JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Geistligheden i Ossnabrück har protesteret mod sin nye Consistorialraad Weibezahn, paa Grund af, at han skal være en Ærkepietist. Men Kongen har afviist deres Besværing og erklæret, at Weibezahn skal være og forblive Consistorialraad. Nu have de Geistlige indgivet en ny Protest, hvori de erklære, at hverken de eller Menighederne have nogen sidem til den nye Consistorialraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
En catholsk Præst i Breslau har ved en agtet Catholiks Grav, efter at have roest den Afdødes Characteer og Vandel, ikke undseet sig ved, i mange Protestanters Nærværelse, at sige, at den Forevigedes kort for Døden indgaaede Forlovelse med en Protestantinde ikke havde været Himlen velbehagelig, ligesom om Gud ved Døden havde frelst den Afdøde fra at begaae en endnu større Synd: Ægteskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
J St. Petersborg tildrog det sig nylig, at en anseet Families voxne Datter, ved at spise nogle Oranger; tillige havde tygget adskillige Orangekjerner, hvilke, som bekjendt, indeholde Blaasyre. En Timestid derefter fik hun voldsomme Mavesmerter, og døde 14 Timer efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Norrkopings Tidende indeholder følgende besynderlige Beretning i et Brev fra Stockholm: Et utroligt Rygte er i Omløb her i Residentsstaden. Du kjender vel den sammense Sag, som er bleven anhængiggjort mod en Handlende her i Staden ved Navn E. . ., paa Grund af en Assurance-Speculation, der var bygget paa alt Andet, end Retskaffenhedens Grund. Manden blev funden skyldig og dømtes til Gabestokken og Fæstningsarbeide. Aftenen for den Dag, da han skulde udstilles, blev han syg, og døde i Armene paa et Fruentimmer, som havde været hans Maitresse og som var den eneste Nærværende ved Dødsfaldet. Der sendtes Bud efter en Læge, som skulde undersøge Aarsagen til den pludselige Død, der kom ligesom en dens ex machina, og som man troede at maatte tilskrive indtagen Gift. Lægen foretog sig en Dissection i Eenrum, og synes at have havt ganske besynderlige Tanker om, hvor man bør søge Sporene til Forgiftning; thi E... Ansigt var fornemmelig det Sted, som hjemsøgtes af Anatomens Kniv; Læberne bleve sønderskaarne, Kinderne og Næsen scalperede, og efter at Lægen paa denne Maade var kommen til det Resultat, at der ikke fandtes noget Tegn til Gift i den Dødes Krop, udsattes Liget til Skue, for at Enhver kunde overtyde sig om, at E... virkelig var død. Manden fik derpaa en hæderlig Begravelse, og for saavidt var Alting i sin Orden. Men nu kommer nogle Biomstændigheder til, som ere ganske mærkelige; den første er, at der samme Aften døde paa Hospitalet en Person, som af Figur havde havt megen Liighed med C..., og hvis Kiste i al Stilhed skal være bleven nedsat i Jorden; den anden, at en Brig, som i 24 Timer havde ligget paa Rheden, uden at man vidste i hvad Øiemed, samme Nat afseilede, samt den tredie, at man i tydske Blade blandt de til Hamborg ankomne Reisende har læst Navnet E. . . fra Sverrig. Nu kan du let selv tænke Dig, hvilket Resultat Sammenstillingen af disse Omstændigheder har givet i Publicums eenfoldige Mening. Jfølge denne skulde da Erickson være død, og begraven og opstaaet igjen."J Carlsstad (i Sverrig) er nylig en ung Dame bleven kastet af Hesten, og af denne traadt paa Hovedet saaledes, at hun døde strax derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Stænderforsamlingen i Viborg. Under de Discussioner, som i Viborg fandt