JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-18
J Juriks Tidninger læses følgende Skrivelse fra Grevinde Piper til Hans Majestæt Kongen af Sverrig: "Stormægtigste Allernaadigste Konge! Ved det uerstattelige Forliis, jeg har lidt, under de Farer, hvormed jeg selv har været truet og som foranledigede mig at anholde af Deres Kgl. Majestæts Naade en Tilflugt i Waxholms Fæstning og under den bittreste Sorg, har min Tilflugt været Tillid til Almagten, den Styrke en rolig Samvittighed yder og den Vished jeg havde om at leve under en Konge, hvis retfærdige og ædle Tænkemaade jeg i en lang Række af Aar har følt og agtet. Jeg var tryg og sikker at see Deres Kongl. Majestæt forekomme den retfærdige Dom, som Efterverden en Dag skulde fælde over min elskede Broder, der efter en ubesmittet Vandel faldt som et Offer for en Mistanke uden Grund og et Raserie uden Grændser. Med lige Vished var jeg sikker paa, at min saa uretfærdig angrebne Ære vil af Deres Majestæt værnes og beskyttes. At Deres Kgl. Majestæt ved en naadig Skrivelse i Dag bekræfter hvad jeg med Tillid haabede, erfarer jeg med den største Tilfredshed, som min Sorg tillader mig at føle. De Taarer, som Sorg og Savn fremkaldte og som til min sidste Stund skulle flyde, blandes i dette Øieblik med Taknemmelighedens. Jeg mangler Ævne til at udtrykke min underdanige Erkjendtlighed, men Deres Kgl. Maj. behage at være forsikkret om, at den skal blive lige varig med Mindet om mine Ulykker, og saaledes følge mig til Graven. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-18
Under d. 13 d. M. er udkommen en Placat, hvori fastsættes, at den ved Forordning af 20de April paabudne Afgivt af 10 Rdlr. pr. Commercelæst af fremmede Skibe, tilligemed de ved Anordn. af 21 Oct. 1803 og 6 Junii 1806 paabudne Forhøielser herefter ogsaa skulle erlægges af Skibe, som i Følge Priisdømmelse sælges ved Auction. Dag er solgt paa Børsen 146 Fade Talg for 8 Rdlr. 4 Mk. til 8 Rdlr. 5 Mk. Lispdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-18
Kjøbenhavns Vexelcours d. 18 Dec. 1810. Tre Maaneder 680. - Spec. Cours 555 3/4, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 5 Rdlr. 54 s. D. C. Trykfeil i No. 121. 2den Pille, Lin. 4 fra neden, fastere læs: ufastere. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden, tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. 20 Rosmaae Syvende Aargang. No. 126. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 22 December, 1810. Om Fodtøi. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Af det foregaaende have vi seet, hvad ethvert enkelt Stykke af disse Sorter Læder koste Garveren; nu ville vi igjen see, hvad han vinder paa ethvert især, men vi maa hertil endnu lægge Renten 4 PC. for et heelt Aar til den ovenanførte Udgivt. Vore Kjøbenhavnske Garvere bruge rigtig nok ikke mere end et halvt Aar til at berede Skindene i men for ikke at være for streng, og da de i Almindelighed til de øvrige Sorter bruge et Aar, saa kan det vel ikke beregnes anderledes; altsaa En Saalelæders Hud kostede 49 Rd. 3 M. - s. Renten heraf 61 Rd. 2 M. 14 1/2 s. Den vog færdig 24 a 30 Pd. Middeltallet 17. Pd., a 2 Rdlr. pr. Pd. er 64 Rdlr.; altsaa vundet 2 Rdlr. 4 Mk. 11 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
