JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
J Dag er her bekiendtgjort en vidtløftig Officialberetning fra Greve Clairfaits Armee, hvori der iblant andet paastaaes om den blodige Affaire, som Greve Latour den 18de September har havt, at Fienden bemeldte Dag ved Ayvaille og Esneux mistede i det mindste 7000, og de følgende Dage 3000 Mand. Vort Forliis fra den 18de til den 22de bestod i Døde: 5 Officerer, 243 Gemeene, og 43 Heste; Blesserte: 43 Staabs og Ober-Officerer, 770 Gemeene, 59 Heste; Fangne og Savnede: 22 Staabs- og Ober-Officerer, 1797 Gemeene, og 167 Heste. - Rygtet, at General Otto var gjort til Fange, var falskt men han maatte overlade 11 Kanoner til Fienden. Ligeledes maatte Greve Latour efterlade sig 12 Kanoner, fordi det eene Hjul under en 12pundig Kanon gik tu i en Huul vey, og de 11 altsaa ey hastig nok kunde transporteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
Haag, den 14 October. J Forgaars ankom Greve von Rechtern med den Efterretning, at Fæstningen Herzogenbusch var den 10de ved Capitulation gaaet over til Franskmændene, efterat denne Plads i 3 Uger havde været beleiret, og udholdet et heftigt Bombardement. Puncterne i denne Capitulation ere vel ey endnu officialiter bekiendte; men efter troeværdige private Beretninger er Landgreven af Hessen Philippsthal bemeldte Dag med hans 1600 Mand stærke Besætning udmarcheret med militaire Honneurs og Bataillons Feldtstykker, under den Betingelse, ey oftere at tiene imod Frankerige i denne Kriig. Tre hundrede franske, i hollandsk Tieneste staaende, Emigranter have maattet blive tilbage, og Landgreven har ved Capitulationen ey kunnet redde dem. Den franske General Pichegru skal personlig have commanderet Beleyringen. Overgivelsen er fremskyndet, deels ved Fortet Crevecoeurs Forliis, deels ogsaa ved de Ødelæggelser, den fiendtlige Jld afstedkom i Udenværkerne. Man vil ogsaa fortælle, at en Opstand blant Borgerne har ikke bidraget lidet dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
Krigsretten over Oberst Thiboel, som overgav Fortet Crevecoeur, har i Dag under General von Boetselgers Præsidium taget sin Begyndelse. – Admiral Kinsbergen er reyst til Amsterdam, for at skynde paa Forsvarsanstalterne fra Sydsøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
Berlin, den 18 October. Den som Coureer fra Sydpreussen her ankomne Ritt mester von Heiligenstadt har medbragt det vigtige Nyt, at Russerne atter have erholdet en betydelig Seier over Polakkerne, hvorved Koskiusko selv, tilligemed 130 Officerer og 3000 Gemene, vare gjorte til Fanger, samt 21 Kanoner og den hele polske Leyr gjort til Bytte. Denne afgiørende Tildragelse er forefaldet den 10de imellem den russiske General Fersen og den imod ham fra Sidstnævnte angreb Warschau udmarcherte Koskiusko. General Fersen, som var 12000 Mand stærk, paa det modigste med et Corps af omtrent 10000 Mand. Russerne forsvarede sig med den sædvanlige Standhaftighed, men bleve af Polakkerne paa den meest rasende Maade tre Gange drevet tilbage. Endelig angreb Russerne Polakkerne med fældet Bajonnet, og bragte dem derved fuldkommen til at vige. Koskiusko faldt i Spidsen for sine Tropper, udmattet af endeel svære Blessurer, i Afmagt ned fra Hesten, og blev saaledes, tilligemed 3 andre pohlske Generaler, gjort til russisk Fange. – Da Koskiuskovar en overmaade virksom og erfaren Mand, og følgeligen ansaaes som Siælen i den polske Jnsurrection, saa kan hans Skjæbne ey andet end være af meget vigtige Følger. Man siger, at han ved Udmarchen fra Warschau har udnævnt General Dombrowsky til sin Eftermand som øverste Feldtherre. – Paa bemeldte Dag skal 6000 Polakkere have sat Livet til. Den rimelige Følge af denne vigtige Nyehed vil være, at Warschau nu snart vil blive erobret, og derved gjort Ende paa Uroelighederne i Pohlen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
