Berlingske Tidende, 1776-12-09
London, den 18de Nov. Man troer overalt, at det havde været umueligt, at smericanerne hidindtil havde kundet, eller villet giøre den nseelige mod dem brugte Magt Modstand, i Fald de ikke er denlands fra havde havt Understøttelse, og Løfte om videre og sielp. Man taler og her stedse meget om, at visse frem er sede Magter offentlig skulle erklære sig mod os. Det heder sig til, at de Depecher, som sidst ere indløbne fra Escurial og Fontainebleau, forsikrede stedse om lutter Venskab, og en endog Krigen skulle udbryde imellem Spanien og Porer gal, saa er det dog just ikke nødvendigt, at vi umiddel neer maatte blive indviklede med derudi, som og den Skade, res tilken saadan en Krig maatte foraarsage os, ikke kunde de ere meget stor, da man har efterregnet, at vi ved den Pordegisiske Handling, hvis Ballance for os siden 1750 har af get henimod 1 Million, nu aarlig ikke vinde meere end 10000 Pd. Men hvormed man endog maatte ville un støtte det Haab, at vi skal beholde Fred, saa ere dog de store Udrustninger i Spanien og Frankerig saavel som hos os selv, udi de fleestes Øyne talende Beviis paa det som er tvertimod. Hertil kommer desuden, at i det Kongelige Raad allerede skal være fast besluttet, at indføre en Land Taxe- ogsaa i Jrland, endskiønt intet, som man veed, er Itlænderne saa meget imod, samt at oprette der endnu et Corps paa 5000 Mand. Det beste, hvorpaa og nogle haabe, vilde i denne critiske Tild være, om Americanerne kunde bevæges til, at finde Behag udi General og Admiral Howes Declaration af 19de Sept., hvilket vilde skee, dersom de endnu vare saa beredvillige til Fred, som for omtrænt 1 Aar siden, da de syntes ey at forlange andet, end hvad denne Declaration nu tilbyder dem. Men man har hidtil ikke den ringeste sikre Efterretning, at nogen Colonie eller ikkun en Stad, eller Egn, undtagende, som de Kongelige Tropper ved Vaaben have underkastet sig, end sige Kongressen, har gjort det mindste Skrit, hvoraf man kunde slutte nogen saadan Beredvillighed. - De Americanske Kaper formeere sig stedse i det store Verdens Hav, som den sikkerste og frieste Plads, hvor de fleeste af vore Koffardie Skibe ere at treffe, og giøre daglig nogle Priser. Capitain Brathwalte, som i Forgaars er ankommen til Falmouth med en Postsælfra Lissabon, efter 7 Dages Seylads, har medbragt den Efterretning: at een eneste Americansk Kaper, Thee True Blue, ført af Capit. Cole, har taget 9 af vore Skibe, at en i Bilbao anholdt Kaper efter det Spanske Hofs Ordre er igjen løsgiven, at 4 Americanske Skibe ere indløbne til Ferrol, og at Bayen af Biscaya vrimlede af Americanske Kapere paa 10 til 14 Canoner. - Der gives de som paastaae, at Howernes Declaration af 19de Sept., er en Følge af den Frygt, som vort Ministerium allerede forhen har havt foren udenlandsk Krig. Man siger ogsaa, at General Carleton vil ikkun til han kommer for Ticonderago, commandere den, over Lac Champlain gaaende Armee, og der overlevere Commandoen af samme til General Burgoyne, og selv gaae igien tilbage til Qveber, for der at være parat om nogen fremmet Escadreskulde indfinde sig. Efterdi der altid, af Hoffets Tanshed over de Depescher, det faaer, sluttes noget, saa er der vel kun ogsaa nu en Slutning, naar man siger, at de sidste Depescher fra Nyeyork, skulde have medbragt en Beretning om en Skiærmydsel, som skulde været udfaldet til Forliis for vore Tropper. Da Kiøbmændene i Glasgow have stærkt handler paa America og Vestindien, saa ere de nu formedelst Krigen gandske sat tilbage, og skiønt man giør sig Umage at skiule det for Hoffet, saa er det dog en Sandhed, da Synet overalt taler tydelig og overbeviisende derom. Silburg Hull, den største Begravelses Høy i Engelland, er sidste Mandag bleven aabnet af en Kulgraver ved Mendix Elskere af Oldsager, forsikre sig, at opdage mange Mærkværdigheder i samme. - Endskiønt adskillige Retour Skibe ere ankomne i vore Havne i Nyevork, har dog Hoffet ingen vigtig Efterretning faaet fra begge Howerne. De particulaire Nyeheder, som man taler om, angaae allene nogle Skiærmydsler imellem Detachementer af vore Tropper og nogle Americanske Corps, som have rykket ud af deres Retranschementer. Man tillegger ved alle disse Leyligheder de Kongelige Tropper Fordeelen, men det synes, at vore Commanderende have holdt for got, at opsætte en General Attaque paa den Americanske Armee, indtil de ere meere forsikrede om et lykkeligt Udfald, eller maaskee til Foraaret. Man troer at, de vente Efterretning om, at Generalerne Carleton og Bourgoyne, som rykke frem fra Canada, skal nærme sig til dem.