JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Journal des Debats begynder alt at have en staaende Artikel under Overskrift: Sager angaaende Emigrant godsers Tilbagegivelses, hvilket dog efter Chartet skulde høre til Umueligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Det Nummer af den franske Koureer, som udkom den 9de er bleven konfiskeret, fordi den uden Tilladelse skal have bekjendtgjort Forhandlingerne i et hemmeligt Møde i de Deputeredes Kammer, og paadigtet Hr. Villele er Tale, der maatte vække Had til Regjeringen, hvorimod Bladet dog senere har forsvaret sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Den spanske Exgeneral Qvesada skal ved det Gjæstebud, hvortil han forleden blev indbuden hos en Garde, officeer, kun have svaret slet til den Forventning, Man gjorde sig, og talt meere som en Republikaner end en Royalist, om Gjenoprettelse af Spaniens gamle Friheder & Jkke bedre har Man fundet sig tilfreds med General O'Don nel, saa Man tilsidst ikke veed selv, for hvem eller i mod hvem Man skal slaae, hvis det kommer til Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Ved det Foredrag, Finantsministeren nylig holdt i de Deputeredes Kammer, kunde de saakaldte Liberaler flere Gange ikke tilbageholde Udbruddet af deres Misfornøielse. hvilket især lod sig høre, da han kaldte Frankerig en overveiende Stats, og da Modpartiet derpaa spurgte dem: nom de da havde ophørt at være Franske, svarede Hr. Lameth fortvæk: Vi ere den hellige Alliantses Vasaller,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Portugal. Nogle Deputerede opholdt sig forleden over den Justitsministeren bevilgede store Sum til den offentlige Sikkerheds Haandhævelse; men hertil bemærkede en Anden: "Konstitutionens Træe har endnu ikke Styrke, nok til, at Man kan qvæge sig i dets Skygge. Vi have heel virksomme Fjender, og maae derfor være paa vor Post med Spioner, for at lære deres Operationer at kjende. Jkke i Borgernes Huse skulle disse indsnige sig, men opstøve de hemmelige Klubber, som maaskee i dette Øieblik konspirere imod vor Rolighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Spanien. Den navnkundige Forfatter af J Jnqvisitionens Historie &c., Hr. Llorente, overlevede kun kort sin nødtvungne Reise i saa stræng en Aarstid til Fædrelandet, og er den 7 dennes ved Døden afgaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Nederlandene. Den 7 d. passerede den danske Kapitain Hansen igjennem Brussel paa sin Reise til London. Oversvømmelser have tildeels forsinket hans Reise og nødsaget ham til at gjøre flere Omveie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 11 d. M. er Kammerjunker og Oberstlieutenant Johannes Emi Adler forundt Rang og Titel som dansk Lehnsbaron, og hans ægte Descendentere optagne i den danske friherlige Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Under 10 d. M. er Toldbetjent Trochmanns Enke, Kirstine Marie Trochmann i Svendborg, tilladt sammesteds at drive Gjæstgiverie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Under 14 d. M. er Apotheker C. A. Lacoppidan meddeelt Bevilling til at nedsætte sig som Gjestgiver i Svendborg; ligesom der under 18 dennes er bleven meddelt Kjøbmand M. Trap Privilegium til at drive Gjæstgiverie i Nyekjøbing paa Morsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Jfølge Kancellieskrivelse af 18 f. M. kunne Kautioner, i Kjøbekontrakter, Domme, Forlig og andet, der efter 5--18 og Plak. 18 Jan. 1788 betager en Eier Raadigheden over hans Gods, forsaavidt samme ikke kan være til Hinder, at tredie Mand ved Exekution erhverver Eiendomsret over den Paagieldendes Gods, ikke hjemle nogen, Paategning paa det Skjøde, der udstædes paa Eiendommen, ligesom Udslettelse af noget deslige Dokument i Anledning af Eiendommens Salg er overflødig. Ei heller kan den i Plak. af 22 April 1817 bestemte Udslettelse finde Sted, naar en Eiendom sælges efter Eierens