Kiøbenhavn, den 24 October. Ved Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 28639, 100 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden. No. 28974, 1000 Rd. udi Madam Gierns Coll. i Aarhuus. No. 10695, 300 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden. No. 15988, 200 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 26488, 50 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. her i Staden. No. 26698, 100 Rd. udi Hr. Lorentzens Coll. ibidem No. 19968, 100 Rd. udi Hr. Secret. Schneiders Coll. ibidem. No. 22922, 50 Rd. udi Hr. Rissings Coll. i Odense. No. 28598, 200 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden. No. 14793, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Baads gaards Coll. i Viborg. No. 6954, 50 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania. (Continuationen følger.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
J Tallotteriets 530 Trækning i Wandsbeck, den 21de October, udkom følgende Nummere: Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1794. kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-24
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, D. indtil der 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af OmeThorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Vielens gandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte=Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Kiøbenhavns se Aar. No. ulatur. Just. ansen. Post-Tidender. Ju ling tilstilentiin. jun. Mandagen, den 27 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Smyrna, den 28 August. Vel er her fra Constantinopel ankommet to tyrkiske Caraveller, den ene paa 60, og den anden paa 40 Kanoner; men det tegner ikke til, at de ville holde saa god Orden i Søen, som Cara Osman Oglu holder i Landet. Et ikke ubetydeligt Antal omstreifende Franskmænd have kiøbt sig en Kirlangitsch (et hurtig seilende Fregatskib), bevæbnet samme med 12 Kanoner og 120 Mand, og ere derefter gaaet til Søes, hvor de ved deres Kaperier giøre stor Skade. Alle forundre sig over, at Commandeurer ne paa Caravellerne tillade denne saa aabenbar imod Neutraliteten stridende Opførsel, og at de ey engang løbe ud paa Krydstog, men blive liggende her i Havnen i god Roe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Constantinopel, den 10 September. Endeligen ere da 105 Jacobinere reyst herfra til Frankerige. Dagen for deres Bortreyse huggede de med Øxer, det Kongelige franske Vaaben ned fra Hotel de France i Pera, og toge Stumperne med sig. Med Forundring saae man, at Porten ved denne voldsomme Behandling var gandske ligegyldig. Da Rusland og Engeland ey have fundet Portens nye Toldtarii antagelig, saa har Porten ogsaa heri viist sig føyelig, og ladte alting forblive paa den gamle Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Thorn, den 11 October. J denne Uge have Polakkerne grebet endnu videre om sig, endog i Vestpreussen. J Amtet Unislaw have de holdt ilde Huus, derpaa taget Veyen til Althausen, og siden til Staden Culm, hvor de have gjort stærke Udskrivninger. Endelig faldt de ogsaa ind i Staden Culmsee, 3 Mile herfra, hvor de toge en Øvrighedsperson med sig, men slap ham siden imod tilstrækkelig Caution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
J den hidgrændsende Deel af Sydpreussen ere Uroelighederne større end de nogensinde hidtil have været. Polakkerne sværme allevegne omkring, og naar de imod dem udcommanderte Preussere staae dem paa eet Sted, saa komme de strax igien frem paa et andet; da de stedse finde Skjul i de tykke Skove. J Staden Kalo an der Warthe, 18 Mile herfra, skal de have deres Hovedsæde, hvor den meget sumpige Grund giør dem omtrent samme Nytte som en Fæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Den preussiske Hovedarmee har nu sit Hovedqvarteer i Carnovice, imellem Lowitz og Rawa. Det lader, som det skulde komme til en Vintercampagne, hvortil der allerede giøres Anstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
