JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-10-03
J allerunderdanigst Følge deraf indkaldes herved alle de, som maatte formeene sig at have nogen Fordring udi vores afgangne Faders forrige Kiøbmand Zacharias Simonsens Stervboe herud Scheen, at de indfinde sig i Stervboet inden den i Loven fastsatte Tid, for der at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, da de skal vederfares den Ret af os, som myndige Arvinger, som Loven hiemler og deres Krav medfører, men i anden Fald maa de tage Skade for Hiemgield. Scheen, den 22de Septbr. 1777. Simon, Jørgen & Zacharias Zacharias Sønner. Den ved det 2det Oplandske National Jnfanterie Regiment Norge, under Commando af Hr. General=Major von Schlanbusch standene Capitaine Christian Frost von Heidmann er i sidstleden May=Maaned paa sin Gaard Christianslund i Walders ved Døden afgangen, og da vi, som efter ham anbefalede Skifte Commissarier, finder Boet af den Beskaffenhed, at det ikke taaler de Bekostninger, som udfordres til Proclamations Udstædelse og Publication for Retterne; saa bekiendtgiøres Dødsfaldet i de til forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender 3de gange efter hinanden, med Advarsel til Arvingerne, Debi= og Creditorer, at de vedbørlig maa anmælde sig inden lovlig Tid enten hos mig Capitaine von Egeberg i Slidre i Valders, eller hos mig Regiments=Qvarteermester og Auditeur. Jensen a Frog paa Ringerige pr. Christiania, ligesom det enhver beleyligst falder, de første for deres Tarv at iagttage, og de andre for at angive deels deres Gield med eventualiter derfor havende Pant, og deels deres Fordringer vedbørlig justificert til og paa den Afdøde, hvornæst saa til sin Tid derudi alle skal vederfares den Ret, som dem kan tilkomme. Frog paa Ringerige, den 9de Julii 1777. H. Egeberg, T. Jensen, P. Tanberg. Capitain Regiments=Qvarteermester Premier=Lieutenant. og Auditeur.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Samtlige ved indbenævnte Regiment.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Paa Gaarden Jørstad i Wandsøe Sogn, i Lister Lehn og Christiansands Stift er ved Døden afgaaen den Qvinde Anna Anders Datter, hvis Boe af mig som dets competente Skifte=Forvalter er taget under vedbørlig Behandling; men da denne Afdøde udaf hendes første Ægteskab skal have efterladt sig en Datter, navnlig Berthe Niels Datter, som for nogle Aar siden skal være bortreyst til Kiøbenhavn, fra hvem man til denne Tid ikke har haft Underretning, hvad enten hun er til, eller ey, og Boet saaledes i Paa vente af hendes Anmeldelse, har og er henstaaende usluttet; Saa bliver til dette Stervboets Endebringelse, bemelte Berthe Niels Datter, eller hendes Paarørende, herved 3de gange efter hinanden indkaldet, personlig eller skriftlig inden 3de Maaneder fra Dato af at indfinde sig hos mig, med lovlig Legitimation til Arve=Berettigelse efter besagde sin Moder. Berggaard i Lyngdahl, den 11te Augusti 1777. Christian Severin Balle, Sorenskriver udi Lister=Lehn.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Da min sal. Sviger Moder Anna Holst, Enke=Frue efter sal. Cancellie Raad Dons, er ved Døden afgangen i Wærdahls Præstegaard den 14de Decbr. sidstafvigte Aar, og den af Post=Cassen, hende allernaadigst forundte Pensions sidste Termin har til denne Tid været forgiæves ventet; saa, foruden at derom har været nærværende Arvinger tilskrevet, gives og hermed samtlige Arvinger, saa vel som Creditorer tilkiende, at hendes ringe Efterladenskab ikke har været tilstrækkelig til hendes Begravelse efter sidste Villie, meget mindre til nogen mere Gields Afbetaling, enten til mig selv eller andre, og endnu mindre til nogen ventelig Arv; hvilket skal, efter 12 Ugers Varsel for Fraværende, bevises af fremlagde Regnskab paa leve=Tompten den 2den Januar. 