JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Efter vedkommende Udlægshaveres Forlangende bliver 70 Huse med tilliggende 21 Tønder 7 Skiepper 3 Fierdingkar 1 Album Hartkorn, beliggende under Kallundborg Ladegaards til Byerne: Rachlov, Ellede, Kallerup, Nostrup, Kongstrup, Aagerup, Bjørnestrup og Ulstrup, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction, Løverdagen den 28de Februar dette Aar, Klokken 3 slet Eftermiddag, paa Herredscontoiret. 2den Auction, Løverdagen den 13de Marts næstefter, Klokken 3 Slet Eftermiddag, sammesteds. 3die Auction, Mandagen den 29de Marts næstefter, Klokken 9 Formiddag, sammesteds. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstædet, og ere forinden til Eftersyn hos Hr. Forvalter Stub paa Kallundborg Ladegaard. Denne Bekiendtgiørelse tiener alle Vedkommende til Efterretning overeensstemmende Pl. 22de April 1817, og Resolution af 23de Mai 1820. Arts og Skippinge Herreders Contoir paa Kaastrup gaard den 19de Januari 1824. F. D. Bett. Giesegaard Hovedgaard, beliggende omtrent midt i Sielland, 2 Mile fra Kiøge og 1 Miil fra Ringsted, bortforpagtes fra 1ste Mai dette Aar i 6 a 9 Aar. Gaarden har frit Ager og Engs Hartkorn 36 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 11 Tdr. - Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. med Areal circa 600 Tdr. Land. Kirketienden af circa 500 Tdr. Hartkorn, som hæves in Natura, henhører under Forpagtningen, ligesom et lignende Andeel Kongetiender, for en moderat Afgivt kan overdrages paa visse Aar. Til Gaarden kan holdes 100 Køer foruden Ungevæg og Faar, samt de til Avlingens Drivt fornødne Heste, hvilken Besætning, tilligemed Vogne, Plouge og Harver, for største Deel kan følge med Forpagtningen. Conditionerne hertil erfares hos Jnspecteur Baagøe paa Giesegaard ved Ringsted der tillige foreviser Eiendommen. 144 Rbdlr. Repræsentativer af Holsteinborg Grevskabs Umydiges Midler, er, imod lovbefalet Sikkerhed og Rente, at erholde til Laans, naar Vedkommende som attraaer samme, henvender sig til Undertegnede. Rude pr. Corsøer den 24de Januar 1824. Kluwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Undertegnede modtager Drengebørn til Opdragelse og Underviisning. Underviisningsgienstandene ere: Religion, Historie, Geographie, Regning, Skiøn- og Retskrivning, Mathematik, Tydsk, og om ønskes Latin. For Underviisning med Kost, Logie og Vadsk erlægges Qvartaliter 25 Rbdlr. Sedler, Hylstrup Skole ved Sorøe den 29de Januar 1824. Høyer, Skolelærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Hos Undertegnede kan strax erholdes tilkjøbs. 1) En saa godt som nye Baad, bygget af Fyrretømmer udvendig og Egetømmer indvendig, med Tilbehør af Seil og Roer m.v.; den seiler overmaade godt, stikker ikke dybt, men flyder paa meget Grundvand. 2) En Sælhunde, Ruse, med Arme og forsvarlig lang Rad, den er gandske nye, og bunden af bedste sort Hamp, samt har i sidstafvigte Deember-Maaned været første Gang i Brug, og blev der da fanget 3de Sælhunde i samme; og 3) Friske og gode Boghvedegryn for 5 Mk. 8 s. Skieppen. Reersøe Bye i Love Herred, den 27de Januar 1823. Jørgen Hansen, Dannebrogsmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Undertegnede agter underhaanden at sælge sin Gaard paa Rosengade i Slagelse, med tilhørende 12 Tdr. Land, at tiltrædes førstkommende Paaske Flyttedag. Kiøberen, kan selv bestemme Udbetalings Terminerne. Man behager at henvende sig til Hr. Krigsraad Ridder Schiørt, i Slagelse eller til Undertegnede, jo før jo hellere. Ringsted den 10de Januar 1824. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Paa en Herregaard i Nærheden af Slagelse, ønskes til 1ste Mai d. A. et middelaldrende Fruentimmer eller Enke, som kan paatage sig Bestyrelsen af et Meierie og Huusholdning. Uden paalidelige Attester for sin Duelighed og Sædelighed, nytter det ei at melde sig. Hvo som reflecterer herpaa, henvender sig til Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse, der opgiver de nærmere Oplysninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Paa en Herregaard, hos en duelig Landmand, flere Mile fra Hovedstaden, kunde een eller tvende unge Mannesker, af honet Familie, lære Agerbruget, og alt hvad dertil udfordres, imod en aarlig Erlæggelse, som kan erfares, tilligemed alle øvrige Oplysninger, naar man behager at henvende sig med en Billet til Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse, mærket Nr. 224.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-30
Et ungt Menneske som har Lyst at lære Silke- og Klædekræmmerhandelen i Kiøbenhavn, kan strax blive antaget. Nærmere Anviisning giver Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse. 9 Fag Bondehuus, bygget af Fyrre Under- og Over tømmer med Loft af Fyrrebrædder over 3 og et halvt Fag, samt fornødne Vinduer og Dørre, kan erholdes tilkiøbs. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Fest-Siællandske Avis, Den eller: Fred. Ugeblad. Slagelse. den før landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 9de Aarg.) 10de Aar. Mandagen d. 2 Februar 1824. (No. 10.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Vandringer rundt om Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
J Klosteret paa Bierget Sinai blev han meget vel modtaget; Munkene holde et vel indrettet Værelse beredet for de Europæiske Reisende; disse Munke leve i en stor Frygt for de omsværmende Araber. Derfra fortsatte han Reisen igiennem Ørkenen, hvor han traf paa mange Slanger og opdagede betydelige Vildfarelser i vore Kaart over den østlige Spidse af det røde Hav. Han fandt, at den øverste Deel af Bierget Sing danner en uregelmæssig Kreds af stort Omfang, som indeholder talrige Kilder, har et temperet Klima og frembringer forskiellige Produkter, saa at Jsralsterne paa deres Vandringer i Ørkenen kunde have erholdet betydelige Resoureer derfra. Dette som herer meddeelt af Burchardts Reise er kun en ubetydelig Prøve og dette Værk indeholder en riigholdig Kilde til nye Kundskaber og nye Undersøgelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Nu ere vi lige paa Veien til at begynde vore Vandringer ind i Ægypten og derfra i det øvrige Africa; men der ere imidlertid komne Redacteuren en Deel nye Efterretninger i Hænderne fra Jndien, som han ikke kan undlade først at medderie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
En Engelsk Chirurg Henry Marshall, som er ansat ved de Casteller, som Englænderne holde befatte i Kongeriget Candy, som udgjør den inderste Deel af Øen Ceylon, har i Aaret 1822 udgivet et Skrift om disse Egnes medicinske Beskaffenhed og de Brittiske Troppers Sundheds Tilstand i Aarene 1815 til 20. Disse indvendige Egne af Øen ere bekiendte for deres Usundhed og Farlighed for Europæerne, ligesom for Veienes Ufremkommelighed og de vilde Dyrs Mængde. Forfatteren skildrer Jndvaanerne eller Candierne, som et velskabt Folk, som godt kan taale Strabadser, og som besidder et meget blidt, anstændigt, alvorligt