Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-07-29
Fædrelandet. J den Roeskildske Stænderforsamling har Prof. Bang gjort Forslag til at indgive en Adresse i Anledning af Hs. Majestæts Thronbestigelse. "Da hans forevigede Forgjænger grundlagde denne Jnstitution, gav han de forsamlede Deputerede Ret til paa Folkets Vegne at udtale sig i Anledning af enhver Begivenhed som er sær vigtig for Folkets Fremtid. En saadan Begivenhed er Thronskiftet, og jeg finder det derfor sømmeligt og rigtigt, at der indgives en Adresse som udtaler den Fortrøstning, at vor ophøiede Monark vil fortsætte hvad der under hans forevigede Forgjænger blev begyndt, at den Maadeholdenhedens, Retfærdighedens og Humanitetens Aand, som besjællede Kong Frederik Pr, vil gaae igjennem hans Efterfølgers Regjering. Ved at udtale dette vor tillidsfulde Haab, søge vi at forøge den Kraft og Styrke, som Kongen i sin høie og ansvarsfulde Stilling behøver og som Gud ei vil nægte den Fyrste, der som han ha en redelig Villie til at gavne sit elskede Folk. Den opstod herover en Discussion om, hvorvidt der i den foreslaaede Adresse skulde optages specielle Ønsker og Andragender, hvorved den meentes let at kunne falde sammen med en Petition, i hvilket Tilfælde de sædvanlige Former maatte iagttages og Commissarius, navnlig være tilstede ved dens nærmere Drøftelse; hvilket Præsidenten imidlertid nægtede at burde finde Sted. Ligeledes blev det omventileret, hvorvidt den burde gives Adressecommitteen en bestemt Jnstrux eller ei. Endelig blev det med Eenstemmighed bestemt, at der skulde nedsættes en Committee af 5 Medlemmer til at udarbeide en Adresse til Hs. Maj. Kongen i Anledning af hans Thronbestigelse; hvortil udvalgtes: Bang, Clausen, Neergaard, Tutein og Hvidt Om Stemningen i Lolland og Falster læses, bl. A. Følgende i bemeldte Stifts Avis No. 85. Vi have oftere udtalt det som vor Overbeviisning at vi ikke kunne billige den Maade, hvorpaa de liberale Blade have behandlet Dagens store Spørgsmaale men Modstanderne ere heller ikke frie for samme Da deel, og vi tage neppe Feil, naar vi paastaae, at i Kjøbenhavn føres Striden for Øieblikket kun af begge Partiers Ultraer, og naar man derfor vil bedømme Stemningen i Kbhvn, efter den Strid man seer i Bladene, feiler man vistnok storligen. Men Striden har derfor ikke været uden Nytte, thi den roligere og sindigere Deel af Nationen saavel i som udenfor Kjøbenhavn har imidlertid benyttet Leiligheden og Tiden for at danne sig en selvstændig Mening om Nutidens Fordringer. Vel har denne Deel af Nationen endnu ikke offentlig udtalt sin Mening, og sligt kunde man heller ikke vente; thi gjennem de khvnske Blade talte kun Ultrarne, og Provindsialaviserne har man endnu ikke lært at bruge som Modvægt mod den fra Khvn. udstrømmende Radicalisme; men dog har der i Provindserne dannet sig en fast og selvstændig Mening om hvad Tiden, hvad Danmarks Vel fordrer og for hver den, der med en redelig uhildet Villie vil søge om denne, vil den heller ikke blive skjult, thi den har paa flere Maader bestemt yttret sig. Og idet vi ere overbeviste om med Redelighed at have søgt at erfare. denne Stiftets Mening, tage vi ikke i Betænkning at sige, at vi hos den stemmeberettigede Deel af Stiftets Beboere have fundet den Anskuelse gjældende, at Danmarks fremtidige Vel bedst sikkres ved statsretlige Garantier, og at man ikke uden dyb Smerte vilde see sig berøvet Troen paa at Nationen er moden til værdigen at benytte disse Garantier. De Anskuelser, som den herfra sendte Petition udtaler, deles derfor unægteligen af et langt større Antal end dem, der have underskrevet den, skjøndt forskjellige Hensyn maaskee have afholdt disse andre fra at medunderskrive. Men