JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-03-14
London, den 12te Februarii. Den 6te Febr. er Admiral Gardner afseilet fra Torbai med en Flaade af 20 Linieskibe, 4 Fregatter og 3 Kuttere, for at krydse ved Brest, hvor en Deel af den fiendtlige Flaade skal være færdig til at gaae i Søen. - Den vigtige Sag angaaende Jrlands Forening med Engeland, er allerede bleven afgjort af det irlandske Parlement efter vor Regierings Ønske. Natten til den 6te Febr. sendte Vicekongen Lord Cornvallis et Budskab til begge Parlementshusene i Dublin, hvorved det engelske Parlements Beslutninger angaaende Jrlands For ning med Storbrittanien bleve dem meddeelte til Undersøgelse og Raadslagning. I Underhuset opkom over det Spørgsmaal, om man skulde bevilge Vicekongen en Taksigelsesadresse- og derved erkiende Unionsplanen, en yderst hæftig Devarte, der hvilket næsten er uden Exerapel, vedvarede indtil den følgende Dags Eftermiddag Kl. 1. Til Slutning blev en Takadresse bevilget ved en Fleerhed af 158 mod 115 Stemmer. Paa 22 nær vare alle Medlemmerne af Parlementet nærværende. Man troer at Antiunionspartiets videre Modsættelse vil ogsaa blive frugtesløs. J Gaar gjorde Ministeren Pitt i Underhuset den vigtige Erklæring, at han til dette Aars Tieneste behøvede et Laan af 2 Millioner Pund Sterling, af hvilke 10 Millioner ere bestemte for Engeland og 3 for Jrland. Denne Erklæring havde den Følge, at de offentlige Fonds strax i Gaar faldt i Procent.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Jtalien, den 16de Februar. De Franske forstærke sig meget i det Genuesiske og giøre Mine til at angribe General Klenau, førend han faaer videre Forstærkning. Den 4de blev et fransk Detachement, som var trængt frem mod Capriata, slaget tilbage af de Keiserlig med et Forliis af 50 Mand. - Ved Urolighederne, som ere opkomne i en Deel af det Ragusanske, har den k. t. Generalmajor Brad som commanderer i det østerrigske Albanien, ertlæret, at han havde Ordre, i Nødsfald, at medvirke med militairisk Magt til den gamle Forfatnings og Ordens Oprettelse i det Ragusanske.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Paris, den 21de Februar. Da Buonaparte i Forgaars holdte sit Indtog paa Slottet, Thuillerierne, blev Stadsvognen, hvori han befandt sig tilligemed de tvende andre Consuler, trukket af 6 hvide Heste, som han ved Fredsslutningen til Campoformin fik til Foræring. af den romerske Keiser, og paa hvilke den keiserlige Ørn er indbrændt paa Hofterne. Buonaparte har ogsaa ved denne Leilighed den prægtige Kaarde, som Keiseren ligeledes den Tid forærede ham. Consulernes Jndtog fra Paladset Luxemborg til Thuillerie=Slottet lignede et Triumphtog. Foran dem vare Musikanterne, deres Livvagt til Hest i nye Klæder, Guide=Compagniet, alle Cavallerie=Regimenter med deres Musik og Faner &c. Toget gik i det skiønneste Veir, henimod 40 Vogste stærk, fra Luxemborg af igiennem mange Gader til Thuillerierne. Efter nogle Troppecorps kom Statsraadet i 24 Vogne, enhver med 2 Betientere bag paa, dog uden Livree. Tropperne sluttede sig til det. Ogsaa den unge Mammeluk, som Buonaparte har bragt med sig fra Egypten, var i Følget. Dernæst kom i 9 Vogne Ministrene, efter dem det hele Generalitet og den parisiske Generalstab, og endelig i en simpel graa anstrøget, med et Nationalbaand omfattet og at ovenmeldte 6 hvide Heste trukket Vogn de trende Consuler. Buonaparte og Camdaceres paa Bagsædet og Lebrun lige over for dem, alle i deres nye Dragt, en rød Fløiels stærkt med Guld broderet sammenknappet Kiole, hvide Pantalons og en trekentet uldgaloneret Hat. Buonaparte havde ingen Hat paa, og hilsede den utallige Mængde, som havde trængt sig tilsammen, og imodtoge ham med det Tilraab: Buonaparte leve! Da han var steget ud i Thuillerie Paladsets Gaard satte han sig paa een Hest, som han ofte havde redet paa i Feldt slagene, og mynstrede de opbrækkende. Hans Colleger tilligemed Statsraadet, hans " nalinde og mange Fruentimmer