JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Gaard-Salg. En velbygget Gaard, beliggende midt paa sin Eiendom til 7 Tønder Hartkorn, noget over 1 Miil fra Viborg, har en Eng ved Marken som afgiver circa 60 Læs Ho aarlig, har Mærgel paa Eiendommen, som hidtil ikke er brugt, Tørvemose 1/2 Fjerdinqvei fra Gaarden, til Jldebrand, en Besætning af 30 Fæhoveder, 6 Heste, 90 Faar kreaturer, kan kjøbes med eller uden Besætning og tiltrædes strax eller til Foraaret paa billige Vilkaar, formedelst Eierens Forandring af Bopæl. Den største Deel af Kjøbesummen kan creditteres paa sædvanlige Betingelser. Procurator Juul i Viborg anviser Eiendommen. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Da jeg har bragt i Erfaring, at flere af mine ærede Kunder forgiæves have søgt mig under mit Fødenavn: Jomfru Hviid, saa bringes herved til almindelig Kundskab, at jeg ved indtraadt Ægteskab nu bærer Navnet Cronholm, boende paa Badstuegade hos Politibetjent Woldbye, og fortsætter min Modehandel som forhen. Aarhuus i Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Cæcilia Cronholm, født Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Citron-Syre. kan faaes hos A. Stabell. Kjøber til 15 Sls Langhalm, tjenlig til Tækning, at levere til næste Foraar i Brabrandt, anvises af dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Hvor et smukt palisandermaalet stort Buur, med 3de Turtelduer i, for en billig Priis er at erholde tilkjøbs, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Undertegnede har herved den Ære at anbefale sit ny Establissement i Hr. Kjøbmand Christensens Gaard paa Frederiksgade. – Aarhuus, d. 8de Septbr. 1835. Poul Hjorth, Guld og Sølvarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
En duelig Guldsmedsvend, med gode Anbefalinger, kan strax erholde Condition hos Ovennævnte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
En Dreng af honnet Familie, der har Lyst til at lære Guldsmedprofessionen, kan strax blive antaget hos Ovennævnte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
For en Seminarist eller en anden duelig Skolelærer, er en Plads ledig i Jllerup By, Dover Sogn. Man henvender sig til Gaardmand Anders Pedersen sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Skolelærerembedet i Boel, Tvilum Sogn, er ledigt. Ansøgninger derom indgives til Provst Schinnerup i Undertegnede tilbyder for en billig Betaling at ville meddele Begyndere Underviisning i Engelsk. – Aarhus d. 13de September 1845. Amalie Seidelin, En duelig Bødkersvend med gode Anbefalinger kan strax erholde Arbeide hos Bødkermester P. Bærentzen. Paa Ugelønnen sees ikke saa nøie, og kan forventes Arbeide saavel Vinter som Sommer. Aarhuus, den 21de Septbr. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
En god Blæsebælg, til en Grosmed, kan faaes tilkjøbs for billig Priis hos Smed Sørensen paa Wilhelmsborg Dampskibet RIS Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil Løverdagen d. 27de Sept., og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen d. 29de Sept., om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 22de Sept. 1845. A. Thomsen, Mægler. Jagten "Lykkens Prøve", Skpr. L. Jversen, ligger under Ladning med Stykgods til Kiel. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Skipper N. Falslev ligger under Ladning til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Efterlysning. Fredagen den 19de September har Pigen Gine Jørgensen, 15 1/2 Aar gammel, forladt mit Huus, uden senere at være vendt tilbage. Da hun, som jeg har erfaret, i de senere Dage havde befundet sig i en noget forvirret Sindsstemning, kan det befrygtes at hun er omkommen paa en eller anden Maade, hvorfor jeg anmoder Enhver, som kan give nogen Oplysning om hende, da at meddele mig saadan. Ved sin Bortgang var hun iført en Hvergarnskjole med korte Ærmer, samt havde en rød Hue paa Hovedet. Aarhuus, den 22de September 1845. R. H. Kulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Natten imellem den 10de og 11te dennes, omtrent Kl. 21 mistede Undertegnede, imellem Seierøe og Hielmen, under stærk Søgang, nordvestlig Drift, Vinden nordlig, ved Sammenstød med en Jagt, der gik over vore Drivegarn, 15 af disse, havende følgende Mærker; 10 Garn, mrk. . . Hys. 86. Som Bøie ved 3 Do. . . . 4786. Garnene en 1 Do. Hr. Fjerding med 1 Do. SRS. 80. første Mærke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
