JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-03-24
Jfølge Conditionerne skal 1/2 Deel af Kjøbesummen erlægges i 11te December d. A., og de 2/3 Dele i 11te Juni næste Aar. Naar den tredie Auction er endt den 12te Mai og Dagen efter, Formiddag Kl. 9, bortsælges Jndboet, bestaaende af Møbler, Sengeklæder, Kakkelovne, Kjøkkentøi, Boutik indretning m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel for Lysthavende som til Efterretning for Panthaverne efter Placat 22de April 1817. Skive Byfoged-Contoir, den 11te Marts 1812. Horn.
Viborger Samler, 1842-03-24
Auction. Tirsdagen den 26de April førstkommende og følgende Dage, bortsælges ved offentlig Auction i Gaarden Nr. 5 i Vestergade de Kjøbmand P. Lunds Fallitboe tilhørende Kjøbmandsvarer og Udboe, hvoriblandt 3 brune gaars Heste, 2 Køer, en sjællandsk Vogn med lakerede Agestole, en grøn Ditto med Læderstole, 2 Arbeidsvogne, circa 120 Tylter, Bord, 20 Tylter Lægter, 70 Stykker Fyrrestolper, 3 Tylter, norske Eeg, 240 Stykker Træer, 12 Stykker Bjælker. Heste, Køer, Vogne, samt Avlsredskaber sælges første Dagi Middagsstunden. Bord og Tømmer sælges anden Dag ved samme Tid. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Den 12te Mai førstkommende, naar Auctionen over de faste Eiendomme er endt, samt Dagen efter, fra Kl. 9 Formiddag, forauctioneres alt Jndbo, bestaaende af: Møbler, Sengeklæder, Kakkelovne, Kjøkkentøi, en Boutikindretning m. m. Vederhæftige Kjøbere gives, forsaavidt Auctionsbeløbet udgjør 50 Rbd. eller derover, 3 Maaneders Credit og ellers 6 Ugers. – Lysthavende indbydes. Skire Byefoged-Contoir, den 10de Marts 1812. Horn.
Viborger Samler, 1842-03-24
Ved Proclama, som er læst ved Under- og Overretten i Viborg, ere Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Forpagter Peter Frederik Ditlev Seitz af Ørregaard i Fiskbek Sogn, Nørlyng Herred, Viborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Fiends Nørlyng Herreders Skifteret. Viborg, den 14de F. Eberlin. Marts 1842.
Viborger Samler, 1842-03-26
No. 48. 70 Aarg. Kongelig allerne privilegeret. Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tar Løverdagen den 26de Marts 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-03-26
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 19de Marts. J Overhuset har Lord Brougham i en temmelig lang Tale søgt at begrunde de af ham foreslaaede Resolutioner angaaende Jndkomstskatten. Paa Grund af Torypartiets overveiende Majoritet i Overhuset kunde den lærde Lord ikke nære noget Haab om at trænge igjennem med sine Resolutioner; det var vel kun hans Hensigt at fremæske Erklæringer fra de just ikke veltalende ministerielle Organer i Overhuset. Kun Lord Ripon talede imidlertid imod Lord Brougham, og uden Afstemning antoges det af Lord Ripon foreslaaede Amendement om Jkkeantagelsen af Resolutionerne. – J Underhusets Møde den 17de Marts discuteredes Spørgsmaalet om Anvendelsen, af de af Chineserne udredede 6 Mill. Dollars. Et af Lindsay stillet Andragende om at henvende sig til Dronningen i en Adresse, hvori hun skulde anmodes om at anvende de 6 Mill. D. som en Skadeserstatning til de engelske Kjøbmænd for det af dem, ifølge den kgl. Handelsagent Capt. Elliots Opfordring, til Chineserne udleverede Opium – efter Fradrag af de Hæren og Flaader allerede tilstaaede Gratificationer - blev, efterat Andragendet paa det varmeste var blevet understøttet af den formedelst sin Kundskab om de chinesiske Forhold høitagtede Sir George Staunton, bestridt af de ministerielle Organer, navnligen af Goulburn og Sir Rob. Peel, – og forkastet med 87 Stemmer imod 37. - Det maa imidlertid bemærkes, at Ministrene kun have erklæret sig imod Kjøbmændenes øieblikkelige Erstatning, og ikke imod Retmæssigheden af deres Krav paa Godtgjørelse overhovedet.
