JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-04
Høverdagen den 26de Junii førstkommende, 8 om Formiddagen Kl. 9 Slet, agter jeg underskrevne, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction at lade bortsælge, om fornøieligt Bud skeer, min iboende Gaard med tilhørende Huuse og Jorder, under Haderslebhuus Amt i Calslunds Herred og Lintrup Sogn, Gaarden som er beliggende ved Folding broe ved Landeveien til Ribe og Colding, er i Aarene 1783 og 1784 heel nye opbygt med Brand= og Grundmur; Vaaningshuset bestaaer af 10 Fag, vel indrettet til en charatiseret eller anden honet Familie, 2de Lader, 30 Fag til Kreature, Heste, Høe og Korn, samt 8 Fag til Vogn Remisser og Brændsel m.v., a par te uden for Gaarden et grundmuret Huus 6 Fag med Hauge og Brønd, beqvem til en liden Familie. Gaardens Rugsæd er 12 a 14 Tdr. foruden Boghvede, Havre ligesaa Byg 3 a 4 Tdr., forrige Aarser bierget 6 a 58 godt Amai og Toft Høe, anlagt Hauge, Steen= og Jorddiger, samt megen Forbedring med Opfyldning ved Engen godt Fiskerie i Aaen, af Ørder, Gieder, Skaller og Aal m. v. Desforuden er indkiøbt til Gaarden en Parcelle i Kiøbenhold Bye, hvor og et Huus af 6 Fag er opbygt, dens Jorder er beqvem til alle Slags Korn, saavelsom til Hør, Hamp, Kløver m.v., afvigte Aar er avlet 38 Læs Høe og nogle og 40 Traver Byg og Havre, Gaarden med tilhørende kan ogsaa under Haanden faaes til Kiøbs, og kan om forlanges den halve Kiøbe=Summa blive staaende alt foranførte saavelsom Conditionerne blive de Lysthavende foreviist, naar de derom behagelig henvender sig til Eyeren Controlleur. Foldingbroe, den 13de Maji. 1790. J. Hwiid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-04
Den i Weyle afdøde Borger og Vertshuusholder Morten Bierings Credi= og Debitorer, indkaldes herved, at møde under det efter ham begyndte Skifte, inden 6 og 12. Uger efter Dato, saa fremt de første vil vente deres Fordring betalt, og de sidste undgaae Uleilighed. Weyle, den 5te Maii 1790. N. C. Carøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Til Oplysning om de nærværende Stridigheder imellem Spanien og England tiener følgende Official Depeche fra ViceKongen i Mexico til Hoffet i Madrit, dateret Mexico, den 28 August 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
J Følge den fra Hoffet givne Ordre blev i forrige Aar af det her værende Gouvernement foranstaltet en Expedition henimod Nordkysten, af dette Land i Sydhavet, i Hensigt at recognoscere Russernes nye Etablissements. De 2de til denne Expedition bestemte Skibe vare Fregatten Printsessen og Paketbaaden El Philippino under Commando af Hr. Estephan Martine. Denne Reise havde det forønskte Udfald. Man kom til den 61 Grad Norder=Brede, hvorfra man styrede hen til Kysterne, tog Coursen efter Sydost, og løb ind i Havnen paa Onalaska, en Øe, hvorpaa Russerne have deres fornemste Oplagsted og Faktorie, i en kort Afstand fra det faste Land under 54 Graders Brede. Vore Skibsfolk gjorde Bekiendtskab; med Russerne, hvis Commandant modtog os venskabeligen, beviiste os den forlangte Hielp, og meddeelte os tillige Efterretning om de Ting, som vi begierede at vide. Vi erfarede derved at Gouverneuren paa Kamschatka, af hvem Colonien paa Onalasska er afhængig, havde besluttet at tage i Besiddelse Havnen i Nootka Sundet, hvilken vi kalde San Lorenzo, der ligger under 49 Graders og 30 Minuters Brede paa Kysten af Californien, og at 2de Skibe skulde komme i denne Sommer fra Kamschatka med Tropper og Familier for der at oprette en Colonie. Med