Sted i Anledning af et Andragende fra Geistligheden i Sunds Herred om Edens Misbrug, yttrede Justitsraad With bl. A. : "At en Præst altid skulde være tilstede ved Edens Aflæggelse, vilde medføre enorme Besværligheder, og Følgen maatte blive, at Præsterne, ialtfald efter Tour indbyrdes, kom til at møde hver Dag paa Dommerens Contoir, da det ikke forud kunde vides, om der ikke den Dag kunde blive aflagt en Eed. Det synes mig overhovedet, at der ligger noget Egenkjærligt i dette Forslag, som om Dommeren ikke kunde paatage sig den samme ærværdige Mine som Præsterne, og ikke med samme Salvelse, som Disse, kunde oplæse Formaningen." Herved bemærkede Schytte: "Den sidste Yttring havde jeg ønsket, at den foregaaende Taler havde ladet blive borte i et saa vigtig Anliggende, som det nærværende. – Under samme Sag henledte Kammerherre Krieger Opmærksomheden paa et Slags Eder, som blive meget misbrugte, nemlig de saakaldte Skippereder. "Disse Eder bliver man hyppigt nødt til at aflægge, og jeg har engang, for at aflægge en saadan Eed, som jeg ønskede at blive fri for, men uden at det lykkedes, da Regjeringen ei vilde tillade det, maattet betale 150 2, der gik i Generalgouverneurens Lomme." – Biskop Tage Müller yttrede ved samme Leilighed: "De mentale Reservationer, som Vedkommende tillade sig, gaae til en Yderlighed, om hvilken man vistnok neppe skulde gjøre sig Forestilling. Saaledes hørte jeg for faa Uger siden, at en Præst i Ribe Stift, som talte med Nogle af sine Sognefolk om, at de ikke maatte aflægge Eed paa, at de ei brændte Brændeviin, da det Modsatte dog var notorisk, fik til Svar, at de troede, med god Samvittighed at kunne aflægge denne Eed, da de ikke havde, saaledes som undertiden for Spøg brugtes, for at de Omstaaende skulde faae et dødningeblegt Udseende, hældet Brændeviin paa en Tallerken og antændt den, og det var kun hertil at de sigtede, naar de aflagde Eden, og ikke til, at de ei havde betjent sig af Korn, for deraf at tilberede Brændeviin."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Biskop Tage Müller fortalte endvidere følgende Exempel paa en Eeds Aflæggelse, som havde saaret hans Følelse dybt. Hans egne Ord lyde saaledes: "Som Sognepræst i Kjong havde jeg bestemt, at den confirmerede Ungdom skulde møde til Katechisation indtil den fyldte 24 Aar. Et ungt Menneske, som havde gaaet til Confirmations=Forberedelse hos mig i et af de første af mine Embedsaar, men som afvistes fra Confirmation, fordi han var umoden, blev confirmeret i et andet Pastorat, og kom strax efter igjen tilbage til Sognet. Jeg mærkede, at han et Par Aar senere ikke fremstillede sig til den offentlige Kirkekatechisation, og jeg advarede ham desangaaende en Søndag Morgen for Gudstjenesten, sagde ham, at jeg maatte klage, hvis han ikke fremstod, og lod ham siden erindre af Kirkesangeren. Da han imidlertid ikke opfyldte mit Tilhold, androg jeg det for Amtet, den Tanke, at Sagen kunde afgjøres ved en Mulct. Dette skete ikke, men der blev anlagt Sag imod ham, hvilken omtrent medtog et Aars Tid. Under Sagen paastod han til sin Retfærdiggjørelse, at jeg i det Aar, han gik til Confirmations=Forberedelse hos mig, skulde have sagt, at Ungdommen ikke behøvede at træde frem til Katechisation den Dag, den gik til Herrens Bord (det var nemlig en saadan Dag, han paa min udtrykkelige Opfordring havde nægtet at fremstille sig). Endskjøndt jeg nu vistnok ikke havde sagt dette, og det ialtfald ikke kunde relevere Noget, da en saadan Bestemmelse maatte kunne forandres, saa bleve