Berlingske Tidende, 1785-07-01
Efterat Udskiftningen i Overeensstemmelse med bemeldte Plan, uden dog at tage nogen Fæedrift fra Beboerne, var iværksat, udflyttede han 3 Bøndergaarde, lod bygge en Kalkovn, og anlægge et Mejerie af 50 Køer paa et Overdrev, som tilhørte en i Seiglflod værende øde Gaard, ejat tale om andre Anlæg for Huusmænd til Opsyn med Gaardens Diger, og Grøfter, Brøndes Udhugning igjennem Kalksteen, Omvexling af Agerjord mod Engbund m.v. Men et Arbeide især, foretaget i dette Aar, maae ikke forbigaaes. Som baade Hovedgaardens og Bøndernes Enge vare udsatte for Oversvømmelser i Utide af Mølle=Aaen, og en der ovenfor liggende vældefuld Søe, saa lod Hr. Kammerherren fra Møllen langs med Aaens og Søens nordre Side igjennem Moradsen slaae en 12 Alens bred Dæmning og føje samme med en 3850 Alen derfra liggende Bakke, hvorved 300 Tdr. af Gaardens og 2500 Tdr. af Bøndernes Enge blev sat i Sikkerhed mod Oversvømmelse i Utide, hvilket Arbeide dog meget blev lettet ved Levninger af en gammel Dæmning, som i Aarene 1710, 11 og 12 havde været arbeidet paa Langs med Dæmningen lod han grave en 4 Alen bred Hoved grøft, hvori siden er blevet skaaren 9200 Alen Grøfter 2 a 3 Alen bred, hvorved Eiendommen ganske har sat sig. J Octøber Maaned samme Aar reiste Hr. Kammerherren til Mellenborg, for nøiere at erkyndige sig om de adskillige Haandgreb, hvorved man der med mindre Folk bestiller meere Arbejde end her i Landet, hvilket var ham ved hans TiendegaardsMarkers forestaaende Dyrkning høist vigtig at vide. J det Meklenborgske antog han en der indfødt Avlskarl, som hos ham skulde indføre den Meklenborgske Hage, som har megen Lighed med den i Sielland brugelige Krog, allene at den er endeel større og sterkere. Næst at anvende den milde Vinter til Steenrydning og Materialiers Anskaffelse til den forestaaende Bygning paa Tiendegaarden, blev Aaret 1779 begyndt med at udhugge en Brønd, med at opføre et grundmuret Vaaningshuus, samt fornødne Bihuse, og et Fæehuus til 86 Kreature, indrettet paa holsteensk Maade, som alt blev indhegnet med dobbelte Steengjerder. Hovedgaardens Agerjord blev inddeelt og bestemt til de Slags Kornsortere Dyrkning, som den i Følge dens Egenskaber var beqvem til, ligesom Hr. Kammerherren og lod anvende den paa hans Jorder sig befindende Mergel til dens Forbedring. Fra Byerne Lundbye, Guddum og Lillevorde bleve 9 Bønder gaarder udflyttede. Bøndernes Enge bleve end videre gjennemskaarne med endeel Grøfter, og med et Stykke af Hovedgaardens Enge blev et Stykke af 60 Tdr. Land, som ikke kunde sættes under Vand, bestemt til et Forsøg, for ved Pløining at forbedres. En liden Skov blev indhegnet med 4300 Alen Grøfter, Diger og Gjerder. Den fra Meklenborg forskrevne Avlskarl tilbragte Sommeren med at til lære 4 Stude til at trække Hagen, og en Karl til at føre den. 1780 blev først paa Tiendegaarden opbygt nok en Lade, 2 Bøndergaarde udflyttet fra Guddum Bye, og de nye Veie og Dæmninger deplantede med Piletræer. Nu lod Hr. Kammerherren og giøre Indretninger til om Vinteren at sætte Eugene i Sikkerhed mod Frost, og om Sommeren efter den første Slet ved Vanding at forskaffe sig Efterslet, som blev iverksat ved nogle Render igjennem Mølle=Aaens Dæmning, og smaae Grøfter, 1 Tørv dybe, i Engene. Af de Forbedringer, som Hr. Kammerherren har forsøgt, har ingen yttret sig hastigere og fordeelagtigere, i Forhold til Omkostningerne, end Engenes Forbedring ved rindende Vands Paaførelse; thi Enge, som tilforn neppe lønnede at slaae eengang, giver nu Efterslet, og over firedobbelt Grøde imod tilforn. Efterat Bønderne nu ved de gjorte Indretninger vare satte i Stand til at indsee Nytten deraf, og vidste at bruge dem til deres Fordeel, samt lærte at kjende Værdien af den Tiid, de tilforne maatte anvende til Hove; saa begyndte Hr. Kammerherren nu i Aaret 1781, i Overeensstemmelse med deres eget Ønske, at tilstaae nogle af dem Hoveriefrihed imod en bestemt Penge-Afgivt. Saaledes bleve strax 20 Bønder, paa nogle faa korte Reiser nær, og lidt Arbeide ved Høebiergningen, gjorte hovedfrie for et Aar, imod 4 Rdlr. af Td. Hartkorn, og 1 Rdlr. i Landgilde. Det Hoverie, som disse Bønder tilforn havde forrettet, bestrides nu ved Dagleie re, og de Folk, Heste og Stude, som han i Aaret 177 til Extra-Arbeidets Bestridelse havde anskaffet. J Følge Accord med det Kongelige General=Land=Skonomie= og Kommerse=Kollegium blev anlagt en Vævskole, og i den Henseende opført de fornødne Bygninger. Paa Hovedgaardens Mark blev end videre udtørret en Mose paa 120 Tdr. Land; og da denne paa 3 Sider var omringet af høje Bakker, og paa den fjerde af den højt spendte Mølle Aae, saa maatte her baade skaffes Fald til Afløbs=Grøfter, og findes Raad mod Aaens Oversvømmelse. Det sidste blev forekommet ved en Dæmning af 3600 Alens Længde, og det første ved en Rende, udhulet af en 22 Alen lang Bog, som blev nedlagt i Dæmningerne, efterat Aaen først ved en tredobbelt Dæmning af Tømmer, Fjele, Faskiner og Tørv, samt ved Slusernes Aabning var gjort ganske tør, hvorved denne Moses Grøfter altsaa skaffedes Communication med den langs med Aaens nordre Dæmning løbende Grøft, og dens Vand givet tilstrækkelig Afløb, ligesom den og, ved at stoppe Renden, igjen kan sættes under Vand. J Aaret 1782. blev Hoverie-Accorden fornyet med de forhen anførte 20 Bønder, og samme Frihed blev tilstaaet nogle flere. Af Lillevorde blev i dette Aar udflyttet 2 Bøndergaarde. En Heglehuus, samt et Kogehuus til Blegeriets Drift blev opbygt. Mølle=Aaen blev nu skaaret 5 Alen bredere. 4 Karpedamme bleve anlagte, og fra Meklenborg, hvorhen Hr. Kammerherren dette Aar atter gjorde en Reise, bragte han en Forvalter og en Avlskarl med tilbage, for desbedre at faae den Meklenborgske Dyrkningsmaade rodfæstet. (Fortsættelsen følger i Tillægget).