saae til fra en Baleon. Efterat Mynstringen var tilende stillede han sig i Indgangen til Palait med General Murat paa den høire og General Lasne paa den venstre Side, lod Trop verne deflere, og bukkede sig for de giennemskudte Faner. Herpaa begav han sig i de ham anviste Værelser, modtog der Statsraadet og installerte samme. Høitideligheden blev sluttet med et Giæstebud, som han gav begge Consulerne, Ministrene, Præsidenterne i Senatet - Sieyes i Tribunatet og det lovgivende Corps. Ministeren for de indenlanske Sager tracteerte Statsraadet. J Dag blev de her værende fremmede Gesandtere forestillede Overconsulen. Præfecter nes, Under=Præfecternes og deres Raaders Salarium beløber sig tilsammen til 2 Millioner 551600 Franker. 98 Præfecter og 304 Under=Præfecter ere blevne udnævnte.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
General Brune har meldt Krigsministeren, at Tilfredsstillelses=Betingelserne ere den 14de Februar blevne fastsatte for Ete du Nord=, Morbihan og Finisterre Departementet. Alle Vaaben og Munitioner blive uden Forskiel udleverte. Ogsaa Fløtte, en Fætter af den bekiendte Anfører, har tilligemed Chougner-Cheferne d'Escure. og Banduin overgivet sig, saa at man anseer Chouaner Krigen i det Hele som endt. Lyonerne, hvis Fabriker Buonavarte meget begunstiger, have nu bevilget vor Regiering et Laan. Ami des Loix siger, at en nye Convention er bleven sluttet imellem vores og den bataviske Regiering, om at understøtte hverandre i nærværende Feldttog af alle Kræfter. Det hedder, at Vlistingen skal igien ganske overlades den bataviske Republik mod en Godtgiørelse. Endog fra Bajonne bliver meget Artillerie og Munition sendt over Toulouse til vor italienske Armee. Vore Krigsplaner blive holdte meget hemmelige. Man troer, at vor Armee skal meget pladselig foretage en Rhin=Overgang.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Wien, den 22de Februarii. Courererne fra og til de keiserlige Armeer ere igien i fuld Bevægelse. J 3 Dage ere 2 blevne sendte til Erkehertug, Carl, og 2 ere ankomne hertil fra den italienske Armee. Armeerne ere i færdig Stand. - Feldttøimester Kray, som efter en kort Reise til sit Fædreneland Ungarn, er kommen tilbage, agtes her meget høit og har mange Samtaler med det udenlandske Ministerium, hvoraf man vil slutte, at han ogsaa bliver forberedet til overordentlige Forretninger. For de russiske Tropper, som vende tilbage til deres Fædreneland, er i Vestgallicien &c. blevne føiede alle Anstalter til deres Pleie. Den russiske Armee er paa dens Tilbagemarch allerede rykket frem over Troppau. - Porten har med en Coureer sendt Efterretningen om Tyrkernes Seiervinding over de Franske ved El Arisch til den herværende tyrkiske Ambassadeur, som strax har meddeelt vort Hof og de fremmede Ministre samme.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Regensburg, den 23de Februarii. De nyeste Efterretninger sige, at Condeerne befinde sig i paa Marchen til Rusland.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Schwaben, den 24 Februarii. Man havde hidindtil smigret sig med det behagelige Haab, at Hs. K. H. Erkehertug Carl ikke skulde forlade Armeen. Nu derimod har man faaet at vide, at Høistsamme dog seer sig foranlediget, formedelst sin Heibreds Skyld, at begive sig paa nogen Tid fra Armeen. Hans Afreise skulde gaae for sig i Gaar eller i Dag. - I Gaar er Felttøimester Baron von Krayls Felt=Egnipage ankommen fra Tyrol til Angsburg, Der befinde sig blandt samme 40 Rideheste. Han selv er endnu ikke passeret igiennem de schwaviske Egne til Erkehertugens Armee, men i Donaueschingen er der allerede bleven berede Qvarteer for denne tapre General.