Berlingske Tidende, 1833-08-17
De nyeste Efterretninger om den Nordamerikanske Negercolonie uderia paa Afrikas Vestlige Kyst ere saa glædelige, at man nye med Vished kan forudsee, at dette Establissement tillige vil være Midlet til at befrie Nordamerika fra den Kræft, som dens sorte Befolkning forvolder den, og engang skjænke Afrika en Civilisatien, som hidtil der har været ubekjendt. Planen til denne Colonie udkastedes allerede i Aaret 1796 af Grækeren Hopkinsi Baltimore, og er siden iværksat af denne religiøse Sects Medlemmer, med al den Udholdenhed, funde Menneskeforstand og ømme Humanitet, som i det praktiske Liv charakteriserer Qvæ kene. Jefferson, de Nordamerikanske Fristaters daværende Præsdent, underhandlede forgiæves om et Land for de mange Neerslaver i Virginien, hvis Udførsel denne Stats Senat i Aare 1797 havde sauctioneret. Et saadant Territorium ønskede han sat forskaffe dem i Afrika eller i Brasilien. J Aaret 1817 oprettede et af Congressens Medlemmer, General Mercer, det amerikanske Selskab for Negernes Colonisation, og Liberia anlagdes med ringe Midler og under Vanskeligheder, der ofte truede Colonien med Undergang. Hiint Selskabs Princip er at skaffe Regerne fri Overfart til Liberia, og anvise dem det Land, 630 Acres for Enhver) der er kjøbt til dem af de Jndfødte, forsyn den med Provisioner, Huus og Agerdyrkningsredskaber, og derefter overlade dem til deres egen Administration og Omhu Jkkun to Europæere tilstedes Adgang til Colonien; af disse er den ene Selskabets Hovedagent, den anden Lægen. Aarsagen dertil er deels den store Udgift, som Europæiske Agenters Ansættelse forvolder, deels ogsaa den Hensigt, saa meget muelige at lade Negerne administrere sig selv, og derved vække deres slumrende Kræfter og Følelsen af deres Værdighed, som altid lider under Europæernes Nærværelse og Opsyn. Udfaldet af dette Colonicanlæg overgik i de sidste Aar al Forventning. Negerne anlægge Landsbyer og oprette Skoler. Agerdyrkning og Handel er i den meest blomstrende Tilstand, og Jndflydelsen heraf paa de Jndfødtes Stammer tiltager hver Dag øiensynligen. Colonien udstrækker sig fra 7 - 5 Gr. nordlig Brede, og indbefatter Havbredden indtil omtrent 30 Engelske Mile ind i Landet. Agentskabets Sæde og Coloniens Hovedstad er i Monrovia ved Floden Mesurado; de fra Nordamerika indførte Negre beløbe sig allerede nu til Halvfjerde Tusinde Jndividuer. De Jndfødte, der aldeles have forenet sig med dem og underkastet sig Coloniens Løve, udgjøre omtrent et Antal af 15,0, og de talrige Stamme, der kaldes Bassas og beboe Districtet imellem Coloniens Grændser og Bjergene, staae næsten aldeles under Coloniens Jndflydelse; deres Tal beløber sig til omtrent 130,000. I hele Nordamerika yttrer sig under alle Folkeclasser en overordentlig Jnteresse for Colonien, foruden Virginien have ogsaa Unionsstaterne Kentucki og Delavara tilbudet alle deres Slaver til Udførsel, og ikkun Selskabets indskrænkede Finantser hindrer det fra at fylde flere Hundrede Skibe med Colonister. Jfølge Selskabets ypperlige Oeconomie koster enhver Colonists Overfart og Establissement dette ikkun Otte Pd. St. Denne store Jver kan dog ikke tilskrives blot Phillantropie; Slave Ejerne have efterhaanden overtydet sig om, at Slaverne nu ikkun med Fordeel kunne anvendes til Sukkerets, Riisens og Bomuldens Cultur; allevegne, hvor disse Culturer ikke finde Sted ville Plantage-Ejerne strax frigive alle Negerslaver, dersom denne Forholdsregel ikke vilde indgyde den hvide Befolkning Frygt. Deraf kommer den almindelige Tilbøielighed, til at overlade Negerslaverne til Colonisations-Selskabet; i Syd=Carolina finder man, at Bomuldsculturen endnu gjør deres Anvendelse fordeelagtig; men i det samme Forhold, hvori Jndvandringen fra de østlige Provindser tiltager, og Prisen paa Haandarbeide vorder ringere, i samme Forhold vil ogsaa denne Levning af Opposition imod Negernes Colonisation uddøe, og man kan forudsee den Periode, da Negerslaveriet, vil have ophørt i de Nordamerikanske Fristaters hele Territorium, og den største Deel af disses nuværende sorte Befolkning vendt tilbage til Afrika. Jo større Fremskridt Negerne gjøre i Dannelse, Selvfølelse og Velstand, desto tydeligere maae de ogsaa føle, at Amerika aldrig kan blive deres Hjem, at