Viborger Samler, 1835-03-07
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den engelske Post af 27de Febr. er indtruffen til Hamburg og har bragt den yderst vigtige Efterretning, at et antiministerielt Amendment er paa samme Dag efter tre Dages Debatter antaget af Underhuset med 309 Stemmer imod 302. Parlamentet var den 24de bleven aabnet af Kongen i Person; Throntalen var af samme Korthed som sædvanligt og indeholdt ingen vigtig Yttring med Hensyn til de udenrigske Anliggender; Quadrupeltractaten skal forelægges Huset; Spanien er det eneste Sted, hvor Freden endnu ikke er sikkret; heller ikke er det belgisk-hollandske Anliggende endnu ordnet; med Hensyn til de indre Anliggender, ved hvilke blandt andre kirkelige Reformer ogsaa Spørgsmaalet om Tienden i Jrland omtales, synes følgende Sætning i Slutningen af Talen, at være den meest betydende: "Med lige Tillid (som til Deres Medvirkning til at bortfjerne enhver grundet Aarsag til Klage) gjør jeg Regning paa den Forsigtighed og Klogskab, hvormed De ville foretage Forandringer i Love, der angaae meget udbredte og compliceerte Jnteresser og der ere knyttede til Skikke, som have rød fæstet sig i mit Folks Følelser og Sædvaner. Jeg er overbeviist om, at vor fælleds Formaal ved Afhjælpelsen af Mangler og skadelige Indretninger ville gaae ud paa at styrke Grundvoldene for Jnstitutionerne i Staten og i Kirken, som er mit Folks Arvedeel og medfødte Rettighed, og som under alle afvexlende Begivenheder under den Almægtiges Beskyttelse have viist sig som de bedste Garantier for dets Friheder, Rettigheder og Religion. – Samme Aften begyndte i begge Husene Discussionerne over Adressen; denne foresloges i Overhuset af Grev Hardwicke, der understøttedes af Lord Gage; den antoges, efterat et antiministerielt Amendment af Lord Melbourne var forfastet. J Underhuset maatte Debatterne den 24de, 25de og 26de bestandigt udsættes, indtil endeligen det ovenomtalte Resultat kom udDet Amendment, der anbefaler Kongen flere specielt anforte Reformer, slutter med de Ord: "Deres Majestæts troe Medlemmer af Underhuset bede om Tilladelse til, allerunderdanigst at torde tilføie, at de ikke kunne Andet end beklage, at hine Reformers Fremskridt blev afbrudt og bragt i Fare ved Opløsningen af et Parlament, der alvorligt var betænkt paa at befordre Forholdsregler, paa hvilke Folket med Grund havde rettet sine varmeste Ønsker." – Samme Aften skulde aflægges Beretning over Adressen. Lord J. Russel spurgte derfor Sir N. Peel, om han ved denne Leilighed agtede, at andrage paa Amendmentets Udeladelse og saaledes bringe Sagen anden Gang til Afstemning, hvorpaa Ministeren vægrede sig ved at svare. Lord J. Russell ansaae dette som et bejaende Svar, og opfordrede derfor alle dem, der havde stemt for Amendmentet, atter at indfinde sig paa deres Pladser. Sir N. Peel gjorde nu en lignende Opfordring til dem, der havde stemt imod Amendmentet, for at vi – sagde han – imorgen kunne indtage den Stilling, som vore Modstandere idag have indtaget." Et Medlem spurgte, om han derved meent at han og hans Colleger allerede imorgen vilde sidde paa Oppositionsbænkene. Den gode Baronet havde intet Svar ved Haanden. 2 Times mene, at det vil ved Beretningen komme til en ny Afstemning The Courier troer det ikke. (Jfølge en Efterskrivt i Børsenhalle har Sir N. Peel afstaaet fra en nu Afstemning.) Paa hele Veien fra St. Jamas Park til Parlamentsbygningen vare uhyre Menneskemasser forsamlede. Kl. 12 om Middagen vare alle Tilgange overfyldte, og Folket yttrede – efter Te Counter – den betænkeligste Stemning. Personer af alle Classer, af enhver Alder og begge Kjøn vare enige i deres Yr tringer mod Ministrene og almindeligen hørte man det Haab yttre, at Afstemningen over Amendmentet til Adressen vilde nøde dem til, een Gang for alle at trække sig tilbage fra de offentlige Anliggender.