JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Paris, den 20de August. Jgaar mellem Kl. 2 og 4 holdtes en Ministerialforsamling. Da Hs. Majestæt kom ned af Trappen, kastede Madame Labedoyere sig for hans Fødder, og bad om Naade, for sin Mand. Kongen bevidnede hvor haardt det var ham at maatte afslaae hendes Bøn, dog med Tilføiende, at Allerhøistsamme vilde tænke paa hende og hendes Børn. Endnu Klokken 6 vilde Labedoyeres Moder bede for sin Søn, men hun fik ikke Audients. - Jgaar Eftermiddags Klokken I stadfæstede Revisionstribunalet den over Labedoyere fældede Dom, og henved Klokken 7 blev den fuldbyrdet idet den Anklagede blev skudt paa Grenellesletten. Labedoyere knælede, og modtog Velsignelse af sin Skriftefader; derpaa stod han igjen op, blottede sit Bryst, og had Veteranerne, der skulde skyde ham, at sigte godt. Neppe havde han sagt dette, før han ikke var mere. - Hos alle Kunsthandlere seer man allerede et veltruffen Portrait af Labedoyere. - Som man forsikkrer har hans Familie faaet Tilladelse at lade Liget begrave paa dens Godser i Bretagne. - Loirearmeen er nu ganske afskediget. Ved sit kloge Forhold har den bevaret Frankrig 600 forspændte Kanoner. Da den opløstes, var den endnu 60,000 Mand stærk. - De 18,000 Geværer ere allerede i Vincennes blevne udleverede til de Allierede Kongen har erkiendt som Statsgield alle de Udgivter, der ifølge høiere befaling og efter de bestaaende Reglementer ere gjorte siden 20de Marts 1816. - Besætningen i Conde er ogsaa bleven afskediget, og den saakaldte Byvagt besørger Tienesten. - De Nationalgarder, der laae i Garnison i Metz, ere blevne hjempermitterede. - Den franske Loirearmees Cavallerie er trukket i Cantonnement i Departementerne Tarn og Garonne. De allierede Tropper, som stode i Egnen af Besancon, have begivet sig bort derfra. - J Nantes er bestilt Qvarteer til 6000 Preussere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Paris, den 21de August. Journalerne for idag indeholde følgende to Bierningssager: Hele Frankrig og alle Fremmede henvendte deres Blik til Kongen, for at see, om hans Godhed vilde gaae saavidt, at han vilde benaade Oberst Labedoyere, eller om Dødsdommen skulde fuldbyrdes. Forbryderen havde den værdigste Moder, en ung elskværdig Kone, et umyndigt Barn og en Familie, som var Bourbonerne oprigtig hengiven. Vistnok kostede det den gode Konge stor Overvindelse ikke at gjøre nogen af disse Betragtninger gieldende, men hvorledes kunde og hvorledes skulde han det? Forbrydelsen var allerede ifølge sin Natur utilgivelig. Labedøyere var af sin Monark bleven overøst med Velgierninger, og var ved sine Familieforholde nøie forbunden med Hoffet, og desuagtet brød han sin Eed, og viste sig ulydig mod sine Chefer. Han befordrede Oprøret, og banede Usurpateuren Vei til Tronen. Han var altsaa en af Hovedaarsagerne til alle de Ulykker, der ere komne over Fædrenelandet. En saadan Forbrydelse angaaer ikke alene Kongen, men hele Nationen, og den offentlige straffende Retfærdighed kunde kun tilfredsstilles ved et stort Exempel. - Men den samme Monark, der handler strængt mod den oprørske Undersaat, ivrer ligesaameget mod Misbrug, af den Autoriteterne betroede Magt. Derfor har Hs. Majestæt tilbagekaldet Marqvien af Villeneuve fra Provindserne (hvor han handlede som Kongens Commissair), for at aflægge Regnskab for sin Embedsførelse. - Jntet beviser mere Kongens Upartiskhed, end at han ligesaa vel udnævner Marschallerne Berthiers, Bessieres's og Lannes's Sønner som Marqvis La Roche Jacquelins Søn til Pairs. - Det er vanskeligt at bestemme Antallet af de i Paris værende fremmede Tropper; men saameget er vist, at der daglig leveres dem 200,000 Pund Brød, over 100,000 Pund Kjød og 10,000 Litrer Brændeviin. Naar man hertil lægger alle de Levnetsmidler, som Borgerne give i deres Huse, saa kan man gjøre