JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Til Paris ankom Efterretningen om Hollands Vægring den 4de ved en telegraphisk Depesche og det synes næsten, som man der ikke ganske var belavet paa samme. Preussens vigtige Beslutning, der siden skal omtales, kunde nemlig den 7de (fra hvilken Dag de seneste Efteretninger fra Paris ere daterede) endnu ikke være bekjendt i Frankrigs Hovedstad, omtales ei heller i Bladene, og dog yttrer de ministerielle Journaler sig langt mindre visse og Fredens Vedligeholdelse, skjøndt de endnu mene, at den ikke vil blive brudt. Alt har ogsaa faaet et mere krigersk Udseende. Paa Rigets østlige Grændse skal et Armeecorps af 2 Jnfanteri- og 2 Cavalleri-Divisioner opstilles, og de mangfoldige Begjæringer fra Militaire om at ansættes ved Nordarmeen, hvilke indløb til Krigsministeren, have bevæget denne til at afslaae dem alle og derimod befale, at en Bataillon af hvert af de Regimenter, der for Tiden ligge i Paris, skal afgaae til Nordarmeen. Vi vende os dernæst til de østlige Magter, der nu førstegang fremtræde som handlende, og her støder man da først paa følgende officielle Artikel i den preussiske Statstidende af 10de November: "Hofferne i London og Paris have anseet det for overeensstemmende med deres Jnteresse at bringe Tractaten af 15de Nybr. f. A., forsaavidt samme angaaer Gebetødelingen imellem Holland og Belgien, i Udførelse ved en Erklæring til begge Regjeringer, at nemlig enhver af disse inden den 12te har at rømme de Pladse, og Landstrækninger, som efter bemeldte Tractat ikke skulde blive i deres Besiddelse, og at i Vægringstilfælde denne Fordrings Opfyldelse skal bevirkes ved militaire Forholdsregler. H. M. Kongen har, overeensstemmende med sine forrige og bestandige Erklæringer samt med Østerrig og Rusland, i denne Anledning ladet den engelske og franske Regjering vide, at Høistsamme maa nægte disse Forholdsregler ikke alene sin Medvirkning, men ogsaa sit Samtykke og at han meget mere har besluttet at opstille et Observationscorps ved Maas for ved den franske Armees Jndmarsch i Belgien at kunne være bereed til at afværge de mulige Følger, som de tilsigtede militaire Operationer kunne have for Tysklands og hans Staters Rolighed, som for den almindelige Fred overhovedet. Derfor har H. M. udstædt de nødvendige befalinger til de i Vestphalen og Rhinprovindserne staaende Armeecorps, og Opstillingen af det her omtalte Observationscorps vil ufortøvet finde Sted."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Jfølge Efterretninger, fra Dusseldorf og Münster var nysnævnte Ordre indløben til disse Stæder den 6te og 7de Novbr., og ifølge Privatbreve fra Magdeburg har ogsaa det 9de Armeecorps faaet befaling til at bryde op til Rhinegnene.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Ovenstaaende Erklæring kan nu virkelig, ligesom fordum den romerske Gesandts Kappe indeholde baade Krig og Fred. Efter en Correspondenceartikel fra Berlin, af en Dag sildigere Datum (11te Nybr.), synes man der i Begyndelsen at have taget samme i den fredelige Betydning. Det er nu udtalt, hedder det i samme, hvad Enhver vidste, at de 3 Magter ikke indvillige i Tvangsmidlerne, ja at de misbillige dem, men tillige at de derfor ikke ere blevne Uvenner med begge de contraherende Magter og at Preussen ikke vil modsætte sig de Franskes mulige Jndmarsch i Velgien, men kun opstille et Observationscorps, for at hindre enhver anden Forstyrrelse af Roligheden paa dets Gebeet samt af den almindelige Fred." Efterskriften til denne Artikel lyder derimod anderledes. "Jeg beklager, siger Forf., at jeg iaften for en Deel maa tilbagekalde, hvad jeg imorges skrev. Den udenbyes tiltagende Frygt og de indløbende betydelige Ordrer til Salg af Statspapirer har idag nedsat Coursen ikke lidet og det har ogsaa vakt Opmærksomhed, at Staten ikke som sædvanligt har kjøbt. Der tales ogsaa om nogle fortrolige Meddelelser, ifølge hvilke den fredelige Tilstand skal begynde at forekomme Regjeringen selv problematisk. Hvor megen Vægt dette imidlertid har, maa Tiden afgjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Om Ruslands fremtidige Stilling til de tvende vestlige Magter haves endnu ingen Vished. Forskjellige Rygter ere i Omløb om store Bevægelser iblandt de russiske Tropper i Polen, men det eneste Tilforladelige, der for Øieblikket vides om denne Magts Politik er følgende Erklæring, fra det russiske Gesandtskab i London i Anledning af Meddelelsen af Tractaten imellem England og Frankrig: Udførelsen af de Tvangsmidler, som Frankrig og England have besluttet at bruge mod Holland sætter Sagen i en saadan Forfatning, at Ruslands Repræsentanter, ifølge de dem meddeelte og de forbundne Magter ikke ubekjendt Jnstruxer, see sig nødsagede til at træde tilbage fra Conferentsen. De ville ufortovet tilstille deres Hof en Rapport om de vigtige Begivenheder, hvilke ophævende Caracteren af en fredelig Mægling ikke tillade dem længere at tage Deel i deres Collegers Arbeider. Jdet de derfor foreløbig suspendere deres Deeltagelse i Conferentsen, oppebie de deres Hofs endelige Afgiørelse, grundende sig paa de vigtige Begivenheder, der have afnødt dem nærværende Erklæring. Hvad endelig de i Sagen nærmest interesserende Magter Holland og Belgien selv angaaer, da vedbliver man i første Land at ruste sig paa det Jvrigste og der spores tillige en Forbittrelse, som nok især vil gaae ud over Antverpen. Til Citadellet i Antverpen afgaae idelige Transporter af Mund- og Krigsfornødenheder og om Besætningens physiske og moralske befindende indløbe de gunstigste Efterretninger. Et Brev, skrevet ombord paa en ved Fort Bath stationeret Kanonbaad, lyder saaledes: "Vi vente nu her ved Flodens (Scheldes) Udløb den forenede anglogalliske Flaades Ankomst, om hvilken jeg dog neppe troer, at den vil løbe sit Hoved mod en Strøm, hvor enhver Fodbred vil blive gjort den stridig og hvor den dog ikke vil kunne trænge vi dere frem end til Fort Bath, Scheldens Thermopylæ. Her ligger Hs. Majestæts Linieskib, de Zæuv, tilligemed nogle Kanonbaade og denne Stilling er af Naturen saa stærk at allerede en betydelig Magt udfordres til at forcere den, deste mere Møie skal det koste Englænderne, da vor Marine endnu har en gammel Regning at afgjøre med disse Herrer og vi kun vente paa en Leilighed til at vise Lord Malcolm hvad den nederlandske Marine formaaer. Fremdeles er hver af Forterne Lillo og Liefkenhoek forvandlede til et Gibraltar og Citadellet selv er kun at sammenligne med en Krudt, mine. Fuldkommen bombefast, vel forsynet med Kanoner og Mørsere samt undermineret vil det ikke falde Franskmændene saa let, som de mene, at tage Fæstningen, og prøve de derpaa, vil man kunne sige om Antverpen: "Her stod en gang en prægtig Stad. At denne sidste Trudsel ikke er tom, sees vel bedst af følgende Bekjendtgjørelse fra Overbefalingsmanden i Staden, Antverpen, Oberst Butzen: "Jeg iler med at tilkjendegive min Medborgere i Staden og paa dens Grund, at, da Kongen af Holland har vægret sig ved at rømme de af hans Tropper endnu besatte Dele af vort Gebeet, saa vil inden kon Tids Forløb Tvangsmidler vorde anvendte fra Frankrigs og Englands Side, hvis altsaa inden den 15de Førstes mo Hollands Handel rettede Demonstrationer intet Resultat med føre, saa vil man bruge Magten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Da nu Citadellet udgjør et af de vigtigste Puncter mod hvilke det første Angreb vil blive rettet, saa vil Regi sengen træffe alle mulige Forholdsregler, for at unddrage 1 Fjenden ethvert Paaskud til at bringe Krigens Ulykker over Stadens rolige Jndvaanere; men da den ikke kan indestaae for, hvilket Slags Forsvar en i Valget af sine Midler lidet samvittighedsfuld Fjende kan gribe til, saa opfordres Jndvaanerne af Staden og dens Grund herved til at tage saadanne Forholdsregler for at sikkre deres Personer og Eiendomme, som de bydende Omstændigheder udkræve." J Pa tis vil man vide, at de allierede Magter ere blevne enige som at affordre Holland Erstatning for den Skade, som maatte tilføies Antverpen ved Bombardementet, hvilken Erstatning skulde tilveiebringes ved et Afslag i Hollands Fordring til