JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Blandede Efterretninger. Efterretningerne fra England melde vedvarende om den store Skade, Orkanstorm den 21de har anrettet der paa Tage, Skorstene og Bygninger. J Manchester dræbte en nedstyrtende Skorsteen Moder, og Dotter, en anden traf 6 unge Fruentimmere, som sad hos hinanden i et Kammer og arbeidede, dræbte den ene og saarede de andre. J Sheffield bleve 2 Piger dræbte og store Træer oprykte med Rode.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Førstekonsulen har foræret de 3 Mairer i Lion Udmærkelses=Skiærfer til Tegn paa hans Tilfredshed med Jndvaanernes Opførsel.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Ogsaa Generalerne i Lyon gav Madame Bonaparte en prægtig Fest. Den med Guirlander og Blomsterkrandse smykkede Estrade, som hun tog sit Sæde paa, havde den Opskrift: et De med Modet, forenede Grazier.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
J Brest er en Tienestepige død af Glæde over at erfare hendes forrige Herre, som hun siden Septembermordene 1792 holdt for død, endnu lever og kommer til Brest igien.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Indenlandske Efterretninger. Natten til den 13 d. M. nedkom Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessen lyttelig med en Prindsesse, hvilket og Morgenen Kl. 7 blev tilkiendegivet Kiøbenhavns Jndvaanere ved Kanonernes Løsning fra Stadens Volde og Tøihuset, samt med Panker og Trompeteer fra begge de Kongel. Palais Altaner.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Til Cancelliet er nylig indkommet et anonymt Brev, hvormed fulgte 25 Rdr., som Jndsenderen begiærede at maatte tilsendes den i Tidenderne omtalte Gartner Brønsteds Ente, udladende sig tillige med, at han ønskede sig en større Formue, for at kunne med samme Kraft, som Villie, understøtte dem, der handle saa patriotisk som bemeldte Brøndsted, samt ønskede Held over det Land, der har en for dets sande Tarv omhyggelig Fyrste, som belønner gode Handlinger, og et sætter sin og Landets Hæder i udvortes Glimmer; sluttende med disse Ord: den ædle, hulde Marias, af Nationen med inderlig Lændsel forventede Søn, han den Christian den 4de. - Cancelliet har tilsendt Amt vorde opdragen til og blive en saadan Fyrste, den anstilles den værdige Brøndsteds Enke. manden over Bradsberg Amt disse 25 Rdr., for at tilBegravelsested for sig og Familie paa sin Gaard Nør Justitsraad C. Lange er tilladt at indrette sig et ren Aleenlyst i Frideriksbergs Allee.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
8de ankom det første Skib i Aar fra Nordsøen, bestemt Den 12 Febr. var Sundet aldeles fri for Jis. Den til Kiøbenhavn med Salt. 2 Skibe vare og ankomne fra Pillau, hvor ingen Jis var. Skibsfarten kan altsaa snart ventes i Gang igien.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Mynsterskriverne i Lollands, Falsters og Møens samt Fyens, Bergens, Øster og Vesterjyllands, Siellands, Stavangers og Friderikshalds Distrikter ere benaadede med Karakteer af virkelige Søen Krigskommissairer.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Jndtægten ved Skuespiller Knudsens Hædersbeneste den 6 Februarii, skal have beløbet sig til over 2400 Rd. Han bar denne Dag den Guldmedaille omkring Halsen, som han har faaet til Foræring af Regieringen. Efter Stykket fremsagde han en af ProfRahbet forfatet Epilog, hvori Tilstuernes Opmærksomhed atter henvendtes paa hiin mærkværdige krigerske Tidspunkt, der nu lykkeligviis er forsvunden.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Aalborg den 19 Februarii.