og ceremoniøst Væsen; men som desuagtet er i en høi Grad moralsk fordærvet. Can dierne ere uselskabelige uden Deeltagelse i deres Medmenneskers Vel, uden Følelse for Retfærdighed, og fulde af Forstillelse, List og Bedragerie, Det er sædvanligt hos dette Folk, ligesom i Thibet, at to til tre Brødre have een Kone tilfælleds; de ere hengivne til astrologisk Overtroe, og naar en Stierneudtyder siger ved et Barns Fødsel, at det vil blive ulykkeligt, saa sætte de det udi Skovene. J det Jndvendige af Ceylon forefinder man forresten to Mærkværdigheder, først et alde les vildt Folk, som er ganske forskielligt fra Can dierne, og som altid streifer omkring i Skovene og lever af Jagt, og som kaldes de Veddahs; man antager disse Mennesker for at være Øens oprindelige og ældste Jndvaanere, og for det andet at der findes i Egne, som nu ere aldeles øde og forladte, prægtige Levninger af velbyggede Vanledninger og religiøse Bygninger, som maae have kostet et uhyre Arbeide og beviser, at Øen maae have været stærkt befolket i Oldtiden. Det er forunderligt hvad Forfatteren beretter, at næsten alle Børn af Afrikanske Forældre døe paa Øen inden de naae det 10de Aar, de ere fede og stærke i deres tidlige Barndom; men imod det 5te og 6te Aar blive de magere og bortdøe efterhaanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
J det 4de Hefte af det 12te Bind de nye geogr Ephemerider læses nogle Efterretninger om forskiellige Stæder i Ostindien, som ere uddragne af den Journal, som udkommer i Caleutra, om den mærkværdigste af disse nemlig Beares hedder, det: de Jndiske Fabler fortælle, at Mahhan og har bygget denne Stad paa den Tid Vordb. v. skabt og selv regieret 5000 Aar i den. Fre mængden i den bliver for nærværende Tid at slaa get til en Million Mennesker, hvoriblandt 300000 Mahomedanere og Resten Hinduer (Hamition antog den kun for at have 600000 Jndv.) Byen er udmærket ved det at den er Hovedsædet for den Hinduiske Lærdom og Theologie og tillige en af Hinduernes hellige Stæder; der findes ogsaa 1000 Templer i Benares, af hvilke det i Besechurer det berømteste. Overtroe og Udsvævelser herske i denne store Stad, som i videnskabelig Henseende er forsynet med et Jndisk Observatorium. Stadens Folkemængde tiltager bestandigen under den Brittiske Regiering. - Stor Fortieneste har den Engelske Regiering i Ostindien af at lade Landet opmaale og udarbeide Kaart over dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Oberstlieutenant Lambton stod i 22 Aar i Spidsen for dette store Foretagende; men han døde d. 20de Januar 1823 uden fuldkomment at have opnaaet Maalet; dog loves, at et Kaart skal snart udkomme om Ostindindien, som skal blive udarbeidet med stor Omhyggelighed. – Jfølge de nyeste og paalideligste Efterretninger man har fra Ostindien skulle, af dens 132 Millioner Jndvaanere, være 114 Millioner Hinduiske Hedninger, 150000 Jldens Tilbedere, 16 Mill. Mahomedanere, over 100000 Jøder og over halvanden Million Christne, hvoriblandt de fleste ere Katholiker, dog læser man en Skrivelse fra en Fransk Abbe Dubois som i 22 Aar har præket Christendommen iblandt Hinduerne, hvori han bittert besværer sig over den liden Fremgang han har gjort og tilstaaer, at det kun har lykkes ham at formaae de ringeste og sletteste Mennesker til at gaae over til den Christelige Religion, og som for det meeste kun have antaget den af egennyttige Hensigter. Overtroen er dybt indgroet hos dette Folk. – Man har gjort den Beregning