JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Nakskov, den 19de Decbr. Det er Distritschirurg Møller her i Byen, som er angreben af Børnekopperne. Den befalede Spærring er bragt i Udøvelse, og Sygdommen har hidtil ikke udbredt sig videre. Som der fortælles, er Hr. Districtschirurgen bleven smittet ved at besøge en koppesyg Tjenestepige hos Hr. Grønnegaard ved Horslunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Ledige Embeder. under det danske Cacelli. Øls, Hørby og Dostrup Sognekald i Viborg Stift, 340 Rbd. – Darum og Bramminge Sognekald i Ribe Stift, 340 Rbd. - Nørbek, Sønderbek og Læsten Sognekald i Viborg Stift, 225 Rbd. (Til Enkebispinde Astrup svares aarlig 5 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg og 5 Tdr. Havre, bet. efter Capitelstaxten, samt 48 Rbd. Sølv.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 29de dennes afholdes Bal paa Raadhuussalen her i Byen. Mariebo, den 19de December 1833. Ærbødigst C. Holm. D. L. Kølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Ligesom forrige Aar modtages i mit Farveri Vadmel til Stampning og Overskjæring m.v. Nakskov, den 19de Decbr. 1833. Wulffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
De ærede Jnteressenter i Provindsial-Bogsamlingen i Mariebo ville behageligst erindre at betale deres aarlige Contingent, nu til 11te Decbr. Termin, til Stiftelsens Casserer, Hr. Kjøbmand K. B. Sidenius i Mariebo. Hvo, som ikke, efter Nytaar, foreviser mig hans Qvittering for at Betaling er skeet, kan ikke faae Bøger udleverede fra Bibliotheket. Mariebo, den 16de Decbr. 1833. Berthelsen, Bibliothekar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
De af Jnteressenterne i Lollands og Falsters Stifts Sparekasse, som ønske Renter udbetalte i 11te Decbr. Termin 1833, ville behage, i Overeensstemmelse med Grundlovens 5te og 6te §, at afhente disse paa Casserer-Contoiret inden 11te Januar førstkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Efter den i Stiftsavisen No. 49, 1833, indrykkede Bekjendtgjørelse var Kassens Beholdning: R. Sølv. Sedler. Rbd. s Rbd. 11 Juni 1833. . . . . . . . . . . Senere er indkommen: J Maaneden til 11 Juli 1833, 11 August - 11 Septbr. – 11 Octbr. - 11 Novbr. 11 Decbr. - Og udbetalt. J Maaneden til 11 Juli 1833, 11 August 11 Septbr. - 11 Octbr. – 11 Novbr. - 11 Decbr. - Altsaa Beholdning 11 Dec. 1833 19003 79, 55008 62. J den kongelige Kasse er indbetalt 18700 56000 Den med Sparekassen forenede Laanekasse, som begyndte at virke i Decbr. 1830, har til 119 Laansogende udlaant 2,068 Rbd., hvoraf 1,633 Rbd. ere tilbagetalte. Kassens Beholdning, som ei er under Udlaan, er 323 Rbd. 76 1/2 s. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Directionen for Spare- og Laanekasserne i Nykjøbing paa Falster, den 11te December 1833. Krüger. Smidth. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
De fraværende Arvinger efter Jndsidder Mads Rasmussen Kolles afdøde Hustrue Dorthe Godfredsdatter af Fuglse, der ere opgivne at være en Søn Hans Bierring Høyelsen og en Dito Frederik Christian Høyelsen, hvis Opholdsteder ere ubekjendte, samt en Datter Birthe Høyelsen gift med Kjøbmand Elsner i Nyekjøbing paa Falster, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til for mig at legitimere sig, samt paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir heri Byen Fredagen den 20de Juni 1834 om Formiddagen. Klokken 9. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 18de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
