Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-04
Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 71. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 September 1827. Høsten. Gud gav os et velsignet Aar! Thi vil vi være glade. Og Marker Velsignelsen yder: Og glade de Høstsange lyder. Den kostbare Agerens Byrde: De Leer høit klinge – nu segner til Jord Nu prise vi Herrens velsignede Ord, Som huldrig vil være vor Hyrde; Og Brødet paa Ageren skabte: Og qvægge og fryde sin Hjord udi Vang, Thi prise den Herre vor jublende Sang, Som Alting saa herligt fuldbragte. Ham prise den Eier af gyldene Sæd, Han veed Hvem Velsignelsen sender De Høstfolk rask ile fra Sted og til Sted, See herlig nu smiller den guldgule Sæd, Th. Thaarup. Jstemme med Brødrene glade; Han til Ham de Bønner opsender. Ham prise den Arme som før var saa ræd, Ja Hver som blot skuer Guds Fylde paa Jord, Et takkende, jublende, prisende Chor Din Godhed ei Herre aflade!"Men skabte til Englenes Glæde! O! skulle Dig Mennesket glemme? Dig takke Umælendes Stemme; At de vorde mætte og glade Din kjærlige Haand Du oplade! Du mætter den Hungrige, lindrer vor Nød, Til alle Du sende nødtørftige Brød, Dig Himmelens Fugle høit prise med Sang, Som Føden dem skaber i grønnende Vang, Ham Du ei blot skjænker det Brød her paa Jord; Og huldrig ved Livsens det evige Ord Vil hisset en Boelig berede, Hvor Føden i Aandernes evige Boe Skal Sjælen evindelig qvæge! Hvor Sorgerne svinde i salige Roe, Hos Herren de Fattiges Læge. Til Hannem vi ile naar Høstdagen vil Os sanke i Faderens Lade; Det naadig Han lægge Velsignelsen til Som os nu her skuer saa glade. C. Mülertz. De danske Kjøbstæder og deres Bestyrelsesmaade efter vor Lovgivning Det er Bestyrelsesmaaden af de enkelte Dele af en Stat, der afgiver Maalestokken for Bedømmelsen af hele Statens Bestyrelse. Er hin bygget paa gode og sunde Principer, da kan man være viis paa i denne at finde den Kraft og Eenhed, der skaber Folkets sande Vel. Kjøbstæderne udgjøre en saare vigtig og betydelig Deel af Landet; det kan derfor ei være uden Jnteresse for Mange, nøiere at blive bekjendte med det danske Municipalvæsen, eller de Love og Principer, overeensstemmende med hvilke vore Kjøbstæder bestyres, saa meget mere, da denne Kundskab giver Fædrenelandsvennen den tilfredsstillende Overbeviisning, at vort Municipalvæsen er bygget paa Grundsætninger, der gaae ud paa at udvikle Nationens Kræfter, give Jndustrien en passende Retning, og opvække og føde ægte Borgersind. Vi skylde den nyere Lovgivning mange vigtige og gavnlige Forbedringer i Municipalvæsenet; vor vise Regjering har her, ligesom i andre Bestyrelsesgrene, landsfaderligen forenet Hensyn til det, der skyldes Nationalitet og gamle ved Love og Sædvaner, indførte Indretninger, med Omhue for at Jntet i Statsbestyrelsen forældes, at Tiden ogsaa kan hævde sin Ret. Jngen menneskelig Indretning er imidlertid fuldkommen, og i vort Municipalvæsen vil der vel og findes enkelte Grene, hvori en Forandring vilde kunne ansees gavnlig. Det kunde saaledes maaskee fortjene at blive en Gjenstand, for en nøiere Prøvelse, om ikke forskjellige Principer burde følges med Hensyn til Administrationsmaaden af de større og de mindre Kjøbstæder. Thi, da de større Byer forestaaes af flere Embedsmænd, imellem hvilke Myndigheden, og Ansvaret er deelt, istedetfor at i de mindre Byer, hvor Bestyrelsen har en mere indskrænket Virkekreds, samme er i een Mands Hænder, og saaledes mindre lokal Kontrol finder Sted, saa synes det at ligge i Tingens Natur og Aanden, af vor øvrige Lovgivning, at en saadan Forskjel med Hensyn til Bestyrelsens Organisation imellem de større og de mindre Kjøbstæder hensigtsmessigen kunde finde Sted. Vort CommunalSkattevæsen hører vist nok ogsaa til de Gjenstande der fortjene en nøiere Undersøgelse. Grændsen imellem den lokale Øvrigheds og Overøvrighedens eller Provincial-Øvrighedens Virkekreds, synes ikke at være saa bestemt og nøje afpælet, som en fast Tingenes Orden udkræver. En Jnstruction for Kjøbstæds Øvrighederne, hvorved deres Pligter og Virkekreds saa nøje som mueligt fastsættes, en almindelig Anordning, indeholdende de væsentligste Bestemmelser om Eienstanden for Municipal-Administrationen, Forretningernes Gang, og Organisation m.m., vilde vist nok meget kunne bidrage til at afhielpe denne Mangel. – En Revision af vor Lovgivning om Municipalvæsenet vilde upaatvivleligen medføre megen Nytte, den vilde iblandt andet, kunne give flere lokale Authoriteter Anledning: til at fremkomme med Forestillinger og bemærkninger, grundede paa Erfaring og Embeds-Praxis. angaaende gavnlige Forbedringer i enkelte Grene.