dog alle de tilstedeværende Unge, som med ham havde gaaet til Confirmations=Forberedelse, indstævnede til at aflægge Eed paa, om jeg havde sagt det eller ikke.Det var meget tungt for mig at tænke, at disse Unge, hvem det ikke vilde have været tilstedet at gjøre Eed Dagen efter at jeg skulde have brugt hine Udtryk, da de dengang endnu ikke vare confirmerede, nu flere Aar efter skulde aflægge Eed paa, om de erindrede, eller ikke, hvad jeg ialtfald kun i Forbigaaende skulde have sagt, og som nu ei vilde kunne afgjøre Noget. Jeg tilskrev Dommeren, om det ikke kunde undgaaes, at denne Eedsaflæggelse fandt Sted; men han svarede mig, at dette ikke kunde lade sig gjøre, men at han paa bedste Maade skulde formane de Unge til at sige Sandhed. Jeg tvivler ikke om, at den humane og retsindige Dommer har troet sig forpligtet til at fordre denne Eedaflæggelse; men jeg følte mig paa Religionens Vegne smerteligt berørt ved at den skulde sinde Sted."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Den jydske Bondestand har dennegang en Repræsentant i Viborg, som synes at ville giøre Ole Kirk Rangen stridig, idetmindste i Diærvhed og Frimodighed. Denne Mand er Gaardeier Blach af Taastrup. Da han under de Discussioner, som fremkaldtes ved hans Andragender om Vands Afbenyttelse og Afledning, hvori han yttrede, at dersom Enhver fik Lov til at formale Korn og bruge det Vand han er i Besiddelse af, da vilde Statens almindelige Vel derved betydeligt fremmes, havde sagt de bekjendte Ord: "Skulde jeg, naar jeg staaer her paa Folkething, trods min Overbeviisning, lade mig lede af egen Jnteresse, da fortjente jeg, at der for mig opreistes en saadan Støtte, som den, der for nylig borttoges fra Ulfeldtsplads, havde Præsidenten fundet disse Udtryk "høist mærkelige og der i Salen ikke anvendelige, samt tilføiet: "Det var at ønske, at den ærede Deputerede afholdt sig fra Yttringer af den nævnte Beskaffenhed." Og da Lüttichau sagde, at Proponentens Forslag var et Jndgreb i Eiendomsretten, svarte Blach Saasnart der er Tale om en Forandring i Lovgivningen, hører man strax om Jndgreb i Eiendomsretten. Kunde der aldrig skee nogen Forandring i de bestaaende Love, saa behøvede man hverken Konge eller Stænderraad
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Bekjendtgjørelser. Da jeg i Aarhuus Stiftstidende af 19de September d. A. M. 167 under Handels= og Skibs=Efterretninger har funden anført, at jeg med Dampskibet "die Eyderhar undersøgt Heverens hele Jndløb i Dybden og Breden, og fundet denne Flods Farvand overordentlig gunstig, finder jeg mig foranlediget til at erklære: at jeg den Tid jeg var paa Heveren med bemeldte Dampskib, hverken var overdraget eller havde Leilighed til at foretage en saadan Undersøgelse, og altsaa heller ikke har kunne afgive nogen Dom om dette Farvands Beskaffenhed. Tønning, den 1ste November 1842. C. Rathsach, Capitain og Lods Jnspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
At Skiftet i Stervboet efter afgangne Huusfæster Jens Michelsen i Hadrup foretages til Slutning her paa Petersminde den 28de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Petersminde, den 7de November 1842. Terndrup, committeret Skifteforvalter. Onsdagen den 16de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes Auction paa Byens Raadhuus over endeel Løsøre som er udlagt for Arrest= og Sagomkostninger, samt udpantet for Skatterestancer, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 11te Novbr. 