JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Efter nylig betydelig nedsatte Priser leveres Alt hvad dertil henhører: Taqvinduer i alle Størrelser; Grubegryder fra 2 Skpr. indtil 2 Tdr.; Gravkors fra 6 Rbd. indtil 22 Rbd. med Jnskription, malede og forgyldte, Gravgelænder fra 5 Rbd. indtil 9 Rbd. pr. Alen, malede og opsatte; – Kjærneværker og Tærskemaskiner, hvoraf flere ere afhændede og have vundet særdeles bifald; Plouge af mange forskjellige Modeller, samt Alt hvad henhører til Maskin= og Mollearbeide. Brændebesparende Skorstens-Comfurer: Overplade 1 1/2 T. med 2 Kogehuller, Ringe og Dæksler, Forplade og Beslag 8 Rbd. 1 Mk.; Do. 2 1/2 T. med 3 Kogehuller, Ringe og Dæksler, Forplade og Beslag 12 Rbd. 4 Mk.; Do. 1 1/2 T. med 3 Kogehuller, med Vandkjedel og Messing=Hane, Stegeovn, complet Beslag 35 Rbd.; Do. større med 6 til 8 Kogehuller, 2 a 3 Jldsteder, 1 a 2 Stegeovne, Tallerkenvarmer, Søiler at bære Kappen, Alt complet beslagen fra 70 til 90 Rbd.; Kakkelovne af mange forskjellige moderne Facon og Størrelser, ligeledes betydelig nedsatte, Presseskruer for Farvere; Jndgusser for Glarmestere m. m.; tillige haves Metalklokker af forskjellig Størrelser. – Varene leveres frit til de nærmeste Byer og efter Omstændighederne til de fleste Søstæder i Provindserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Den Leilighed i min eiende Gaard paa Vestergade her i Byen, som fortiden beboes af Hr. Jnstitutbestyrer, Lindhard, er til Michaeli Flyttetid at faae tilleie. Ligeledes ere tvende gibsede Værelser, for tvende eenlige Personer, at faae tilleie til samme Tid. H. Lauritzen. Aarhuus, den 20de Juni 1833. Hvor 1 a 2 Skolediciple hos en Familie kunne antages i Kost og Logis, anviser Adresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Dampskibet. Koniginn Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Aarhuus til Kjöbenhavn førstkommende Torsdag Morgen Kl. 5, medtagende Passagerer. Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. ved Anen. Aarhuus, den 30te Juni 1843. Dampskibet Trises, Capt. P. E. Sletting, ankommer Onsdagen den 5te fra og afgaaer Torsdagen den 6te Juli om Morgenen Kl. 6. til Kjöbenhavn, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Fragten for Hornqvæg er 4 4 pr. Stk. For ikke at genere de Reisende, overføres Kreaturerne under Dækket. Aarhuus, 30te Juni 1843. Thomsen, Mægler. Foreningen for Kunstens Opmuntring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Efter de mig tilstillede Ordenslister over Udfaldet af 6te Serietrækning af 31te, 38te, 39te og 40de Uddelinger. er i min Agentur vundet paa Js 576, – 581, – 13191, 13195 og 13237. Ordenslister erholdes gratis. De som i nogen af alle 6 Serietrækningerne have vundet Gevinster, bedes at sende mig de originale Lodsedler, hvorpaa der er vundet, snarest muligt, for at jeg kan faae Gevinsterne besørgede hertil. A. Hansen, aut. Agent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
At jeg vedbliver at fortsætte min Profession efter min Mands Død, ved Hjælp af en Mestersvend, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for Enhver, som vil forunde mig deres Arbeide. Jda Margrethe Rudkjøbing, født Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Hos Smedemester J. Hørbye i Callundborg, staaer til Salg en moderne jernaxlet Fjællevogn med 2de Sæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
En Lærerinde af dannet Familie, som i 8 Aar har underviist i de almindelige Skolevidenskaber, samt Tydsk, Fransk og Tegning, ønsker sig til 1ste November d. A. en Plads. Hun kan producere gode Anbefalinger; om forlanges, gaaer hun og Huusmoderen tilhaande. Billetter mærkede F. K. bedes indsendte til dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Tobakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Ægte hollandsk Vollekanaster & Pontenberger, samt flere Sorter Melange i Foustager og Carduser, rød og sort hollandsk 6, med mange flere Sorter, tillader jeg mig at anbefale til særdeles billige Priser. H. W. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-30
