JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Efter Breve fra Bayonne af 20de de, havde Dom Carlos bevilget Eierne af de i Scharri Aranaz af Carlisterne afbrændte Huse hver en Skadeserstatning af 1000 Fr. Bergara er den 17de ds. faldet i Zumala Carregups Hænder, efter at den var bleven beskudt med 12 Kanoner og 40 Huse vare gaaede op i Luer. Garnisonen havde 125 Døde og Saarede, og 350 Borger gardister og Skarpskytter, 3000 Geværer, 4 Kanoner a. faldt i Carlisternes Hænder. – Efterretninger fra Madrid af 16de de, stadfæste, at Mina har forlangt sin Dimission. Hans Skrivelse desangaaende, dateret fra Pamplona den 8de, udmærker sig ved Simpelhed og Værdighed. Han gjør Krigsministeren opmærksom paa, at han befandt sig syg i Cambes, da Dronningen i forrige September betroede ham Troppernes Anførsel, og trods den inderligste Erkjendelse af den ham overdragne, Ære, og hans varme Ønske, at bidrage til den legitime Trones Forsvar, havde han ikke alene paa fortrolig Veie forestillet Ministeren sin Sundhedstilstand, men ogsaa ladet den bevidne af 5 Læger. Kun hans Venners Opmuntringer og Bønner havde bevæget ham til, efter 11 Aars Proscription, at overtage et saa exempel løst Ansvar. Siden Novembers Begyndelse havde han 5 eller 6 Gange forladt Pamplona, naar Operationerne Tirsdagen den 5 Mai 1835. fordrede det, men havde hver Gang lidt et Tilbagefald, og derved forværret sin Sygdom i den Grad, at han maatte opgive Haabet om at tage Deel i større Foretagender. Naar han hidtil ikke havde talt saa afgjørende herom, var Grunden at søge deri, at Man, saalænge han manglede det tilstrækkelige Antal Tropper, havde kunnet give ham Skyld for Forsagthed og Mangel paa Hengivenhed; "men nu, efter at Forstærkningernes Ankomst og en Reserves Organisation lode haabe en større Virksomhed og mere omfattende Operationer, vilde han tilsidesætte sine Pligter mod Fædrelandet, Dronningen og sig selv, naar han ikke frit og aabent erklærede Krigsministeren, at der behøvedes en General, som bestandig kunde befinde sig i Spidsen for Tropperne." General Valdez skal ved sin Afreise til Navarra have svoret, ikke igjen at betræde Madrid, førend han havde undertrykket Rebellionen. Skove, faste Pladse, Stæder og Landsbyer, kort Alt, hvor Carlisterne finde Beskyttelse, skal afbrændes og Rebellerne tvinges til at flygte enten til Frankrig eller Castilien. General Cordova er den 10de ds, rykket ind i Amescoasdalen med 6000 Md., og har ladet det carlistiske Hospital i Aranacha, med alle deri værende Syge, stikke i Brand. – Dronningen bliver i Madrid, fordi det mangler paa Tropper til Eskorte til Aranjuez, og Man ikke uden Fare kan formindske Hovedstadens Garnison mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Constantinopel, den 1ste April. Hassan Bey befaler den Eskadre, der er bestemt til Tripolis, for at gjøre Sultanens Autoritet sammesteds gjældende. Neklub Pascha er Landtroppernes Befalingsmand og tillige Portens Befuldmægtigede. Han har uindskrænket Fuldmagt til at handle efter Godtbefindende og i Nødsfald at afgjøre Stridspørgsmaalene med Bajonetten. Samme Dag, som Eskadren forlod Canalen, tiltraadte ogsaa den ægyptiske Fregat Reisen til Alexandria. Sultanen var tilstede ved sin lille Flaades Udløb; seilende i Forveien paa Admiralskibet, var han meget vel tilfreds med Sammes Indretning og Mandskab, og skal have erklæret, at flere store Skibe ufortøvet skulle udrustes, hvilke han i egen Person agter at anføre. Denne Bemærkning ville mange tillægge stor Vigtighed. J Pera troer Man, at han vil gaae til Smyrna, for derfra at gjøre en Excursion i det Jndre af Landet, og da vende over Land tilbage til Hovedstaden. Til Reschid Pascha er for nogle Dage siden udgaaet befaling, hvorefter han skal samle sine Tropper og ove dem i store Evolutioner. Dette gjør sandsynligt, at Sultanen, der i alle Ting søger at efterligne de europæiske Fyrster, ogsaa, ligesom de, vil udføre Foraars- og Host-Manoeuvrer med sin Armee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Adskilligt. Da