sig en Forestilling om de Byrder, Hovedstaden alene maa bære for at underholde de allierede Tropper. - Marschal Ney ankom igaar Morges til Paris under Escorte af 2 Gensd'armeofficierer, der sad i Vognen hos ham. Først bragtes han til Politiepræfecten, dernæst til Conciergeriet. - Som man forsikkrer har Murat af Østerrig faaet Tilladelse at leve hos sin Gemalinde. - Man troer her almindelig at de allierede Tropper i Begyndelsen af næste Maaned ville begynde at forlade Frankrig. Mar vil endog allerede vide, at de skulle marschere bor i Colonner paa 25000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos HofasteTolvte Aargang. No. 71. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 September 1818. Nok et Par Ord om Bjovulfs Drape.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Him ha Scyld gewat To gestæp hwile. vil Udgiveren oversætte: "da han skulde begive sig bort til bestemt Tid jeg har derimod i Rimet oversat: Da Skjold var hengangen. J Døden til Roe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
At nu seyld betyder i Sproget hverken meer eller mindre end Skjold, det være nu Vaabenet eller Manden lærer Digtet saavelsom Lexikon, at gewat (Imperfect af gewitan) betyder ligesom det danske gikbort baade enhver Reise og den lange Reise, kan Man og læse i Sommers Lexikon, og heraf er det da klart, først, at skyld her maae betyde Manden Skjold, siden Gang og Rørelse følger efter, og dernæst, at hvis Sammenhængen tillader det, kan selv disse blotte Ord aldeles rigtig oversættes: Skjold døde. Men her behøve vi ikke at tage det saa knap, thi ligesom to er til, saaledes er ogsaa stæp og gestæp Trin, Fjed og hvile Ophold, Hvile, og nu kan dog vel ingen tvivle om at her staaer om Skjold at han døde og at min Oversættelse er den eneste rigtige. Hvorledes nu Udgiveren er kommet til sin, kan Jngen fordre oplyst af mig, men Saameget vil jeg dog sige, at han har gjort det klare Substantiv, seyld til Imperfect af Verbet sceoldan som stundum skrives skylde, men almindelig, som ogsaa her i Digtet f. Ex. S. 82, scolde, burde, skulde, og gjort det klare Imperfect gewat til Jnfinitivet gewitan, og paa den Maade kan Man rigtig nok faae sære Ting ud. Hi hine pa ætbæron.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
To brimes warobe Swæse gespas Swa he selfa bad benden wordum weold Wine Scylding. Leof landfruma. Longe alte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Fabel. II a tour reduit en poussiere, et cette poussiere mobile laisse arriver a lui les vents dechaines. Rebecque. Afsindig foer han frem og Alt til Støv han knused. Det fine Flyvesand i Syd og Nord opbrusedOg bragte frem med Tordenbrag de tøileløse Vinde, Der rev omkuld Personen selv med hele hans Gesinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
En uforlignelig, forstandig, god og stormodig Dogge, en ypperlig, djærv og heeltemodig Puddel med flere Brave tilkomme især Æren og Verdens Tak for at have virket utrættelig under de ædle Dyreførsters og ved deres store Opofrelser til Uhyrets Fald. Secler maae forløbe, inden de Saar kunde lægges, der er den hele Dyreskabning tilføiede. Skjult er for dens Øine hvad der endnu staaer tilbage inden Mørket viger, og i den af Uhyret aabnede nye pandoriske Æske, blev for denne Æt, neppe Haabet paa Bunden tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Kortfattet catechetisk Forklaring over Catechismus; et Udtog af den udførlige Forklaring ved J. N. Krog. - Hensigten af dette Skrift, hvori Religionens Hovedlærdomme korteligen fremsættes i catechetisk Form, er især at udvikle og tydeliggjøre de vanskeligste, i Luthers Catechismus og den anordnede Lærebog i den evangelisk christelige Religion forekommende Udtryk, f. Ex. Religion, Catechismus, Lov, Pligt, Testamente, Prophet, Evangelium, Apostel, o. s. v. Den, som veed, hvor ufrugtbar