1778, dersom det af Vedkommende da maatte forlanges. Werdahls Præstegaard, den 1ste Septbr. 1777. P. Krog.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Saasnart den forhen ved Geniet staaende Hr. Capitain Chri kan von Geddes Frue, Juliana Sophia von Gedde, fød von Kreber, paa Gaarden Kiølstad i Borge Sogn, ved Døden var af gen, tog jeg, som Skifte=Forvalter, strax Boet under lovlig Behandling, og exponerede det, efter Vedkommendes Begiering, i Auction; og da Boet er insolvent, endog til den prioriterede Giel- og formaaer intet ordentlig Proclama, saa indkaldes dog herve3de gange, efter nu brugelig Maade, Boets saa vel Credi som Debitorer, at mælde sig hos mig inden 3de Maaneder fra Dan da hver skal vederfares Ret efter Loven. Lille Troswig ved Fririchstad i Norge, den 20de Septbr. 1777. H. Schiermann. Endskiønt Tronhiems Latin=Skoles Bygning er endnu kommet i Stand, saa haver man dog nogenledes Leylighed til indrette et Bibliothek, at imodtage Bøger, som dertil blive bestemte, hvortil allerede er gjort Begyndelse, da Hans Majeste Kongen, og Hans Kongelige Høyhed Arveprints Frederich har Naade behaget at skiænke en anseelig Deel Bøger og Landcharte, dertil; og adskillige Velyndere har givet Haab og Løfte derom Dette bekiendtgiøres derfor offentlig, med tienstlig Anmodning paa Skolens Vegne, til dem, som ere fraværende, og haver i Sind at forære noget til Afmindelse paa det Sted, hvor de har i de un Aar lagt Grunden til deres Forfremmelse. S. P. Kleist.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Paa Lyse Kloster=Gaard i Bergens Stift er ved Døden afgagen en Enke, ved Navn Sønneve Niels Datter, og Skiftet u taget under Behandling; men da det ey er bekiendt, at hun har efterladt sig andre Livs=Arvinger, end en Søn Jacob Nielsen. hvis Opholdsted ikke vides; Saa indkaldes bemeldte Jacob Risen herved 3de gange efter hinanden, at indfinde sig paa Arve Tomten Lyse=Kloster=Gaard, inden den Tid Loven foreskriver, for i iagttage sit eget Beste, og nyde sin Deel efter Boens ringe Tilstand, Hesthammer Gaard, den 24de Julii 1777. S. Schielderup, Sorenskriver over Hardanger, Wos Lyse Kloster Gods. De, som enten maatte være skyldige til, eller retmæssig har noget at fordre hos afdøde Agent og Factor, ved de Kongel. Dans Fabriquer, Lars Pedersen Lassen, indkaldes herved i begge Henseender, at anmælde sig for os, som Skifte=Forvaltere i hans Stervbo inden den i Loven bestemte Tid, saafremt de ikke vil tilskrive sig silden for dem af deres Udeblivelse flydende Skade og Ulempe. Tronhiem, den 9de August. 1777. S. M. Næbell, P. B. Møinichen, Politiemester og Raadmand. Byefoget.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
Creditorerne i afg. Capitain Valentinsens Stervboe her Stavanger advares herved inden Aar og Dag at indkomme me Stavanger, den 9de Aug. 1777.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 1, Sept. og ved Siellandsfars Landsting den 17de Ejusd. 1777. deres Fordringer til J. A. Guldberg. ere Creditorerne udi Stervboen efter afg. Karen Johans Datter, og forhen afdøde Mand Spekhøker Dines Pedersen, indkaldede me 12 Ugers Varsel, at melde sig i Skifte=Commissionen, hvilke ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1777-10-03
