JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Efter Rapport fra Jnfanterie General Roth rykker det 6te Corps, som ved Hirsowa iværksatte Overgangen over Donauen, over Rassowa, hvor dets Forposter befandt sig den 11te Juli, til Silistria. Generallieutenant Kornilows Corps, som beleirer Giurgewo, har den 3die Juli tilbageslaaet et fjendtligt Udfald. Fjenden var Dagen i forveien bleven forstærket med Kavallerie fra Rustschuk. Han angreb med 2000 Heste 4000 Mand Jnfanteri og 7 Kanoner, vore Forposter paa alle Punkter, men en tapper Modstand af Regimenterne Skatharinenborg og Tobolsch og fortrinlig vort ridende Artilleries hensigtsmæssige Operationer, nødte ham til Flugt. Han lod 80 Mand paa Pladsen, og vi havde 10 Saarede og 20 Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Den kaukasiske Armee, som under General Paskewitsch's befaling er paa Marschen til Erzerum, har paa nye erholdt betydelige Forstærkninger. Den skal være bragt til en effectiv Styrke af 70000 Mand, deri ikke iberegnet de Tropper, som holde de nye erobrede Provindser besatte. Til Odessa indtræffe bestandig betydelige Transporter af Skyds, som strax indskibes til deres forskjellige Bestemmelser paa Kysterne af det sorte Hav Fra det Jndre af Rusland ere allerede i Egnen af Tulczyn indtruffne nye Corpser, som indtage de Cantonnementer, som de fremrykkende Garde-Regimenter have forladt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Fra den wallachiske Grændse, den 7de Juli. Den i Bucharest udbrudte Sygdom er hverken saa udbredt eller saa ødelæggende, som den ellers pleier at være. J de sidste 5 Dage døde i Staden og i Pest hospitalet kun 18 Personer, et ubetydeligt Antal i Forhold til den anseelige Befolkning, hvis liden Omhue for Reenlighed og Sundhed er bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Constantinopel, den 11te Juli. Jfølge Beretninger fra Smyrna skal den engelske Commodore Staines have bragt den Efterretning fra Wurla, at Jbrahim Pascha havde afsluttet en Convention om at rømme Morea. Om Tabet af Braila havde man saalænge som mueligt iagttaget Taushed, men da det ikke længere var mueligt at skjule det, skal Reiseffendi have yttret, at Skylden laae hos Paschaen, som havde befalingen der, da han ikke havde gjort sin Skyldighed. Forberedelserne til et kraftigt Forsvar vare ved. Paschaer med Armee-Corpser afgaae til Armeen og Capudan Pascha, hvis Storadmirals Post ikkun er en Titel, da han aldrig har været Søemand, er til Lands afgaaet til Warna med 3000 Mand og 1700 Artillerister, dog er Storvisiren endnu stedse her og Profetens Fane ligger endnu rolig i Serailets Arsenal. Jmidlertid omgives Hovedstaden med Forskandsninger og Opbudet i Masse venter hvert Øieblik befaling fra Storvisteren, til Opbrud.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Endelig indeholder ogsaa det aldeles officielle Blad Moniteuren følgende Kundtgjørelse: "Den i nogle Maaneder omtalte Expedition til Morea er nu definitiv bestemt. Kongen har overladt Overbefalingen over samme til Rigets Pair Generallieutenant Marquis Maison. Under hans befaling staae Brigade Generalerne Vicomte Tiburzio Sebastiani, Higonet og Schneider. General Durrieu og Oberst Trezel ere Chefer for Generalstaben. Artilleriet befales af Oberst de la Hitte, Jngenieur=Væsenet af Oberstlieutenant Andoy.