Viborger Samler, 1842-03-26
– J det samme Møde anmeldte Sir Rob. Peel, at som en Følge af Begivenhederne i Afghanistan, maatte den i Ostindien staaende britiske Hær betydeligen forøges, og følgeligen ogsaa Landhæren i det Hele formeres, men at det var hans Hensigt først at oppebie den næste ostindiske Post, inden han indlod sig paa dette Anliggendes Details J Underhusets Møde den 18de Marts aabnede Oppositionen ved Erfinantsministeren Baring Discussionen om den af Ministeriet foreslaaede Jndkomstskat. Denne Discussion opløste sig imidlertid tilsidst i Recriminationer af Medlemmer af Toryministeriet imod Whigforvaltninger og Whigpartiets Angreb paa Torierne. Uden at komme til noget endeligt Resultat, udsattes Debatterne til d. 21de, – J Underhuset har fremdeles Sir Rob. Peel yttret, at Dronning Vietoria har erklæret, at hun i det Tilfælde, at en Jndkomstskat maatte vise sig at være nødvendig, vilde, at de hende anviste Jndtægter skulde som alle andre underkastes hiin Afgift. Den meest anseete Torvjournal – the Times - truer med at forlade Ministeriet eller rettere Sir Rob. Peel saafremt Sidstnævnte skulde vedblive at kræve nye Offere af sit Parti.
Viborger Samler, 1842-03-26
Den engelske Bank har, efter et af Ricardo stillet Andragende, besluttet at gjøre Finantsministeren Forestillinger derimod, at ogsaa Anniteter paa bestemt Tid (terminable annuilies) skulle underkastes Jndkomstskatten; for saadanne Annuiteter vilde Banken have at udrede en Sum af 20,000 Lstl.
Viborger Samler, 1842-03-26
Admiral Cochrane er afseilet fra Portsmouth til China. – Efter Beretninger fra det gode Haabs Forbjerg var den nye engelske Generalgouverneur, Lord Ellenborough, ankommen sammesteds den 27de Decbr., og vilde om faa Dage fortsætte sin Reise til China.
Viborger Samler, 1842-03-26
Efter en irsk Tidende skulde Generallieutenant Sir Henry, Hardinge, den nuværende Krigsminister, erholde Commanden over de 10000 Mand, der skulle være bestemte til Ostindien.
Viborger Samler, 1842-03-26
Frankerig. Paris, den 18de Marts. Den af Ministeriet fattede Beslutning ikke at forelægge Kamrene i denne Session Sukkerloven, bærer allerde sine Frugter. Allerede har Handelskammeret i Havre indrakt sin Demission, og det er meget sandsynligt, at de andre Søstæder ville følge dette Exempel. Ligesaalidet turde hiin Beslutning tilfredsstille Runkelroesukkerindustrien, da alle de deri Jnteresserede vilde foretrække denne Jndustrigreens Undertrykkelse fremfor den Uvished, hvori Sagens Udsættelse (1 Aar) atter sætter dem. Man forsikkrer, at Ministeriet selv begynder at indsee Jnconvenientserne af dets Forholdsregel, og at Sukkerspørgsmaalet paa ny skal være discuteret i et igaar under Kongets Forsæde afholdt Ministerconseil.
Viborger Samler, 1842-03-26
Det synes, at Ministeriet er meget sikkert paa Udfaldet af de forestaaende Valg, for nogle Dage siden skal en af Ministrene høit have erklæret i en Forsamling af ministerielle Deputerede, at Cabinettet med Sikkerhed kunde gjøre Regning paa 50 Stemmer mere end i det nuværende Kammer.