denne og endnu andre vig, tige Efterretninger vente vor Expedition tilbage til San Blas, hvorfra Hr. Martinet, Commandanten over denne Expedition, indgav til Gouvernementet her Efterretning i October Maaned. Denne Efterretning blev af Gouvernementet, anseet at være af saa stor Vigtighed, at man strax besluttede Anstalter til at forekomme enhver fremmed Magt i Udførelsen af dette Forehavende, der vilde være ligesaa fornærmelig som høist skadelig for det Spanske Monarchic. Paa Grund heraf befalede Vice=Kongen, at der uden Forhaling skulde foretages en nye Expedition for at tage Havnen Nootka eller San Lorenz i Besiddelse, og der anlegge en Colonie. Man lod derfor strax i San Blas udruste de 2de Fregatter Printsessen og Favorite, hvilke, efterat de vare tilstrækkelig forsynede med alt, hvad der hørte til deres Bestemmelse, afseilede i Begyndelsen af Martii Maaned i dette Aar. Man gav dem Paketbaaden Aramazu med, som førte Munition og Provisioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
De 2de Fregatter ankom i Havnen paa Nootka i Begyndelsen af Maii Maaned. De sandt der Kremmede nemlig 2de Americanske Skibe fra Boston, der tilhørte General Washington, som vare forsynede med Passe for at omseile Verden: et Portugisisk og et Engelsk Skib, der kom fra Macao, og havde Passe fra den Portugisiske Commandant, for at drive Handel med Pelsværk, som falder saa hyppig paa denne Kyst, og er saa fordeelagtig for Commercen i Asien. Hr. Martiner bemægtigede sig strax alle fremmede Skibe; men da Hensigten af de 2de først benævnte ikke kunde opvække nogen Mistanke hos ham, satte han dem atter i Friehed, og anholdt allene de 2de sidste. Herpaa beskieftigede han sig ganske med at oprette en nye Spansk Colonie sammesteds, lod Huse og Magaziner bygge af Træ, og anlegge et Batterie, som blev besat med store Kanoner imod Indgangen til Havnen. Medens dette Arbeide gik for sig, saae manet Skib, som seilede mod Havnen, og virkelig der indløb. Man gjorde det ingen Hindring i at indløbe, men saa snart det havde kastet Anker, begav Hr. Martine med sin bevæbnede Chaluppe sig ombord paa det, hvis Capitain strax foreviiste sit Pas og andre Dokumenter, hvoraf man saae, at det var et Engelsk Skib, derkom lige fra London. Nogle Brevskaber, underskrevne af Printsen af Wallis, bevise, at denne Prints har autoriseret et Selskab af Kiøbmænd i London til at oprette et fast og varigt Etablissement paa dette Sted, som dog nu Spanske Undersaatter allerede havde besat Man saae og af disse Skrifter, at Capitainen havde Ordre til at bygge Vaaninger for Engelske Colonister, som endnu i dette Aar skulde komme derhen, og bleve udrustede paa Theemsen. Hr. Martiner bemægtigede sig det Engelske Skib og dets Eqvipage, og sendte Skiber, besat med Spanier, til San Blas, for at give Gouvernementet her Efterretning om alle disse Ting. J Følge af disse derfra hertil indløbne Efterretninger, vil man nu anstrænge alle Kræfter for at forsvare Kronens ustridige Ret over disse Lande, som af Fremmede blive nu besøgte. Man vil dog have Vanskelighed; ved at sende al den Hielp, som Commandanten forlanger som nødvendig, saasom der fattes os Skibe og Matroser. Det forlangte Mandskab Munition og Artillerie, besynderlig Kanoner af stor Calibre, ere meget vare Ting paa Kysten af Sydhaver, og det vil være meget vanskeligt at sende dem saa gesvindt, som man forlanger. Det ommeldte Engelske af vore Folk besatte Skib er i Midten af denne Maaned ankommen til San Blas, og i Gaar Aftes indtraf