JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Blandede Efterretninger. Breve fra Oran af 4de Septbr. melde, at Militair=Operationerne skulle med October Maaned tage deres Begyndelse over hele det algierske Gebeet. Gen. Ondinot skal commandere Expeditionsstropperne, og Generalerne Litang og Perregaux staae under ham. J Løbet af September, agtede Marschal Clauzel, at lade foranstalte et Væddeløb paa Strandbredden, i Nærheden af Algier, hvortil flere Araber=Høvdinger vare blevne indbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Det er lykkedes det engelske Generalpost=Amts Bestræbelse at udfinde Ophavsmanden til det Attentat paa Liverpools Posthuus, der nær havde kostet Postmesteren Livet. Det er en Spanier, ved Navn Pelayo, som først den 21de f. M. med en amerikansk Paketbaad, var ankommen til Liverpoolse og havde opholdt sig der indtil den 25de, da han afreiste til London. Her blev han hæftet af Politiet, som heldigviis overraskede ham saaledes, at ingen Modstand blev mulig, paa hvilken han var vel forberedt, da man i hver af Lommerne, i hans Underklæder fandt en ladt Pistol, desuden førte han en Dolk hos sig. Et Brev, som fandtes hos ham, førte netop samme Segl, som de to endnu naabnede Breve, der i Liverpool vare leverede paa Posthuset tilligemed det Brev hvori Knaldsølvet befandt sig. J Pelayos Bopæl fandtes endnu 2 Kister, af hvilken den større, som man kun med Møie fik aabnet, indeholdt en Muskedonner, ladet med 18 Kugler, et Forraad af Kugler og Krudt og en meget ziirlig udarbeidet Dolk; den mindre Kiste har man ikke vovet at aabne, af Frygt for at den er fyldt med Knaldsølv. Fler med denne morderiske Composition fyldte Pakker fandtes i hans Bopæl, vare adresserede til forskjellige Personer i Mantazas og timeligviis bestemte til at afleveres paa Postcontoiret. Ved Forhøret har han kun villet vedgaae, at have afgivet et Brev adresseret til Gouverneuren i Havanna, General Tacon, hvorhan beder om en Remisse af 1500 Dollars, paa Posthuse i Liverpool. Om de med Knaldsølv fyldte Breve vil har aldeles Jntet vide, skjøndt de føre nøiagtigt samme Segl, som (Brevet til Gen. Tacon. Han vil ikke heller vedgaae at kjende de Personer, til hvem hine Breve ere adresserede. Han ger nu fængslet og Undersøgelserne fortsættes. Paa de medKnaldsølv fyldte Breve befinder sig paa Convoluten en Art Sværmer under Seglet, som, naar dette brydes, antænder Compositionen og foraarsager Explosionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Blandede Efterretninger. J Aaret 1833 have samtlige Communalbyrder i Landdistricterne i Kongeriget Danmark, ifølge de, efter et givet Schema, af Amterne indsendte Beretninger, udgjort en Sum af 2,672, 180 Rbd., Naturalpræstationerne anslaaede i Penge Tog iberegnede. Dette udgjør i Gjennemsnit 8 Rbd. 12 s. pr. Tønde uprivilegeret og 2 Rbd. 61 s. pr. Tønde privilegeret Hartkorn. Deraf har Konge, Kirke= og Præste=Tiendeen (Qvæg-Tienden iberegnet) udgjort henimod 1,400,000 Rbd., medens Fattigvæsenet medtog den, i Sammenligning med Hertugdømmerne, maadelige Sum 290,000 Rbd. Det høieste Bidrag til Fattigvæsenet var i Kbhvn. Amt med 1 Rbd. 32 s. pr. Td. Hartkorn, det mindste i Bornholms Amt med 139 s. og dernæst i Randers Amt med 44 1/2 s. pr. Td. Hartkorn. Udgifterne til Skolevæsenet udgjorde, iberegnet Degnepengene, 330,000 Rbd. De betydeligste Udgiftsposter dernæst ere: Veivæsenets med