enhver Undervisning maa blive, naar den indskrænket sig til tankeløs Udenadslæren, uden rigtigt Begreb om de enkelte Ords og Udtryks Betydning, vil indste Vigtigheden af en Ledetraad, hvori man paa en almeenfattelig Maade søger at bibringe den Unge tydelige og rigtige Begreber om de vigtigste Udtryk. Jkke sieldent antager man, at Barnet allerede veed, hvad det neppe har en dunkel forestilling om, og derfor lader man det som oftest lære Tanker, førend det endnu har noget rigtigt Begreb om de Ord, Tanken er sammensat af. Skriftet, som, trykt med fiin Stiil, er 1 1/4 Ark stort, sælges uindb. for 16 s., indb. for 2 Rbmk. hos Bogtrykker Höeckes, Enke i store Helliggeiststræde No. 144. Sammesteds faaes samme Forfatters udførlige Forklaring over Catechismus, en Ledetraad ved Religionsunderviisningen o. s. v. uindb. for 4 Mk. og indb. for 6 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, d. 25de August. Hr. v. Kotzebue, en Søn af Skuespildigteren, bekjendt af den Opdagelsesreise han allerede engang tilforn har gjort med Krusenstern, som med en Brig paa 8 Kanoner og 20 Mand Eqvipage, lutter Russer, vil seile omkring Verden og nyligen befandt sig paa Kjøbenhavns Rhed, agtede om faa Dage at fortsætte Reisen, hvorpaa en med ham i Berlin opdragen Franskmand, Hr. Chemisseau og en Søn af vores værdige Conferentsraad Wormskjold, ledsage ham som Lærde og Naturalister, og til at forfærdige Tegninger Hr. Choris fra Jekaterinoslaw, der allerede forhen har ledsaget Marschal Bieberstein paa hans Reise til Caucasus. Som Læge medfølger Hr. Eschholz fra Dorpat. Reisen vil vare i tre og maaskee i fem Aar. Man vil passere Cap Horn, og, om mueligt, ved den artiske Pol, søge at bane sig en Vet over Kamtschatka. - Skibet, der føres af Hr. v. Kotzebue, hedder Rurik, og er udrustet paa Cantsler Grev Romanzows Bekostning; det har følgende Jnstructioner: i December skal det omseile Cap Horn, og Aarene 1816 og 1817. vil det tilbringe med at lære nøiere at kjende Øerne og Egnene i Sydhavet. J Sommermaanederne 1817 vil det forsøge at fæmtrænge, igjennem Behrings=Strædet, saa langt som mueligt i det Jndere af America. Derfra vender det tilbage til det gode Haabs Forbierg, og vil i Aaret 1818 komme tilbage til Cronstadt. Naar Hr. v. Kotzebue anseer det for nyttigt, og Skibets saavelsom Equipagens Tilstand tillader det, saa kan han blive endnu et Aar længer paa Reisen. Tilrustningerne og Planen til dette interessente Foretagende skyldes den fortjente Krusenstern. (Efter Aarhuus Av. og Lüb. Anzeig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Aarhuus, d. 26de August. Jfølge hertil indløbne Efterretninger fra vort Auxiliaircorps, holdt Hs. D. Prinds Frederik den 18de d. i Nærheden af Bremen Revne over samme, som derpaa gik over Weseren, hiinsides hvilken det disloceredes i nye Cantonnements for der at oppebie de fra Hertugen af Wellington forventede Ordres, Vort Regiments Bataillon laae i Amtet Wildeshausen. - De sidste Par Nætter har det her i Egnen været stærk Nattekulde, der isærdeleshed har været følelig for de udestaaende Kreature. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Aarhuus, den 29 August. Vor Stiftbefalingsmand Hs. Excell. Geheimekonferentsraad Baron de Güldencrone og Frue, hvis Nærværelse deres høie Hverv i Kongestaden en Tidlang havde ladet os savne, havde vi i Søndagsaftes den Glæde, atter at see i vor Midte. En saare talrig Menneskeskare vare til Mindet gangne Skibet imøde, som bragte hine elskede To tilbage til vor Bye, og ledsagede dem hjem med en Jubel, der var et lydeligt Udbrud af hengivne Hjerters oprigtige Følelser. - Hs. Høiærværdighed Biskoppen ventes hjem imorgen. - Byen tabte i Dag en brev og almindelig yndet Mand, Overkrigscommissair og Landinspecteur Dahl, der i sin bedste ManddomsAlder omskiftede Tiden med Evigheden. - Efter nogle faa Sommerdage have vi igjen den forgangne. Nat og i Dag havt et stærkt Uveir med Regn, Torden og Lynild, til Skade for den begyndte Kornhøst. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Viborg, d. 31te August. Efter nogle Dages Varme fremkom pludselig efter en stærk Sydost et Tordenveir her i Mandags ved Aften, der snart trak forbi, men udbredte sig i Øster, Sønder og Vester mod Natten, i hvilken saaes idelige Lynglimt. Hele Tiirsdag faldt derefter en vedholdende stærk Tordenregn, saa Gaderne flød som Bække. Det vil sinke Høsten og det Høstedes Hjemførsel i nogle Dage. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Jversens Avis No. 119 læses følgende: Hvorledes det saae ud i Odense for et halvt Hundrede Aar, af et Øienvidne. Hvorledes det nu seer ud, veed enhver, og kan gjøre Sammenligning om Forskjellen. - Byen havde kun faa elegante Bygninger, de større vare sammenblandede med smaa Enetages faldefærdige Huse. De fleste store Huse stode ubeborde, og vare tilfals alle for een Priis, 1200 Rd., som var det høieste Eierne eller Sterv- og Concurs Boer formeente at kunne attraae. - Af Landets Adel opholdt ingen sig i Byen, eller havde noget Afstige Qvarteer. De spliste hjemme paa deres Herregaarde deres Harestege i Roe, for at undgaae den dem ikke behagelige Consumtions Afgivt, og Byen havde heller ikke mindste Tillokkende, ingen Skuespil, Concerter, Masqverader, Baller eller Spillepartier. Haardspil eller høie Commercespil saaes ingensteds. Det eneste der spilledes i Byens borgerlige Cirkler, var Mariage, Hanrey og Qvadrille. Hombre kiendtes kun af Navn, og mindre vidstes noget af de senere opfundne Forhøielser og Tilsætninger, der gjøre dette for Forstanden meest nærende Spil, til det meest tærende for Pungen. Da Tropperne kom tilbage fra det Meklenborgske Tog imod Russerne, begyndtes enkelte Baller om Vinteren, hvortil da ogsaa nogle af Adelens Damer fra Landet indfandt sig i en ussel decoreret Sal, uden Gipsning, uden Lysekroner, kun oplyst af nogle saa tarvelige Messinglampeter, Mage til dem Jøderne den Tid paa deres Schabbes tændte i deres Forstuer. Omsider faldt Stadsmusikanten paa at lade paa samme Sal. sine 2 Svende og 3 Drenge om Vinteren engang hver Uge gjøre noget som man kaldte Concert, hvortil efterhaanden indfandt sig een og anden Dile tant, og disse fik siden nogle faa Damer overtalt til at bryde Jsen, med at indfinde sig, som Tilhørere ved disse Concerter. Disse Damer plactredes i et Værelse for Enden af Salen, paa Stole langs med Væggen, og Herrerne stode udenfor dette Værelses aabne Dør med Ryggen vendt imod Damerne, hvorved al Udsigt betoges disse til Musiken, som var placeret i Salens anden Ende. Damerne, overbeviste at de vare der kun for at høre, og ikke for at see, vel heller ikke for at gjøre Prætension paa at sees, fandt sig ganske godt i dette Anstød mod den skyldige Opmærksomhed; - i det mindste mærkedes ingen Riven eller Trængen af dem for at faae den første Rad Stole, da der fandtes kun een Rad, og altsaa ingen hedre Udsigt eller Rang sæde var at vinde ved Fremtrængen. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Kjøbenhavns Børs den 5 September. Cours. Hamb. 2 M. 622, a vitte 630. Amsterdam 2 M. - , a vista 595. London 2 M. 24 1/2 Rbdl. Spec. 625. - Specier solgtes til 37 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 69 1/4 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corr.) Berlin, den 29de August. Nogle Efterretninger fra Paris sige, at der i denne Stad paa ny har været forberedt en Sammensværgelse, som skulde bryde løs den 16de, men lykkeligviis blev forraadt den 12te. Man vil vide, at henved 1000 engelske og preussiske Uniformer allerede vare forfærdigede (for at gjøre Forvirringen endnu større, og at man ogsaa havde sikkret sig sex Kononer, Man har nu forøget Sikkerhedsforanstaltningerne ved at