Efterretningerne derom i denne Hovedstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Rotterdam, den 29de Maji. Jmellem Østerrigerne og de Nederlandske Jnsurgentere er den 23de i d. M. forefalden en meget hidsig Trefning. Den saa kaldte Britiske Legion, 300 Mand stærk, skal være ganske nedsablet af Østerrigerne. - Oberste Rouvroer ankommen hertil fra Namur, og har forladt Jnsurgenternes Tieneste. – Provintsen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Flandern bliver endnu ved at fordre General van der Meersch udleveret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Colding, den 25de Junii. Her opkom om Aftenen et meget stærkt Tordenveir. Lynilden slog ned i den saa kaldte Slots=Mølle, antændte samme, og afbrændte den til Grunden. Eiermanden mistede næsten al sin Jndboe, og maatte med sin frugtsommelig Hustrue og 5 smaae Børn næsten nøine redde sig. - Den 27de i Dagningen afbrændte Sognesogdens heele store Gaard i Lilleballe, 1 og en halv Miil herfra, hvorved tillige en Deel Korn og Kreature opbrændte. Jlden skal efter nogles Sigende være kommen fra Bagerovnen, men efter andres være paasat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Fridericia, den 8de Junii. Det behagede Hr. General Lieutenant von Gersdorff fra Rensborg tilligemed Hs. Durchlauchtighed Prints Christian August af Augustenborg, Chef for det høilovede Fyenske Jnfanterie=Regimente at tage i Øiesyn og Revision bemeldte Regimente, saavelsom sammes Feldt=Requinter m.v. og alt dertil hørende og reiste Hr. General Lieutnanten paa følgende Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Fortsættelse af den Arabiske Fortælling. (See forrige Aviser fra Nr. 2 til 23,) Fyrsten, som saae Statens Casse aarlig at forøges, satte Capitalerne ud hos Undersaatterne, og saaledes satte Grændser for Aager karlenes Tyrannie. Rentes Renter, som be, gyndte at voxe til noget anseeligt, bleve anvendte til at ophielpe alle Næringsveie: Agerbrug, Fabriker, Søefart og Handel. Der bleve ved samme Rentes Renter anrettede Magaziner i alle Provinser, saa at Dyrtid i Landet blev noget uhørt; tvertimod, man vandt i dyre Tider store Summer fra de tilgrændsende Lande. Alle Arsenaler vare opfyldte med alle Krigsfornødenheder. Heele Landets Mandskab vare øvede Soldatere, som havde Eiendom i Landet, dem de i Nødsfald vilde forsvare med Liv og Blod. Men da Naboerne holdte ikke længer Gesandtere ved Fyrstens Hof, efterdi han selv havde gjort Begyndelsen med at tilbagekalde sine Gesandtere, saa havde ikke heller Naboefyrsterne nogle Spioner, vare altsaa uvidende om Landets blomstrende Tilstand, troede, at det var uden Forsvar, pønsede derfor paa Krig imod Staten. En Naboefyrste betragtede sin Krigshær, og troede med den at kunde overspømme denne Vaabenløse, og for alt Forsvar blottede Stat. Han valgte en beqvem Tid, da Fyrstens Allerede vare indvillede i Krig, og saa langt fra istand til at sende Hielp, at de meget meere fordrede de i Tractaterne fastsatte Hielpe=Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Trig med Rusland(See forrige Avis Nummer 23.