saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke har foraarsaget andre Bestemmelser: Caaane. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge =- dito til Amsterdam, Rotterdam = 4 4 - dito til Madera og St. Croix = =- dito til Bengalen - Birgin til Kiøbenhavn =- Tronhiem til dito - Amsterdam til dito = 4 og 4 1/2 - London til dito .- Bordeaux til dito .- Port a Port til St. Ubes og dito =- Mallaga til dito =- St. Croix til dito = =- Randers til Ostende .- Flensborg ti St. Croix =- Tønsberg til Holbek og Ret. - Tronhiem til St. Marting og Ret. - dito til Bordeaux, - Molde, Christiansund til Barcellona =- St. Martin til Bergen .¬
Berlingske Tidende, 1795-11-02
- Hamborg til Barcellona, Cartagena, Alicante og Valentia
Berlingske Tidende, 1795-11-02
- Amsterdam til Cadix = = 5 1/2 - Aschangel til Amsterdam .- St. Martin til Ostinde = =- Cartagena til Hamborg = = 6 - St. Petersborg til Cadix. - dito til Livorno = = fra Pressen er udkommen: Proceduren i Sagen ved Hof= og I Stads=Retten mellem Stiftamtmand Hellfried og den residderende Capellan ved Nicolai Kirke, Rørbye, sælges hos Boghandler Hegelund i Store Helliggeiststræde No. 152, og hos Hr. Apotheker Eilschou i Ribe for 2 Mk. Næsebog for Bønderbørn. En liden Bog, for billigste Priis 2 som allene er skrevet for Bønderbørn, der endnu ere for smaa til at læse Katekismus med Nytte, syntes mig aldeles nødvendig, især paa nærværende Tid, da de fleste Skoleholdere ere saa fornuftige at spørge: Kunne vore Lærlinger og forstaae det de læse, Jeg sammensatte derfor nogle smaa Historier, i Bønderbørnenes eget Sprog. Jeg igiennemgik deri nogle af de almindeligste vrange Meninger, som herske hos Landalmuen, og fortalte nogle Exempler paa gode og slette Handlinger, hvortil jeg for største Deelen kiender Originalerne. Den liden Bog, som derved blev til, er allerede under Pressen, og vil udgiøre omtrent 3 Ark i Octavformat; jeg har besluttet, at den i det høieste ikke skal koste meer end 2 s. Arket, og dersom Afsætningen gaaer vel da at nedsætte den endnu til en lavere Priis. J denne Hensigt er det jeg giver mig den Frihed, at anbefale den til Bonde=Ungdommens Velyndere og Venner. Subskription modtages hos Hr. Fuldmægtig Brandt paa Gammel Holms Juventarii og Fabriqve Contoir, og Hr. Boghandler Buch i Kiøbenhavn, hos Hr. Lassen paa Amts Contoiret i Frederichsborg, og Forfatteren selv Paa 10 Exemplarer gives det 11te frit. Tierebye Præstegaard, ved Frederichsborg. B. F. Rønne.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Physicalsk, occonomisk og medicochirurgisk Bibliothed, for Danmark og Norge, Junius 1795, indeholder: 1) Originale Afhandlinger: a) Om den dyriske Varme ved de meza den Ældre, M. D. b) Bemærkninger og MarsvinsAnatemie af Hr. Antenrieth i et Brev fra Baltimore til Hr. Dr. Praff med Anmerkninger af Professor Wiborg. 2) Udførligere Udtog: a) Om en nye Jndd ling af Pattedyren og om Principerne, hvilke bør tiene til Grund for det Slags Foretagende: meddeelt af Professor Vad. 3) Korte Efterretninger: a) Har mand de Montgarny om Børns Lunstige Opammelse. b) Om et med Fordeel brugt Lægemiddel mod Lystsygen og andre haardnakkede Sygdomme. c) Om Vitrioli cærulei Brug mod Phrissiglindul sa. d) Om at tillave Sæbe af Træesvampe. e) Efterretning fra Amboina om Hr. Dentrecastaux Expedition for at opsøge Hr. La Peyrouse. 4) Recensioner: e) Haandbog over almeennyttig Naturkundskab, ved D. F. Ekkard, Kongelig Bibliothek=Secretær, m.m. For hver Maaned udgaaer heraf et Hefte, som bliver Subskribenterne tilbragt og betales med 24 s. paa Tryk= og 2 Mk. Skrivpapiir. Subskription, der bestandig gielder for en heel Aargang, modtages af Forlæggeren Boghandler Tikiøb i Gothersgaden No. 141.