JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Under 24de Februar blev Premierlieutenant I. A. Meyer, i Overeensstemmelse hermed, commanderet til at fungere som Krydscontrolleur ved Toldkrydsvæsenet. Der skal for Øieblikket være de bedste Udsigter til, at den af Dhrr. Puggaard og Hage i Nakskov først projecterede, nye Damppaketfart imellem Kiel og de danske Øer nu vil komme istand, idet mindste til næste Foraar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
I Kjøbenhavnsposten læses en Meddelelse om Ønskeligheden af Nedsættelse i vore Skibsafgifter, i Særdeleshed med Hensyn til en Paketfart paa de betydeligste østersøiske Havne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Naar man undersøger Grunden til, at Kbhvnes forhen betydelige Transithandel med Østersøhavnene og disses Oplande nu saa høiligen trænger til at gjenfødes, da, mener Forfatteren, vil man erkjende, at det er de Omkostninger, som opstaae veed eller hvile paa Transithandelen over Kjøbenhavn, (i Modsætning til de Lettelser, som især i de preussiske Havne, tilstaaes den directe Handel, hvorved denne Handel lider mest; og det vilde derfor være ønskeligt, om der hos os, ligesom det i Holland er Tilfældet, maatte forundes passende Nedsættelse i Skibsafgifterne for hver Gang eet og det sammest Skib i Aarets Løb besøger Kbhvn. En saadan Forholdsregel, synes at være det mest opmuntrende Middel til Oprettelse og Vedligeholdelse af en Paketfart paa Østersohavnene, og vilde saaledes tillige blive til Gavn for det danske Flag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Den 15de April afbrændte i den holstenske Landsby Sebestedt tvende Huse, og i det ene omkom, desværre, baade Mand, Kone og Barn i Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
En Seminarist H. Freitag bevidner i Berlingske Tidende, Menneskevennen Dr. Bansman, der fuldkommen har helbredet ham fra at stamme, sin Tak, baade for den lykkelige Helbredelse og for den kjærlige Fremgangsmaade i Underviisningen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Hals Skibsliste. Indk. Den 30te April: H. Andersen f. Udewalle, B. Sivardsen f. Østerr. og, den 1ste Mai. D. Caspersen f. Christiansand og S. Frederiksen f. Sandes.; alle m. Træl. L. Cortsen f. Søraae m. Rug og Byg. D. 2den: N. C. Skovgaard, H. K. Holm og R. Nielsen f. Kbhvn. P. Robert f. Rønne alle m. Stykg. J. Olsen f. Porsgr. m. Jern og Rør. De 3die P. F. Madsen f. Kbhvn., ball. P. Tofte f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 1ste: I. Clausen t. Mariag. m. Muurst D. 2den: S. Maithasen m. Kornv. N. C. Nielsen t. Frohvn. ball. H. A. Lykke t. Laurv. m. Kartofl. D. 3die L. Elle sen t. Østerr. m. Kartofl. og Korn. D. 4de: Jens Jensen til Vedbek m. Klude. C. Christensen t. Mariager m. Salt. J. Hansen t. Odense m. Kartofler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Bekjendtgjörelser. Det behagede den gode Gud ved Døden at bortkalde vor elskede Fader, Skomagermester Poul Ravn, i hans 62de Aar, i Søndags Formiddag Kl. 9, efter 2de Aars Svaghed og 1/2 Aars Sygeleie. Hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 4de Mai 1835. R. C. Bang, Th. C. Vang, H. M. Jespersen, Skomagermester. Skomagermester. Hattemagermester. Subscription efter den hermed følgende Plan paa 99 M. M. og UNIVERSUlpaa dansk oversat af Prof., Ridder Ochlenschlager, hvormed maanedlig vil følge 3 a 4 Staalstik af de mærkJnværdigste Gienstande af Naturens og Kunstens Riger, for vore Mk. 8 s. pr. Hefte, modtages paa Adressecontoiret, samt hos Boghandlerne Sadolin og Lundt i Aalborg, hvor og hos hvem Prøvebladene ere til Eftersyn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Præste=Kraver modtages til Vask og Opsætning; nye kan bekommes efter Bestilling til billige Priser. Ligesaa modtages Dame=Haarkrøller til Oppusning; nye kan ogsaa faaes til billige Priser. R. M. Hoppe, boende østen for Slots=Graven, i sal. Claus Bachs forrige Bopæl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Lysgrønt Oliefarve til Skibsbrug faaes hos Maler, Maynshusen for 2 Mk. 4 s. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Blankfernis til Skibsbrug faaes billig hos D. Mayns husen. Drengen Jens Jensen Nielsen eller som han ogsaa nævner sig Jens Henrik Bek, er atter bortløben fra Fattiganstalten heri Byen, hvor han var indtaget for at holdes til Skolegang. Han er 11 Aar gammel, liden af Vext, klein af Bygning, bleeg og svagelig af Udseende, iført en gammel blaa Trøie, hvide Lærredsbuxer og en blaa Kasket med Pelsværk paa Hovedet. Bemeldte Dreng bedes anholdt og hidsendt paa den i Anordningerne befalede Maade. Aalborg, den 5te Mai 1835. Davidsen, Forstander.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
En confirmeret Dreng, som skriver og regner godt, kan strax blive antaget i Handelslære; det Nærmere erfares hos derr. Kjøbmændene Sørensen i Hobro og Thestrup i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Løverdagen den 20de Juni dette Aar, Formiddag Klokken 11, bliver paa undertegnede Herreders Contoir i Nør bre-Sundby afholdt en Skiftesamling i Boet efter Jndsidder Niels Jensen Kjellingbroe af Ulstedlund i Kjær Herred, hvortil Arvingerne og Boets øvrige Vedkommende herved indkaldes at møde, for over deres Melulemværende med Boet i det Hele taget at erklære sig, Ved et i Boet forefunden Testament er Gaardmand Jens Simonsen af Ulstedlund indsat som Arving til det efterladte Bo, imod at udbetale 300 Rbd. Sedler til Jens Rasmussen Beedholm af Jetsmark Sogn, og 300 Rbd. Sedler til Peder Rasmussen Beedholm, tjenende i Kjøbenhavn. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 4de Mai 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-07
Creditorerne i Boerne efter: 1. Den i Mai Maaned 1830 i Meelholt i Kjær Herred afdøde Huusmand Poul Hansens Kone, Maren Jensdatter. 2. Den i Januar Maaned indeværende Aar afdøde Aftægtskone, Zidsel Sørensdatter af Nørre-Saltum i Hvetbo Herred. 3. Den i Marts Maaned indeværende Aar afdøde Ungkarl Peder Larsen i Jngstrup i Hvetbo Herred. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. hvortil de Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes at melde sig og legitimere deres Arveret, med Varsel efter Loven. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 4de Mai 1833.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Det er de nye Valg af de nærværende Ministre til Parlaments=Medlemmer, som for Øieblikket mest beskjeftiger Publicum i Storbritanien. Beretningerne om Udfaldet af disse Valg have hidtil været glædelige for det liberale Parti. De fleste ere tilendebragte, og kun 3 staae endnu tilbage, men det er rigtignok ogsaa de tre, som Torverne lade sig være meest magtpaaliggende at forhindre, nemlig Valget Leith, hvor Lord Murray, - den vestlige Deel af Yorkshire, hvor Viscount Morpeth, og endelig i den sydlige Deel af Devonshire, hvor Lord John Russell fremtræde som Candidater. For at hindre den Sidstes Valg, sættes Alt i Bevægelse af Torypartiet og, for at naae denne Hensigt, forsmaaer man ikke selv de mindre ædle Midler, som Klaffer og Skumlerier kunne frembyde. Til disse Midler synes især Blade, Times at nedlade sig. Lord Russell lægger imidlertid ikke selv Hænderne i Skjødet, men har i flere Dage bereist de forskjellige Stæder i Valgdistrictet og holdt Taler, som har ve vundet almindeligt bifald. De liberale Blade forkynde