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
1843 No 109. Løverdagen. den 1ste Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftetidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. H. Simquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Blandinger. Var det ifjor de mange Jldsvaader, som styrtede Tusinder i Elendighed, saa hører man iaar klage over Ulykker, foranledigede ved Skybrud og Oversvømmelser. En Oversvømmelse i Omegnen af Pinneberg, Elmshorn a. har anrettet uberegnelig Skade. Første Pindsedag har et svært Uveir hjemsøgt Staden Zittau (i det Sachsiske) og en Mængde Nabobyer, Hermsdorf, Nassau, Ahrnsberg, Marienberg &c. Under en usædvanlig Hede havde man de frygteligste Hagelbyger, Skybrud og Tordenslag, ledsagede af en brusende Storm. Over en halv Time var hele Naturen i et rædsomt Oprør. Hagelen var deels rund, deels takket, samt af Størrelse som Valdnødder og Hønseæg. Under Hagelslaget raste Stormen med saadan Voldsomhed, at Tagene reves af Husene, Skorstene omstyrtedes og Træer oprykkedes med Rod. Alle Vande traadte over deres Bredder, og oversvømmede Marker, Haver og Gader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
En Engellænder, Mactavis, har bestaaet et frygteligt Eventyr. Han reiste gjennem Bundelund, en Ørk i Jndien, som er riig paa allehaande Rædsler. Da det her mylrer af vilde Dyr, kunde han ikke modstaae Fristelsen til, at tilfredsstille sin Jagtlyst. Han kom til nogle Hytter, der beboedes af Jndfødte, som næsten udelukkende sysselsætte sig med Jagt efter Tigre, Leoparder osv., og i dette Øiemed grave dybe Grave, som de bedække med Grene, saa Dyrene kunne plumpe igjennem. De Jndfødte ere vilde og raae Mennester. Mactavish havde været uforsigtig nok til at vise dem sin fyldte Pung og talt vidt og bredt om sine udmærkede Bøsser. En Nat vaagner han og troer at høre flere Personer tale udenfor Han lister sig saa nær til, som muligt, og hører, at Talen er om et Drab. Man besluttede, at skyde med forgiftede Pile, og i Nødsfald at gribe til Knivene. Men da man ikke havde Knivene hos sig, tilte man bort, for at hente dem. Dette Øieblik benyttede Mactavisy; han tog sin Bøsse og flygtede ud af Huset ned til Floden, hvor hans Baad og hans Folk ventede ham. Maanen skinnede klart, vidt og bredt løde de vilde Dyrs Skrig i den stille Nat. Mactavish hastede, for at undflye Morderne. Paa eengang hører han et Spring i Buskene, og seer et Par funklende Øine neppe tyve Skridt borte. Der var ingen Tid at spilde; han styrter afsted og synker igjennem. Han laa i en Faldgrube, som Tigeren sprang henover i samme Øieblik. Da han var kommen lidt tilrette efter Faldet, saae han iveiret, og fik Øie paa Tigeren, som laa oppe ved Kanten af Gruben, og syntes at bevogte ham. Neppe var den Ulykkeliges Øie blevet vant til Mørket, før han bemærkede en lang, sort Slange, som forsøgte at krybe bort. Da dette ikke lykkedes den, syntes den at være tvivlraadig om den skulde gjentage Forsøget, eller angribe den fremmede Gjæst. Den syntes at bestemme sig for det Sidste, thi pludseligt reiste den sig op, saae gjennemborende paa Mactavish og truede at angribe ham. Den Ulykkelige sprang iveiret, og samme Øieblik følte han sig saaret i Skulderen af Tigerens Klo, som han var kommen for nær. Ved denne Bevægelse bragte Dyret Grenene over Gruben i Ulave, og foranledigede derved, at Engellænderens Bøsse faldt ned til ham. Han havde Aandsnærværelse nok til at gribe den og skyde Slangen, just som den vilde fornye sit Angreb, Knaldet syntes at gjøre Tigeren endnu vildere, og den forsøgte, at krybe ned i Hulen. Mactavis, tænkte allerede paa, om det ikke var bedre, at give sig til Priis for Tigerens Kløer, end længer at lide denne Dødsangst og tilsidst at døe Hungersdøden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
