JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Fra Donau, den 25de Nov. General Landon har ikke solgt sit Gods i Bøhmen, men, da det formedest Uroelighederne har lidt meget, saa have begge Majestæterne foreslaaet ham, at overlade dem det, imod et ikke langt fra Wien, som er baade fordeelagtigere og i bedre Stand, hvilket denne Herre taknemmeligst har modtaget, hvor ved tillige fremlyser begge Majestæternes store Agtelse for denne General, og erholdes ogsaa det Ønske, at have ham i Nærheden, for at kunde betiene sig i alle Tilfælde af denne erfarne Generals Raad.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Nantes, den 19de Nov. Med et fra America ankommet Skib erfarer man, at paa Guadeloupe har været en langt stærkere Orcan end i Aaret 1740. Skaden paa Landgodserne, Plantagerne og Husene er ubeskrivelig. 30 Skibe vare kastede paa Kysten, og 6 af dennem forulykkede med Folk og alt. Kort sagt, Ødeleggelsen var almindelig. Fra Cap St. Marie paa St. Domingo meldes at formedelst en vedholdende Tørke ere Levnets midler paa heele Øen blevne saa rare, at man neppe kan forskaffe Negerne den fornødne Underholdning. En fra Dublin i Gaar ankommen Skibs Capitain melder at han har den 29de Oct. ved de Sorlingiske Øer truffet et fra Nye=Engeland kommende Engelsk Skib, hvorpaa vare 600 Mand Kongelige Tropper, og deriblant 29 Officeerer, deels syge, deels saaarede, som man bragte tilbage til Engeland. Capitainen havde forsikret ham, at Nyeyorks Jndtagelse havde koster Engellænderne meere end den er værd, at Washington ventede en Forstærkning af 15000 Mand, og at det i Nye York fattedes meget paa friske Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Fra de Franske Grændser, den 26de Nov. Man havde tænkt, at der medens det Franske Hof opholdt sig til Fontainebleau, skulde have været bleven bekiendtgjort en General=Promotion ved Armeen. Nu hedder det, at denne Bekientgiørelse er udsat indtil efter Nyeaar. Genetal=Lieutenant Gribeanval, som er bleven udnævnt til General=Directeur over Artilleriet, skal herefter allene arbeyde med Krigs=Ministeren og til ham berette alting, som angaaer Artillerie= og Jngenieur Væsenet. J Følge de nye Kongel. Forordninger angaaende Søevæsenet, skal den almindelige Opsigt og Forvaltning over Havnene og Søe Arsenalerne herefter altid være fordeelt i 2 forskiællige og fra hinaden adskilte Deele, og den erne Deel skal under Commandantens umiddelbare Autoritæt der i Havnen, indbefatte alt, hvad det henhører til Arbeydets Disposition, Direction og Udførelse, men den anden, skal, ligeledes under Jntendantens udmiddelbare Autoritæt, indbefatte alt, hvad der angaaer Jndtægt og Udgivt, samt Regnskabs Førelse af Penge og Materialier. Ved Floderne, Esqvadrene eller Divisionerne, skal ellers ingen herefter saa kaldet Officeer de Plume, være, men alle Fuuctioner, som hidtil have været dem paalagte, skal nu forvaltes af Officeererne ved Marinen, som udgjør en Deel af General Staben for Skibene. Og paa den Maade skal, fra næstkommende 1ste December af, da Forordningens Fuldbringelse tager sin Begyndelse, AdministrationsOfficeerernes Corps og Marinens Skrivere afgaae og da Hs. Majest. vil i Naade behandle dem, saa tilstaaer han til Retraite, dem nemlig, som have tient 35 Aar, deres heele Pension, og dem, som have været 30 Aar i Tienesten, 3/4 o. s. v. Hs. Majest. opretter i enhver af Havnene Brest, Toulon og Rochefort et stedsevarende Conseil de Marine, og tillegger samme meget vitløftige Fuuctioner. Han reguleret ogsaa Fuuctionerne af et Conseil Extraordinaire, naar han finder det for godt, at lade undersøge Generalernes og andre Officeerers Forhold, hvilke han kan have paalagt Commando over hans Escadrer, Divisioner og enkelte Skibe, i Henseende til de Sager, som ere dem betroede at udføre.