JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Nederlandene. Man har endnu ikke officiel Beretning om Hovedtrefningen mellem Pr. Coburg og Pichegre, dog bekræfte de nyere Efterretninger de Allieredes Seir. Menneskers Tab paa begge Sider skal være langt betydeligere end først var meldet, da de Franske med stor Tapperhed have forsvaret sig, og Træfningen har været meget hidsig sær med Landrecy, Denain, Catillon og Bussigny. De Franske retirerede i temme, lig god Orden under Skyts af deres Artillerie. Arveprindsen af Oranien commanderer Beleirings Corpset ved Landrecy og Hertugen af York dækker Beleiringen. Det er de Franske yderst vigtigt, at beholde Landrecy, uden hvilket Manbenge ei længe kan holde sig, og erobre de Allierede disse Festninger, saa har de ubehindret Jndgang i Hiertet af Frankrig og desuden kan agere i det slette Land med deres overlegne Cavallerie. Pichegru har derfor gjort alt mueligt, til igjen at samle de adspredte Tropper bag Guise, har draget ny Forstærkning til sig og vil forsøge at undsætte Landrecy og vinde det tabte Terrain. Det gaaer ikke an uden en nye og blodigere Træfning, som man venter Efterretning om med næste Post. Da mange af de flygtende Franske kastede sig ind i Landrecy, saa skal der være 20,000 indsluttede, som snart maa lide Mangel paa Proviant. Man siger, at Oberste Muck er med 4000 Østerrigske og 4000 Engelske Cavallerister rykket ind i Piceardiet og Champagne, men det behøver Bekræftelse. J Bryssel har man arresteret 2 Franske Emissarier, om hvilke det Brittigske Ministerium havde givet Kundskab, at de vilde reise over Ostende til Engeland i det Ærinde, at myrde Kongen og Pitt. Den 24de April afgik Keiseren igien fra Bryssel til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Holland. J Amsterdam har man opdaget 3 Franske Agenter Botereau, Charles og Julien. Man anholdt den 18de April ved Porten nogle for deres Regning beladte Vogne, hvori man fandt 6000 Monderinger og mange reede Penge. Den franske Consul i Rotterdam, som har været med i Complottet, har gjort sig usynlig. Jtalien. J Neapel har det Engelske Skib Rom ney indtaget en Deel Mørsere, Bomber og anden Krigs Ammunition til Corsica. Man laver nu her en Viin, som kommer Franskviin meget nær, og hvoraf allerede skal være taget Ladninger til Danmark og Rusland. Det er og nu opdaget, at den Revolution, som skulde udbrudt i Neapel, er Fransk Spind, det skal være en Snedkersvend, som har røbt det, havde det endnu kundet blevet skiult i 2 Gange 24 Timer, saa havde Revolutionens Udbrud neppe været at standse. Sagen er forhandlet i Klubberne, hvoraf nogle i Landet kaldtes Directorial. Klubber, som havde 12 Medlemmer og hver 4 Klubber under sig, men alle Directorial=Klubberne stode under en Central=Klub i Hovedstaden, der havde 6 Medlemmer, hvilke modtoge Jnstructioner og Penge fra Paris, der maanedlig skal have beløbet 100,000 Scudi. Efter Planen skulde den Kongelige Familie været bragt til Marseille og derfra til Paris og stillet for NationalConventens Skranker - Hvilken Glæde havde det ikke blevet for Conventen at see en Konge ved Foden af dens Bierg, De saa kaldte Menneske=Rettigheder, som lægger Frihed og Jrreligion til Grund, ere oversatte i det Jtalienske og vidt udspredte i Riget. Dog har det virket lidet paa Almuen, men man har været i Frygt for, at nogle Regimenter ere vundne ved rige Foræringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Hos Uhrmageren fandtes 80,000 Ducater, bestemte til Uddeeling blant Almuen. En slet Sag maae altid ved slige Midler befordres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Den 11te April ankom fra Carthagena en Spansk Escadre til Livorno bestaaende af 1 Skib 112 Canoner, 7 af 74, et af 64 Canoner, 4 Fregatter og 3 Brigantiner, indehavende 886 Canoner og 7294 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Adskilligt. J Basel befinder sig en Borger Pe rigueur som den franske Republiks Banqvier. Han gaaer gandske i Sansculotte Costum og har 80 Millioner Livres til sin Disposition. Man siger de ere bestemte til at kiøbe Samvittigheder. Porten skal have givet befaling til dens