i England, at naar man betiente sig af Dampbaade, og disse vare indførte paa det røde Hav, saa kunde man i 24 Dage erholde Efterretninger i England fra Bombag i Ostindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Nyeste Post-Efterretninger. De Engelske Astronomer bemærker for nærværende Tid en overordentlig stor Plet i Solen, som indtager en 90de Deel af dens Overflade. – J den Deel af Kongeriget Batern, som grændser til Bøhmen har man fra den 9de til den 13de Juar bemærket Jordrystelser, som vare forbundne med en meget lydelig underjordisk Allarm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Efterretninger fra Rom meldt: at Hs. Hellighed er ver de Lægemidler, som Lægerne have foreskrevet, igien i Bedring og uden Fare. – Pavens Strestefader Monsignore Strambis Liig blev i 8 Dage udstillet i Kirken St. Giovanni og Paulo paa Monte Celto og da man i denne hele Tid ikke bemærkede nogen Liiglugt og Lemmerne forbleve bøielige, saa strømmede en stor Mængde Mennesker til Kirken. Ved Hofmaskeradeballet i Vinterpalladset, i St. Petersborg den 12 Decbr. vare ikke mindre end23000 Fribilletter uddeelte. - Kronprinsen af Nederlandene afreiste derfra d. 13 Jan og er allerede passeret Berlin. – Den forrige Konge af Sverrig, som kalder sig Oberste Gustafsson, havde i en Skrivelse af 6te December besværet sig over Greve las Cases for den Maade, hvorpaa han havde omtalt ham i sit Skrift om St. Helena. Greven svarede derpaa den 25de December paa en meget eftergivende og undskyldende Maade og kaldte Oberste GustafssonSire og Majestæt. Obersten tilskrev ham derpaa igien under 6te Januar og sagde: at han var godt fornøiet med den gjorte Undskyldning, men at det var nødvendigt at den blev offentlig bekiendtgjort. forresten, skriver Obersten, hører jeg ikke meere til Kongernes Tal, da jeg ifølge Revolutionen af 1809. har frasagt mig Thronen og bærer altsaa ikke længere Titelen af Mai stæt, født som Prins tilregner, jeg mig det for en Ære at have forsvaret Kongernes Rettigheder; udelukket af deres Tal finder jeg mig hædret ved Titelen af en Oberst, som var min Grad i Armeen. – Hofraad Murhard, som er bleven arresteret i Hannu og som er Churfyrstelig Undersaat, er bleven fængslet paa Churfyrstens Befaling. Som Aarsag dertil angives, at han stod i nøie Forbindelse med en mistænkelig Person fra America ved Navn Kelch. Den 21de Januar blev Hofraad Murhard transporteret fra Hanau over Fulda til Cassel under Eskorte af Politiebetiente, og Gensdarmer; han skal ogsaa være mistænkt for de truende Breve, som ere skrevne til Churfyrsten. Man siger ogsaa, at den Tydske Forbunds Forsamling skal have været misfornøiet med hans Forhold og at han har faaet Ordre til at forlade Frankfort. – (Det seer ud som Revolutionen i Rio Janeiro er ovirket af de Europæiske Officere, som commandere Artilleriet. Regjeringen frygter meget for Opstand i Provinserne. – Meere herom næste Gang).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