London, den 14 October. Lord Howes Flaade har vel paa dens sidste Krydstog udholdet en stærk Storm, men derved ey liidt mere, end at den igien den 11te kunde fra Torbay gaae i Søen; hvorfra ogsaa Admiral Macbride er gaaet til Seils til den franske Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Den her indløbne Beretning om den keyserlige Armees Tilbagemarsch over Rhiinen, hvorved den altsaa har forladt Hertugen af York, ansees her som en meget slem Omstændighed for de Allierte. Oppositionsbladene forkynde denne ubehagelige Tildragelse med Hiertens Glæde. Man sammenligner Franskmændene med Julius Cæsar; da de, ligesom han, ey lade det ringeste, der hører til deres Plan, være ugjort. Salpeterfabricationen til en saa uhyre Mængde Krudt have de bragt til Fuldkommenhed; Telegraphen forskaffen dem en Correspondence imellem Regieringen og Hovedarmeen, som næsten ligner Tankens hurtigste Gang; Acrostatiken er paa en meget sindrig Maade indført ved deres Armeer, og hundrede andre Foranstaltninger bidrage til at faae deres Hensigt opnaaet. Ved alt dette maae man meget beklage, at der fra det modsatte Parties Side vises saaliden Virksomhed og saamegen Kulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Vore Aften Tidender tale meget om en hemmelig Underhandling, som skal være paa Tapetet imellem de fornemste Kiøbmænd i Amsterdam og de franske Commissarier, for med en Sum af 200 Millioner Gylden at formaae de franske Armeer til at trække sig tilbage fra den hollandske Grund, hvorimod Holland skulde fratræde Alliancen imod Frankerige, og foreene sig med Conventet. Men dette Rygte er formodentligen et blot Børs-Amusement.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Breda, den 14 October. J Gaar Morges have Franskmændene fra Kl. 7 til 10 beskudt vor Stad med 3 Kanoner og 2 Haubitzer; men vore Kanoner saavel paa Voldene som paa Udenværkerne gav en saa heftig Jld, og vore Jægere angreb deres fire Gange saa stærke Fiender med saadant Mod, at de med et stort Skrig toge Flugten langs med Ginneken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Thuyl, den 14 October. Langs med Waal er der overalt anlagt Batterier, og 2 af dem have allerede gjort god Virkning. Det eene har nemlig tilbageerobret St. Andries Skandsen, og det andet har nedskudt endeel franske Munitionsvogne fra det Dreumelske Diige. Her paa Øen er man hidtil frie for Fienden; og Engelskmændene ere i Færd med at fordrive ham fra det Woortenske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Coblenz, den 14 October. Den keiserlige General Melas skal have Ordre til at forsvare Coblenz til det yderste. Der siges, at den kostbare Steenbroe over Moselen skal borttages, og alle Høyene deromkring besættes med Tropper og Skyds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Maynz, den 15 October. Arveprindsen af Hohenlohes Tilbagemarch fra Grunstadt og Worms skal være en Følge af den franske Mosel Armees Progresser fra Kreusnach Kanten. – J Gaar have to franske Corps ladet sig see ved Mundenheim og Oggersheim, formodentligen for at dække deres Armees March til Frankenthal og Worms.