Tropper, at være i Beredskab, for at gaae i Feldten henimod August Maaned. Jævnlig passere emigrerte Franske giennem Vien som tage Veien til Rusland og Ungarn, for der at nedlade Den sidste Post fra Warschau udeblev, hvoraf man slutter, at Urolighederne der endnu vedvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Til Mayland er kommet den Beretning, at Engelænderne har indtaget Bastia paa Corfica, hvorpaa maa ventes Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Bekientgiørelser. Ved Vestergads Hyrdes Jnddrivning af Munkport, er i Aftes bortkommet et hvidt Faar, med en guul ulden Rem om Halsen og paa det høyre Øre en sort Prik, hvem af de respective Jndvaanere samme maatte være indkommen til ville behagentl. melde det til Kiøbm. Jens Hofgaard som derfor betaler en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Endskiønt jeg forlængst har anmodet en af Arvingerne efter bortdøde Guldsmed Sønich Boxlund, at indløse de Ting som denne hos mig har Pantsat. Er det dog endnu ikke skeet, jeg igientager derfore herved det samme, med Tilkiendegivende at skulle endda ikke ommeldte Pant inden 6 Uger fra Dato vorde indløst, nødsages jeg til at lade det sælge ved offentlig Auction. Aarhuus den 3die Maji 1790. Rasmus Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Skrædermester Sammel Engelcken, agter under Haanden at sælge sit paa Badstuegade iboende Sted. Liebhabere dertil ville behagentlig henvende sig til ham selv, for derom at accordere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Onsdagen den 28 Maji næstkommende Kl. 10 Slet, Formiddag bliver en 7 a 800 Favne godt Bøge Klyv Brænde, som er hugget i Caløe Skove, og opsadt paa de sædvanlige Skib=Pladser ved Stranden i Caløe Viig, ved offentlig Auction bortsolgt, efter de da paa Auctions=Stedet bekiendtgiørende Conditioner. Caløe den 1ste Maji 1794. U. A. Wærum. 17 6 Skilling. Rasmus Nielsen Kongelig Majestets Bir 1794 kedommer og Skriver i Baroniet Høe, holms Birk, giør vitterligt: Det for mig andrager Forvalter Wilhelm Schalstrup ved Høegholm, hvorledes han paa Grund af en Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: 17 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende at 1794 Guds Naade Konge til Danmark og Norge de Venders, og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Forvalter Wilhelm Schalstrup af Høegholm under Caløe Amt i Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning, og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til vedkommende Værneting, som 3de gange efter hinanden skal indrykkes i Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aarhuussiske Aviser og den Altonaiske Merkur, maae med Aar og Dags Varsel indkalde den eller de, som maatte have i Hænde en af os elskelige Frue General=Lieutenantinde Sehestedt til Baroniet Høegholm til afdøde Helene Hurtigkarl, Enke efter forhen afdøde Fiskehandler Hurtigkarl, udstæd men bortkommen Obligation, ifølge hvilken Stervboet efter bemelte Helene Hurtigkarl hos Generalinden skal komme tilgode en Capital stor 900 Rdlr. med fornevnte Obligation af fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen, inden forskrevne Tids forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemelte Obligation erhverves MortificationsDom, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanighave at rette, og for Skade at tage vare. Givet ud Vores Kongelige Residens-Stad Kiøbenhavn den 21de Martii 1794. Under Vort Signet, (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling Brandt. Schov. Colbiørnsen. Reiersen. Finder sig beføyet med Aar og Dags Varsel herved at lade indstevne den eller de som maatte have den i ovenmeldte allernaadigste Bevilling ommeldte Obligation i Hænde, at møde for Høegholms Birketings=Ret inden Aar og Dag fra Dato, for at ligitimere deres Ret og Adkomst til samme, da Citanten ifald ingen inden foran skrevne Tiid melder sig, agter derpaa at erhverve Mortifications=Dom, efter derom nærmere inden Retten nedlæggende Paastand. Til Bekræftelse under min Haand- og Segl. Peterborg ved Høegholm den 26de April 1794. R. Nielsen. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
