Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-20
Efter Monitøren afseilede Bonaparte den 26 Rebruar L. To Aftaums fra Portoferrgjo ved meget stille Veir, hvilket varede til den 1 Marts. Han selv var ombord paa en Brig, som 4 andre Fartøier fulgte med 1000 eller i det høieste 1100 Mk., bestaaende af nogle faa Franzoser, Pohlakker, Korsikanere, Reapolitanere og Elbanesere, Den 11 Marts landede Skibene i Havbugten Juan ved Lannes (Nybostaden til Frejus i Var=Departementet.) 50 Md. rykkede samme Dag for Cannes, og opfordrede Mairen til at modtage deres saakaldte Generalen Chefs Befalinger i Juan Bugten; men da han undslog sig herfor, fik han Ordre at skaffe 3000 Rationer Brød inden Aften. 15 Mk. af Expeditionen, der samme Dag forlangte at indlades i Antibes som Desertører fra Elba lod den taire General Baron Corsin afvæbne. En Officeer, som strax derpaa opfordrede Pladsen i Bonapartes Navn, og nok en Emissair, der reklamerede nysmeldte 15 Mk. og i General Drougts Navn ogsaa befalede Kommandanten at begive sig til Jngn, lad han uden videre fængsle. Næste Dag brød Mandskabet op til Grasse og toge uden om Staden Veien til Digne (10 Mile fra Landgangsstedet), hvor Tropperne skulle have bivonakeret den 4 Marts. - Sazette de France tilføier, at da han saae sig skuffet i sin Forventning om at bringe det synlige Frankerig i Opstand, skal han have trukket sig til Sap, hen efter Bjergene i Dauphine. Egentlig har Man slet ingen bestemte Efterretninger, om Bona General en Chefens Navn. Rimeligere er det, som Man ogsaa troer i Wien, at han selv er draget til parte personlig er landet i Frankerig, hvilket synes tvivlsomt. Alt hvad Rebellerne foretage sig, skeer blot i sin Svoger i Neapel, for i Forening med denne at kunne rykke frem i Jtalien. Som bekjendt har den alt længe været smedet paa denne Plan, og det indsees nu bagefter, at Man ikke burde have ladet denne farlige Mand være overladt til sig selv paa en saa nærliggende Øe. Man begriber da nu, hvorfor Bonaparte paa den sidste Tid slet ingen Fremmede meere vilde tilstæde Adgang paa Elba, og hvorfor han havde sendt en Deel af sin paa Strømt af skedigede Garde forud til Frankerig. Jøvrige fortælle Berliner Blade Maaden, hvorpaa han fandt Leilighedet skuffe den brittiske Aarvaagenhed, saaledes: Den 26 Februar havde han indbudet Admiral Campbell, som kommenderede det udenfor Elda krydsende engelske Krigskib, til Middagsmaaltid. Efter endt Taffel og ventelig tilbørlig tømte Stater fik Man Hr. Admiralen praktiseret ind i et Værelse og dette laaset saa vel, at har maatte holde Stue=Arrest, imedens Napoleon gik til Seils Trapperne førte 6 Feldtkanoner og 4 Stykker af svært Kaliver foruden en Mængde Munition og Levnetsmidler for 6 Dage med sig. Men hvorledes det var muligt, ubemærkt at gjøre alle disse Tilberedelser, bliver en uopløselig Gaade. Paa Portoferrajo har Napoleon efterladt sig en Garnison af 1500 Rd. og udnævnt Præsekten til Kommandant. Førend han afseilede var lagt Embargspaa alle Skibe, og saasnart han var landet i Frankerig, lod han uddeele Proklamationer. Videre har Man i Frankerig en Oberst Stevenot mistænkt for, at have hvervet for Bonaparte, og holder især et paagen Øie med en vis Verskal (Dananst), der er bekjendt af sin Fornudelse af ham, da det endog forsikres, at en som struentimmer forklædt ung Korsikaner skal nogle Dage før Landgangen have overbragt ham Depescher fra Bonsparte. Den nærmeste Bevæggrund til dette dristige Foretagende søger Man ellers i Fortvivlelse over Kongressens Beslutning, om at forandre Napoleons Residents til et for JtaliensRoligtet mindre tariat Sted. Hvilket overordentlige Indtryk denne Napoleons Flugt fra Elba har gjort i Paris, Amsterdam, Berlin, Wien &c. og fremdeles vil gjøre saavel i Frankerig som hele Europa, og maaskee andre Verdensdele med, er let at indsee. Alles Øine ere for Øieblikket henvendte paa Vor Departementet.