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Hs. Majestæt Kongen reiste derpaa bort fra Armeen og tilbage til Sverrig, hvor han og lykkelig ankom til Gothenborgs Redning. Commanden blev imidlertid overdraget Hs. Kongel. Høihed Hertug Carl. Nu var vel den savnede Orden igien oprettet; men derved var ikke Mangelen paa Levnetsmidler og andre Fornødenheder hævet. Denne Mangel tog ikke mindre til end Kulden, saa at de allernødvendigste Fornødenheder fattedes. Omendskiønt nogle Remisser ankom, saa kalder jeg dog dette intet Forraad af Penge; thi Officiererne fik i hele 3 Maaneder ingen Tractement og Arbeidsfolkene ingen Løn, uden hvilken de dog ikke havde noget at leve af, og ofte vare udsatte for den Forleggenhed, ei engang at kunde finde noget tilstrækkeligt Forraad af Levnetsmidler. Soldaten maatte hele Dagen igiennem lade sig nøie med den halve Portion, og hvorledes kunde det være anderledes, da derkun svar anskaffet Forraad for en vis Tid, efter hvis Forløb Tilførselen blev usikker, og vanskelig. Hvorledes Jndretningen ved Lazaret terne, Saarlægernes Antal og Lægemidlerne vare beskafne, derom kunne de best vidne, som med Bedrøvelse saae, hvor mange Mennesker der bleve bortrykkede af Mangel paa Hielp og Haandrekning. (Fortsættelsen følger).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Copulerede. Colding, den 24de Mai, Hr. Knud Jørgensen, Residerende Capellan til Slots og Garnisons Kirken i Helsingøer, og Jomfrue From, Hr. Amtsforvalter Froms ældste Datter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Fridericia, den 10de Junii. Hans Rasmusen Holm, og Margretha Pedersdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Dødsfald. Colding, den 18de Mati, Hr. Apotheker Christopher Cornelius Eilschow i sin Alders 74 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Prædikanterne paa 2den Sønd efter Trinitatio. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Bekiendtgiørelser. Schierrild Gaard beliggende udi Stiernholms Amt, Bierge Herred, følgelig udi Jyllands herligste og bedste Egn, bestaaen af Hartkorn frie Hoved=Gaards Taxt 26 Tønder 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Ager og Eng, Skovskyld 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb; samt contribrable Hartkorn, der bestandig haver været brugt under Hoved=Gaarden 14 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb.; hvortil i alt efter rigtig Opmaaling og Beregning findes tilliggende AgerLand 341 Tdr. Engbund 74 Tdr. og Skovgrund 120 Tdr. Geometrisk Maal, Tønden til 14000 Alens Jndhold, beregnet; Med tilhørende og underliggende Broch=Huuset, staaende for Hartkorn fri Hoved=Gaards Taxt 2 Skp. 3 Fdkr. Ager og Eng, samt contribaable Hart. korn 2 Skpr. 3 Fdkr. ligeledes Ager og Eng, og Bøndergaarde udi Nebsager Sogn, staaende ialt for 31 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. og 1 1/2 Alb. Hartkorn, Ager og Eng Bonde skyld, med 2de Huuse udi Breth Bye, item Nebsager Kirke med jus vocandi samt Korn og Qvæg Tiende, Matriculeret for 32 Tdr. og samme Sogns Konge Korn og Qvæ Tiende, ligeledes Matriculeret for 32 Tdr. Hartkorn, skal enten under Haanden samlet og ligesom nuværende Eiere have tilkiøbt sig samme eller og Separat ved offentlig Auction først udi dette Aars September Maaned opraabes og sælges, og i Tilfælde af Separat Salg, bliver Hoved Gaarden deelt udi en stor og fiire mindre Gaarde, hvortil lægges forholdsmæsig Ager, og Eng, og Skov til hver i sær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Med den store Gaard skal følge det paa Gaarden staaende for faae Aar af nye opbygte grundmuurede Vaanings Huus og et dito Fløi Huus; Udhusene derimod deles imellem denne og de mindre Gaarde, alt i Forhold til den Grund hver i sær vorder tillagt. Dernæst skal Bønder, Godset, hver Gaard for sig, og endelig hver Tiende for sig opraabes og bortsælges. Hvilket saaledes forud bekiendtgiøres, da den nøiagtigere Beskrivelse over Indelingen tillige med Auctions Dagens Berammelse først udi Julii Maaned næstkommende skal vorde bekiendtgjort saavel udi Aviserne som ved trykte Placaters Fordeeling. Liebhaberne kunde imidlertid forud behagelig besee Eiendommen, hvortil den paa Gaarden værende Oconomus Sr. Qvade giver Anviisning; og i Tilfælde af at at nogen Liebhaber findes til Eiendommen i det heele, da kan derom behageligen handles med Raadmand, Buhl i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-11