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Haag, den 25de Februarii. General Angereau er i Forgaars reist til Amsterdam. Man sagde, at han skulde begive sig derfra til Helder og Kysterne, for at føie de nødvendige Anstalter mod en nye Landgang af Engelænderne; men i Dag forsikrer man, at han endnu Aften ventes tilbage hertil. Det hedder, at han nu ogsaa har faaet den øverste Commando over de bataviske Tropper, dog under visse Jndskrænkninger. Man troer virkelig, at Engelænderne ville giøre en nye Expedition mod vor Republik. Man har i disse Dage mærket en Mængde af deres Skibe ved vore Kyster, og i Gaar sagde man, at 70 af samme havde ladet sig see imellem Terel og Petten, deres forrige Landings stad; men vor Regiering har allerede føiet saadanne Anstalter. at vi sammesteds kunne være sitre for en Overraskning. Andre derimod troe, at Engelændernes Expedition for i Aar torde langt hellere have til Hensigt en Landgang imellem Dun kircken og Ostende. Jmidlertid ere adskillige franske Tropper paa Marchen til vor Republik, for at giøre det ved Tractaten bestemte Antal fuldstændigt, og et Corps af 10,000 Mand er bestemt til at dække de slanderske Kyster.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Wien, den 26de Februarii. Det hedder nu at det condelske Corps skal blive brugt mod Malta. Mange Efterretninger sige ogsaa, at en russisk Armee af 45000 Mand, skal i Foraaret blive indskibet i de østersøiske Havne, til de engelske Vande. - Under de gientagne Fredsforslag, som Buonaparte har gjort, skal ogsaa befinde sig det Tilland, at de Franske ganske skulle forlade Jtalien og give Slig paa en italiensk Republit. Forresten skal han paa samme Maade have foreslaaet Rhinen til Grændse for Frankrige, som i Begyndelsen af Kongressen i Rastadt, hvor allerede den venstre Rhindredde ligesom blev afstaaet. Med en Afstaaelse af dette Slags vil den franske Regiering lade sig nøie, naar den blev tilstaaet; men dette er nu en anden Sag.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Kiøbenhavn, den 14de Martii. Den 7de Martii er Kammerherre Friderich Greve af Revention paa Emkendorf, Ridder af Dannebrogordenen, bleven udnævnt til Curator for Universitet i Kiel og til Geheime Ved Tallotteriets 671 Trækning i Altona udkom: Nr. 75 2. 21. 4. 9
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Ved Tallotteriets 804 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 35. 71. 54. 42. 51.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
J Følge de Herrer Jnteressenteres Beslutning i GeneralForsamlingen for den danske og norske Species=Banke den 17de October f. A. bekiendtgiøres herved: 1) At det andet halve Jndskud af de 600000 Rdlr. Species til Forøgelse af Bankens Fond, med 50 Rdlr. Species pr. Actie, modtages i næste 11te Martz Termin af Bankens Casserer Lacoppidan fra Onsdagen den 12te Martz til Loverdagen den 22de Martz, hver Sognedags Formiddag fra Kl. 10 til 12. Bankdagene, som ere Tirsdag og Fredag, modtages intet Indskud. 2) Ved Indskuddets Betaling erholde Jnteressenterne Cassererens Jnterims=Beviis for det hele Jndskud, (imod at hans Jnterims=Beviis for det første halve Jndskud af 50 Rdlr. pr. Actie tilbageleveres, som forevises Bankens Bogholder Friis til Paategning, af hvem ogsaa Actiebrevene, imod disse Jnterims Bevisers Tilbagelevering, udleveres til den Tid som nærmere bekiendtgiøres. 3) Indskuddene kan allene betales med Rede Species. Danske Species Sedler. Holsteenske Species=Sedler. Fararbeidet Sølv af Kiøbenhavns Prøve. Dansk grov Courant, hvorunder allene forstaaes gamle 2. og 8 Skillings Stykker, disse sorterede efter deres herneden angivne Udmyntnings=Aar, og Sølv i Barrer. Alt Jndskud i Sølv, være sig i Kiøbenhavns Prøve=Sølv. grovt Courant eller Sølv=Barrer, beregnes til fiint, vog tillægges 1 3/4 pro Cento for Myndt=Omkostningerne. J Følge heraf bør leveres for hver Actie eller 50 Rdlr. Species: Af Kiøbenh. Prøvesolv Brutto Mk. 6. 10 1/2 Ld. gamle 24 Skillings Stkr. - . 9. 14 - 12 lødige 8 Skillingsstykker, som ere de af Aarene 1644 og 1703 til 1715 7. 6 1/2 - 9 lødige, som ere de af Aarene 1701, 1702, 1729. Danske af 1730, og fra 1763 indtil 1792 = = 9. 14 - 1 1/2 lødige, som ere af Aarene 1727 og 1728, og Norske fra 1730 til 1735 11. 14 3/4 -De Norske Mynter kiendes ved de paa Foden af Mynten over Kors lagte, tvende Hamre. Sølvbarrer, som ikke maae være mindre end 13 lødige, bør geleides med en Kongelig VardeinsAttest og Digelprøven, og beregnes saa efter deres Gehalt i fiint med Tillæg af 11 3/4 pro Cento for Mynt Omkostningerne. Andet Sølv end det ovenbenævnte, være sig forarbeidet i Barrer eller Myntsorter, modtages ikke.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
