Københavns Adresseavis, 1768-05-04
Vi have i det 16de Stykke begaaet en Feil, som vi i e dette ville rette. Deri er handlet om Trebladet, som vie i det Lettiske have givet det Navn Trieslappe. Dette Navn er mellem Bønderne ikke brugeligt, da de kalde det Puppelappe eller i Almindelighed Puppam. Det er det et store Treblad, som man kuns antreffer paa sumpige Enge; Sammes Brug er den gemeene Mand ikke gandske ubekiendt, siden de pleye i Foraaret at opgrave Rødderne. Om den besynderlige Kraft, som denne Urt besidder imod en Skiørbug er allerede sidst blevet meldet: Vi kunde give vore Læsere en nærmere Underretning om sammes Brug, " naar vi referere os til de mangfoldige Forsøg, som en meget erfaren og berømt Læge dermed haver anstillet og for kort Tid communiceret os. 7 Man samler af denne Urt i Foraaret indtil Begyndelsen af Sommeren, saa meget man behøver, knuser den saa meget mueligt er, hvortil man ikke vælger nogen Me tale men Steen=Morter eller andet Kar. Herpaa presser " man Saften igiennem et stærkt Linned Klæde. Har man " nu udtrykt et tilstrækkeligt Forraad, saa kommer man Saften i et fortinnet eller glassuret Kar, sætte det over Kul=Jld og lader det, under bestandig Omrøren, gandske gelinde af dampe, indtil det faaer Honnings Tykkelse. Man tager det fra Jlden og forvarer det i et Leer= eller Glas=Kar. Denne Extract kan man meget længe forvare. Man løser 1 Unze eller 2 Lod deraf op omtrent i 1 Pund ( Pot Vand, formedelst sagte Kogning. Af dette giver man et ført Menneske daglig 4 Spise=Skeerfulde. J Begyndelsen fører denne Drant sagte af. Efter dette Forskrift ere mange Skiørbutisk Syge, blevne curerede, 4 hos hvilke alle andre Midler ere forgiæves blevne brugte, og som adskillige Læger ere, som aldeles ulæggelige, blevne " forladte. Nogle iblandt dem, have endnu desuden med i den Franzøske Syge været behæftede og ligeledes ved dette Middel, grundig blevne curerede. De grueligste Bylder, 2, som have budet den heele Chirurgie Trods, ere formedelst daglig Renseelse, med denne Drank aldeles lægede: Man a kan altsaa lykkelig viis undvære alle øvrige Urter imod e Skiørbug. Vi finde i denne samme, tillige et fortreffeligt Middel, til at forbedre Maven, og dens Virkning er imod Kold=Feber, skal sielden bedrage vort Haab. Kundevi vel anføre stærtere Motiver end disse, for at raade en e hver, der boer paa Landet, til disse umistelige Læge=Midler: At samle dem koster ikke megen Møye, og at lave den, udfordrer ingen besynderlig Kunst Saavidt dette fortreffelige Strift, som nyelig er falden mig i Hænderne, og hvoraf jeg har agtet for min Pligt, at giøre disse faae Linier almindelig bekiendte, ingenlunde til unødigt Forsvar for den i forrige Aar af mig udgivne Oversættelse, kaldet: Landmandens Haand=Middel i de allerfleste saavel indvortes som udvortes langvarige Sygdomme, eller min siden paafulgte Tilforladelige Underretning om dette Middels Tilberedning og rette Brug; Det kommer kuns an paa at trænge dertil og forsøge det, saa vil Trifolium Fibrinum nok baade forsvare sig og sine LovSange; Men for 3de vigtigere Aarsager har jeg villet giøre dette bekiendt, nemlig: 1) For desto meere at opmuntre de alt for betænkelige og dog trængende til deres eget Beste, da de ellers vidt og bredt med stor Bekostning søger det de maaskee lettere og nærmere kunde finde i de hos ouviidende foragtede Bukkeblade. 2) For her at oplyse dem, om en i begge forbemeldte Tractater uommeldt Maade at bruge denne Medicine paa, som mig forhen har været ubekiendt og mueligt kunde falde mange beqvemmere. Og 3) Forat vise hvor meget videre dette herlige Middel i sin Virkning gaaer, end det af Landmandens Haand=Middel er bekiendt for, nemlig grundig at curere de saa kaldede Franzoser; hvilket synes end meere at bestyrke mig udi det i min Tilforladelige Underretning paa. 30 og 31, gjorte Forslag til Trifolii Brug imod den Norske Spedalsked. NB. Saavel mine Digestiv= eller Feber=Piller, som mit AqvaVulneraria eller Wund=Vand, samt det af mig præparerede Frøken Thunes Balsam, somtinerer fuldkommen sin tillagte Characteer hos alle dem, der samme probere; I øvrigt erindrer jeg mig ved denne Leilighed min Pligt, efter gjorte Løfte i sidstbemeldte Tractat paa. 38 i AdresseContoirets Efterretninger, at meddeele Udfaldet med den der ommeldte Patient, som kortelig skal være blevet dette: Et dristigt Qvinde=Menneske, som lader sig kalde Doctor C. har under mange pralende Løfter paataget sig at curere Patienten. Hun har derpaa indgivet ham Draaber, smurt ham med Salver, belagt ham med Skind og brugt adskillige Gøglerie med ham. Han skal ellers ved denne nye Cur, have Dag for Dag befundet sig værre, indtil han under hendes Haand er endelig befriet fra alle sine Smerter, i det han døde. Kiøbenhavn, den 1 Maji 1768. P. S. Garboe, Doct. Medicine.