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Paris, den 29de Nov. Efter de seeneste Breve fra Brest, skal Græv Duchafaults Escadre først udløbe den 29de huj. Hvad de Krigs Rygter, angaaer, hvortil denne Udrustning foruden andre Omstændigheder har givet Andledning, da skulle samme vel snart ophøre, dersom det var sandt, hvad man efter Breve fra London, taler om, nemlig: at det Brittiske Hof har ladet det Lissabonske vide, at dersom Portugal ikke gav Kongen af Spanien den tilbørlige Opreysning formedelst de i Brasilien øvede Fiendtligheder, havde samme ingen Hielp at vente at Engelland. Det heder tillige, at det Engelske Hof har beordret sine Ambassadeurer i Frankerig og Spanien, at give Deres Allerchristeligste og Catholske Majestæter Efterretning om saadan af Kiærlighed til Fred foraarsaget Erklæring. Escadren i Brest, som siden den 15de Nov. havde lagt paa Rheden, er nu afseylet. Den bestaaer af 1 Skib paa 74, 2 paa 70, 2 paa 68 og 1 paa 60 Canoner, samt 4 Fregatter, af hvilke 1 fører 28 og de andre 3 hver 26 Canoner.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Man har her Efterretning fra Spanien, at Floden i Cadix, som har indtaget 10000 Mand Tropper, ligeledes er i Søen. Udi Engelland vil det, uagtet Presningen, ikke ret fort med at sammenbringe de 22000 voterte Matroser. Udi Parlementet selv, have efter Gazette de France, de fleeste Lemmer været af den Meening, at det ikke vilde være mueligt, udi et Aar at forskaffe Halvdelen af bemeldte Antal. - Et Skib er afseylet, eller skal med første gaae til Seyls, paa hvilket mange af vore Officeerer og Jngenieurer skal gaae til America, hvis Anfører er Hr. du Condray, som er berømt for af at være en erfaren Artillerist. Samme Skib skal medtage derhen 250 Canoner, en Mængde Musqvetter, Krudt.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Adskillige afskedigede Oficeerer ere i America meget vel blevne modtagne, og have der gjort deres Lykke. Det herværende Handelshuus de Gruffy og Compagnie har med Hoffets Tilladelse bekientgjort en Plan, til fra Dynkirken af at anlægge et Fiskerie paa Sandbanken af Terre neuve, og de Jslandske Kyster. Omkostningerne beregnes til 250000 Livres og skal anskaffes ved 25 Actier. - Man har her den Efterretning fra Cadix, at General Bourgoyne har fordrevet Provincialerne fra Crownpoint, men at disse vil til de yderste forsvare Ticonderago, som befinder sig i den beste Forsvars=Stand.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Pera, den 26de October. Udi Constantinopel hersker en stor Penge=Mangel. Sultanen har været nødt til, af sin egen Casse nyelig at giøre Stor=Cantzleren Forskud af 350000 Piastrer, til at bestride de nødvendigste Udgifter. Desaarsag kan Porten ey behørig standse hverken Perserne eller Oprørerne i Syrien.