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Haag, den 18 October. Landgreven af Hessen Philippsthal, forhen Gouverneur i Herzogenbusch, er nu med sit Gouvernements Personale kommen herhid. Der er aldeles ingen Tvivl om, at han jo i den strængeste Forstand har gjort sin Pligt, og som en brav General forsvaret den ham betroede Post, indtil Omstændighederne gjorde ham det til Nødvendighed at capitulere. Der vil derfor sikkerligen ingen Undersøgelse i denne Henseende finde Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Beretningerne fra Grændsen ere fremdeles meget ubehagelige. Franskmændene beskyde Breda og Grave, true Heusden, og have opfordret Venloo. Fra Ostende have de udcommanderet en Flotille til de Seelandske Farvande, hvorved baade Vliessingen og Middelburg staae Fare. – Fra Geldern er Boron Heckeren van Sniderdaas, een af Staatslemmerne, nyeligen hidkommet, og er efter en Conference med Arvestatholderen og Staats raadet reyst til Arnheim igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
J Forgaars passerede to Courerer fra Petersburg og Berlin herigiennem til London. – Mastricht er i den bedste Forsvarstand, og har foruden den hollandske Besætning 8 keiserlige Batailloner og 200 Cavallerister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Det er nu gandske vist, at vore Tropper skulle forlade Staats Flandern. Jnfanteriet gaaer derfra til Gorcum, og Cavalleriet embarqueres til Amsterdam. J alle de under Baroniet Breda liggende Landsbyer udfærdige de franske Generaler Vexelbreve for alt, hvad de behøve, paa Enken Rettine og Søn i Brüssel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Amsterdam, den 18 October. J Forgaars havde vi her en temmelig betydelig Tumult. Forfatterne af et til Magistraten indleveret Pro Memoria bleve opkaldte paa Raadhuuset, hvor de fik et for dem ikke behageligt Svar. Pøbelen sammenrottede sig derpaa, og anfaldt det Huus, i hvilket Ansøgningen var underskrevet, og man maatte bruge Militairet til at forebygge flere Udsvævelser. En siden bekiendtgjort og skjærpet Anordning forbyder flere saadanne Addressers Jndlevering til vor Magistratur, ligesom og de hidtil under Navn af Collegier holdte Klubber. J Gaar og i Dag er det igien stille, og man haaber, at Roligheden fremdeles vil blive vedligeholdet; da man er ligesom viis paa, at Franskmændenne i denne sildige Aarstid ey ville nærme sig denne Stad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Fra Weichselen, den 18 October. Koskiuskos Nederlag har havt den gode Følge, at den polske General Madalinsky har forladt hele Vestpreussen, og er nu saa godt som indsværret med hans hele Corps. Den Coureer, som skulde kalde ham tilbage, faldt i Preussernes Hænder. – Man venter nu hver Dag Efterretning om Russernes Ankomst for Warschau. Fyrste Gallizi har med 8000 Russer besat Georgnenburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Nederelven, den 24 October. Efter private Breve fra Holland have de Frieslandske Staater ey ladet det beroe ved deres til Haag afsendte Deputation, angaaende Forliiget med Frankrige, men efterat denne Deputation var med uforrettet Sag kommet tilbage, har Statsforsamlingen endog besluttet: "at fratræde Unionen, opsige Statholderskabet, erkiende den franske Republik, og af denne begiere Fred, samt overlade den at bestemme deres forestaaende Jndretninger. – Man venter med næste Post nærmere Efterretning, hvoraf da det Tilforladelige af denne vigtige Beslutning vil erfares.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Der forsikkres, at der i det Hannoverske, af de tilbageblevne Regimenter og Landmilicen, hvortil der endda skulde støde 4000 Mand Brunsvigske Tropper, skal formeres en Cordon imod alle muelige fiendtlige Streiferier, ifald Franskmændene skulde faae i Sinde at trænge sig derind. Efter Sigende skal Hertugen af Brunsvig commandere denne 30000 Mand stærke Cordon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Kiøbenhavn, den 27 October. Den 11te Junii er Hegerideren i Trawenthal, Matthias Diederich Junge, beskikket til Hegerider i Segeberg Amt, Skovfogeden i Segeberg, Johann Christian Klüver igien til Hegerider i