Reqvisition; men ikkun, naar Auctionen foranstaltes enten af en Skifteret eller ifølge Execution grundet paa Dom eller Forlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Jfølge Kancellieskrivelse af 18 d. bør intet Skjøde antages til Læsning ved Retten, førend alle Restancerne, saavel de forældede som uforældede, for samme ere betalte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Handels-Efterretninger. De herskende Krigsrygter have ogsaa i Kjøbenhavn yttret deres Jndflydelse. Der har været en rask Omsætning med Kolonialvarer, og især Sukkere ere meget søgte. Ogsaa Kornvarerne ere søgte, skjøndt Priserne ikke ere stegne betydeligt siden sidst, hvortil Aarsagen maa søges i den standsede Skibsfart. De kunne noteres: Hvede 6 Rbd., Rug 4 Rbd. Byg 3 Rbd. 2 Mk., Havre 3 Rbd., Ærter 5 Rbd. Statspapirerne vedblive at dale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Videnskabelighed. Under Titel: Danske Ha vers har Hr. Professor og Pastor J. Smidth paa Falster udgivet en vakker Samling af smaae Digte over det rige Emne, som Titlens to Ord indeholde. Jblandt andre her besjungne Haver hedder det saa skjønt om vor Sanderumgaards deilige Have: Blandt Apostler var en Johannes frem forAlle Siloh kjær; med hans Navn og Hjerte Bülow! Du har skabt om dit stille Pathmos Tryllende Have J din Have boer hvad forgiæves søges Vidt paa Jorden, Trøst for den Sorrigfulde, Raad, Opmuntring, Hielp for den milde Konst, for Hæderlig Lærdom. Der en venlig Haand, og en findrig Talle Gjæsten stedse fandt, og fra Helligdommen, Mildt opbygget skuede fro til Livet, Fredig til Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Tildragelser. Den 17 d. om Morgenen afbrændte den udenfor Lyngbye beliggende saakaldte Viintappergaard. Eieren skal have været fraværende, og meget Lidet være bleven reddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Ribe d. 21 Februar. Af Snee er her langt fra ikke faldet saa meget som Nord og Øster paa, hvorimod Frosten maaskee har været stærkere her end i hine Egne. J flere Aar har Færselen over Jsen fra Sønderhoe og Fahnøe til Fastlandet ikke været saa hyppig som iaar. Den vil nu formodentlig være ophørt med det Ulykkestilfælde, at en Slæde med Korn kjørte under i Søndags Aftes. Eieren tillige med en anden Mandsperson reddede sig; men Heste og Slæde ere borte. Den 14de hørtes Lærken, her første Gang iaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Blandinger. Gaarden No. 7 paa Vestergade med tilhørende Bryggerie, der betragtes som et af de første i Kjøbenhavn, og Jnventarium, forsikret i Brandkassen for 59700 Rbd. Sølv, er ved 3die Auction solgt for 40,520 Rbd. Sølv. Saavel i den fordybede Maneer, der foretages med Naal og Gravstikke, som i den ophøiede Maneer med Pen og Pensel, har det Kongelige Steentrykkerie gjort overordenlig store Fremskridt, og indtager i saa Henseende en høi Plads blandt Steentrykkerier. Af Dagen sees, at det var paa allerunderdanigst Begjæring af Hr. Kammerjunker, og Divisionssadjutant Abrahamson, at Hs. Majestæt, saa redebon til at befordre hvert godt og nyttigt Foretagende, da Musikhandler Lose, der havde det kjøbenhavnske Steentrykkerie, stod i Handel om det med Hamborgeren, Suhr, og Vi saaledes vare paa Punktet aldeles at miste Steentrykkeriet, behagede at befale, at Loses Jnventarium skulde kjøbes, at et kongeligt Steentrykkerie skulde oprettes, og at Officerer skulde oplæres i den Kunst at gravere og radere i Steen, samt tegne med Pen paa Steen, og Underofficerer til Trykkere. Det Hele sattes under Divisionsadjutant Abrahamsons Bestyrelse. Allernaadigst havde Hans Majestæt Kongen ladet give 1000 Specier til Kjøbet af Loses Jnventarium, og endvidere tilstaaet 200 Specier til nye Stene, og 1100 Rbd. Sedler til Opfyldelsen, af en af Lose med en herværende baiersk Graveur indgaaet Kontrakt. Jstedetfor 4 har Steentrykkeriet nu 7 Presser, 5 Officerer ere vel bevandrede i lithografisk