derfor ogsaa med ligesaamegen Selvtillid deres Overbeviisning at han vil blive valgt paa ny, som Torybladene med Anmasselse yttre deres Tvivl derom. Skulde han iøvtigt virkelig falde igjennem, som dog neppe er at formode saa ville Reactionens Venner dog ikke have synderlig Grund til at hovere over denne Triumph; af det i forrige November Maaned sammensatte saakaldte conservative Ministeriun faldt ved de almindelige Valg til Parlaments=Medlemmer Januar Maaned ikke mindre end 11 igjennem; det nærvætende nye Ministerium har foranlediget nye Valg paa 2 Personer og af disse er hidtil ikke en eneste faldt igjennem men 19 af dem allerede valgte paa ny Morning Chronicle vækker Opmærksomheden paa den betydelige Indflydelse, det har havt paa Carlisternes Mod og paa Krigens Forlængelse i Spanien, at Hertugen af Welling, ton, mod Enden af forrige Aar, traadte ind i det engelsk Ministerium. Lord Elliots Sendelse vil endnu have forøget denne Virkning, da han er bekjendt i Spanien for sine anticonstitutionelle Grundsætninger og sit personlige Venskal med Don Carlos fra den Tid, han var Attachs ved den engelske Gesandtskab i Madrid. Carlisterne see derfor i hans Nærværelse i deres Hovedkvarterer et Beviis for, at England anerkjender Don Carloss Fordringer; for at brinlige dem ud af denne Vildfarelse og lette General Valde; Seieren over dem, vil det blive nødvendigt, mener hiint Blad, at kalde Lord Elliot tilbage. Ministerial=Forandringen i England vil uden Tvivl bevirke det Fornødne.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Siden Jernbanen mellem Dublin og Havnen ved Kings town blev aabnet, er i det 1ste Fjerdingaar, nemlig fra 17de Decbr. 1834 til 17de Marts 1835 paa samme befordret at Antal af 177,117 Passagerer, af hvilke 10,008 til høieste Priis (2 Mk. 9 s. Rigsbank, 72,148 til mellemste Priis somtrent 1 Mk. 10 s.) og 94,961 til laveste Priis somtrent 18 til 20 s.) pro persona. Denne uhyre Mængde af Passagerer ere befordrede, uden at det mindste Uheld har fundet Sted, og har indbragt Actieselskabet i benævnte Periode 5283 Lstr. 61 Sk. 8 Pence. Dette gunstige Resultat har havt en betydelig Stigen af Actierne til Følge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Kjøbenhavn, den 5te Mai. J Anledning af den i et foregaaende Nummer af dette Blad, leverede Efterretning om den Skjæbne, Forslaget angaaende en forandret Valgmaade for de 32 Mænd, nylig har havt i disse Mænds Forsamling, har Redactioner modtaget følgende Meddelelse, som den, ifølge Forfs Ønske herved bringer til offentlig Kundskab: "Ved at læse Kjøbenhavnsposten for i Aar Nr. 100, faldt Anm. paa adskillige Tanker, som han herved tillader sig at meddele sine Medenborgere, udbedende sig Tilgivelse, om hans Anskuelse af Sagen maatte være mindre rigtig, da han er sig bevidst kun sat have det Gode for Øie, og Jntet vil være ham kjærere tillend - dersom han feiler - da at oplyses om sin Feil.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
- Bemeldte Blads Nyhedspost indeholder Efterretninger dom, at en af Stadens 32 Mænd udnævnt Commission, hvis Formaal var at udarbeide et Forslag til en forandret Valgmaade af Hovedstadens Borgerrepræsentanter, ikke havde faaet det forønskede Udfald, da Stadens 32 Mænd havde besluttet: at det med denne Sag indtil videre skulde beroe." - Det forekommer nu Anm., som om disse Stadens 32 Mænd ingenlunde kunne være beføiede til en saadan Erklæring, som den hidtil stedfundne Valgmaade er fuldkommen lovstridig. Kjøbenhavns Privilegier af 24de Juni 16615 2 fastsætte udtrykkelig, at de 32 Mænd skulle udvælges af Præsidenten, Borgemester og Raad med Borgerskabet, og naar nu de 32 Mænds Collegium selv, uden