J følge Hans Kongelige Macistets allernaadigste Bevilling af 21de Martii dette Aar, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel samtlige Arvinger, og med samme Tiids Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem som formeene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Helene Hurtigkarl, Enke efter forhen afgangne Fiskehandler Hurtigkarl i Kiøbenhavn, for mig under Skiftet efter fornevnte Helene Hurtigkarls at møde inden fornevnte Tiids Forløb. De første for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, og de sidste deres havende Krav. Høegholm, den 10de April 1794. Wilhelm Schalstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
En Jagt, 5 Commerce Læster med Inventarium staaende og løbende Redskaber, er i Horsens at faae til Kiøbs, naar Kiøberne melder sig hos Raadmand Tolstrup. En Karl som forstaaer hvad han bør og kan forevise de paalideligste Skudsmaale om sin Opførsel og Duelighed, søger Condition som Skiøtte eller Skov=Rider, hos et Herskab til næstkommende 1ste Maji. Nærmere Anviisning giver paa Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-07
En Liderligs Levnet, et moralsk sattrisk Malerie, efter Chodowiecki og Hogarth, af C. F. Bretiner. 4 Dele, smukt indbunden 3 Rdlr. Meldollas Cours Tabeler, 2 Rdlr. 4 s. faaes tilkiøbs hos J. F. Nordstedt, Bogbinder. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 Sk. Følge Sedler til Brug for Lægsmænd a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Som et Beviis paa Udlændingers Tillid til den Danske Regiering fortiener at meldes af en jødisk Banqvier i Hannover har nedlagt i den Kongelige Casse en Capital af 100,000 Gylden som ingen Tid maae løskyndiges, men hvis Renter ere bestemte til en gudelig Stiftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Efter Forlydende er Byefoged Baden i Lemvig for flyttet til at være Borgemester og Byefoged i Nachschau, og Herredsfoged Lindahl, Fuldmægtig hos Stiftamtmand Hr. Greve Knuth, igien bleven hans Successor Aarhuus. J Onsdags den 7de Maji kom Skip hver Peder Stephensen hertil Byen fra Kiøbenhavn med Passagerer og Fragtgods, og agter igjen at afsegle paa Mandag. Den 9de afseglede Skipper Ole Clausen til Kiøbenhavn ligeledes med Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Den 8de Maji afgik herfra til Callundborg Smak skipperne Peder Rasmussen og Soede med Kreature.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Samme Dag indkom Smakskipperne Jens Thurøe og Søren Michelsen. Jessen ligger nu for Børdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Udenlandsk. Krigen. J Stedet for Efterretning om det vigtige Slag d. 17 og 18 April mellem de Allierede og de Franske har Barrere fornøiet Conventen med en Seiers Beretning, hvorefter Nord=Armeen har dræb 150 Fiender, fanget 130 og gjort 100 Heste, 24 rer og 800 Faar til Bytte, hvilket formodentlig skal være skeet i Flandern. General Pichegri har meldet under 25 April til Paris, at han endnu havde Ca fars Leiren besat og at han havde tilfægtet sig Fordeele over det Keiserlige Regiment La Tour, men at en af hans Jnfanterie Colonner, som retirerede til Bouchain var ved Feighed og Ondskab bragt i Uorden. Man har nu en forløbig officiel Beretning, dateret fra Hovedqvarteret Catillon d. 23de, af Jndhold: efter den imellem den combinerede Armees Chefer aftalte Plan, at aabne Feldttoget med Landrechs Angreb, concentrerede sig den K. K. Armee saavelsom den Engelske og en stor Deel af den Hollandske i Begyndelsen af April mellem Sambre og Schelde Floderne, for at begynde Operationerne ved første gunstige Veirligt. Den i Maanedens første halve Deel vedholdende Regn gjorde, at intet, især med Artilleriet, kunde foretages, men da man havde havt nogle Dage skiønt Veir, og Jorden tørredes, forsamledes alle Tropperne ved Bredden, af Selle-Floden hos Montai og Farcet, hvor Hans Keiserlige Majestæt holdt Revne over Armeen. De combinerede Tropper formeerede sig i Corps, nemlig den K. K. Hoved=Armee under befaling af Prindsen, af Coburg, den Engelske Armee under Hertugen af Yorck i Forbindelse med det Keiserlige Korps under General Otto og den Hollandske Armee under Arveprindsen af Oranien med det Keiserlige Korps under Greven af la Tour. Disse Armeers Hensigt var, at angribe Fienden som cantonnerede mellem Guise og Landrecy, dækket af et stort Antal Redouter, og at jage dem paa hiin Side Floden Olse, Aaen Narien og den lille El pe imod Avesnes samt derefter at indslutte Landrech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Prinds Coburg har den 27 April detasceret Greve Clair fait med 14 Batailloner til Menin og Cortryk, saa de Franske ventes igien med første uddrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