forstærke Tropperne i Paris. - Jfølge vore Tidender er Admiral Sir George Cockburn, som bringer Napoleon til St. Helena, ansvarlig for ham. Besætningen kommer til at bestaae af paalidelige Folk, og Enhver, der er fremmed eller paa nogen Maade mistænkelig, maa ikke tilstædes Adgang. Napoleon, hans Ledsagere og Betjente staae under bestandigt Opsyn. Naar Skibe ankomme, bliver han, saalænge de opholde sig ved Øen, under nøiere Opsigt. Jøvrigt skulle de Ønsker, han maatte yttre med Hensyn til sine Sager og huuslige Anliggender, enten strax umiddelbart efterkommes af Gouverneuren, eller i særegne Tilfælde indberettes til den engelske Regjering. Over de Penge, Klenodier &c., som han medbringer, er optaget en nøiagtig Fortegnelse, og Raadighed derover efter Omstændighederne vel tilladt ham, men kun paa den Maade den engelske Regjering finder det tjenlig. Disse og nogle andre Bestemmelser, som ikke umiddelbar angaae det sikkre Tilsyn, ere Hovedindholdet af den af Krigsdepartementet i London angaaende Bonaparte udfærdigede Jnstruction, hvis Aand og Jndhold noksom vise, at den engelske Regjering, idet den tog Hensyn til Ulykken, dog mindedes alle de Pligter, som dens egen og Europas Sikkerhed, eller ogsaa blot altfor ængstelige Gemytters bange Tvivl paalagde den. Turin, den 6te August. Lucian Bondparte, er endnu i det herværende Castel. Han behandles med stor Opmarksomhed, men bevogtes nøie, hvorover han meget beklager sig. Man venter fra Paris Jnstructioner om hvorhen han skal bringes. Heidelberg, den 24de August. Hieronymus Bonaparte er, ifølge Privatbreve, passeret gjennem Carlstue. Han synes at være kommen fra Fort=Louis, og tog Veien over Pforzheim. Den 1 hans Selskab værende Person reiste, som man siden her erfaret, kun under Maske af en wartembersk Officier. Jdag ere desaarsag Stikbreve ankomne til Carlsruhe og Mannheim. - Først den 20de d. skal Fæstningen Landau have plantet den hvid Fane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Paris, den 22de August. Pariserne finde det meget paafaldende, at Engellænderne have sammentrukket saamange Tropper paa Montmartre, Men denne Stilling er saa meget mere pigtig, og den ikke alene beskytter Paris, men ogsaa truer, hvis urolige Bevægelser skulde forefalde i Staden, Politiepræfecten begav sig i Søndags Aftes til Conclergeriet, hvor han tilbragte fem Timer med Marschal Neys Forhør. - Fra Toulon meldes under 16de d., at Marqvis de Riviere underhandler meget levende, for at forhindre at Toulon, ikke bliver besat af fremmede Tropper. Det lader som General Bianchi vil besætte denne Stad. - Ogsaa Antibes skal besættes af de allierede Tropper, - Labedoyere skal under de forskjellige Forhører have nævnet alle sine Medskyldige. En anden af disse Forbrydere, General Pire, har lovet at give de vigtigste Oplysninger, naar man blot vil indskrænke hans Straf til Forviisning. Man siger, at der skal være opdaget en førend Bonapartes Tilbagekomst stiftet Sammensværgelse, som gik ud paa at lade Tuileriernes Slot sprænge i Luften, Ogsaa Hertuginden af Leu skal have været indviklet deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Paris, den 25de August. Den herværende Gouverneur, Baron v. Maffling, har ladet Folgende bekjendtgjøre: "Gouvernementet i Paris har med Uvillie seet, at Jldesindede veblive af insultere de allierede Tropper, og at den hidtil viste Skaansomhed ikke har frembragt nogen god Virkning. - Man har desaarsag givet de allierede Troppers Skildvagter i Paris Ordre at forholde sig efter Reglementerne, det vil sige, at skyde paa alle dem, der nægte dem tilbørlig Agtelse og med Villie fornærme dem, eller flokke sig udenfor Vagt husene for at afstedkomme Uordener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Baron v. Müffling, Undertegnet:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Gouverneur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Nu