1842. Efter Constitution Assum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Onsdagen den 25de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Grenaae Raadstue afholdt offentlig Auction over Grenaae Kirkes Tiendekorn af Gammel Sogn og Robstrup Mark m.m. for Aaret 1842, circa 55 Tdr. Rug, 68 Tdr. Byg og 78 Tdr. Havre; hvilket herved bekjendtgjøres. Asgaard. Grenaae, den 10de Novbr. 1842.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Efter Reqvisition af Commissairerne i Kjøbmand J. Ferslews Opbudsboe, bortsælges ved offentlig Auction Fredagen den 25de November, Formiddag Kl. 10, paa Nyehavn, Slupskibet "Mercurius drægtig 25 CommerceLæster, i complet seilbar Stand, med staaende og løbende Jnventarium samt Ankere og Kjettinger; det bemærkes, at dette Skib er bygt til Postfartøi og en fortrinlig Seiler. Fartøiet er beliggende i denne Byes Nyehavn, hvor det daglig forevises Liebhabere af Styrmand M. Sommer. Aalborg, den 9de Novbr. 1842. A. Mørch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Onsdagen den 23de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Ørsted Kro afholdt Auction over endeel ved Hevring Mølle indstrandede Bøger, hvorover Fortegnelse fra 14de næste Maaned ligger til Eftersyn her paa Contoiret. Rongsø &c. Herredscontoir i Randers, den 27de Octbr. 1842. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Ifølge Vedkommendes Begjæring, bliver den, ved Kjøbsted i Thornbye Sogn, 1 1/2 Miil nordvest for denne Kjøbstad, under 16de f. M. indstrandede, Galease Pomerania", drægtig omtrent 100 preussiske Commercelæster, stillet til Bortsalg ved een Auction, som vil vorde afholdt paa Stranden ved bemeldte Kjøbsted, Tirsdagen den 29de dennes, Kl. 10 Formiddag. J Salget med Skibet, der er ubetydeligt beskadiget, stærkt bygget af Egetømmer, og desaarsag fortrinlig egnet til Udsættelse, følger endeel af dets Tilbehør, og sammes øvrige Inventarium m.v., der ukappet er bjerget, vil ogsaa blive stillet til Bortsalg ved Auction fornævnte Tid og Sted, i det mindste tildeels, tilligemed den bjergede Ladning, bestaaende af 250 Tdr. Kultjære og 2000 3 Farvetræe. horring, den 3de Novbr. 1833. horring, den 3de Novbr. 1833. Boefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Med Øvrighedens Tilladelse afholdes Mandagen d. 20de dennes i Salten Kro, Skiveskydning over endeel Sølvgevinster af forskjellige Slags, til en Værdi af omtrent 100 28. Der skydes med Jagtrifler paa 130 Al., og Glathosse paa 100 Al. Hvert As betales med 1 20. ærbødigst Skanderborg, d. 14de Novbr. 1842. Schibler, Guldsmed. Bedemand Krog boer nu ved Mølleport. Fem Fag Huus paa Tvingstrup Mark er underhaanden at faae tilkjøbs. Man henvender sig til Eieren Gaardmand Peder Andersen i Steensballe ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Hos Enkemadame Seiersen ved Aaen sælges til Torvepriis forskjellige Sorter Gryn og Meel, som haves i Oplag fra Asmussen i Vester=Mølle. af Speile med forgyldte og mahogni Rammer i forskjelUdsalg. lige Størrelser og Facon, og forgyldte Skilderi-Rammer, deraf har jeg en Deel færdige, ligesom Bestillinger modtages til hurtig Udførelse af Snedkermester T. D. Rine Skipper J. Hansen afseiler til Odense førstkommende Onsdag, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Gaasefjer og fiint Hvedemeel faaes hos B. Jespersen i Skanderborg. Vor kjøbes til de høieste Priser af 15. Lange. Hør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Nylig er arriveret bedste Libauer 2, 3 a 4 Vands Hør, som sælges til nedsatte billige Priser; endvidere er jeg forsynet med fiin heglet Hør & Hamp, maskinheglede og almindelig heglede Hørblaar, Alt til muligst billige Priser. N. H. Larsen ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Bedste islandsk Klipfisk faaes billig hos N. H. Larsen. Nork tjenlig til Fiskeredskaber a., faaes hos N. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