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Prædikanterne paa Søndag Setagesima. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke Hr. Aspach. Studiosus Hansen. Hospitalstirten Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 12 Februarii, Hr. Ole Sadolin, Sognepræst til Hurup i Thye, og Jomfrue Anne Aagaard. Den 17 Februarii, Slagter Thomas Christensen og Jomf. Cecilia Jepsdatter. S. D. Skipper Anders Pedersen Søe og Mad. Johanne Marie Nielsdatter Breum, sal. Niels Skibsteds Enke. Døbte. Den 12 Februarii i Budolphi Kirke, Vertshuusholder Lars Lassen Møllers Søn Lars Jørgen, Fadderne: Mad. Krogtved, Jomfrue Holm, Viinhandler Holst, Skipper Knudsen Krog, Kiøbmandskarl Hans Karmarch. Den 16 Februarii, Tinstøber Andreas Schullestrøms Søn Andre, as Christian Mathias; Fadderne: Madame Hylling, Jomf. Julin, Reebslager M. Lunge, Hattemager Ølst, Guldsmedsvend Due. Den 17 Februarii i Frue Kirke, Tobakspindersvend Frederich, Johansens Søn Hans Jacob; Fadderne: Mad. Galten, Jomf. Friis, Kledehandler Peder Kaas berg, Kiøbmandskarlene Achermand og Malling.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Begraved. Den 18 Februarii, Skoemagermester Hans Haverslevs Datter Christine, 20 Uger.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Den 16 Febr. 1802, behagede det Gud her paa Hiedsbechgaard, at bortkalde Madame Kirstine Calmer født Meier, Entemadame efter sal. Hr. Søren Calmer, forhen Birkedommer og Forvalter ved Torstedlunds og Albechs Birker, i hendes Alders 88 Aar. Hvilket Dødsfald, herved paa fraværende Arvingers Vegne, bekiendtgiøres.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Subskribtionsplan. Jeg vover herved at indbyde Dem, der hidtil have værdiget min Muse deres opmunttende bifald, til Subskription paa en Samling af mine Digte, der, foruden de Stykker, som staae adspredte i Maanedsskrifter, Ugeblade og Almanatter, og hvilte jeg med at den Flid og Strænghed, jeg har troet at skylde Publitum og mig selv, tildeels har giennemsitet, tildeel aldeles omarbeidet, vil komme til at indeholde flere forhen utrykte og heelt nye Stykker. Formatten bliver Ottav, og det Hele vil komme til at udgiøre 40 Art i to Bind; men, da Skrifter af det Slags i Almindelighed ønskes paa godt Papiir med smuk Tryk og nogle Kobbere, tør jeg ei, da hele Oplaget bliver paa Strivpapiir, love begge Delene under 15 Mart. Stul de jeg imidlertid faae flere Subskribentere, end jeg tør vente skal og Prisen vorde nedsat. - Da det Hele allerede i rum Tid har ligget færdigt, kan der, naar det skal være, begyndes med Trytningen; blot at Planerne snart kommer tilbage, og jeg seer mig skadesløsSolitude uden for Nørreport, den 1 Febr. 1802. F. Høegh Guldberg.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Paa disse Digte kan enhver her i Aalborg Stift, der ønsker at eie det, blive antegnet som Subskribent hos Bogtrykter P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Jfølge et ethvervet Arven Tingsvidne inden Kier Hvetboe Herreders Ting den 5te d. M., er anmeldt følgende, som Sødskendebørn og nærmeste Arvinger efter afdøde Jnderste Maren Jensdatter, Gaardmand Jens Jepsens Ente paa Giøl, nemlig: Zidsel Christensdatter, Enke efter Niels Thyeboe i Biersted; Karen Christensdatter, i Ægteskab med Huusmand Peder Mølhauge ibid., og Margrethe Christensdatter, i Ægteskab med Huusmand Peder Leed ibid., Huusmand Niels Andersen Kok i Kaas og afg. Huusmand i Bier sted Anders Andersens efterladte Søn Anders Andersen, tienende Anders Olesen i Øster Halle. Disse, og om flere Arvinger