Høverdagen den 26de Junii førstkommende, 8 om Formiddagen Kl. 9 Slet, agter jeg underskrevne, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction at lade bortsælge, om fornøieligt Bud skeer, min iboende Gaard med tilhørende Huse og Jorder, under Haderslebhuus Amt i Calslunds Herred og Lintrup Sogn. Gaarden som er beliggende ved Folding. broe ved Landeveien til Ribe og Colding, er i Aarene 1783 og 1784 heel nye opbygt med Brand= og Grundmur; Vaaningshuset bestaaer af 10 Fag, vel indrettet til en charakteriseret eller anden honnet Familie, 2de Lader, 30 Fag til Kreature, Heste, Høe og Korn, samt 8 Fag til Vogn=Remisser og Brændsel m.v., at par te uden for Gaarden et grundmuret Huus 6 Fag med Hauge og Brønd, beqvem til en liden Familie. Gaardens Rugsæd er 12 a 14 Tdr. foruden Boghvede, Havre ligesaa, Byg 3 a 4 Tdr., forrige Aar er bierget 6 a 58 godt Amai og Toft Høe, anlagt Hauge, Steen= og Jorddiger, samt megen Forbedring med Opfyldning ved Engen godt Fiskerie i Aaen, af Ørter, Gieder, Skaller og Aal m. v. Desforuden er indkiøbt til Gaarden en Parcelle i Kiøbenhold Bye, hvor og et Huus af 6 Fag er opbygt, dens Jorder ere beqvemme til alle Slags Korn, saavelsom til Hør, Hamp, Kløver m.v., afvigte Aar er avlet 38 Læs Høe og nogle og 40 Traver Byg og Havre, Gaarden med Tilhørende kan ogsaa under Haanden faaes til Kiøbs, og kan om forlanges den halve Kiøbe=Summa blive staaende. Alt foranførte saavelsom Conditionerne blive de Lysthavende foreviist, naar de derom behagelig henvender sig til Eieren Controlleur Foldingbroe, den 13de Maji. 1790. J. Hvid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Madrit, den 17de Mai. Adskillige i kort Tid til Aranjuet, hvor Hof set paa nærværende Tid opholder sig, ankomne, Courerer give tydelig tilkiende, at Hoffet tager, virksom Deel i Europas almindelige Anliggender. For 8 Dage kom en Coureer fra Wien, og derpaa havde den Østerrigske Gesandt en lang Conference med vor første Statsminister Greven af Florida Blanca, som derved blev underrettet og Underhandlingerne imellem det Wienske og Berlinske Hoff, men især om de af hiint til dette gjorte Forslag, i den Hensigt, endog med visse Opofrelser at vedligeholde Fred og Rolighed i Tydskland. Vort Cabinet synes nu meere, end i Josephs Tid, at være stemt for det Østerrigske Huus. Man har anseet de af Konge Leopold til Kongen i Preussen gjorte Forslag meget antagelige, eller som særdeles tienlige Præliminarier til nærmere og omstændeligere Underhandlinger. Fra England ere ankomne 3 Conrerer. Det Londonske Hof vil vide Aarsagerne til vore overordentlige Krigsrustninger, og forlanger et bestemt Svar. Skulde dette ikke blive i en moderat Tone, er det at befrygte, at Krigsluen vil beyde ud i Europa paa en Side, hvor man mindst formodede det. Dog af vor første Statsministers Forsigtighed lover man sig meget. Jmidlertid fortsettes Krigsrustningerne, som syntes at aftage, nu med nye Jver, og i kort Tid skal 24 Linieskibe og 12 Fregatter være i complet Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