J Følge dertil erhvervet kongelig allernaadigst Bevilling af 30te November d. A., som læses inden vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle De, der formene sig at have Noget at fordre i den her i Byen ved Døden afgangne Kjøbmand Hans Christian Jensens Bo, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Nakskovs Skifteret, den 11te December 1833. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Capital, som anbydes. Af Baroniet Juellinges Overformynderies Umyndiges Midler kan strax erholdes til Laans 374 Rbd. 4 Mk. S. & T., imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 14de Decbr. 1833. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Hos Undertegnede faaes: gammel Naskov. Rom a 8 Mk. pr. Bonte, gaa mel Cognac 3 Mk. 4 s., dansk Soye 3 Mk. 8 s. uden Flaske, Eidammer-, Eidersteds- og extra god Sveitzer-Ost, lybske Pølser, samt tydsk Peberrod 10 s. pr. Pd., holsteensk Smør 12 Rbd. pr. Fjerding. M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Min Beholdning af Bundtmager Nakskov. Arbeide vil ved Skipper Can Brandts Ankomst, der daglig ventes, blive forøget med mange smukke Sager. – Ny Citroner, bedste hollandsk Ost, fiin raffineret Lampeolie, Vitriololie, Potaske, samt alle Slags Farvestoffer m. m. kan faaes til billige Priser. Wulffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-20
Skuespil i Nykjøbing. Torsdagen den 26de Decbr. opføres: Qvækeren. og Dandserinden, Skuespil i 1 Act, og "Kunstnerliv, eller: Den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen, original Vaudeville i Act af Th. Overskou. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sybogtyvende Aargang. Rummer 103. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Adskilligt. Den franske Naturforsker Alfred Duvancel omtaler i sine Breve, skrevne paa en Reise i Ostindien i Aaret 1821, blandt Andet ogsaa den danske Stad Serampur, ikke langt fra Caleutta, i Bengalen. "Her - siger han - finde alle Bengalens Banquerotteurer, Skyldnere og forfulgte Forbrydere et Tilflugtsted. Serampur er følgelig en Samlingsplads for alle Jndiens Spidsbuber og Bedragere. Deraf følger altsaa, at mangen en Creditor, som maaskee er nærved at sulte ihiel i Calcutta, hver Dag kan see sine Debitorer kjøre i brillante Egnivager i Serampur. Staden selv er meget smuk, og den reenligste i hele Landet. J Øvrigt er Serampurikke alene Tilflugtsted for slette Subjecter; de engelske Gjendøber=Missionairer have ogsaa her grundet et Opdragelses-Collegium for rige Folks Børn, og med Tiden vil nok den danske Stad ved dem erholde endnu mere Berømthed, end den allerede har opnaaet. Dhrr. Missionairer, som snart indsaae, at det vilde blive ligesaa vanskeligt for dem at gjøre Giendøbere af Hinduerne, som for Franskmændene at gjøre gode Catholiker af Chineserne, have nemlig paa den senere Tid i det Sted lagt sig efter at gjøre Skillinger til Rupier (ostindiske Guldmynter), og Jntet beviser bedre det heldige Udfald af dette Omvendelsesværk, end deres Besiddelsers hurtige Forøgelse. Hælvten af Staden er allerede deres Eiendom; de have anlagt et skjønt Bogtrykkeri, hvori der trykkes bengalske Oversættelser af Virgil og Goldsmith, nylig ere de begyndte med, ved Hjælp af en Dampmaskine at forfærdige taaleligt Papiir, og Man forsikkrede, at de nu vare i Begreb med at etablere et Lysestøberi, saa at Man i Fremtiden fra dem kan blive forsynet med Aflad, Papiir, Dispensationer og kirkelige Velsignelser." Hr. Duvancel forbigaaer, at den engelske Baptist Mission allerede siden 1799 har blomstret Serampur, derfra bestyret 20 Missionairposter i Ostindien, med det brittiske Bibelselskabs Understøttelse over Tirsdagen den 24 December 1833. sat og trykt det ny Testamente og enkelte Bøger af det gamle i 25 ostindiske Sprog, og dertil udgivet Sproglærer, Ord- og Skolebøger, samt underholdt Hindbørn og dannet dem til evangeliske Præster, Spanien indeholder 8,500 Qvadrat Mile og har 14032,276 Jndvaanere. Munkenes Antal beløber sig til 61,327, Nonnernes til 31,400. J Aaret 1787 talte Spanien 479,653 Adelsmænd. J hele Spanien findes 144 Stæder, 4,351 Flækker 12,549 Landsbyer. Landet har 155 store og smaa Floder og er meget bjerg fuldt. Man regner, at ikkun den tolvte Deel af Spanien er opdyrket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J de forenede nordamericanske Stater beskjæftiges 800 Skibe og 10,000 Matroser med Hvalfiskefangst, der i Gjennemsnit giver et aarligt Udbytte af 22,7960 Fade Tran, af 4 Mill. Dollars