Gravering, og 2 andre i Brugen af Pen paa Steen, og 7 oplærte Trykkere haves. Alt dette frembragtes i Løbet af Aarene 1820 og 21 samt endeel af 22; men det forstaaer sig, det var kun muligt ved Udholdenhed, og derved at Kapitain Abrahamson anvendte af egen Formue over 5000 Rbd., et Offer han troede at skylde saa god en Sag, som deels Steen trykkeriet i sig selv er, men som især det derved tilsigtede Maal, den almindelige Jndførelse af indbyrdes Underviisning i Riget, vistnok er. Hans Belønning for alt Arbeid og en saa betydelig Sum, er Hans Majestæts allernaadigste bifald, og Tilfredsheden at see den indbyrdes Underviisning mere og meere at udbredes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Nyborg d. 21 Februar. Foreløbigen har Man herdet næsten utrolige Rygte fra Sielland, at de 2 Haandværkssvende, som dreve bort med Jsen fra Sprogøe Fastelavns Søndag, ere komne i Land paa Asnæs i Sielland. - Hvor vidunderligt det synes, har bemeldte Efterretning virkelig stadfæstet sig, og fortælles i et Brev fra Sielland med følgende Omstændigheder. Det var nogle kallundborgske Matroser, der laae paa en ved Lærkenborg indfrosset Jagt, som reddede hine 2 Svende, efterat de i 5 Dage og 4 Rætter vare drevne om paa Jsen, uden at have andre Levnetsmidler end en Pægel Brændeviin, et Pund Brød og nogle Skiver Flesk. De skulle 3 Gange have skiftet Linned paa Jsen, da de ofte sank i og bleve vaade. Drivisen førte dem først forbi Refsnæs Pynt Nord ind paa Odden; men drev dem siden med sig ind i Kallundborg Fjord. Her bleve de hiin Jagt vaer, og, staaende i Drivisens Vand lige til Beltet, med Fødderne indviklede i det Tøi, de havde med sig i Randslen, anraabte de Jagtens Folk paa engelsk, i den Tanke de vare i Engelland. Med stor Fare for Drivisen vovede derpaa de raske Søefolk sig ud i en Baad og frelste de Ulykkelige, hvilke nu ere bragte til Kallundborg, for at helbredes for Koldbranden, der er gaaet i Fødderne paa dem. Svendborg d. 20 Februar 1825. Den 1ste Febr. afbrændte Gjordemoderstedet i Weistrup, og atter den 3die afbrændte Overdelen af det Huus i Hesselager, som af ny var opbygget istedet for det, som ved Lynild i Sommeren 1821 afbrændte. Manden og Pigen i Huset bleve forbrændte. Beboerne flygtede nøgne ud af Jlden, der opkom om Morgener, Kl. 7 a 8. Et Under var det, at Byerne Weistrup og Hesselager ved disse Jldebrande dog bleve skaanede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Kornpriserne ere her for Tiden saaledes: Hvede 5 a 6 Rbd., Rug 4 Rbd., Byg 3 Rbd. a 3 Rbd. 2 Mk., Havre 13 Rbmk., Saaehavre 14 a 15 Mk. Kløverfrøe har kostet 13 a 14 Mk.,men nu begjerer Man 3 Rbd. ja derover for Lispundet. Før kom intet Korn her, men nu det er dyrere, kan Man faae saa meget Man vil. Jgaar var her Hestemarked, men ingen synderlig Handel, og Prisen derhos meget forskjellig. For en ung, god og stor Hest betaltes 700 Rbd., og for en mindre 40 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Odense. Tøeveiret vedbliver, saa Vi snart tør haabe at frydes ved det skjønne Foraar. Her i Fyen høres dog Gud skee Lov, ikke saa meget klage over Fødertrang som fra Jydland, hvor den paa sine Steder skal være saa stor, at Man allerede har maattet drive Qvæget ud paa Lyngen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 14 Februar er Sognepræst for Hersom, Bjerregrav og Kleitrup Menigheder, i Viborg Stift, C. Blicher, beskikket til Sognepræst for Hee Menighed i Ribe Stift; personel Kapellan for Stadager og Nørre=Kirkebye Menigheder paa Falster, J. S. Steenstrup, til Sognepræst paa Øen Aske i Lollands og Falsters Stift; Kand theol. J. Bierregaard til Sognepræst for Toftlund Menighed i Ribe Stift; personel Kapellan for Everdrup Menighed i Sjælland, O. C. Wedel, til Sognepræst for Aggersborg Menighed i Aalborg Stift; Adjunkt ved den lærde Skole i Nyborg, Kand. theol. A. Leth, til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ærøeskjøbing; Kand. theol. H. T. Gotsche