Berlingske Tidende, 1833-07-19
Udenlandske Efterretninger. J den sidste Vestsjellandske Avis læses følgende Stykke Ved at læse den i dette Blad No. 54 med saamegen Sal. kundskab fremsatte Hypothese, være dog nogle bemærkninger mig tilladte af den ringe Erfaring, som mine egne Reiser lod mig tilflyde under et nogleaarigt Ophold i Polaregnene. Hvi f. C. Scoresby havde anstillet sine Thermometerforsøg und Kysterne af Jsland, da paatvivler jeg ikke, at han jo det hi- og her vilde have fundet Varmeforskjellen mellem Dybet og Ove den af Havvandet forholdsviis endnu langt betydeligere, end og 6 a 7 Grader han fandt den at være under Kysterne af Hvitsbergen. Blot at nævne Skjalfandebugten: en vild Bug der Nordsiden af Landet, hvor Havdybet ud for Handelstædet huusavik forsikkredes mig, at være af en saa heed Beskaffenhed, de Ret, man udstillede for Hafsælen (en Slags Sielhunde) Enkertouge m. v. i Tidens Længde bleve møre derved, og jeg nøde ingen Grund til at paatvivle Sandheden heraf, eftersom Strandbredden paa længere Strækning viste sig for mig i en Damp, særdeles ved Ebbetiden; rødkogte Krebsarter opskyllede, gen Mængde hede Væld hist og her qvildre ud af den klippe fulde Strandbred. J hvilken Mængde og i hvilken Udstrækning re nu deslige hede Væld, hede Klipper og Jordlag ikke tænkelige Havdybet, hvis der nu lod sig slutte fra de os over Havvande, synlige Jordegne, hvor Anledningen dertil stundom spores virksom Nies Udstrækning, og i hvilken Afstand er nu denne Varmens Meddelelse ikke sandsynlig i Vandet, naar vi nu derhos tænke os samme befordret ved Strømme, som skylle hen over saadanne phedede Strækninger, men selv endog om hine Thermometer forsøg vare for almindelige eller Resultaterne for eens formige eller pronde til at hiin Varmeforskiel just heraf kunde være forklarlig: forekommer det mig dog ogsaa fra den anden Side tvilsomt, at sen sydlig Strøm i Havdybet fra et hedere Himmelstrøg her skulde har herskende, thi hvorledes blive de aarlige Besøg af de saa skabte Fjallaker da forklarlige c: Jisbjerge, som fra Polaregnene til forskjellig Tid indfinde sig under Landets Kyster, stundom at en saadan Størrelse, at jeg har seet dem tørne mod 80 Favnes dybtliggende Grunde. Saadanne maatte vistnok kunne afgive det sikkreste Vidne om Havvandets Strømsætninger i Dybet - og naar vi nu fremdeles see dem fortsætte denne deres Cours mod Syden og Sydvest, uden at ændse Vind og Veir, ja som det hartad synes, uforstyrret af de ved Ebbe og Flod foranledigede Strømme a. selv endog til under en tropisk Himmelegn, maatte man da ikke snarere fristes til at troe paa en fra Nor kommende Strømning: at nemlig hine flydende Bjerge søge hen hvor de efter Jordsvinget (Tangentialkraften) skulle hen for at fyldestgiøre Theorien derom, see vi hen til de under Østbygden, af Grønland indtil den 59de Bredegrad sammenstuvede Jismasser, medens vi under Norges modsatte Kyststrækninger indtil 73, og end længere nordlig, intet foretreffer af saadant, skulle man end mere fristes til at troe, at det saaledes virkeligen forholdt sig Jmidlertid ere mine Jdeer herom individuelle, da jeg aldrig har læst noget derom, og henstiller til den Kyndigeres større Overbliat bedømme, hvorvidt de kunne bestaae med almindelig Erfaring, og Theori.