efter bemeldte Maren Jensdatter skulle være, tilkiendegives herved, at en Skiftesamling i hendes Stervboe foretages i Aalborg Byetings Stue Mandagen den 1 Martii førstkommende Kl. 2 Eftermiddag, da Skiftet til endelig Slutning optages. Aalborg den 17 Febr. 1802. Bøggild, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Sidstafvigte 9 Januarii er her i Aalborg ved Døden. afgaaet Jomfrue Sara Henriette Meyer, og da det ved den efter hende holdte Forseglings- og Registeringsforretning er angivet, at hun skal have en Moder og en Søster opholdende sig udi Bergen i Norge, saa bliver dette Dødsfald herved af os undertegnede Skifteforvaltere bekiendtgjort til Efterretning for disse og hvem flere Arvinger der efter hende kunde befindes. paa det at de med behørig Beviis om deres Arverettighed kunde under Stiftet indfinde dem, og derefter deres Tarv videre iagttage. Ligeledes indkaldes og herved enhver som efter hende kunde have noget beviisligen at fordre, saadant for os at anmelde inden den ved Loven anordnede Tids Forløb. Aalborg den 15 Febr. 1802. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Bedste hollandsk Kløverfrøe af sidste Aars Afgrøde, fedeste hollandsk Ost, Christiania Antiovis, islandske Støvlestrømper og fineste Uldstrømper, alle Størrelser, hollandske og skaanske Møllestene, engelske Pillestene, smaae Qværnstene og en Halsteen at ligge under en Mølleaxel; ligeledes en Jern Bildetz med Træe Skaaler og adskillige Kiøbmands Vahre hvoriblandt gode Homle m. m. kan bekommes hos Raadmand Hübert i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Hvor et komplet Brendeviinstøi paa 2 Tønder Rom saa got som nyt, er at faae tilkiøbs, anvises fra Bogtrytteriet.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Formedelst den paa Albech Hovedgaard indtrufne Jldsvaade, hvorved Stuehuuset næsten afbrændte, er Torstedlund, og Albech forenede Birkers Ret, som der holdtes, henlagt til Frendstrup Gaarden ved bemeldte Albech, saalænge Omstændighederne udfordrer det, og holdes første Gang den 26 Februarii førstkommende; hvilket herved bekiendtgiøres. Raben Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Paa Høstemartgaard i Hornum Herred er Jomfrue Karen Kierulf ved Døden afgangen. Efter Anmeldelse skal hendes Arvinger være 2de Børn, en Søn og en Datter af en forhen afdød Broder, navnlig Martin Kierulf, som var Præst og boede i Rustad paa Tøien. i Norge. Disse Brødrebørns Opholdsted vidste ingen at give nogen Oplysning om ved Skiftets Foretagelse, eineller var Sønnens Navn bekiendt, men Datterens blev anmeldt at være Friderica. Stifteretten giør herved dette Dødsfald bekiendt, med Anmodning til ovenmeldte Arvinger, og, om der skulle være flere, da til disse med, at de inden den Tid Loven befaler, melder sig ved Skiftet med lovlig Beviis om deres Slægtskab til den Afdøde Stulde nogen have noget at fordre hos den Afdøde, indkaldes de tillige at beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter inden 12 Uger fra Dato. Ribe den 16 Febr. 1802. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Paa Høstemartgaard holdes offentlig Auction den 23 Martii førstkommende, over afdøde Jomfrue Karen Kierulfs Efterladenskaber, der bestaaer af nogle Fingerringe af Guld, 2de Dragkister, et Par andre Kister, endeel Uldne og Linned Gangklæder, meget gode Sængeklæder til en komplet Sæng, Lagner, Dættetøi og nogle Lispund gode Fiær eller Fyld til Sængekleder. Nibe den 16 Febr. 1802. Bassesen, Auctionsforvalter.