Værdi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Kong Otto har nylig foretaget en Reise omkring til de græske Provindser og Øer. Den skal have været et sandt Triumphtog, og ikke mindre hans Tilbagekomst til Nauplia, der i den münchener politiske Tidende sammenlignes med Solens Atterfremkomst efter en total Formørkelse. Jndvaanerne skulle nemlig have modtaget ham med ligesaa megen Jubel, som da han første Gang traadte i Land iblandt dem, og der skal siden være indkommen Ansøgninger til ham, med Opfordring til, aldrig mere at lade de i det sidste Complot indviklede Personer komme paa fri Fod. J Grækenland ligge for Tiden ikke færre end 15 Krigskibe paa Stabelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Stuttgards Bogtrykkere overbragte den 24de f. M. Repræsentanten Dr. A. Schott, som forelagde Stænderne Forslag til Pressefrihed, høitideligen en Sølvpocal, hvori var indgravet en Laurbærkrands med Jnscription og det Bogtrykkerne af Keiser Friderich den Tredie forundte Vaaben, ledsaget med et Æresdigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J Anledning af de grove Jndbrud og Tyverier, som næsten hver Nat gjøres i Stokholm, har Borgerskabet organiseret et Sikkerhedscorps, som tourviis skal gjøre Vagt med Patrouiller. "Atter i Gaar Nat – meldes den 18de November - udøvedes her et grovt Tyveri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Ved Jndbrud paa Grosserer Pulchaus Contoir blev bortstiaalet en Sum af 8,000 Rd." Directe Breve fra Mallaga melde, at Cholera der er skrækkelig tiltaget. Jndtil den 15de Novbr. vare 7 til 8000 angrebne og af samme døde over 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J den engelske Have i München skjød sig forleden en ung Pige, efter at hun i Forveien i religienst Sværmer havde erklæret sine Slægtninge, som ikke agtede derpaa: at hun var kjed af Livet og vilde drukne sig, for desto snarere at skue den Almægtige. For nogen Tid siden legede nogle Børn i Nærheden, af deres Forældres Huus i Blackheath i England, da eet af dem bad Moderen om Tilladelse at benytte til deres Leeg et Par gamle Malerier, der dog kun betragtedes som unyttigt Skramleri. Moderen gav villig sit Samtykke dertil, og Børnene slæbte af med Billederne. Tilfældigviis kom en jødisk Malerihandler forbi, betragtede længe billederne og bød endelig Børnene 1 Shilling for dem. Da de sagde, at de ikke turde sælge dem, henvendte han sig til Forældrene og bød Mere; men Jødens Ængstlighed for at faae dem til at sælge Malerierne bragte Folkene klogeligen paa den Formodning, at de dog nok kunde være Mere værd. Næste Morgen bragte Manden dem hen til en Kiender, og ved dennes Mægling ere de i denne Tid solgte i Londen for fjorten hundrede Pund Sterling, ja allerede paa anden Haand igjen afsatte til endnu høiere Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
En engelsk Hofjournal skildrer de Franskes Konge saaledes: Ludvig Phillup staaer meget tidlig op, giver Audients Kl. 8. Han er meget venlig i Samtale, men langt mere tilbøielig til at tale, end at høre tale (som alle Franskmænd), og taler Audientshaveren lidet, da varer Audientsen længe, i modsat Fald varer den kun kort. Med Englændere taler han altid om den Tid, da de toge saa gjæstmildt imod de udvandrede Franskmænd, og især imod ham. J hans Værelser hænge Malerier: Scener af hans Liv, især da han befandt sig i Nød og Trang. Med en vis Stolthed henleder han da Opmærksomheden paa disse Malerier. Han befatter sig gjerne med Anliggender, lige fra Gesandternes Depescher til de daglige Theater-Forestillinger. Da Napoleon vilde drage til Belgien, lod han en duelig Staalarbeider komme til sig og bestilte en Pantserskjorte af ham, der kunde sikkre mod Hug og Skud. Da Mesteren bragte den, bød Napoleon ham at tage den paa, og greb 2 Pistoler med de Ord: "Vi vil nu prøve, om Dit Arbeide er, hvad Du lover. Han skjød, og Kuglen prællede tilbage fra Mandens Bryst. Omkring!" commandeerte Napoleon, og faa Øieblikke efter faldt den anden