J dette Øieblik udstødte Tigeren et græsseligt Skrig og vreed sig i Dødskrampe. Den var truffen af flere forgiftede Pile, og i samme Nu kom de Vilde, trak den Forulykkede op af Gruben, og spurgte ham, hvorfor han var flygtet. Gaaden løstes snart: De havde slet ikke talt om Engellænderens Drab, men om Tigerens, som havde viist sig i Nærheden af Landsbyen. Engellænderens Skud havde kaldt dem hidMactavis, beklæder for nærværende Tid en høi Post i Armeen i Jndien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
For Appellationstribunalet i Bologna har der nys, under Forhandlingen af en Criminalproces, tildraget sig en mærkværdig Begivenhed, som har gjort stor Opsigt. Mod Udløbet af Aaret 1841 var der i Ferrara bleven myrdet en riig Kjøbmand ved Navn Gagnirao. To Mistænkte bleve grebne og tilstode Forbrydelsen, dog med Tilføiende, at de vare blevne underkjøbte dertil af Signora Birgando, en riig Godseiers Enke, ligesaa smuk som dannet. Denne Beskyldning fandt i Begyndelsen ingen Tiltro. Men da det siden oplystes, at den Myrdede havde testamenteret Signora Birgando sin Forne, hvis han døde uden Livsarvinger, og at han i en sidste Tid havde tænkt paa at gifte sig, blev hun fængslet tiltalt, og, ligesom hine Mordere, dømt til Døden af Retten i Ferrara. Vel appellerede hun til Bologna; men Jngen ventede nogen Forandring i Dommen, da pludseligt en høiere Haand syntes at gribe ind i Tingenes Løb til hendes Fordeel. Beviset mod hende beroede især paa fire Personers Udsagn; To af dem døde en naturlig Død faa Dage for Sagen skulde foretages; den Tredie faldt af Hesten samme Morgen, Processen skulde for, og blev liggende død paa Stedet; den Fjerde havde just afgivet sit Vidnesbyrd mod hende for Retten og opløftet sin Haand til Eed med de Ord: "Jeg vil ikke komme levende fra dette Sted, hvis jeg ikke har sagt Sandhed!" da han, truffen af et Slag, styrtede livløs til Jorden. Dette blev betragtet som en Guds dom, og Signora Birgando blev strax frikiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
En ung hollandsk Digter, Hr. Versel, blev, for nogle Uger siden, paa en Reise gjennem Belgien, angreben af Vanvid og bragt til Hospitalet St. Jean i Brüssel. Dette Sygehuus er forsynet med en stor Have, som de Forrykte spadsere i. Paa en saadan Promenade rev den ulykkelige unge Digter sig løs fra sin Fører, og klattrede, med et Egerns Hurtighed, op i en af de høieste Popler. Da han kom op i Toppen, som neppe formaaede at bære ham, udbredte han Armene og skreg: "Jeg maa høiere op endnu; jeg maa flyve lige ind i Himlen!" Med Skræk saae man nedenunder det Øieblik imøde, da den Vanvittige skulde styrte ned og knuse sit Hoved. Man løb ind i Hospitalet, slæbte Matrasser hid, og var saa lykkelig, at faae Pladsen trindtom Træet belagt, inden Faldet skete. Grenen gav efter, og fra den enorme Høide styrtede Versel hovedkuls ned paa Matrasserne. En heel Maaned blev han liggende som død; derpaa reiste han sig langsomt, strøg Haaret fra Ansigtet og saae sig forundret om. Det skrækkelige Fald havde gjengivet ham hans Fornuft, og faa Dage efter forlod han, fuldkommen helbredt, Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Ved den sidste pragtfulde Blomsterudstilling i Genf beundrede man især et blomstrende Rosentræ, som er podet paa en Orangestamme. For at dette Factum kunde være udenfor al Tvivl, havde man ladet en Orangegreen blive staaende, som ligeledes blomstrede. Dette Phænomen er maaskee det eneste i sit Slags. Et Forsøg paa at stene Ministrene, som den 20de f. M. fandt Sted udenfor de Deputeredes Palais i Madrid, frembod, blandt flere tragiske Scener, ogsaa et Par comiske. Conseilspræsidenten, en rørig Gubbe paa 77 Aar, opbød alle sine Kræfter, for at naae sin Kareth; men en ung Krigsminister fik, ved en taktisk Bevægelse, et Forspring for ham, og sprang først indi Karethen, idet han lod sin Fjerhat blive tilbage. Forfølgernes Hænder. Man slog løs paa Kudsken, for at bringe ham til at holde; men han raabte med den naveste Oprigtighed: "Mine Herrer, jeg er