Trawenthals Amt, og den som Skovfoged i Cismar staaende Friedrich Wilhelm Striedke til Hegerider i Pløen. Den 14de Junii er Skovfogeden i Lühnstedt, Johann Jürgen Sommer, beskikket til Skovfoged i Bönebuttel i Amtet Neumünster; den ved det holsteenske Jægercorps som Oberjæger staaende Johann Rudolph Asmussen igien til Skovfoged i Lühnstedt, Rends burg Amt; Oberjægeren Georg Johann Petersen Launytil Skovfoged i Hütten, i Segeberg Amt, og Oberjægeren Johann Samuel Christian Soergel til Skovfoged i Cismar. Den 9de Julii er Skovfogeden, Detlef Ort Mörel, beskikket til Hegerider i Bordesholm Amt. Den 12te Julii er den ved det holsteenske Jægercorps som Qvarteermester staaende Johann Matthias Meyn igien beskikket til Skovfoged i Mörel, Rendsburg Amt. Den 23de Julii er forrige Livtiener hos Hertugen af Augustenborg, Lorenz Göttsche, beskikket til Hegerider i det Sundewitiske District. Den 3die September er Skovfogeden Peter Schrøder i Jürgensgaarde til Hegerider i Ulfshuus i An tet Haderslebens østre Deel. Den 15de October Friedrich Wilhelm von Bergen igien til Skovfoged i Jurgensgaarde i Apenrade Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Ved Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 5094, 300 Rd. udi Hr. Fürsts Coll. i Arendal. No. 20983, 50 Rd. udi Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem. No. 26702, 50 Rd. udi Hr. Lorentzens Coll. her i Staden. No. 14479, 50 Rd. udi Hr. Foghts Colli Warde. 20283, 100 Rd. udi Hr. Fürst Coll. i Aren dal. No. 2093, 300 Rd. udi Hr. Baggers Coll. her i Staden. No. 10547, 50 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. idem. No. 592, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. ibidem. No. 14794, 50 Rd. udi Hr. Baadsgaards Coll. i Viborg. No. 218, 100 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. her i Staden. No. 9910, 1000 Rd. udi Hr. Jansenes Coll. i Tønning. No. 5259, 50 Rd. udi Hr. Paaskes Coll. i Bergen. No. 11580, 50 Rd. udi Hr. Klitzings Coll. i Tronhiem. No. 20139, 50 Rd. udi Hr. Wald søe; Coll. her i Staden. No. 24117, 50 Rd. udi Hr. Freks Coll. i Porsgrund. No. 20295, 50 Rd. udi Hr. Fürsts Coll. i Arendal. No. 15914, 100 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 4196, 50 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus. No. 11048, 300 Rd. udi Hr. Regimentsqvarteermester Lunds Coll. her i Staden. No. 5230, 100 Rd. udi Hr. Paaskes Coll. i Bergen. No. 2953, 50 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. her i Staden. No. 11838, 50 Rd. udi Hr. Kyndes Coll. i Skanderborg. No. 9773, 1000 Rd. udi Hr. Melbyes Coll. i Altona. No. 15554, 100 Rd. udi sammes Coll. No. 16782, 100 Rd. udi Hr. Pawolofskis Coll. i Husum. No. 29925, 50 Rd. udi Hr. Fuldm. Brøghs Coll. her i Staden. No. 22970, 50 Rd. udi Hr. Rissings Coll. i Odense. No. 7454, 50 Rd. udi Hr. Frederichsens Coll. i Heide. No. 26545, 100 Rd. udi Hr. Hygoms Coll. her i Staden. No. 25368, 200 Rd. udi Hr. Moses Coll. i Segeberg. No. 21298, 50 Rd. udi Hr. Jnspect. Collins Coll. her i Staden. No. 23458, 50 Rd. udi sammes Coll. No. 3666, 300 Rd. udi Hr. Brandts Coll. i Middelfart. No. 4164, 50 Rd. udi Mad. Rasmussens Coll. i Svendborg. (Continuatione, følger.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Vinden. 20 October. Varme. N. V. V. N. V. 28. I. C. 9 1/4 Uvis. 26 - 27. III. O. 10. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Udi afvigte Uge fra den 18 October til den 25 dito ere i denne Kongelige Residence Stad copulerede 20 Par. Fødte Drenge 37, Piger 26, tilsammen fødte 63. Døde Mænd 22, Qvinder 10, Drenge 29, Piger 23, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Barselseng 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 2. Falden til døde 2 Feber 4. Forraadnelses Feber 2. Gicht 2. Halssyge 1. Jnflammation 2. Kighoste 6. Koldbrand 2. Kopper 23 Krampe 1. Slag 10. Sprinkler 1. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 11. Vattersoet 1. Tilsammendøde 84. Ere saa 21 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-27