En Bindsaalelæders Hud kostede 26 Rd. 3 M. Renten. 26 Rd. 3 M. 113 s. Den vog færdig 16 a 20 Pd.; altsaa 18 Pd. a 1 Rdlr. 3 Mk. er 27 Rdlr.; vundet 2 Mk. 14 1/2 s. En Overlæders Hud kostede 24 Rd. 3 Mk. . Renten, 26 Rd. 5 Mk. 3 12 s. Den vog færdig 12 a 14 Pd.; altsaa 13 Pd. a 2 Rdlr. er 26 Rdlr.; vundet 2 Mk. 1248. Et stort Kalveskind kostede 9 Rd. 5 M. 10. Renten, 10 Rd. 1 M. 15772 s. Det vog færdig 3 Pd. a 3 Rdlr. 3 Mk. er 10 Rdlr. 3 Mk.; vundet 1 Mk. 35 1/4 s. Et lidet Kalveskind kostede. 2 Rd. 2 M. - s. Renten, 2 Rd. 2 M. 825. Det vog færdig 1 1/4 Pd. a 2 Rdlr. er 2 Rdlr. 3 Mk.; vundet 7 32 s. Heraf see vi da hvad Garveren vinder paa hvert enkelt Stykke. Vi ville nu see, hvad der kan vindes i et heelt Aar ved et Garveri, hvor disse Sorter Læder blive fabriqverede. Jeg vil tilden Ende antage et Garveri, som ikke er af Kjøbenhavns smaae, men hvor der f. Ex. bliver i et Aar forarbeidet: Saalelæder 200 Stkr., som kostede 9900 Rd.; paa disse er vundet 636 Rdlr. 1 Mk. 15 1/3 1/2 s. Bindsaalelæder 300 Stkr., som kostede 7650 Rdlr.; vundet 144 Rdlr. 1 s. Overlæder 500 Stkr., som kostede 12250 Rdlr.; vundet 229 Rdlr. 3 13 3/4 s. Store Skind 500 Stkr., som kostede 4968 Rdlr. 4 Mk. 8 s.; vundet 80 Rdlr. 4 Mk. 14344 s. Smaae Kalveskind 1500 Stkr., som kostede 3500 Rdlr.; vundet 115 Rdlr. 5 Mk. 5 s. Altsaa med 38268 Rdlr. 4 Mk. 8 s. i et Aar fortjent 1112 Rdlr. 77 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Vi see heraf, at Garvernes Fortjeneste er forliden i Forhold til den Capital, som er anvendt, og vi kunne vel neppe af denne Aarsag vente, at Læderpriserne blive hvad de nu ere, men det kosterGarveren kun et Ord, nemlig: han sætter Læder priserne kun 1 Mk. pr. Pd. høiere og han fortjener da i et Aar en Capital af 2645 Rdlr. 5 Mk. til de foran staaende 1112 Rdlr. 7 1/2 1/2 s., er Summa 3757 Rdlr. 5 Mk. 7 1/2 s. Jeg maa dog endnu anmærke, at jeg ikke har beregnet noget for hans kostbare Værkredskaber og andre smaa Udgivter, hvilket ikke lader sig gjøre, og det store Gaard- og meget Huusrum, der udfordres til at drive denne Mængde Læder, kan han vel ikke have under 1000 Rdlr. – men, naar dette er fraregnet, saa er der alligevel nok vundet for en Fabrikant, og derfor er det at ønske, at der blev sat Grændse for deres Begjerlighed. Og om der blev udgivet maanedlig eller ugentlig en Priis courant over alle Sorter Læder, maaskee man allerede derved vil vinde noget ved Fodtøiets Priis. Nu have vi seet Garvernes Fortjeneste. Jeg vil nu undersøge hvad Skomageren burde sælge et Par Støvler for og hvormeget han da kan fortjene paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Til Støvler paa Ungersk Facon bruges: Til et Par fine, et Kalveskind af Vægt 2 Pd. 7 R. - M. En saalebred Dansk Saalelæder, 3/4 Pd. Et Par Bindsaaler 1/2 Pd. =Et Stykke Skind til Foder, Arbeidsløn. 22 24 24322 Summa 16 R. 3 M. 4 s. skade. Til et Par stærkere, et Kalveskind 2 1/2 Pd. . . . . . 8 R. 4 M. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
En saalebred udenlandsk Saalelæder 1 Pd. - - 1 - 3 - 4 - Bindsaaler 2 Pd. 12. = 2 - 8 Foder. . 65 46 Aar. Arbeidsløn, Summa, 49 R. 1 M. - s. en Af Overlæders Hude: Til et Par fine, et Stykke af Vægt 24 R. - M. 1s. 2 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