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Credi= og Debitorerne i afdøde Selveier Huusmand Michel Christensen Høeghs Stervboe i Muust Sogn og Bye, Wester Hanherred, Thisted Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde ved Stiftesamlingen i Stervboehulet, Mandagen den 22 Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, de første for at bevise deres Fordringer, og de sidste for at betale hvedde til Boet ere skyldige. Kliim den 13 Febr. 1802. J. Hansen, Herredsfoged i Øster og Wester Hanherred.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Mandagen den 22 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver paa Aaes Hovedgaard, Taars Sogn foretaget og holdet offentlig Auction paa efterskrevne Eiendomme, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjort. 1) En Gaard beliggendt i Steerup Bye i Jersler Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skp. 2 Fkr. 2 1/2 Alb. heortil er indavlet circa 60 til 10 Traver Skaftetorn 12 til 16 Læs Høe, samt nedlagt i dens Jorder 4re Td. Vinterrug. a) Gaarden Svenstrup kaldet, beliggende i Taars Sogn, skattende af Hartkorn Ager og Eng 4 Td. 2 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Alb.; til bemelte Gaard er ligeledes indaulet circa 60 til 10 Traver Skaftekorn, 22 til 24 Læs Høe, og nedlagt i dens Jorder 4 Tdr. 1 Sk. Rug. Til Oplysning for Liebhabere meldes, at Aulet til bemeldte Gaarde er endnu besparet og at samme kan erholdes med eller uden Kiøbet. Gaardene kan tiltrædes straxen; thi vilde Liebhaverne behage at tage Mønde bemeldte Tid og Sted. Hvidstedgaard den 2den Februarii 1802. Udbye.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Arvingerne efter Huusmand Søren Poulsens afgange ne Hustrue Anne Laursdotter i Skovstrup Bye, paa Lundbyegaards Gods, der ikke vides hvem ere, indfaldes herved med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato. Til Efterretning tiener, at intet i dette uformuende Stervboe, bliver at arve. Lundbyegaard den 11 Februarii 1802. Paa Stifteforvalterens Vegne, J. F. Schmith, Herved bekiendtgiøres, at Tirsdagen den 23 Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, bliver i Stervboet efter afg. Anders Lybye eller Bach i Løgstøer foretaget offentlig Auction over Stervboets tilhørende Galease, Else Marie kaldet, brændt for 10 1/2 Commercelæster, med sit staaende og løbende Redskab og Seil, 2de Antere og et Varvanter, 2de nye Ankertouge, samt en god Ege Baad, tilligemed øvrige Trosseværk bemeldte Galease tilhørende; thi ville de Lysthavende sig til bemeldte Tid og Sted behagelig indfinde, da Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Løgstøer den 22 Januarii 1802. J. Scharling. Bekiendtgiørelse! Da Behandlingen af forrige Sognepræst til Brorstrup, Ravnekilde og Haverslev i Wiborg Stift, Hr. Hans Sletting af Smo rup Præstegaard, hans opgivne Concurs=Boe agtes tilendebragt Onsdagen den 24 Martii d. A., som ei før har kunne skee formedelst Naadens Aaret, som først udløber den 13de sammes, og det allerede er tydeligt at Boets Giæld overstiger dets Formue med flere Hundrede Rigsdaler, hvoraf altsaa Fallit bliver Følgen, saa bekiendtgiøres saadant herved med Begiering, at Boets Creditorer, enten selv eller ved Fuldmægtige, ville møde ved Skiftesamlingen i Smo rup Præstegaard, bemeldte 24 Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, for at afgive deres Erklæring om de finde noget at indvende, enten mod de indkomne Fordringer, eller mod sammes Classisication m.v., samt om de agte at apellere Skifte, behandlingen eller ikke, da i sidste Fald Betaling skal skee af hvad enhver Creditor for sin Fordring kan tilkomme saasnart mueligt, men i første Fald eller i Tilfælde, at ovenbegiærte Møde og Erklæring maatte udeblive, skeer ingen Betaling førend fatalig appellationis ere overstandne. Aars Præstegaard ved. Hobroe den 2 Febr. 1802. Frid. Gottf. Stampe.