Jyske Efterretninger, 1787-05-18
Den 30. October 1778 lagde Gouverneur Hannibal den første Grundsteen til denne nye Stad og Fæstning. Den blev besat med Jndbyggere af allehaande Nationer, og tiltog formedelst sin til Handel fordeelagtige Beliggenhed, meget snart. J Aaret 1782. opstod her allerede et engelsk Handelselskab, hvis fornemste Artikler ere Hamp, Potaske og Skibstømmer. J samme Aar oprettede Keiserinden der et Banco=Comptoir, hvor hun nedlagde 300,000 Rubler. Efter de italienske Aviser, skal Jndbyggernes Antal 1783, have været 50000, foruden Guarnisonen; Fæstningsværkerne vare alt besatte med 800 Kanoner, og paa Skibsværfterne var der allerede bygget over 80 Skibe, hvoriblandt Krigskibe, 7 paa 66 Kanoner, og 20 Fregatter; men denne Beretning var øiensynlig overdreven, og efter sikkre Tidender var der i forrige Aar, tilligemed Guarnisonen, ikke over 20000 Jndvaanere. Denne Bye hedder egentligen Nycherson, til Forskiæl paa gammel Cherson i Krim, som forhen var en blomstrende Stad, er siden bleven forstyrret, men har nu atter reist sig. Enhver veed, at Handel er den nærværende preussiske Regierings Hovedgienstand. Dette viser sig i mangehaande Foretagender. Der er oprettet et CommerceCollegium; der er gjort stor Forandring i Henseende til 18. Maji. Vare Jndførselens Tilladelighed. Mange Varer, som tilforn vare reent forbudne, indføres nu mod nogen Told. Blandt disse Varer er udenlandsk Øl, spansk Uld, Staal, Humle o. d. . - Man har sat Reglementet for Messen i Frankfurt paa samme Fod, som det var 1744. Transithandelen skal befordres ved Ophævelse af alle undværlige Formaliteter, og i sær ved nye Landeveies Anlæg i Landene, hvilket Forsæt er saa sandt, at Regieringen har sat en Præmie af 100 Ducater for den beste Plan til at lægge denne Vei. Af det under Navn af Platina bekiendte, og blot i Guldminerne ved Santa Fe fundne Metal, har man hidindtil ikke kunnet giøre noget Brug, eftersom det har trodset den stærkeste Jld, og hverken har vildet lade sig smelte eller smede. Engellænderne og Franskmændene have allerede anstillet adskillige Forsøg dermed; men Vanskeligheden i at anskaffe sig dette Metal i Mængde, har gjort dem unyttige. Kun i Tydskland har man vidst allerede nogen Tid at hamre det, og at trække Traad af samme. Nu har Hr. Chavanon, en Franskmand af Fødsel og chymisk Professor i Bargara i Spanien, udfunden den Hemmelighed, at Kaffekander, Saltkar, Daaser og Knappe kunne forfærdiges deraf. Den heele Forskiæl bestaaer deri, at det glindsende og det matte i Stykkerne af Platina er ikke saa hvidt, som i Sølvstykker, og ligner i Farve poleret Staal meere end Sølv. Man har drevet dette Forsøg endnu videre, og blandet dette Platina med Guld og Sølv, med Staal, ja endog med Jern. Det er bekiendt, at Guld og Sølv bliver, naar det skal forarbeides, blandet med Kobber, der altid fører noget Spanskrøn med sig; men dette falder bort ved Plating. Hidindtil har man og ikke kundet giøre et stort Stykke i Email, hverken af Guld, Sølv, Staal eller obber. Med Platina derimod kan man emaillere det allerstørste Stykke. En anden Fordeel, som dette Metal vil tilveiebringe, er for de Teleskspiske Speile, isteden for dem, som man har forfærdiget af Staal eller Glas, hvori der altid findes hist og her Pletter af fremmede Materier.