En saalebred Dansk Saalelæder, 1 Pd. = = = = = = 2 - Bindsaaler 1/4 Pd. . - 2 - 8 - Foder 2 - . . . . - 2 Arbeidsløn. . 6 Summa, 13 R. I M. 8 s. Til et Par stærkere, eller Vandstøvler, et Stykke af Vægt 3 Pd. 2 s. 6 R. - M. - s. En Bred stærkeste Dansk Saalelæder 1 1/2 Pd. 3 Rdlr. 12 s., af Mangel paa dette bruges af stærkeste udenlandsk 1 3/2 Pd. 54. Bindsaaler 1/4 Pd. = = = = - - 2 - 8 - Foder = = = = 2 - - - - 2 - Arbeidsløn = = = = = = 6 – Summa 17. R. 4 M. 12 s. Dette er den høieste Beregning paa Læderet til de forskjellige Sorter Støvler, som med Billighed kan beregnes efter de nuværende Læderpriser, og Arbeidslønnen kan og godt føde sin Mand; thi i Almindelighed faae Svendene 2 Rdlr. for Parret at sye, men jeg vil beregne det til 2 Rdlr. 3 Mk. og Mesterens Udgift for Beeg, Skopinde, Hampegarn og Baand til Stropper for 3 Mk., saa har han jo endnu 3 Rdlr. i reen Fortjeneste en ganske god Løn for Umagen. at Sæt at en Skomager kun har 2 Svende, der hver kun sye 3 Par Støvler om Ugen, og han kjøbte Læderet i saa smaa Qvantiteter og altsaa til den høie Priis, som her er anført (hvilket kun er Tilfældet med de ganske uformuende, saa fortjener han jo i en Uge med 6 Rdlr. 3 Mk. 12 s., som udfordres til at kjøbe Læderet ind for, 18 Rdlr., altsaa 30 Procent, og om han kjøbte Læderet for et heelt Aar ind til denne Pris, saa brugte han kun 3181 Rdlr. 1 Mk. 8 s., og fortjente hermed 900 Rdlr., følgelig kunne de Skomagere, der holde 10 Svende (som dog ikke ere af: Kjøbenhavns største Skomagere), og bruge Læder, i et Aar for 15,900 Rdlr. 1 Mk. 8 s. til 1600 Par Støvler, fortjene herpaa 4600 Rdlr.; Ved at eftertænke dette er det ubegribeligt, at Fodtøiets Priis bliver saa opskruet hos nogle, og dette har foranlediget mig til at fremsætte mine Betænkninger, og skulde de Herrer Skomagere eller Garvere finde mine Yttringer urigtige, saa haaber jeg de ville blive igjendrevne, og at man vil oplyse mig om, hvori de ere feilagtige. Tausheden vil bestyrke hvad jeg har sagt, thi da vi have seet begge Parter her offentlig tale temmelig djærvt imod hinanden, kunne vi være visse paa, at de ikke tie, hvis de finde noget heraf urigtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Kjøbenhavn, d. 10 Dec. 1810. v. Langenheim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Indenlandske Efterretninger. Efter Cancelliets allerunderdanigste Jndstilling, har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at bifalde: "At enhver, som i Norge har uskyldsat Jord i Forpagtning eller Bygsel, maae lige med Huusmænd paalægges at præstere aarligen 4 Arbeidsdage til de almindelige Veies Vedligeholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Hans Majestæt Kongen har, under 10de denne Maaned, allernaadigst resolveret saaledes: "Vi ville allernaadigst have de i Forordningen af 5 Maji 1797, §. 4 og 6, fastsatte Bestemmelser udvidede til ogsaa at gielde, som almindelig Regel i Henseende til Godtgjørelse for Bønderne i Norge, forden Tid de anvende til at sidde Laugret under Justitsforhører og Extraretssager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Medens saa mange af Merkurs udkaarede Yndlinger deels søge, deels troe at have fundet Livets høieste Nydelse i Spise- og Drikkelag, i Pragt, Ødselhed og Vellevnet, er det behageligt og trøstende for Menneskevennen, ogsaa blandt Handelstanden at finde Mænd, der, følende vor høiere og ædlere Bestemmelse, søge deres Lyst og Ære i at befordre