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 12 Septbr. og ved Siellandsfars Landsting den 17de Ejusd. 1777. ere Creditorer og Arvinger efter afg. Jomfrue Anna Margareth, Steuren, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Skift Commissionen, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 1 Septbr. og ved Siellandsfars Landsting den 17de Ejusd. 1777. ere Creditorerne udi Skibs=Capitain Jørgen Kyllings Boe indkaldede med Aar og Dags Varsel, at melde sig i Skifte=Commissionen, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
London, den 23de Sept. Røgterne om General Howes Armee ere her næsten saa mange, som der ere Nennesker. Enhver dømmer, som sædvanlig, efter sin egen Jndsigt, hvilket hos de fleeste, og især hos dem, som have ingen geographisk Kundskab om America, er overmaade ud vævende; og alle Rygter herom ere intet, uden saadanne Domme. Derhen høre ogsaa adskillige Beretninger, som man i vore Gazetter rubricerer fra Americanske Stæder. Da en saadan Beretning fra Halifax af 8de Aug meldte, at Lord Howes Flode var med Tropperne under General Howe ankommet for Boston, saa sige de samme Gazetter nu, i en Efterretning fra Halifax af August i Maaneds Begyndelse, at General Howe var i Providence, har indtaget Staden, og er derpaa marcheret til Boston, hvor han, da det er kun 40 Engelske Mille, kunde være kommet paa 3 Dage. Men er det sandt, som det synes, at Floden er med Tropperne truffen den 26de og 27de Julii sønden for Staten Jsland, at segle Sønden paa, saa kunde manden 8de August ikke vel vide, at de vare ankommen for Bo sion, om den endog virkelig var seylet derhen. Men endnu mindre var det mueligt, strax i Begyndelsen af Auguste Maaned i Halifax at have Efterretning om dens Ankomst til Providence, om dette Stæds Erobring a. Og endnu mindste kan man troe denne Efterretning, naar det er sandt, at man har seet Floden den 28de Julii i Mundingen af Deele vare Floden. J Nyeyork har man imidlertid ikke kundet troe, at Floden med Armeen skulde være seglet langt mod Synden eller til Marryland, ikke heller langt mod Norden. Naar Armeen, skriver man derfra, forlader os saa langt borte, og det endda saa silde i Aaret, saa have vi stor Aarsag at befrygte, at vi igien skal falde i vore Fienders Magt, og vor Skjæbne da for mange af os ikke vilde blive meget behagelig. Det er heller ikke troeligt, at Armeen skulde forlade sin Central=Position, og gaae til Connectient og Boston, for at igientage de Optrin den gjorde No. 1776.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Af en Beretning fra General Washington til Congressen, af Dato 30te Junii er allene at anmerke, at Generalen melder: at de lette Heste fra Nye=Engeland, og 42 Meral Kanoner, som fra Frankerig vare bragte i Land i Nye=Hampshire, vare lykkelig ankomne til Hoved=Qvarteeret. Denne General beretter Kongressen under 7de Julii, at Fienden havde indskibet sig; at Officeererne toge deres Bagage med; at mange Levnetsmidler bleve og tagne om Bord, og at paa Fordækkene vare indrettede Hestestalde. Alt dette syntes ham, at betyde en længere Søereyse end op ad Nord=Reve ren, eller Hudsons=Floden. Han havde desaarsag og givet alle Østlige Stater og Provinzer Efterretning derom, og anmodet dem om, at være aarvaagne paa deres Post. Af samme Aarsag raader han og Kongressen, at sørge for, at Verkerne