circa 284,000 Rbd. og Amtsrepartitionsforden med circa 210,000 Rbd. Frireiserne, denne betydelige Anstødsteen (man see Stænderforhandlingerne) have for Kbhvns Amt udgjort 14,000 Miil eller omtrent 46 1/2 s. pr. Tde. Hartkorn, hvorimod de i Holbek og Randers Amter kun have medtaget respective 8 og 8 1 s. pr. Td. Hartkorn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Høiesteret har den 3die Ds. afsagt følgende Dom i Sagen: Komd. H. Hartvigsen i Grenaa contra Oberstlieutn., Kammer. Joh. Emil Baron af Adeler: "De paaankede Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Fornærmelse paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Indstævnte (Adeler) for sit i saa Henseende udviste lovstridige Forhold bør bøde 100 Rbdlr. Sølv til Amtets Fattigkasse. Processens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanten med 100 Rbdlr. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Meddirecteuren for det Beckerske Skuespillerselskab, Hr. Neupert, agter i Vinter, med et nyt engageret Selskab, og ligeledes ganske nyt Repertoire, at besøge Jylland og først i Novbr. at indtræffe til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Onsdagen den 28de Septbr. blev en allerede i flere Dage savnet og efterlyst Aftægtskone, Else Laursdatter, at Faltring Sogn ved Lemvig, fundet død i en Aa, der flyder gjennem Sognet. Da Liget var nedsænket i Aaen med Stene, af hvilke 2 med et Toug vare bundne til Overkroppen og 1 ved Fødderne og det desuden bar Tegn til ydre Vold, formodedes strax en begaaet Misgierning, og Mistanken faldt paa den Myrdedes Søn. Denne, Huusmand Laurs Paulsen i Fjaltring Sogn, 30 Aar gl., hos hvem Moderen (en Kone paa 60 Aar) var til Huse, forsøgte vel at undvige, men blev paagreben og arresteret. Mellem Moden og Søn havde altid hersket slet Forstaaelse; de skjændtes daglig og Skjænderiet udartede ofte til Haandgribeligheder. Begge bare et unaturligt Had til hinanden. Allerede i det første Forhør tilstod Morderen Forbrydelsen, og forklarede: at han en Dag, for 3 Uger siden, var bleven høist opbragt lover Moderens bittre Udtryk og haarde Ord, og at han havde lagt saa voldsom Haand paa hende, at hun var falden om og besvimet; hvorpaa han, uagtet han bemærkede Livstegn hos hende, lagde en Strikke om hendes Hals, og derved deels slæbte, deels bar hende fra Stuen ud i Laden, hvor hun døde. Dette foregik om Dagen. Natten derefter tillede han Liget paa en Græsbaare ned til Aaen, hvor han nedsænkede det, efterat han om Dagen havde hentet de dertil fornødne Steen ved Havet og henbaaret dem til det udsette Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Den i Natten til 13de Septbr. under Ørmansgaard, Præsts Tolddistrict, indstrandede Jagt, Mette Cathrine, er kommet af Grunden igjen og seilet hjem til Kappeln.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Natten til den 2den October indstrandede i indre Bugten af SD. Rakke ved Skagen, i synkefærdig Tilstand, Galeasen Delphin" af Barth, Skipper J. H. Kraft, fra Memel med Egetømmer og Pibestaver bestemt til Boulogne, Mandskabet er frelst, og Ladningen ventedes bjerget, saavelsom ogsaa Inventariet og Takkelagen, men Skibet er Vrag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Reisende f. Kallundb. t. Aarh.: Komd. Galthen, Schmidt, Petersen og Jensen m. Kone; Skolelærer Pfaff m. Kone, Møller Brix m. Kone. - F. Aarh. t. Kallundb.: Administrator