afdøde General Lafayette for fire Aar siden fratraadte sin Function som Overbefalingsmand over hele Frankrigs Nationalgade, besluttede denne at forære ham en kunstig udarbeidet sølv forgyldt Vase og en Æressabel med gyldent Haandgreb. Ved Subscription blev dertil snart samlet 63,000 Franker. Vasen er nu fuldendt, og skal gjøre sin Forfærdiger, Hr. Fauconnier, megen Ære. Med Soelen, der prydes af 4 symboliske Figurer (Frihed, Lighed, Kraft og Viisdom, har den en Høide af 4 Fod, paa selve Vasen er anbragt Basrelief af Lafayettes Levnetsløb; en Borgerkrone runder sig om Vasens Hals, og den galliske Have, den americanske Ørn, samt Blomster og Frugter fra den gamle og den nye Verden, udgjøre for Resten dens Prydelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Den 7de f. M. blev denne Nationens Æresskjænk, hele Familien Lafvettes Overværelse, overleveret til den Afdødes Søn, Hr. Georges Lafajette. "Medens Kunstneren var beskjæftiget med at forfærdige et Kunst product, der kunde være baade Giverne og Modtageren værdigt, sagde Deputationens Ordfører, Hr. v. Schonen, overraskede Døden denne Sidste. Saaledes kan da Gaven følgelig kun nedlægges paa Graven, og dette er Grunden til, at Kaarden mangler." Hr. Georges Lafavette forsikkrede, at dette herlige Mindemærke, hvortil saa store Erindringer knyttede sig, skulde indtil Lasayetternes sidste Leed blive opbevaret, som et kostbart Familiestykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Man kan ikke nægte den afgangne engelske Premierminister Sir R. Peel en Rang blandt Englands første og meest talentfulde Statsmænd. Hans Anskuelser, skjøndt torysindede, have dog altid været af en mere liberal Natur. Hans Regjeringssystem synes at have gaaet ud paa ved Opretholdelsen af Kronens, Aristocratiets og Kirkens eller Geistlighedens Prærogativer og Rettigheder, at fremme Reformer og Forbedringer ved Statsmaskinen. At disse Reformer imidlertid ikke kunde blive saa omfattende, som Tidsaanden og Massen af Nationen ønskede det, er naturligt, da Aristocratiet og Geistligheden er alt for mægtigt, og trækker for uhyre Jndkomster af Landet og Statskassen. Den Politik, det melbournske eller de Whigs Ministerium følger, er at fremme Nationens og Folkets Rettigheder, at inddrage flere af Kirkens overflødige Jndtægter i Statskassen, at faae den irlandske Tiendebill ophævet, og i det Hele taget at fremme Folkets Magt. – Da Sir R. Peel Aftenen efter at han havde tilkjendegivet sin Resignation i Underhuset, begav sig derfra hjem, blev han af en Deel Pøbel modtaget med Hyssen og Piben; men strax omgave flere agtværdige Personer ham, bragte ham et enthusiastisk Hurra og ledsagede ham hjem. Begeistringen meddeelte sig til nogle af Folket, og en Arbeidsmand, i en graa Trøie, steeg op paa en Lygtepæl og sagde, i det han viste paa Peel: "at skjøndt han ikke ganske var af hans politiske Anskuelser, saa var han dog en forbandet fir Karl, der havde stillet sig paa Bagbenene, og havde et ægte engelsk Hjerte i Livet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Den engelske Krigsbrig "Buzzard har i Nærheden, af Øen Fernando Po, efter 7 Timers Jagt og en 45 Minuters haardnakket Træfning, opbragt Skibet "Formidable, ført af en spansk Søofficier i kgl. Uniform, med ikke færre end 750 Slaver ombord. Dette Tilfælde turde foranledige England til at gjøre den spanske Regjering, der i Pariser-Forliget af 1817 har frasagt sig Slavehandelen, Forestillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
J det tyrkiske Arsenal bygges for Tiden 6 nye Linieskibe (2 paa 130 Kanoner, 2 paa 90 og 2 paa 74), 7 stærke Fregatter, 3 Corvetter og nogle mindre Skibe. Eet af Linieskibene paa 90 Kanoner er allerede færdigt, og er et overordentligt skjønt Skib. 6 til 7 nye Linieskibe blive byggede i Yderhavnene, og om kort Tid vil en Fregat paa 74 Kanoner, den største i Verden, løbe af Stabelen. Den er rygget af en Americaner ved Navn Rhodes, og har af hans Venner faaet Navnet: "Colossen af Rhodus", men han vil ikke tillade, at denne maa være hans Colos, da han har et Linieskib at bygge paa 140 Kanoner, alle 4 Pundiger, med 4 Dæk. Dette Skib skal være 225 Fod langt, og det turde blive i Stand til, ved et eneste glat Lag, der vil kaste 2940 Pd. Jern, at bore selv en engelsk Tredækker i Grund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