mat tilbage fra Kunstnerens Ryg Den skjælvende Mand haabede nu at blive fri for flere Prøver, men Napoleon gjorde endnu to Forsøg, hvis Udfald var som de førstes. "Dit Arbeide er godt udbrød han nu - Hvormeget forlanger Du derfor 18,000 Franker", var Svaret; (dette var den accorderede Sum). "Nei, min Ven! – svarede Napoleon – jeg vil give Dig 36,000 for Dit Mesterstykke, og gav ham en Anviisning paa denne Sum paa det keiserlige Skatkammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Et Ægtepar, der næsten altid havde levet i Kiv og Trætte, var nær ved deres Sølvbryllup. "Nu bliver det snart 25 Aar siden vi bleve gifte – sagde Konen – saa burde vi vel høitideligholde vort Sølvbryllup.""Lad os hellere bie 5 Aar til svarer Manden – saa kunne vi celebrere Trediveaarskrigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Jndenlandsk. Hs. kgl. Høih. Prinds Christian har i denne Tid foranstaltet et Jagtparti i det nordlige Sjælland, hvori De, kgl. Huder, Prindserne Frederik og Ferdinand have deeltaget. Fredagen den 6te Decbr. ankom de tre Prindser med øvrige Jagtselskab til Arresødal, og efter at de berammede Jagtpartier i Frederiksværks Godses Skove havde fundet Sted, behagede det Hs. kgl. Hud, Prinds Christian at indbyde Værkets og Godsets Embedsmænd m. fl. af Beboerne til et Bal paa Hovedgaarden Søndag Aften. Et brillant Fyrværkeri blev, til Ære for den høie Gjæst, samme Aften afbrændt i Hovedgaardens Hauge. Paa Frederiksværk toge D. kgl. Hr. de forskjellige Værksteder og Establissementer i Øiesyn og bivaanede i Støberiet Støbningen af en Jernkanon. Mandagen d. 9de tog Hs. kgl. Hbd. igjen fra Arresødal, for samme Dag at slutte Jagtpartierne i Godsets Skove, hvorpaa Høistsamme begav sig til Frederiksborg. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Det kgl. Museum for nordiske Oldsager har ogsaa nylig erhodt en Deel Oldsager forærede af Hs. kgl. Hbd. Prinds Frederik Carl Christian, som Prindsen, har erholdt under sit Ophold paa Bornholm i afvigte Sommer og som tildeels ere fundne ved Udgravninger i Høistsammes egen Nærværelse. De bestaae af: 6 Urner; 3 Gravkar; et Sværd af Kobber med Grebtunge, en udmærket vel conserveret Broncekniv, et Hovedsmykke af Kobber, i Form af et Diadem; en fuldstændig lille Metal=Fibula; 3 Steenkiler af Flint; en Steenøre; en Steenkniv, 7 Flinteflækker, en River eller Knuser af en haard Steenart, med et Haandtag foroven; et Signet af Kobber, hvori et Kors og omkring samme med Munkebogstaver: S. (Sigillum) Jens Hinegsen; en lille fiirkantet Guldbracteat af det Slags, som oftere er funden paa den bekjendte Eng Sylten ved Nexs; samt adskillige Fragmenter af Urner, Fibulger, Metal spænder, Knive &c. Den ene af Urnerne har en hidtil ubekjendt Form; den er nemlig lukket foroven, men har i det Sted en fiirkantet Aabning paa den ene Side. J en anden Urne ligger brændte Been og Deele af et Menneske-Cranium, hvilket sidste ikke synes at have lidt ved Jlden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Søndagen den 15de ds., om Morgenen, indtraf ved Kjøbenhavn et saare sørgeligt Tilfælde. Et Jagtselskab vilde i 2de Baade tage ud paa Jagt i Kallebodstrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J den ene Baad var billedhuggeren Hr. Professor Frend med en af sine Elever, Wahl, og en anden ung Mand, Contoirist Schou. Da Strømmen ved Langebro var saa stærk, at de ikke kunde ro igjennem denne, kastede de et Dræg over de under samme løbende Render, for at holde Baaden og udhvile sig noget. Wahl vilde imidlertid trække sin Frakke af, men kom derved til at glide, saa at han faldt med Overkroppen udenfor Baaden, imedens Benene bleve hængende i den. Freund og Schou sprang til, for at drage ham ind igien; men ved denne deres Bestræbelse krængede Baaden saameget, at Vandet begyndte at løbe ind. Formedelst den stærke Strøm skjar Baaden øieblikkelig fuld af Vand og til Bunds. Paa den anden Baad, som havde arbeidet sig igjennem Broen og op imod Badehusene, hørte Man Nødraabene