God Brunsviger Humle faaes i mindre og større Deele billig hos N. H. Larsen. Paa Dampskibet Konginn Caroline Amalie, er i Sommer paa Touren imellem Kjøbenhavn og Aarhuus forglemt: 1 Læder-Hatteforteral, hvori 1 Hat, 1 Bogs og 1 gammel Paraply, Dito Dito, 1 Kasse, hvori Modeller, hvilket Eieren, imod at opgive Mærke &c. og betale de deraf flydende Omkostninger, kan erholde udleveret hos Aarhuus, d. 2den Novbr. 1842. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
Galeasen Anna, Skpr. N Ankersen, ligger under Ladning i Altona med Stykgods til Aarhuus, og kan snart være færdig til at afseile, da endeel af Ladningen allerede er indtaget. A. Thomsen, Mægler. Paquetten. Anders Sandøe Ørsted, der føres af Skipper P. Michelsen, ligger her i Havnen for en af de første Dage i tilstundende Uge at afgaae til Kjøbenhavn med Passagerer, Qvæg og Stykgods. Aarhuus, den 12te November 1842. W. J. A. Lewerkhuusen. Mindegade 2 340.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-12
J den Jessenske Boghandling faaes: Smukke fine Blanketter til danske og tydske Vexler, Connossementer og Anviisninger, linieret Papiir til Contocouranter og Regninger, flere Sorter Skriv- og Postpapirer, Papper, skaarne og uskaarne Penne, fiin fransk sort og rødt Blæk, flere Sorter rødt og sort Lak, Oblater, Penneknive, samt couleurte og trykkede Papirer. Portrait af Hr. Stænderdeputeret Oberst L. F. v. Brock er at faae paa chinesisk Papiir for 6 1/4, og paa hvidt Papiir for 5 ½ hos S. Warberg. Tapet Carduus, 2 Alen bredt, erholdes til 5 a 6 s. Alen, tages 10 ell. fl. Alen, billigere. Det anbefales tillige som et særdeles varmt Gulvtæppe-UnA. C. Wissing. derlag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
18 No 203. Mandagen den 14 November. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Nyheder fra Udlandet. Englænderne have nu tiltraadt deres Tilbage. marsch fra Afghanistan. Marschen gaaer over Kabul, for derfra at tage de fangne Britter med sig. Af Listen over disse erfares, at et Par Officierer ere døde i Kabul, og at en af Damerne, Sergeant Wades Kone, var løbet bort med en Afghaner og traadt over til Jslamismen. Et brittisk Skib, der skulde overbringe en Deel af det 62de Regiment til Dinapore, er forliist underveis, hvorved 262 Mennesker ere omkomne. Cholera grasserer i en høist foruroligende Grad blandt de brittiske Tropper i Bombay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
J China vedblive derimod Englænderne at gjøre store Fremskridt. De have nu ogsaa erobret Jangtsekiang, hvor Chineserne havde anlagt stærke Forsvars værker, hvilket man kan see deraf, at Englænderne forefandt der alene 253 Kanoner, af hvilke de fleste vare over 11 Fod lange. Kort efter blev Staden, Schangschang bombarderet og indtaget; alle offentlige Bygninger ødelagdes, Embedsmændene flygtede til Nanking; Regjeringens Kornmagaziner gaves til Priis for Folket. Nu vilde man gaae løs mod Nanking, det chinesiske Riges anden Hovedstad. (Over Bombay vilde man allerede have Efterretning om Nankings Erobring.)Man kan endnu ikke rigtigt forklare sig Aarsagen til Keiseren af Ruslands pludselige Hjemreise fra Warschau til St. Petersborg; men almindeligt antager man, at det