J denne Tid er i Constantinopel udgaaet en mærkelig Tobakspibe-Forordning. Naar de Fornemme besøgte hverandre var det forhen sædvanligt, at Huusherren bød sine Gjæster en Pibe Tobak og Kaffe. Denne Vane var, lidt efter lidt, ligesom bleven til en Lov, saa at Enhver, for ikke at mishage sine Gjæster, faae sig nødsaget til, foruden Piber til sit eget Brug, endnu at holde et tilstrækkeligt Antal skjønne og med Ædelstene besatte Piber i Beredskab for sine Besøgende. Disse unyttige Udgivter har Sultanen nu villet ophæve, og derfor forordnet, at Man i Fremtiden ikke maa holde Piber for Besøgende; men Enhver, der besøger en Anden, og hans Rang og det Sted, han begiver sig hen, tillader det, maae selv bringe sin Pide med. Huusherren tør Jntet byde ham uden Kaffe, og maa tage sig vel i Agt for, enten af fortroligt Venskab eller af andre Grunde at tilbyde ham en Pibe. Denne Lov bliver ogsaa iagttaget ved Hoffet, og skal følges af alle Hans Høiheds Undersaatter baade inden, og udenlands. Dette er et mærkeligt Skridt; thi Hvem, der endnu for nogle Aar siden, da enhver Fornem, selv ved de høitideligste og alvorligste Leiligheder, blev budet en Pibe, og det blev holdt for en Fornærmelse at afslaae den, havde foreslaaet at afskaffe denne Skik, var bleven udleet og insulteret. Endnu ved Kongressen i Akjermanskjulte de tyrkiske Gesandter sig bag deres Piber, og tegnede sig det til en stor Fortjeneste, at indhylle mange af de til dem henvendte Spørgsmaale i en dygtig Damp- og saaledes at skiule deres Forlegenhed for de russiske Diplomater. Nu vil Sultanen røve dem dette Middel. Forordningen har iøvrigt vakt stor Opsigt, da den følger efter en anden, der forbyder at holde saa stort Tjenerskab og saa mange Heste, som forhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Kong Otto af Grækenland vil den 21de Juni d. A. 20 Dage efter sin Tronbestigelse, blive kronet i Athen. Rigs-Jnsignierne forfærdiges i Paris, hvoryen der er sendt en Tegning af Kongen af Bayerns Krone og Scepter, for at tjene Kunstneren til Model. Grev Gustav Malachowski, der under sidste polske Revolution var Udenrigsminister i Warschau, er den 10de April død i Paris, i den unge Alder af 38 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
En i den franske Armee forhenv. Capitain, navnlig Siebecker, skal have opfundet et Middel, ved hvilket Man, uden Hjælp af de sædvanlige Transportmidler kan gaae over Floder. Enhver Soldat kan gjøre det, og et heelt Corps kan i nogle Timer forsyne sig dermed. Vaabnene alene ere tilstrækkelige til at forfærdige det med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
J Paris har nylig en ung Mand paa 32 Aar forgivet sig selv med en Opløsning af Helvedesteen. et efterladt Brev beklager han, at hans Forældre havde ladet en Skabning af et saa ubehageligt Udvortes blive stor og udvikle sig. "Begavet med det ømmeste og meest deeltagende Hjerte, siger han, stødte jeg ved mit Ydre alle qvindelige Væsener tilbage, og indgjød dem Afsky i Stedet for Kjærlighed. J Himlen vil jeg derfor nu søge et Selskab, som min Person ikke skal indjage Rædsel."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Den, blandt mangfoldige andre Navne, ogsaa underNavnet Baron v. Minnigerode, berygtede Forbryder, som Assiceretten i Mainz i Fjor, paa Grund af Handelspapirers Forfalskning, idømte 5 Aars Criminalfængsel, men som flygtede af Fængslet tilligemed sin Medfange Pahl, er i denne Tid bleven anholdt i Berlin, hvor han forfulgtes under Navn af Ottocar Hermann Greve af Montelas-Jessy, og Man har nu i ham gjenkjendt Handelsbetienten Friedr. Eduard Fritze fra Berlin. Kort for sin Paagribelse havde han, som Baron v. Uschneider, været i Altona og bedraget en derværende Kjøbmand med en falsk Vexel paa 1,000 Rd. Cour., og strax efter gjort en lignende Genistreeg, i Danzig (see d. Bl. No. 33).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
