JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Sangsamfundet i Fyens Stift har nu udgivet første Sæt Cantater, som sælges for 3 Mk. Hvert Sæt indeholder en Cantate til Julen, til Paasken og til Pintsen. Texten er taget af Vers hentede fra Psalmebogen, Musiken er componeret af Hr. Musikdirecteur Hansen i Odense for 3 Syngestemmer i en let og flydende Stiil, beregnet paa at kunne udføres af Chorbørn i Landsbykirker. Dersom dette Foretagende vinder bifald ved Afsætning, agtes endnu 2 lignende Sæt udgivne. Naar der da haves 3 Sæt Cantater, eet Sæt til hvert Aars 3 Høitider, vil først hvert 3die Aar den samme Cantate gientages i Kirken paany. J en lille Fortale er denne Beregning gjort, at en Skole med 4 Elever i øverste Klasse vil kunne hielpe sig med 4 Exemplarer, da ved 4 gode Forfangere, placerede paa de rette Steder, hele Klassen kan føres og veiledes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Da Jordemodertjenesten i Odense Amts 38te District, der indbefatter Kjerte og Barløse Sogne, er bleven vacant, saa opfordres de der maatte attraae Ansættelse i bemeldte Tjeneste til inden 4 Uger fra Dato til Stiftamtet at indlevere deres Ansøgninger, ledsagede af Beviisligheder om deres Examination og hidtidige Forhold. Fyens Stiftamthuus den 15 Januar 1848. Bardensleth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
At Student Jens Jørgen Schou her af Staden ved Stiftamtets Decret af 18 f. M. er erklæret umyndig, og at jeg af Øvrigheden er beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres herved, i Henhold til Pl. 10 April 1841. Bogense den 12 Januar 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
En Kjøbmand i en af Fyens mindre Kjøbstæder ønsker sig til 1 Mai 1848 en Handelsbetjent, der har lært Korn- og Colonialhandel, samt Handel med grove Varer; men uden gode Anbefalinger for Duelighed og Troskab nytter det ikke at melde sig. Adressecontoiret i Odense giver nærmere Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Farversvend søges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
En duelig Farversvend kan faae Condition hos Farver Therkelsen i Horsens; men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Landvæsenslære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Et ungt Menneske, som har Lyst til at lære Landvæsenet, kan til 1 Mai blive anbragt paa en af Fyens større Herregaarde. Adressecontoiret anviser. Havekarl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
For en skikkelig og duelig Havekarl, der kan paatage sig at passe en mindre have, kan til Foraaret faaes en saadan Tjeneste paa Maegaard pr. Svendborg, naar han tillige kan forrette almindeligt Bondekarls Gierning i Gaarden om Vinteren og i den fra Haven ellers ledige Tid. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Havekarl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
J en Præstegaard i det sydlige Fyen kan en vel oplært Havekarl faae Tjeneste fra førstkommende Maidag. Adressecontoiret meddeler fornøden Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Paa Stamhuset Hverringe er til 1 Mai Tjeneste at erholde for en Meierske, der kan fremvise anbefalende Vidnesbyrd, for Duelighed, og snarest muligt melder sig personlig her paa Gaarden. C. Hegelund, Hverringe den 14 Januar 1848. Forvalter. Von vielen renommirten Aerzien undChemikern geprupst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Von den durch ihre anseerordentliche heilkraftige Wirksamket in gans Deutschland und noch weit daruber hinaus ruhmlichst bekannten. Goldberger'schen, Galvanoselectrischen, Rheumatismus=Ketten - a Stück mit Gebrauchs-Anweisung 1 Rthlr., starkere 1 Rthlr. 