J det Haab, at bemeldte Garn muligt kunne være iland drevne og saaledes tilhændekomme os, hvorved vort betydelige Tab, circa 60 3, dog noget vilde formildes, vove vi ærbødigst at anmode dHrr. Bladredacteurer, om godhedsfuldt at optage Foranførte, derhos udbedende os af vedkommende Bjergere, at disse ville tilmelde Hr. Sognepræst Heineth paa Seieroe pr. Kallundborg det Fornødne. Seierøe, d. 13de September 1835. H. J. Nielsen. A. Pedersen, R. Pedersen. S. Severinsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Fiskere paa Seierøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Efterlysning. 3 Faar og 1 Lam ere Fredagen den 19de dennes bortgaaede fra Aarhuus Mark, efter Aaby til, hvor de gik paa Græs, og have, uagtet megen Søgen, ikke senere været at finde. Det formodes at Faarene ere gaaede vester paa, hvorfra de nogle Dage i Forveien vare komne, og Enhver der maatte antræffe disse bedes at foranstalte dem optagne og Underretning derom snarest muligt meddeelt til Høker S. Pederstrup paa Vestergade i Aarhuus, der betaler de derved foranledigede Omkostninger, samt, om ønskes, en passende Douceur for Uleiligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
Den som ved Jldebranden den 9de de maatte være kommen i Besiddelse af 4 Læder=Brandspande, ville behage at aflevere disse paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-22
I October Qvartal vil der i Jydsk Ugeblad blive paabegyndt en Oversættelse af Eugen Sues Roman: Paula Monti. Subscription modtages fremdeles i alle Boglader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
No. 173. den 23de Septbr. Tirsdagen privilegeret. Kongelig Aarhuus Stafts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Fædrelandet. Hs. Maj. Kongens Reise fra Føhr igjennem det sydvestlige Slesvig og Holsteen samt hans Ophold i Altona og Hamborg har, med Hensyn til den Jubel og Festlighed, hvormed man overalt har hilset Drotten, været et sandt Triumphtog, og overgaaer i Varme og Livlighed alle tidligere lignende Festligheder i Kongeriget og Hertugdømmerne. Det er øiensynligt, at Folket overalt har været glad over, ved Hs. Majestæts bestemte Optræden mod et tilstedeværende politisk Parties oprørske Emblemmer, at være blevet befriet fra dette Parties lede Commando, medens disse Separatister, efter at have afholdt deres store Møde i Kiel, og her endog havt paa Bane at andrage paa Stændernes Jndkaldelse for at udfinde Midler til Dæmpningen af det truende Oprør i Folket, staae skamfulde og i høi Grad (Dv.) prostituerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Ved den Audients, som Hs. Majestæt, under sit Ophold i Kiel, gav Universitetets Rector og dets fireDecaner, skal Kongen have udtalt sig meget misbilliggende over de Lærdomme og offentlige Yttringer om Hertugdømmernes statsretlige Forhold, der udgik fra Universitetets Professorer; hvorhos han tillige fleersidig erklærede: at Man ikke maatte tiltroe hans Jndsigt nogen Attraa efter at incorporere Hertugdømmerne i Danmark. "Disse Kongens Ord – hedder det i "Kieler Correspondentsblad. – have ikke vakt liden Sensation her, idet Man paa den ene Side nødvendigt maa betragte Lærrefriheden som Grundlaget for Høiskolens hele Virksomhed; men derimod, paa den anden Side, af den kongelige Yttrings sidste Deel tør øse den Beroligelse, at en allerhøieste Erklæring om Statseenheden, eller en ved Grundlov bestemt lige Arvefølge i Hertugdømmerne og Kongeriget, saaledes som Man i nogen Tid har ventet den, ingensinde vil blive given."De beklagelige Optrin i September 1843, da der i Dragonregimentet i Jtzehoe, før dets Afmarsch til Leiren ved Lüneborg, viste sig en saa betænkelig Stemning, ere endnu i frisk Minde, 50 unge Mænd af Landboalmuen maae, efter udstandne, andre følelige Straffe, som Følge deraf endnu udholde en forlænget Tjenestetid, der tildeels træffer dem meget haardt. Et Antal holsteenske Landbocommune-Forstandere have derfor, under Kongens Nærværelse i Ploen, ved en Deputation overrakt Hs. Majestæt et Bønskrift, hvori de allerunderdanigst ansøge om: "at de for Excesserne i Jtzehoe den 16de Septbr. 