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Militair=Intendanten Volland skal bestyre den administrative Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Som man erfarer, skulle Englænderne levere Transportskibene til Expeditionen. Almindeligt troer man, at ikkun 7 til 8000 Mand skulle afgaae strax til Morea, og at en Reserve paa 6000 Mand skal blive staaende ved Toulon. Om denne Expedition taler ogsaa et senere Nummer af Journal des Debats, det skildrer den Overvægt, som Frankrig i Revolutionen og fornemmelig under Bonaparte erholdt, det peger korteligen paa de Aarsager, ved hvilke denne Overvægt blev knækket, og viser, hvorledes Rusland nu stedse meere og mere træder ind i Frankrigs forhen havte Rolle.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Til Slutning hedder det: "Frankrigs Politik er at en ophøiet Natur. Det befriede, uafhængige Grækenland vil betage Rusland ethvert Paaskud til at fortsætte Løbet af sine Foretagender, hvis ædelmodige Hensigter have givet Keiser Nicolai Sværdet i Haanden. Hvis hans Troesforvantes Befrielse er det skjønne Maal for hans Anstrængelser, saa vil han medvirke til at danne en uafhængig Stat, som indbegriber det hele europæiske Tyrkie, sætter en Grændse for de forargelige Delinger, denne bestandige Anledning til stedse nye Krige, og sikkrer hans Handel en fri Fart igjennem Bosphorus og Dardanellerne, hvis Besiddelse og For saar overdrages til et Folk, som i en lang Fremtid vil behøve hans Understøttelse og Beskyttelse. Frankrisøger hverken Fordeel eller Erstatning, ligesaalidet Besiddelsen af Peloponnes, som selve Besiddelsen af Ægypten; intetsteds higer det derefter. Naar Ligevægten i de forholdsmæssige Kræfter engang er brudt, saa kan Frankrig kun i bedre trukne og bedre befæstede Grændser finde Midler til sin Uafhængigheds Forsvar og Vedligeholdelse. Vi ere overbeviste om, at ingen ærgierrige Hensigter plage Cabinettet i Tuillerierne, at kun ædle og ophøiede Følelser, sympathetiske med Grækenlands Jgjenfødelse og Uafhængighed, have bragt det til den Beslutning at tage Deel i de politiske og militairiske Begivenheder, som maae udspringe af Krigen i Østen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Fra England tilstæder Rummet os blot at berette, at Parlamentet den 28de Juli ved en Commission blev prorogeret til den 21de August. De kongelige Commissairer vare: Lord Kantzleren, Hertugen af Wellington, Lord Ellenborough, Lord Melville, og Greven af Shaftesburg. Den kongelige Tale, som fore læstes, skal følge i næste Blad.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Det tyrkiske Manifest. (Sluttet.) Den Beskyttelse og den Medlidenhed med Moldau og Wallachiets ulykkelige Jndvaanere som Rusland giver sig Mine af, har ingen anden Hensigt end at foranledige Stridigheder og oprippe Klager imod den høie Port. Et aldeles klart Beviis paa, at Ruslands sande Hovedhensigt ingenlunde er den, at beskytte Fyrstendømmene, men at finde et Paaskud til en Krigserklæring imod den høie Port, ligger ligesaameget i det Angreb, som blev gjort af Ypstlantis Søn, som i den nærværende Jnvasion af de russiske Tropper i disse 2 Provindser, ledsaget af det ubilligste Brud paa Tractaterne. Af begge disse Facta kan man slutte, hvormeget de ulykkelige Jndvaanere i hine 2 Provindser ere blevne undertrykkede og fremdeles ville blive det. Rusland, som giver sig en Anseelse af, at yde disse Provindsers Jndvaanere sin Beskyttelse, er netop selv den, som paa enhver Maade styrter dem i Fordærvelse, imedens den høie Port tvertimod aldrig tilstædede, at dens Undersaatter med Overtrædelse at Lovenes Hellighed tilføiedes den ringeste Undertrykkelse eller den ringeste Uret. Den drog stedse Omsorg for, at Jndvaanerne