En interessant lille Fyr er arriveret til Hamborg, en Jstrianer af Fødsel, ved Navn Gullia, 20 Aar gl.,men ikke høiere end 2 Fod 10 Tommer og kun af 23 Punds Vægt. Denne lille Mandsling har en smuk Skabning, vakkre Ansigtstræk og en uddannet Aand; han taler Jllyrisk, Kroatisk, Jtaliensk og noget Tydsk, og er tillige en temmelig god Jæger og Rytter. Han har endnu 5 Sødskende, men som alle have faaet en respectabel Størrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Prof. Brunnius, hvem Overopsynet med Jstandsættelsen af Lunds Domkirke er overdraget, har ved Ud hugningen af en Trappe i et Hjørne funden tre smaae Bunker Sølvmynter af 2 ulige Sorter, 54 i Tallet, 3/4 Tomme i Diameter, af meget fiint Sølv og prægede paa begge Sider. Man kan med temmelig Sandsynlighed antage, at de ere prægede til Kirkens Grundlæggelse, og at de paa den ene Side forestille den regjerende Konge og paa den anden Nordens Metropolitan. Jnscriptioner eller Aarstal fattes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Fra Upsalg meldes, at en Strækning i Tillinge Sogn den 26de Marts hjemsøgtes af en Vandhose, som i Bond Mälby kastede Tagene paa tvende Bygninger høit i Veiret, afbrød en Skorsteen ved Taget, løftede den op og satte den ned i Gaarden, hvor den siden fandtes staaende opreist og iøvrigt ubeskadiget. Store Halm masser hvirvlede fra Tagene omkring i Luften med et Drøn, ligt Tordenens; Vandet i Grøfterne fortes med den største Hurtighed op i Luften. Paa en Veirmølle ødelagdes Taget og Vingerne adsplittedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Jndenlandsk. J Fredags Morges Kl. 8 afgik fra Kbhavns Rhed det kongelige Dampskib "Kiels til Eckernforde med Hs. Høihed Prindsessen af Glücksborg. Hs. Majestæt Kongen ledsagede Høisamme til Dragø med Dampskibet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Samme Morgen lagde Fregatten "Bellona, commanderet af Capitain L. de Conninck, ud paa Rheden; ligeledes Cadetcorvetten "Naaden, under Commando af Capitain C. C. Paludan, og Briggen "St. Jeans, under Commando af Capitainlieuten. H. Fischer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Et Skrivt, der indeholdt Underretning om Fædrelandets milde Stiftelser og goddædige Gaver, ved hvilket disse kunde betrygges for Undergang og Forglemmelse, og et Værn opføres imod Bestyrernes Uredelighed, have vi i en Række af Aar maattet savne, skjøndt dets Gavnlighed og Nødvendighed er indlysende. Dette Arbeide har Hr. Dr., Ridder, Provst N. Schack paataget sig, ved Udgivelsen af et Skrivt: "Dr. N. Schacks Revision og Fortsættelse af Hofmans Fundatssamling, hvoraf 2 Dele ere udkomne, ved hvilke Forfatteren ikke har sparet Flid og Umage, for at give sin Samling den størst mulige Nøiagtighed og Fuldstændighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Den 29de Marts har det allern, behaget Hs. Maj. Kongen at approbere det trufne Valg af Statsraad og Hofbygmester J. H. Kock, Ridder af Dr. og Drid., til Professor i Architecturen ved det kgl. Academi for de skjønne Kunster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Af nordisk Kirketidende No. 15 erfares, at Skrædermester Langdill i Kjøbenhavn under 11te Februar d. A. indgav en allerunderdanigst Ansøgning til det kgl. danske Cancelli, hvori han anholdt om Tilladelse til, i Stedet for af Sognepræsten ved Holmens Kirke, at lade sit Barns Daab udføre af Provsten Hr. Dr. Schack, som betjener sig af den gamle Alterbog, da det var ham umuligt at lade det døbe efter den forandrede Daabspagt, som indeholdes i den nye Udgave af Alterbogen, i Særdeleshed fordi den Hellig Aand der er afskaffet i Pagten, og den hellige Aand sat i Stedet derfor. Ved Cancelli-Skrivelse af 17de Marts blev Kbhavns Magistrat anmodet om at tilkjendegive Supplicanten: "at det Ansøgte ei kan bevilges." Omsider henvendte Faderen sig til Hr. Pastor Riis, personel Capellan ved Holmens Kirke, af hvem han erholdt sit Barn døbt efter den gamle Alterbog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