til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Fredericia; Kand. theol. L. P. W. Gruner til ordineret Katechet og første Lærer ved Bayernes Borgerskole i Randers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Under Landmilitair-Etaten: Den 22 Jan., den i Artilleriekorpset staaende Kompagniechef, Major A. B. v. Meyer, Ridder og Dannebrogsmand, udnævnt til Chef forRaquetkorpset. Den 25de, Kommandeuren for det 2det Jydske Jnfanterie-Regiment, Generalmajor, Hs. Durchl. Prinds Wilhelm til Hessen, udnævnt til Chef for samme Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Vakancer. Under det danske Kancellie: Carlbye og Voldbye Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rbdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Ved Kongelig Resolution af 7 Juli 1809 er Præstetienden af 141 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsford.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Dødsfald. Enkefrue A. Kye, fød Nielsen; Handelsmand H. Grunner, 79 Aar, forhenv. Koffardiekapitain H. Knudsen, 69 Aar; forhenv. Kongel. Kapelmusikus L. M. Friis, 76 Aar; Enkemadame W. Voigt, fød Schneider, 85 Aar; Sekondlieuten. ved Kongens Regiment, Magnus F. Sevel, 21 Aar; Kopiist i Generalpostdirektionen, H. Chr. Bull, 30 Aar; Enkemadame C. K. S. Hvidberg, fød Høybye, 70 Aar; Alle i Kjøbenhavn. Kammerraad S. P. Hoff, Kasserer og Materialforvalter paa St. Thomas i Vestindien (død den 26 Decbr. f. A.). P. J. Hansen i Slagelse, 40 Aar; A. G. Jahn, Sognepræst til Vesterbølle og Østerbølle, 75 Aar; Amtsprovst Chr. Brøndsted i Horsens, Ridder og Dannebrogsmand, 80 Aar (havde været geistlig Embedsmand i 54 Aar). Jomfrue A. H. Ehllers i Kjøge, 95 Aar. Stiftsdame Elise de Kløcker, 85 Aar. Jomfrue N. D. Bøggild i Ormslev Præstegaard. Kammerraad Stochmann i Aarhuus, 82 Aar. Provst J. Winther Benzon, Sognepræst til Gladsaxe og Herløw (var i 49 Aa Religionslærer).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Avertissements. Den 20 Febr. berøvede Forsynet mig min elskede og uforglemmelige Moder, Enkefrue Hofjægermesterinde Wind, fød Schested, i hendes Alders 68de Aar, hvilket herved sørge ligst tilkjendegives hendes fraværende Slægt og Venner. Odense den 24 Febr. 1823. Christian Wind. At der er berammet Generalforsamling i den ældste Klub til Fredagen den 28 Febr. førstkommende, bekjendtgjøres Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Paa Adressekontoiret faaes: Kongelig dansk Hof= og Statskaalender for 1823. 5 Rbd. 1 Mk. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Bidrag til christelig Eftertankes og Opbyggelses Fremme af Kongel. Konfessionarius Liebenberg. 1ste Hefte 9 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Sand Kristendom bestaaer under alle de Meningsforandringer, Tiderne kunne medføre. Prædiken af H. C. Clausen. Mk. heftet. Reise gjennem en Deel af Tydskland, Frankerig, England og Jtalien i Aarene 1819 og 1820 af C. Molbech. 3die Deel 2 Rbd. 3 Mk. heftet. Prisen paa alle 3 Dele er 8 Rbd. 72 s. heftet. Nina, eller den Vanvittige af Kjærlighed. Skuespil i 5 After af J. L. Heiberg. 2 Rbd. heftet. Forsøg til at besvare det Spørgsmaal: Gives der Midler til at afhielpe den nærværende Nød blandt Jordbrugere? Og hvilke ere de Midler, der kunne bevirke Lettelse i Landmandens Byrder og skienke ham blidere Kaar af P. D. Faber. 2 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Nye A. B. C. Billed- og Læsebog for de første Begyndere, udgiven af H. Wendt. 8 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Nyeste Harmonia eller Visebog for Damer. 3die forøgede Udgave, 1823. 9 Mk. indb. Lyæus og Comus. En Visesamling for muntre Selskabskredse. 1 Rbd. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Lyra, eller Samling af fortrinlige Melodier til yndede danske Viser, Romancer og Operasange. 13 Hefte 9 Mk. Enkelte Hefter 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Herbarium pharmacenticum eller Afbildninger af de officinelle Lægemidler af Planteriget, som voxe vildt eller kunne dyrkes i de danske Stater. 14 Hefte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Naturhistorisk Billedbog, indeholdende et Udvalg af de interessanteste Fremstillinger af Naturens Riger. - Hefte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
