Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Naar Forf. mener at adskillige Næringsveies Formindskelse A. maa betragtes som Aarsager, skjønt mindre væsentlige, til Tyverier, saa kan Anmeld, ikke være ganske enig med ham heri. Man spørge vore Haandværksmestere, og man vil erfare, at de fleste af dem kun med stor Møje kunne faae Svende. Vel ligger Aarsagen hertil nok først og fremmest deri, at mange Svende deels er gaaede til Kjøbenhavnsregimentet, og derved komne ud af Vane at arbeide, deels under Krigen ere reiste herfra; men at en Haandværksvend, som vil arbeide, ogsaa kan faae Arbeide, derom er aldeles ingen Tvivl. Vi have hidtil langtfra ikke havt for mange arbeidende Hænder i vort Fædreneland. Selv de Professionister, hvilke Forf. anfører som Exempler paa dem, som have lide ved Krigen, kunne ret godt sysselsætte de Svende, de ere istand til at faae. Derimod er Anmeld, fuldkommen enig med Forf. i Alt hvad han anfører om Caperiets ulyksalige Virkninger ogsaa i Henseende til Tyverierne; og have Caperierne ikke altid virket hertil middelbar, saa have de i det mindste virket umiddelbar. Den lette, men voldsomme Maade, hvorpaa man til Søes kunde erhverve sig Penge, var en stor Fristelse til at udøve Handlinger til Lands, der ledte lige saa let til Maalet. - Uigjendrivelig er Forf. Bemærkning, at sand Trang sjelden er Anledning til store Tyverier, og at en stor, maaskee den største Mængde Tyve hører til denne Classe, men at Alt hvad de egentlige fattige Personer, der lettest opdages eller anholdes, stiele i et Aar, neppe naaer i Værdie, hvad et studeret Tyvecomplot stieler paa eengang. Anm. troer, at det ikke vilde være vanske ligen at finde to Paarørende, hvoraf den ene er kommen i Forbedringshuset tre Aar, for anden Gang at have stiaalet et usselt Klædemon, medens den anden, der ved sine planmæssige Tyvestreger, har ødelagt en heel Familie, er sluppen fri. Ligesom Beccaria siger om Torturen, at det ved den kommer meest an paa Legemskræfterne, saaledes kan man ogsaa sige om Tyverier, at det ved dem meest kommer an paa Forslagenhed og Planmæssighed. Den enfoldige og uforsigtige Tyv maa, i Almindelighed, saa at sige, lide Straf for den forslagne og forsigtige. Lovene ere her, for at bruge Solons Ord, et Spindelvæv, som de store Fluer (Tyve) smutte igjennem og de smaa blive hængende i. - Naar Forf. regner Skjødesløshed, med Eiendeles Bevaring blandt de mindre væsentlige Aarsager til store Tyverier, da de, der gjøre sig til Haandværk at skjele i Husene, ere betænkte paa og istand til, med Vold at trænge ind ber, hvor de ville stiele, saa kan Anmeld, ikke heller underskrive denne Mening. Mod Huustyve og aftalte Røverplaner er det rigtig nok vanskeligt at vogte sig, men, saa meget som mueligt, bør man kunne det. Hvad gjør man i Tyveklubberne i Engelland, Man staaer Dugen fast med Søm og lænker Knive og Gafler og Skeer til Bordet, Hvad gjøre udlærte Tyve, for at skiule deres Redskaber? De gjemme dem paa Steder, hvor ingen falder paa, at de kunde ligge. Af Tyve maaman lære at tage sig iagt for Tyve. Man vilde maaskee sige, at det er tungt, at leve i en saadan bestandig Frugt for at blive bestiaalen og under en saa uophørlig Paapassenhed mod Tyve. Men vil man da hellere see sig i een eneste Time skilt ved sin suurt erhvervede Eiendom, Vil man hellere udsætte sig for alle de Ubehageligheder, det medfører, at bevise juridisk hvad der som oftest, kun lader sig bevise moralsk, og naar alt kommer til alt faae sin Tyv straffet, uden nogensinde at faae sine Koster tilbage? Den, som vil det, han forekommer mig som En, der ikke vil vogte sig for at kjøre med løbske Heste fordi han troer, at Chirurgerne i paakommende Tilfælde nok ville kunne helbrede ham for et Arm, eller Beenbrud. Ganske vogte sig for Huustyve eller planmæssige Tyvecomplotter kan den enkelte Mand ikke, og rammer ham den Lod, at blive, uagtet al anvendt Forsigtig hed, betydeligen bestiaalen, saa maa han ansee det for een af de tilfældige Ulykker, som der gives saa mange af i denne Verden. Men saa meget et vist, at naar de fleste Menneskeer ikke vilde tro deres Tyende for vel, eller spare for meget paa Laas og Lukke, saa vilde der langt sjeldnere kunne begaaes saadanne Tyverier, som i vore Dage udøves. Anmelderen taler her blot om store Tyverier, smaa Tyverier kan her, som man let skjønner, ikke være Tale om. - B. Hvilke ere de meest passende og virksomste Midler, directe eller indirecte, til at forebygge Tyverier, til at opdage Anslag, der have Tyverier og Jndbrudde til Hensigt; til at hindre og tilintetgjøre Forsøg paa at iværksætte dem; til at opdage skete Tyverier og deri indviklede Gjerningsmænd, Medvidere og Hælere. - Med føje anseer Forf. behørigt Tilsyn med, og hensigtssvarende Bevaring af sine Eiendele for det første forebyggelsesmiddel. Forsigtighed i Henseende til Nøglers Forfærdigelse anbefaler Forf. især, ofte oplukker een Nøgle alle Værelser paa faa Undtagelser nær. Han tilraader derfor, at have forskjellige Laase, og især at forsyne alle imod Gange og Trapper værende Dørre med virkelig dirkefrie Laase. Alle de Forsigtighedsregler Forf. anfører, fortjene i alle Henseender bifald, og dersom de bleve iagttagne, vilde Tyverierne neppe være saa hyppige, som de virkeligen ere. Men ulykkeligviis vilde de fleste hellere udsætte sig for at blive bestiaalne, end anvende nogen Bekostning paa hensigtssvarende Sikkerhedsmidler.