Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Fortsettelse af det i No. 10 begyndte Stykke Om Jrlands nærværende Politiske Tilstand. Fegieringen er villig til at anhøre FordrinDe gerne; Tidspunktet er gunstigt; den Stuartske Slægt opvækker ikke længer Mistanke; Hoffets Jnteresse fordrer at vinde en Classe af Undersaatter, for hvis Troeskab og Lydighed deres Religions Grundsætninger er Borgen *), 7) Dog vel ikke de Romerske eller Monke Grundsætninger i Almindelighed; thi disse lære formedelst en falsk Fortolkning af dette Sted i den hellige Skrift "man bør adlyde Gud mere end Menneskene at naar Lydighed imod Paven i Rom stoder sammen med Lydighed imod Landets Øy righed, skal denne tilsidesættes for hiin, at biskopen i Rom kan frietage Folk fra Lydighed imod den ordentlige Øvrighed, og flere slige hviste de vil ikke overlade denne Fortieneste allene til Protestanterne. Jblan, Catholikerne har den Franske Revolution det mindste Antal Tilhængere i Jrland; deres langvarige Ulykke og Undertrykkelse skulde bevæge dem til at være misundelige over det Folks Skiebne, som har forstaaet at rive sig løs fra Tyrannie, men de ere nu blevne desto meere standhaftige i deres Troe ved Alt det, som de have lidt for samme, og nogle Præster, fornemmelig Monke, indbilde dem, at de Franske have forladt deres Forfædres Troe. Det Besynderlige i Monkenes Andagt bestaaer deri, at den udbreder over Sielen et skadelige Grundsætninger. Men det er bekiendt, at Jrlænderne størstedeelen ere blinde Tilhængere af Paven, og ikke oplyste Catholiker, og Følgerne heraf kan enhver selv let uddrage. Slags Mathed, som hindrer dens Anspændelse. Man betragter Undertrykkelse og Elendighed som nødvendige Ting til Sallighed, og der fattes aldrig paa Folk, som ere begierlige efter at skaffe deres Næste dette Slags fuldkommenhed. De ved alle Slags Undertrykkelser, udpiinte Catholiker beklage sig og mindre, de yttre mindre Ønsker og Bestræbelse efter en Forandring, end Protestanterne, hvis Tilstand er ulige bedre. Disse, som nedstamme fra de berømte Skotlandske Presbyterianere, hvis Erindring allene er en Skræk for Tyranner, have endnu stedse samme Virksomhed. De yttre denne i Arbeide og Politik. Under deres Hænder, ere Linnet=Manufatturerne, den eneste Green af Kunstflid, som i Jrland drives godt, i en blomstrende Tilstand. Hos dem især er Friehedens hellige Jld vedligeholdt. De vedligeholde den ved patriotiske Selskaber, ved frivillige Mynstringer, ved National-Feste. Den Franske Revolutions Dag blev i Belfalst, i New ry, i Londonderry og af endeel Jndbyggere, i Dublin høitideligholdt med samme Enthusiasme som paa Marspladsen i Paris. Naar Jrland skal giøre sig frie, saa vil det første Stød komme herfra. Men de sande Patrioter ere ulykkeligviis endnu ikke talrige og mægtige nok; de kunne for nærværende Tid allene yttre Ønsker for en lykkelig Fremgang. Men deres Antal maa tiltage i samme Forhold, som de sande Grundsætninger udbredes. - Jblant dem, som pryde sig med Navn af Patrioter, ere Folk, som ikke ere dette Navn værdige. Man kalder, dem og med god Grund Oppositions Partiet, og dette bestaaer af alle dem; som ere misfornøiede med den nærværende Regiering, og søge at sætte sig i Forlegenhed for at giøre sig nødvendige. Det er just dette Partie, som stemmede for en Regiering uden Jndskrænkning til Fordeel for Printsen af Wallis. Det udgjør henved tre Ottendeel af Parlementet, og har i Nationen talrige og mægtige Tilhængere, nogle af egennyttige Hensigter, andre af Overbeviisning. Under Navn af Wighs udmærker sig en