"Digteren Andersen skriver nu ikke meere saa godt som for; han er vist udtømt, ja, det har jeg saamænd længe ventet!" saaledes er Digteren bleven omtalt hist og her i nogle af Hovedstadens Cirkler, netop maaskee der, hvor han ved sin første Fremtræden allermeest forkjæledes og næsten forgudedes. Men at han ikke er udtømt, og at han tværtimod nu har spunget sig til en mærkelig, for ukiendt Høide, har han ved sin "Jmprovisator nylig paa en glimrende Maade lagt for Dagen. Den giengiver os hele Jtaliens rige, fremmede Natur. Bogen er en Roman; men den er for os tillige en Reisebeskrivelse. Digteren har øiensynligen udhævet det Mærkeligste af hvad han har seet i Landet, og dette ligger da for vore Øine, opfattet med en sjelden poetisk Evne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
(Søndagsbladet.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
De til Kjøbenhavn ankomne russiske Hornblæsere lode sig den 22de f. M. høre i en Concert i Hotel d'Angleterre. Selskabet bestaaer af 20 Stkr. russiske Livegne, som anføres af en Hr. Koslowf, der for Tiden besidder dem. Kbhavnsposten, mener, at vor Landsmand, Flensborgeren Dramm, vilde være i Stand til at construere et Hornblæserselskab, der kunde udføre ligesaa mangfoldige og vanskelige Tonestykker som dette og med ligesaa stor Præcision, o. s. v. Det Eneste, han imidlertid ikke vilde kunne producere, er Sangene, hvis Giengivelse i deres hele eiendommelige nationale Raahed derimod formenes langt snarere at kunne opnaaes af vore Matroser, hvis Opheisnings-Sange ved Losning fra Lasten meget nærme sig samme Mønster og i alt Fald kun behøvede at ledsages med Tambourin, for at blive ligesaa effectfulde. Det bifald, Selskabet har høstet i Frankrig, England og Tydskland, fandt det ogsaa her, idet at Salen (uagtet den intet mindre end beskedne Entreepriis af 1 Rbd.) var næsten fuld og hvert No. optoges med Applaus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
J "Politivennen, ivrer Hr. Fuldmægtig A. Poulsen stærkt imod en særdeles skadelig Art af Jnsecter, de saakaldte Prøveryttere, disse "Vampyrer, der umærkeligt, men sikkert udsuge Statslegemets Blode, og nærer det Haab, at Man, ligesom i Mecklenborg, hvor Man forlængst har sat Skranker for dette Utøie, vil paalægge dem, at bidrage til Statens Fornødenheder i det Mindste lige med de Jndfødte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
For nogle og 20 Aar siden givtede sig en Barbeersvend fra Preussen med en Enke i Husum, og blev Borger der i Byen. Hans Ægteskab var maaskee ikke det lykkeligste, og han slog sig stærkt til Drik, dog meere til Øl, end til Brændeviin. Huuslige Tvistigheder og Støi gjorde, at han tidt kunde arresteres, men sad dog aldrig paa lang Tid, og Physicus dristede sig ikke til at erklære, at Manden qvalificerede sig til en Daareanstalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
J hele 15 til 16 Aar sidder nu denne Mand i et Tagkammer paa Raadhuset i Husum, om Sommeren given til Priis for en brændende Hede, om Vinteren for den strængeste Kulde, uden Jld og Lys, i nødtørftige Klæder! "Nu kan der vel ikke tvivles om, tilføier Beretningen, at dette Menneske alt i flere Aar ved en Læges Attest kunde have været betegnet som qvalificeret til Daarekisten."(Veile Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Paaske Morgen havde Man Kaneføre i Viborg. Langfredag faldt i Siælland, imellem Hirschholm og Lyngby, et saa langvarigt Hagelveir, at flere Reisende forsikkre, ikke at have erfaret et stærkere og længere vedholdende eller mere udstrakt, Landet blev som vinterklædt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Auction over Bark. Løverdagen den 9de Mai bliver ved Auction bortsolgt Barken af en Deel Egetræer i Grevskabets Skove; Knuhtenborg Hestehave, Sorup vestre Roder, samt Gaardmændene Ole Rasmussens og Peder Pedersens Skovparter af Sørup. Auctionen begynder Kl. 10 i Knuhtenborg Hestehave, ved Forvalter-Boligen, og fortsættes derefter i de andre Skove. Knuhtenborg, den 4de Mai 1835. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