De Franske havde under General Massena, som 1792 var gemeen Soldet, bemægtiget sig Marqvisater Dolceaqva og den Sardiniske Stad Oneglig og derved banet sig Vei til Genua. Med hans Corps fulgte 16000 i 2 Colonner, 150 Muul-Esler læssede med Munition og Proviant. Et Corps af 10,000 havde trængt sig ind ved Olivetra og nok 4000 ved Cornaro, som bemægtigede sig Posten Forconi, en Formuur for den vigtige Pas Soargio; men denne Triumph varede kuns kort. De angrebes af Sardinisk Østerrigske Tropper ved Soargio, hvor de lidde et stort Nederlag, ligesaa indsluttede General Colli dem med 18 Battailloner og det bevæbnede Landfolk i Oneglig, og bleve de ved nogle Engellænders Hielp, som vare komne til Porto Mauricio, deels med Bajonetter udjagede deels nedsablede. Ligesaa bleve de Franske og haardt medtagne ved Pignasaa at det blev dem en dyr Besøgelse. Det Genueiske Gebeet skal derved ganske være renset for dem, saa længe det varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Man meener, at Oberste Maks sidst ommeldte Expedition har til Hensigt, at opbrænde de Franske Armeers Hoved Magaziner i Laon. Lykkes det, vil det have en afgiørende Jndflydelse paa nærværende FeldBastia paa Corsica bliver endnu bombarderet. De Beleirede giøre haardnakken Modstand, de skal ved en gloende Canon Kugle have sat en gammel Engelsk Fregatte i Brand og beskadiget nogle andre Skibe saaledes at Engelænderne selv har opbrændt dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
De Preussiske Tropper ved Rhinen ere nu i fuld Bevægelse og Feld=Marskal Møllendorff har sit HovedQvarteer i Creutznak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Efter den Subsidie Tractaten, som er sluttet mellem Engeland, Preussen og Holland, holder Kongen 62, 4000 Mand, som nu virkelig ere ved Rhinen, og faaer fra 1ste April maanedlig Subsidie 50,000 Pund Sterling, 100,000 Pund til Brød og Fourage desuden 300,000 Pund for Marsch og Eqviperings=Omkostninger og 100,000 Pund for Retour Omkostninger, der giør tilsammen for 9 Maaneder 1 Million 700,000 Pund Sterling, omtrænt 85 Tønder Guld i danske Penge, hvoraf kan sluttes, hvor kostbar Krigen er for de Allierede. Brugen af disse Tropper bestemmes ved en militair Conferenz, som skal holdes i Coblenz; Man meener, at en Division skal forstærke General Beaulieu i det Luxemburgske og er dertil allerede beordret. Prinds Ferdinands Søn, Prinds Louis af Preussen gaaer til Armeen ved Rhin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
J det Hanoverske er forbudet Korns Udførsel og tillige befalet nøie Opsyn med, at det fremmede Korn, som føres derigiennem, ei kommer til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Man har i Amsterdam den 29de April havt Efterretning om en nye Træfning paa de Nederlandske Grændser, som skal være forefaldet den 27de April og hvorved de Franske skal have mistet 14000 Mand og 30 a 40 Canoner, men man troede tillige, at det var en urigtig Beretning, og at man confunderede hermed det Dagen forhen holdte Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Til Mons er siden Slaget den 17de indbragt 10 a 1200 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Frankrig. Der skal være kommen nye Uenighed mellem Lemmerne i Velfærds=Udskuddet. Man forsikrer og at Robespierre og Billand de Varennes ere blevne spliidagtige, og at den sidste arbeider paa, at skaffe sig Anhang, at styrte Robespierre. Dantons Skjæbne burde dog afskrække ham. Man seer derfor nye blodige Optrin i Møde, som under nærværende Forfatning naturligviis maa