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Fra Pressen er udkommen: Nye og fuldstændig Huusholdningsbog for driftige Huusmødre eller Anviisning til alle Sorter fine, velsmagende, men tillige solide Retters Tillavning, samt om Bagværk, Marinering og Syltning a., efter Overkiøkkenmesterens i London Francis Collingwoods og John Wol lams's nyelig udgivne Universal Kogebog, hvortil er lagt en fuldstændig Underretning om den hidtil ubrugte saare nyttige Tørring af allehaande Kiøkkenurter til Brug som friske, udførlige Afhandlinger og Kiødsaltning, Røgning; om Smørs og allehaande sine Ostes Tilberedning og Behandling; om Maltgiøring og Ølbrygning, alt efter nyeste engelske Maade og andre Kyndiges Erfaringer og Grundsætninger, samt tydelig Anviisning til at skiønne Tingenes Godhed ved Jndkiøbet. - Skriftet indeholder følgende: Om Kiøkkenvæsenet; almindelige Regler om Stegning, Kogning, sammensatte Retter, Supper, Buddinger, Posteier. 27 forskiellige Maader at tillave Oxekiød paa 34 forskellige Retter af Kalvekiød. 30 forskellige Retter af Bedekiød. 13 forskiellige Retter Lammekiød. 19 Retter af Svinekiød. 54 forskiellige Retter af tamme Fugle. 17 forskiellige Retter af Kaniner, Harer og andet Vildt. 21 forskiellige Retter af Fisk. 27 forskiellige Sorter Kraftskyer og Coulier. 25 forskiellige Slags Supper. 15 Sorter Smaaretter meest af Have vært r. 17 Slags Buddinger; 28 Slags Posteier og Tærter 33 Sorter Geleer, Jes, Kremmer, Konserver, Syltning og Marinering &c. Anviisning til at vælge det beste ved Jndkiøbet: om Kiødsaltning, Røgning og alle Slags Pølsers Tillavning; om 24 Sorters Kiøkkenurters Tørring til Brug som friske, om Melk, Smør og sine Ostes Tillavning, (her anføres tillige alle de Vexter, som naar de nydes af Creaturerne, ere giftige eller give Afsmag paa Melken); om Ølbrygning, Maltgiørning og Brødbagning. Det sælges for 5 Mk. 8 s. paa Skrivp. og 4 Mk. paa Trykp., heftet 4 s. mere, hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Omstændelig Beretning om Guddommens Fest, som blev holdt Ti Paris den 20de Prairial i den franske Republiks andet Aar. (den 8de Junii 1794) med Robespierres ved denne Leilighed holdte Tale, samt den derved afsinngne Homne med hosføiet Oversættelse, faaes for 4 s. i Store Kannikestrædet No. 39. Sammesteds faaes og den franske Religionsvise for 2 s. Advarsel til de Studerende i Henseende til deres SundEt hed, indeholder: Om de Stud rendes Sygdomme, og disses Aarsager; Exempler paa Sundhedens Ødelæggelse hos adskillige Lærde; Om nogle særdeles Arter at lærde Forretninger og forskiellige dermed forbundne almindelige Omstændigheder; Om Midlerne mod de Studerendes Sygdomme; Almindelige Regler for Studering i Henseende til Sundheden; Om den bed ste Maade, at fornye og rense Luften i Studerestuen paa; Omden tienligste Mad og Drikke for Studerende, og om disses Diæt m. m.; sælges heftet for 20 sk. paa Børsen No. 3 P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Fra Pressen er udkommen: Skiønhedsmidler for det smukke i Kiøn eller en Samling af adskillige nyttige Kunster til at bevare og forhøie Skiønheden, Ansigtets og Hudens Fiinhed og Farve, som og andre til anstændig Pynt tienlige Kunster. Skriftet indeholder følgende: Maaden at tillave alle Sorter Skiønbedsvande til at blødgiøre, rens og forfine Huden; 2) adskillig Midler mod Hidsighed, Rødhen og Pletter i Ansigtet; 3) Maaden at tillave forskiellige Sorter sieldne Pomader, vellugtende Vande, Pudder og pariumerede Pulver til Klæder; 4) om at bringe Haaret til at voxe og at give det en viis skiøn Farve; 5, Vaskevande for Sprækker i Huden; 6) Blodsstillende Midler, Raad mod Frost, brændt Skabe, Bie= og Myggestik, Ligtorne, Vorter og andre udvortes Uheld; 7) Midler til at conservere Tænderne og holde dem hvide; 8) at tage alle muelige Pletter af Ulden og Silketøy, samt at sætte adskillige Farver paa samm. 9) en egen Maade at vaske Musselin som nye og farve ret paa adskillige Maader; 10) en nye Maade at vaske Kniplinger af alle Sorter Flor saavelsom Blonder, som nye; 11) at vaske, frisere, samt at farve Fier som nye; 12) Konsten at lave forskiellige Sorter Farver til Fruentimmer=Pynt, saasom Blaadraaber a. - Dette sælges for 24 s. indheftet paa Trykp. og 32 s. paa Skrivp. hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Af Apollo, et musikalsk Maanedsskrift for Sang og i Klaver, er udkommen det første Bind i 6 Hefter, som indeholde: 1 Ouverture af Lisse og Peter af Regimentsqvarteermester Vedel. 