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Endskiønt det ikke formodes at Pigen afg. Karen Nielsdatter Boeberg, som i sin Tid tiente nu afgangne Provst Kynde og Ente i Aalborg, og sidst opholdt sig hos mig, har efterladt sig videre Gield, end den der allerede er mig bekiendtgjort, finder jeg, som hendes testamentariske Arving, mig dog beføiet til min Sikkerhed, herved, 1 Medhold af Plataten 1792, at indkalde alle og enhver som efter hende maatte formene sig at have nogen at fordre, dermed inden 12 Uger efter Dato at melde sig hos mig, og saaden deres formeentlige Fordring at beviisliggjøre, sub poena præclusi et perpetui silenti. Aalborg d. 25 Jan. 1802. Christian Møller, Bødkermester.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Hvem som har nogen lovlig Fordring paa Stervboet, efter afg. Christen Jensen og Hustrue i Gaarden Dybro. i Skiærum Sogn, i Wenneberg Herred under Hiøring Amt, som begge døde i sidstafvigte Aars Nov. Maaned, indtaldes herved ifølge Placaten af 26 October 1792 Sla med 6 og 12 Ugers Varsel at fremkomme med saadanne hos Beviser derfor som Loven fordrer efter død Mand. De de som har noget Pantegods Stervboet tilhørende, advanres herved at de i seneste inden 6 Uger indleverer det i Stervboet til Afgiørelse, som og de der skylder noget til Boet, at de ligeledes ufortøvet betaler det; i saalovHenseende er en Skiftesamling berammet at holdes i 14 Stervboegaarden Dybroe den 24 Febr. førstkommende hos Kl. 9 Formiddag, i øvrigt ville Vedkommende henvent Lede sig til mig Underskrevne her paa Høgholt, som paa tid Stifteforvalterens Vegne behandler Skiftet i bemeldte vor Tid. Høgholt, 30 Januarii 1802. Wrang, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
Hvo som haver fire reele Værelser med Pigekammer, Kiøkken, Spisekammer, samt tørre og fornødne Brændeloft at bortleie her i Byen, til førstkommende Paaske Fløttetid, helst i Nærheden af Toldboden, ville behage at melde sig paa Bogtrykkeriet, hvorfra nærmere Underretning gives. Aalborg, den 1 Februarii 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-02-19
1000 Rdlr. er til førstkommende 13 Junii at faa til Laans, imod første Prioritet i godt Jordegods, og de anordnede Renter. Hvem samme haver at udlaane derom giver Bogtrykkeriet nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Trykker. udgives 2. sligge sal. lønnen hol Paris, 2 Februarii. Den i Lyon fastsatte 3 nye Konstitution for den Jtalienske Republik indehol6 der væsentlig følgende: Den romerskekatholske Religioner Statens. Biskopperne udnævnes af Regieringen, mominstalleres af den hellige Stol, med hvilken de frit kommunelse over geistlige Anliggender. Biskopperne udnævne Præsterne. De Geistlige ere frie for Militairtieneste. Republikens Gebeet deles 3 Departementer, Distrikker og Menigheder. Et aars Ophold giver Borgerret. Souverainiteten er le hos samtlige Borgere. Dens oprindelige Organ ere de de 3 Valgkollegier, bestaaende af Eiendomsherrer, Lærde og Kiøbmænd. Disse forsamle sig hverande, Aar for at vælge Lemmerne af Statskonsultaet, der lovgivende Korps &c. Deres Møde maa kun vare i i 14 Dage. En bedragersk Bankerot, utilladt Tieneste de hos udenlandske Magter, giør uskikket til at være et Lem af disse Kollegier. Lemmerne vælges paa Livstid og maae imindste være 30 Aar gammel. Eiendomskollegiet bestaaer af 300 Lemmer, som imindste maae have aarlig 6000 Livres Jndkomster af liggende, Grunde. Af 30,000 Jndvaanere vælges et Medlem Forsamlingsstedet er Manland. De Lændes Kollegium bestaaer af 200 Lemmer og forsamles i Bologna, Kiøbmandskollegiet bestaaer af 200 Kiøbmænd og Fabrikantere, Forsamlingsstedet Brescia. Et Udskud af 21 Lemmer fra disse Kollegier udgiør Censuren, forsamler sig i Cremona 5 Dage efter at de 3 Kollegier have endt deres Møde og udnævner efter deres Lister Lemmerne til de konstitutionelle Embeder.