J Triest har man faaet Efterretninger med et Skib fra Syra, som kun har været i 26 Dage underveis og som har bragt private Breve med derfra og fra Tichesme, at Perserne paa nye skulle have fat sig i Bevægelse og at Schahen af Persien har ikke ratificeret Freden imod Porten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Breve fra Corfu af 25de December berette: at Grækerne have ved den Joniske Øe Jthaka bemægtiget sig to Tyrkiske Skibe, og da de forfulgte Tyrkerne ind paa Landet selv, saa foraarsagede det Reclamationer fra de Engelske Authoriteter; men Maurocordatos skal allerede have givet Satisfaction derfor. Lord Overkommissairen Sir Thomas Maiblond var nemlig kommen fra England tilbage til Corfu, den 20de December udstædte han en Proclamation hvori han underkastede de Joniske Øer Jthaka og Santa Maura en Qvarentaine mod de andre Øer, fordi nogle bevæbnede Græske Skibe, som det syntes commanderede af en Person ved Navn Fyrste Maurokordato havde paa disse Øer aabenbar fornærmet det Joniske District til Trods for alle Neutralitets Grundsætninger og Sanitets Forskrifter. – Fra Smyrna berettes under 12te December: at de Græske Jnsurgenter have i Begyndelsen af December pludseligen overfaldet Landsbyen Vurlai Nærheden af denne Stad, og bortført 7 Tyrkiske Baade, hvoraf en var ladt med Rosiner og taget nogle Tyrker til Fange. Paschaen maatte strax med Tropper marschere igiennem Staden for at holde Roligheden vedlige og han giorde derpaa nogle venskabelige Forestillinger til de udenlandske Consuler angaaende Jnsurgenternes smaae Streiferier i Bugten ved Smyrna. Disse Streiferier maae dog ikke altid være forblevne saa ubetydelige; thi der berettes fra Constantinopel under 25de December: at Coureere have bragt den Efterretning dertil, at Grækerne have alvorlig truet Smyrna, som er Rigets anden Stad, og endog forsøgt et Angreeb paa den imedens at en anden Expedition havde igien erobret Øen Chios og drevet Tyrkerne ind i Castellet. Saasnart denne Efterretning ankom udbredte den en almindelig Bestyrtelse selv i Divanet og man holdt Conferencer baade Dag og Nat. Endelig blev heele Ministeriet sprængt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Storveziren Ali Pascha blev afsat og forviist til Gallipoli og Galid Effendi, Commandant i Bosphoros kom i hans Sted og Janitschar Aggen Aga Pascha erholdt igien den Commandant-Post. Derpaa afsatte Storherren Reis Effendi og udnævnte ham til Kiana Bei eller indenlandsk Minister og den forrige Kiana Bei, Said Effendi blev udnævnt til Reis Effendi. Ved denne Minister-Forandring har der moderate Parti faaet Overbaand i Divaner og man haaber nu at alle Forhold med de Europæiske Magter skulle igien bliv fuldkomment tilveiebragte. Sultanen skal som det hedder i Publikum, være bleven overordentlig opbragt over Begivenhederne paa Chios og ved Smyna og har den sidste Divansforsamling b. falet: at Copudan Pascha skal saasnart som mueligt igien løbe ud med Flaaden og at alle Landtropperne skulle beyde op til Scutari for at dække Smyrna, ogsaa har den nye Stov zierSalib Effendi, som tilforn har været Ambassadeur i Paris og er bekiendt som en moderat Mandforeslaget, at en Armee paa 80,000 Mand, hvormed selv Janitscharerer skulde marschere, bliver afsendt til Peloponnes; men at Porten har ingen Penge. (Fortsættes).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
(Jndsendt.) Sorøe Academie høitideligholdt Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag den 28de Januar sidstleden med de Følelser, som Dagens Høitid og Erindringen om de af Høistsamme, ogsaa det sidste Aar, modtagne Velgierninger fornyede i Alles Hjerter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Den academiske Act foretoges om Formiddagen Kl. 11 i Skolens Sollennitetssal, og bestod i en dansk Tale, som holdtes af Lectoren i det danske Sprog B. S. Jngemann, og handlede om"Hvad en Fyrste, som handler i Folkets og dets Fædres gode Aand, er istand til at virke paa Folkets