uskyldig, jeg er ingen Minister Expræsidenten Boyer er født 1775 og var, før Revolutionen, Skrædersvend. Han er en levende, elskværdig, elegant Verdensmand, med et fiint, aandrigt Phystognomi, og en fortræffelig Dandser, men har aldrig udmærket sig som Militair. Sin hele Lykke skylder han Præsidenten Petion, med hvis Maitresse han, endnu i hans Levetid, stod paa en fortrolig Fod, og som endnu er placeret hos ham. Han var saa vis paa sin Magt, at da man underrettede ham omOprørsplanerne, sagde han: "Lad dem blot vove, at røre sig. Jeg behøver kun at aande, for at styrte dem i Støvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
En Aften i f. M. forlod van Amburgh's ElephantAylesbury, for at gaae til Amersham. Ved en af Barriererne vægrede Toldbetjenten sig ved at lade Dyret passere, fordi Føreren ikke vilde betale mere for det, end for en Hest, og lukkede Porten. Føreren lod Elephanten staae, og fortsatte Reisen alene. Men Elephanten ødelagde Barrieren og skred seierrig ud over Ruinerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
En ung Pige i Paris, kun fjorten Aar gammel, styrtede sig forleden paa Hovedet i en Brønd, fordi hendes Moder ikke vilde give hende et Silkeforklæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
J London er i disse Dage død en riig Gnier, som passerede for en fattig Mand hele sit Liv. Det var John Tolkenton, en Friseur, som paa Georg den Tredies Tid havde de fornemste Kunder i London, men siden, da Moden vexlede, gik omkring i saa usle Klæder, at man følte sig fristet til at give ham Almisse. Denne Mand er nu død, 81 Aar gl. For nogen Tid siden havde Politiet fundet ham liggende paa Gaden halvdød af Sult, og bragt ham hjem. Efter hans Død fandt man, at denne Mand, der ofte havde nægtet sig selv Livets første Nødvendigheder, havde sammenskrabet en Formue af 60,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Den 16de Juni har en af Londons første Stocksmæglere erklæret sig insolvent, hvorved der pludselig blev kastet imellem 250 og 300,000 Pd. Sterl. i spanske Fonds ind paa Markedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Fra Steensliberiet i Kolyman, i Siberien, er, efter 10 Aars Arbeide, endelig bleven færdig en mægtig Jaspis=Vase, hvis Hovedstykke veier 1170 T. Den er nu underveis til St. Petersborg, og trækkes af 180 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
En Kone i Schlettstadt har dræbt sig selv paa en egen Maade. Langsomt og med Forsæt har hun fuldbyrdet sit Selvmord ved at nægte sig selv den nødvendigste Næring. Skjøndt hun havde en Formue af over 100,000 Fres, havde hun dog, i en Række af Aar, paalagt sig saadanne Savn, at da man aabnede hendes Liig, fandtes hendes Mave indskrumpet som et tvaars Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Hertuginde Amalia af Pfalz-Zweibrücken, der i sin Enkestand havde 12000 Gylden aarligt at fortære, er død og har efterladt sig endeel Gjæld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Den baierske Regjering forlanger nu, at Landet skal betale denne Gjæld, og der har været ført en heftig Krig i Kammeret desangaaende. De Fleste vare imidlertid af den Formening, at naar Landet skulde betale de fyrstelige Personers Gjæld, saa behøvedes ingen Civilliste og ingen Apanage. Enden bliver altsaa, at Landet ikke betaler Hertugindens Gjæld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
J Königsberg har en catholsk Snedker martret sin protestantiske Kone, som laa i Barselseng, saa længe og saa heftigt, for at faae hende til at blive catholsk med alle sine Børn, at hun, da hun ikke kunde udholde det længer, har taget Livet af sig med Skedevand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