NB. Vil nogen indlevere fremmede Myntsorter, saasom svenske Species, Piastres, hollandske Gylden, franske Kroner, da kunne ogsaa disse modtages, saaledes som imellem Banken og Vedkommende vedtages.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Directionen for den Danske og Norske Species=Bank den 1ste Martz 1800. Wendt. Kirketer. Lassen. Duntzfelt. Malling.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Avis MENTS. J Følge Kongelig allernaadigst Resolution af 7de d. M. ere Post-Contoirerne under Dags Dato authoriserede, at oppebære, til Fordeel for Udgiverne, 32 s. dansk meere pr. Sæt aarlig for de af C. Jversen og S. Hempel i Odense med Posten forsendende Aviser, saavelsom for Ugebladet Kiøbenhavns Aftenpost, samt at anregne denne høiere Betaling fra indeværende Aars Begyndelse, i Overeensstemmelse med de af Udgiverne i forommeldte Aviser og Blad, forinden forrige Aars Udgang, indførte Bekiendtgiørelser. Ligeledes ere og Post-Contoirerne authoriserede, fra samme Tidspunkt at oppebære 64 s. dansk meere pr. Sæt aarlig for Altonaer Merkur, Hamborger Correspondent og Hamborger Neue Zeitung, samt 72 s. dansk mere pr. Sæt for Hamborger AdresseContoirs Efterretninger, da Udgiverne have i dette Forhold forhøiet Prisen for de med Posterne forsendende Exemplarer af disse Aviser. Hvilket saaledes herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. General-Postamtet den 14de Martii 1800.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Da nu den almindelige Forsørgelses=Anstalts Balaver og Tilstander, i Følge Planens første Afdeling 36, udførlig foredraget Hs. Majestæt, saa har Allerhøistsamme, under 23de November forrige Aar og 19de Februar sidstleden, allernaadigst behaget at resolvere følgende: 1) Jnstitutets Fond, for saavidt samme er indestaaende den Kongelige Kasse, skal herefter forrentes med 4 Procent aarlig, istedet for 3 3/4 Procent, og desuden godtgiøres den den allerede forbigangne Tid fra Begyndelsen af manglende 1/2 Procent. 2) Det Kongelige Garantie skal fremdeles vedblive for de i de følgende fire Aar, fra 11te December 1799 af at regne, Deeltagende, og det for alle Klasser, dog med den Betingelse, at de, som fra nu af vil forsikre sig Livrenter i den forste Klasse og dens Afdelinger, skal til det planmæssige Jndskud endnu tillægge fem Procent af samme, og 3) Efter de næste fire Aars Forløb skal endvidere forelægges Hs. Majestæt en omstændelig Beretning om Jnstitutets Tilstand.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Denne allerhøieste Beslutning bliver herved offentlig bekiendtgjordt. Over Directionen for den almindelig Forsørgelses=Anstalt. Kiøbenhavn den 25de Februar 1800. Schimmelmann. Reventlov. Raas. Adeler. Schuz. Colbiørnsen. Tetens. Bugge. N. Søndergaard.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
De, som agte at tage Deel i ovenanførte allernaadigst garanderede Forsørgelses-Anstalt, ville behage at henvende sig til mig som Jnstitutets offentlige Commissionair. Kiøbenhavn den 28de Februar 1800. Stephansen.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
At min elskte Svigermoder Frue General=KrigscommisEt sairinde Dorthe Maria Brocher født Wanvert, i Dag Formiddag, efter næsten 74 Aars velført Levnet her bortdøde, skylder jeg vor Slægt og Venner offentlig at kundgiøre uden at forlange nogen skriftlig Condulation. Ellers at male hendes skiønne Daad her i Livet formaaer min Pen ikke. Kuns er jeg forvisset, at hun døde den Retfærdiges Død og hendes Handlinger følge med hende. Min Kone tabte ved hendes Død den ømmeste og kierligste Moder, jeg den bedste Spigermoder og mest Velgiørerinde, den Fattige, som hun i Løndom understøttede, begræde hende med os Fredrichsværn i Norge den 1ste Marts 1800. Stulau,