15 Sgr., welche ein sehr bewährtes, bereits hansig arztlich zum Gebrauch, verordnetes Heil- und namentlich auch Praservativ=Mittel gegen ante und chronische Rheumatismen, Gicht, Nervenabel und Congestionen aller Art, alsGesichts, Hals- und Zahnschmerzen, Kopf., Hand=, Knie und Fusgicht, Augenslus, Ohrenstechen, Harthorigkeit, Sau sen und Brausen in den Ohren, Brust, Rücken und Lendenweh, Gliederreitzen, Krampfe, Lahmungen, Herzklopfen, Schlaflosigtet, Gesichts=Rose und andere Entzundungen U. s. v. J. Fahnøe jun. sind, haben die Herren Gebrider Schnakenburg in Odensee das allenige Depot für Odense und die Umgegend uber nommen. Um die Art und Weise der Anvendung und Wirksamket dieser galvandeelectrischen Rhenmatismus=Retten zu bezeichnen solgt hier die Gebrauchs-Anweisung. Man hangt diese Kette dergestalt um den Hals, das der kleine Cylinder entweder auf den Rücken, zwischen den Schulterblattern, gerade an die Rückenwirbelsaule, over auf die Brust zu liegen kommt. Bei Rheumatismen des Unterkorpers, 3. B. Huftschmerzen, Kniegicht &c. ist dieselbe jedog so zu befestigen, das der Cylinder auf dem leidenden Theil selbst liegt. Der Gebrauch muss unausgesest Tag und Nacht bis zu ersolgtem Resultate staltfinden, weil sonst die Wirkung gestort und hinausgeschoben wird. Nach Anlegung der Kette wird sich eine oft fast unmerklich vermehrte Transpiration entwickeln und brilich ein ganz leises wohlthuendes Brennen ander Haut entstehen; das vorhandede Ubel verschwindet - und zwar je nach Beschaffenheit desselben in wenigen Stunden bis 14 Tagen - und wird entweder radical, oder bei fest eingewurzelten Leiden auf bestimmte Zeit gebannt. Personen, welche also lange Zeit schon mit den oven angegebenen Ubeln, behaftet sind und oftmals von ihnen heimesucht werden, thun wohl daran, diese Ketten fortwährend, oder wenigstens uber Jahr und Tag zu tragen, da die Erfahrung gelehrt hat, das das Uebel nach solcher Anmendung ganz wegbleibt. Der Apparat an sich ist so leicht und gefallig gearbeitet, das selbst das bestandige Tragen desselben keine Belastigung verursacht, Jch halte es für uberflussig die vielen Atteste, welche ich sowohl von Aerzten als auch von Privatpersonen besitze, und die sammlich die schnelle beilkraftige Wirksamkeit der Goldbergerschen galvanorelectrischen Rheumatismus=Retten befunden, abdrucken zu lassen, da der Ruf dieser Ketten wohl. nach allen Orten Deutschlands gedrungen und dieselben als vorzügliches Heil, und Praservativ=Mittel gegen die obenllangegebenen Uebel allerwarts bekannt sind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Jede Goldbergersche galvano electrische Rheumatismus-Rette ist in einem Kastchen wohl verpackt, welches ander Vorderseite meine Firma und auf der Rückseite das Wappen der freien Bergstadt Tarnowitz tragt, und sind nu derartig verpackte Exemplare als acht zu betrachten. J. T. Goldberger in Tarnowitz, im Overschlesischen Bergbezirk. Atteste. Dem Herrn J. T. Goldberger hierselbst kann ich hiermit auf seinen Wunsch aus bester Ueberzengung bescheinigen, da die von ihm verfertigten galvandeelectrischen Rheumatismuus-Retten, welche ich einer genauen Prufung unterworsen und mit gutem Ersolg mehrfach in Anmendung gebracht habe, in ihrer Zusammensezung Nichts der Gesundheit Nachtheiliges enthalten, und wegen der heilsamen galvano-electrischen Krafte, die sich heim Contact mit der Oberflache des Korpers entwickeln, die groste Empfehlung verdienen. Tarnowitz, den 1 Octb. 1847. Dr. Neide, pract. Arzt, Wundargt undGeburtshelfer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Das die Goldbergerischen galvano electrischen Rhenmatismus=Retten ihre Heilkraft und grose Wirksamkeit bereits vielsach in meinem Familienkreise bewährt haben undnamentlich mich selbst von heftigen Gliederschmerzen nach vorschriftsmassigem Gebrauch in kurzer Zeit vollig geheilt, bescheinige ich hiermit gern. Tarnowitz, den 4 Octb. 1847. H. Freund, Particulier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Paa Grund af Foranstaaende tillade vi os at anbefale de nævnte Goldberger galvaniske Gigtkjæder, som udsælges til Fabrikprisen 1 Thl. a 1 1/2 Thl. Pr. eller 8 Rbmk. a 2 Rbd. Brødrene Schnakenburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Alle