maa have været overordentlig vigtige Anliggender, der have kaldt ham tilbage til Residentsen, thi Keiser Nicolaus er ikke den Mand, der ved en Upasselighed lader sig afholde fra at udføre en fattet Beslutning. Der menes saaledes, at den nærmeste Fremtid vil bringe vigtige Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Petersborgske Aviser havde for en Tid siden udtalt den Paastand, at den russiske Hærs Nederlag først da kunde ansees som utvivlsom, naar den Øverstcommanderende kaldtes fra sin Post. Dette er nu skeet: ikke alene General Grabbe har mistet Overcommandoen over det kaukasiske Armeecorps, men ogsaa General Sass har faaet sin Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Generallieutn. Pajols Afsættelse fra Militair commanden i Paris har gjort megen Sensation i denne Stad. Sebastiani er udnævnt til hans Eftermand. Pajol var en af Napoleons tappreste Officierer, der havde taget Deel i alle den store Armees Seirvindinger. J Felttoget mod Rusland commanderede han den davoustiske Armees Avantgarde og erobrede Fyrst Bagrations hele Artilleri. Ved Leipzig, hvor han commanderede Artilleriet, kastede en Granat, der ramte hans Hest lige i Bringen, ham 25 Fod høit i Veiret, ved hvilken Leilighed Napoleon raabte: "Slipper Pajol fra det dennegang, saa døer han aldrig!" Da Napoleon gav ham Æreslegionens Storkors, sagde han til ham i hele sin Generalstabs Nærværelse: Havde alle Generaler tjent mig saaledes som De, stod Fienden nu ikke i Frankrig!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Ved Tilbagekomsten fra Elba var Pajol En af de Første, som igjen forenede sig med Napoleon, og tilbageførte ham Loirearmeen. Det var ham, som ved Fleurus slog den preussiske Arriergaarde. Denne berømte gamle Kriger er nu heelt uventet bleven afskediget. J følgende Dagsbefaling har han taget Afskeed med den Division, han har command. i 12 Aar: Jnden jeg forlader de Tropper, fra hvilke jeg saa pludseligt seer mig adskilt, maa jeg bevidne dem min Taknemlighed for den Jver og Mandstugt, de under min Commando stedse have aflagt Beviser paa. Officierer og Soldater, Vi have gjennemgaaet haarde Prøvelser med hinanden. Eders Mod har aldrig svigtet, J have altid svaret til mine Forventninger. Jeg takker Eder for den Tillid, J stedse have viist mig. Eders Agtelse er et Gode, som Jngen kan tage fra mig. Den vil følge mig i mit Asyl, hvor jeg aldrig vil ophøre at ønske Held over Frankrig. Kammerater, Skjænker mig en Plads i Eders Erindring og Deeltagelse. Det vil være Lønnen for min lange Tjeneste. Lad saa komme hvad der vil Levvel!" Som et Beviis paa, hvor utilfreds man er med denne Begivenhed, er det, at en Mængde Nationalgarde-Officerer havde indfundet sig hos den afsk. General, for at tilkjendegive ham deres Beklagelse over, at han er falden i Unaade, hvorimod de, ganske imod Skik og Brug, endnu ikke havde hilset paa den nye befalingsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Pariser-Kabinettets Brud med den spanske Regjering skal nu være saa fuldstændigt, at der end- ogsaa er Tale om at tilbagekalde Hertugen af Glücksbjerg, der i den senere Tid har besørget den franske Ambassade i Madrid. En Koureer var tillige sendt til Lissabon, for at bringe Hertugen af Anmale Ordre til ikke at reise gjennem Spanien, men i Lissabon at oppebie Ankomsten af et fransk Dampskib, der skal bringe ham gjennem Gibraltarstrædet til Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Dronningen af England har nægtet sit Samtykke til et Giftermaal imellem Prinds Georg