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Af en Skrivelse fra Qvebee, den 23de Oct. Den 15de huj. er Provincialernes 15de Skib, Lee paa 6 Canoner, som i Søen Champlain var drevet paa Stranden, taget af vore Folk. - General Carleton er med Armeen for Ticonderago. Han har løsgivet alle paa Søen, Champlain tagne Fanger, og sendt dem til deres Hiem. Af Breve fra London af 29de Nov. Man taler ikke alleneste ved Hoffet, men ogsaa i Parlementet og iblant heele Publico, om et hastigt Forliig med Colonierne. Saadant er heller ikke et blot Rygte, men man taler derom meden Art af vis Forsikring. Det er vel altsaa ikke at tvivle paa, at der jo virkelig er et Forliig paa Tapetet; skiønt Ministerne endnu ikke vil ud med Betingelserne til dette Forliig. De vente først nærmere Efterretning fra Hoverne, hvilke de have givet Fuldmagt, efter Omstændighederne, enten at slutte Vaaben=Stilstand eller ogsaa fortsætte Fiendtlighederne. Jmidlertid hedder det i Private Breve, hvormed ogsaa de sidste Depecher, som Hoffet har faaet fra Hoverne, skal stemme overeens, at Fremgangen med Mellemhandlingen af Forliget har desaarsag standset, at man ikke vilde modtage General Kongressens Deputerede som dem, der vare blevne afsendte fra frie og uafhængige Stater. Man legger til, at det Ord Uafhængig, skulde dog fra Kongressens Side være eftergivet, og gandske udeladt i de Deputeredes Fuldmagt. Men Oppositionen vil intet troe, hverken af dette Forliig eller at vi skulde beholde Fred med vore Naboer, og de paastaae offentlig, at Ministerne haabe i begge Stykker forgiæves. Man paastaaer, at der allerede er udløbet en Escadre fra Brest, og det lige til Boston. Men denne Nyehed behøver Bekræftelse. Sandt er det, at, efterdi man i Spanien og Frankerig driver Udrustningerne til Søes saa stærkt, vore da ligeledes blive med saa overordentlig Jver fortsatte, som om Krigen var gandske nær. Man taler endogsaa om, at legge et Beslag paa Skibene i alle Havnene af de 3 Kongeriger, for desto snarere at kunde tilsammenbringe det Antal Matroser, som behøves til at bemande alle Krigskibene. Med et Skib, som er ankommet fra Nye York til Vaterford i Jrland, skal man have faaet denne Efterretning, at General Washington har forladt sin forskandsede Leyr ved Kingsbringe, og begivet sig dybere ind i Landet, hvorpaa igien General Howe har tagen Besiddelsen af benævnte Leyr. Man vil ogsaa have hørt om en Trefning, som var udfaldet til Americanernes Skade. Hoffet har ingen Americanske Begivenheder ladet bekiendtgiøre, og man kan deraf rigtig slutte, at der maae ikke være forefaldet nogle, af Vigtighed og Fordeel. Maaskee General Howe ventede for at fortsætte sine Operationer, om ellers ikke Fredshandlingen holder ham derfra, at oversætte sine Tropper fra Canada over Landsøerne. J nogle af vore Blade søger man at vise, at det er bedre, at lade det med visse Magter komme til et offentligt Fredsbrud, end taale, at de lade de Americanske Skibe løbe ind i deres Havne, og paa den Maade forsyne de oprøriske Colonier med al Hielp.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Stockholm, den 6te December. Ved den Kongel. Forordning af 27de Nov., angaaende Mynt= og Penge=Væsenet i Sverrig, har Hs. Majest., ef tet at Høystsamme i Forordningens Jndledning har talt om de slette Følger af Guldets foranderlige Værdie, og om den Umuelighed, at nedsætte samme til en noget ringere Cours end den i mange Aar ved en ulykkelig Standsning, saa at sige har holdt sig selv; i det væsentlige, i Kraft af den Hs. Majest. af Rigstænderne paa sidste Rigsdag givne uindskrænkede Magt og i Anledning af Stændernes Skrivelse paa Rigsdagen Av. 1770 anordnet følgende: 1) en Rdlr. efter den uforanderlige Vægt og Gehalt af Aaret 1664 skal gielde 6 Daler S. M. eller 18 Daler K. M., og ligesaa meget skal i Proportion ogsaa de formedelst større Beqvemmeligheds Skyld circulerende mindre Myntsorter, saasom 3/5 1/2, 3/4 12, og 34 Rdlr. gielde. Alle nu i Circulation værende Bas co=Sedler skal indløses, men indtil saadant er skeet, skal de antages efter forestaaende Værdie. 