For dem, der maatte ønske at subskribere paa de 2 sidste Værker, er Prisen paa Herbarium pharmaceutitum 9 Mk. og paa Naturhistorisk Billedbog 1 Rbd. hvert Hefte illumineret; for andre Kjøbere derimod 2 Rbd. for Heftet af første og 8 Mk. for Heftet af sidste Værk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
J Gaarden No. 278 paa Vestergade er 2 a 3 Værelser med Kjøkken og Pigekammer, at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid, samlet eller separat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Skulde Nogen have Baand til Bøtter og andre Meierieredskaber at sælge, anviser Adressekontoiret Kjøber til samme. At jeg Underskrevne har etableret en Manufakturhandel, paa Fiskertorvet Nr. 588, bestaaende af Kjøbenhavnske Sirts Kattuner, dito Tørklæder, hvide broscherte Mouseliner, fine Kjæmbrits, Klæde= og Silkevarer, sorte og hvide Lærreder, Silkevatter, Bomuldsfryndser med flere Artikler, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Anbefalende mig mine Venner og Velyndere, lover jeg stedse reel og prompte Behandling. Odense den 24 Febr. 1823. Joh. Stichler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Jeg opholder mig nu i Odense og anbefaler mig til de høie Herskaber og Enhver, som er min Hjelp behøvende med at fordrive Rotter, Muus, Væggeluus, Muldvarpe, Jldere og Maarer. Mit Logie er hos Christen Jørgensen i Staalstrædet No. 209. Tillige advarer jeg Alle og Enhver at iagttage dem for disse omløbende Kammerjægere, som enten bedrage Folk eller og kunde anrette Skade for Mennesker eller nyttige Kreaturer, da de aldrig have lært Omgangsmaaden med de Midler, som henhører til Kammerjægeriet, og tillige gjøre disse Personer Jndgreb i mine Rettigheder, da de ingen Kongelig Privilegium have. Jeg troer tillige at kunde give de respektive Øvrigheder hermed et gavnligt Vink. Marcus Bychler, Kongelig priviligeret Kammerjæger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-25
Paa Undertegnedes Fabrik i Overgade No. 30 faaes forskjellige Sorter Lak og Chokolade, saaog præparerede beskaarne og ubeskaarne Penneposer til billige Priser. J Partier gives betydelig Rabat. Odense den 22 Febr. 1823. Albert Treschow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
No. 30. 52 Aargang. Fr. Stifts. Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse -Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 28. Februar 1823. Jndhold. Krigsudsigter (Spanske Kaperbreves Udstædelse og øvrige Forsvarsanstalter. Franske Søetog. St. Lorenzos udmærkede Modtagelse i Engelland. Franske Rustninger). Spanien (De Konstitutionelles Fremrykning). Storbrittannien (Parlamentsforhandlinger). Tydskland (Forbundsdagens besluttede Takskrivelse til de 3 store Magter)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
Blandinger. Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
Tilberedelserne ere paa begge Sider af det Slags, at der allene fattes Fjendtlighedernes Begyndelse, som ved ikke heller er langt borte. Saaledes have de spanske Cortes, paa Søeministerens Forslag, den 12 dennes besluttet at udstæde Kaperbreve, hvoraf samme Dag allerede skal være udgivet 40. At nogle franske Jndiefarere alt skulde være opsnappede, er vel endnu kun et løst Rygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