ved Delaware=Floden paa best mueligste Maade, kunde blive bragte i Stand. "Denne General Washingtons sidste Beretning er den fornemste Grund, hvorpaa man her troer, at vor Flode og Armee er afgaaet til Sønden med et forehavende paa Philladelphia. Henimod den 30te Oct., til hvilken Tid vort Parlement atter er blevet udsat, meener man vist, at have vigtige Efterretninger fra America, og dersom de da skulle være glædelige, skal Parlementet ufortøvet samles. - Oberst Faucit har i Sommer udi Tydskland ved Underhandling skaffet for næstkommende Feldttog i America følgende Tropper, 3000 Würtenberger, 2500 Hesser, 3000 Mecklenborger, 1000 Anspacher, 2000 Mand fra Gotha, altsaa i alt 11500 Mand. Dog skal disse Tropper ikke leveres for saalet en Priis, som de forrige. Rusland har, som det heder, tilbudet en anseelig Flode, hvilken dog ikke er bleven antagen. J det Sted ere forlangte Tropper, men Vilkaarene ere befundne alt for kostbare, i sær i Henseende til Omkostninger, som vilde udfordres paa at transportere samme.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Af Breve fra London, den 23de Sept. Alle Efterretninger fra Frankerig forsikre endnu bestandig, at de Americanske Skibe, efter Hoffets Ordre, ikke maae opholde sig i de Franske Havne længere end 24 Timer. Vort Oppositions Partie kan selv ikke nægte det, men man er af ulige Meening om Aarsagen, som har bevæger det Franske Hof til saadan Ordre. Nogle vil, at det Franske Ministerium er ved vor Ambassadeur, Mylord Stormonts Forestillinger, uagtet mange derimod af Franske Købmænd gjorte Remonstrationer, bleven overbeviist om, at dersom Americanerne kom saavidt at befæste deres Jndependence, skulle Martinique og andre Franske Øer i Vestindien ikke være sikker for deres Prætensioner i Fremtiden. Af den Aarsag bleve og nu saa mange Franske Tropper sendte til bemeldte Øer. Frygt for en Krig med Engeland, sige de tillige, kan udi de Omstændigheder, i hvilke Frankerig og Engeland nu ere, langt fra ey være Aarsag dertil. Andre paastaae, at forbudet mod Americanerne skulle ikke vedvare længere, indtil ovenmeldte Tropper vare blevne bragte over til Vestindien. J hvad der endog af forommeldte maatte være sandt; saa ere adskillige Krigs=Skibe nyelig afseylede fra vore Havne, for at krydse paa de Franske Kyster, og Udrustningen ved vor Marine drives bestandig med al Forrighed.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Af en Skrivelse fra Brest, den 8de Sept. I Gaar er givet Signal til, at 10 store Skibe og 120 Fartøyer skulle afseile. Fregatten, Dange ankom fra Dynkirken. Den beretter, at være bleven eftersat af 2 Engelske Skibe, hvilke dog ikke kunde indhente samme, saa at den ingen Skade har faaet. Det er ganske vist, at 14 store Engelske Skibe og 4 Fregatter krydse under Qvessant. J Gaar kom Ordre, at lade de 3 Krigskibe Jntrepide, Bien Aime og Eveille udløbe. Ministeren over Marinen har ladet spørge, hvor mange Officerer behøvedes til at besætte alle Skibe og Fregatter, samt alle Poster paa Rheden, Havnen. og Batterierne ved Kysten. Det er en afgjort Sag, at en Formeerelse af 600 Officeerer skulle udfordres til at fordeeles i de 3 Hovedhavne, dersom et tilstrekkeligt Antal skulle være der. Disse Undersøgninger foraarsage Fornøyelse hos Marinen. Men paa den anden Side opvekke samme den Formodning, at vi, uagtet alle Regieringens fredelige Tanker. torde blive tvungne til Krig. Vore Troppers Afseyling til Colonierne er vist den critiske Tiidspunkt, og vi vil faae at see, hvorledes den Engelske Escadre vil derved forholde sig imod samme.