3) Efter samme Værdie skal ved næste Aars Begyndelse alle offentlige og private GaldsFordringer reguleres. 4) Fra samme Tid skal alle offentlige og private Regninger og Liquidationer stilles paa Rixdaler, regnet til 48 Skilling, hver Skilling til 12 Penge, som skal være den mindste Brøk. 5) Det samme fastsættes og ved Kiøb og Handel. 6) Coursen bliver meere eller mindre fastsat saaledes: Paa Amsterdam Banco Penge til 47 Sk. Svensk Courant til 45 Skilling. Paa Hamborg en Rdlr. Banco til 47 1/2 Skilling Svensk, paa London et Pd. Sterl. til 4 Rdlr. 15 Skilling Svensk, paa Paris, Rouen og andre Franske Handels=Stæder en Krone af 3 Livres til 25 Skilling Svensk; Stralsund skal for 100 Rdlr. Svensk give 133 Rdlr. Pommersk Courant; Paa Kiøbenhavn skal 124 Rdlr. regnes for 100 Svensk, paa Lissabon skal for Crusade gives 22 Skilling; paa Cadix for en Vexel Ducat, 47 Skilling, og paa Livorno for en Piaster af 8 Realer, 40 Skilling Svensk. 7) Kobbermyndterne beholde deres gamle Værdie, men ingen er skyldig til at modtage af denne Myndt meere end for 1/2 Rdlr. 8) De Svenske og Hollandske forandrede Ducaters Værdie er fastsat til 1 Rdlr. 46 Skilling. 9) Alle andre Myntsorter skal ommyndtes og 10) Alle Strafbøder skal betales med Rigsdaler, hver regnet til 9 Daler K. M. eller 3 Daler S. M.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Den Chursachsiske Envoye her ved Hoffet, Græv Zinsen, dorf, er af Hs. Majestæt Kongen den 29 April udnævnt til Commandeur af Nordstiern Ordenen.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Amsterdam, den 10de December. Et Fransk Blad melder, at en Minister i Paris har erholdet den Efterretning, at Washington har efter et tredobbelAngreb tilbagedrevet de Brittiske Tropper med Forliis af 6000 Mand og siden ved et Udfald fra sine Forskandsninger dræbt endnu 2000 Mand af dem. Men man tvivler billig om denne Efterretnings Vished. De Engelske Poster af 3die og 6te Dec. ere en ankomne.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Af Gazette de France, den 29de Nov. Regenten i Persien, Kerim Kan skal i afvigte August hav været i Arbeyde med at stille 3 Armeer i Marken. Hans Broder Sader Kan havde indqvarteret sig i Bassora med 50000 Mand, hvor han øvede store Voldsomheder. En Engelsk Factor, som der af ham var bleven behandlet mindre gunstig, end de derværende Franzosser, havde desaarsag begivet sig med Besværinger til Kerim Kan i Schyras. Man vidste endnu ikke hvad han der havde udrettet, men KerinKan har nyelig sendt det Franske Compagnie udi Bassora er nyt meget fordeelagtigt Leydebrev.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Corsøer, den 19de Dec. Udgaaet den 16de huj. Farver Rohde, Hosekræmmer Hamme, rum til Fyen. Den 17de huj. Agende Post Wunder med 1 Læs, Mr. Jensen og Stahl til Altona - Jndkomne den 16de huj Kammerherre Lüttichau fra Holsteen. Den 17de huj. General Huth fra Sleswig, i Dag Agende Post Peltner med 3 Læs, LandsDommer Kofoed fra Odense, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Helsingøer, den 20de Dec. Den 16de huj. indkom fra Nordsøen 4 Svenske Skibe fra Gothenborg med Sild, 1 af og til Danzig fra Amsterdam med Ballast, ligeledes ankom 1 Svensk af og fra Malmøe til Gothenborg, med Kornvahre, og til Nordsøen udgik 6 meest Hollandske Skibe, hvoriblant