aandelige Liv, og derved tillige paa Bevarelsen af dets Eiendommelighed og Selvstændighed, blandt Nationerne, "samt en Cantate af samme Forfatter med Musik af Skolens Musiklærer F.W. Pedersen. Denne Høitidsact bivaanedes af en talrig Forsamling af Byens Jndvaanere og Omegnens Embedsmænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Om Aftenen var foranstaltet et Bal for Academiets Elever og Skolesøgende, hvori deres Lærere og tilstædeværende Forældre ligeledes deeltog. Her istemtes, under almindelig Glæde, Sange for Kongen og Fædrenelandet, hvoriblandt een i Dagens Anledning forfattet af C. Wilster, Adjunct ved Academiets Skole, var af følgende Jndhold: Mel. Vi Søemænd 15. Der var saa tyst i Sorøe Stad Foruden som forinden, Man kunde høre mindste Blad, Som raslede for Vinden; Da tænkte Danmarks Konge god, Vi vil dog end forsøge, Om Kundskabs Træe er kan slaae Rod Blandt hine skjønne Bøge. Da lod han Kongebrev udgaae Til alle Rigets Stifter: Nu kommer hid i Gutter smaae Med Bøger og med Skrifter: Hvad Sandt og Skjøndt og Ædelt er, Det skal tilgavns J lære, Et Tempel vil jeg bygge Jer, Gjør nu min Bygning Ære! Før var det tyst i liden Stad, Foruden som forinden, Man kunde høre mindste Blad, Som ralede for Vinden, Nu Livlighed i Følge drog Med videlystne Unge. Som glemte ei ved Flid og Bog At spøge, lee og sjunge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Nu reiser sig igjen af Gruus Et skjønt fornyet Minde, Ved Siden af Cud Herrens Huus. Det Skjerm og Bistand finde! Og være det et helligt Tegn For Hver, som her skal bygge, At Lærdom ikkun finder Hegn J Fromheds Palmeskygge! Nu færdes Haandværksmanden glad, Og bygger Mure høie, Nu forder Begen ud sit Blad. Fær Ungdoms lyse Øie; O maatte vi med Aand og Sands Ret mange Blomster finde, Og hænge høi en værdig KlandsPaa Tempeltagets Tinde! Dog hvilket Blad og hvilken Qvist vi end til Krands kan binde, Taknemmeligheds Blomster vist Du først og sidst skal finde, Og naar Din Fest i HøitidsfalOs vinker her til Gilde, Et vældigt Hurra juble skal Om Frederik den Milde!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Efter Sangen udbragtes Skaaler for Hs. Majest. Kongen og det hele Kongelige Huus, og Dagens festlige Høitid sluttedes med det Ønske: at den Sorøeste Skole stedse maatte blomstre, og for sildig Efterslægt talende vidne om Landsfaderens Omhu for denne videnskabelige Indretnings Fornyelse. Slagelse. Ogsaa Slagelse Byes og Omegns Beboere søgte at udtrykke og nyde den for alle Danske fælleds Glæde ved Hs. Majestæts vor Allernaadigste Konges Fødselsdag, den 28de Januar d. A., i det at Byens Honoratiores og Borgere i Forre ning med adskillige fra Omegnen deeltoge i et i Anledning af Dagens Høitidelighed foranstaltet Bal paa Slagelse Postgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Efter Bordet bleve Deres Majestæters Kongens og Dronningens Skaaler udbragte, og iblandt flere Sange, hvorved man ved denne Leilighed søgte at lolke den tænkende og glade Danskes Følelser for det elskte Kangehuus var ogsaa følgende: Mel. Hvor saare lidet vil der til &c. Vor Bye er liden, ja, men hvad Vi mangensteds ei finde, At Hver vil gjerne være glad, Det gaaer os ei af Minde. At kjede sig og Andre med, Det skal nu Mode blive, Men vi har ei havt Leilighed, Til det saavidt at drive Hver Glædens faare Blomst, som groer J simpel Kjøbstædhave, Den frede vi i frodig Flor, Den milde Himlens Gave; Den letter Flidens travle Haand, Saa vi ved Arbeid synge, Og