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1794. kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Kiøbenhavns Aar. No. cle mur. munt. nihuus. Post-Tidender. Munition. mi Fredagen, den 31 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Den sidste Coureer fra Hertugen af York bragte den fatale Tidende om Herzogenbuschs Overgivelse til Franskmændene. Hollands Forfatning, der stedse bliver betænkeligere, har været Hovedgienstanden for de sidste Cabinetsforsamlinger, til hvilke saavel Krigsecretairen Wyndham som den fra Haag hidkomne Baron Davids vare kaldte, og hvorefter de igien begge reyste tilbage til Haag. Baronen skal iblant andet have havt i Commission at foreslaae vort Hof, om det ikke var fordeelagtigt, at Holland, i Republikens nu værende høystbetænkelige Situation, og med saa liden Sandsynlighed til at holde det ud imod Franskmændene, sluttede en separat Fred med Frankerige. Man forsikkrer tillige, at der allerede er begyndt paa en Plan til en almindelig Fred. Et af vore Aftenblade vil, at der i Basel aabnes en Negotiation imellem Frankerige og een af de krigførende Magter, hvorved Banquereren Perregaux skal være udseet til Underhandler fra fransk Side. Lægger man nu hertil det Wienske Hofs Vægelsindighed, i Henseende til de i Forslag bragte Subsidier, saa synes vort Ministerium virkelig at have saare lidet Haab om med nogen Lykke at kunne fortsætte Krigen mod Frankerige. Ey heller kan man giøre synderlig Regning paa Royalist-Feiden i Vendee, da det franske Convent nu anspænder alle Kræfter, for at giøre Ende paa den. - Under disse heel critiske Omstændigheder troer man, at Ministeren vil udsætte Parlementet endnu længer, for at vinde Tid, og ansee Tingenes videre Gang; ligesom vel ogsaa baade hans Budget og de fornødne nye Laan og Paalæg skaffe ham nok at speculere paa. Hans Forlegenhed er desuden ikke ved de fra Nordamerica indløbne nyeste Beretninger blevet mindre, siden disse indeholde haarde Besværinger fra den americanske Staatssecretair Randolph over den engelske Gouverneur Simoes Forhold i Øvre-Canada; og deraf end videre erfares, at det er kommet til aabenbar Fiendtlighed imellem den americanske General Wayne og den brittiske Landmilice fra Detroit, hvorved 17 Mand af Milicen og 50 Jndianere ere blevne dræbte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Leuwarden, den 17 October. Den i nogle Aviser ommeldte Resolution af de Friess landske Staater forholder sig rigtig, og er følgende det Væsentligste af dens Jndhold: "at erkiende den franske Republik, at bestræbe sig for at faae Fred med samme; at Constitutionen maa indrettes efter den franske Republiks Forlangende, at slutte en Alliance med Frankerige; at ophæve Alliancen med Engeland og Preussen; at opoffre Statholderens og hans Families Jnteresse for det almindelige Bedste, at tilbagekalde alle Emigrerte, og holde dem skadesløs"
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Wesel, den 19 October. Den 16de er der rykket 500 Mand franske Cavallerie, ind i Staden Geldern. Allerede den 15de havde den franske General Compere fra Straalen udfærdiget en Publication til Gelderns Jndvaanere, hvori han erklærede: "at de franske Tropper ey havde noget fiendtligt Sindelav til dem, men blot til Regieringen og dens Tropper; at de respecterede politiske og religiense Meeninger, Sæder, Skikke, saavelsom Præsterne og Gudstienesteen, i de Egne, de passerede; at Jndvaanerne altsaa maatte være roelige, uden mindste Bekymring og Skræk, da han vilde sørge for den bedste Orden og Krigstugt hos hans Tropper.