Sorter Skind, saavel Ræve-, Maar, Odder-, Hare, Grævling- og Katteskind, samt smaae Lammeskind og Hestehaar kjøbes til de allerhøieste Priser af Bundtmager Schwartzbrem paa Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Hos Gartner paa Odense Vestergade staaer til Salg forskjellige Speile i Mahogni=Rammer fra 4 til 20 Rbd. Stykket, Skriverpulter, Stole, Borde, Sengesteder, Dragkister, et Chatol, nogle Theemaskiner, Klarinetter, Musikalier og Bøger, nogle fine Livkjoler, samt flere andre Sager, saasom Fade, Tallerkener, Glas, Lysestager, som alt sælges saa billig som mulig. Paa Landet Huus til Leie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Et under Lindved hørende Huus med en god Hauge paa circa 2 Skpr. Land og Græsning til en Koe er til 1 Mai paa billige Vilkaar at faae i Leie; helst ønskes til Leier en paalidelig og duelig Arbeidsmand, der i saa Fald kan faae stadig Arbeide og god Fortjeneste ved Gaarden; eller en god Landsby haandværker, Tømrer eller Murer. Man behager snarest at henvende sig til Eieren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Et lille Værelse paa 2 Fag til Gaden med Seng, er strax til Leie i Vestergade for en eenlig Person; sammesteds er en lille Leilighed ledig til April Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Formedelst anden Bestemmelse, er underste Leilighed i Huset Nr. 470 Litr. A. udenfor Nørreport at erholde til Leie til April Flyttedag 1848, enten samlet eller adskilt. Om Leien akkorderes med Kaskjetmager J. Rasmussen i Vestergade. Den Hr. Kjøbmand J. C. Voigt i sin Tid eiende, og undertegnede Medinteressentere nu tilhørende betydelige Garveri-Eiendom, med endeel Jnventarium af Kar, Barkmølle &c., agtes underhaanden bortsolgt. Eiendommen, der er beliggende paa denne Byes Hovedgade, egner sig i Særdeleshed for en driftig Kjøbmand, da der foruden Bygninger og Skuur findes en betydelig Gaards- og Haugeplads, hvilken Sidste støder tæt op til Stranden. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til os selv, der paaviser Eiendommen og afslutter Handelen. - En solid Kjøber kan vente billige Pengevilkaar. Faaborg den 7 Januar 1848. J. P. Jung & Schumackers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Licitation over Veiarbeide. Fredagen den 28 Januar førstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Lunde og Skam Herreders Contoir afholdt Licitation over efterfølgende Veiarbeide paa de mindre Landeveie i Lunde og Skam Herreder i Aaret 1848, nemlig: A. Paa Landeveien fra Odense til Krogsbølle følgende Vedligeholdelsesarbeide: 1) Over Lumby Sogns Grund paa 3387 Favne Vei, beregnet til 2) Over Lunde Sogns Grund paa 630 Favne Vei, beregnet til regnet til beregnet til regnet til beregnet til B. Paa Landeveien fra Krogsbolle til Bogense: 67 Rbd. 52 s. 3) Over Østrup Sogns Grund paa 667 Favne Vei, be 64 Rbd. 11 s. 4) Over Otterup Sogns Grund paa 2670 Favne Vei, beregnet til 115 Rbd. 32 s. 5) Over Hjadstrup Sogns Grund paa 290 Favne Vei. 14 Rbd. 68 s. 6) Over Norup Sogns Grund paa 1204 Favne Vei, be 81 Rbd. 7) Over Bederslev Sogns Grund paa 666 Favne Vei, 28 Rbd. 53 s. 1) Over Agernæs Sogns Grund Vedligeholdelsesarbeide paa 1714 Favne Vei, beregnet til 57 Rbd. 80 sk. 2) Kjørsel og Haandlangerarbeide samt Leverance af Steen til Opførelse af en Steenkiste imellem Gundstrup og Krogsbølle, anslaaet til 42 Rbd. 64 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Paa Landeveien fra Odense til Bogense følgende Vedligeholdelsesarbeide, nemlig : Over Sønders Sogns Grund paa 4217 Favne Vei, beregnet til regnet til 585 Rbd. 81 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Paa Landeveien fra Hjordslev til Klintebjerg følgende Vedligeholdelsesarbeide, nemlig : 1) Over Otterup Sogns Grund paa 400 Favne Vei, be beregnet til 1053 Rbd. 24 s. 13 Rbd. 2) Over Østrup Sogns Grund paa 2488 Favne Vei, 133 Rbd. 72 s. 3) Over Skeby Sogns Grund paa 350 Favne