igjen at ville tale om den utopiske Hrædel og hans nonentiske Sønner, som Udg. behager at udtrykke sig, var at prøve Læsernes Taalmodighed for haardt, og efter da at have ført Beviserne for alle de Anker Udg. har antastet, indlader jeg trøstig Sagen til Dom hos Boglade her og hvert Sted. Kun to Bemærkninger maae jeg end til Slutning gjøre, og den første er, at Jngen skal mene jeg indbilder mig at være mere end hvad jeg er, en pur og har Begynder i det angelsaxiske Sprog, fordi jeg med Held har kunnet føre Grammatik og Lexikon i Marken mod en Mand der beraaber sig paa 25 Aars Studium, thi det hænge nu sammen med dette Studium som det kan og vil, saa har jeg her kun afvæbnet det ved det lille uskyldige Kneb, at tie, eller udtrykke mig varsom, hvor og ikke vidste ret Beskeed, og idelig at spørge Hickes og Sommer, hvad de meende om min Mening, førend jeg yttrede den. Havde Udg. brugt samme Kneb, vilde ethvert andet og hele denne Tvist og en stor Deel af mit Arbeide været overflødigt, og det er Altsammen Noget, jeg gjerne vilde ønsket. Den anden bemærkning er et lidt egennyttigt, men dog lovligt Ønske, at nemlig visse Folk dog engang vilde lade den underlige Grille fare, at jeg hader Grundighed, fordi jeg af mit inderste Hjerte haver det skinlærde Væsen og alle Skingrunde, samt at jeg skulde lade mig saa forskrækkelig tyrannisere af en utæmmet Phantasie, thi ihvorvel jeg ingenlunde kan tjene Udg. eller Nogen med enten at oversætte Bjovulfs Drape eller overalt gjøre Noget, uden Phantasie, mener jeg dog at min ivrige Omgang med Grammatik og Lexikon maae frikiende mig for den Beskyldning ei at kunne eller ville holde Styr paa min Smule Phantasie med et Gran Fornuft DixiN. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Udenlandske Efterretninger. "Hvorledes det saae ud i Odense for et halvt Byen vidste hundrede Aar. (Slutning.) intet af nogen Conditor eller Modehandler, alt Luxuskram var kun Bisag hos Byens Kjøbmænd, hvor Tjære, Tran, Jern og lang Specerie(Tømmer, Bræder og Lægter) kort alt hvad Bonden behøvede, var Hovedsag. Gil nogen paa Viinhuus, drak han en Pægel elendig Rødviin, med for 4 s. Sukker, undtagen naar den velvise Magtstrat, Byens Præster eller Gymnasiets Professorer kom sammen i Vennelag; disse forstode at rømme Drue=Saften af fulde Flasker, og skiltes ikke gjerne fra hinanden førend Daggryet fandt dem lige saa eenige og kjerlige, som vel tilpakkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Kjøbenhavns Børs den 8 September. Cours. Hamb. 2 M. 627, a vista 635. Amsterdam 2 M. - , a vista 600. London 2 M. 25 Rbdl. Spec. 62. - Specier solgtes til 37 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 69 1/4 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-09
Blandede Efterretninger. Den norske Rigstidende indeholder et Udtog af et Brev fra Stockholm, hvori beklages, at man af Christiania Jntelligents=Sedler erfarer, at det saakaldte Nationalblad, hvoraf adskillige Numere ere udkomne, maa ophøre, og at i Norges Hovedstad og i Norge i Almindelighed skal findes saa faa Bogtrykkerier, at et nyttigt Arbeide ikke kan udkomme. - J samme Tidende læses endvidere. "Hvilke utilfredsstillende Efterretninger, og hvor farligt for den offentlige Rolighed, naar den retsindig tænkende Deel af Nationen erfarer, at flere grove og farlige Forbrydere undvige af Slaverierne! Anledning til Undvigelse kan ikke mangle, naar de Høistcommanderende benytte disse for det Almindelige saa farlige Personer, og det uden noget Slags Jernpaalæg og uden Opsigt, til at forrette for sig privat Arbeide, endog ved Underbrug paa Landet. Er saadan Ligegyldighed ved Tilsyn ingen tilstrækkelig Straf underkastet, Og er det ikke reficabelt for den anden Deel af Folket, at levere grove Forbrydere i saadan Justities Hænder."