Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-25
Fra Danmarks Kyst de høje Jubeltoner, Sig svinge over Hav og Sø Og ile lynsnar gjennem Klodens Zoner, Med Danmarks Glæde til vox Ø. 1. Ol Held os, vi deele med trofast Bryst Vort elskede Fædrenelands Glæde og Lyst. Til Himlens store Gud vi barnlig bringe Vor Bøn for elskte Fyrstepar. Til ham vor fromme Tak sig freidig svinge; Han Danmarks Held grundfæstet har. 1. Ol Almagtens Herre, beskyt ved din Haand, Vort Fyrstepars ømmeste Kierligheds Baand. Spiir frodig du vor ædle Konge Stamme! Vær stedse Danmarks Haab og Fryd. En sildig Æt see dine Navne bramme, Og hilse dig med Jubellyd. 1. Om Tider end svinde, og Slægter forgaae, Vort Fødelands Hæder og Held skal bestaae, Hvor danske Hjerter slaae, skal Dagens Minde Om Danmarks Lykke evig staae, Og glade vi Erindrings=Krandsen binde, Fra Slægt til Slægt i Arv den gaae. 1. Thi Tro mod vor Gud og vor Konge saa hold Var Danmarks Valgsprog, fra fjerneste Old. Den afdøde Hamborgske Lærde, Gurlitt, havde den Plan at skrive den i den pædagogiske Verden hæderligst bekjendte Frederik Gabriel Resewitz's Biographie. Gurlitt havde levet med ham i omtrent 20 Aar i nøje Forhold, og var vel fremfor Nogen istand til at skrive hans Levnet; imidlertid hindrede andre Arbeider ham fra at udføre sin Plan. Jblandt Gurlitts Papirer fandtes kun en kort Optegnelse, fra Resewitz's egen Haand, og et Par Breve fra Fr. Nicolai, som gav Oplysning om enkelte Punkter. Denne Resewitzske korte Autobiographie, skrevet 1802, er af Hr. Profesfor Cornelius Müller med nogle Anmærkninger og Nicolais Oplysninger meddeelt i N. Archiv für Phill. u. Padagogik. April d. A. Nr. 18. Resewitz var Præst ved St. Petri Kirke i Kjøbenhavn; forlod Danmark 1774; døde i Magdeborg 1806. Han var født efter sin Autobiographie d. 9 Marts 1729. (Jkke 1725, som almindeligen, ogsaa i Literatur=Lexiconet anføres.) J Sanders Bidrag til Pædagogiken og dens Historie er og Resewitz skildret. For næsten tre Aartiender siden, nemlig allerede i Aaret 1800 blev paa Frederiksværk anlagt en Fabrik af Maskiner og Redskaber for Landvæsenet, som bestyredes af en Skotlænder Wilson, der blev anbefalet fra det Frederiksborgske Stutteri, for hvilket han havde forfærdiget en Tærskemaskine. - Hans fra sit Fædreneland medbragte Kundskaber bleve understøttede ved Læsning af engelske Værker og af Thaers Skrifter, samt af Hr. Stutmester Nielsens Bestræbelser for at skaffe gode Modeller fra England, og de Kundskaber, Hr. Oberst v. Tscherning havde erhvervet ved et Ophold hos Overkommissair Westfeldt, der drev en Prøvegaard paa engelsk Maade i Nærheden af Gottingen. Fra denne Fabrik ere mange Maskiner, og Redskaber udspredte til alle Danmarks Provindser, endog adskillige til Norge, Skaane og Tydskland. J denne Fabrik ere oplærte mangfoldige Arbeidere, hvoraf adskillige have nedsat sig i Sjælland og et Par i Norge. Paa Kronborg, Distrikt findes nogle, og næppe vil man i nogen Egn af Landet, den om Kjøbenhavn undtagen, finde et større Antal forbedrede Plove og andre Redskaber hos Landmanden. Godseiere, iblandt andre den høist hæderlige Hr. Greve Holstein paa Holsteinborg, have sendt Lærlinge hertil. – Paa Frederiksborg Stutteri haves nu den anden Hjulmand fra Frederiksværk, som, endskjøndt han ei har lært her, dog neppe vil nægte, at Opholdet har meget forøget hans Kundskaber. Selv hos Hr. Mekanikus Winstrup har en paa Frederiksværk oplært Person, Hr. Jørgensen, længe været, og er maaskee endnu, Forstander for hans Smeddeværksted. Endnu bestaaer Fabriken og har endeel Arbeide, skjønt Omstændigheder have gjort Tiden mindre gunstig for samme.