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Fra Jtalien, den 6te Sept. Paa Pavens Bord skal nyelig være fundet en Advarsel, at lade det beroe med Palafor Cononisation, saasom ellers tyve Tusinde Fiædre skulle være færdige at rykke i Feldten mod sammes Decret.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Cøln, den 23de Sept. En Exjesuit meddeeler af nogle Efterretninger, som han skal have faaet fra Lissabon over Schweitz, følgende: Marquisen af Pombal lod det ikke være nok, at have fornøyet sit Syn paa 130 meest i Fængsel døde Jesuiters Liig; der fattedes ham et Skuespil, som var ham endnu værdigere. Da Clemmens den 14des Ophævelses Bulle kom til Lissabon, havde han ikkun kundet sendt samme til de af dette Selskabs Lemmer, som han holdt indsperrede i St. Julian; men han vil de være et øiensynligt Vidne til deres Bestyrtelse, og derved tillige forøge samme paa nogen Maade. J Følge deraf lod han alle de fangne Jesuiter træde sammen uden for deres Fængsler, og i Overværelse af 2de Compagnier Soldater forelasdem bemeldte Bulle. Efter at saadant var skeet, blev den formedelst langvarig Fængsel allerede næsten ukiendelige Ordens Dragt frataget dem, og de fik i det Sted Klæder, som vare sammensatte af saa mange forskjellig couleurte Lapper, at man snarere skulle have holdt dem for Gøglere end Geistlige. Nogle andre Ordens Geistlige ere ikke bedre blevne behandlede af Marquisen. Hans rasende Vrede faldt paa vende Augustiner, som bleve indsperrede i et mørkt Fængsel. En af disse Ulykkelige blev angreben af en hidsig og smitsom Feber. Den Sunde bad forgiæves om Hielp, han raabte til Arrestforvareren, at han vilde blive anstukken, han maatte omkomme formedelst Stank, saasom den Syge var død, og han umuelig kunde udholde, at blive hos det døde Legeme. Mendet var alt forgiæves.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Fra Hessen, den 22de Sept. Det Dødsfald med den regierende Græve til Schaumburg, Lippe Bückeburg foraarsager der i Egnen stor Opsigt; thi det synes, at samme torde have ubehagelige Følger. Man seer Bückeburgske Tropper marchere til Grændserne, og især til Blomberg og Schieder, som ere de 2 Amter, hvorpaa Detmold giør Prætension.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Aalborg, den 5te October. Natten imellem den 20de og 21de September er indstrandet paa Lessøes Udgrunde en Fransk Brigantin Skib, hiemmehørende i Rouen, kommen fra Petersborg med en Ladning Hvede og lidet Jern, samt havende om Borde en Deel Passagerer, destineret til Lissabon. Skibet er fuldt af Vand dog meenes, at samme igien faaes ud, naar Ladningen er først udlosset.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Francfurt am Mayn, den 16de Sept. For nogen Tiid siden legede tvende Drenge, den eene at 4 og den anden af 5 Aar, sammen uden for Darmstadts nye Port, paa en grøn Plads, som ligger paa venstre Haand.