og Undersaatterne i hine Provindser, under en retfærdig Regjerings heldbringende Auspicier kunde nyde Lykke, Roe og indvortes Tilfredshed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Uagtet Porten havde Kundskab om Ruslands Tilberedelser til at giøre Jndfald i begge Provindser og uagTropper rykke derind, holdt Porten det dog ikke for passende at gjøre det, blot for at sikkre de ulykkelige Undersaatter for at styrtes i Fordærvelse og trædes med Fødder. Skulde sildigere, ifølge fremtidige Begivenheder, som Ruslands troløse og voldsomme Adfærd kunde foranledige, de omtalte Jndvaanere komme i Ulykke og Fare, saa vilde stedse blot Rusland være den sande Hovedaarsag dertil. Naar man nu sluttelig tager i Betragtning, hvorledes Rusland krymper og vægrer sig for at erkjende den høie Ports gyldigste Rettigheder og billigste Klager, Rettigheder og Klager, der ere saa klare som Solens Lys, hvorledes det endvidere besvarer Portens retfærdige nødvendige og loyale Skridt paa en utilbørlig og modsigende Maade, blot støttende sig paa en Række ugrundede Beskyldninger, og naar man endelig ifølge disse foregaaende Betragtninger, paa billigheds og Sandheds Vægtskaal vil veie Ruslands Jndiscretion i at bruge slige Beskyldninger som Grunde til en uretfærdig og unødvendig Krig, saa vil man visselig maatte tilstaae, at Jngen vil kunne bebreide den høie Port at have fremæsket Krigen. Lovet være den Almægtige, den høie Port og den musselmanske Nation, som i ethvert Anliggende stedse sætter sin Lid til den Høiestes Magt, ruste sig til Forsvar efter de hellige Loves Forskrivter. Ligesom de ere fri for Uenighed og Ulykke, saaledes ville de ogsaa være frie for enhver Ansvarlighed for Facta, der nu og i Fremtiden ere mange Menneskers Ulykke og som letteligen kunde ryste Grundpillerne for hele Menneskeslægtens Rolighed. Paa det endelig alt dette kan komme til al Verdens Kundskab, ilede Porten med at gjøre nærværende sandfærdige Manifest bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Constantinopel, den 4de Juni 1828. Da nu Øieblikket nærmer sig, i hvilket det kraftige Forsvar skal vise sig, med hvilket Porten i foregaaende Manifest lover at møde Ruslands Angreb, vil det foren stor Deel af dette Blads Læsere ikke være uden Jnteresse, at blive bekjendt med det Forhold, i hvilket de Kræfter, Porten har at disponere over, staaer til det angribende Ruslands Masser, for heraf med Rimelighed at kunne slutte sig til Enden paa denne Kamp, hvis det tilstedes de nærværende krigførende Magter at udkæmpe den allene uden fremmed Jndblandning. Ligesom dette Blad tilforn har leveret statistiske bemærkninger over det tyrkiske Riges Fladeindhold og Folkemængde, saaledes ville Læserne i dette og følgende finde en Oversigt over: det tyrkiske Riges Militair=Magt. Førend Grækernes Jnsurrection og Russernes Jnvasion indtog Tyrkiet, dets asiatiske og africanske Provindser fraregnede, med Hensyn til Udstrækningen af dets Gebeet, den sjette, og med Hensyn til dets Be Dets Jndvaaneres Antal er næsten ligt tredie Deelen af Frankrigs, Halvdelen af de brittiske Øers, ligesaa stor som hele Spansens og henved ligesaa stor som Preussens Befolkning. Men de Slutninger, som denne Sammenligning synes at føre til, blive skuffende, naar man seer hen til Jndbyggernes Adspredelse paa en umaadelig Overflade, og til Forskjelligheden i deres Herkomst, deres Religion, deres politiske Caster, som gjøre nogle til Herrer, andre til Slaver og Alle til indbyrdes uforsonlige Fiender. Efterstaaende Undersøgelser