af Cambringe og Hertuginden af Beaufort. Hs. M. Argument i denne Sag lyder saaledes: "Mine Børn kunde døe; da kom Regjeringen til den høitbedagede Konge af Hannover og hans Søn, derefter maaskee til Hertugerne af Susser og Cambringe. Skulde dette skee, som muligt var, saa kunde den unge Prinds, som her omhandles, komme til at bestige Thronen. J saa Tilfælde vilde en Undersaatinde blive Dronning af England." (Morningchronicle erklærer den hele Historie for usand, og vil bevise det dermed, at da Hertuginden af Cambringe (Prindsens Meder) nylig var paa Windsor, ledsagedes hun af Lady Augusta Sommerset, Hertugen af Beauforts Datter.) J Manchester har der været Jldebrand i et stort Bomuldsfabrik, hvorved der indebrændte 25 Mennesker. Da Bygningen, som Størstedelen af de nyere Fabrikers, var af næsten lutter Jern og Steen, saa leed den ikke megen Skade, men alt det Jndvendige blev heelt opbrændt. - Den ene Fallit følger endnu stedse paa den anden. Et Par store Manufacturhuse havde ganske nylig erklæret sig bankerot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
J Plymouth har Joseph Lindons store SkibsrhederEstablissement falleret, hvorved en stor Mængde Arbeidere ere blevne brødløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Den preussiske Prinds Carl var forleden Dag paa Jagt i Grunewald. Prindsens Adjutant, Grev Schlippenbach, havde stillet sig under et Træ i Skoven, for at skyde Hjorte. Ved Ladningen gik Geværet af: Ladestok og Kugle traf Greven i Hovedet, saa han faldt død om, og da Folk, som havde hørt Skuddet, tilte hid for at see den nedlagte Hjort, fandt de Majorens Liig. - J en Regiments=Caserne i Breslau fandtes forleden Morgen sex Soldater qvalte af Kuldamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 12te Novbr. Da Hs. M. Kongen i Onsdags Aftes reiste herfra Staden til Jægerspriis, blev Allerhøists. af hele Frederikssunds Landevei estorteret fra Sogn til Sogn af ridende Bønder, der oplyste Veien med Lygter. Flere af Gaardene, der laae ved Landeveien, og Landsbyerne, gjennem hvilke denne løber, vare illuminerede, især udmærkede sig Herløv By. Hs. M. ventes til Frederiksborg Slot paa Mandag med sin Jagtsuite. (Dan. og fl. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
- Dagen før sin Afreise havde Hs. M. allern. behaget, at udnævne Hofraad Jacobi i St. Petersborg og russisk Consul Dobel i Helsingøer til Ridder af Dannebrogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
– Statsminister Stemanns Sygdom er Chiragra, et Slags Lamhed i Arme og Hænder. (Aalb. A.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-14
- I Gaar Nat var der atter Jldløs heri Byen; heldigviis fik den ikke Tid til at gribe synderligt om sig, i modsat Fald vilde vistnok flere Mennesker have tilsat Livet, da den smalle Trappegang strax var tilspærret af Røg. Kl. omtr. 12 1/2 udbrød Jlden i Stedet 153 paa Gl. Mønt i en Tobaksboutik, fra Gaden af kunde man see, at den begyndte midt paa Gulvet, men hurtigt bleve alle Vinduer angrebne af Flammerne. Ved hurtigt tililende Hjælp var Jlden allerede slukket efter omtrent et Qvarteers Forløb og det næsten uden Sprøiters Hjælp, men ved at man med Spande kastede Vand ind af Vinduerne. Alle Meublerne i Stuen bleve forkullede, men ikke fortærede, og skulle forøvrigt være godt assurerede; men en stakkels ved Siden af boende Mand havde det Uheld, at tjenstagtige, reddende Mennesker i en Fart kastede alt hans Sølvtøi &c. ud af Vinduerne paa Gaden, hvorfra han naturligviis ikke fik Alting tilbage. (Md.)