begge Racer ikke kunne leve paa samme Fod med hinanden, og at de enten maae fortrænge de Hvide, eller undertrykkes af dem. J adskillige af de sydlige Unionsstaters Byer have Negerne derfor holdt Forsamlinger, i hvilke de besluttede at udvandre til Liberia, saasnart de havde realiseret deres Formue, de første af dem, der naaede Colonien, skulde forberede de Øvriges Ankomst og vælge Land for dem til Dyrkning; de erklærede, at de med Glæde vilde bringe deres Beslutning ethvert Offer. - Frinegerne i Natcher, have i afvigte Aar sendt to Deputerede til Liberig for selv at overtyde sig om Coloniens Tilstand, og indgive Beretning derom. De kom tilbage i September Maaned og følgende er et Udtog af deres Jndberetning: "Den 30te Juni kastede vi Anker i Monrovias Havn; vi opholdte os tre Uger i Colonien, hvilken Tid vi benyttede til at iagttage Alt og besøge alle Indretninger. Overalt modtoges vi som Brødre og behandledes paa en høist forekommende Maade, der langt overgik al vor Forventning, og tillige indgjød os en vis Følelse, som om vi vare hjemme. Colonisterne besjæles af en Friheds og Uafhængigheds Aand, der overgaaer den, som vi have fundet i Amerika. J Almindelighed er deres Velstand langt større end Frinegernes i Amerika; de føle, at de have et Hjem, og frygte hverken for Hvide eller for Negre; de have Jngen over sig, men ere deres Naboer overlegne; de have Love, som de selv give sig, og de ere stolte af disses Overholdelse; efter vor Tilbagekomst have vi besøgt nogle formuende Frinegres Huse i Newyork og Philladelphia, men ikke funden noget af dem saa vel udstyret, som mange af Boeligerne i Monrovia ere. J disse ere Gulvene belagte med Topper, og Alt vidner om Velstand, Reenlighed og Beqvemmelighed. Her gives fem Skoler; af disse besøgte vi de to og havde fuldkommen Føje til at være meget vel tilfredse med Lærere og med Børn. Vi lagttage Folkets Moralitet med stor Opmærksomhed og saae kun en eneste Drukken. Søndagen holdes hellig; een af os prædikede for en Forsamling af nogle Hundrede velklædte, opmærksomme Tilhørere. Vi have ikkun fundet to Jndividuer, der vare utilfredse med Colonien, og deres Klager syntes os ubillige. Landet i Caldowell og Millsburgh er ligesaa frugtbart som det ved Missisippi; vi fandt Peber, Hvede, Riis, Sukker, Plataner, Bomuld, Oranger, Citroner, Kaffe, søde Kartofler, Vandmeloner, Bønner, Bananer og andre Væxter i Plantagerne. Hornqvæg, Faar, Gjeder, Sviin og Høns var her i Overflødighed. Folkets Helbredstilstand syntes god; Børnene vare langt sundere end i Amerika. J Liberia opholdte vi os i Regntiden, dog regnede det ikkun engang heftigen, en kjølig Vind blæste og Heden var ikke større end i NatcheSeptember. Havde Andre fortalt os, hvad vi selv vare Øjenvidner til i Liberia, saa vilde vi ikke have troet det; derfor kunne vi ikke undre os over, om vore Brødre beskylde os for Overdrivelse: vi ønske, at de selv saae og dømte. Det er vor Overbeviisning, at frie Negere der maae høiligen forbedre deres Omstændigheder og deres Moralitet og vorde lykkeligere end de her kunde være. Jkkun der kan en Neger nyde Friheden, og hvor Frihed hersker, der skal vort Fæderneland være. Denne begge saa forskjellige Menneskeracers Tendents, at opløse den Forbindelse, der i nogle Aarhundreder har fundet Sted imellem dem, og at lade Negerne drage hjem til Afrika, er den heldigste Begivenhed, der kunde møde de Nordamerikanske Fristater, og det Eneste, som kunde frelse de sydlige Unionsstaters hvide Folkemængde fra Undergang. - J England stiftes i dette Øjebliet Selskab for et lignende Øjemeed, og de store Forandringer, som forestaae de Engelske Coloniers Lovgivning, ville uden Tvivbevæge de Vestindiske Øer til at fremskynde endeel af deres Negerbefolknings Bortsendelse. Den Tid synes nu at være kommen, da Afrika i det mindste skal erholde nogenlunde Erstatning for alle de Lidelser, som den ugudelige Slavehandel har tilføjet det. Thi disse Colonier, med Beboere, der ere vante til Arbeide og Besiddelse af nogle af det civiliserede Livs Fornødenheder og at Spiren til dettes fremtidige Udvikling, maae nødvendigen have en Jndflydelse paa Neger=Racens Dannelse, som man ikke kan vente hverken af Europæiske Colonier, eller af Handels-Establissements, eller af Missions=Anstalter.