ville vise, hvilken Grad af Magt det ottomanniske Rige drog af enhver af disse europæiske Provindser og hvilket Omfangen er af de Tab, som det allerede har lidt og af dem som det om kort Tid vil lide. Det frie eller dog allerede, uden al Tvivl, til Frihed bestemte og kaldede Grækenland indbefatter Livadien, Morea og Cycladerne. Dets Omfang udgjør omtrent 3227 - Miil. J Størrelse overtræffer det Nederlandene og afviger lidet fra Portugal eller Danmark med dets tydske Stater. Forinden Krigen beløb dets Befolkning sig til 1350000 Jndbyggere. Altsaa ere Hannovers og Nedersaxsens Heder nu mere befolkede end det Land, som engang indbefattede Lacedæmon, Corinth, Argos, Theben og Athen. Ligesom i Skotlands Ørkener tæller man ikke mere end 420 Mennesker paa Milen, imedens Attica for 20000 Aar siden ernærede et 15 Gang saa stort Antal paa et lige Fladerum. Naar man med Opmærksomhed studerer Grækenlands gamle Historieskrivere, finder man at Peloponnes's Befolkning paa den persiske Jnvasions Tider beløb sig til over 1130000 Jndbyggere, at hvilke 1/2 Deel vare frie. Der levede 965 Personer, paa Milen, imedens Morea 1817 ikke talte meere end 420000 Sjele, og hiint Antal Personer følgelig var reduceret til 360. Nogle Reisende have endog anslaaet det til 260 eller næsten til ikkun 1/4 Deel af Befolkningen i Oldtiden paa samme Gebeet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Da Cycladerne tælle 615 Jndvaanere paa  Milen, saa er deres Befolkning en halv Gang saa stor, og i Jntensitæt staaer den altsaa ved Siden af Polens eller de østerrigske Staters. Paa denne Forskiel imellem Stæder, hvor alle physiske Forhold ere de samme, erkjender man Jndflydelsen af den erlangte Frihed, som factisk i et halvt Aarhundrede har været Øerne til Deel, og Virkningen af det huuslige Velbefindende, som har været følge af Handelens Flor. Virkede lige Aarsager med samme Kraft paa Morea og det egentlige Grækenland saa vilde disse ulykkelige Egne næsten behøve et heelt Aarhundredes Flor, for at naae den samme Befolkning, de forhen have besiddet. ) For Læserne bemærkes at Talen i denne hele Artikel er om franske Mile.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Tabet af Livadien, Morea og Øerne i Archipelagus, med Undtagelse af de asiatiske gjør det europaiske Gebeet af det ottomanniske Rige en 7de Deel og dets Befolkning en 8de Deel mindre. Dette Tab er for Tyrkiet, hvad Tabet af Bretagne og Normandiet vildevære for Frankrig. Men det er næsten umueligt at Jnsurrectionens Flamme ikke skulde udbrede sig over Grækenlands nordlige Lande, naar de tyrkiske Tropper nødes til at forlade dem paa Grund af Russernes Fremskriden hinsk des Donauen. Denne Begivenhed maa give den tyrkiske Magt et dræbende Stød. De 2 store Provindser, som eengang vare berømte under Navnet Macedonien og Epirus og som nu indbefattes under Paschalikerne Janina, Albanien og det tyrkiske Dalmatien, have et Flade-Jndhold af 4463 1 Mile. Deres Befolkning vurderes til 2650000, omtrent 600 Jndividuer paa Milen, et Antal, som svarer til det den spanske Halvøe har at fremvise. Allerede reduceret ved Tabet af det egentlige Grækenland, bliver det ottomanniske Rige det endnu mere ved Tabet af disse 2 Provindser, hvis Gebeet er større end Neapels, hvis Befolkning overstiger Lombardiets eller Sverrigs. Macedoniens og Epirus's forbunden med det sydlige Grækenlands Emancipation løsrive fra Tyrkiet et Gebeet af 7690 i Mile ligesaastor som England og befolket med 4 Millioner som Belgien. Det giør denne Stats Overflade og