vedblive. Enke Henrettelse er nu et sieldent Syn, thi manguillotinerer sædvanlig i Dusin viis. Siden sidste Postdag ere 66 Personer henrettede, hvoriblant den gamle Malesherbes 72 Aar, som forsvarede Kongen, Guy lePelletier, 39 Aar, Stifter af Jacobiner Selskabet, sen Polsk Princesse Lubomirsky, nogle Frisceurer og 12 Fruentimmer, der alle tillagdes den sædvanlige Beskyldning, at have conspireret med Nationens Fiender i men en Bogtrykker Bonin henrettedes, fordi han havde sagt, at Robespierre var en Conspirant og var ei langt fra sin fortiente Straf. Paa nye ere arresterede forrige Krigsminister, Marchal de Segur, Marqvis de St. Huruge, der kaldtes Revolutions=Hansvurst, Dockum en Hollænder, Santerres Fader og Laroche Lambert. De i Paris Arresteredes Tal var d. 27de Apr. 7874. Nogle Parlaments forhen værende Lemmer henrettedes d. 20de for en Protestation de i Aaret 1789 havde nedlagt mod National Forsamlingens Decreter. Ved et Americansk Skib er kommen til Nantes General Galband tilligemed 3 Deputerede fra Deming. De ere bragte til Paris og arresterede i Abbediet. Det er ei at tvile om, at Conventen jo i deres Død vil søge Erstatning for Tabet af denne vigtige Øe. Alle Planter og Vexter i Frankrig, som ikke tiene til Menneskers eller Qvægs Nytte skal brændes til Aske og samme leveres til Salpeteer Fabrikkerne. En Trafiqve med slige Vare vil oprætte Savnet af Sukker og Caffebønner, hvormed Frankrig hidtil har handlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Der er nedsat en Commission, at forene ConventsDecreterne til en Lovbog. J denne Commission er Couthon og Merlin, der altsaa endnu har Hovedet. Ligesaa decreteret, at den forrige Kongelige Kronnings Vogn skal sønderslaaes, men det Guld og Sølv, som findes paa samme, bringes til Mynten. Hofslæderne sælges til Fremmede. En ung Enke Therese Fontenanforeslog at intet Fruentimmer maatte tillades Giftermaal, førend hun nogen Tid havde tient som Opvarterske i et Fattig= eller Sygehuus. Det fandt bifald men blev ei decreteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
I Bourdeaux ere Joseph Dupin, Didier Broca og Abbe Paadan henrettede, men Kiøbmændene Lason, Senior og Lajard dømte hver til 300,000 Livres Mulkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Et Rygte siger at General Pichegra skal efter Velfærds=Udskuddets befaling alt være arresteret og paa Veien til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Nederlandene. For Keiserlig Regning aabnes et Laan af Guld-og Sølv=Materialier, it. et Laan af 2 Millioner 400,000 Gylden a 5 Procento og ligesaa i Anken en halv Million.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Polen. Om Russernes Tab i Warschau ere Beretningerne endnu forskiellige. Nogle melde 2 andre 3000 døde, hvoriblane General Tischof og Fyrst Gagarin. foruden 2000 fangne, hvoriblant den Russiske Resident von Asch, Legations=Raad von Divof og den Russiske Gesant ved det Würtembergske Hof Baron von Bühler, som just paa hans Reise var kommet til Warschau. Antallet paa dem, som har ræddet sig sætte nogle til 4, andre 9, andre 1500. De skal have efterladt 36 Canoner og Officererne al deres Eqvipage. Hvor mange Polakker, der ere blevne i Tumulten, vides ei. 15000 Polske, som vare tagne i Russisk Sold og sendte til Wolhynien, ere gangne over til Kocciusko, som skal ved Cracau have 27000 Mand. Madalinsky er marscheret til Warschau, hvor og ventes en Criminal-Ret sat ligesom i Cracau. Koscinsko har notificeret Opstanden, hos det Tyrkiske, Romersk-Keiserlige og Svenske Hof, saavelsom i Paris. J Warschau er Kongen sat i Sikkerhed ved en borgerlig Vagt, man har og anordnet ham er Conseil af 14 Personer, 8 adelige og 6 borgerlige og erklæret, at man vel vil respectere men ikke adlyde ham. Her er og oprettet Municipalitet, Diplomatisk Udskud og Sectioner. En Mokronowsky er gjort til General Commandant og Sakrewsky til Maire. Arresterede ere Stor General Ozarowsky, Biskop Kozakowsky, Greve Ankewitz, Baron Soldenhosen og Hr. von Boskam. 