v. MentzdorffStudent Valeur; Malermester Uth m. Familie; Hr. C. Ree; Procurator Olsen; Kbd. Hartvigsen og Kalmer; Kammer. Ingerslev; P. Meldal; Pastor Holm; Gjæstgiver Brandt Byfoged Heiberg; Forvalter Haubroe; Cand. jur. Fabritius, de Tengnagel; Jfr. Polack. - Med Dagv. f. Aalb. igaar. Til Aarh. Fuldm. Toft; Komd. Jürgens. Til Rand.: Komd. Nisted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Døde. A. M. Dies, f. Hübers, 64 A.; Guldsmedsvend J. H. Luffe, 29 A.; C. M. Didrichsen, f. Dube, 68 A.; Alle i Kbhvn. Jfr. L. Molsted, 21 A., i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Hals Skibsliste. Jndk. D. 7de Octbr. S. Holm, P. Bruun, F. M. Alstrup, J. Theilmann og A. M. Schjønning; Alle f. Kbh. m. Stykg. O. Cornelius f. Helsingør, ball. A. G. Clausen f. Læss m. Skibsmaterialier. D. 8de: H. Jensen, N. Nielsen og N. J. Hou; Alle f. Svendb. m. Frugt. A. Albretsen f. Saxkøb. m. Hvede. R. Nielsen f. Kbhvn. og A. Lausen f. Aarh. m. Stykg. D. 9de: J. M. Berg f. Nordb.; K. Fisker, f. Odense, og d. 10de. J. H. Gulstoff f. Nordb.; Alle m. Frugt. P. T. Madsen f. Christiania, ball. P. Dam f. Riga m. Hør og Hamp. L. Nisted f. Newcastle m. Steenkul. - Udg. D. 7de, A. Møgelstue t. Lillesand og S. Ammundsen t. Grimstad, m. Korn. D. 8de: P. Smidt t. Drammen m. Kridt. A. W. Skrøder t. Rendsb., ball. D. 9de, J. Christensen t. Kbhvn. m. Havre og Sild. P. Jsacsen t. Randers m. Stykg. C. Christensen t. Hurup, ball. H. Jepsen t. Kbhvn, m. Raps.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Bekiendtgjørelser. Nogle honnette Folks Børn kunne, i Forening med mine egne, fra 1ste November d. A., fra Kl. 8 til 12 Formiddag og 2 til 3 Eftermiddag, erholde Underviisning i de samme Videnskaber, som læres i Jnstituterne. Aalborg, den 13de October 1836. Ærbødigst. C. F. Behrends, Organist.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Den aarlige offentlige Framen i mit Institutil begynder Mandagen den 24de og sortsættes til den 27de Dennes, hver Formiddag fra Kl. 9 til 12 og Eftermiddag fra 2 til 5. Ved at bekjendt Kjöre dette, er det naturligviis saa meget mit lir ønske, at Disciplenes Forældre og Foresatte de ligesom og Andre, der maatte interessere sig for Ungdommens Dannelse, ville beære Institutetimed deres Nærværelse. - De til Indsættelse anmeldte Börn hare at møde Fredagen den 4de Novbr., med hvilken det nye Skoleaar tager si Begyndelse. Aalborg, den 11te Octbr. 1836. Glandi.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Nogle meget smukt indfattede Cylinder= og Spindel Gulduhre, tillige med nogle meget smukke Bijouteri=Varer, ere i disse Dage hjemkomne og faaes billige hos H. P. Hansen. Historie om Reformationens Jndførelse i Danmark, eller en kort og sandfærdig Underviisning om, hvorledes Pavens falske Christendom blev afskaffet her i Landet, nu for netop 300 Aar siden, og derimod den sande evangelisk glutherske Christendom blev indført, optegnet til Ære for Jubelaaret 1836, for christelige Borgere og Bønder i Danmark, af L. F. Luplau, udgivet af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Prisen overalt i Danmark 16 s. Faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder. Meyers Universum, et belærende Billedværk for nalle Stænder, faaes til Subskriptionspriis, 40 sk., naar de tage de Efterfølgende, hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Bekjendtgjørelse for de Søfarende. En Vager med Kost er anbragt paa Vraget af det imellem Hirsholmen og Fastlandet sjunkne Barkskib Jupiter, og peiles fra bemeldte Vrag, der staaer midt i Løbet paa 3 Favnes Dybde og har 6 Fod Vand over sig, Frederikshavns Kastel i S. V. t. S. og Kirken V. 1/2 R. Aarhuus, den 8de Octbr. 1836. Krieger, Commandeur og Overlods i det jydske District.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Provsti=Sæderug kan endnu faaes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