1843 dømte Dragoner allernaadigst maatte eftergives deres endnu tilbageværende Straffetjeneste." Hs. Majestæt gik med synlig Deeltagelse ind paa Sagen, talte med enhver især af Deputationen og yttrede: "at det ikke vel lod sig gjøre, øieblikkelig at meddele nogen Benaadelse, fordi han ikke vidste hvorledes disse Folk havde opført sig under Straffetiden, og den militaire Disciplin under alle Omstændigheder strængt maatte overholdes; men han haabede, at der Jntet skulde være i Veien for, at den ansøgte Benaadning kunde meddeles, og Deputationen maatte medtage de bedste Forhaabninger for dens Ønskes Opfyldelse." Sluttelig frembragte Deputationen Bondestandens eenstemmige og inderlige Ønske om almindelig Værnepligt, og fornam det høist glædelige Svar af Kongen: "at det ogsaa var hans inderlige Ønske at see den almindelige Værnepligt indført; han holdt Samme for at være af største Vigtighed og ansaae den som en Retfærdighed for alle Stænder. Det gjorde ham derfor ondt, at Sagen ved Stænderforsamlingernes forskjellige Anskuelser var bleven meere forviklet, end den tidligere havde været, og han kunde for Øieblikket ikke sige, hvorledes den vilde blive gjen opfattet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Efter den officielle Meddelelse af det slesv. Holst. lauenb. Cancellies Circulaire angaaende en Modification af Fanerescriptet, erfare vi, at denne kun gaaer ud paa, at tilstede Brugen af hvert Hertugdømmes Vaaben særskilt uden Forbindelse med det andet. Dette er en væsentlig og interessant Forandring. Vi kalde den interessant, fordi den tillader at kaste et Blik, om end kun et svagt, ind i Regjeringens Anskuelser af Statsforholdene, om hvilke Folket hidtil forgiæves har anholdt om en bestemt Udtalelse. Det synes nemlig heraf at fremgaae, at Regjeringen betragter det danske Monarchie som sammensat af tre, eller vel fire souveraine Stater, Kongeriget Danmark, Hertugdømmet Slesvig, Hertugdømmet Holsteen og Hertugdømmet Lauenborg. Endskjøndt det nu ikke heraf fremgaaer, i hvilket Forhold Regjeringen vil have disse Stater betragtet at staae til hinanden, saa falder dog denne Anskuelse, hvad Slesvig angaaer, som vi nærmest ville holde os til, i Realiteten sammen med den Anskuelse, som Pressen altid har forfægtet; thi det er ikke andet end Bagvaskelse, hvad den slesviholst. Presse paastaaer, og som den optimistiske Presse hertillands drøvtygger, at den danske nationale Presse vil have Slesvig gjort til dansk Provinds. Det er sagt og gjentaget indtil Kjedsommelighed, at man vil have Slesvig bevaret i de Forhold, hvori det blev sat ved Begivenhederne i 1721, altsaa som en selvstændig Statsdeel under den danske Krone, men hvad enten man nu kalder det saa, eller et souveraint Hertugdømme under den danske Krone, det kommer dog vel(L. F. Av.) i Realiteten ud paa Et.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