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
til Republikens Regiering bestaaer af Præsidende ten, Vicepræsidenten, et Statskonsulta, Ministre " og et lovgivende Korps. Statskonsultet bestaaer af 3 fortiente Borgere, imindste 40 Aar gamle, som sungere paa Livstid og have hver 30,000 Livres. Gage allelig. Et Lem af samme, som vælges af Præsidenten, er Minister for de udenlandske Sager, og præsiderer i Præsidentens Fraværelse. Konsulterne besørge alle udenlandske Anliggender, sanktionere Traktaterne, og kun be kan dekreterølvigtige indenlandske Forholdsregler, f. Ex. erklære et Departement i Rebellionsstand, fald Præsidenten frasiget sig sin Plads, vælge Konsulterne ved Stemmefleerhed hans Efterfølger inden 48 Timer, og kan ikke skilles ad, førend Valget er fuldbragt. Ministrene vælges: af Præsidenten og afsættes efter Behag. Præsidenten kan og vælge en Overdommer, som er Justitsminister. Det lopgivende Raad bestaaer af 10 Borgere, imindste 30 Aar gamle, som vælges af Præsidenten, og saae hver 20,000 Livres Gage. Det udkaster Lovene og konfererer derom med det lovgivende Korps's Talere. Lovgivningskorpset. bestaaer af 75 Lemmer, imindste 30 Aar, som hvert andet Aar fornyes ved en Trediedeel. Det holder aarlige Møder imindste i 2 Maaneder. Det udnævner en Kommission af 15 Talere, som tildeele de af Regieringen oversendte Lovforslage efter hemmelige Konferenzer med Lovgivningsraaderne et bejaende eller forkastende Votum. Lovgivningskorpset berandslaaer uden Discussioner og kiender ved hemmelig Stemmegivelse. Hvert Lem har 6000 og hver Taler 9000 Livres Gage. Valgkollegiernes, Consurens, Konsultets, Lovkorpsets=Lemmer, saavelsom Præsidenten og Vicepræsidenten ere ihenseende til deres Funktioner aldeles ingen Ansvarlige hed underkastede. Ministerne ere ansvarlige for Order, de undertegne, for Lovenes Jkke=Udførelse, Pengeødslerier o. s. v. Censuren kiender ihenseen. de til Embedsmænd der skulle afsættes. Fri Udøvelse af Privatgudstieneste er enhver tilladt. De nuværende Republikens Provindsers hele fordums Gield erklæres for Nationalgield. Hvis Konsultet efter tre Aars Forløb holder en Forandring i een eller anden af Konstitutionens Artikler fornøden, foreslaaer det sligt for Kollegierne, som kiende derpaa.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Blandede Efterretninger. Den spanske Minister, Ridder Azarra, er d. 29 Jan. ankommen til Amiens. Flere udenlandske Statsmænd ventedes, for saasnart Definitivtraktaten er klar, som haabes skeer inden 14 Dage, at holde en almindelig Kongres. Den Medaille, som i Lyen er slagen paa den der tilendebragte store lovgivende Handling har latinske Jndskrifter, Paa Hovedsiden læses, oversat: e Under Bonapartes Veiledning have Cisalpinerne. Galliernes Afkom, idet de fornyede en gammel Pagt, oprettet deres Nation ved Love, i Galliens Skiød i Lyon, i den franske Republiks 10de Aar. Bagsiden, indeholder Førstekonsulens veltrufne Brystbillede med den skiønne Omskrift: Leges muner pacis. (Lovene ere Foræringer saa Freden.)
