Berlingske Tidende, 1783-04-01
Fra den 29de Martii til den 26de April d. A. ere her i Staden copulerede 76 Par, fødte Drenge 140, Piger 128, tilsammen 268; døde Mænd 83, Qvinder 61, Drenge 29, Piger 33, tilsammen 206; ere altsaa 62 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder, Alderdom 11, Apoplexie 2, Barselseng 2, Blodstyrtning 4, Brystsyge 31, Bylder 2, Druknet 1, Durkløb 1, Dødfød 2, Falden til Døde 4, Feber 10, Flod 1. Forraadnelses=Feber 11, Gicht 2, Hastig Død 1, Hidsig Feber 3, Hovedpine 1, Hængt sig 2. Jnflammation 6, Kopper 3, Krampe 1, Langvarig Syge 1, Moderslag 1, Modersyge 1, Ormefeber 2, Podagra 1, Skiørbug 2, Slag 41, Sprinkler 1, Svindsoet 5, Trødske 1, Tærendesyg22, Uangivne Svagheder 19, Vattersoet 8. Udi Frederichs Hospital ere fra den 30te Martii til den 26de April d. A. af Patienter indkomne 151, udgaaet 142, døde 24; af Barselqvinder indkomne 52, udgaaet 54, af Børn fødte 56. Politisk-Historisk Betragtning over Aaret 1782. (Taget af den Hamborgske Politiske-Journal). Aaret 1782 var et stort Aar, med meget Allarm. Det ud El mærker sig i det attende Aarhundrede ved meere end een Begivenhed af saadant Slags, som ikke har sin Lige. Jsær har Aprilmaaneden maaskee været den mærkværdigste Maaned i det heele Aarhundrede. J den samme Maaned tildroge sig trende Begivenheder i Vesten, Østen og Sønden, som ere de eeneste i sit Slags. Aldrig har der tilforn i Vestindien, og over meer end hundrede Aar siden ikke i den heele Verden, bleven holdt en saadan Søetræfning, som den ved Guadeloupe den 12te April, naar man overveyer alle Omstændigheder og Følger. Aldrig har der forhen forefaldt et saadant Slag i Ostindien, som det paa denne Dag ved Trinconemale paa Ceylon. Aldrig er nogen Pave kommen til Keiseren i hans Residentse, til hans Throne, Kirkesager angaaende, som Pius den Vl. der opholdte sig i Wien fra den 22de Martii til den 22de April. - Men jeg haster med at fremstille Mærk værdighederne i Aaret 1782 i en kort Sammenhæng, Krigslykken har i samme meget forandret sig. Allerede imod Enden af Aaret 1781 begyndte den i Ostindien at stille sig paa Engelands Side, og begunstigede siden efter Britterne ligeledes i Vestindien og for Gibraltar. - J Ostindien overvandt General Coote Hyder Aly den 24de September 1781, at fordrev ham ud af heele Carnatie, omendskiønt den sidste siden efter ved Mængden af sit lette Rytterie paa nye saae sig i Stand til, at giøre Jndfald i denne Provinds. Paa den Coromandelske Kyst fratoge Engelænderne strax herpaa, den 12te November deres nye Fiender Hollænderne, den vigtige Fæstning Negapatnam, og ved Begyndelsen af Aaret 1782, den 5te Januarii, erobrede de Fæstningen Trinconemale, og 6 Dage derefter Ostenburg paa Øen Coylon. Den 17de Februarii leverede Admiral Hughes den Franske Admiral Suffrein et Slag ved Negapatnam, som var uafgiørende, men hvorpaa Suffrein satte nogle 1000de Mand Landtropper i Land, som skulde agere falles med Hyder Al. og understøtte ham. - Jmidlertid betiente Frankrige sig at sin Overmagt i Vestindien. Greven af Grasse landede den 14de Januarii paa Øen St. Christoph, leverede den Brittiske Admiral Hood, som lod sig see ved Øen, den 24de og 29de Januarii tvende Træfninger, som vel vare afgiørende, og kunde ikke fordrive Admiral Hood fra sin Station hos Øen ved Basseterre, men ikke destomindre blev dog Øen erobret den 12te Februarii af Fransoserne ved Capitulation. - Jmedens dette passerede, var den Mand, som forandrede Alting i Vestindien, Admiral Rodney, den 14de Januarii afgaaet med en Flode fra Engeland til Vestindien. Men førend hans Ankomst borttoge Fransoserne endnu de smaa Øer Newis og Montserrat, og en anden liden Escadre erobrede de af Engelænderne besatte Hollandske Establissements Demerary og Essequebo, den 31te Jan. - J Europa forlode Hollænderne i samme Maaned de berømte Barrierestæder, som de i en 60 Aars Tiid havde holdt besatte, paa Forlangende og Forestilling af Keiseren, i hvis Østerrigske Lande adskillige Klostere ved samme Tiid maatte rydeliggiøres fra Munker, og Nønner. Denne store Siæl iblandt Jordens Beherskere, fortsatte i denne og følgende Maaned Kirkens politiske Reformation i sine Stater, og Paven selv holdte det for nødvendigt, at giøre en Reise fra Rom til Wien, for at giøre Keyseren mundlige Forestillinger. Saaledes reyste den 27de Februarii den Første Pave bort fra Rom til Keiserresidentsen, i Kirke=Anliggender. - Ligesaa uformodet, som denne Reise, var Erobringen af Fortet St. Philipp paa Minorka, hvilket overgav sig den 4de Februarii til Hertugen af Crillon. Helten af Minorka blev nu bestemt til, ogsaa at indtage Gibraltar, og de store Udrustninger til denne Expedition toge deres Begyndelse, da en Fransk Flode foreenede sig ved Cadix med den Spanske, for at byde den Engelske Fløde Spidsen ved Canalen. - Jmedens Tilrustningerne dertil varede, gjorde Engeland det første Skridt til, at standse den oprindelige Grund til den heele Krig, til Forsonningen med Amerika. De Whigers Partie fik Overhaand i Parlementet, og tilveyebragde en Act, ved hvilken den offensive Krig imod Amerika blev forbuden. Denne høystvigtige Begivenhed, som blev den første Grund til Freden, tildrog sig den 27de Februarii. Kun i fire Uger derefter kunne det Londonske Ministerium endnu holde sig imod sit Modparties Overmagt, som endeligen nødte det til, den 28de Martii høytideligen at forlade de Poster, som just da ved en Addresse fra Parlamentet til Kongen skulde tages fra dem. - Neppe var det nye Brittiske Ministerium ansat, førend det lod giøre Fredsforslage allevegne hen, til Holland, Amerika og Frankrige. Men Hensigten af en separat Fred med Holland, og Amerika var alt for aabenbar, og blev ved Hr. For alt for ubehændig drevet til, at den skulde lykkes. Forslagene blev forkastede af Holland og Amerika. Men Frankriges Ministe, rium var altfor vidtseende, og alt for klogt til, at det ikke skulde tage imod almindelige Fredsforslage, og anhøre den første Fredsgesandt, Hr. Grenville, hvorved alle det Londonske Ministerii Kunster, til nogensinde at opnaae en parti culær Fred, bleve tilintetgjorte. Under disse Omstændigheddevedvarede Fredsforslagene i Paris med en kiedsommelig Forhaling. De vare allerede gjorte, da den store Efterretning om hiint mærkværdige Slag, som har gjort den 12te April, og Navnene Rodney og Grasse udødelige i Verdens Historier, kom til Europa Denne Tildragelse maatte nødvendigen forstyrre Fredsunderhandlingerne, da det ene Partie var kommet ud af den hidindtil værende Forfatning imod det andet. -