JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-12-30
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Arvingerne efter følgende under det søndre grønlandske Jnspectorats Skiftejurisdiction Afdøde saasom : Pensionist, Bødker Hans Møller, død ved Colonien Sukkertoppen, den 9de April 1833, og har efterladt sig Børn. Formand Jørgen Hegelund, død ved Colonien Frederikshaab, den 1ste August 1833, og under den nordre grønlandske Skiftejurisdiction; afgangne Kiøbmand Christian Ferdinand Plum, død ved Colonien Jacobs havn, den 5te September 1832, afgangne Pensionist, Kiøbmand Johannes Winding, død ved ColonienRittenbenk, den 3die Januar 1833. afgangne Spækskiærer Søren Frederik Gierniff, død ved Jainiardik i Egedesmindes District, den 15de November 1832. Disse tvende sidste have efterladt Børn, indkaldte, ifølge Placaterne af 3die Juni 1791 og 10de Februar 1792, at de inden den i Loven foreskrevne Tid, ville melde sig for vedkommende Skifteforvaltere, nemlig i søndre Grønland den kongelige Jnspecteur, Capitainlieutenant Holbøll paa Godthaad, og i nordre Grenland Major og Jnspecteur Fasting paa Godhavn, for at beviisliggjøre deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Ligesaa ere Creditorerne efter bemeldte Afdøde med lovligt Varsel indkaldte. Vedkommendes skrivtlige Anmeldelser modtages paa det kongelige grønlandske Handels-Contoir der i Staden, og besørges derfra, saasnart Leilighed gives, oversendt til Skiftestedet.
Berlingske Tidende, 1833-12-30
At 3die og sidste Auction over Skiære hollandske Veirmølle i Londolt paa i Cronborg District, ifølge de i denne Tidende under 28de November, 2den og 5te demes indrykkede Bekiendtgjørelser, vil blive afholdt paa selve Eiendommen den 7de Januar 1832, Formiddag Kl. 11, bringes herved i Erindring.
Berlingske Tidende, 1833-12-30
(Hermed følger 1 Ark Høiesterets paadømte Sager.)
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Paris, den 29de December. J Processen mod Medlemmerne af Menneskerettighedernes Selskab førte i Torsdags Herr Delapalmee, som Statsautoritetens Organ, Ordet; hans Tale varede omtrent fem Timer. Jmod Tretten af de Anklagede lod han Klagen fuldkommen bortfalde, og endnu desuden, med Hensyn til Raspail og Kersost, Anklagepunktet formedelst de Handlinger, der vare forsøgte for at iværksætte Complottet; mod de øvrige tolv søgde han, at gjøre samtlige Klagepunkter gieldende. Følgende Mellemspil opvakte den største Bestyrtelse. Da en offentlig Anklager i Løbet af sin Tale paastod: at en Halvdeel af Menneskerettighedernes Selskab, vilde ved voldsomme Midler sætte Eiendommens Deling igjennem, raabte et Medlem af Selskabet, ved Navn Vignerte, der var indført som Vidne, med høi Stemme: "Du lyver, Usling!" - Mange af de Anklagede tilraabte ham bifald. Den Skyldige blev opfordret til at lade sig forsvare, men han vægrede sig derved, under det Udraab: "Jeg erkjender Eder ikke for Landets, Dommere; I ere en Hob Trælle, Magtens Lejetjenere, en Usurpators Haandlangere. Han blev derpaa, formedelst gjentagen Fornærmelse mod den høieste Øvrigheds Værdighed, dømt til tre aarig Fængselsstraf. Hr. Raspail forsvarede sig først i en Tale, der varede i flere Timer, i hvilken han udviklede de Grundsætninger, efter hvilke Menneskerettighedernes Selskab handlede; han indhøstede det største bifald hos Tilhørerne. Debatterne fortsættes i Morgen.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