J Cölln havde en gammel Herre forleden Aften lokket en ung Pige ind i et ham tilhørende Huus Det var hende strax klart, i hvilken Fare hun svævede; men dog beholdt hun sin Aandsnærværelse, rev sig ud af Forførerens Arme og flygtede op ad een Trappe efter en anden, til hun naaede Loftet. Da han ogsaa forfulgte hende hid, flygtede hun ud paa Taget, og da hun heller ikke her troede sig sikker, krøb hun over paa Taget af Nabohuset. Her forblev hun hele Natten. Forføreren er under Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Fra Leipzig er i den senere Tid daglig blevet ført flere Tønder Oxeblod paa Jernbanen til Berlin, for at anvendes i Sukkerraffinaderierne. Kun ved Hjælp af Jernbane er en saadan Handels-Artikel mulig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Hertugen af Brunsvig har udstædt en Forordning, der under Straf forbyder Brugen af Geværer med Percussionslaase, som et betænkeligt og farligt Slags Geværer. Samme Fyrste har befalet, at ingen Parforcejagter maa holdes mere. Bønderne velsigne ham derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Den preussiske Statstidende" leverer en interessant Beretning om den preussiske og den danske Konges Ophold paa Rügen. Følgende er et Brudstykke deraf: "Milevidt til Høire og Venstre bestaaer denne Kyst af et blændendehvidt Kridtflotse, der fra en Høide af 3400 Fod, næsten lodret skraanende ned mod Søen, medens den øverste Rand er beklædt med det friskeste Grønt af de gamle Bøgeskove, styrter sig ned til Havets Fod. J Dybet laa Dampfregatten "Heklad, der havde ankret under Klippen, og ricochetterede sine Kugler langt hen over den speilglatte Sø. Faa Skridt fra det halvkredsformige Svælg var der reist et Telt, med Tafler for 70 Personer, med Udsigt mod Søen. Her sad begge Kongerne ved hinandens Side, Begge i den muntreste Stemning. Hs. Pr. Majestæt udbragte den første Togst for Kongen af Danmark. Vi ville drikke - sagde han - paa den ærede Monarks Velgaaende, hvis Nærværelse gjør denne Dag til en af de lykkeligste i mit Liv og til en af de mærkværdigste for denne Øe. Hs. M. Kongen af Danmark leve Den ved det norske Universitet i Christiania nylig afholdte Examen philologico philosophicum absolveredes af 57 academiske Borgere. Af disse erholdt 7 Laudabilis præceteris, 32 Laudabilis og 13 Haud illandabilis. Blandt Førstnævnte var M. Hoff-Rosenkrone, dimitteret fra Sorøe Academie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Christiansands Stiftsavis meddeler en frygtelig Historie, som er passeret i Leganger Præstegield. Et Qvindemenneske, som er under criminel Tiltale, har nemlig bekjendt, at hun har slaaet sin Fader ihiel med en Øxe. Men ikke nok med det: hun har derpaa hugget Kroppen istykker, kastet Stykkerne paa Jlden og brugt Benene til Gjødning paa Ageren. Hun havde to uægte Børn, og disses Vidnesbyrd har bidraget til, at der er kommet Lys i Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Bekjendtgjørelser. For Slægt og Venner bekjendtgjøres herved sørgeligst, at det behagede Forsynet i Dag at bortkalde til et bedre Liv, efter flere Aars svageligt Helbred, og 7 Aars lykkeligt Ægteskab, min retskafne Mand Kjøbmand N. C. Lemmich, i hans Alders 50 Aar. Han var mig en kjærlig og trofast Ægtefælle og vor 6 Aars gamle Datter en om og omhyggelig Fader, derfor fælde vi bittre Taarer ved hans Grav og velsigne hans Minde. Aarhuus, den 27de Juni 1843. Birgithe C. C. sal. Lemmich, født Simonsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Onsdagen den 5te Juli 1843 holdes det sædvanlige aarlige Landemode i Aarhuus Domkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Gudstjenesten begynder Kl. 9 og Prædiken holdes af Hr. Provst Stochholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Förstkommende Onsdag, den 5te Juli, afholder Sommerselskabet i Riis-Skov et Bal, i den derværende Dandsession, hvortil Selskabets ærede Medlemmer indbydes. Begyndelsen skeer Kl. 8. Dandse-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Onsdagen den 5te Juli, om Menen Kl. 7 holdes Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor de ærede Medlemmer af samme ville behage at give Møde. Directionen. Cosmorama. forevises hver Aften i Ugen paa Byens Raadstue fra Kl. 8. til 10 