Vei, beregnet til 11 Rbd. 68 s. Conditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Lunde og Skam Herreders Contoir den 18 Januar 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Fæste Auction. Hillerup. afholdes, efter Aftale med vedkommende Auctionsdirecteur, Fredagen den 4 Februar, om Formiddagen Kl. 11, paa den Gaard i Søllinge Sogn og Bye under Hellerup Gods, som Peder Hansens Enke inden Tinge har frasagt sig og som staaer for Hartkorn Ager og Eng gammel Matrikul 6 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. og nye Matrikul 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Alb. Gaardens tilliggende Jorder ere af fortrinlig Bonitet, Bygningerne nye og Besætning samt Jnventarium i god Stand. Auctions=Conditionerne ligge til Eftersyn paa Hellerup Skriverstue fra den 24 Januar, og Eiendommen paavises af Kirkesanger og Skolelærer Nielsen i Søllinge. Hellerup den 11 Januar 1848. Plesner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
Torsdagen den 10 Februar 1848, Formiddag Kl. 11, afholdes en Skiftesamling paa disse Herreders Contoir i Boet efter afdøde Aftægtsmand Lars Davidsens Enke, Ane Hansdatter af Sønder Næraae Mark. Til hvilken Tid og Sted, Arvingerne i bemeldte Boe herved indkaldes at møde eller lade møde for at varetage deres Tarv. Bjerge Aasum Herreders Contoir den 20 Januar 1848. Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, Trykt med Hurtigpresse. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-21
udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Stemann. Ørsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Torsdagen den 20de Januar Kl. 10 1/2 Eftermiddag behagede det den Almægtige at bortkalde Hs. Maj. Kong Christian den Ottende efter 14 Dages tiltagende Sygdom i Allerhøistsammes Alders 62de Aar og Regjerings 2de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Fredagen den 21de Januar Kl. 9 Formiddag udraabtes H. Kgl. H. Kronprinds Frederik Carl Christian til Konge, idet Hs. Excell. Geheime-Stats- og Justitsminister Paul Christian von Stemann, i Overværelse af Prindserne, øvrige Geheime-Statsministre og Collegie Cheferne, med flere høie Embedsmænd fremtraadte paa Christiansborg Slots Altan og der med høi og lydelig Røst trende Gange efter hinanden udraabte: Kong Christian den Ottende er død, Længe leve Kong Frederik den Syvende, hvilket Udraab hver Gang gjentoges af den Kongelige Herold paa Christiansborg Slotsplads, hvorhos en Touche af Pauker og Trompeter paafulgte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Hans Majestæt Kong Frederik den Syvende behagede derefter allernaadigst at træde ud paa Altanen og hilset den forsamlede Mængde. De Kgl. Herolder, med et Commando af Livgarden tilhest, gjentoge dernæst efter Sædvane Udraabet paa alle offentlige Pladser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Paa de offentlige Pladser forkyndtes af H. K. H. Prinds Ferdinand Kong Christian den Ottendes Død og Kong Frederik den Syvende modtog Land- og Sømilitairetaternes, samt Borgervæbningens og Studentercorpsets Troskabseed. Samme Dag blev Kammersorg anlagt ved Hoffet. Aabent Brev. hvorved Kong Frederik den Syvendes Thronbestigelse kundgjøres, og det befales, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Fremgang efter de allernaadigst foreskrevne Regler m.v. Vi Frederik den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: Efterat den Almægtige har hjemkaldt Fædrelandets dyrebare Konge, Vor høitelskede Fader, Hans Majestæt Kong Christian den Ottende, have Vi besteget Vore Fædres Throne. Jdet Vi ere dybe rørte og smerteligt bevægede ved det haarde Slag, der har truffet Os som Søn, deele Vi med vort tro Folk Sørgen, over det store Tab, der har rammet det dyrebare Fædreland, og søge Vi Vor Styrke i fast Tillid til den Algodes Bistand og i Bevidstheden om Vor oprigtige og alvorlige Villie at fremme Vort elskede Folks Velfærd. Det skal være vort første og vigtigste Formaal