En Examinatus juris med bedste Caracteer, som kan fremvise gode og paalidelige Anbefalinger og skriver en flydende og tydelig Haand, ønsker sig en Plads som Godsforvalter eller Fuldmægtig paa en kongelig Embedsmands Contoir. Nærmere Underretning erholdes paa Adressecontoiret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Skipper Thomas Hjelm, førende forrige Rissens Skib, afseiler først i næste Uge til Kjøbenhavn og kan medtage Passagerer og smaat Gods. Fartøiet ligger ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
En Beboelse, bestaaende af en Sal, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer &c., er til Flyttetid at faae til Leie. Bogtrykkeriet giver Anviisning. Planker, Krummelser, Knage og Stager, Alt til Møllebrug, ere at bekomme hos Mads Jensen. ved Ørsøled i Dronninglund Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-13
Da det ved Auctionen den 5te forrige Maaned gjorte Bud paa Forpagtning af Parcellen Nr. 45 af Aalborg, Byes Jord ved Vesterladegaard ikke blev approberet, bli liver bemeldte Parcel paany til Bortforpagtning stillet til Auction, som holdes paa Raadstuen Mandagen den 17de Dennes, om Formiddagen Kl. 100; hvilket herved bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Schweitz. Det er nu noget meer end 10 Aar siden Hr. Cousinlig hans Opdragling, den unge Hertug af Montebello, paa deres Reise gjennem Tyskland, i Dresden bleve underkastede Arrest og derpaa Forviisning, fordi man havde dem, mistænkte for Deeltagelse i de saakaldte demagogiske Rænker, som Udsendige fra den saa meget frygtede Pariser=Propaganda. Vi have her da et nyt Exempel paa de Forandringer i Forhold og Stillinger, som Politiken i vor Tid kun altfor ofte foranlediger. Det er denne samme Hertug af Montebello, som nu, efter Tilskyndelse af et Cabinet, til hvis Stotter hans forrige Hovmester, Hr. Cousin, ogsaa kan regnes, træder op som den ivrigste Forfølger af den selvsamme Propaganda, hvis Medskyldige han denganansaaes for at være, det er hans, til denne Forfølgelse, gjorte indledende Skridt, der har foranlediget alvorlige Forviklinger mellem Frankrig og Schweitz, mellem to Stater, af hvilke den sidstnævnte skylder den forstnævntes Exempei Aaret 1830 den frisindede Fremskriden, i hvilken dens Jnstitutioner, siden den Tid, befinde sig og som nu igjen maa see sig tilregnet de naturlige Følger af disse frisindede Fremskridt som Forbrydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Den franske Note har da foranlediget en overordentlig Landdags Sammenkaldelse til den 17de October. Udkastet til en Jnstruction for Gesandtskabet, som Forbundet sendes til Landdagen, gaaer ud paa 1) at Landdagens Beslutning af 9de Septbr. (betræffende det Conseilske Anliggende, skal sauctioneres; 2) at man skal forklare den franske Regjering, de Anskuelser fra hvilke Forbundets høieste Øvrighed gik ud da den, ifølge sin folkeretlige Stilling, tog hiin Beslutning 3) i Tilfælde, at en saadan Forklaring ikke skulde føre til det forønskede Maal, da vil der blive gjort Forsøg paa, ved en velvillig Magts Mægling, at bilægge de stedfindende Differentser; 4) Gesandtskabet bemyndiges til at deeltage i alle Beraadslagninger og Beslutninger, der have Opretholdelsen af Schweitzes Selvstændighed og Sikkerhed til Formaal.