2) Minuet med Variationer af Mozart. 3) Arte af, i oprørt Vand er godt at siske. 4) Andante af Pleyel. 5, Aria af die Zaubersidte af Mozart. 6) Dito af samme. 7, March af samme. 3) Sonate af Stadler. 9) Den tromme Landmand af J. Haudn. 10) Lillien af Mozart. 11) Overture af, i oprørt Vand er got at fiske. 12) Aria af der Schiffspatron af Dittersdorf. 13) Rondo af Kotzebuch. 14) Aria af Elise af Nauman. 15) Den bekiendte March af Gustav Vara med Variationer. 16) Aria af, i oprørt Vand er got at fiske. 17) Sonatina af Haudn. 18) Sonate af Pleyel. 19) Aria af Lise og Peter, 20) Aria af Hieronymus Kniker af Dittersdorf. 21) March af Amphytrion af Kraue. 22) Ouverture af Renand, Ast. af Daleyrac. 23) Romance af das nene Sontagskind af Muller. 24) Theema med Variationer af Vanhald. Prisen er 2 Rdlr. for dem, som tillige subskribere paa de øvrige 6 Hefter hos S. Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11. Lit. v. 3die Dør fra Hiørnet af Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Kra mit Nodetrykkerie er nylig udkommen: 15 Viser og Sange, componerede for Klaveret af L. Kotzebne, med danske Texter af P. H. Haste, som koste 3 Mk. 4 s. Det udmærkede bifald, hvormed disse Sange ere blevne modtagne i Tydskland har givet mig Anledning til at formode, at de ogsaa vil moere Musikalskerne i Dannemark. Til Efterretning for Lysthavende følger herved en Fortegnelse over Jndholdet: No. 1 Bebreyde, sen. No. 2. Klaveret. No. 3 til den lille Skiønne. No. 4. Vaaren. No. 5. Midnatten. No. 6. Fuglefængersang. No. 7. min Glæde. No. 8. Uskyldigheds=Priis. No. 9. Gravsang. No. 10. den fraværende. No. 11. den igienkomne No. 12. Erindring. No. 13. Mansang. No. 14. det lige Ægtepar. Nr. 15. Kirkegaardssang. S. Sønnichsen, i Pilestrædet Nr. 11. Lit. B. 3die Dør fra Hiørnet af Klareboderne. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Forestilling, allernaadigst have bevileget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Directogrerne for Hospitalet i Vor Kiøbstæd Aalborg udi Vort Land Nørre-Jylland, Os elskelige Hr. Ditlev Pentz, Ridder, Vores Kammerherre og Stiftbefalingsmand over Aalborg, Stift, og Doctor Theologie Hr. Christian Beverlin Studsgaard, Biskop over bemelte Stift, ved Proclama lub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aalborg Stifts Avis, og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre, hos bemelte Aalborg Hospital, af hvad Navn nævnes kan, hvad enten samme maatte reyse sig fra afg. Justits=Raad Traps Betienings Tid, som Hospitals Forstander eller ældre fremfarne Tider, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse: Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Over=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents"Stad Kiøbenhavn, den 9de October 1795. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
Kammerherre og Stiftbefalingsmand Hr. Ditlev Penz og Biskop Doctor Theologie Hr. Christian Beverlin Studsgaard, Bevilling at maae, som Directeurer for Aalborg, Hospital, ved Proklama i Aviserne indkalde fornævnte Hospitals Creditorer.
Berlingske Tidende, 1795-11-02
J Kraft af ovenstaaende Kongelige Bevilling indkaldes herved 3de Gange sub poena præclusi & perpetui ulentii alle og enhver, som mene at have noget at fordre hos Aalborg Hospital, af hvad Navn nævnes kan, hvad enten samme maatte reyse sig fra afg. Justits=Raad Traps Betienings Tid, som Hospitals Forstander, eller ældre fremfarne Tider, til at fremkomme med deres Fordringer og at anmelde og beviisliggiøre saadant deres mueligt havende Krav, for os som dertil allernaadigst authoriserede, inden Aar og Dags Forløb, ligesom allerhøystbemelte Bevilling, ogsaa foranstaltes læst for vedkommende Retter. Aalborg, den 23de October 1795. Penz. C. B. Studsgaard.