at følge Vor høitelskede Faders ophøiede Exempel, som Han at forene Mildhed med Retfærdighed i Vor Regjering, at omfatte samtlige Landsdeles Beboere med lige landsfaderlig Kjærlighed, og ikke alene at fortsætte de af Ham begyndte Forbedringer i Forvaltningen, men ogsaa at tilendebringe den af Ham paatænkte Ordning af Statens offentlige Forhold, hvis Fuldførelse alene ved Vor høitelskede Faders Sygdom og Bortkaldelse er bleven udsat, og som tilsigter at betrygge Borgernes gjensidige Rettigheder, i Vort elskede Fædreland at fremme Enighed og dermed at befæste Samfundets Styrke og Hæder. Det er iøvrigt Vor Villie, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Gang i Overeensstemmelse med de foreskrevne Regler, og at alle af den høisalige Konge beskikkede eller stadfæstede Embedsmænd indtil videre skulle vedblive deres Embedsforretninger under den af dem forhen aflagte Troskabseed. Givet paa Vort Slot Christiansborg, den 20 Januar 1848. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Bentzen. Holm. Algreen-Ussing. Christian den Ottende. Paa hver en Plet, den fjerne som den nære, I Danmark lyder: "Ak kun otte Aar Lad tusind Harper stemmes til hans Ære, Ei bedre Lov fra deres Strenge gaaer. O. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Odense. Allerede i flere Dage har Man efter de udstedte Bulletins og de modtagne private Efterretninger mere og meere maattet forberede sig paa Kongens død. Ogsaa her udbredte Sorg og Bekymring sig og Enhvers Aasyn bar Vidne om hvor dybt Smerten føltes over at Kongens lyse Aand skulde saa tidligt bortkaldes fra hans Folk og fra hans utrættelige Virken for dets Vel. - Christian den Ottende fødtes den 18 September 1786, besteg Thronen den 3 December 1839, og har altsaa kun regjeret i det korte Tidsrum af 8 Aar og 7 Uger. "Men alligevel - bemærker Berl. Tid. - skal Saga dvæle med Kjærlighed ved disse faa Aar; thi de vare frugtbare for Danmarks Fremtid. Aldrig sad paa det danske Riges Throne en Konge, som i saa kort Tid udviklede større Virksomhed, end Han, eller virkede i vigtigere Anliggender, hvorved endnu større og vigtigere Arbeider til Folkets sande Tarv bleve indledede. Aldrig sad nogen Konge paa den danske Throne, som med en lysere, rigere Aand og meere sand Dannelse forenede saadan Arbeidsdygtighed, Selvtænksomhed og Virkelyst i Forening med ædlere Hjerte. Med dette Sin Faders ophøiede Exempel for Øie betræder Frederik den Syvende Danmarks Throne. Født den 6 Octbr. 1808 staaer han nu i sin kraftfuldeste Alder, og omgivende sig med trofaste Raadgivere og Folkets første Mænd har Han - hvis folkelige Sindelag allerede ofte baade er lagt for Dagen og anerkjendt, med Rette kunne fortrøste sig til – som der siges i Hs. Majestæts Aabne Brev, - ikke alene at fortsætte de af Kong Christian den Ottende begyndte Forbedringer i Forvaltningen, men ogsaa at tilendebringe den af ham paatænkte Ordning af Statens offentlige Forhold som tilsigter at betrygge Borgernes gjensidige Rettigheder. Denne Kongelige Forkyndelse af Udsigterne for Fremtiden har fundet Vei til Alles Hjerter. Allerede nu har dette viist sig ved den almindelige Jubel, hvormed de talrige Folkeklynger hilsede Hs. M. Kong Frederik ved Hans Fremtrædelse paa Christiansborg Slots Balcon efter den høitidelige Proclamation af Regjerings skiftet. Under Danmarks dybeste Sorg viser sig saaledes ogsaa nu den Trøst, som vi udtalte for otte Aar siden. Frederik den Syvendes Kongelige Ord bringe Folket til at gaae Fremtiden imøde, ikke blot med Forhaabninger, men med sand Fortrøstning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