(Hermed følger et Tillægsblad.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Tillægsblad. til No. 36 af Lollands og Falsters Stifts Addressecontoirs Efterretninger for 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Jndenlandsk. Under 11te f. M. har det behaget Hs. Maj. Kongen at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst have Boelsmand Søren Mikkelsen Kanne af Fuglsang i Randers Amt, i Anledning af hans udviste ædle Daad ved den 16de Februar d. A. at have reddet Skipper O. J. Jyde fra at omkomme i Bølgerne, – foruden den ham ved Vor allerhøieste Resolution af Dags Dato, paa en om Sagens Omstændigheder af vort danske Cancelli allerunderdanigst afgiven Beretning, skjænkede Medaille for Druknedes Redning forundt en Gratification af 40 Rbd. Sedler af Finantskassen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Onsdag Aften den 22de April afholdt det asiatiske Compagni, efter Forlangende af 57 Actionairer, en extraordinair Generalforsamling, ved hvilken det, med en Stemmefleerhed af 96 imod 28, blev antaget: at den af disse Actionairer forlangte Udnævnelse af en Committee til Undersøgelse af Compagniets Tilstand m.v. skulde finde Sted. Fremdeles vedtoges forskjellige Puncter med Hensyn til denne Committees Virksomhed og Antallet af dens Medlemmer, der bestemtes til 5, som skulle vælges ved næste ordentlige Generalforsamling den 18de Mai Den 29de Marts er Kirken i Lunden bleven høitidelig indviet. Beløbet af den almindelige Collecte til denne Kirkes Atteropbyggelse angives at være omtrent 9,000 Mark Courant. Paa Læss afbrændte i Natten til den 10de f. M. en Gaard, hvis næsten faldefærdige Bygninger vare ualmindeligt godt assurerede. Da Eieren, Th. Kiil, nu i Foraaret ogsaa lod sit Ind- og Udbo a. høit assurere, og en Svigersøn af ham, der sad til Huse i de nu afbrændte Bygninger, ligeledes lod sit Jndbe meget høi assurere, hvilken Forsigtighed ei forhen har været anvendt der paa Øen, saa har denne Begivenhed vakt nogen Opmærksomhed. Baade Eieren og Svigersønnen, vare fraværende ved Jldens Opkomst: et Tilfælde, som besynderligt nok ikke sjeldent indtræffer ved slige (Aalb. Av. og Vib. Saml.) Ulykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli: Knebel og Roelse Sognekald i Aarhuus Stift, 230 Rd.; Brorup og Lindknud Sognekald i Ribe Stift, 260 Rd. – Under Academiet for de skjønne Kunster: Professoratet i Anatomi ved Academiet (hvorom Ansøgninger indsendes til Academiets Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Species-Cours. Den 1ste Mai, 12 Mark 6 3/4 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-05-05
Bekjendtgjørelser. Det er bekjendt, at Hans Tausen, een af evangelisk Christendoms første Forkyndere i Danmark, begyndte sin offentlige Forkyndelse i Viborg under mange Forfølgelser, og at han, da Man formeente ham at prædike i Kirkerne, holdt for lidet over 300 Aar siden Prædiken fra en Liigsteen paa Kirkegaarden udenfor Jndgangen til Graabrødre Kirke. Denne Kirke er siden nedbrudt og Kirkegaarden nedlagt; men Liigstenen haves i Behold. Med Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Bifald og ved Allerhøistsammes Understøttelse vorder nu paa den beplantede Kirkegaardsplads en Mindesteen opreist og Liigstenen henlagt derved; men da betydelige Bekostninger hermed ere forbundne, indbyde med allernaadigst Tilladelse undertegnede Stiftamtmand og Biskop herved dem, der maatte have Deeltagelse for denne Sag, til at yde Bidrag, som i Riget udenfor Kjø havn kunne afgives til Sognepræsterne, der ere anmodede om velvilligen at modtage og indsende Bidragene, og hvilke ogsaa en udførligere Jndbydelse er tilstillet til Paategning. Viborg, den 24de April 1835. Ahlefeldt Laurvig. N. F. Øllgaard, Auctioner.