J Processen mod Republikanerne førte i Gaar de sidste Forsvarere Ordet. Jmod en af samme, Advokaten Moulin, reserverede Anklageren anden Gang sin Ret, formedelst Udtrykket persid Duelighed", med hvilket han betegnede Anklageacten. Kl. 1 vare Debatterne endte og man ventede Præsidentens Re sum, hvorpaa de Edsvornes Dom vel vilde have fulgt endnu i samme Retsforsamling. Men til de Anklagedes, deres Sag føreres og alle Tilstædeværendes store Forundring erklærede Præsidenten Forsamlingen hævet, og svarede paa de Anklagedes heftige Reclamationer, (da de havde haabet endnu samme Dag at erholde deres i fem Maaneder savnede Frihed), at han først til den næste Dags Forsamling kunde have sin Resumfærdig. De Anklagede erklærede, at de ikke vilde frivilligen vende tilbage til Fængslet; de bleve tilligemed deres Sagførere, siddende paa deres Bænke, og maatte under stor Tumult med Magt fjernes fra Retssalen.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Fyrst Takleyrand er afreist til London. Diplomatikerens Nærværelse er nødvendig der, at det Belgiske Anliggende, som for kort Tid siden er bleven end mere indviklet, i det Mindste bringes saavidt i Orden, som det var for nogle Maaneder siden. Man forsikkret, at det skal være Fyrsten overdraget at slutte med England en Speciel=Tractat med Hensyn til de orientalske Forhold, og at komme overeens med Lord Palmersion om de Tilfælde, i hvilke det kunde være nødvendigt, at tage fælleds Forholdsregler. Den længe aftalte Handelstraktat bliver imidlertid Hovedmaalet for Talleyrands Virksomhed. Det i sidste Tid noget vaklende Forbund med Storbritannien skal styrkes ved en commerciel Tractat, og saaledes vorde til begge Nationers Tarv. Man har vel med Uret paastaaet, at Kongens Beslutning: ikke at opløse Kammeret, var bleven fattet efter Talleyrands Raad. Men Talleyrand blander sig aldrig i den indenlandske Politik, i hans hele Liv var Udlandet hans Virkekreds. Jkke Oplysningen dadles afmange blandt Regjeringens Venner. J ethvert Tilfælde vil Bestyrelsen, ved Sessionens Aabning have Fleertallet af Stemmerne, vel ogsaa beholde dem indtil Enden, naar den blot kan skjule sin indvortes Tvedragt, der er langt farligere for Ministrene end den ydre Opposition, og hvorover Journal des Debats besværer sig i Dag, med sin sædvanlige Varsomhed, men dog tydeligt nok. Det er ikke lykket Kongen at stifte Enighed imellem Ministrene, og Journal des Debats meest aandrige Grunde formaae ikke at frembringe den; men Nødvendigheden vil hielpe Ministeriet. Thi vorde Dhrr. Soult, og Humann ikke enige, og stemme de Ministerielle halvt for den Ene, halvt for den Anden, da kunde let Oppositionen, i det den forenede sig til et af begge Minister=Partierne, styrte først den ene, derpaa den anden Minister, og tilsidst den hele Bestyrelse. Man taler meget om Gaardsdagens Ordonnants med Hensyn til Algier. Første Gang siden Julii Revolutionen bliver ved denne Leilighed ikke den Paastand gjentaget, at Frankrige med Tiden vil opgive sine nye Besiddelser i Afrika. Man er nu langt meet overbeviist om: at Regjeringen tænker paa Erobringen af Constantine, og at General Guilleminot er bestemt til endnu en Gang at indhøste Laurbær for en Kronprinds. Jmidlertid medens de Fleste aldeles ikke see noget andet Øjemed i vore Søerustninger, end Feldttoget imod Constantine, hvilken Hensigt ogsaa udbredes af Ministrene og deres Venner, troe derimod Andre, at hiin Udrustning er de orientalste Forhold ligesaa lidet fremmed, som Fyrst Talleyrands Reise.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Pariser-Børsen, der er temmelig vel underrettet om de politiske Forhold, skrækkes ikke synderlig ved Mueligheden af en partiel Krig Under Processen imod de Syv " og Tyve Republikanere, forekom nogle mærkværdige Punkter. Politiet gjorde en Lieutenant ved Linietropperne den Bebredelse: at han havde i en af de Anklagede, Capitain Kersost, (da denne blev bragt til ham paa Vagtposten ved Banken), gjenkjendt en fordums Ven, og tilladt ham at sønderrive et vigtigt Papiir. Politier bebreidede endvidere en Vaabenhandler, ved Navn Novelaurent, at han havde opmuntret til sit Magazins Plyndring. Men begge Deele kunde ikke bevises. Derimod have de Anklagede opløftet den beskyldning, at dersom Nogen havde komplotteret, da var det en vis Rens, en Politieagent, der havde indsneget sig hos dem og havde opfordret dem. Politiet, den kongelige Sagfører, og, - mærkværdigt nok, i selve Retspræsidenten kom ved denne Vedredelse i Forlegenhed. Hr. Delepalme hjørsig med det Foregivende: at ingen Rens fandtes, han var paa Reiser. Advocaterne have ogsaa paastaaet, at Politiet og HerPertil havde i Anklageatten forandret Texten i vigtige Papirer. Man seer allerede af dette Lidet: at Regjeringen havde handler viseligere, dersom den ei havde begyndt denne Process.