Den første officielle Efterretning om Kong Christian den Ottendes Død bragtes i afvigte Nat hertil Byen, ved en Koureer, der kort derefter fortsatte Reisen. J Eftermiddags var 6te Dragonregiment saavelsom Byens borgerlige Korpser sammenkaldte paa Torvet, hvor de, efterat Generalmajor v. Castenschiold havde proklameret Kong Christian den Ottendes Død og Kong Frederik den Syvendes Tronbestigelse, i de civile og militaire Autoriteters Overværelse aflagde Troskabseden til vor nuværende Konge. Da Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre v. Bardenfleth, imorges tidligt er reist til Kjøbenhavn, fungerede Hr. Kammerjunker, Lüttichau i hans Sted. I Kjøbenhavn aflagde Garnisonen og Borgerkorpserne Troskabseden igaar Formiddags fra Kl. 9 til 12. Kl. 12 gaves der tillige fra Voldene og Batterierne, Kanonsalut. J Hovedstaden cirkulerede allerede i Torsdags Aftes i de forskjellige Kredse og Selskaber en Opfordring til de derværende Stænderdeputerede og Byens Borgerrepræsentanter og som Folkets naturlige Talsmænd i det rette Øieblik at frembære Folkets Ønsker for Tronen. Adressen agtedes allerede indgivet igaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-22
udlandet. Frankerig. Pairskammeret har sluttet Debatten om det schweitzerske Anliggende og uforandret antaget den derom handlende Paragraph i Adresseudkastet. Hr. Guizot sagde, at Kantonernes politiske Frihed var ophævet ved den bevæbnede Okkupation og de tvungne Valg; ogsaa den religiense og borgerlige Frihed var krænket ved Konfiscationen af geistligt og Privatgods; dog erklærede han, at Schweitz ikke meere behøvede at frygte for en Jntervention: i hele Europa var intet Spor til onde Hensigter mod Schweitz, dets Uafhængighed og ubrødelige Neutralitet var nødvendig for Europa; Schweitz havde ingen Erobring at befrygte: han haabede, at det af sig selv vilde afryste de radikale Lidenskabers Aag og vende tilbage til Orden og Fornuft: Magterne maatte imidlertid være enige og føre et fast og bestemt Sprog, da den nærværende Tilstand ikke kunde vedvare. J Pairskammeret er forelagt og af "Journ. des Deb." meddeelt et næsten frygteligt Brev, hvori Hr. v. Boissy (Pair af Frankerig og en af Landets rigeste Godseiere) opmuntrer den fængslede Hr. Warnery til ikke at tabe Modet, men hensynsløs at aabenbare Alt, hvad han veed om i Forvaltningen begaaede Misligheder, Kamrene vilde være hans Ekko J Brevet forekomme følgende Yttringer: "Vor Regjering er den meest bestikkelige og fordærvelige og overfor Udlandet den feigeste og meest forræderske, der nogensinde har bestaaet i Frankerig. Rov, uforsvarlig Omgang med de offentlige Penge og Skjændsel ere personificerede i nogle Folk, der ere forklædte som Ministre. Stumme fra Serailet, Redskaber for det elendigste, meest forbryderske System, der nogensinde existerede. Afslør, hvis De kan, alle disse Regjeringsafskyeligheder, alle Røverier, der ere nødvendige for et System, som kun bestaaer ved Bestikkelse; demaskeer, hvis Dekan, alle disse konstitutionelle Skuespillere, der blot betjene sig af vore Jnstitutioner til Landets Skade. Retfærdighedens Dag nærmer sig. Regjeringen vilde gjerne gjøre Mørket endnu mørkere - der maa dog blive Lys. Snart, haaber jeg, vil Justitsen igjen være Justits og ikke et Redskab til at beskytte Tyve og Mordere. Mod, Mod, min Herre, Regjeringen vil qvæle Dem, Landet, Tribunen ville forsvare Dem; giv os Midler til at kunne angribe disse privilegerede Røvere, der kaldes Statens Embedsmænd, og De skal see, at vi ikke ville vige tilbage. Vi ville stige saa høit, som Forfatningen tillader os, og naar Regjeringen virkelig er i havesyge og bestukne Mænds Hænder, som Hvermand troer, skal en ny Proces brændemærke dem. Om end Regjeringen har Kammeret til sin Disposition, saa er den dog svag, og Armeen foragter den; Armeen er oprørt over, at Udmærkelser kun uddeles for Tjenester i Forgemakket, at Grader og Dekorationer ikke gives for Militair men for Lakaitjenester. Marinen, Jeg har seet dens Stolthed, Klager, Suk, Forbandelser mod dette Rov system, det er Marinens Sympathier. Man vil forskrække Dem: gjør Modstand. Deres Defensor har en skjøn Opgave: at brændemærke Rov og Forræderi, fortrinsviis og hellere at angribe de Høie, end de Lave. Maatte den lykkes ham!"