London, den 28de Mai. Major Scott en ivrig Ven af Hr. Hastings, som i et offentlig Tidende havde ladet indføre en Art af en Skandskrift imod Hr. Hastings Anklagere, de Herrer Burke, Fox og flere, er derfor tildømt at indfinde sig i Underhuset, og modtage en Jrettesættelse af Taleren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Det er ubeskriveligt, hvor nysgierrig man er efter vor Coureers Tilbagekomst fra Madrit, og hvad Svar han vil bringe med sig fra det Epanske Hof. Nogle ville vide, at den er allerede i Gaar Aftes ankommen, og at Svaret lyder fredeligt. Dog det er endnu uvist. Jmidlertid ved vare Krigsrustningerne med lige Jver og Hurtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
London, den 1ste Junii. Da Major Scott fik sin Jrettesættelse, maatte alle fremmede Tilhørere rømme Galleriet i Parlements=Huset. Dog blev det forlangt af Taleren at lade den trykke, saa at man vel med det første faaer den at see. - Coureren fra Spanien er endnu ikke ankommen. Matros presningen og Krigsrustningerne fortsættes saa øvrigen, at man maa slutte, at vort Hof har mere Aarsag til at vente Krig, end Fred. Et af vore Coffardie=Skibe er ankommen til Plymouth fra Bilbao med en fierde Deel Ladning. Skipperen havde Løvte paa fuld Ladning, men fik imidlertid Ordre fra den Spanske Regiering, at seile bort inden 3 Dage, i manglende Fald blev der gjort Beslag paa hans Skib, og han selv tilligemed sine Folk anholdt som Fanger. Dette lyder ikke fredeligt. Ligesaa lidet er dette et Tegn derpaa, at Admiral Barrington da Admiral Howe formedelst Alder og Svaghed har undskyldt sig for at paatage Commanden over vor Flaade, er i Gaar meget hastigen reist til Portsmouth. - Hertugen af Cumberland, Kongens Broder, ligger farlig syg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Haag, den 29de Maii. I en Fransk Tidende læser man følgende Efterretning om en Tildragelse, som maaskee ikke vil være uden Virkning til at bringe Rolighed tilbag i de Østerrigske Nederlande. Den 22. i d. M. bleve Østerrigerne angrebne af Jnsurgenternes Tropper, som vare deelte i 3 Colonner. Den 1ste var anført af Greve Lannoy, den 2den af Hr. van Damm, og den 3die af General von Schønfeld. Man canoneerte paa Østerrigerne, som trængte saa stærk ind paa Jnsurgenterne, at disses første Colonne bleve kastet over Ende. Østerrigerne angrebe derpaa den 2den Colonne, som ligeledes blev slagen, og maatte redde sig med Flugten. Den 3die gik det ikke bedre. De lode 14 Kanoner, 800 Gevehrer, Munderinger o. s. v. i Stikken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Den 24de rykte Jnsurgenterne atter i 3 Colonner imod Østerrigerne, men bleve atter slagne, og mistede 2 Kanoner. Man regner Jnsurgenternes Forliis af Døde og Saarede til 800 Mand. Paa Østerrigsk Side er den lappre Oberste Beaulien dødelig saaret, men de skal ellers ikkun have havt 3 Døde og 16 Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
En anden Tidende føier denne Omstændighed, til, at Østerrigerne i Slaget ikke gave nogen Pardon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Rochefort, den 27de Maji. Jnsurgenternes Armee er den 23de 24de og 25de i d. M. saaledes slagen, og bliver endnu den 26de forfulgt, at deres Tropper, fra Generalen til den gemeene Soldat, have allevegne maattet flygte, bortkastet deres Vaaben, og mistet Kanoner, Telte, Krigskasse og Magaziner. Antallet paa deres Døde beregnes til nogle tusinde, og den Patriotiske Armee er saaledes adspredt, at den vil være vanskelig igien at bringe sammen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Stokholm, den 28de Maji. Efter Breve fra Borgo skal Hertug Carl den 19de i d. M. have taget et Russisk Skib paa 50 Kanoner og en Cutter i den Finske Bugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