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Det Vigtigste, hvad der, saaledes som Sagerne nu staaer kunde møde i dette Øieblik, hvor Enighed, fremfor Alt, synes at være fornøden, er uden Tvivl den mislige Omstændighed, at Canton Waadt aldeles har forkastet Landdagsbeslutningen, med Hensyn til Flygtningene af 9de Septbr. 2) og derhos vægret sig ved at sende et Medlem til Eedsforbundets Repræsentantraad. Under disse Omstændigheder turde dette Schisma have uberegnelige Følger. Regieringsraadet i Zürich har, i denne Anledning, udstedt en broderlig Formanings=Skrivelse til Canton Waadt og opfordret Canton Gens til, ligeledes at giøre Modforestillinger i saa Henseende, for at bevæge Canton Waadt til at tiltræde de øvrige Cantoners Anskuelser i den allerede noksom forviklede Sag, Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Efter, Journal des Debats" skal den østerrigske ChargeCaffaires være tilbagekaldt af sin Regjering og, som Følge deraf, have forlangt sine Passe. Allerede tidligere var det, fra spansk Side, tilkjendegivet den neapolitanske Charge daffaires, at han, inden 14 Dage, maatte forlade Madrid, Han skal have deeltaget med Iver i at befordre de carlistiske Planer. Sardiniens diplomatiske Agent laver sig ligeledes til Afreise. - Det Afslag, man har givet Folkeforeningerne i Madrid, vedbliver at foraarsage Gjæring i Gemytterne og har endogsaa foranlediget en Spænding i Cabinet, tet, hvis Medlemmer ere langtfra at være enige i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Tyrkiet. no Et nyt Complot, hvis Hensigt skal have været at for jeg give Sultanen og udraabe hans ældste Søn til de Troen me des Behersker, er heldigviis bleven opdaget i Tide. Planenske skal være udruget i Seraillet selv; de fornemste Deeltagere og fandtes blandt de sorte Gildinger, men disses Tilhænleggere i Staden skulle ikke have været faa. Storherren forekom dem imidlertid denne Gang; et stort Antal af dem henrettede i Fængslerne; andre druknedes i Bosphorus. Grunden til Misfornøielsen maa søges i Sultanens Reformer og navnligen i Opstillingen af hans Portrait i Casernerne og paa i Flaaden. Om disse Reformer, for hvis Skyld alt meget Menneskeblod er udgydt, udtaler en Skrivelse fra Smyrne følgende Anskuelser: "Man maa tilstaae, at Tyrkiet under Muhameds Regjering har tabt Mere, end det har vundet; thi Janitscharernes Tilintetgjørelse, der vilde have været en beundringsværdig Stats=Streg, naar en fast Haand ogsaa fremdeles havde fort Landet frem til det Bedre, er nu ikke andet, end unyttig Grusomhed og en Ulykke for Folket, som nu er givet til Priis for Vilkaarligheden. Man maa derfor ikke undres, naar Riget Dag for Dag bliver svagere; det Forfald er aabenbart, dets Handel tager bestandigt mere og mere af og dets Montsystem bliver slettere. Formedelst en regulair Armee med ufuldkommen Disciplin, formedelst en Klædedragt, der nærmer sig den europæiske, og formedelst et Portrait er der i Bosphorus rundet Strømme af Blod, og endnu har intet gavnligt Establissement, naar man ikke