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Den ældste plukkede nogle Knopper af den saa kaldte PilseUrts Frøe, i den Tanke, at det var Nødder, saasom dessenæsten ud ligesom disse, og da samme smagte ham født, gar han sin Kammerad og nogle af dem. De spiste begge en temmelig Deel deraf, men fornam strax derpaa Virkningen af denne skadelige Vext. De kom hjem med opsvolnede Hoveder, i en forskrekkelig Heede, med stive Øyne og ganske sandsesløse, og deres Legemer og Ansigter vare overalt blodrøde, de faldt tillige i saadan en dyb Søvn, at de neppe kunde opvækkes, og naar de bleve vaagne, varede det neppe 1 Minut, førend de igien faldt i Søvn. Man examinerede dem, om de havde spist noget, og den yngste tilstod, at den ældre havde givet ham Hasselnødder, som havde magt saa søde, af hvilke han og endnu havde nogle i Haanden. Man lod hente nogle fra bemeldte Plads, sendte dem til en Læge, og denne kom med den prisværdigste Jver i Hast Børnene til Hielp, anordnede, at man skulle give dem ofte Meik blandet med sødMandelolie, applicere Klisteerer, og tillige holde dem paagne og muntre, saalænge mueligt var. Saadant blev efterkommet, og havde den lykkelige Virkning, at Børnene komtil at vomere, hvorved Frøet gik fra dem, og de altsaa bleve reddede. Det var en Lykke, at Frøet havde ikke været modent, og at man saasnart opdagede Aarsagen til Børnenes Sygdom, ellers havde de vist begge død deraf. Skulde man da ikke bekiendtgiøre enhver denne Urts, eller dens Frøes Skadelighed, og bruge den Forsigtighed, at samme blev udryddet i det mindste nær ved Stæder og Byer, hvor Børn opholde sig, for hvilke dets Nydelse er saa tillokkende.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Af en Skrivelse fra Bückeburg, den 19de Sept. Den 10de hujus om Natten er Hs. Durchl. Græv Wilhelm til Schaumburg Lippe &c., Kongel Portugisisk Generalissimus, samt Kongel. Storbrittannisk og Churfyrstelig Brunsvig=Lyneborgsk General=Feldtmarechal a. ved Døden afgaaen i en Alder af 54 Aar.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Altona, den 3die Oct. Den 1ste hujus om Aftenen Kl. 6 ankom Hs. Høyfyrstelige Durchl. Statholderen udi Hertugdommene Schleswig og Holsteen, Prinz Carl af Hessen, med Gemahlinde Hs. Kongel. Høyhed Prinzesse Lovise, i høyeste Velgaaende hertil Staden. Høystsamme bleve ved Ankomsten paa Grændserne af denne Stad saaluterede med Kanonerne fra de Hamborgske Volde, og modtagne af Deres Excellencer de Herre, Geheime=Raader, Skatmester Baron von Schimmelmann og den her værende Ober=Præsident von Gühler, toge derpaa herind til Staden under Geleide af de grønne og guule Garder, samt Borgerskabets Paradering, og behagede at træde af hos Hs. Exc. Hr. Geheime-Raad von Gühler, hvorved Magistraten og andre Stands=Personer havde den Ære at aflegge deres Lykønskninger. I Gaar Formiddag var hos de høie Herskaber Cour, hvorved de i den Neder=Sachsiske Kreds residerende Herrer Ministre, samt en Deputation fra Rigs Staden Hamborg, som bestod af Hr. Syndicus Ankelmann og Hr. Senator Voght, aflagte deres Complimenter. Om Middagen nyd den herværende grønne Garde, og det borgerlige Paille-Cavallerie Corps, hver for sig, der Naade at blive forestillet Hs. K. H. og Hs. Høyfyrstelige Durchlautighed. Om Aftenen begav de Durchl. Herskaber, sig til Hamborg, hvor de paa den Ackermanske Skueplads saadet thealtralske Stykke, Hamlet, opføre, hvorefter Høystsamme behagede at spise til Aften hos Hs. Exc. Hr. GeheimeRaad, Baron von Schimmelmann, og ankom altsaa først henimod Midnat igien her til Staden.