Borgerskabet, ved indtruffen Vacance, foPreslaaer 2, hvoraf Magistraten selv vælger een, da skjønnes ikke rettere, end at dette er en aldeles egenmægtig Praxis, som ingenlunde kan blive gyldig, fordi den har gaaet i Svang mange Aar. Det er en Praxis, der er saameget mere skadelig, som den berøver Borgerskabet een af dets vigtigste og betydeligste Rettigheder, den nemlig, at kunne selv af sin egen Midte vælge den eller de, som skulle varetage dets Tarv, og ikke behøve at overlade dette til En skeltes Forgodtbefindende, som, selv med den bedste Villie, ikke kunne sige sig fri for at feile eller paastaae, at de bedre vide, hvo der egner sig til at repræsentere Borgerskabet - end Borgerne selv. Anm. veed ikke, om denne bemærkning muligen er gjort før, men anseer det dog næsten for utænkeligt, at samme skulde være undgaaet Vedkommendes Opmærksomhed. - Jkke destomindre formener Anm., at nærværende Linier ikke skulle blive overflødige, thi naar man først maae indrømme, at den Borgerne ved Priv. 24de Juni 16615 2 indrømmede Ret ikke er hævet ved nogen senere Lovbestemmelse - hvilket Anm. troer ikke er Tilfældet - saa maa vistnok Enhver være enig med ham i, at det er høist besynderligt, at Borgerne søge som en Naade, hvad de have en fuldkommen lovgrundet Ret til at fordre, og det forekommer Anm., at intet videre behøves end at Pluraliteten af Borgerne bestemt udtale denne deres Fordring ved næste Vacance, og da - for det mulige Tilfælde, at Repræsentanterne skulde vægre sig for at opfylde deres Forlangende - lade Domstolene afgjøre det, hvor Sagens Udfald da vistnok ingenlunde bliver tvivlsom - Anm. tillader sig slutteligen at fremsætte følgende Spørgsmaal til gunstigst Besvarelse af de 32 Mænd: 1) Naar er den nugieldende Praxis opstaaet? 2) Hvilke ere Grundene, hvorfor man har anseet den forhensigtsmæssigere end den i Lovgivningen fastsatte Fremgangsmaade, og hvorfor skal det nu beroe indtil videres inden man vil følge den. - Da hele den her fremsatte Anskuelse er baseret paa, at den citerede 5 i Privilegierne ikke senere er hævet - saa udbeder Anm. sig atter Overbærelse for hans Vildfarelse, dersom den skulde være forandret, men i saa Fald fremsættes det Spørgsmaal: 3, Ved hvilken Lovbestemmelse er da denne 5 for Kbhpst.) andret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Et mærkeligt historisk Actstykke er nylig ved et Tilfælde blevet udrevet af Glemsel. Blandt nogle hos en Privatmand heri Staden fundne Optegnelser, der, efter Haandskriften og det gulnede Papiir at dømme, daterer sig fra forrige Seculum, befinder sig ogsaa Afskrift af et Brev fra Dr. Morten Luther til Kong Frederik den Første dateret Wittenberg Vigilia Michaelis, 1532, ved hvilket Luther intercederer hos den danske Konge for hans fang line Fætter Kong Christiern. Om Tilværelsen af et saadant Brev har man vel tidligere hørt ymte; men, saavidt hvides, er det ikke nærmere offentligen berørt, saalidetsom det nogetsteds findes aftrykt. I et følgende Nr. af dette Blad, haaber Red., at skulle meddele sine Læsere dette mærkelige Brev in ertenso. (Søndagsb.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Vor Landsmandinde Jfr. Østergaard, der, som bekjendt, lifjor tilligemed Jfr. Jda Fonseca, reiste med Prof. Siboni til Holland og England, men ikke fulgte tilbage med Prof., har i selve London tildraget sig Opmærksomhed ved sit Talent. Hendes Udførelse af Solopartier i flere musikalske Soirser er bleven omtalt med meget Roes i de engelske Jouraler. Ved en af disse Soirker sang hun Variationer hover Caraffas O cara memoria." En Ref. i Athenæ dum tillægger hende stor Færdighed, men han mener, at hun endnu mangler Smag og den høiere Fuldendelse. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