J Odense er Kongens Fødselsdag bleven feiret paa forskjellig Maade og med almindelig Deeltagelse. Kl. 10 var der paa Torvet stor Parade af Garnisonen og Borgervæbningen, som derefter defilerede forbi Hs. K. H. Kronprindsen, der udbragte et "Længe leve Hs. M. Kong Christian den Ottende!" Kl. 11 var Fest paa Gymnasiet, bivaanet af en talrig Forsamling af begge Kjøn, og hædret med Kronprindsens Nærværelse. Den aabnedes med en af Skolens Disciple afsungen Cantate, hvorefter Adjunct Kofoed=Hansen holdt en Tale, hvori han med ægte dansk, dyb Følelse, Jnderlighed og Klarhed fremstillede Fædrelandskjærlighedens Natur og indre Berettigelse. Efter at Skolens Rector, Prof. Henrichsen, havde udbragt et "Leve for Kongen, ledsaget af et tredobbelt Hurra, afsang den hele Forsamling en Fædrelandssang paa Melodien: "God save the King". Om Middagen var stort Taffel paa Slottet, og om Aftenen et Festbal paa Raadhuset. Provst Laurberg i Kjøge har iaar feiret Kongens Fødselsdag paa en egen Maade. Han havde nemlig paa den Dags Aften i sit Huus forberedt et Festmaaltid, til hvilket han indbød (en famille) alle de gamle og trængende Enker som beboe det saakaldte Enkehuus", der i Byen. Saavel for som efter Maaltidet udviklede han for de Forsamlede, paa den ham egne kjærlige og hjertelige Maade, Dagens Høitid, saa at de Gamle i enhver Henseende efter endt Maaltid, forlode Huset mættede og styrkede paa Sjæl og Le(Brig. Td.) geme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
J Søndags havde Nykjøbings Jndvaanere hedder det i Loll. Falsters Stiftst. af 18de ds. - sidste Gang den Glæde at høre Biskop Brammer her i Kirken. J det vi med Fornøielse udtale det Ønske, som fra mange Sider er fremført for os, at vi snart maatte see dette ligesaa hjertelige som kraftige, christelige Afskedsord offentliggjort ved Trykken, kunne vi ikke modstaae Trangen til at føie hertil, at om end Hans Høiærværdighed ikke for Tiden skulde være tilsinds at skjænke os et saadant Minde og sin christelige Gierning iblandt os, vil ligefuldt hans Minde længe og med dybtfølt Savn bevares overalt i Stiftet, hvor der er Christne, som have Sands for sund evangelisk Lære og have havt Leilighed til at skatte Biskop Brammers høie Troeskraft og herlige Gaver. Han vil savnes af sine underordnede Medtjenere i Kirken, der nu anden Gang have havt det Held at finde, hvad der dog saa sjelden forenes utrættelig og samvittighedsfuld Jver parret med ægte Humanitet, virksom Kraft mildnet med skaanende Kjærlighed, og just derved saa stærk, saa Ærefrygt indgydende. Men især vil han savnes i de mindre Kredse, som i den korte Tid, han dvælede her, havde den Lykke at komme i nærmere Forhold til ham, og aldrig søgte forgiæves. Mangfoldiges Velsignelser skulle følge ham til hans nye Virkekreds, For os som for hans Eftermand have vi intet bedre Ønske, end at denne maatte gaae frem i sin Forgængers christelige Aand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
J Kallundborg har i denne Tid fundet et Par psychologisk mærkelige Selvmord Sted. En Person af Bondestanden, ved Navn Hans Nielsen, havde i nogle Aar opholdt sig der i Byen og qvaksalvet baade som Dyr- og Menneskelæge, hvorfor han flere Gange var bleven straffet, og befandt sig nu atter under Tiltale. Desuden var han i stor Gjæld og kunde ikke længere faae noget paa Credit. Forleden Formiddag fandt man baade ham og et Fruentimmer, som han levede et forargeligt Samliv med, uagtet det gjentagne Gange af Øvrigheden var bleven dem betydet at afholde sig fra hinanden, hængende i deres bare Linned paa een og samme Bjælke paa Loftet af deres Bopæl. Paa Gadedøren var klæbet en Seddel, hvorpaa stod skrevet: at man vil finde deres Støv paa Loftet, hvorimod deres Sjæle vare gaaede til Herren; ligesom der ogsaa fandtes flere Papirer efter dem, der vidnede at de vare blevne enige om at berøve sig selv Livet. Fruentimmeret, der ikke var den Første, som denne Person havde levet med paa saadan Fod, var en smuk ung Bondepige paa 24 a 25 Aar, medens Qvaksalveren derimod var en gammel, plump og styg Person paa henved 60 Aar. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Den 31te August forlode 13 Personer Høyer Strand, og Jngen af dem fik nogensinde mere Land at see, men Alle fandt deres Død i Bølgerne. Det var 12 Tærstere fra Jylland, som vilde søge Arbeide, paa Fohr. For at spare 9 8 3/4 a Person) valgte de en mindre, skrøbelig Baad og en uerfaren Baadfører, hvis Ukyndighed sandsynligt har været Aarsagen, til deres Død. Det var høist sørgeligt, at de Alle vare gifte undtagen Een. Paa Øland, S. for Fohr, saa Beboerne Dagen efter, en Søndag, da de gik til Kirke, en Baad ude paa Havet, vistnok den med de ulykkelige Tretten, og da man forlod Kirken, var den forsvunden. To af Ligene fandtes ved Fohr d. 6te Septbr. Efter afholdt Generalforsamling i Haderslev sidstleden Torsdag feirede den slesvigske Forening Kongens Fødselsfest ved et Middagsmaaltid, hvorved der herskede Munterhed og Fædrelandssind. Laurids Skau anstillede ved denne Leilighed en humoristisk Betragtning over de meget forskjellige Priser for Hurraer til Kongens Ære, idet de i Kongeriget betales med Champagne og i det Slesvigske med Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Paa Fjellumhøi er Kongens Fødselsdag bleven feiret ved en Forsamling af 2000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Kartoffelsygen har nu ogsaa viist sig i Haderslev Egnen, men da Kartoflerne nu næsten ere modne og kunne opgraves, vil Faren ikke være betydelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Ved den nyligen afholdte Afgangsexamen ved den lærde Skole i Kolding, der træder istedetfor Examen artium ved Universitetet, udgik tvende Studenter af Skolen, der Begge erholdt første Characteer. (J de specielle Fag havde hver 7 første og 5 anden Characteer, men i forskjellige Fag.)De i Randers forsamlede Landmænds første Møde, aabnedes i Mandags Formiddags med en særdeles smuk Tale af Hr. Kammerraad Krarup til Haraldslund, hvorefter Forsamlingen skred til Valg af Bestyrelse. Til Præsident valgtes Hr. Kammerraad Krarup; til Vice-Præsident Hr. Greve Knuth fra Lolland. (Rand. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Handels=Efterretninger. Til Belgien opkjøbes der i denne Tid mange Kornvarer, især Rug, der, utørret, for Tiden betales i Kjøbenhavn med 8 Mk. 12 s. Bco. pr. Tde. Nyt Byg, af 111 a 112 Pds Vægt, er betalt med 6 Mk. 5 s. Bco. pr. Tde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Ledige Præstekalds Jndt. Sognekaldet til Domkirken i Aarhuus og det dermed forbundne Stiftsprovsti: 1) Præstepenge 166 Rbd. 4 Mk. 2) Offer og Accidentser 800 Rbd. 3) Rente af Kapitaler 47 Rbd. 4 Mk. 9 s. 4) J Leieafgift af Kaldets Jorder, 30 Tdr. Land, svares 300 Rbd. 5) Refusioner 32 Rbd. 6) Landgilde 3 1/2 T. Rug, 3 T. Byg, 5 T. Havre, Embedsbolig med Hauge haves. Skatter og Afg. 134 Rbd. Enkepension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Aarhuus Torvepriser, den 20de Septbr. Rug 4 Rbd., Byg 3 Rbd., Hvede 5 Rbd., Havre 1 Rbd. 4 Mk., Kartofler 1 Rbd. 2 Mk. Tdn. Oxekjød, 6 a 7 s., fersk Flæsk 10 s., røget Do. 14 s. Pd. Ost 6 Mk. Lpd. Smør 20 a 31 s. Pd. Æg 18 a 20 sk. Snesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Jndsendt. I Anledning af den af Kornhandler D. Reichmann fremsatte og besmykkede Fortælling, angaaende hans Forhold ved den kallundborgske Sangforenings Skovtour, vil jeg, hvad det Almindelige angaaer, henvise til Sangforeningens Erklæring, hvor hans Opførsel nærmere er fremstillet; men skal kun, forsaavidt han har omtalt mig, tillade mig Følgende: At det er Hr. Reichmanns Hensigt, at ville for Publicum give mig Skin af at være en Slagsbroder, er tydeligt nok, idet han anfører, at et Medlem af Sangforeningen - en Kjøbmand - nægtede at deeltage i Skovtouren, af den Grund, at han var bange for at komme i Slagsmaal med mig. (Jmidlertid maa jeg meget betvivle Reichmanns Udsagn angaaende denne Yttring.) Jeg har aldrig i de Aar jeg har opholdt mig her i Byen været i Slagsmaal med Nogen, og jeg overlader det til mine Medborgeres Bedømmelse, om mit Forhold har været af den Natur, at man ved at komme i Selskab med mig skulde befrygte saadant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Angaaende Reichmanns Udsagn, at jeg var Ophavsmanden til Skandalen imod ham, da erklærer jeg denne Reichmanns Beskyldning for en uforskammet Asandhed og Bagvaskelse. ansvognes forg. Kallundborg, d. 10de Bevebr. 1835. Fr. Melchior, Maler. snensis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
med Bekjendtgjørelser. Fredagen d. 18de dennes, om Aftenen mellem 10 og 11 bortkaldtes fra det jordiske Liv Enkemadame Cathrine Marie Gertsen, født Norlem, i sin Alders 74 Aar, ved en blid og rolig Død, efter 3 Ugers Sygeleie, Fred med hendes Støv Dette, saavelsom og at den Afdødes Begravelse er bestemt til næstk. Fredag, bekjendtgjøres herved for hendes Slægt og Venner. Aarhuus, den 23de Septbr. 1835. Søeph Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Med dyb og inderlig Smerte maae vi herved bekjendtgjöre for fraværende Slægt og Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
at det alvise Forsyn den 17de dennes bortkaldte til en bedre Verden vor elskede Moder og Svigermoder, Bolette Sophie Thomsen, födt Møller, Enke efter Proprietair Thomsen til Julianeberg, i hendes 61de Aar, efter tolv til tretten Aars Svagelighed, der i det sidste Aar fængslede hende til Sygeleiet. De, som i lykkeligere Dage kjendte den salig Afdøde, ville mindes hende som en retskaffen, stræbsom og velgjörende Hustru og Moder, der med lige Kjærlighed omfattede saavel sin hende forudgangne som endnu efterlevende Datter og øvrige Familie. Hendes Minde vil stedse være os dyrebart. Julianeberg og Veile, d. 18de September 1845. Den Afdødes Sönner og Svigersønner. Thalia Rebekka Kyhl. Fr. W. Kyhl. födt Thomsen. Martin Anchersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Ved en pludselig Död bortkaldte Alherren igaar til et bedre Liv min uforglemmelige Mand Müller Jacob Nielsen, i en Alder af 65 Aar. 2 Börn modtage ham i Evigheden. I 33 Aars Ægteskab var han mig en tro og hengiven Mand, flittig i sin Gjerning, ordentlig i al sin Færd, mine 2 Döttre, af et tidligere Ægteskab fandt i ham en god Forsörger i de yngre Aar, thi han var for dem og sine egne Börn, af hvilke 5 Sönner, med mig begræde hans Bortgang, en omhyggelig, altopoffrende Fader, deres Fremtids Vel var hans höieste Onske. Dybt nedbøiet af Sorg trøster jeg mig ved Gjensynets Haab, og den Forviisning, at den salig Afdøde ikke blot var elsket af sine Nærmeste, men ogsaa agtet af mange hæderlige Mænd i alle Stænder, med hvilke han i sit virksomme Liv paa en eller anden Maade kom i Forbindelse. Han hvile i FredNorring Mølle, 14de Septbr. 1845. Karen Nielsen, födt Sörensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Kellermanns Concert Onsdag Aften Kl. 3. i Polyhymnias Locale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Ifølge allerhøieste Ordre af 8de April dette Aar, bringes herved til almindelig Kundskab, at det er bevilget, at der 3 Dage efter det Hestemarked, der i hvert Aars December Maaned afholdes i Aarhuus, maa i Horsens ligeledes aarligen afholdes et Hestemarked, samt at dette Marked første Gang finder Sted i anstundende December MaanedspoSkanderborg Amthuus, den 16de September 1845. H. Lindholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-23
Tirsdagen den 7de October førstkommende, Formiddag Kl. 9, lader Proprietair Hagemann til Rodsteenseie, ved offentlig Auction bortsælge: endeel fede Faar og Beder, gamle Køer, Sviin, 2de Æsler, endeel gamle Bygningsmaterialier, en Vogn, med Mere. Conditionerne, blandt hvilke at vederhæftige Kjøbere forundes 3 Maaneders Credit, erfares ved Auctionen, hvor Lysthavende indbydes at møde. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, d. 22de September 1845. Rosenstand. Mandagen den 29de de lader Hr. Agent Nyholm ved Auction paa Schaarupgaard bortsælge endeel Meublement af forskjellig Slags, Folkesengeklæder, Linned, Kjøkken og Bryggerstøi, en Wienervogn, en Postvogn, en Arbeidsvogn, Avlsredskaber, Køer, Heste, Faar m.m. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 9, og forsaavidt den ikke kan tilendebringes i een Dag continueres den den paafølgende Dag ved samme Klokkeslet. Rougsø 2, Herredscontoir i Randers, den 10de September 1845. A. L. Reiersen.