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Belgien. Brüssel, den 19de Decbr. - Messager de Gand sige, med Hensyn til Arbeidernes nuværende Nød i Belgien: "Vilde ikke den simpelste Arbeider i Belgien stedse raisonere saaledes: Jndtil Udgangen af Aaret 1830 fandt jeg regelmæssigt Arbeide i vore Fabriker, og til langt høiere Priser endnu. Siden hiin Epoche er jeg kun fra Tid til anden bleven beskjeftiget. Laden os opsøge Grunden til Fabrikvæsenets Forfald; i Aaret 1830, og tidligere, havde vi uhyre Afsætning til Udlandet. Fra hiin Tid ere alle Afsætningens Veie blevne og spærrede, og man sikkrer os ikke engang Leveringen til vort eget Forbrug. J Aaret 1830 var Landet uafhængigt, frit, agtet og mægtigt ved sine fjerne Kolonier. Siden ere vi blevne Frankriges og Englands Trælle og Livegne; vi have erklæret os for Fiender af Hollænderne, det afsatte vore Frembringelser. Vi have selv udelukket os fra Handelen med Kolonierne, vi have ved vor Jndbildskhed isoleret os fra Tydskland, der dog endnu havde kunnet modtage nogle at vore Fabrikater, omsider ere vi henfaldne til Uvirksomhed og følgelig blevne Elændigheds Offere. Nu opstaaer Spørgsmaalet om at slippe ud af denne Elændighed. Men hertil gives intet andet Middel, end atter at stille os under den Regjering, der opmuntrede Fabrikationen, holdt os store Afsætningsveje aabne, lettede Udførselen, begunstigede Salget i det Jndre, og saaledes sikkrede Jndustriens Fremgang. Men nu er denne Regjering Huset Oranien, og fordi jeg savner en forsvunden Lykke, som jeg ikke kan gjenerholde uden denne, saa maa nødvendigviis det politiske Spørgsmaal her blande sig med Privatinteressens Spørgsmaal, og jeg maa blive Orangist, ikke af Partieaand men for at kunne leve Saaledes vil Arbeideren med sund Forstand raisonere, naar han bot har den mindste Oplysning.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Brüssel, den 23de December. - Brigadegeneralen G. de Mercke (der ikke maa forvexles med vor hidtilværende Gesandt i Berlin) er nyelig bleven tildømt Straf af Politieretten, fordi han ved et Folkeopløb (hvor der, som han paastod, blev kaste med Stene efter ham, har opført sig strafværdigt. Han besværer sig offentligen over, i det han anfører sine 33 Tjenesteaar, at en Militair i Belgien ikke bliver dømt af sine Lige.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Kjøbenhavn, den 81te December. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges først Kl. 2 3/4. Fra den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, er følgende Bekjendtgjørelse udkommen, angaaende Bestemmelser i Henseende til Rectorer og Andre, som dimittere til Universitetet Saadanne, der befindes ikke at have den tilstrækkelige Modenhed:
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Da de i Forordningen af 7de November 1800 S. 104 og 105 foreskrevne Straffe for dem, der dimittere Nogen til Unverstetet, som ved Examen artium faaer saa slet Characteer, at han maa afvises fra mundtlig Exammen, ikke længere ere fundne passende, har det behaget Hans Majestæt Kongen ved allerhøieste Resolution af 22de November d. A. allernaadigst at ophæve disse Bestemmelser, og i deres Sted at anordne Følgende: Rectorer ved de lærde Skoler eller Lærere, hvilke fungere i disses Sted, som dimittere Nogen til Universitetet, der formedelst slet Charakteer afvises fra den mundtlige Prøve ved Exammen artium eller erklæres immaturus, skal første Gang tildeeles en Advarsel af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler; anden Gang blive de, efter Omstændighederne, enten at rettesætte at Directionen, eller af denne at paalægge en Mulct fra 10 til 30 Rbdlr. Sølv til Skolens Bibliothek; tredie Gang erlægge de en Mulct fra 20 til 