I Gaar Formiddag Kl. 10 ½ afseilede her fra Rheden Fregatten Bellona" til Livorno, under Commando af Capt. Louis de Coninck, R. af D. og Æreslegionen; og Briggen St. Jean" til St. Croix, under Commando af Capitain lieutenant H. Fisker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
I Løverdags Formiddag afseilede her fra Rheden Cadettorvetten Najaden, og gik nordefter, under Commando af Capt. Lieutn. C. C. Paludan.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 5te Mai. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 179 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 93 a 93 1/2 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 89 490 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 a 1023 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/2 a 106 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb.=Obl. 102 Rbd. r. S. 14 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 1011 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 a 102 i r. S. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 a 102 i Banco 14 pCt. Ditto Dito 101 a 102 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 6751 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Hamborg, den 1ste Mai. Bordeaux 1883. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/4 s. Madrid 46 1/2. Cadix 47. Lissabon 52 1. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Kjøbenhavns Havnepriser, den 2den Mai. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Holst. Rug 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. Byg, 2rad. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, brad 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Holst Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 16 Rbd. 3 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Slesvig. Efter Forlydende har Prinds Frederik til Slesvig=Holsten, Augustenborg, som Deputeret for Staden Eckernforde, lade udgaae en Opfordring til samtlige øvrige Deputerede i Hertugdømmet Slesvig, at forsamle sig hos ham, for at lære hinanden at kjende og foreløbig at discutere om Landets Anliggender. Kommer denne Sammenkomst istand, hvorom man vel ikke kan tvivle, saa tør man af samme love sig heldige Følger. Ogsaa af en for den slesvigske Stænderforsamling valgt Suppleant skal en Sammenkomst for Hertugdømmets samtlige Suppleanter være forberedt, i hvilken man fornemmelig vil raadslaae om, at hvilken Vei det bedse maatte være at opnaae, at Suppleanterne kunde erholde en fortløbende, sikker og hurtig Kundskab om Stænderforsamlingens Forhandlinger. Det Middel at ansøge om Forhandlingernes Offentlighed idet mindste for Suppleanter ne, ligger temmelig nær, og et gunstigt Udfald af en saadan Petition er i høi Grad sandsynligt, det er imidlertid et Spørgsmaal, hvorvidt en saadan indskrænket Offentlighevilde være tilstrækkelig, endog blot for Suppleanternes umiddelbare Trang, da naturligviis næsten ingen af disse vilde have Leilighed til at opholde sig længere Tid i Slesvig for den blotte fjerne Mulighed at kunne komme til at indtræde i Forsamlingen. Derimod vilde en muligst fuldstændig Meddelelse af Forhandlingerne ved Hurtigskrivere have afgjorte Fortrin. Saadanne Meddelelser vilde vistnok savne en fuldstændig Authenticitet, men da denne er uopnaaelig, maa man, som alle andre Stænderforsamlinger og Kamre lade sig nøie med det mindre Fuldkomne, thi ingensteds gives der officielle udførlige Meddelelser af der holdte Discussioner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