Viborger Samler, 1842-03-26
J Toulon arbeides der paa Udrustningen af Fregatten"Belle Poule." J de første Dage af April vil Prindsen, af Joinville forlade Paris, for atter at overtage Commandoen over Fregatten, der, ledsaget af to Krigskibe, skal afseile til de chinesiske Farvande. Der tales om at afsende Grev Mole i Egenskab af overordentlig Gesandt til Hoffet i St. Petersburg, og man støtter denne Mening paa de hyppige Conferencer, som Greven i de sidste Dage har havt med Kongen. Saaledes vilde Guizot befrie sig fra en indflydelsesriig Medbeiler. Efter en Privatskrivelse fra London har det engelske Cabinet tilstillet Guizot en Note, hvori den franske Minister opfordres til positivt at erklære, om han vil ratificere Slavetractaten eller ei, en Modification var nu, efterat de fire Magter havde ratificeret, umulig. J de legitimistiske Salons har i de sidste Dage det Rygte været udbredt, at Tuileriernes Cabinet havde samtykket i at sætte Don Carlos i Frihed, og at Jnfanten derefter skulde begive sig til Jtalien; men at den engelske Gesandt havde nedlagt Protest imod Prætendentens Frigivelse i et Øieblik, da der offentlig taltes om en christino carlistisk Sammensværgelse imod Esparteros Regjering, Det hedder, at den franske Gesandt i London, Greven af St. Aulaire, vil om føie Tid vende tilbage til Paris, hvor han vil opholde sig i flere Maaneder.
Viborger Samler, 1842-03-26
Et Privatbrev fra Algier af 10de Marts melder, at der imellem Generalgouverneur Bugeand og de arabiske Høvdinger skal være afsluttet en almindelig Fredstractat for Allgerien, Regjeringen skulde betale enhver af hine Høvdinger en Sum af 50,000 Fres. En Correspondent efterretning fra Toulon gjentager dette Rygte, og sætter i Forbindelse hermed Generalgouverneurens pludselige Afreise til Blidah.
Viborger Samler, 1842-03-26
Spanien. Fra Barcelona meldes under 12te Marts, at der er indløben befaling om atter at indsætte Apuntamentoraadet og paany at bevæbne de opløste 3 Batailloner af Nationalgarden. – Efter Beretninger fra Madrid har Regjeringen befalet at sætte alle faste Pladser i det 2det Militairdistrict, Barcelona indbefattet, i Forsvarsstand. (paa den franske Børs circulerede det Rygte, at Forholdene imellem Spanien og Frankerig antage en mere venskabelig Characteer).Man har confisceret c. 3000 Geværer og megen Munition ombord paa et lille Skib, der søgte at løbe ind i Bugten ved Gibraltar. – Fra Allgeziras berettes under 2den Marts, at der i Gibraltar er organiseret en christino carlistisk Junta, der sender Penge og Vaaben til Serraviade Ronda for der at bevirke en Jnsurrection. De Sammensvorne troe at kunne bevæbne 2000 Md., og bemægtige sig Tarifa ved Kysten og Gancia i det Jndre. Nationalgarden i Algeziras og Linie-Carabiniers staae Dag og Nat under Vaaben og bevogte Kysten; Garnisonen i Tarifa er sat paa Krigsfod.
Viborger Samler, 1842-03-26
Rusland. Efterretninger fra St. Petersburg af 5te Marts melde, at Bjergboerne benytte den milde og sneeløse Vinter til Streiftog paa det paa denne Side af Cuban og Caucasus liggende russiske Gebeet. Hine dristige og piilsnare Ryttere – 8000 Md. stærke have i de første Dage af Januar overfaldet den i det russiske Caucasien beliggende Stad og Fæstning Kislar, netop i det Øieblik, da Garnisonen tildeels havde forladt Fæstningen for at begive sig et andet Sted hen. Staden stormedes og plyndredes; Jndbyggerne bleve bortførte i Slaveri, nogle Huse bleve stukne i Brand, og selv den lille Stad led særdeles stor Skade. Da vore Krigere, indfandt sig Dagen efter, vare Røverne borte.
