Politivennen, 1808-01-01
Om Telegrafers store Nytte, og Forslag til sammes Erholdelse. Kjobenhavnere tilegnet. (Efter Jndsendt.) At hastig Efterretning fra alle vigtige Punkter paa Statens Samfærselslinier er for Staten selv, ikke allene i Fred, men især i Krig, af den største Nytte, vil sikkert ingen nægte, men denne forbigaaes aldeles, da dette Forslag blot er gjort til Jndsenderens private Medborgere. Hvad Gavn disse kunne have af saadan hastig Kundskabs Erholdelse maatte det synes overflødigt at udvikle, er det vist ogsaa for de fleste, men for de Vantroendes Skyld, vil Jndsenderen dog indlade sig i Fremsættelse af nogen saadan Gavn. Hvis jeg er Købmand, og boer i Kbhun, er det mig da ikke ofte af du største Vigtighed, altid hastig og sikkert at kunne faae en Handelsefterretning i Time, eller i det højeste 1 Time efter at Posten er kommen til Nyborg eller til Gaabense, eller til Aarhus, og 1/2 Time efter at den fra Sverrig (i Fredstid) er kommen over Sundet til Helsingør. Mangen Kup, som man kalder det, vilde i Handelssaget derved gjøres mulig. Man fik at vide, om Vexler vare udstedede, vare erholdte, vare axepterede vare protesterede, om et Skib var afgaaet eller ankommet o. s. v. Hvis jeg ikke endog er Købmand, saa kan det dog være mig yderst vigtigt, at vide, hvorledes det gaaer min Familie i andre Provindser af Riget, om de efter en Afrejse ere lykkelig ankommne; jeg kan ønske at mælde en Vakants; jeg kan have den største Deeltagelse i at erfare et Dødefald; jeg kan ønske at vide det Vigtige, der foregaaer i andre Lande. Posten kommer vel med alt dette, men, som sagt, en Times Forskjæl i Tidligheden af min Kundskab kan være usigelig vigtig, og hvor man skal over Belte og Sunde, under 56 til 57 Graders Nordre Brede, der kan Posten forsinkes Dage og Uger. Vi have i disse Dage havt et Exempel paa hvorledes en heel Stad har været i, hvad man, uden Overdrivelse, kan kalde Lidelse, af Mangel paa Middel til hastig at erholde Kundskab om, hvad der er foregaaet ganske nær ved Kysten af Sjælland selv. Velan Medborgere (jeg taler blot til dem der føle Trang til slig hastig Kundskabs Erholdelse). - Der gives Middel til at skaffe sig slig hurtig og vis Kundskab: - Telegrafer. Vel har denne skjønne Opfindelse hidtil saavidt vides, kun været brugt af den højeste Magt i Staterne, men der er saameget mindre Tvivl, om at privat Telegrafanstalt for Kbhvn vilde erholde vor Regjerings Tilladelse, som denne dels forhen selv har villet delagtiggjøre Privatmanden i Belttelegrafernes Gavn, dels kunde paalægge Jndretningen, ikke allene at forrette ubetalt og med fortrinlig Befordring dens Tjeneste, men endog at underkaste sig alt det Opsyn fra Statens Side, som Regieringens Klogskab maatte finde nødvendigt. De Telegraflinier, som man kunde nøjes med i Sjælland, kunde være: en til Korsøer, en til Kallundborg, en til Vordingborg og en til Helsingør. Fra andre Kanter af Landet, eller fra alle mellem disse Linier liggende Punkter, vilde de sendende Efterretninger kunne befordres til det nærmeste Signi-Punkt i den nærmeste Linie; og ligeledes omvendt de fra Kbhvn til slige udenfor Linierne liggende Punkter sendende Efterretninger. De brugende Telegrafer skulde være et simpelt, ikke meget sammensat, intet stort Lerikon fordrende, intet stort Vindfang bydende Slags, ja endog simplere om muligt end de franske. 300 til 500 Ordtegn, 25 Bogstavtegn og 10 Taltegn vare nok til at fremme de korte Meddelelser, der skulde være Formaalet for denne Jndretning Antager man, at der til disse Liniers Besættelse fordredes 17 Telegrafister paa ligesaamange Signalskifter, og at desuden to Reservtelegrafister vare nødvendige, at hver fik i Middeltal (thi Tjenestalder maatte gjøre Lønnen stigende og altsaa forskjellig 400 Rd., tilsammen 600 Rd., at Renter af de nødvendige Jndretningsomkostninger (som vi ville anslaae til 20000 Rd., vare 800 Rd.; saa udkom den aarlige Sum 7600 Rd., eller med et rundt Ta. 8000 Rd., som maatte indkomme for Jnteressentskabet, hvis Jndretningen skulde kunne holde Stik. Jndsenderen troer, at den bedste Maa, de var, at en Jndbydelse udstededes af en Mand, der følede Jver for en saa nyttig Jndretnings Skabelse og Vedligeholdelse, paa saadan Maade: at 1) enhver, som ønskede at være Jnteressent, tegnede sig paa Planen, som pligtig til at betale forud 10 Rd. naar paafordredes for det første Aar, og siden aarlig forud 10 Rd. saalænge han vilde vedblive at være Jnteressent. 2) Det skulde være enhver tilladt, at træde ud af Jnterentskabet, naar det ikke lystede ham længer at forblive i samme. 3) Alt hvad der indkommer, for erholdte eller afsendte Tidender, bliver ved Aarets Ende delt imellem Jnteressenterne. 4) Enhver som er Jnteressent har Lov at bortsende saamange Efterretninger (det forstaaer sig tilladelige) som han vil, og ligeledes af sine Venner at lade sig slige meddele, uden at betale andet derfor, end de for det løbende Aar forudbetalte 10 Rdlr. 5) Den, som udtræder midt i et Aar, eller før sammes Udgang, faaer intet Udbytte for det Forløbne af Aaret. 6) Enhver der, uden at være Jnteressent, ønsker at en enkelt ham betræffende eller nyttig Efterretning, som til Hovedtelegrafen i Kbhvn indkommer, maatte vorde ham meddelt, kan lade sit Navn og Bopæl antegne, og betaler da 1 Rdlr i Jndskrivning, hvorved han tillige faaer Ret til, at lade Efterretninger afgaae, men hver erholdet eller afsendt Efterretning betaler han, efter Størrelsen, med fra 24 Sk. til 3 Mk. 7) Enhver, der ikke enten, som Jnteressent eller som simpel Korresponderende, ifølge ovenstaaende, er antegnet, kan slet ikke enten faae eller sende Tidender igjennem Jnteressentskabets Telegrafer. 8) Jndfaaes mere end 8000 Rd., da beregnes det ej til Udbytte, men oplægges deels til Afbetaling paa Jndretnings Omkostninger, dels til Vedligeholdelse, deels til Fond til Jndretningens Styrke. 9) Alle Jnteressenter have fri Adgang til Hovedkontoret i Kbhvn, for der af en for dem offentsig Protokol at læse de telegraferte Avisnyheder. 10) Private Efterretninger, enkelt Jnteressent eller Korrespondent tilsendte, eller af saadan afsendte, skulle vel og protokolletes, for at staae til Regieringens Eftersyn, men disse Protokoller blive blot i Telegrafisternes Værge. Skulde en saadan Jndretning være formeget for Kbhvn? Jndsenderen troer nej. Udfaldet vil lære det Sande.