den gjør hjertelig vor Mand J Vennekredsens Klynge. Med Brodersind og Enighed. Vi synge gamle Viser, Med Viin og Skjemt og Lystighed, Vi Livets Skjønhed priser, Og Dands, hvor ikke Stadsetrin At Morskab søndertræder; Det stemmer ikke med vort Sind At pine os ved Glæder. Saa gaaer det her Aar ud, Aar ind, Og mangen samnydt Glæde Forener ærligt Vennesind J trofast Samfunds Kjæde; Og bedre Hyldest Jngen kan En elsket Drot frembære, End Glæde i sit Kald, sin Stand; Vor Fryd er jo hans Ære. Vor Bye er liden, det er sandt, Men var den selv end mindre, Er Kongehjertet os dog Pant, At Han vil huldt erindre Et Hurraraab af ærligt Bryst, Som ikke Glæden svigter, Men har i Munterhed sin Lyst, Og regner den blandt Pligter. Med de bedste Ønsker for Kongen og Landet, og med almindelig Tilfredshed adskildtes Selskabet. først ved den lyse Dag. Som sædvanlig havde det herværende dramatiske foreenede Selskab ved at tilstille saavel Lemmerne i Byens Fattighuus, som Arrestanterne rundelige Levnetsmidler og Forfriskninger, goddædigen sørget for at ogsaa disse kunde deeltage i denne Landets saa kjære Festdags almindelige Glæde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Capitels-Taxten for 1823. Rug, 2 Rbd. 59 s. i Rigsbankpenge Sedler og Tegn eller i Rigsbankpenge Sølv efter nu gieldende Qvartalscours 2 Rbd. 9 s. Byg, 2 Rbd. 2 s. S. og T. eller 1 Rbd. 59 s. Sølv. Havre, 1 Rbd. 49 s. S. og T. eller 1 Rbd. 20 s. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
AVERTISSEMENTS. Søndagen den 15de Februari, Aften Kl. 6, gives en Concert af Undertegnede i det Venskabelige Selskabs Sal i Nestved; hvilket herved meldes til behagelig Underretning. Herlufsholm den 31te Januar 1824. Brandt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Bibelselskabet for Sorøe Bye og dens Omegn. holder den 16de Februari förstkommende, Kl. 5 Eftermiddag et Fjerdingaarsmöde i Sorøe, i Borgerskolens Locale, hvortil samtlige Selskabets Medlemmer indbydes, og tillige anmodes om at ville medtage de Beretninger og Forslag til den Bibel-Uddeling, der for Tiden kan finde Sted, som i de ved seneste Generalforsamling vedtagne Love ere bestemte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-02
Directionen for Bibelselskabet for Sorøe Bye, og dens Omegn den 30te Januari 1824. Mönster. Tauber. Sommer. Neess. Tryde. Enskiøndt det er os vel bekiendt, at den paa Krummerupgaard i Aaret 1823 afdøde Mad. Ane Bøgvad, født Christofersen, Enke efter forhen ved Døden afgangne Meelhandler Frederik Bøgvad af Slagelse, ikke var i nogen Gield, saa indkaldes dog herved med 12 Ugers Varsel Alle de, som formene sig at have noget Krav paa hende, til for os, som ved det Kongelig confirmerede Testamente ere beskikkede til Exsecutores Testamenti, at fremlægge og bevise deres Fordringer, ligesom og alle de, som maatte skylde Noget til Boet, vilde til os indbetale Saadant inden ommeldte Tid, Alt ifølge Proclama, som vil blive læst for vedkommende Retter. Ved Testamentet ere indsatte som eneste Arvinger: Christian Frederik August Hempel, Caraldine Ottomine Berthine, Emilie Hempel og Mariane Frederike Christoffersen, gift med Hr. Møller Wildt i Skee Mølle ved Ringsted, der vilde møde Torsdagen den 12te Februar d. A. om Formiddagen Kl. 9, da en Skiftesamling holdes paa Krummerupgaard, for at opgiøre Boets Status. Krummerup og Fuglebierggaard d. 24de Januar 1824. G. Weinschenck, Røbye, Sognepræst i Krummerup. Forpagter paa Fugle og Fuglebierg. bierggaard.