Viborger Samler, 1842-03-26
For at de Reisende paa Dresdener Leipziger Jernbane ikke engang skulle brænde op, da Gnisterne fra Locomotiverne ofte flyve ind i Vognene, har en opfinderisk Skrædder i Dresden annonceret til Salg uforbrændelige, ildfaste "LeipzigerDresdener-Jernbane-Assurance=Klædnings Overtræk. Hvo der ikke vil kjøbe et saadant og dog reise paa Jernbanen, maae tilskrive sig selv den mulige Skade.
Viborger Samler, 1842-03-26
Den 6te De om Morgenen, ved Dagens Frembrud, blev Størstedelen af Florentses Beboere opskrækkede af Søvne ved en heftig Jordrystelse. Flere Dage iforveien havde man havt en for Aarstiden usædvanlig varm og trykkende Luft.
Viborger Samler, 1842-03-26
Man vil vide, at "deutsche Jahrbücher med det første ville blive forbudne ved en Forbunds-Beslutning.
Viborger Samler, 1842-03-26
J Græss Sogn i Sverrig skulde den 3de Febr. sidstleden en 18aarig Dreng gaae ud til en Kulmise for at kalde en Arbeider hjem; han sprang imidlertid af Overmod op paa selve Miken, og styrtede heel og holden ind i dens gloende Jndre.
Viborger Samler, 1842-03-26
Den Tjenestepige, der i Sverrig var bliven dømt fra Livet, fordi hun havde givet Politimester Hultberg en Øresigen, og senere ikke kunde formaaes til at ansøge og Benaadning, er nu frigiven.
Viborger Samler, 1842-03-26
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-03-26
Kjøbenhavn. Under 29de Januar har Kongen af Sverrig og Norge tilstaaet Strandingscommissair Ludvig Reynert, Baadfører N. C. Leer, samt Fiskerne Søren Bergen, J.C. Svensen, H. Krust, J. Nissen Sielland, Jens Svenske og N. O. Tønnesen, Alle af Skagen, af Statskassen, den Første et Sølvbæger til Værdie 25 Spd. med derpaa anbragt passende Jndskrift, og de 7 Sidstnævnte 50 Spd. til lige Deeling, som Belønning for med Livsfare at have reddet Besætningen til den paa Skagens Rev i Octbr. f. A. forliste Brig "Ceres." (Da.)
Viborger Samler, 1842-03-26
Jblandt de forskjellige Maader, hvorpaa Statsgieldens Afbetaler have vidst at fremme deres Plan, der gaaer ud paa at forskaffe sig saa mange Underskrifter paa deres Lister som muligt, ville vi berette eet. Til Omsendelse af Forordninger, Promemorier, Circulairer og andre offentlige Documenter blandt Præsterne er i ethvert Provsti anskaffet – paa Grund af de circulerende Massers Størrelse - Lædersække eller Lædertasker. Disse ere saaledes beregnede paa at befordre hvad der vedkommer offentlige Tjenesteforhold. Jmidlertid fandtes der for et Aars Tid siden netop da Regnskabsfører Hansen var paa sine bekjendte Reiser) i en saadan Sæk som circulerede i et Provsti i den sydlige Deel af Ribe Stift, Promemoria og Statsgieldens Afbetaling. Adskillige Præster loe over Tidernes Enfoldighed; Andre derimod, maaskee i den Formening, at et Foretagende, som det projecterede, der meddeeltes dem i Forbindelse med andre Embedsager, havde Regjeringens Sanction, tegnede deres Navne paa Documentet. Da der paa Grund af den hele Jdees Uholdbarhed er al Udsigt til, at den store "Nationalcomitee for Statsgieldens Afbetaling maae suppleres ved nye Valg, endnu inden den har begyndt sin Virksomhed, er der Mulighed for, at hine Præster kunne see sig udkaarede til Repræsentanter for det "mageløse nationale Foretagende, til hvis Fremme de fra først tænkte at give ikke deres Penge, men deres Bestræbelser. (Kbhp.)J det nylig i Berlin udkomne Skrift af BülowCummerow, Preussen, seine Verfassung, seine