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Borger Sebastiani, som til Paris er hiemkommen fra Konstantinopel, blev d. 3 Febr. Førstekonsulen forestillet. Ved at overlevere denne et Brev fra Storherren selv, kunde han ikke sige saa udmærket som han var bleven modtaget hos Porten. Sultanen forskrede ham en kostbar Daase, hvorpaa Seraillet og en fra Frankrig kommende, Freden bringende Due er tegnet i Diamanter.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
En Franskmand Pochon giør nu Prøver i Paris med at tørre vaadt Linned og andet Tøi i fugtigt Veirlig inden 2 Timer med en af ham opfunden Ventilator.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Til Paris er nu indløben tilforladelig Beretning om den ulykkelige Tilstand den franske Øe Guadeloupe befinder sig i, hvor den hele Regiering er i Hænderne paa en forradersk Faktion af Mulatter og Hvide, som have fordreven Generalkapitainen Lacrosse, der allerede i forrige Aar var af Førstekonsulen skik ket derhen med 100 Md. En anden Rebellion af Negerne mod denne regierende Mulatfaktion, var, som sidst meldt, bleven tilintetgjort i Fødselen.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Et engelsk Ostindieskib blev i forrige Aar af Konkravinde nødt til at anløbe den lidet besøgte ØrMadagasvar Folkene bleve meget venskabeligen modtagne af Jndvaanerne, som endnu have i frisk Minde den skiønne Foræring, som det Ostindiske Kompagnie havde oversendt en af Øens Konger, for at have taget vel imod et andet engelsk Skib i Aaret 1792. Jndvaanerne ere velskabte, og tale saa meget gebrokken Engelsk og Fransk, at man kan for Levnetsmidler, hvorfor de ikke toge Penge, men staae dem. Til de syge bragte de allehaande friske Flinter, Pistoler, Knive, Øxer, Knappe o. s. v. De Fornemme iblandt dem havde givet sig europæiske Navne, saasom: Kong Georg, Prinds af Wallis, Hertug af York &c. Deres Giæstfrihed gik saa vidt, at de tilbud Englænderne deres Koner og Døttre til Brug.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Kongen af Engelland har, som Churfyrste af Hanover, i en Note til Hofferne i Vien, Petersborg, og Berlin gjort Paastand paa det med de brunsviglyneborgske Lande saa mangedobbelt geografisk og indviklede Bispedømme Hildesheim, som desaarsag ei kunne komme i Betragtning ved Skadesløssagen.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
En ung Politieofficeer i Petersborg, som i Keiserens egen Nærværelse ved at sætte sit eget Liv i øiensynlig Fare, reddede et Menneske, der var sluppen igiennem Jsen paa Nevastrømmen, blev af Keiseren strax foræret den Ring, han bar paa Haanden, og udnævnet til en høiere Rang.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Medens man i Holland kagstryger og landviser dem der understaa sig at bære Orangebaand, er nu Orangefarven bleven ganske herskende ved Pariser. damernes Hoved=Pyndt, dagde hvert Øieblik vente Arveprindsen af Oxamens Ankomst.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
J Petersborg skal, efter den nye Besparelse, Keiserens og Keiserinden hans Moders Taffel herefter ikkun koste 400 Rubler daglig hver, foruden Drikke og Decert.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
J Svettig er der nu 18 Millioner 563000 Dater Bankosedler i Omløb. Rigsgjælden er næsten 30 Millioner Daler, hvoraf de 10 er udenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
Jgiennem Toldhættens Sluser oven for Gotenborg ere i forrige Aar passerede 1380 større og mindre Skibe. Til at bearbeide de endnu udyrkede Jorder paa de engelskvestindiske Øer behøver England en ny Jndførsel af en Million Slaver fra Afrika.
Jyske Efterretninger, 1802-02-23
De i Egypten tilbageblevne engelske Tropper er re meget utilfredse med deres Opholdsted, især da de skal ligge i Garnison tilfælles med tyrkiske Tropper.