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Kapitain ved de tellemarkske Jnfanterie-Regiment. Efter mange Aars svagelige Helbred og 7 Ugers Sengeleiebehagede det Forsynet at bortkalde den 28de Februarii in uforglemmelige Kone Christine Margaretha Bie, fød Poulson, en Alder af 51 Aar 10 Maaneder og 18 Dage, efter 28 Aars kierlig Egteskab, efterladende mig med 8 uforsørgede Børn. Hendes retskafne Vandel erindres af enhver som kiendte den salig Afdøde. Dette efter nu brugelig Maade bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, frabedende mig al muelig Condolence, da samme allene opriver de Saar, som desværre er i min og mine 3 Børns alt for friske Minde. Fridericia den 4de Martii 1800. Bie Stifts Land=Jnspecteur for Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
For Slægt og Venner bliver herved sørgelig bekiendtgjort, at i det har behaget Gud i Morges ved Døden at bortkalde vor res mindste Datter Marie Nicoline Henriette, 2 1/3 Aar gammel, efter 13 Dages Halsyge. Endskiønt vi endnu har 6 Børn, smerter os dog dette Tab, da hun efter sin Alder var meget klog, og enhvers Yndling, som kiendte hende. Borris Præstegaard den 1ste Marts 1800. C. Lodberg Krarup. Christine Krarup. Den 4de Marts behagede det den Allerhøieste ved Døden at bortkalde Kiøbmand Alberth Blehr efter 4 Dages Sygeleie i sit Alders 64 Aar, hvilket herved sørgeligst communi ceres Paarørende og Venner ved den Afdødes efterladte Enke og Børn, der forvisses om enhvers Deeltagelse, uden at vente skriftlig Bevidnelse herom. Kiellested den 5te Marts Fra Pressen er udkommen: Anden og sidste Deel af Julie J Grunthal, en af de meest yndede og interessanteste Romaner, saavel fra sin lærerige som moralsk nyttige Side betragtet. Julie, en dydig og lydig Datter kommer til at forlade sine Forældres Huus, hvor hun skyldfrie under kierlige Forældres Op sig havde nydt en herlig Opdragelse; men for at faae et fornemmere Væsen sendes hun i Kost til Hovedstaden til en af de saa kaldede Justituter, hvor hun i Selskab med Comtesser og Baronesser, under den fornemme Opdragerindes Bestyrelse, lidt efter lidt taber sine gode Grundsætninger og omsider opofres til et Flaneliv, hvorved hun, bedøvet af Fornøielsernes Ruus, taber al Sands for sand Lyksalighed, og giør sin bedste Vruindulykkelig, hielper til med en Mand at forøde deres Gods, saa at han maae flygte bort som en Bedrager, efter at han først havde overladt hende til en russisk Første, der førte hende til Petersborg, i den Hensigt, at opofre hende til sine Fornøielser; men Julies Dyd og Blidhed omstemmer den ædle Fyrstes Sind, han overlever hende til nu Gemalinde, som indtaget af hendes gode forhold sender hende tilbage til Tydskland, hvor hus omsider finder sig af hende fornærmede Veninde i lottelige Omstændigheder, og nyder siden i hendes Faders og Families Skiøb den ryksalighed, som Religion og Dyd allene kan give, og hvis Grundsætninger hun vel havde tilsidesat, men aldrig reent ud rødder af sit Hierte. - Bogen, der bestaaer af 2 Odle, sælges for 1 Rdlr. 12 s. paa Trykp. og 1 Rdlr. 44 s. paa Skrivp., indbunden i et velsk Bind 20 s. mere, anden Deel allene 18 sk. paa Trykp. og 64 s. paa Skrivp., paa Børsen No. 3 hos P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Fra Pressen er udkommen: Anmærkninger over Havnebygningsvæsenet, især angaaende Træe, og Steenbolværters physiske og bekonomiske Fortrin og Mangler, med Hensyn paa Kiøbenhavn, trykt efter den Kongel. Havnecommissions Foranstaltning og forfattet af Erling Møller, Kasserer og Havnekommissions Skriver i Kiøbenhavn, med Kobber, faaes til Kiøbs hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9 for 3 Mk. paa Trykp. og 3 Mk. 8 s. paa Skrivp., indheftet 6 s. mere.