Københavns Adresseavis, 1769-05-17
Kongelig Forordning. Hans Kongel. Majestæt har Allernaadigst ladet udgaae en Forordning om Hoveriets Bestemmelse i Danmark, dateret Christiansborg Slot den 6 Mai 1769, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, a. a. Giøre alle vitterligt: At som Vi, fra Vores Regierings Tiltrædelse, stedse have været betænkte paa de Midler, hvorved Land=Væsenet og Ager=Dyrkningen, der for en stor Deel er Grunden til Vore Rigers øvrige Fordeele, kunde forbedres, og Jordegods Eyeren, saavelsom Bonden, gives meere Anledning og Lyst til Stræbsomhed, ved at afskaffe adskillige Misbrug, og forebygge de Hindringer, som hidtil ere mødte, og endskiønt Vi haabe og giøre Os forvissede om, at de fleeste Eyere og Besiddere af Jordegodser, baade have behandlet deres Bønder som retskafne Huusbonder, overeensstemmende med Lovene, saa og søgt at forbedre Bondens Vilkaar og lette deres Hoverie i alle muelige Maader, skal dog en Deel Jordegods Eiere ikke berudi have efterkommet deres Pligter, hvortil kommer, at Bønderne paa adskillige Stæder, have gjort sig et urigtigt Begreb om berørte Vore Allernaadigste Hensigter, og ikke viist den Lydighed og Fæste=Pligt, som de efter Loven vare deres Huusbonder skyldige. Saa, for efterdags at forrebygge og rette saadan Uorden, og at handthæve enhver i sin lovlige Eiendoms=Ret, samt sætte Grændser for een og anden Jordegods Eiere, som maatte kræve for meget Hoverie af Bonden, og endelig, at Bonden kan være underrettet om den Hov=Tieneste, han er Huusbonden pligtig, ville Vi Allernaadigst Enhver Bonde, som forretter Hoverie, af hvad Slags det end være maatte, lidet eller meget, skal af sin Huusbonde forsynes med et Hoverie=Reglement, hvorudi, uden Undtagelse, alt det Arbeyde, han for sin Huusbonde er pligtig at forrette, skal være anslaget og fastsat til visse Dage, og siden det er baade billigt og tienligt, at Bonden kunde vide at gjøre Regning paa, bestandig at have nogen vis Tid til eget Arbeydes Fremme, saa ville Vi tillige Allernaadigst, at disse Dage skulle være bestemte til et vist fastsat Antal Ugentlig, da, naar dette Antal er aftient, de øvrige Dage i Ugen skulle overlades til hans egen frie Raadighed, uden at Huusbonden, i samme Dage, kan paalægge ham noget. I det seeneste inden Aar og Dag, fra denne Vores Forordnings Publications Dato af at regne, skulle alle Hoverie giørende Bønder, over hele Riget, være forsynede med deslige Reglementer, som strax derpaa vedhæftes deres Fæste Breve, og fra den Tid af blive en Regel, som Huusbonden i at kræve Hoverie ingenlunde, uden Bondens Samtykke, maae overskride. Jngen Arbeyds=Dag maae gjemmes fra den ene Uge til den anden, eller paa nogen Maade skrives til Restance; thi naar Ugen er forløben, skulle alle Dagene ansees som aftiente, hvad enten de have været brugte eller ey, dog skal Pløye= og Høst=Tiden herfra for saavidt undtages, at, naar Huusbonden i samme Tid, formedelst slet og ustadigt Veyrligt, har været nødsaget til at lade een eller flere Dage gaae forbi, uden at tillige Bonden, det da Allernaadigst tillades ham at indhente den eller disse ubrugte og forbigangne Dage, ved at tilsige Bonden i de næstpaa følgende Uger, een Dag og Ugen oftere, end Reglementet tilholder; hvormed maae fortfares, indtil de i ovenmeldte Tid tilgode blevne Dage ere eftiente, og saa længe Pløye= og Høst Tiden vedvarer, men ey længere. At fordre Dage forud for den tilkommende, Tid tillades ikke, med mindre sligt skeede med Bondens gode Villie og mindelige Samtykke. Hvad Arbeyds=Dagene angaaer, da giøres Forskiel paa Kiøre eller Spænd Dage, og Haand eller Gang=Dage. Ved en Kiøre eller Spænd Dag skal i Almindelighed forstaaes den, i hvilken Arbeydet forrettes ved 1 Karl, 1 Vogn, 1 Slæde eller deslige, og 2 Heste. En Haand= eller Gang=Dag skal den kaldes, i hvilken et gaaende Bud, enten i Karl, eller 1 Pige eller 1 Dreng er pligtig at møde, bruger Huusbonden, i Høstens eller anden Tid, tilligemed 1 Vogn, fleere Folk, end den, der bruges til at kiøre Vognen, da ansættes hver af de øvrige for en a parte Gang=Dag. Under Kiøre eller Spænd=Dagene regnes ogsaa Pløye= og Harve=Dagene, da Bonden bør møde med Plov eller Harve, samt Folk og Heste, eftersom Egnens Beskaffenhed maatte udfordre; men hvor mange Folk og Heste dette er, skal dog i Reglementet antegnes. Hov=Buddene, saavel de kiørende, som gaaende, skulle møde paa det Sted, hvor de til Arbeyde blive ansagde: J November, December, Januarii og Februarii Maaneder Klokken 8 om Morgenen; Dem forundes samtlig halvanden Times Middags Hvile, og tillades at drage bort Klokken 4 om Aftenen. J Martii, April September og October Maaneder skulle de møde Klokken 7; de hvile 2de Timer, og drage bort Klokken 5. J Mai, Junii, Julii og August skulle de møde Klokken 6, de hvile i 2de Timer, og drage bort Klokken 6, undtagen saa længe Hør= og Korn=Indagningen vedvarer, da de, om Fornødenhed det udfordrede, skulle arbeyde saa længe det er Dag. For hver Fierdingvey et Hov=Bud haver at reise over en halv Miil, inden han kan rekke det Sted, hvor Arbeydet er anviist, gotgiøres ham en halv Time om Morgenen, og en halv Time og Aftenen, saavel i Tid som Arbeyde, Saaledes gotgiøres den, der er tre fierendeel Miil fraliggende, en halv Time om Morgenen og en halv Time om Aftenen; den der er 1 Miil fraliggende, 1 Time om Morgenen og 1 Time om Aftemen, og saa fremdeles; dog skulle i Ploye= og Høstens=Tid de, som ikke ere i fuld Miil fraliggende, herfra være undtagne, da disse i samme Tid, men ikke ellers, bor mode lige saa tillig, og blive lige saa længe, som de nærmest beliggende, uden at nyde nogen Gotgiørelse i Henseende til Veyens Længde. Naar et Hov=Bud er tilsagt, og efter Tilsigelse haver indfundet sig, bør Huusbonden at anvise ham Arbeyde, men skulle Huusbonden, formedelst een eller anden indfaldende Omstændighed, paa den Dag intet Arbeyde have at anvise ham, da løber Dagen lige fuldt for Bonden, og bør ansees som aftient; dog hvad Høstens Tid anbelanger, forholdes hermed efter den 2den SphiFormeldning.