Vervaltung, sein Verhaltnis zu Deutschland læses Pag. 187 om det danske Normal=Regnskab og Budget: "Som Mønster paa en Regnskabsaflæggelse maae vi ansee den, som den uindskrænkede Konge af Danmark har forelagt sine Stænder i Aaret 1841. "Vort Budget fylder neppe et halvt Qvartblad, den danske Monarchs derimod 550 Folio-Sider. Det støtter sig paa en faststaaende Normaletat; i dette eftervises samvittighedsfuldt ikke alene Jndtægterne, men ogsaa Udgifterne indtil de mindste Detail, og enhver Afvigelse fra denne Normaletat er nøiagtig forklaret, ja Kongens Ædelsind gaaer saa vidt, at han, da hans Hofs og hans personlige Udgifter ikke som hos os tages af Familie-Capitalen (Domainerne), men maa bæres af Nationen, ogsaa forelægger hine specialiserede for Folkets Øine. (Kongens Reisepenge og de af ham uddeelte Gaver ere ikke forglemte.") (B. T.) Det er os en sand Glæde at kunne berette, at den dygtige Jnqvisitor, Politiretsassessor Bruun, som Cancelliet har sendt til Leire Herred, for at anstille Undersøgelser angaaende det bekjendte Mord i Eiby paa en Huusmand samt dennes Hustru og Søn allerede er nærved at have bragt Alt for Dagens Lys. Efter hvad vi have bragt i Erfaring skulle der ikke alene være tilveiebragte Data for at det omhandlede Mord er forøvet af 3 Jndivider, som nu ere under Examination, men det skal ogsaa være lykket Jnqvisitor at opdage en heel Tyvebande af 16 Personer, der vel ikke stode i nogen Forbindelse med Mordsagen, men som i lang Tid havde bidraget til den Usikkerhed, hvorunder denne Jurisdiction har lidt.
Viborger Samler, 1842-03-26
Det har opvakt en almindelig Glæde blandt Jurisdictionens Beboere, at der nu ved Assessor Bruuns Hielp er Udsigt til at Herredet bliver befriet for disse besværlige Gjester; men det er ikke noget glædeligt Tegn paa vort Landpolities Beskaffenhed, at Justitscollegiet skal finde sig nødsaget til at udsende Jnqvisitorer fra Hovedstaden hver Gang en betydeligere Misgierning forøves i Landjurisdictionerne. En Trøst er det dog, at Hovedstaden er i Besiddelse af saadanne Emissarier, som dem, der i det sidste Aar ere udsendte til Vensyssel og Leire Herred. Fra Grunden af vil Manglerne ved vort Landpoliti neppe hæves, selv om alle Jurisdictioner erholde dygtige Politimestre, saalænge der ikke gives dannede Medlemmer af Sogneforstanderskaberne eller andre intelligente Mænd i Landjurisdictionerne, en local Politimyndighed, et Hverv, som vistnok paa mange Steder, under den nu herskende Jnteresse for Communerne flere villigen ville paatage sig. (DaJ Anledning af et af Elise Kirstine Juul udgivet Flyveskrift, betitlet "Criminairet og Retspleie i Danmark, et Ugeskrift for Hvermand, i hvilket hun havde injurieret Byfogden i Odense, Kammerjunker Klaumann, og Procurator Søren Hansen sammesteds, blev af det danske Cancellie Action beordret anlagt imod hende ved Hof og Stads=Retten, ved hvilken Domstol hun under 13de April 1841 blev idømt en Mulct at 400 Rbd. Sølv til Kbhavns Fattigvæsens Hovedkasse og 3 Aars Censur foruden at udrede Actionens Omkostninger, ligesom de paaklagede Udtryk bleve mortificerede. J denne Sag har Høiesteret i Tirsdags afsagt følgende Dom: "Elise Kirstine Juul bør bøde 400 Rbd. Sølv til Kbhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Henseende til den givne Mortification samt Bestemmelserne og Censur og Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. (Da.)