og ilede øieblikkelig til Hjælp. En paa samme værende Elev af Freund, Hr. Schall, var heldig nok til at redde sin Lærer, da denne, udmattet ved Svømning var nær ved at synke; men Hjælpen kom for sildig for at redde de tvende andre Ulykkelige, af hvilke Wahl droges og som Liig paa det Sted, hvor han sank, men Schou endnu om Aftenen ikke var funden. Begge efterlade sig sørgende Slægt og Venner, og i den unge Wahl tabte en heel Familie sin kjærlige, meget lovende Forsørger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Den 6te Decbr. er Kjøbmand C. Prytz i Helsingør erkjendt som kgl. preussisk Vice-Consul sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Dampskibet "Vilhelmine er nu underhaanden blevet solgt, efter Forlydende for 12,000 Rbd., til det kon lige Generaltoldkammer- og Commerce-Collegium, og vil fra næste Foraar, blive stationeret ved Helsingøer og blive benyttet til at bugsere Skibe ind af Sundet og op til Helsingøer. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Amtmanden over Skanderborg Amt, Hr. Kammerjunker von Urne, er kommen hjem fra Hovedstaden med sin unge Hustrue. Skanderborg By var i denne Anledning illumineret. Hr. Amtmanden takker i Avisen, og slutter sin Annonce: "Ligesom den mig derved beviste Velvillie altid af mig vil blive bevaret i taknemmelig Erindring, saaledes vil det blive mig et kjært Maal for mine Bestræbelser, fremdeles at gjøre mig Deres Godhed og Tillid værdig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Madame Lassen, bekjendt over hele Landet under Navn af den kloge Kone i Kjøbenhavn, der i sin virksomme Tid har reddet saa mangt et Liv og givet saa Mangen, af Lægerne for uhelbredelig erklæret, Helbred, og Sundhed igjen, er nu død, og hendes frelsende Kunst tabt med hende. Jngen kjender hendes Methode eller Midlerne; thi hendes efterladte Døttre ere komne indi en heel anden Kreds, og en Veninde af Huset, hvem hun tilbød at lære sin Kunst, var grusom nok imod sine Medmennesker til at undslaae sig derfor. (Raketten.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J Kjøbenhavns Addresseavis læstes i næstforrige Uge ikke færre end 3 Anmeldelser og fundne døde Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Et ungt Menneske, som var ansat ved det ny naturhistoriske Museum for at udstoppe, har tager en Dosis af den ved denne Forretning brugelige Arseniksalve indi Kaffe, og Dagen efter opgivet Aanden. En Hornblæser ved Livjægerne er indbragt paa Hospitalet, farligt saaret af et Skud, han rimeligviis har bibragt sig selv, skjøndt det maaskee ogsaa kan være skeet af Vanvare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Pigen fra Dalarne" er alt i Kjøbenhavnsposten ofret et poetisk Mindedigt, fuldt af begeistrende Følelser. - Ordet gaaer endog, at der underhandles om at deelagtiggjøre os Danske i dette Skjønheds=Jdeal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J Aalborg Avis berigtiges nu, hvad der i AarhuusAvis har været anført om den i Ringkjøbing afholdte Strandingsauction over Tvist og Merinos, hvilken rigtigt anført ikke beløb sig til meere end 14,400 Rd. Courant. Heller ikke vides der af nogen Stranding i Rindkjøbing Tolddistrict eller andre Steder der paa Kysten i de Dage, Auctionen holdtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Hr. Pastor emer. P. D. Faber bekjendtgjør nu i Aalborg Avis: at det af ham anmeldte Maanedsskrivt af Censuren er standset; men at Hæftet saasnart Cancelliets Decision indløber, skal blive trykt færdigt og ufortøvet omsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Efter længere Tids Slud og uroligt Veir havde Man den 14de ds. Frost og Snee i Randers. Om Eftermiddagen vare Kanerne allerede i Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J den nordvestlige Deel af Hertugdømmet Slesvig, grasserer for Tiden Skarlagensfeber, der dog hidtil ikke har været ondartet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Den bekjendte, af Hesteavlen og Landvæsenet fortjente Eier af Tuschenbeck i det Lauenborgske, Hr. Capitain Carr, har nyligen paa sit Gods foranstaltet en Væddepløining, for at erfare, med hvilken Ploug Man hurtigst og tillige bedst kan pløie et Stykke Land, og fremdeles, hvilken Ploug der fordrer mindst Hestekraft. Resultatet blev, at en af Hr. Capitain Carrs Plouge, i den korteste Tid og tillige bedst bearbeidede det bestemte Stykke Land, men at derimod en Ploug fra Hr. Forpagter Kofahl i Bliestorf fordrede mindst Kraft, nemlig 425 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