Belgien. Denne Beslutning skal være communiceret den hollandske Regjering, og er i saa Fald - da Vexelen neppe bliver accepteret - nyt Tønder til Krig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Belgiernes Konge agter personlig at aabne sine Kamres Møde den 13de November; ogsaa Dronningen vil være tilstede ved denne Høitidelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Tractaten imellem Frankrig og England angaaende de belg. holl. Anliggender læses nu in extens i de engelske og franske Blade. Dens væsentlige Jndhold og Bestemmelser, lere allerede bekjendte paa een ikke umærkelig Omstændighed, nær, der skal meddeles dette Blads Læsere i næste Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Blandede Efterretninger. Den 25de October blev Keiserinden af Rusland lykkelig forløst med en Storfyrste, som har faaet Navnet Michael, Nicolajewitsch, og er udnævnt til Chef for Grenaderernes Livregiment til Hest.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Jfølge Gotheborgs Quarantaine=Commissions Bekjendtgjørelse af 31te October er paa Ødde nærved Strømstad indrettet en Quarantaine for alle svenske og norske Skibe, som fra mistænkte Steder i Norge ere bestemte til svenske Havne, hvorimod de fra smittede norske Steder afvises til andre Qvarantainepladse. Varer kunne ikke udlosses ved denne Qvarantaine til Rensning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
J London forfærdiges i denne Tid en Stadskareth til Keiseren af Rusland. Den skal koste over 100000 Pd. St. 8 a 900000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 13de November. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 ½ a 151 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/4 a 44 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 a 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/85 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 a 107 1/2 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99499 1/4 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto Natod i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 66 1/67 L. St. Hamborg, den 13de Novbr. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 11 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 43. Lissabon 43 3/8. Amsterdam 2 M. 35, 80, k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 215. Species pari. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Kjøbenhavns Havnepriser, den 10de November. Holst. Hvede 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Sjell. Hvede 6 Rbd. 5 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. 4 s. Dansk Rug 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Østers. Rug 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, Lad. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, brad. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Havre Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 13 Rbd. - Mk. - s. a 14 Rbd. 3 Mk. - s. Veile.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Søndagen den 21de October foretoges en Lyst=Seiltour heri Fjorden paa det af vor duelige Skibsbygmester Prinz byggede Skib, Amtmand Treschow kaldet, som bivaantes af Byens Embedsmænd og en Mængde Borgere. Det er det første Skib, som her løb af Stabelen. Ved et vel arrangeret Maaltid udbragte Hs. Hobhd. Hr. Stiftamtmand og Ridder Hoppe Skaaler for Skibets Held og for den i Amtet uforglemmelige Amtmand Treschow, der har saa store Fortjenester af vor Havn. Flere Salutskud løsnedes, da Skibet. foer forbi de omliggende Herregaarde, og Ecchoet fra de om krandsende Skove gjentog tusindfold de venlige Gjenhilsener. Først silde paa Aftenen endtes denne Søfart, hvis Munterhed den lystige Bachus og de i Dybet skjemtende Nereider, forhøiede. Horsens. Nogle Arrestanter, som Tiden faldt lidt for lang, kom paa det slemme Jndfald at bryde ud. De fik gjennemskaaret nogle tykke Planker, saa de kunde komme sammen og arbeide og skulle de alt have begyndt paa at grave et Hul under Muren. Men Arrestforvareren, en snild Mand, kom i rette Tid efter deres Forehavende. J Forhøret skulle de efter Forlydende have paastaaet, at Alt dette var skeet, inden de flyttede ind i Leiligheden. Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Det her indstrandede svenske Skib, Hazard, blev den 10de og 11te Dennes aldeles Vrag og er fuldt af Vand, følgeligen det lidet af Ladningen der senere er bjerget, eller muligen endnu maatte kunne bjerges, total havareret. Seil og Takkelage er bjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har benaadet Districts-Commissair i Helsingøers Hovedkystpolitie=Districts 6te District, Johan Classen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
I Dr. Etharts,medicinischechirurgische Zeitung, resenseres Statsraad Herholdts Beschreibung sechs menschlicher Misgeburten mit 14 ausgemahlten Kupsern." J Jndledningen siges. Dette Skrift fortjener især Opmærksomhed og retfærdig Paaskjønnelse af den Grund, at de der nedlagte Undersøgelser indeholde meget Nyt; de berigtige og udfylde Meget, hvorom man hidindtil ikke var kommen paa det Rene, og de ere udførte med en Omhu, der geraader Forfatteren til Ære."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
En Christianshavner klager i Politivennen" over det af Grosserer, Ridder Jacob Holm paa Appelbyes Plads, ligeoverfor Kongens Bryghuus, anlagte Trankogeri, der nu, i Forening med det gamle Trankogeri paa den grønlandske Handels Plads, fra hvad Kant Vinden end blæser, udbreder den væmmeligste og ufordrageligste Stanktaage over Byen. Jndsenderen anraaber derfor Grosserer Holm om Barmhiertighed, for Christianshavnernes Næser, og opfordrer ham til at flytte sit Tranbrænderi ud til en af hans Eiendomme paa Amager. At han er den Mand, som kan bringe sine Medborgere dette Offer, siger Jndsenderen er vist nok, og at han vil, derfor borger hans retskafne Tænkemaade, der er langt fra at hylde Sætningen, bonus Jueri odor er re qvalibet (o: Profiten er god, hvoraf den end lugter.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Dr. Hansen siger i sine sidste statistiske Undersøgelser af Hertugdømmet Slesvig Følgende: "Fordum blev jydsk Oxekjød, som finere og behageligere af Smag, betalt høiere i Hamborg, end det af Marsk-Oxen. Nu derimod foretrække de hamborgske Slagtere det store og røde Qvæg, fordi Luxus i Hamborg skal være aftaget, Accisen er lige høi af stort og smaat Qvæg (5 Spec. pr. Stykke), Talgpriserne lave, og fordi der til den nyligt i Gang komne Forsendelse af levende Qvæg til England, til Skibsproviantering, fortrinsviis søges de større Racer. Allerede vil man have sporet denne Tilsidesættelse af det jydske Qvæg i alle Marskerne, indtil Elben, og man befrygter desaarsag, at Jyllands Handel med magert Qvæg stedse meer vil aftage. Et Forsøg paa at gjenoplive Jyllands gamle Handel med Qvæg til Holland, er ogsaa mislykket." (Tilsidst duer vel slet Jntet af Hvad vi have hertillands!
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Ved Korselize Hovedgaard paa Falster er ogsaa iaar den 28de Septbr., efter det Kongl. Landhuusholdningss. Foranstaltning, bleven afholdt en Præmieploining, til Svingplove, nes Udbredelse og Opmuntring for Pløierne. I Kjøbenhavn er der ikke færre end 6 til 700 tjenestløse. Piger. J Politivennen foreslaaes derfor at forbyde flere Piger for det første at komme derover fra Provindserne. For at have reddet Skipper Tobbens og 2 Matrosers Liv(fra Pappenburg) er Strandfoged Christoph. Hinrichs i Bu sum tildeelt Medaillen for Druknedes Frelse, og Claus Bruer, Hans Muhl og P. H. Mathiesen af Hs. Majestæt, hver en Belønning af 12 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Fra Hamborg meldes, at den i Altona afdøde Etatsraad og Borgermester, Ridder J. D. Baur, har testamenteret sin efterladte betydelige Formue til Staden Altona og velgjørende Stiftelser, under den Betingelse, at hans efterlevende Enke aarlig skal have en Revene af 40000 Mark, han har ikke efterladt sig Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Ved at omtale Planen til en Børsenhalle i Kjøbenhavn, yttrer Nya Argus af 27de f. M. det Haab, at det skal ikke vare længe, inden Sverrigs Hovedstad tilregner sig Fordelene af et saadant Establissement."