600 Rbdlr. Sølv til samme Bibliothek, og saafremt Tilfældet indtræffer oftere, har Directionen at nedlægge allerunderdanigst Forestilling, om den paagieldende Rector eller dimitterende Lærer skal removeres fra Embedet eller paa anden Maade ansees. Forstandere for de til Dimission berettigede Underviisnings Jnstituter blive, i lige Tilfælde, første Gang at tildeele en Jrettesættelse af Directionen; anden Gang have de at erlægge en Mulct af 30 Rbd. Sølv til nærmeste offentlige lærde Skoles Bibliothek; tredie Gang have de forbrudt deres Dimissionsret, og blive derefter at behandle efter de i 5 4 fastsatte Regler med Hensyn til dem, der skulle ansøge om Dimissionsstilladelse.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Naar Doctores Philosophiæ og Magistri artium dimittere Nogen, som formedelst slet Charakteer afvises fra Examen artium eller ikkun erholder Hovedcharakteer Non contemnendus. tabe de den dem ved Forordningen af 7de November 1800 5 98 og Forordningen af 9de Januar 1824 56 7 og 8 tilstaaede Dimissionsret, i første Tilfælde paa 4 Aar, i sidste paa 2 Aar; ved anden Gang at dimittere Studerende, som erholde Hoved charakteer Non contemmendus, tabe de Dimissionsret i 4 Aar, og ved tredie Gang at dimittere Nogen, der erholder ringeste Charakteer, eller ved anden Gang at dimittere Nogen, som formedelst slet Charakteer afvises fra Examen artium eller erklæres umoden, tabe de ganske deres Dimissionsret, og have alene, efter 4 Aars Forløb, Adgang til efter Ansøgning at erholde Tilladelse til at dimittere, dog saaledes at ogsaa denne Adgang skal være tabt, saafremt noget af ovennævnte Tilfælde atter maatte indtræffe. Privatlærere, som ikke kunne dimittere, førend de dertil paa indgiven Ansøgning have erholdt Tilladelse, have, saafremt Nogen af deres Dimisst formedelst slet Charakteer afvises fra Examen artium eller erklæres immaturus, første Gang tabt Adgang til i de nærmeste 4 Aar at erholde Dimissionsstilladelse, og hvis samme Tilfælde anden Gang maatte indtræffe, tabe de denne Adgang for bestandigt. Naar nogen af saadanne Privatlæreres Dimissi ved Examen artium ikkun erholder Hovedcharakteer Non contemnendus, tabe bemeldte Lærere, første Gang, i de to næste Aar Adgang til at erholde Dimissionsstilladelse, anden Gang udelukkes de fra denne Adgang i de næste 4 Aar, og, naar Tilfældet indtræffer tredie Gang, udelukkes de ganske fra saadan Adgang. Hvilket herved, efter allerhøieste Befaling, bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, den 20de December 1833. Fra den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, er end videre følgende Bekjendtgjørelse udkommen, angaaende nærmere Bestemmelser i Henseende til Præliminær-Exammen for de Studerende, som, uden at underkaste sig Examen artium og Examen philosophicum ved Kjøbenhavns Universitet, agte ved dette Universitet at indstille sig til Embeds=Exammen.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Under 22de f. M. har det behaget Hs. Majestæt Konger allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have bestemt : 1) At de Studerende, som ere blevne immatriculerede ved et andet Universitet end Kjøbenhavns, men agte at tage Embeds=Exammen ved sidstnævnte Universitet, skulle, saafremt de ønske sig fritagne for at absolvere Examen artium og Examen philosophicum, underkaste sig ved det philosophiske Facultet en Præliminær-Exammen, til hvilken de dog ikke kunne stedes, naar de ikke godtgjøre at have i det Mindste i et Aar bivaanet Forelæsninger ved et Universitet, hvor de først ere blevne immatriculerede, og derefter have ladet sig immatriculere ved Kjøbenhavns Universitet; 2) At denne Examen, forsaavidt Nogen dertil melder sig, skal afholdes 2 Gange om Aaret, til samme Tid som de tvende Prøver af den philosophiske Exammen, samt at Gienstandene for Præliminær=Examen skulle være for Alle uden Undtagelse: Latin, Græsk, Historie, Philosophie, Physik, samt Begyndelsesgrundene i Mathematik og Astronomie, hvortil endnu kommer