Berlingske Tidende, 1780-05-08
Jndbyggerne i Leerwig paa Østerøe, som ere 14 Mænd, tillægges den anden af de ovenmelte Premier af 16 Kroner, for i Aarene 1777, 78 og 79, at have befriet deres saa kaldede Have fra skadelig Vand ved 3146 Faune større og 2254 Faune mindre Grøfter. Denne have er 1/4 Miil lang. Jblant disse Jndbyggere i Leerwig, fortjener Lejlændingen Jon Olsen, her især med Berømmelse at erindres, da han har været Formand og Begynder til dette store Arbeide. 160. Den tredie Premie af 12 Kroner, tilstaaes den kongel. Leilændinger i Welbestad paa Strømøe for Vinteren 1778 og Foraaret 1779, paa 4 adskillige Steder at have gravet 8240 Faune, gode Vandgrøfter, hvorved Græsningen for Faarene meget er bleven forbedret. 161. Leilændingen Rasmus Jacobsen paa Solmunde Gaard paa Østerøe, erholder den 4de Premie af 8 Kroner, fordi han tilligemed sine 2de unge og flittige Sønner, har gravet 3758 Faune større og mindre Grøfter, paa Strækning af 1/4 Miil, som derved til Græsning for Faarene er meget forbedret. 162. Den 5te Premie af 4 Kroner, tillægges Jens Jensen i Brydelauget Sumbøe i Syderøe Syssel, for den Andeel han har havt i at grave 1090 Faune Grøster, tilligemed 3 andre Medarbeidere, og hvoraf han allene skal have gravet omtrent 545 Faune. Hans Medarbeidere, som ere Johannes Simonsen, Johannes Mortensen og Jon Hansen af samme Bøydelang, haver gravet den øvrige Deel af Grøfterne, hvorfor de fortjene megen Berømmelse; men til Belønning er deres Arbeide ikke betydelig nok. 163. Lejlændingen Peter Gregersen i Husewig i Sandøe Syssel gives en Belønning af 3 Kroner, for i Aaret 1778 ved 150 Faune, 2 Alen breede og 1 Alen dybe Grøfter at have befriet et Stykke Land fra overflødig Vand, hvorpaa herefter kan voxe 12 til 16 Tønder Korn. Jndbyggerne af Porcherøe i Syderøe, Syssel skal ligeledes have gravet 15070 Fanne Grøfter. Men da de ikke have meldt hvad Aar Arbeidet er skeet, saa kan de denne Gang, og indtil nærmere Oplysning kommer, ingen Premie nyde. Jmidlertid bevidner Selskabet dem sin Fornøyelse over denne af dem udviste roesværdige Fliid. Jndbyggerne i Bøyde=Lauger Næss ved Porcherøe kan, uagtet deres Fliid er berømmelig, heller ingen Premie nyde, førende beviisligen gotgjøre Længden af de af den gravede store Grøfter, og Dybden og Bredden af de smaae, og tillige anføre alle Lodsejernes Navne. Peder Jonsen af Porcherøe har vel anmeldt, at have i Aaret 1778 gravet 1074 Fanne Grøfter. Men da han i Fior fik en Belønning for Grøfter, gravede i 1777 og 78, og man ikke af Attesterne kan see, om de sidstmeldte ere opkastede efter forrige Æsknings Jndgivelse; saa har Selskabet her maattet forbigaae ham, skjønt han ikke desmindre fortjener at roses. Jacob Sammelsen i Bøyde, lauget Fæmøen i Syderøe har og ved 128 Fanne Grøfters Gravning gjort sig værdig til Berømmelse, skjønt Arbeidet er for lidet til Belønning. For Steengjerder har han derimod nydt Premie i det foregaaende. For Selskabet skrider til sine overordentlige Belønninger, finder det sig forbunden, med besynderlig Højagtelse at erindre efterfølgende Landgods=Eiere, som ved deres berømmelige Anstalter paa deres respective Godser, lettelig i den nærværende oplyste Alder vil opvække fleeres Opmærksomhed paa deres eget Beste. Disse Patrioter ere: 164. Hans Excellence Hr. Geheimeraad Baron von Holsten til Baroniet Holstenhuus og Langesøe. Allerede fra Aarene 1757 og 1758 har Hr. Geheimeraaden været beskiæftiget med at hæve Fælledskabet, saavidt det til Dato i hans Cirkel har været giørligt. Som en Kiender af den beste Orden begyndte han først med at see Magelægning befordret blant tilgrændsende Lodseiere, og dernest mellem Mand og Mand paa Godserne indbyrdes. J bemeldte Aaringer blev saaledes Diernesse Sogn, som bestaaer af 241 Tdr. 2 Skpr. og 2 Fkr. Hartkorn, udviklet af disse skadelige Forbindelse, ved 3de Magelæg. Jmellem Langensøe og Rannholts Eier skeede et andet i Aaret 1762, et endnu anskeligere imellem Langensøe og Morgaard i Aaret 1767, samt et endnu samme Aar med Sognepræsten for Wigersløf og Wollinge Meenig heder, ved hvilke betydelige Mageskifter Rue og Fastrup Brersom udgiør 187 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb., blev befriet fra ald Naboe=Fælledskab, og kom under Langensøe allene. Ligesom man nu var bleven løs fra dette Sammenhæng med Naboerne, kom man strax derpaa til Godserne. Paa Holsteen huuses Gods skeede først Begyndelsen. J Aarene 1770 og 1771 blev heele Diernesse Sogn, bestaaende af 3de Byer, af en kongelig Landmaaler opmaalt, og efter at Jorden var taxert af Bønderne selv, derpaa deelt i Mands=Parter, saa hver Mand i det heele Sogn, havde endog ved Aarets Udgang 1774 sin iboende Fæstegaards=Grunde indhegnet for sig selv uden mindste Fælledskab. Ni Gaarde lod Herskabet paa sin Bekostning i samme Tid til de længstfraliggende Grunde ud flytte og i fuld Stand opføre, og gjorde man dertil Forberedelse ved Anlæg af et beqvemt Teglværk, hvorfra samme Gaard med brændte Steen, som er Hensigten tillige for heele Godsets Bygninger, blev opmurede. Efter Exemplet paa Holsten, huus forlangte ogsaa Langensøe Bønder for 4 Aar siden, at de maatte komme ud fra Fælledskabet, hvilket nu er skeet, ja de har endog uden Hielp af Landmaaler, et sieldent Exempel, udskiftet sig selv. (Fortsættelsen følger.)