Befolkning en 3die Deel mindre, indskrænker den ene til 16000 1 Mile; den anden til 7240000 Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Befrielsen af hele Grækenland er for Tyrkiet, hvad Tabet af Skotland vilde være for de brittiske Øer og for Frankrig Tabet af 28 Departementer med et Gebeet af 7300 1 Mile. Det reduceres ved dette Tab til Norges Fladeindhold og Jrlands Befolkning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Russernes Jnvasion, som tvinger de ottomanniske Hære til at concentrere sig i Romanien for at dække Hovedstaden, sikkrer ikke allene Emancipationen af det nordlige Grækenlands Provindser, men har allerede ved de til nu gjorte Fremskridt bevirket Moldaus og Wallachiets Befrielse; forinden endnu noget Slag er leveret, har den frarevet det egentlige Tyrkie 3die Delen af dets Gebeet og mere end 4de Delen af dets Befolkning. Provindserne Moldau og Wallachiet udgjøre tilsammen et Fladeindhold af 5903 1 Mile, som svarer til Kongeriget Neapels Gebeet, Sicilien indbefattet. Man talte deri for faa Aar siden 1840000 Mennesker, nemlig saamange som i Danmark eller Schweitz. Da Frankrig 1815 mistede sine Erobringer, tabte det imellem 3die og 4de Delen af sit Areal. Det ottomanniske Rige har ved Erobringen af begge Fyrstendommene saaledes tabt forholdsmæssig mere, da det berøves 3die Delen af sit Areal. Løsrivelsen af Moldau og Wallachiet, som synes uforanderligen fuldbragt, i hvad ogsaa det øvrige Tyrkies Skjæbne kan blive, overlader det tyrkiske Rige endnu et Gebeet af 10000 Mile og en Befolkning af 5400000 Mennesker. Det er næsten samme Omfang som Ungarn med en mindre Befolkning end Nederlandenes og selv neppe liig Kongeriget Neapels. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Af Kjøbenhavnsposten, den 5te August. J forrige Uge berøvedes os ved Døden ikke blot Historikeren Jahn, men ogsaa den som Geograph og Statistiker, samt Forfatter af Landkort, meget fortjente Dr. Philos. J. G. T. Glieman, Fuldmægtig i Rentekammeret.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Jgaar døde Sennior blandt vore Boghandlere, den brave og som Forlægger af mangfoldige nyttige Skrifter høist fortjente Hr. Hof=Boghandler Schubothe.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Kjøbenhavn. Ved Reskript af 27de Juni er befalet: at Bøderne for ulovligt Krohold skulle, istedetfor Byernes Kæmner kasse, tilfalde Amternes Fattigkasse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Bombebøssens Jndkomst har i dette Aars 2det Fjerdingaar været: 783 Rbd. 46 s. r. S., og 201 Rbd. Repr. Dens samtlige Eiendom: Gaard, Jventarium og Kapitaler var af Værdi i rede Sølv 32,733 Rbd. 11 s.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Kjøbenhavns Havnepriser, den 2den August: Holstensk Hvede, 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Lollandsk Hvede, 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Holstensk Smør, 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 40 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 48 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Cours den 5te August. Hamborg 2 M. - , a vista 214. - Specier 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/4 s. - Bank-Disconto 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier 157 Rbd. Sedler. - Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsgjeld 51 3/4 52 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligationer (uden Renter) 85 1/2 a 86 Rbd. Sedler. - Dito Dito 80 i Banco. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 Rbd. rede Sølv. - Dito Dito 110 3/4 a 111 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankobligt. Renter pr. 6te Januar 99 1/2 a 100 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Bco. - 4 pC. nye norske Oblig. ved Dito lydende paa r. S. 96496 1/2 r. S. - 4 pC. Dito Dito 98 a 98 1/2 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier - i Sedl. - 3 pC. nye danske Obligationer 59 3/4 a 60 L. Strl. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk. Cours: Hamborg, den 5te August. Bordeaux 186 1/2. - St. Petersborg 9 1/2. - London 13 Mk. 10 1/2 S. - Cadiz 92. - Lissabon 33 1/2. - Amsterdam k. S. 35, 33, 2 M. 35, 43. - Kjøbenhavn 212 1/2. - Specier 2. A. Disconto.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Blandinger. J Allg. Kirchenzeitung No. 56, April 1828, læses fra Kjøbenhavn en lille Artikel om Pastor Grundtvig, hvori det, blandt Andet, hedder om hans litteraire Testament, at "det er saa poetisk, at Læseverdenen sikkert vil fælde den Dom, som en fransk Forfatter, sagde om det enkelte og dobbelte Gallimathias: det enkelte Gallimathias er, naar Forfatteren veed hvad han skriver, men Læseren ikke; det dobbelte, naar hverken Forfatteren eller Læseren forstaaer hvad han skriver. Saameget er imidlertid sandt, at en utempereret Forfængelighed i høi Grad fremlyser af alle Grundtvigs Skrifter." Forfatteren gaaer derpaa tilbage til at omtale den Grundtvig-Thorkelinske Feide, der beviiste Gs. Ukyndighed i det angelsachsiske Sprog. "Men", tilføier han, disse og flere andre Blottelser, han har givet sig, have, som det synes, ikke i mindste Maade ydmyget ham, men han vedvarer desværre at skrive, indtil Døden gjør en lykkelig Ende derpaa." - (Ukjær ligere kan vel neppe nogen Antagonist yttre sig.)Man sammenligne Ovenstaaende, med hvad der i Anledning af Grundtvigs Fratrædelse fra det præstelige Embede, er sagt i Thisteds seneste aandelige Repertorium, og man vil korse sig over den forskjellige Dom af een og samme Mands videnskabelige Værd og Færd. Det Beckerske Selskab giver i denne Tid med høie Vedkommendes Tilladelse Forestillinger paa Fredensborg Slot. Hr. Rosenthal er nu forvandlet til Rosenbusch (hans rette Navn) og Jfr. Becker til Madame Rosenbusch. Selskabet er forøget med en Mad. Adolph., der skal være en Perle i Syngestykker.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
(Jndsendt til Randers Avis No. 82.) Hvad skamløs Dumhed kan, og hvad den ikke kan. Damheds jernvandede Dverg sit Nederlag Seier tør kalde; Men, selv en tolvfoldig Løgn gjør ei det Hvide til Sort. Boglige Gadedrengs Kast ei mægter det Sande at fælde: Frækhed er "Pøblikum" Nok; Publikum fordrer Beviis. Blok Tøren. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Den 5te August indkom C. L. Sand af Nibe fra Kjøbenhavn med Søsalt og Stykgods. A. Sjøstrøm af og fra Carlsham med Tøndestave. Den 6te afseilede C. Koch af Nibe til Flensborg med saltede Sild. L. P. Nisted af Aalborg til Elbing med dito. Den 7de indkom W. Nielsen af Nykjøbing fra Sæbye med Brænde. J Claussen af Aalborg fra Landskrona med Tjære og Stykgods. H. A. Hermansen af Marstal fra Amsterdam med Tøndebaand og Tobaksblade. - Afseilede, C. Christensen af Løgstøer til Kjøbenhavn med saltede Sild og røgede Aal. D. P. Bakker af og til Ebeltoft med Kalk og Flyttegods. J. Olsen af og til Østerriisøer med Kornvare. Th. Bruun af Aalborg til Frederikshavn med Jernkakkelovne. R. Jacobsen af og til Kjøbenhavn med saltede Sild og Smør. A. Jensen af og til Christiansand med Kornvare. O. Pallesen af Aalborg, til Kjøge med Ballast. Th. Pank af Aalborg til Amsterdam med Uld.