Hebraisk for dem, der agte at underkaste sig theologisk Embeds-Examen, eller Examen for Lærere ved de lærde Skoler; og bliver denne Præliminær=Exammen at indrette i Overeensstemmelse med hvad der er foreskrevet for de tvende første Examina ved Kjøbenhavns Universitet; d) At ved denne Examen skulle gives de samme Special charakterer, som ved Examen philosophicum, nemlig : Laudabilis, Haud illandabilis og Non contemmendus, saaledes at Charakteren Laudabilie kan forhøies ved Tillæget præ ceteris, samt at af disse Specialcharakterer skal uddrages en Hovedcharakteer af lige Benævnelse med hine, efter de Regler, som følges ved Examen pilosophicum.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
At de Studerende, som have bestaaet i den saaledes anordnede Præliminær=Exammen, skulle, forsaavidt de ere fødte i Vore Stater, eller udenfor disse i saadanne Forholde, at dem ifølge Lovgivningen tilkomme Jndfødtes Rettigheder, have Adgang til at erholde academiske Beneficier, og at den dem tilkjendte Hovedcharakteer i denne Henseende skal agtes lige med den tilsvarende Hoved charakteer ved Examen philosophicum. Hvilket herved, efter allerhøieste Bemyndigelse, bekjendtgiøres til samtlige Vedkommendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, den 20de December 1833. Rothe. Mynster. Hansen. (L. S.) Lund.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Theatret. Tirsdagen, den 31te Decbr., Kl. 6. Maskeraden, Comoedie i 3 Acter af Holberg; imellem 1ste og 2den Act det til Stykket hørende Jntermedium, i hvilket en Maskerade fremstilles; og Aprilsnarrene, eller: Jntriguen i Skolen, original Vaudeville i 1 Act af Hr. Prof. J. L. Heiberg, Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
NB. Det averterede Lystspil: Øftergade og Vestergade, kan formedelst Dhrr. Dr. Ryges og Seemanns, Upasselighed, ikke gives.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Onsdagen den 1ste Januar, Kl. 6. Aarets Drama Prolog af Hr. Professor J. L. Heiberg, fremsiges af Frue Heiberg; derefter: Christen og Christine, dramatisk Jdyi 1 Act efter Scribes og Dupins Michel et Christine", ved Hr. Professor J. L. Heiberg; dernæst: Broder og Søfter, Comoedie i 1 Act af Scribe og Melesville (første Gang); til Slutning: Christens Hjemkomst, Lystspil i 1 Act af Scribe og Dupin (Fortsættelse af Christen og Christine), oversat af Hr. Justitsraad, Theaterdirecteur C. Molbech (første Gang, Forestillingen er forbi omtrent Kl. 91. N. B. Til denne Forestilling gjælder intet Abonnement og ingen Fribilletter.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Barom. Therm. Vinden. 22 Decbr. 27, 6. 4. 1, 5 Varme. NB. 28, 1. 5. 1, 0 Kulde. 28, 6, 5. 1, 0 Varme. 28 - 27, 9, 4 2. - S. V. For deeltagende Slægt og Venner bekjendtgiøres sørgeligst, at jeg den 18de i dennes, om Aftenen Kl. 8, maatte friste den haarde Skjæbne, ved Døden at blive berøvet min kiære Kone, mine Børns omme Moder, Else Magrethe, fød Beck, i en Alder af 49 Aar og 4 Maaneder, efter at have levet et lykkeligt Ægteskab med hende i henved 29 Aar. Helsingøer, den 24de December 1833. Hans Christian Prætorius. ved Vemod bekiendtgiøres herved deeltagende Slægt og Venner, at viVe den 19de d. M., fristede den tunge Skjæbne ved Døden at berøves vor ældste Søn Seminarist Theodor Groth, 20 1/2 Aar gammel. Taalmodiei sine lange Lidelser henslumrede han blidt og roligt, men savnes med Sorg af hans 7 efterladte Sødskende og dybt sørgende Forældre. Vordingborg, den 22de December 1833. S. H. Groth. Peter Groth, Et jeg har modtaget den sørgelige Efterretning, at min kiære Søster, Geheimeconferentsraadinde Raben Levetzau, fød Comtesse Holstein=Ledreborg, den 3die December ved Døden er afgaaet i Rom, bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner. Kiøbenhavn, den 28de December 1833. Kammerherre Grev Holsteine Ledreborg.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Citteratur. den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne No. 8, er J udkommet: Betragtninger over de christelige Troeslærdomme, af Contessionarius, Dr. Mynster, 2 Deele. Jndb. 2 Rbd. 61 s.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Roeskilde Avis og Avertissementstidende.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