General=Krigscommissariater som hidtil har været i Borgo, har faaet Ordre at begive sig til Høgfors, da denne Plads er nu i vore Hænder. - J Gaar Aftes er en Coureer ankommen med Efterretning om en Trefning, som er forefaldet ved Passet Keltis, hvori Russerne ere slagne tilbage. De ved Helsingfors nye, byggede 5 Galeier blive ikke tiltaklede, eftersom vi have Overstod af slige Fartøier. - Paa Torsdag blive de ved Frederichsham erobrede, Seierstegn bragte her igiennem Staden under Escorte af 2de Escadroner Borgere og et lige Antal Husarer. Paa samme Dag skal her afsynges Te Deum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Blandede Efterretninger. De Svenske skal under Capitian WirginsAnførsel have gjort et nyt Forsøg paa at vilde opbrænde flere Fartøier af den Russiske GaleiFlaade ved Frederichshamn; men det skal ikke været løbet lykkelig af. Derimod skal den Svenske Generalmajor Pauli have fordrevet Russerne fra en Post i Finland. Det over Memel komne Rygte, at Hertug Carl nu skulde have gjort et lykkeligt Angreb paa de ved Reval liggende Russiske Krigskibe, fortælles med saadanne Omstædigheder, som giøre det utroeværdigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Forhøret over Cagliostro skal nu være sluttet, og begyndt over Capuziner=Munken. Man siger, at Cagliostros Bekiendelse giør ham skyldig til Døden. Dog er vel dette uvist og tvivlsomt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Staden Namur skal allerede frivillig have overgivet sig til Østerrigerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Fra Stutgard meldes, at den regierende Hertug af Würtemberg ligger syg i Høbenhiem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Da Lütticherne nyelig vilde afhente den hellige Lamberti Fahne fra Cathedral=Kirken, var samme der ikke at finde, men tillige med Kirkens Kostbarheder forsvunden. Forbittrelsen, over denne Tildragelse var ubeskrivelig. Efter den gamle Model lod man da en nye Fahne giøre, hvorpaa bleve satte disse Ord: frie ellerdød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Den af Greve Cabarrus for faa Aar siden i Madrit oprettede St. Carlos Bank, der ved god Administration forerede, har hos Regieringen for gjorte Laan at fordre 34 Millioner, hvilke den ikke kan faae tilbage, hvorfor den i Aar intet Udbytte kan give, eller giver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
J Junii er Hr. Linde, forhen Eier af Engelsholm, død paa Bistrup nør i Landet, og efterladt en Capital 30000 Rdlr., som i Følge Codiel skal være distriberet, og Hr. Steenstrup til Kielkier indsat som Executor Testammentii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
For sin Sieldenhed anmærkes en gammel Pige i Colding at være død og begravet den 7de Junii, navnlig Marie Christophers som i sin Levetid ikkun har havt 2de Tienester, den 1ste i 11 Aar, og den sidste 38 Aar paa eet Sted. Den 12te hujus passerede Hr. Major v. Fries Colding fra det incorvorerede Regiment i Sielland til sin Post i Horsens, som commanderende Major Efter Sigende skal den 22de dennes Rytter=Regimentet i Colding og Hadersleben mønstre for S. T. Hr. General=Lieutenant Grev Molke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-06-18
Slutningen af den Arabiske Fortælning.