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Det er høist glædelig, hedder det i en Beretning fra Kjøbenhavn af 3die Novbr., som læses i Hamb. Corresp. den 7de næstefter at bemærke den kraftige og virksomme Aand som for nærværende Tid udvikler sig hos vort Militair. Begyndelsen gjordes med en Totalforandring af Militairacademiet og en Høiskoles Oprettelse, som i den sidstforløbne Maaned har afholdt sin første Exammen med udmærket Resultat. Den partielle Reform begyndte i Artilleriecorpset, som i videnskabelig Dannelse og militair Aand staaer meget høit, og om man endog skulde, som ikke er at haabe, heri blive staaende paa Halvveien, saa er dog altid gjort et stort Fremskridt. Særdeles Opmærksomhed har man ogsaa henvendt paa vore Fæstningsværkers Tilstand, en Commissionen, i hvis Spidse der staaer en udmærket Ingenieurofficeer, Oberst v. Prangen, er beordret til at underkaste Kbhvns. Fæstningsværker en nøiagtig Undersøgelse, og bringe de nødvendige Forbedringer i Forslag. Endnu vigtigere er det, at man synes igjen at have optaget den gamle Plan, at gjøre Fredericia til en stærk Centralpunkt for Danmarks militaire Forsvarslinie, en Plan, som med megen Veltalenhed er bragt paa Bane af Captain v. Blom, og med stor Jndsigt af Major v. Fiebiger. En aandrig og frisindet ung Officeer, Captain v. Tscherning, har i en Række Smaaskrifter foreslaaet endeel Forbedringer i vor nuværende militaire Organisation, og med stor Sagkundskab udviklet Planen til en almindelig Folkevæbning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Om den nye Synagoge for det mosaiske Troessamfund i Hovedstaden, læser man en udførlig beskrivelse i Kbhvnsposten. Over Hovedportalen er anbragt en hebraisk Jnscription, som betyder: "Velsignet være den som kommer i GudsNavn, og i hvilken Bogstaverne sammenlagte udgjøre Aarstallet. Synagogens indre Rum er ved Søilerækker deelt i 3 Dele, af hvilke den midterste er 19 Alen breed, 35 Al. lang, og 21 Al. høi. Paa Siderne befinde sig Gallerier, for Damerne, med amphitheatralske Sæder. Midt paa Trappen som fører til det Allerhelligste, er Prædikestolen, og nedenfor samme en Tribunne til Forsangeren. J en Fordybning mod Østen befinder sig det hellige Skab, rigt forgyldt. Over samme læses. Betænk, for hvem Du staaer." Tæppet foran Skabet er af rødt Fløiel med Guldfryndser. Ovenover samme sees Moses's Tavler, paa hvilke Lyset falder ned fra Loftet. Jnscriptionen paa selve Skabet betyder, "Jeg har stedse Gud for Øine. Foran samme er en Lampe med det stedse brændende hellige Lys. Ved Tribunen er anbragt en Harmet forgyldt Lysestage. Naar Skabets Floidørre aabnes, læses i det Jndre: "Hør, Jsrael! den Evige, vor Gud, er en eneste Gud. (5 M. B.) Hans Navns Hæder være evig priset. Den Evige er Gud. Kirkens Jndre bliver oplyst ved 29 sexarmede Messinglamper, som ere ophængte imellem de ottekantede Søiler i begge Etager. Til alle Gibsforziringer paa Gesimserne og Kapitælerne ere Motiverne tagne af Planteriget, da ifølge den mosaiske Ritus ingen Afbildning af noget levende Væsen, maa finde Sted. Jntet til Bygningens indre eller ydre Forziring er forskrevet fra Udlandet, Alt er forarbeidet i Hovedstaden. Den dertil medgaaende Sum, circa 80000 Rbd. er tilveiebragt ved et hos Sø Assurancekom pagniet optaget Laan paa circa 57000 Rbd., som aarligen afdrages i 28 Aar, og deels ved frivillige Sammenskud af Samfundets Medlemmer. J Kbhvn. er udkommen, et nyt Blad, som hedder: Skjærsilden. Nr. 1 indeholder: Hvad er det, Captain Mørch, Compagniechef i Hs. Majestæts Livjægercorps, nu har foretaget sig? Med Forslag til ham, at lade sig ansætte ved den ægyptiske Armee. - Er det sandt, at det Kongl. Admiralitet har afslaaet den brødløsgjorte P. Ordrups Ansøgning om, at hans Forhold maatte vorde undersøgt? - Vink til Kbhvns. Commandant, Generalmajor v. Gruner, ikke at forfalde til Despotisme, med en Paralel, slagen mellem ham og General Sundt. Med Motto: jeg frygter Eder ikke, I Store, ere J andet end Mennesker, (Kbhvns. Adr. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Fra den 20de til den 27de Ocober ere 20 Skibe ladede med Korn passerede igjennem Øresund; af disse vare 9 bestemte til hollandske og 17 til norske Havne; 2 til Guernsen og 1 til Dunkirchen; det 30tes Bestemmelse var ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Copulerede. J Randers: Bagermester Svendsen og Jfr. M. Caspersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Landmandens Bon om Forandring i Capitels Taxtens Fastsættelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