De, der fra Nytaar ønske at holde dette Blad, som udkommer 2 Gange ugentligt og koster 1 Rbd. qvartaliter, ville behage at melde Dem i Kiøbenhavn hos Hr. Bogbinder Møller, Ulfeldtsplads Nr. 97, og i Roeskilde, hos Undertegnede. J. D. C. Hanson, Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
avnarisseurer. de af Kiøbenhavns Overformynderies Debitorer, der endnu ik have erlagt de til 11te December Termin d. A. eller tidligere forfaldne Renter, erindres herved om, inden 8te Dage fra Dato, at indbetale samme. De, som længere udeblive med de skyldige Renter ere udsatte for, til 11te Juni Termin næstkommende at blive opsagte de laante Kapitaler. Saa anmodes ogsaa de, der af Stadens Overformynderie tilkomme Renter til sidstafvigte 11te December Termin, at afhente disse inden 25de i næste Maaned, da efter den Tids Forløb, ingen Rente=Udbetaling finder Sted forinden 11te Juni Termin n. A. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te December 1833. 211 Rbd. 64 s., tilhørende Engelholms Overformynderie, kan mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, naar man henvende sig til Engelholm pr. Præstøe, December 1833. Schiøtz.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
haa den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Ryssensteens nordre Forstrand, udfor Mærsk i Faltring San er den 2den i fortige Maaned inddrevet. et Skibsvrag uden Mast og Takkelage, og uden andet Mærke end at der paa Ungkarmen fandtes paabrændt: Dansk Esk Da 8 Rvi, OR. Vraget skiønnedes at være af en Zaar eller Slup, bygget at Eeg, og da Agterstavnen var borte, kunde Længden foroven ikke opgives, hvorimod Kiølen var 32 Fod lang, og Skibets Bredde 11 Fod. Dybden 5 Fod. Den biergede Deel af Ladningen, 102 Tyltet Fiæl og 2 Tylter Planker, var for en Deel med Rødkridt mærket J. C., og paa enkelte Stykker K. og K. A. Thi indkaldes herved Eierne eller andre rette Vedkommende, sub poen præclusi et perpetui silentii, at godtgiøre deres Eiendomsret inden Aar og Dag. Ringkiøbing Amthuus, den 14de December 1833. Neergaard.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Fattigvæsenet angaaende. Til Brug i Fattigvælencis forskiellige Sunelser, ønsker Directionen at erholde leveret i Tidtløbet fra Mai til ultime September 1834, circa 900 Favne Brænde at hvilke omtrent 250 Favne bliver at levere til St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard, og det Øvrige til Fattigvæsenets Stiftelser her i Staden. De, som maatte have Lyst til at paatage sig saadan Leverance, anmodes om inden næste Maaneds Udgang, at indgive skriftligt Tilbud derom, til undertegnede Direction.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Den Kongelige administerende Direction for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn, den 21de December 1833. de af afgangne Kiøbmand Jsaac Jacobs Descendenter, der for deres Børn maatte attraae den i Fundationen for den Afdødes Legater bestemte Understøttelse, af hvilken flere Portioner om nogen Tid blive vacante, indkaldes herved til inden 6 Uger fra Dato til undertegnede Repræsentation at indgive deres Begiæringer derom, ledsagede med Attester om de Børns Alder, for hvilke Understøttelsen søges. Kiøbenhavn, i Forsamlingen af Repræsentanterne for det mosaiske Troessamfund, den 24de December 1833. Fattigvæsenet angaaende.
Berlingske Tidende, 1833-12-31
Magazinet af de Varer, som forfærdiges i Trang= og Arbeids-Anstalten paa Ladegaarden, er flyttet til det Kongelige Opfostringshuus i store Kongensgaden No. 269, og derfra udsælges dagligen Gulvtepperøier, Bordteyper, Sengetæpper, Hestedækkener, trykkede Damekaaber, Fodertøi, Flonel, m. v. Bestillinger paa Varer modtages sammesteds. i Overeensstemmelse med Bankens Octroi af 4de Juli 1818 S.