J Flensborgs Havn er i denne Tid fanget et i vore Farvande høist sjældent Sodyr, nemlig en Blæksprutte, eller Blækfisk, maaskee rettere Blækorm, da denne mærkværdige Skabning nu af de fleste Naturforskere henregnes til Ormenes Classe. Den var dreven op paa Stranden, men var dog endnu levende da den fandtes. Dette Sødyr har et aflangrundt, kjødrigt Legeme, der indesluttes af en stærk, skedeformig, ved Hovedet aaben Pose eller Foutteral af 1 3/4 Fods Længde. J Hovedet, der stikker frem af dette Hylster, sidde to store, sorte Øine, og omkring Munden fremspringe 10, med tragtformige Sugevorter forsynede Arme. Blækormen har sit Navn af en i dens Bug værende Blære, der indeholder en sort blækagtig Saft, som Dyret giver fra sig naar det forfølges, og ved saaledes at gjøre Vandet ureent undgaaer det sine Fiender. Denne Saft benyttes ei alene til Blæk, men Man tilbereder ogsaa heraf den yndede mørkbrune Farve, som kaldes Sepia. Øvrigt er Blækormen et graadigt Rovdyr og suger sig med sine Sugevorter saa fast til sit af Armene omflyngede Rov, at Man for kan rive Dyret i Stykker, end det slipper. At nogle Arter af disse Blækorme, navnligen Hav-Polypen, Sepia octopodig, skulle kunne opnaae en Længde af 9 Favne, og med sine Kæmpearme drage Dykkere, ja selv smaa Fartøier, ned til sig i Dybet, hører formodentlig til de Gamles Fabler, og kan ei med Sikkerhed paastaaes. Den 20de December solgtes Species paa Kjøbenhavns Bors til 12 Mk. 6 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Bekjendtgjørelser. De ærede Jnteressenter i Provindsial-Bogsamlingen i Mariebo ville behageligst erindre at betale deres aarlige Contingent, nu til 11te Decbr. Termin, til Stiftelsens Casserer, Hr. Kjøbmand K. B. Sidenius i Mariebo. Hvo, som ikke, efter Nytaar, foreviser mig hans Qvittering for at Betaling er skeet, kan ikke faae Bøger udleverede fra Bibliotheket. Mariebo, den 16de Decbr. 1833. Berthelsen, Bibliothekar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Skuespil i Nykjøbing. Søndagen den 29de Decbr. opføres: "Den fattige Poets, Skuespil i 1 Act, og Fruentimmerhaderen", Syngestykke i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Onsdagen den 1ste Januar opføres: "Frierens Besøg, Lystspil i 1 Act, og "Hvilken af dem er Brudgommen?" Lystspil i 4 Acter. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
De fraværende Arvinger efter Jndsidder Mads Rasmussen Kølles afdøde Hustrue Dorthe Godfredsdatter af Fuglse, der ere opgivne at være en Søn Hans Bierring Høyelsen og en Dito Frederik Christian Høyelsen, hvis Opholdsteder ere ubekjendte, samt en Datter Birthe Høyelsen gift med Kjøbmand Elsner i Nyekjøbing paa Falster, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til for mig at legitimere sig, samt paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir heri Byen Fredagen den 20de Juni 1834 om Formiddagen Klokken 9. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 18de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-12-24
Creditorerne og Arvingerne i Stervboerne efter følgende Afdøde under Baadesgaards Godses Skiftejurisdiction nemlig: 1. Ane Malene Nielsdatter, Huusmand Rasmus Jørgensen Skrivers Hustrue af Hoby. og 2. Kirsten Eriksdatter, Huusmand Hans Nielsens Hustrue af Græshauge, indkaldes herved, med lovligt Varsel, de Første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste at legitimere deres Arveret for mig, som Skifteforvalter. Gloslunde, den 22de December 1833. H. Møller.