Skip. Mørk af og til Laurig fra Kiøbenhavn. Samme Dag ankom her Besætningen af Skip. Peer Hansens mellem Gothenborg og Strømstad forulykkede Skib af Amsterdam fra Stetin ved Tømmer til Cadix, Folkene og Ladningen bierget, men Skibet. i Stykker. Den 17de huj. ankom fra Kiøbenhavn 1 Skib af og til Laurwig, 1 af Apenrade fra Wismar med Hvede til Lissabon, og 1 af og fra Wismar med Dito til Havre de Grace. Den 18de huj. afseylede Skip. Hans Henrich Hansen fra Bourdeaux, efter her at have udlosset endeel af sin Ladning, med Resten til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Den 19de huj. indkom fra Nordsøen, 2 Engelske Skibe af og fra Hul med Stykgods til Konigsberg, 1 af og til Colberg fra London med Ballast, og fra Østersøen ankom et stort Snov Skib af og fra Stetin til London med Planker og Tømmer. Uden for Cronborg ere komne til Ankers 6 Svenske fra Gothenborg med Sild. J Dag udgaae 15 Skibe til Nordsøen, hvoriblant Capit. Høyer til Tranquebar, saa at Sundet nu er fri for Fartøyer. I Havnen indkom den 16de huj. 1 Fartøy af og fra Jisefiorden med Byg, udgik 4 Fartøyer af og til Jisefiorden, 2 Dito af og til Seyerøe. Den 19de huj. Skip. Lund af og til Christiansand, med 1 Fartøy han her har tilforhandlet sig, og er nu i Havnen intet Fartøy med nogen Slags Proviant, da dog samme formedelst det milde Vinter Veyr bliver opryddet til større Beqvemmelighed for de indkommende Skibe at losse, og er nu her 9 a 10 Foed Vand, saa at den bliver dybere end forhen.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Kiøbenhavn, den 20de December. Den 26de Sept. er forrige Commerce=Intendant Heinrich i Vestindien allern. bestilt til virkelig Justitz=Raad. Den 25de Nov. er Jens Andreas Falch allern. confirmeret at være Stads Jnstrumentist i Arendal og dets District.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Fra det Kongel. Admiralitets og Commissariats Collegio, er under 6te Dec. a. c. bekiendtgjort: At som Hs. Kongelige Majestæt under 2den hujus allernaadigst har befalet, ingen Coffardie=Skippere af Hs. Majestæts Undersaattere eller som føre noget Skib, Hs. Majestæts Undersaatter tilhørende, maae enten til Søes under Seyl, eller til Ankers i Hs. Majestæts eller fremmede Havne eller Rehde understaae sig, ved hvad Leylighed eller Anledning enten af Festiviteter eller andet, det end maatte være, at føre nogen Slags Flag, Vimpel, Vager, Giøs eller under hvad Navn det end kunde nævnes, uden allene de, som Forordningen af 11te Julii. 1748 i den 1. og 2 s. anordner, og saaledes, som Le der ere beskrevne, ey heller at lade andre end dem forfærdige, eller ved Skibene at have, alt under den Straf af 50 Rigsdaler, som i Forordningen og Vimpel Føringen af 17de Februarii 1741 er fastsat, og ved Forordningen af 11te Julii 1748 allernaadigst er igientaget.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Under 19de Dec. har Magistraten her i Staden udgivet en Taxt, hvorefter Spekhøkerne her udi Staden sig indtil videre have at rette og deres Vahre at udsælge, nemlig: 1) Smør, godt, sundt og forsvarligt. Allerbeste, et Pa for 1 Mk. 2 Lod for 1 s. Got Smør, et Pd. for 14 s. 2 1/3 Lod for 1 s. 2) Oste. Holsteenske, et Pd. for 4 s. 7 1/2 Lod for 1 s. Fyhnske, et Pd. for 3 s. 10 Lod for 1 s. 3) Flesk. Røget, Mellem Flesk, Pundet for 7 sk. Skinke, 6 1/2 s. Bov 5 1/2 s. Grønsaltet Flesk, Pundet for 5 s. 4) Erter, En Skieppe 1 Mk. 14 s. en halv Otting 2 s. 5. Byg Gryn. Fine, Skieppen for 3 Mk. 12 s., en halv Or ting 4 