Menneskeforædling og Menneskevel. Med Glæde kan Anmelderen derfor meddele dette Blads Læsere den behagelige Nyhed, at Kjøbmændene N.S. Aabye, P. S. Aabye og J. O. C. Møller heri Staden have paa egen Bekostning oprettet et Almue bibliothek, bestaaende af 244 udvalgte oeconomiske, historiske, moralske, pædagogiske populaire Bøger, for deres Fødestavn Rind- og Herning Menigheder i Ribe Stift. Samlingen opstilles i Præstegaarden og Opsynet over samme er overdraget til Sognepræsten Hr. Høgh, der tilligemed Degnen, have lovet at gaae Almuen til Haande i at forklare den Bøgernes Jndhold hver Gang dette skulde gjøres fornødent. - Saaledes have hine tre brave Mænd oprettet sig et Minde, der vil leve og velsignes i deres hele Fødegn, naar de Gilder, som den blotte Rigmand giver, ere glemte, selv af dem, der have gottet sig ved hans Bord og beundret hans Overdaadighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Hr. Oeconom Dalgas er nu kommen hjem fra en udenlands Reise, sigtende til Hampdyrkningens Undersøgelse. Han har i Fjor i det nordlige Tydskland og i Sommer i Rhinegnene, Helvetien og Frankrige paa det nøieste underrettet sig om Hamparen og vil med det første indsende til Landhuusholdnings Selskabet en Beretning derom og om hans derved gjorte bemærkninger. - Da han har opholdt sig baade hos Thaer og hos Fellenberg paa Hofvil, kan man vente sig oplysende bemærkninger og begges occonomiske Jnstituter. Endeel Tegninger af nyttige oeconomiske Jnstrumenter, som han har medbragt, vil forøge Jnteressen af hans Beskrivelse og Nytten af hans Reise for Fædrenelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Hr. Justitsr. Schaffenberg har solgt sin Gaard i store Kongensgade til det borgerlige Livrente- og Laane=Selskab for 84,500 Rdlr. - Gaarden paa Hjørnet af Skovbogaden og Klædeboderne No. 103 er solgt for 45,050 Rdlr. til Hr. Lieuten. Gottlieb, og Huset No. 185 i Stormgaden for 10,250 Rdlr. til Hørkræmmer Lütken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J Viborg Samler læses følgende: Da man af Aviserne seer, at den Kongelige Remont Commission endnu ikke er forsynet med de til Hs. Majestæts Tjeneste behøvende Heste, omendskjøndt der i Aar tvende Gange forhen er skeet Jndbydelse til Leverandeurer om at levere samme. Saa kan man med god Grund slutte at sligt maa reise sig deels af Mangel paa tjenstdygtige Heste, og deels af de uhørte Hestepriser som hersker her i Landet formedelst Prangernes utidige Vindesyge, da et Par jevngode Heste koster nu her hjemme 14 a 1500 Rdlr. - Denne Mangel paa Heste, og Misbrug af Handel, staaer vist nok ikke til at forekomme, uden ved et alvorlig og stræng Forbud paa Hestes Udførsel af Landet i en Tid af visse Aar, det almindelig Mand gjerne maatte ønske, da Agerdyrkningen med flere Ting, til Nytte for Staten skal vedligeholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Kjøbenhavns Vexelcours d. 22 Decbr. 1819. To Maaneder 696. - Spec. 545 3/4, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 5 Rdlr. 44 s. D. C. Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