Viborger Samler, 1842-03-26
Den juridiske Exammens skriftlige Deel er begyndt i Tirsdags. 28 Candidater have indstillet sig til samme. Foreningen til ved Hjælp af en Bazar at understøtte Trængende" har nu bekjendtgjort Resultatet af sine Bestræbelser. Netto-Jndtægten var 4750 Rbd. 3 Mk. 2 s., hvoraf Foreningen har forbeholdt sig selv at uddeele 800 Rbd.; 2000 Rbd. har den overladt det forenede Velgjørenheds-Selskab i Kjøbenhavn, hvis Nidkjærhed i saa Henseende er bekjendt, at uddeele efter bedste Skjønnende. De øvrige 1950 Rbd. har Foreningen indsat til Forrentning i Sparekassen, til Understøttelse for Trængende i næste Vinter, saaledes at 350 Rbd. deraf ere bestemte til Hielp gjennem Bespiisnings=Anstalten, og de øvrige 1600 Rbd. til et saadant velgjørende Øiemed, som den efter Omstændighederne, og naar den næste Vinters Jndflydelse paa de Trængendes Kaar nærmere tilkjendegiver sig, vil tage Beslutning om.
Viborger Samler, 1842-03-26
Til Svar paa en indløben Forespørgsel fra en slesvigsk Bonde om, hvorvidt en Amtsforvalter er berettiget til at fastsætte en bestemt Dag, paa hvilken et vist Sogn eller flere Sogne af Amtstuedistrictet skulle betale deres Skatter, og hvorvidt han har Ret til at afvise dem, der indfinde sig senere, eller til at bruge den Trudsel, at han Dagen efter den fastsatte kan foretage Execution, eller vel endog uden videre Varsel, Udpantning hos de Udeblivende, tjener følgende Oplysninger. Ved gammel Brug, eller Misbrug, ligesom man tager Tingen, kunne Amts forvalterne paa en vis Maade ansee sig berettigede til at fastsætte en bestemt Betalingsdag for bestemte Deele af deres District, men noget Lovbud have de ikke til Hjemmel for deres Fremgangsmaade, der kun kan have til Hensigt at lette dem Arbeidet. Bonden behøver altsaa ikke strengt, at rette sig herefter; men han maa saa rigtignok finde sig i at han paa en anden Dag finder Amtstuen saa fuld af Betalende, at han ikke kan faae Skatterne afgivet den Dag, han ønsker det. (Dv.) Vi have vel, siger Flensborg Avis, seet Kammerjægere, Ligtorne= og Tandlæger og slige Personer at ville skaffe sig større Anseelse og Glands ved at berette Publicum, at de havde keiserlig kongeligt Patent, men nu have vi ogsaa første Gang havt Leilighed til at see indenlandske Embedsmænd prale med slige sammensatte Epitheta. Det er nemlig faldet Landinspecteur Tiedemann ind at kalde sig: "Kongelig Hertugelig Landinspecteur, og man kan gjerne, siger bemeldte Blad, unde ham den Fornøielse hellere at ville tjene en Hertug, end en Konge. Muligen har han villet reservere sig, i Kongen af Danmark, hvis Embedsmand han er, ikke at ville see mere end sin Hertug, hvem han da af Nødvendighed ogsaa har tilstaaet Kongetitlen, da han dog upaatvivleligen er Konge af Danmark.
Viborger Samler, 1842-03-26
Odense. Storken er nu ogsaa ankommen her til Egnen; det er imidlertid rimeligt, at den fortryder sin tidlige Ankomst, da Nattefrosten endnu er temmelig stærk. – Den 20de De om Natten er gjort Forsøg paa at sætte Jld paa Eiby Mølle, tilhørende Hr. Langkilde. Man siger, at Gierningsmanden er Møllerkudsken, derved at stifte denne Jldebrand vilde indbilde Folk, at han ved denne Leilighed havde mistet en Pengesum, som han egentlig havde tabt i Spil. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1842-03-26
Torsdagen den 10de De om Aftenen Kl. imellem 10 og 11 udbrød Jldløs i Thurøe Veirmølle, hvorved den aldeles lagdes i Aske. Møllen var assureret; Aarsagen til Jldens Omkomst vides ikke. - Som et Exempel paa, hvor mangelfuldt Brandvæsenet som oftest er paa Landet, fortjener at bemærkes, at Thurøe ikke er i Besiddelse af en Brandsprøite. (Sv. Av.)