s. Grove, Skieppen 3 Mk. en halv Otting 3 s. 6) Havre Gryn. Fine, Skieppen for 4 Mk. 4 s. En halv Otting 4 1/2 s. Grove, Skieppen for 4 Mk. En halv Otting, 4 s. 7) Spege Sild. For hver Stykke af de store Sild 1 s. For 2 Stykker af de smaae Sild 1 s. Af denne Taxt skal en hver Spekhøker, under 2 Rdlr. Straf, have et Exempla stedse i hans Boed opslaget; Og naar nogen Sperhøker kan overbevises at have taget meere for Vahrene, end Taxten til lader, skal han derfore betale udi Mulct fra 2 Mk. til 2 Rdlr. Halvdelen til Angiveren, og Halvdelen til Politie=Cassen, efter Omstændighederne og Forseelsens Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Den 13de Nov, sidstleden haver Capitainerne Raagaard og Dircks, som nyelig afgik herfra til Vestindien, 20 Miil Norden for Nord=Hukken af Heetland, udstaaet en forskrækkelig Storm, hvorved deres Skibe ere blevne ganske ramponerede og læk, at de befrygte deres meste Cargaer bleven beskadiget, den første haver mistet sit Skibs Vægtergang og Gallerier, Roeret løst, et Hull agter i Skibet, saa Søen, har styrtet ind imellem begge Dække; den anden ligeledes med get læk, maattet kappe sin Stormast, har desaarsag maattet søge Norge, for at repareres, den første er indkommen udi Hitterøerne og den sidste i Stavanger.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Udi afvigte Kirke=Aar ere i Staden Altona copulerede 13. Par, fødte 300 Drenge, 287 Piger, tilsammen 587. døde af Mandkiøn 293, af Qvindekiøn 328, tilsammer621. Udi Grævskabet Rantzau copulerede 105 Par, fødte 362, døde 396. J Herskabet Pinneberg copulerede 169. Par, fødte 398 Drenge, 354 Piger, i alt 752; døde af Mandkiøn 379, af Qvindekiøn 372, i alt 751. Ved Døden ere afgangne: J Bergen Mester Skrædet Andreas Langes Enke Anna Witter. J Amtet Tøndern Hr. Berent Caspar Kamphøvener, Sognepræst til Clixbüll. Hei Staden den 14de huj. Sr. Peder Wulfsen Holm paa VesterBroe, 43 Aar. Den 15de huj. Mad. Lovise Ahrendrup, fød Aagaard, 76 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Vexel Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 5 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 17 C. Hamborg 14 Dages Sigt a 24 1/2 C.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
AVERTISSERENTS. Hos Madame Godiche paa Gammel Torv Nr. 141 er at bekomme Samlinger af smukke Nye=Aars Ønsker for Aaret 1777, til fornøyelig Tidsfordriv, saavel i Mands Personers, som Fruentimmers Selskaber, inddeelte i smaae Pakker, med en stor Deel Billets af alle Slags Jndhold, Pakken a 12 s. Ligeledes Tydske Dito, med endeel Billets i hver Pakke, a 10 sk., og Familie=Ønsker paa et heelt Ark, a 8 s. Disse Familie Ønsker, hvorunder man kan skrive sit Navn, kan ogsaa bekommes enkelte, efter enhvers Be bag, Billetten a 1 s. Jordernes Forretning ved Jesu Fødsel, som Mynstrer for os i Juletiden, skrevet af Hr. Pastor Lork for de tydske Skolebørn, og oversat til Danske Børns Nytte, faaes hos Boghandler Hr. Rothe i No. 8 paa Børsen, og paa Adresse Contoiret i Odense for 4 Sk. - Jngen Forældre vil fortryde at give deres Born denne smukke og opbyggelige Julegade. – Samme Steder faaes og Hr. Boesens geographiske Tabeller for Børn for 24 Sk. paa Tryk= og 2 Mk. paa Median Papiir. Ottende Bind af Sneedorfs samtlige Skrifter er sær digt fra Pressen, og hos Boghandler Gyldendal, nu boende i Silkegaden, første Dor fra Kiøbmagergade, i No. 66, at bekommes for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