(Af Politievennen.) Det har i mangfoldige Aar været Tilfældet, at Kornpriserne i Septbr., Octbr., Novbr. og Decbr., have været langt høiere end i Januar, Fbr. og Marts, fordi Kjøbstedmanden, strax efter Høsten kjøber sit Korn til Føde, Malt o. s. v.,men saasnart Vinteren indtræder falder Kornet betydeligt. Jngen Landmands Tid tillader ham derimod at aftærske sit Korn førend Vinteren, og dog skal han førend den Tid præstere Tiender og yde sine herskabelige Afgifter, og saaledes er det ikkun de betingede Tiender og jorddrottelige Afgivter, som egentligen om Efteraaret af Bonden skal udtærskes forat sælges til de da gieldende høie Priser. Længere hen, naar det nye Aar begynder, kommer først det egentlige Forraad, som Bonden kan sælge, efterhaanden som det udtærskes, til Kjøbn Lyden, der nu gjør med Bonden hvad han vil, fordi denne ingen anden Udvei har. Bønden maa derfor sælge 1 1/2 Tde., for siden at betale 1 Tde. efter den Capitels-Taxt, som fastsættes efter Jndberetninger fra Præsterne og Magistraterne i Januar over de siden Jndhøstningen gjældende Priser, der vil kunne kaldes saare mislige, fordi disse, vel i Sagen meget interesserede Mænd, dog kunne have savnet Leilighed til at kjende de variable Torvepriser. Landmanden - som saaledes sukker over den høist trykkende Maade, hvorefter han maa betale Tiende og Landgilde - fremsender derfor den indstændige Bøn: at til Capitels Taxtens fremtidige Ansættelse ogsaa Kornpriserne for Januar, Fbr. og Marts maatte tages med under Beregningerne, og at Taxten saaledes først blev at fastsættte i Midten af April, naar Beretningerne vare hidkomne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Døde. M. C. Camradt, f. Weise; Frøken S. M. C. Morgenstjerne; Snedkerm. N. Lange, 48 Aar; alle i Kbhvn. Captain og Enrolleringschef i norsk Tjeneste Chr. van Deurs, i Christianssand. Skolelærer og Degn P. Radoor, 70 Aar, i Rorup. Forhenv. Skolel. P. Nielsen, 56 Aar, i Ubberud. Grovsmedem. P. Møller, 44 Aar, i Odense. Hyrekudsk I. Jørgensen, 44 Aar, i Viborg. - Grevinde af Molktes født Lewezaus Datter, Wilhelmine Frederiche, i Pløen. Præste=Enken Dieck, f. Prætorius, 53 Aar, til Witzwort.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Frederikshavns Skibsliste. Jndkomne. Den 8de Novbr.: J. Kongsbak af Skagen fra Læsø til Frhvn. med Stykgods. L. Nysper af og til Frohvn, fra Aalb. ballastet. D. 9de: O. Andersen af og fra Østerr. til Frhvn. m. Træl. D. 100de: S. C. Madsen og A. Gudmundsen af og fra Østerr. til Frohvn. m. Træl. P. A. Pig af Lysekthl fra Corsøer til Norge m. Byg og Smør. J. Abrahamsen af og til Kragers fra Aalb. m. Korn og Fedev. A. C. Bune af og til Horsens fra Moss m. Jern. D. 11te: H. Kaarup af og til Callundborg fra Christiania m. Trælast. N. Pedersen af Ærveskjøbing til Assens fra Christiania med Træl. og Jern. D. 12te: D. C. Bærenz af og til Frhvn. fra Aalb. med Stykgods. L. C. Nielsen af og til Frhvn, fra Kbhvn. m. Bøgestave og Salt. D. 13de: P. H. Nissen af og fra Flensborg til Frohvn, med Kornbrændeviin og Stykgods. J. Bengtsen af Fiskebekskihl fra Gothenborg til Randers med Træl. D. 14de: C. C. Eschen af Eckernførde fra Neustadt til Newcastle m. Byg. - Udgaaede. Den 13de: P. Erichsen af og fra Frohvn, til Læss med tomme Foustager. D. 14de: P. A. Pig af Lysekihl fra Corsøer til Norge m. Smør og Byg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-17
Jfølge Fleres Ønske anføres herefter, som ovenstaaende, de for Modvind anløbende Fartøier ligeledes saavel ind som udgaaede.