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Vinden. Den 5te August S. V., Eftermiddag S. S. O. den 6te og 7de omspillende.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Aalborg Torvepriser, den 9de August. Lammekjød, 6 s.; Oxekjød, 6 a 7 s.; HerregaardsSmør, 18 s.; Bønder=Smør, 14 s. pr. Pund. - Nye Kartofler 16 s. Skjeppen. - Kirsebær 2 Mk. Lpd. - Æg, 14 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Tiende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Klokker, Claudi, i Frue Kirke Hr. Cand. Theol. Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Døbte. Den 3die August, Bødkersvend J. Hjettings Søn, Jens Wilhelm; Fadd.: Bødkermester Olesens Enke, Pigen Joh. Hjetting, Bødkermesterne J. Kohsel, C. Haugaard, Bødkersvendene J. Sørensen, P. Riber, J. Kragh, Smedesvend Pagh, Rebslagersvendene H. Hjetting, R. Jacobsen. Skomagermester Olsens Søn, Niels Christian; Fadd.: Barnets Forældre, Marchandiserinde Else Pedersdatter, Snedkermester Carlsen, Skomagersvend Fauerholt. - Matros Johan Buttlers Datter, Caroline Friderikke; Fadd: C. Lisborgs Kone, Pigen Mariane Jensen, Værtshusholder Lars Larsen, Matroserne Toblas Olsen og Poul Cortsen. - Den 5te, Dreiermester N. Grønbeks Søn, Martin Thorger; Fadd.: Fru Oberstlieutenantinde Bruun, Jfr. Winkel, Assessor Kayerød, Lieut. Monnich, Dreiermester Grønbek, senior, Guldsmedmester Hjorth, Handelsbetjent Jelstrup. - Den 7de Fr. Schierups Datter, Nicoline Mariane Christine, Fadd.: Madam Sadolin, Jfr. M. Aagaard, Captain v. Søderberg, Procurator Jensen, Apotheker Johnson, Contoirist Berg og P. Topp. - Den 8de, Organist og Stadsmussicus Behrends's Søn, Carl Ferdinand; Fadd. Mad. Krag, Jomfru Wenzel, Controlleur Thaning, Kjøbmændene v. Spreckelsen, Holst og Kjærsgaard, Gjæstgiver Petersen, Farver Wibroe, Handelsbetientene Brix og Wa leur. - Skomager P. Nissens Søn, Niels Wilhelm; Fadd. Barnets Forældre, Pigen C. Nissen, Undergraver M. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Begravede. Den 2den August, Kjøbmand Schiørrings Søn, Carl Akkermann, 2 Ug. 3 D. - Den 4de, Skoemager Lars Schjoldan af Sæbye, 52 Aar. Corporal Schrødes Søn, Johan Friderik, 15 Ug. Klokker Claudis Søn, Peter Adam Obel, 1 1/2 Aar. - Den 7de, Smaahandler Tranget, 48 Aar. Skræderpige Kirstine Nielsdatter, 19 Aar 11 Mdr. Skibstømmermand J. Larsens Søn, Ole Larsen, 2 Dage. - Den 5te, Enkemadame Heis, 49 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Ægteviet. Den 1ste August, Enkemand Ove Erichsen og Pigen Maren Jensdatter, begge af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Døbte. Den 3die August, Villads Christensens Datter, Anne Catrine Villadsdatter; Fadd.: C. TranholmsKone, Anders Skræder, J. Tømmerby, P. Raase. - L. C. Krogs Søn, Jens Christian Larsen; Fadd.: Jens Forpagters Kone, S. Rasmussen, C. Hjørring, Jacob Ladefoged. - N. J. Ørgravs Datter, Marie Sophie Nielsdatter; Fadd.: Knud Veiles Kone, J. Høgslev, T. Andersen, A. C. Nielsdatter af Horsens Sogn og J. P. Nielsen af Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Ved Tallotteriets 1298de Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Aalborg Stiftstidende, 1828-08-09
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst bekjendtgjøres det herved, at vort elskede Barn, Ove Christian Marinus, den 7de dennes, i en Alder af næsten to Aar, blev os ved Døden berøvet. Aalborg den 8de August 1828. Karen Maria Brinck, J. B. Brink fød Møller.