Club, som er talrig nok for at sætte Regieringen, i Bekymring. Man maa alligevel fra dette Partie ikke vente andet end blotte Demonstrationer, til Fordeel for Folket, og ufuldstændige Forholdsregler, hvorved intet Onde afhielpes. De søge at giøre sigyndede af Folket paa den mindste kostbare Maade, som det er muligt. Den Franske Revolution er ikke efter deres Smag, og de giøre sig det til Lov ikke at tale derom. De forsvare Misbruge formedelst disses nærværende Vigtighed og formedelst deres egne Forhaabninger. Hoffet veed, at det kan faa deres Stemmer, saasnart det samtykker deres Forlangender. Nationen veed det ogsaa meget vel, og denne barnagtige Forestillelse af Patriotisme, hvoraf ingen lader sig bedrage, har ikkun tjent til at udbrede en almindelig Vantroe og dette Sindelags Virkelighed, og standse den sande Patriotismes Udbredelse. Dette Partie kan dog af Stolthed, eller Frygt for at blive demaskeret for Folket Øine, blive ophidset til alvorligere Forholdsregler. Saaledes er den nærværende Tilstand i Henseende til de fornemste Partier, hvori Jrland er deelt: Hofpartiet, som har Indflydelsen paa sin Side; Catholikernes Partie, som er det talrigste og ulykkeligste; Wighs eller Oppositions=Partiet, som bestaaer af mange store Jordegodseiere, og giør fælles Sag med Oppositionen i England; endelig de sande Patrioters eller Landets Venners Partie, som grunder sin Sag paa Indsigt, Retfærdighed og Virksomhed. Dette sidste vil ganske vist sætte sig imod ethvert fremmed Foretagende, som har til Hensigt at skaffe Landet en nye Herre. Det forlanger Tiendens Afskaffelse, en uindskrænket Samvittighedsfriehed, Opmuntringer til National-Jndustrie, og adskillige indirekte Paalegs Afskaffelse, som kun tiene til at forøge Kronens Jndflydelse; eller de vil have en almindelig, lige og for Bestikkelser sikker Parlements=Repræsentation; thi de indsee, at naar de ikkun erholde denne ene Punkt, følge de andre nødvendigen deraf. Men hvorfor skulle England, vil man sige, sætte sig imod de indvortes Forbedringer i den Jrlandske Regiering. Hvad Fordeel har det deraf, at een Deel Jrlændere undertrykker den anden. Jeg taler intet om den Fordeel, som den Engelske Nation kan have af et saa anseeligt Antal Medborgere; jeg vil heller troe, at denne Beregning kommer ikke i Hovedet paa en frie og ædelmodig Nation, og endnu mindre i Hiertet; men i Hensigt til den Brittiske Regiering, indseer jeg meget vel de Bevæggrunde, som giøre den vedhængende ved Tingenes nærværende Forfatning, og jeg tvivler ikke paa, at den jo til det yderste vil bestræbe sig for at vedligeholde samme. Thi 1) et vel sammensat og for Bestikkelser utilgængelig Parlement blev ikke saasnart oprettet i Jrland, førend Englænderne vilde deelagtiggiøres i samme Fordeel. 2) Et Parlement, saaledes som det forudsettes, vilde ikke saa blindt hen indvikle den Jrlandske Nation i alle de Krige, som det Engelske Ministerium kunde faae Jndfald at foretage, og uden Rekruter fra Jrland vilde den Engelske Krigsmagt til Lands og Vands snart sættes i Uvirksomhed. 3) Parlementet vilde rimelig af skaffe alle indtrekte Paalæg, og dermed tillige de Undertrykkelser, Bestikkelser og Omkostninger, som de foraarsage, paa det at Jrland, frie fra de Lænker, som den Engelske Fiscus paalegger samme, kunde med lige Kræfter kappes med sin frygtelige Naboe i Concurrence i Handel og Kunstflid. 4) Endelig vilde det Engelske Ministerium ikke længer beholde høie Titler, Embeder og Pensioner i Jrland til sin frie Disposition, for at forstærke sin Jndflydelse i England. Politisk.