1/2 slet om Aftenen. Endvidere forevises endeel Kunstsager, samt en særdeles smuk Samling af udstoppede Fugle, der ved deres udmærkede Skjønhed ville vække Enhvers Beundring, og hvorfor jeg smigrer mig med et talrigt Besøg. Entreen er 24 s. Paa Søndag forevises Cosmoramaet fra Kl. 11 til 1. Joh. C. Øsgevad. Prinds Frederik af Hessen, Søn af Landgrev Wilhelm, Kjøbenhavns Gouverneur, og Den som engang i Tiden kan vente at arve den danske Throne, er nu kommen til St. Petersborg. (Efter Forlydende vil om føie Tid - hedder det i Aalborg Avis - en med Kongehuset beslægtet Prindses Forlovelse med en nordisk Prindsesse blive officielt bekjendtgjort.) Bournonville har med sit Balletcorps vundet et saa stormende bifald i Hamborg, at allerede ved forste Forestillings Slutning hele Personalet blev fremkaldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
J Theatret i Slesvig forefaldt den 13de Juni et uroligt Optrin. Man opførte samme Aften, anden Gang, den i Slesvig hjemmehørende Digter Fr. Neuperts nye Farce: "De to Fourerer, der allerede første Gang var af det talrigt forsamlede Publicum bleven optagen med Enthusiasme og Digteren fremkaldt. Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
ved den anden Opførelse havde som det hedder i Hu summer Ugeblads Contr. M., bekjendt for sit ypperlige Talent til at opsnuse Contreband, forenet sig med 6 a 8 andre Personer om at pibe. Publicum vilde kaste Piberne paa Døren, hvilket Politimesteren, Baron v. Eggers, dog forhindrede Som man siger, skal personligt Had til Forfatteren, der engang har revset nogle af disse Herrers Unoder, ligge til Grund for deres Handling. Publicum var imidlertid bleven saa forbittret over denne Rolighedsforstyrrelse, at Hr. Contr ved Bortgangen fra Theatret blev saa drøit medtaget, at han maatte lade sin Kjole i forreven Tilstand i Stikken. De andre Herrer havde sandsynligviis faaet en lignende Skjebne, naar ikke netop deres Kjole havde bestyttet dem. Aarhuus. Hr. Øsgevads Cosmorama, som i denne Tid forevises her, udmærket sig ved flere overordentlig smukke Prospecter, som maa interessere Enhver, der har Sands for det Ophøiede i Natur og Kunst. Af de for Tiden opstillede Prospecter, blandt hvilke findes endeel nye, som ikke for ere seete her, ville vi nævne: "FlulenStrædet ved St. Gotthard, "Hamborgs Brand- og Aarhuus Domkirke en Julemorgen, hvilke alle tre, hver paa sin Maade, maa tiltrække sig Beskuerens Opmærksomhed. Foruden en Deel Kunstsager forevises ogsaa en særdeles smuk Samling af udstoppede, hertillands tildeels ubekiendte Fugle (blandt hvilke nogle udmærket skjønne Colibrier), der saavel ved deres hele mærkværdige Bygning, som ved deres brillante, spillende Farver, fortjene at tages i Øiesyn. Adgangsprisen er saa ubetydelig, at det virkelig vilde være uret handlet imod sig selv, ikke at gjøre sig bekjendt med disse interessante Gjenstande. hertil og har begyndt sine Forestillinger, og man maa Ogsaa det Hoffmannske Selskab er indtruffen indrømme, at dets Præstationer ganske retfærdiggjøre den Roes, der nu senest er bleven det til Deel i flere af de andre større Provindstæder. Man maa beundre den Kraft, Smidighed og Behændighed, der her lægges for Dagen, og undertiden naae en i Sandhed forhausende Grad. Selskabet giver her kun nogle faa Forestillinger, og har ved de allerede givne, selv paa bedste Maade anbefalet sig til Publicums talrige Besøg Under 20de Juni har Hs. Maj. Kongen allernaadigst tilladt Officererne ved Borgervæbningen i Aarhuus at anlægge Skjærf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-01
Med Kongl. allern. Tilladelse. vil Undertegnede, med sit Selskab, have den Ære, Søndagen d. 2den Juli at give en Forestilling i denhøiere Ridekunst, Gymnastik og Hippodromie, hvortil han herved ærbødigst indbyder det ærede Publicum. Skuepladsen er paa Hr. Bonnesens Tømmerplads ved Mindet, i en dertil opført Circus. Der gives endnu kun 2 Forestillinger foruden denne. C. Hoffmann. Jvidarbeide.