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Helsingøer, den 6te Oct. Den 3die hujus ankom fra Østersøen 32 Skibe, deraf 10 Engelske fra Kønigsberg, Petersborg og Memel, 4 af og fra Kongsberg til Engeland med Kornvahre og Tømmer, 1 Fransk Brigantin af og til Dynkirken fra Kiøbenhavn med Thee og Porcellain, ra og fra Kiøbenhavn til Amsterdam med Thee, i stor Hollandsk 3 mastet Galioth, ført af Capitain Bremer fra Riga til Ostende, med Tømmer, i Hollandsk fra Riga med Master til Frankerig og Engeland, 6 Hollandske, meest fra Kønigsberg med Rug og Hvede Den 4de Oct. ankom fra Østersøen 40 Skibe, deraf 18 Hollandske meest fra Konigsberg med Kornvahre til Frankerig, nogle fra Dan tig og Riga, 16 Hollandske, hvoriblant 4 fra Stokholm med Tiære og Jern, 2 af og fra Danzig til Engeland med Tømmer og Staver, 2 af og fra Stokholm til Engeland og Lissabon. Samme Dag indkom fra Nordsøen de Skibe, som sidst bleve meldte at være komne til Ankers uden for Cronborg, hvoriblant 13 Engelske med Ballast til Petersborg og Memel, 1 Svensk af og til Stokholm fra Havre de Grace med Stykgods, 1 Dito fra London med Stykgods til Stokholm, og Capitain Stephen Friderich Tvode af Trundhiem fra Hamborg med Ballast til Kiøge, at lade med Kornvahre til Trundhiem, 1 Russisk Skib af Riga fra Bourdeaux med Viin og Brændeviin til Petersborg, 10 Hollandske fra Amsterdam med Ballast, meest til Kønigsberg og Dantzig. Den 5te huj. ankom fra Østersøen 34 Skibe, deraf 6 Engelske, 23 Hollandske fra Kønigsberg, Dantzig Memel og Riga, 4 Svenske fra Pommern til Amsterdam og Gothenborg med Kornvahre, i Lybecker fra Petersborg til Frankerig, og fra Nordsøen 1 Engelsk og 1 Hollandsk med Ballast til Petersborg. J Sundet ligge formedelst contrair Vind 72 Skibe til Nordsøen. J Havnen indkom den 5te huj. et Fartor af og fra Jssefiorden med Rug og Havre, 2 Hornbekker fra Horsens og Randers med Rug, Havre og Fredevahre, Ole Walløe fra Kiøbenhavn med Stykgods. J Gaar bleve i St. Olai Kirke af den Danske Meenighed confirmerede 4 Drenge og 8 Piger.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Kiøbenhavn, den 6te October. Den 24de August 1777 er Consul i Malaga Friderich, Martin Henrich Hoppe allernaadigst bevilget Titul af Commissaire de la Marine og Rang med No. 1. i 4de Classe af Rang-Forordningen.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Urtekræmmer Hr. Hans Bering er i Dag af Magistraten beskikket til Oldermand for Rodemesterne her i Staden udi afg. Hørkræmmer Jens Lausøes Sted.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Fra Stadens Raadhuus er i Dag bleven bekiendtgjort: At siden Jødernes Løv=Sahls Fest begynder Torsdagen den 16de October, som er Dagen førend indeværende Aars Michaeli Flytte=Dag; saa haver Hs. Kongelige Majestæt, efter derom fra de Ældste og Forstanderne for den her i Staden værende Jødiske Nation indgivne allerunderdanigste Ansøgning, ved Rescript af 1ste hujus allernaadigst bevilget, at den nu forestaaende Flytte Dag, maae for i Aar fastsættes til Tirsdagen den 14de October.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
I Gaar bleve udi Stadens Kirker af den tilvoxende Ungdom confirmerede udi Frue Kirke 22 Drenge, 36 Piger; Holmens Kirke 46 Dr. 41 Pig.; Nicolai Kirke 47 Drenge, 61 Pig.; Helliggeistes Kirke 13 Dr. 13 Pig.; Trinitatis Kirke 18 Dr. 34 Pig.; St. Petri Kirke 15 Dr. 35 Piger; Christianshavns Kirke 23 Dr. 49 Pig.; Garnisons Kirke 24 Dr. 144 Pig.; Børnehuus Kirke 2 Dr. 2 Piger; tilsammen 210 Drenge, 285 Piger.
Berlingske Tidende, 1777-10-06
Høyeste Retts paadømte Sager i forrige Uge: No. 173. Justits=Raad Colbiørnsen, efter Kongel. Befaling, contra Delinqventen Christen Amdisen Wisborg af Kiøbenhavn, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstrygges og arbeyde i Jern i Fæstningen sin Livstid. No. 174. Proc. Skibsted,