Der forsikres og, at Kontreadmiral Hammelin har faaet Ordre at afseile med en Eskadre fra Brest, og først at aabne sin Jnstrux paa en vis Høide, hvorover dog et Medlem af Admiralitetet paa Hr. Broughams Forespørgsel, i det brittiske Underhuus, den 20 d. forsikrede, at Man Jntet vidste. Fra Marseille meldes ligesaa, som Tegn til at Kongens Tale har gjort sin Virkning, at en anden Expedition fra de vestlige Havne er ankommen til Gibraltar for at dække Koffardieskibene paa deres Fart til Middelhavet. Videre har den spanske Regjering udnævnt en Kommitteaf fem Generaler, hvorimellem Blake og Balleste ros, til at foreslaae de hensigtsmæssigste Forsvarsanstalter, og med Jver arbeides der paa Saragossas Befæstning. J Jndledningen til de sidstmeldte Forslag (S. 109) udlod Krigsministeren sig blandt andet med, at Ludvig VIIldes Tale ikke syntes at levne Tvivl om Krigen, hvorfor Regjeringen maatte være betænkt paa at forsvare Nationens Frihed. Jøvrigt sagde den Deputerede Conga ved denne Leilighed ikke just, at Kong Ferdinan vilde stille sig i Spidsen for Hæren, men vel, at Hs. Majestæt havde lovet, som en konstitutionel Konge, stedse at ville være den første til at følge Forfatningen, hvorhos han ønskede, Man vilde erklære, at Spanierne ikke kjempede imod den franske Nation, men imod dens, af en fanatisk Faktion forførte Kabinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
Af de engelske Blade, er det Koureren allene, som vedbliver at nægte, at Søerustningerne i de brittiske Havn ere overordentlige. Solen gjendriver de seneste Blades Paastand, at den Rolle, Engelland synes at ville vælge i en Krig med Spanien, skulde være for at rivalisere med Frankerig, hvortil det baade er for mægtigt og berømt, og spørger, om det maaskee er af Rivalitet imod sig selv, at den franske Nation næsten lige saa eenstemmig, erklærer sig imod denne Krig som det engelske Folk. Tillige holder samme Blad for, at Engelland umulig kan blive neutral, helst hvis den Yttring er sand, som Man tillægger Hr. Villele, at have sagt i en hemmelig Kommittee, at medens han affekterede et tilsyneladende Maadehold imod Spanien, pønsede han blot paa at føre Krigen, med desto mindre Tab imod det, og det til en Tid, da den franske Regjering gav sig Mine af at laane villigt Øre, til det Engelske Kabinets venskabelige Forestillinger og Raad Samme Blad anfører desuden, at Regjeringen ved et Cirkulære skal have opfordret alle Chirurger, som ønske at ansættes ved Armeen, til at melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
Ligesaa lidt som Ministrene, har Oppositionen i Parlamentet endnu ladet falde noget Ord om Krigen imellem Frankerig og Spanien, hvoraf Man slutter sig til begge Parters Overeensstemmelse i denne Punkt. Derimod yttrede Hr. Canning i sin Valgtale i Harwich blandt andet, at hans Anskuelser stemte ganske overeens med hans Vens og Kollegas, Lord Liverpools, og at han ihenseende til den udenlandske Politik var findet at følge de liberaleste Grundsætninger, ligesom Nationen aldrig, hvis det behøvedes, havde været i bedre Stand til med væbnet Haand at forsvare disse. Dog var det Ministrenes Ønske, at bevare en stræng Neutralitet. Ved det paafølgende Gilde udbragte han ogsaa en Skaal for borgerlig og religiøs Frihed over hele Verden!" Endnu et Beviis paa Almeenstemningen afgiver den forhenværende spanske Minister i Paris, Hertugen af St. Lorenzos Modtagelse i Engelland. Ved hans Ankomst til Dover modtog Folket ham med største Jubel. Den spanske Minister i London, Hr. Jabat, var reist ham imøde til Dartfort, og da Hertugen den 17 dennes naaede London, spændte Folket Hestene fra Vognen og trak den under Fryderaab til det spanske Gesandtskabs Hotel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-28
Foruden de 5 Korps, hvori den egentlige franske Arme er inddeelt, skal Baron Eroles anføre det spanske Hjelpekorps i Catalonien, General Espagna det i Navarra Longa i Arragonien og Qvesada (som nylig har havt Privat-Audients hos Hs. Majestæt) det i de Baskisk Provindser. Efterhaanden som Troessoldaterne marschere tilbage til Grændsen, blive de forsynede med Vaaben og Klæder.