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Fra Pressen er udkommen: Magiske Konststykker, de ere e) iblant andre flere: at skrive uden Pen eller Griffel; paa en hved Kakkelovn at faae Vand til at fryse til Jis, at giøre at ren ikke kan tage er Glas Vand fra Bordet udent spille alt ; at sige hvad Tal een tænker paa; at forvandle Melt til Brød; at lade en Kugle falde igiennem et Bord i et Væger uden at giøre Hul i Bordet; at giette hvad gaart eentænker paa; at giøre en Pengensynlig i Haanden; at give een an Penge og lade den findes i en andens Lomme; at lade en Jistop brænde; at spise et brændende Lye; at kange Vand i en Papiirpande, med tørre Fingre at tage en Ring op af et Glas Vand; af en Mække Tal at giette hvilke enhver især af 4 til 8 Personer har tænkt paa ; at bære Vand i en Sie; at skrive et Brev som ingen kan læse uden den der ved Bested, og som enhver anden maae troe at være et Stykke Papiir hvorpaa der ikke er skrevet; at brænde et Stykke Papiir hvorpaa man har skrevet noget og lade Skrivten læses igjen paa Haanden. For alle de Konster, som findes i denne lille Bog, tør Udgiveren være ansvarlig, at Beskrivelsen over Maaden hvorledes Konsterne giøres, er saa tydelig at enhver kan fatte den og eftergiøre Konsterne. Bogen faaes for 16 sk. Trykp., indbunden 20 sk., Skrivp. 32 s. i store Kannikestræde No. 40 hos L. Reiserup. Elkere af Phystken tiener til Efterretning, at en Samling af mange prægtige physttalske Jnstrumenter er i det Hele at faae til Kiøbs. Eieren af dette Apparat har besluttet at sælge det; men ønsker at see det fuldstændig i en Elskers Hænder. En Fortegnelse derpaa er til Eftersyn her paa Contoiret.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
Af C. P. Funkes almindelige Lærebog for Borgerskoler eller Underviisning i de for hver tænkende og virksom Borger nødvendige Videnskaber og Færdigheder, er 9de Hefte udkommen og koster 6 Mk. Trykp. og 7 Mk. Skrivp. De foregaaende 3 Hefter koste 6 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Skrivp. og 5 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Trykp. A. Solden, Boghandler, Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestrædet No. 159. rier og smaa Vers af H. Holk faaes til Kiøbs for 24 s., ind Al bunden 30 sk., hos Boghandler Buch, boende paa Hjørnet af gl. Strand og Naboløs No. 19 Litr. A.
Berlingske Tidende, 1800-03-14
nogle Træk af vor gode Kronprinses Levnet og Embeders Ol Bestyrelse &c., ved Hans Wolters, Dektor i Philosophien, med 2de Kobbere, faaes paa Trykp. for 2 Mk. 4 s. uindbunden, 2 Mk. 8 s. heftet, i Studiestræde Nr. 67, 3die Sal. Brev til Folkerepræsentanten Boulav (de la Merthe) fra J. V. Salaville, om Revolutionen i Frankrig, sammenlignet med Revolutionen i Engelland, oversat og med Efterskrivt af C. C. Pstug, Major, har forladt Pressen og faaes 12 s., hæftet 16 s., i st. Kannikestrædet No. 39 hos Winding. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg: giøre vitterligt: at Vi, efter os elskelige Frue"Kammerherrinde Chrine Sophie Løvenskjold, Enke efEter afgangne Kammerherre Herman Løvenskjold af Faret ved Porsgrund i Aggershuus Stift, i vort Rige Norge, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevliget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade : At hun med hendes Laugværge ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med "Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Christiania Jntelligentsseddel, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte hendes afgangne Mand Kammerherre Løvenskjolds Stervboe, Adermed at frentkomme, og saadant deres havende Kravin2den foreskrevne Tids Forløb, i fornævnte Stervboe, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores aller"naadigste Bevilling læses for Vedkommende Værneting samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige mesidentsstad Kiøbenhavn den 13de November 1799. Conform med Originalen Christian. S. Løvenskjold. (L. S.) testerer.