NB. De Hr. Biskoppers Amanuenses, som endnu ikke have tilmældet mig, om nogle i deres Stift har subscriberet paa mit Bie-Avlings Skrift, ombedes tienstlig med förste at give mig denne Underretning, da Trykningen allene derefter opholdes, saasom jeg ikke lader trykke flere Exemplarier, end der er subscriberet paa, og da mig allerede fra de faa Stæder, hvorfra jeg har faaet Efterretning, er indløbet saa betydeligt et Antal Subscribentere, at de kan holde mig ikadesløs, lader jeg med December Maaned Udgang ufeylbarlig begynde paa Trykningen, og de, som inden den Tid ey have melt sig, kan ikke vente at bekomme Exemplarier. Jægerspriis-Slot, den 18de Novbr. 1776. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Angaaende Gebhardi og Christiani Historie: Det er ikke min Skyld, at det første Bind af Kongerigernes og Hertugdømmenes Historie ikke alt for lang Tid har været færdig, men først gjorde Hr. Pastor Heilmanns Sygdom og hans nødvendige Reyser et Ophold i Oversættelsen, nu mangler det i Bogtrykkeriet paa Bogtrykker=Svenne; imidlertid har man dog forsikret mig derfra, at det 1ste Bind vist skulle blive færdig inden Aarets Udgang, som jeg herved har villet berette de Herrer Subscribenteres Taalmodighed. - Slig uangenem Ophold skal for Eftertiden ikke indløbe, siden allerede det andet Bind næsten er oversat, og altsaa strax dermed kan begyndes i Trykkeriet, saasnart det 1ste Bind er færdigt, og da jeg paa den Maade immer faaer Manuscript i Forraad, saa haaber jeg at levere følgende Bind i en kortere Tid, end Planen har lovet, da der tillige er sørget for, at Bogtrykkeriet til Foraaret bliver forsynet med flere Arbeydere, hvilke nu for Vinterens Nærmelse ikke kunne erholdes. Odense, den 5te December 1776. Christian Jversen. P. S. Med første kan og ventes paa mit Forlag en Dansk Oversættelse af Rochows Kinderfreund, som i Tydskland har NB. Z.
Berlingske Tidende, 1776-12-20
Da Arvingerne efter den nyelig her ved Døden afgangne Under=Rets Advocat, Hr. Peter Lawætz, have anmældet, at de ikke anderledes, end cum Beneficio Legis & Inventarii havde i Sindeat antage den Afdødes Efterladenskab, og des Aarsag behørig ansøgt om et udstædende sædvanligt Proclama ad indgandum Statum Bonorum, saadan Ansøgning er og bevilget, saa blive herved alle de, som formeene sig at have nogle Prætensioner og Fordringer til bemelte afdøde Advocats Hr. Peter Lawæz Stervboe, samme hidrøre er Capite debiti, vel aliopvecunqve capite vel caussa, det være vil, paa Rettens Vegne citerede og indkaldte, at de, nemlig de Jndenbyes inden 6, men de Udenbyes inden 12 Uger efter dette Proclamatis Publication, tilbørlig anmælde alle deres havende Fordringer i det her værende Stads Secretariat ad Protocollum Professionis, efterlade paalidelige Genparter af de i Hænde havende Documenter, samt de Udenbyes at beskikke Procuratores af Acta under denne Stads Jurisdiction, og dernæst forvente videre lovlig Behandling, med den udtrykkelige Advarsel, at alle de, som ikke intra Terminum Proclamatis anmæ de sig med deres Creditis derefter ikke videre skal blive hørte, men dem nu som da, og da som nu en ævig Tanshed være paalagt; tillige blive alle og enhver at Debitores Masse, og de som pantviis eller paa anden Maade have noget af samme i Hænde, inden den i Loven bestemte Straf herved tilholdte inden forommelte Tiders Forløb rigtig at anmælde saadant ad Protocollum; hvorefter alle Vedkommende sig tilbørlig have at rette og for Skade at tage vare. Apenrade, den 11te Decbr. 1776. Vorgemester og Raad sammesteds.