vil tegne en eller to Skoler i Constantinopel, intet offentligt Jnstitut, ingen Understøttelse for Agerdyrkeren eller Lettelse for Kjøbmanden og Haandværkeren viist Tyrkiet, at dets Gjen fødsel nærmer sig. Man fortæller, at Sultanen vil sende sit Portrait til Mecca og at han har befalet, at ogsaa Muhameds Portrait skal males. Man vil nu faae at see som Tyrkernes Frygt eller Fanatisme vil faae Overhaand. Mahmud lader sig imidlertid ikke skræmme, men gaaet frem paa den engang betraadte Bane. En Plan, som at Ministeren for det Jndre er forelagt Hs. Høihed, har fundet hans bifald. Efter den skal Riget deles i 10 Præfecturer og Prøven dermed er allerede gjort i Lilleasien. De gamle Pascha-System faaer sit Naadestod ved denne Jndretning, ifølge hvilken en Generallieutenant skal staae i Spidsen for hver Præfectur og vaage over Skatternes Jnddrivning og Udførelsen af Sultanens befalinger. Efter Forlydende skal der ogsaa udskrives 2000 christne Drenge til Arsenalet og Manufacturerne, med en naanedlig Løn af 20 Styrkiske Piastre. Den christne Befolkning er yderlig opbragt herover, da Drengene enten ville blive slet behandlede eller mulig forledte til at antage Islamismen. (Mere om Tyrkiet næste Gang.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Norge. J Politiken vedbliver man at lyve og opdigte, saasnart de sande Begivenheder ei ere piquante nok. Vore Forhold blive da heller ikke forbigaaede; verserede her ikke for nylig Rygter om, at Grev Wetterstedts Mission til England og Frankrig skulde have til Hensigt at sondere de fremmede Cabinettets Stemning, forsaavidt der maatte blive Spørgsmaal om Forandring i Norges statsretlige Forhold: Af samme Art er, hvad det engelske Blad Spectator af 17de f. M. indeholder: "Kongen af Sverrig (sic) berettes at ønske Norges Jncorpering i Sverrig. Men imod dette Project er Keiseren af Rusland fjendsk, og heraf har reist sig betydelig Kulde imellem Nicolaus og Bernadotte. Den Første refererer sig til Tractaterne af 1814 og 1815, som ikke tillade Foreningen, men H. S. M. svarer, at Wienerractaten ikke hindrede de russiske Planer med Polen. Hvad Normændene ville tænke eller gjøre, synes ikke at have været taget med i Monarkernes Beregning; men Normændene, have førend nu viist, at de kunne baade beslutte og handle. Selv forslidte Sandheder kan det være godt hyppig at gientage, for at indprænte sig dem desstærkere. Kieler,
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
tractaten blev med Hensyn til Norges og Sverrigs indbyrdes Forhold til et Intet, da Sverrig syv Maaneder, efter nysnævnte Tractats Afslutning med Norge sluttede Conventionen til Moss, og hiin Tilintetgjørelse blev endnu bestemtere erkjendt derved, at Kong Carl den 13de lodse sig vælge til Norges constitutionelle Konge, hvorved Høist imme i alle Fald renoncerede paa al mulig Ret, ifølge Afsaaelsen i Kiel, fremdeles ved Antagelsen af Constitutioner af 4de November og endelig ved de af begge Rigers Stænter antagne Foreningsvilkaar af 31te Juli og 6te August 11815. Der er følgelig ingen folkeretlig Mulighed i at gaae tilbage til Kielertractaten, for at bestemme Norges folkeretlige og statsretlige Forhold. - Dette Samme synes og at være udtrykt i den kgl. Tale ved sidste Stor tings Aabning, hvor det hedder: "Nu staaer begge Folks Selvstændighed uantastet. Den udgjør en Deel af Europas offentlige Ret." Den Constitutionelle."