Aalborg. Efter Trækningslisten for det 88de kongl. kjøbenhavnske Klasse=Lotteries anden Klasse, er den høieste Gevinst, 4000 Rbd., falden hos Collecteur Moses i Oldeslohe; 1500 Rbd. udkom hos Madame Cohn i Kjøbenhavn. De i Gevinster paa 1000 Rbd. hver, udkom respective hos Deck, mann i Husum, Madame Jord i Flensborg, Hr. Braasai Segeberg. Hr. Worch i Colding, Hr. Jacobsen i Helsingør, og Hr. Gether i Kjøbenhavn. De udtrukne Bagtal vare følgende: 124. 132. 146. 185. 234. 237. 244.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
J Aarhuus Avis Nr. 71 læses følgende: Ogsaa her er nu gjort en glædelig Begyndelse med offentslige Regnskaber. Fra Magistraten og de eligerede Borger ger i disse Dage fra Pressen udkommet en for Byens Jndvaanere særdeles interessant Udsigt over Aarhuus Kjøbstads noeconomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833 med Undtagelse af hvad der vedkommer Fattigvæsenet, hvorom der udkommer en særskilt Beretning. Og dobbelt glædeligt ler det at see, med hvilken Velvillie og Redebonhed vor Magistrat dermed har imodekommet Borgernes Ønske. "Ligesom man først da - hedder det i sammes Jndledning til hiint offentligt aflagte Regnskab: kan dømme om Nødvendigheden og Gavnligheden af hvad der anvendes, saaledes vil og først, ved Overbeviisningen herom, kunne vindes den Sindsro og Tilfredshed, som vil kunne gjøre de for Mange vistnok følelige Bidrag mindre trykkende. Og da for Fremtiden Jndvaanerne kunne vente, at blive kaldte til at give Raad i Statens Anliggender, er en sikker og nøiagtig Kundskab om Anvendelsen af de Skatter og Bidrag som opkræves end mere nødvendig, ja en Pligt for Enhver; thi hvorledes skal han kunne raade, eller fremføre nogen grundet Formening om disse Anliggender, naar han aldeles mangler Kundskab om de enkelte Dele, naar han er ukjendt med de særskilte Indretninger i Staten, og saaledes om det hele Bestaaende, Og bliver det, som vi tør haabe, en Fol lige af disse Raad, at Communerne, efter en friere Communal=Lov, ved deres valgte Repræsentanter, mere end hidtil, vorde deelagtige i Administrationen, da vil Kundskab om Communens samtlige Anliggender være aldeles uundværlig for ethvert af dets Medlemmer. Overbeviiste om, at idet mindste en stor Deel af Byens Jndvaanere dele disse Anskuelser med os, føle vi os derved forpligtede til, at bidrage hvad vi formaae, for at lette dem Erhvervelsen af disse Kundskaber om Byens occonomiske Tilstand, og opfylde saaledes et hos dem muligen længe næret Ønske, dette nemlig: at see Byens Regnskaber ved Trykken kundgjorte. Af disse erfares, at Stadens Jndvaanere have i Aaret 1833 været paalignet: 1) Vægter= og Sprøiteskat 4000 Rbd. 5 s.; 2) Indqvarteringsskat 7063 Rbd. 90 s. 3) Skole skat 4343 Rbd. 101 s. 4) Fattigskat 7468 Rbd. 30 sk.; 5) Præstepenge 1237 Rbd. 48 s.; 6) Til Frue Kirkes Vedligeh. 206 Rbd. 24 s.; Commune=Skatterne have saaledes været 24,326 Rbd. 151 s.; Alt i Rørs. Naar nu hertil, lægges : 7) Bygningsskatten 8052 Rbd. 91 s.; 8) Brandpenge af den Summa 1,163,620 Rbd. Sølv, hvorfor Stadens 945 offentlige og private Bygninger vare assurerede, 1818 Rbd. 15 s.; 9) Bankrenterne af 211 Huse og Gaarde hvoraf Hæftelserne ei ere indfriede, 638 Rbd. 86 s.; 10) Bankrenter af Jorderne 889 Rbd. 54 s.; 11) Landskat, efter Fradrag af Godtg., 381 Rbd. 79 si; saa bliver det Hele som er udredet af Stadens Jndvaanere 36,127 Rbd. 521 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-09
- Efter den sidst stedfundne Tælling beløber Stadens Folkemængde sig til 6765 Jndivider; men efter Skatteligningerne ere deraf ikke meere end omtrent 1000, der betale Skatter. Fordeles nu disse paa hele Folkemængden, kommer der omtrent paa hvert Jndivid 5 1/2 Rbd. og paa hver contribuerende Jndvaaner 36 1/2 Rbd.