Viborger Samler, 1842-03-26
Aarhuus, den 23de Marts. Jgaar Morges Kl. 3. rykkede en Militaircommando, bestaaende af en Underofficier og 4 Dragoner, ud herfra, for, paa Reqvisition af Toldvæsenet i Skanderborg, som desuden var forsynet med Politi=Assistence, at gjøre et Tog ud i Hadsherred for at overrumple de derværende Smugbrænderier, hvoraf der i dette District skal gives en betydelig Mængde. Jgaar Aftes kom Commanden igjen tilbage hertil, efter at den i Byerne Saxild, Kysing a. havde bemægtiget sig fireBrændeviinstøier. Paa eet af Stederne havde man villet sætte sig til Modværge, men da Militairet fik Ordre til at bruge Magten, havde man givet efter. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1842-03-26
Aalborg, den 23de Marts. J Løverdags døde her den Ældste i det her garnisonerende 3die jydske Jnfanteriregiment, Sergeant Joh. Ludv. Werner, i sit 73de Aar, efter at have tjent som Sergeant i 44 Aar. Den Afdøde havde nydt en for sin Stand usædvanlig videnskabelig Dannelse og var i sit Liv Vidne om en forunderlig Skjæbnes Omvexling. Han var født i det daværende Fyrstendømme Oldenburg, havde begivet sig til Studeringer og taget theologisk Attestats paa et tydsk Universitet, saavidt erindres, Gottingen. Derfra tilbødes ham et Huuslærer=Engament i Buenos=Ayres og for at overtage dette begav han sig ombord paa et Skib, der skulde bringe ham til Amsterdam, hvorfra han vilde afgaae til Amerika. Men Skibet leed totalt Skibbrud ved Elbens Munding (Aar 1797) og Werner kom i den største Nød, blottet for Alt, op til Hamborg. J den Fortvivlelse, hvori han der befandt sig, gik han hen til det dengang i Krigsperioden der etablerede danske Hververhuus og lod sig hverve til de danske Tropper, hvor han først blev ansat som Soldat, senere Sergeant i fyenske Jnfanteriregiment. Hans Kundskaber og Dannelse anviste ham imidlertid snart en bedre Post, idet han kom til at arbeide i Militairarchivet i Kjøbenhavn, hvilken Ansættelse han beholdt i endeel Aar og fungerede tillige i Krigens Tid (1813) som Feldtposterpediteur paa Samsø. Senere blev han, efter sit Ønske, forflyttet her til Regimentet som Sergeant og forblev her indtil sin Død, uagtet der atter var tilbudt ham Emploi i Kjøbenhavn i hans tidligere Stilling. Hans Vandel havde stedse været i høi Grad exemplarisk og altid erhvervet ham Foresattes og Kammeraters Velvillie og Yndest. Hans tidligere erhvervede Kundskaber lod han ikke forblive udyrkede og har informerede her endnu stundom i Latin og andre Sprog og Discipliner. Ved Kronningen hædrede Hs. Majestæt ham, efter Regimentchefens Jndstilling, med Dannebrogs tegnet. Jdag bliver nu Cand. theol., Sergeant Werner stædet til Jorde med militair Honneur.
Viborger Samler, 1842-03-26
- Det første Commissionsmedlem i den Dronning lundske Undersøgelsessag, Justitsraad Tetens, afreiser i disse Dage atter til Kjøbenhavn; derimod tager det andet Medlem, Overauditeur Petersen, endnu for nogen Tid Ophold her i Byen for at afholde Forhører i Nørresundby og Omegn. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1842-03-26
Handels-Efterretninger. London, d. 18de Marts. J Kornhandelen er det vedvarende yderst flant.
Viborger Samler, 1842-03-26
Londoner-Gjennemsnitsprisen d. 15de Marts. Hvede, 52 S. 6 d. Byg, 27 S. 6 d., Havre, 19 S. 2 d.; Rug, 37 s. 5 d.; Erter, 32 s.