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Blandede Efterretninger. Times melder i en Skrivelse fra Krakan en sammesteds forefalden ubehagelig Begivenhed. Paa den østerrigske Commandant, Gen. Kaufmanns befaling er nemlig 2 krakau ske Studenter, for at have angrebet en Skildvagt, offentliblevne pidskede paa Torvet i Podgorze. Republikens Præsident, Hr. Haller, samt Politi=Directeuren, Sobolewskiskulle, som Følge deraf, have nedlagt deres Fuuctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Hertugen af Drleans mener man nu for vist skal formæles med den mecklenborgeschwerinske Prindsesse Helene, som Hertugen lærte at kjende under sit Ophold i Berlin. Prindsessen, der er ligesaa skjøn som dannet, er først i sig 2de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Storbrittannien har ophævet Slaveriet i sine Colonier, og dog blive i Skotland, ifølge en Lov, som skriver sig fra 1766, alle Personer, som arbeide i Kulgruber, baade Mænd, tioner og Børn, efter en vis Tids Forløb, Grubepatronens Eiendom, og kunne med Gruben overdrages til en anden EierHovedcaracteren i den franske Damepynt er for Øieblik let: Simpelhed. Den unge Piges Haarsmykke er blaasornblomster i blondt Haar, og Plouroser i mørkt Haarde Skjønne flynge et Baand to Gange om Livet og binde det sammen, med to flagrende Ender paa Siden af en kjole af Organdi eller Musselin, uden Kniplinger eller Fal blader. Skuldrene skulle være frie, og frenhæves ved suerre korte Ærmer og en broderet Puf paa Kjoleliget. En Baand, sløife er nok for at gjøre denne Dragt passende til Selskab. - Til Spadseretoure bæres en Straahat med Mark blomster, Haaret ordnet a Panglaise, en Kjole af Jaconet med smaa Bonketter eller af Mouselin med rosa og blaae Striber; de vide Ærmer have kun een Puf paa Skulderen og een under Armen; et Bondepigehalstørklæde af Organdi; Folderne i Rakken blive holdte af en lille Sløise for ret at fremhæve Halsen; det lille Halstørklæde, ger trukket ned under Beltet i Vifteform og besat med Kniplinger paa Siderne; over Brystet bæres et sammenbundet sort Fløilsbaand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Kjøbenhavn, den 11te October. Den vigtigste Begivenhed i Nationalbankens Histofrie siden hiint, i nue Følger saa beklagelsesværdige Laan af 4de Februar 1820, hvorved Octroyen i flere væsentlige Puncter blev forandret, er indtruffen i disse Dage. Hs. M. Kongen har nemlig rescriberet Bankens Repræsentant skab: at Allerhøistsamme antager, at Octroyen af 4de Julii 1818 5 6 Litra B. Nr. 1, hvorved der er tillagt Banken, gen aarlig Indtægt af 3/5 af Hæftelses=Renternes Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, saalænge indtil alle nu cirneulerende Rigsbanksedler derved kunne blive inddragne, ikke er at forstaae saaledes som Bankens Bestyrelse hidtil har antaget, nemlig: at Banken beholder disse 3 saalænge indtil alle circulerende Rigsbanksedler derved kunne blive inddragne, men saaledes, at Banken kun beholder disse : til Indfri gelse af den Deel af Rigsbanksedlerne, som ikke kunne indfries ved Hjælp af en anden af Bankens Jndtægter, nemlig en Deel af det, der indkommer fra Hertugdømmerne af dem, som paa en af de ved Patent af 4de Juli 1818 beskrevne Maader have udløst sig fra deres Forpligtelse til Rigsbanken, hvilken Deel udgjor henved 12 Mill., der altsaa hører til den Sum, som Banken hidtil har troet at have Krav paa af Finantserne, men som Hs. Majestæt nu har tilkjendegivet, at Allerhøistsamme antager, ikke at tilkomme Banken. Med Rescriptet følger en Betænkning af Generalprocureuren, Conferentsraad Ørsted, hvori han søger at begrunde den Mening, at Banken ikke har Ret til de fulde 3/5 af Hæftelsens Beløb for Jorder og Tiender i Danmark, indtil alle Rigsbanksedler derved kunne inddrages.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-15
Ifølge Octroyens 35te 8 bliver de Differentser, der opstaae imellem Regjeringen og Banken, at afgjøre ved Høiesteret; men selv under den for Banken ugunstigste Fortolkning af Octroyen vil Spørgsmaalet med Hensyn til Finantsernes Jnteresse ikke faae nogen Virkning for om 8210 Aar, da Finantserne endnu i et saa langt Tidsløb have at afgive den omhandlede 3 til Seddelinddragelsen. Hvad derimod for Øieblikket i høi Grad interesserer Publicum, er det forestaaende Valg af to nye Bank-Repræsentanter, i Stedet for Prof. Bang, der er udnævnt til Bankdirecteur, og Conferentsr. Ørsted, som ved denne Leilighed har fundet sig foranlediget til at nedlægge sin Post.