(Af Børsenhalle.) Coursseddel. Hamburg, d. 18 Decbr. 1810. Amsterdam Cassa 106 1/4 a vista, dito dito 107 to Maaneder, dito Banco 35 1/4, a vista, dito dito 36 1/2 to M. - Basel 25 1/2 dito. - London 2 M. -, dito kort Sigt. - Madrid eff. 1 1/2 Uso. Cadix eff. dito. - Parie 26 2/5 to M. - Bordeaux 25 1/4 dito. - Lissabon 1 1/2 Uso. - Porto dito. - Genua 82 1/2 dito. - Livorno 89 dito. - Wien 1500 sex Uger. - Prag dito dito. - Augsburg 151 dito. - Kjøbenhavn 680 kort Sigt. - Breslau 39 1/2 sex Uger. - - Holst. Spec. 3/4 PC. Rab. Alb. Thal. - Seel. dito - Ducater, nye, dito Al Marco = Louisd'or 10 Mk. 15 3/2 s. Hamb. Cour. 23 1/2 PC. - Dansk grov Cour. 26 1/4 Nye 3 St. 20 3/4 PC. - Preuss. Cour. PC. -- PC. - Piastre-Mk. - s. - Bancosedler PC. Disconto PC. Vechabiternes Sect griber paa ny om sig, og bliver farlig for den Tyrkiske Religion og Trone. Palæstina er nu deres Krigsskueplads. De have der en talrig Armee, ere trængte frem til Damascus og give de imod dem opbrudte Paschaer nok at bestille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J Berlin er atter et Partie Engelske Varer, bleven brændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den 23 Nov. nedfaldt ogsaa ved Orleans, i Egnen af Chersonville, tre athmosphæriske Stene, hvoraf den ene veiede 1/2 Pund. J Forveien havde man i Orleans hørt en stærk Expiosion. Fra Bosnien af have Tyrkerne gjort adskillige Jndfald i Servien og ere trængte frem indtil Belgrad. Men efter 2 Dages blodig Træfning, som Czerny Georg har leveret dem, have de trukket sig tilbage til Dving. Han haaber snart at drive dem over denne Flod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J Wien blev under d. 5 Dec. bekjendtgjort, at Mynten for det første ikke modtog af Private Guld og Sølv til Dagens Cours, men at den indtil videre ei betalte samme til nogen høiere Cours end 600. - Denne Bekjendtgjørelse foranledigede mange til at troe, at Coursen i Almindelighed var falden til 600, og nu søgte enhver at blive af med fine Guld-og Sølvmynter hos Speculanter ne. Men næste Børsdag var Coursen igjen som den forrige Postdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J China er adskillige Jesniter Missionairer, blevne af Mandarinerne beskyldte for at have smeddet en Sammensværgelse mod Keiseren af China, og fem af dem ere allerede arresterede og skulle dømmes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
De Franske have 3 fra Jsle de France udløbne Escadrer i Søen. Den første krydser i den Bengalske Bugt, den anden paa Høiden af Madagascar, og den tredie skal være bestemt at besætte de Portugisiske Besiddelser i Mosambique paa den Africanske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den Franske Keiser har skjænket Academiet di San Luca i Rom 100,000 Ducater. Tegnekonsten skal, efter Monarkens udtrykkelige befaling, især drives der. Den Maltha skal være saa opfyldt med Colonial- og andre Engelske Varer, at en nylig ankommen Convoy maatte tage sin Ladning tilbage igjen, af Mangel paa Pakhuusleiligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den 6 Dec. noteredes i Wien Coursen paa Hamborg 1770. Gylden Bancosedler for 200 Mk. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Engellænderne have allerede taget adskillige fra Gothenborg kommende eller didhen seilende Svenske Skibe. Admiral Sanmarez gik strax, da han fik Nys om Sverrigs Krigserklæring mod Engelland, paa Linieskibet Victory til Engelland, og lod 2 Linieskibe og 10 smaa Krigskibe blive tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den sidste Bulletin angaaende Kongen af Engellands Sygdom er af 4 Dec. og lyder saaledes: "Hs. Maj. har havt en god Nat og befinder sig i Dag ligesaa godt som i Gaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J et overordentlig Numer af den Engelske Hoftidende er bekjendtgjort en Depeche fra Lord Wellington til Lord Liverpool, i hvilken det hedder, at Fienden har trukket sig tilbage fra den Stilling, han i en Maaned har havt inde, i det hans høire Fløi befandt sig i Sobral og hans venlive af ved Tajo. Med den høire valgte han Veien fra Alenquer til Alcombre og med den venstre fra Alenquer til Villanova. Næste Dag fortsatte han sit Tilbagetog til Santarem. Den allierede Armee gav sig d. 15de om Morgenen paa Marchen og fulgte Fiendens Bevægelser. Fienden havde bygget, en anden Bro over Zezere, da det stigende Vand havde bortrevet den første, og detacheret et stort Corps til Goleago. Lord Wellington sendte derpaa i de Chalouper, som Admiral Berkeley havde sendt til Understøttelse for Armeens Operationer, General Hills Corps til Velada paa den anden Bredde af Tajo. Depechen slutter med: "Da jeg har forladt den Position, hvori jeg opholdt Fienden, og som han ikke var istand til at angribe, maa jeg gjøre D. H. opmærksom paa Oberst Fletchers og andre Jngenieur-Officierers Tjeneste, som ved deres Talent og Virksomhed have besørget Fortificationsarbeiderne, der ved ethvert Angreb betog Fienden Haabet om et godt Udfald &c."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J en Depeche fra Admiral Berkeley til det Engelske Admiralitet af 22 Nov. berettes, at Fienden har gjort Holt i Santarem og taget der en stærk Stilling. Den allierede Magt har derpaa concentreret sig 1 Miil fra denne Stad. (Santarem, hvor Massena har sit Hovedqvarteer, er een af de stærkeste Positioner i Portugal, og nogle troe, at det er hans Hensigt, at gaae over Tajo, for paa den anden Strandbredde at trænge frem mod Lissabon).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Jmellem Frankrige og det sydlige Tydskland, er oprettet en directe Postgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Man troer, at Erkehertug Carl vil, med Kronprindsen af Østerrige (Ferdinand Carl, f. 1793. gjøre i Vinter en Reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Fra London skrives under d. 30 Novbr., at Banquerotterne vedblive og tiltage frygteligen; at Handelen er i største Fare, og at Colonialvarerne ere faldne 50 til 60 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den i Ungern commanderende General, Feldtmarchal, Frih. v. Altincy, er død i en Alder af 72 Aar, efter at have tjent i 62 Aar. Endnu nogle Timer før hans Død, besørgede han sine Kaldsforretninger. Kl. 9 gik han til Sengs; en Time derefter var han ikke meer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
De Ladninger, som ere blevne confisquerede i Svinemunde og som beviisliggen ere Preussisk Eiendom, modtages af den Preussiske Regjering, men de, der tilhøre Rhinforbundstaterne, reclameres af de Franske Authoriteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J Mandsminde er der i Augsburg ikke bleven saa mange Vexler protesterede som i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Paa Guadeloupe er udbrudt en Sammensværgelse, som har opvakt stor Allarm. Regjeringen havde givet befaling at skaffe alle mistænkelige eller brødløse Folk