48 Fangne, som skulde bringes til et rummeligere Fængsel, kom i Strid med Vagten og bleve alle nedsablede. De udenlandske Ministre ere i stor Forlegenhed og kan ei faae Reisepass. Man frygter, at Pøbelen, som nu har Magten i Hænderne, skal begaae de skrækkeligste Udsvævelser. J Lithauen udbryde og Uroligheder overalt. Et Corps af 40,000 Preusser ere nu paa Veien til Polen. Man meener, at Kongen selv vil anføre dem, og til den Ende mid i Maji indtræffe i Syd=Preussen. Russiske Tropper ere og paa Marschen baade imod Litthauen og Polen. Engeland. Man meener at Hove er udløbet med den store Flode, bestaaende af 32 Linieskibe foruden mindre armeerede Fartøier, for at opfange den franske West indiske Flode som ventes fra America, og som ventelig bliver indtil videre den sidste Coffardieflode, som det nærværende Frankrig kan vente fra denne Verdens Deel. 40 Skibe bestemte til Ostindien og det Middellandske Hav have benyttet sig af denne Leilighed og ere udløbne under hans Convoy. Han laae endnu den 25de April ved St. Helens for Modvind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
4 Ostindiefarer ere uden Convoy lykkelig hiemkomne til Engeland. En Amerikaner har berettet, at han d. 23de Febr. saae 5 Engelske Krigskibe ved det gode Haabs Forbierg, der agtede sig til Øen St. Mauricius (Jsle de France) for at giøre en Ende paa de Franske Caperier, som der have i lang Tid gjort Vandene usikkre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Den Engelske Søemagt bestaaer nu af 93 Linieskibe, 10 Skibe med 50 Canoner, 91 Slupper og Cuttere, 37 Toldamts dito, 28 bevæbnede Fartøier og 24 Hverver=Skibe. Ved Martiniqve har man faaet i alt 125 franske Skibe meest ladede med Sukker, Caffee og andre Producter, nemlig 71 ved St. Pierre og 54 ved For Royal. Ved de bestandige Fordeele som Engeland har i denne Krig, stige deres Stoks anseelig, i Stedet for at de i Krigstid ellers pleie at falde. Martiniqve allene har 243 Sukker= 406 Bomulds= og 1460 Caffeplantager. J Fort Royal fandes 5000 Oxhoveder raa Sukker og i St. Pierre 2500. De Officeerer, som bragte Efterretning til Engeland om Erobringen, ere avancerede og have faaet riig Belønning. 3 Regimenter ere beordrede til Gibraltar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
En Greve Cambden er død i London, som har efterladt 100,000 Pund Sterlings Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
De franske Midler og Eiendomme i Engeland, hvorpaa er gjort Beslag, for at sikkres Eierne mod Conventens Anmasselse og Disposition, skal efter en Beregning beløbe til 39 Millioner Pund Sterling. (Hermed følger et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Regieringen har sluttet Contract om 80,000 Patroner til 24 Pundige Canoner og 40,000 store Canon Kugler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Adskilligt. Saa nyttig Keiserens Nærværelse let kan indsees at være baade i Nederlandene og ved Armeen, saavel til at opmuntre hans Krigere som at en hastig Resolution kunde tages i paakommende vanskelige Tilfælde, og som hidtil maatte indhentes fra Wien, saa meget har dog et vist Partie i Wien søgt at forhindre samme. Erke=Hertug Carl har længe paatrængt denne Reise, som nødvendig, men den er standset, indtil Hertugen fik den efter hans sidste hastige Reise fra Valenciennes udvirket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
En Reisende forsikkrer, at der paa Veien fra Paris til Strasburg ei var Brød at faae for Penge. Jndvaanerne bekomme Brødet tildeelt af hver Steds Øvrighed, da alt er taget i Beslag til Armeeernes Fornødenhed. De fleeste Byer paa Grændserne har ei andet end Qvinder og Børn. Hvem der ei er saa lykkelig, at kunde tiene ved Armeeene, som giver enten Død eller Brød, maae see sig overladt til Hunger og Elændighed. Kuns Frygt for det hærskende Parties Tyrannie undertrykker Almuens Sukke efter en bedre Tilstand, herudi, kan vel være noget overdrevent, men man indseer let, hvad Nationen har vundet ved at myrde sin Konge, for at overgive sig i Factionisters Vold. Dens Ulykker ophøre ei, endskiønt disse efterhaanden faae deres fortiente Løn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-10
Efter franske Deserteurers Udsigende skal i Men, Saarlouis og Thionville være over 25000 Syge.