bort fra Øen. J Pointra Pit tre bleve i Begyndelsen af October alle Falk arreterede paa Gaden, og de Mistænkelige beholdt man tilbage i Fængslerne. Derpaa udkom en Liste over 50 Personer, der inden 14 Dage skulde forlade Øen. Blandt disse vare 20 af de rigeste Plantere og Kjøbmænd, der ved Øens Erobring havde aflagt Engellænderne Troskabseden. To Udlændinger paa Guadeloupe skulle have gjort denne Angivelse. hvorved Regjeringen har tabt meget af sin Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den Engelske Regjering har atter udmærket sig ved barbarisk Grusomhed. Den 1 Octbr. har den kastet 600 ulykkelige Mennesker i Land paa Kysten af Nordsøen. Disse Ulykkelige bestaae af Franskmænd, Hollændere, Jtalienere, Polakker, Bayerer, Sachser, Russer, Danske, Østerrigere, Bøhmere, Hannoveraner og Jndfødte fra de fleste øvrige Rhinforbundestater. De have udøst deres Blod for Engellænderne, der deels ved glimrende Løvter, deels ved grusom Behandling medens de som Krigsfanger vare i deres Vold, tvang dem til at tage Tjeneste. Nu da de lemlæstede, svækkede ved svære Saar ikke kunne nytte dem mere eller formedelst Strabadser og Alder ere uduelige til Tjenesteen, kaste de dem, til Belønning, indbyllede i Laaser og berøvede Livets første Nødvendigheder, i Land paa Kysten af Nordsøen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
Den som Digter og stræng Konstdommer bekjendte Svenske Regjeringssecretair Leopold var en Aften i Skuespillet, da man i Stockholm gav Kotzebues Menneskehad og Anger. Han støiede og bandte med megen heftighed, men grædte af og til ved dette eller hiint Sted. "Men min Gud, sagde man til ham, hvilken Modsigelse er De ikke at skjælde saa Littert og være saa rørt. er ingen Modsigelse, svarede Leopold: Dadelen gielder det Hele, og Rørelsen gielder det Enkelte. Meget Enkelt er fortræffeligt, men det Hele er ikke Godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J Skriftet, "Mein Sommer 1805 von J.G. Seume", fortælles følgende snurrige Anecdote: Med et af Skibene fra Vestindien erholdt Sundhedscollegiet (i Kjøbenhavn) for kort Tid siden Stof til den gule Feber i en hermetisk forseglet Flaske til Undersøgelse; thi de derværende Læger vare aldeles af den Mening, at Sygdommen vel var epidemisk, men ei contagiøs H. Et eget Jndfald, at sende den gule Feber forseglet over Oceanet. Stoffet bestod af den udbrudte Materie, i Sygdommens heftigste Crisis. Flasken og Brevet gjorde, som man let kan forestille sig, ikke noget færdeles behageligt Jndtryk, og Stadsphysicus fik befaling at modtage den herlige Foræring med al melig Omhyggelighed, og sænke den i Søen, hvor den var dybest. Saaledes bleve da ingen videre Undersøgelser anstillede dermed. Jmidlertid gaves ogsaa i Kjøbenhavn de Læger, der hos sig selv vare overbeviste om, at det kunde have skeet uden Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
For mindre kyndige Læsere anmærkes, at epidemisk kaldes den Syge, der fremkommer blandt mange Menneskeer paa eengang og derved bliver smitsom; men at contagios derimod er det samme som smitsom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-22
J Dettbøll, ved Tøndern døde 1644 Præsten Hr. Dethlev Johansen, i den ved Kaldet opbevarede Kirkebog har han egenhændig optegnet de Forfølgelser han som Præst har lidt, i følgende plattyske Ord: