Berlingske Tidende, 1836-02-18
Island og samt for Torsdagen den 18de Debruar. No Fortsættelse af Sagen angaaende Udkastet til en Communalanordning, for Kjøbstæderne, Kjøbenhavn do herfra undtagen. (See denne Tidende No. 6566.)§ 10. Valgene, der stedse, udenfor de Tilfælde, hvori en extraordinær Vacance skal besættes, skulle foregaae Dagen efter Nytaar, eller dog en af de nærmest paafølgende Dage, forberedes ved en Liste over de Valgberettigede og Valgbare, som udfærdiges af Valgbestyrelsen, der skal bestaae af Magistraten eller Byfogden og Formanden for Borgerrepræsentanterne samt en Anden af disse hvilken de selv dertil udnævne. Ved denne Fortegnelses Affattelse bør saavel Kæmmeren som andre Byens Bestillingsmænd, hvis Hjelp dertil behøves, gaae Valgbestyrelsen tilhaande. Listen udlægges 14 Dage i Forveien til almindeligt Eftersyn, og forsaavidt Nogen maatte finde, at enten en Uberettiget var optagen eller en Berettiget var udeladt, har han 3 Dage forinden Valgdagen at anmelde sin motiverede Jndsigelse eller Reclamation for det første Medlem i Valbestyrelsen, som, hvis fornødent gjøres, anstiller nærmere Undersøgelse, for at Sagen strax paa Valgdagen kan afgjøres ved dens i Medhold af Lovene tagne Beslutning. En Anke over Nogens Udelukkelse kan ei komme i Betragtning, naar den ei inden den foranførte Tid er fremsat).) Hvad den Tid af Aaret angaaer, hvorpaa de nye Valg skulle finde Sted, da synes Dagen eller nogle Dage efter Nytaar (danske Lov 35-1 fr. 361 og Rescript af 19de Juli 1793) at være den mest passende; thi vel kunne Regnskaberne for Byens Jndtægter og Udgifter først aflægges senere, men der kan Jntet være til Hinder for, at de nye tiltraadte Repræsentanter tage Deel i Gjennemsynet af Regnskaberne for den Tid, hvori de aftraadte Repræsentanter fungerede, hvorimod hvert Aar udgjør et eget Afsnit af Communens Bestyrelse. Det er dernæst anseet hensigtsmæssigt, at Valgene forberedes derved, at der forfattes og nogen Tid forinden til alle Vedkommendes Eftersyn udlægges Lister over de Valgberettigede. Listerne har man troet burde underskrives af Magistraterne og tvende deputerede Borgere, hvilke i det Hele maae styre Valghandlingen. Man har endvidere holdt for, at, naar Listerne, saaledes som i Udkastet er bestemt, henlægges i 14 Dage til alle Vedkommendes Eftersyn, turde det være passende at fastsætte en Tid af 3 Dage førend Valgdagen som den Termin inden hvilken det skulde paaligge Enhver, der vilde anke over, at en Uberettiget var optagen i Listerne, eller en Berettiget udeladt af samme, at fremkomme med sin motiverede Jndsigelse, som derefter nærmere kunde blive undersøgt, og Sagen strax derefter blive afgjort paa Valgdagen. Foranførte Bestemmelser ere ganske affattede efter den Analogi, som Forordningerne om Provindsialstænderne frembyde, naturligviis med visse Modificationer. 11. Dagen og Klokkeslettet, da Valgene skulle foregaae, bliver i det Mindste 8 Dage forud, paa den for offentlige Kund Byen sædvanlige Maade, at begjørelser i kjendtgjøre. Valgene foregaae offentlig paa Raadstuen, og alle Vælgere, som ville udøve deres Ret, have at møde personlig, og der enten mundtlig for Valgprotocollen eller ved en Stemmeseddel tilkjendegive, paa hvilke Personer de vælge. Naar alle Valgberettigede have faaet Adgang til at afgive deres Stemmer, og disse ere tilførte Protocollen, har Valgbestyrelsens Formand tydeligt at oplæse og tvende af Valgbestyrelsens øvrige Medlemmer at optegne og sammentælle samtlige afgivne Stemmer. Den, som efter Stemmernes Optælling findes at have de fleste Stemmer, erklæres da for valgt Borgerrepræsentant).§ 12. Naar der ere flere Vacancer, som ved Valget skulle besættes, bliver der paa foranførste Maade at stemme om hver Posts Besættelse for sig Valget, der ikke bør kunne udøves uden personligt af hver Vælger (efr. Rescriptet af 19de Juli 1793 2 og Fdn. 15de Mai 1834 § 8), har man troet, i Analogi af hvad der finder Sted ved de stændiske Valg, at maatte skee offentligt, dog saaledes, at det staaer Vælgeren frit for, om han vil dictere sin Valgstemme mundtligt til Protocollen, eller om han vil benytte en Stemmeseddel, som derefter bliver at oplæse og protocollere. Man har troet, at en relativ Pluralitet var nok, for at En skulde ansees af hans Medborgere at være udnævnt til Communens Repræsentant. Dette har Analogien af Bestemmelserne om Valg til Deputeret i Provindsialstænderne for sig. Det synes nemlig at være inconseqvent, hvis man vilde gjøre større Fordringer med Hensyn til Stemmefleerheden ved Valget af en deputeret Borger end af en stændisk Deputeret. Naar i en Commune flere Repræsentantposter ere vacante, kunde det være et Spørgsmaal, om der bør finde et specielt Valg Sted for hver Plads, der skal besættes, eller om Vælgerne paa eengang have at stemme paa saa mange Personer, som der til disse Pladse behøves. Analogien af Fdn. 15. Mai 1834 (for Sjælland og de øvrige Øer) 5 40 kunde synes at tale for den sidste Fremgangs J 43. Dersom den, paa hvem et Valg falder, fremkommer med nogen Undskyldning har Valgbestyrelsen at bedømme, hvorvidt denne kan ansees tilstrækkelig til at befrie ham for at overtage den Post, hvortil han er valgt, eller ikke. Findes Undskyldningen antagelig, skrides strax til et nyt Valg. Hvis Magistraten eller dens Pluralitet ikke er enig med orgerrepræsentanternes Pluralitet angaaende Undskyldningens Antagelighed, bliver Sagen at indstille til Amtmandens Afgjørelse. Paa lige Maade forholdes, hvis der maatte være Spørgsmaal om, hvorvidt et Valg virkelig har Pluralitet for sig eller ikke, eller der iøvrigt maatte opkastes Jndvendinger imod dets Gyldighed. maade. Nysnævnte Lovbestemmelse indeholder imidlertid intet afgjørende Beviis for, at den der foreskrevne Valgmaade er anseet for at være den i og for sig mest beqvemme til at udfinde Vælgernes sande Villie, den var nemlig, hvad de stændiske Valg angaaer, aldeles nødvendig for det det Tilfælde, hvor en stor Masse af Vælgere have at vælge flere Deputerede, og navnligen i Kjøbenhavn, hvor det vilde have ført til en uendelig Vidtløftighed og Besværlighed, om henved 2000 Vælgere skulde have mødt 24 Gange for at vælge 12 Repræsentanter og ligesaa mange Suppleanter. Den preussiske Stadteordnung 5 71 foreskriver saamange Valg, som der er Pladse at besætte, hvorimod den sachsiske i 143 byder, at enhver Stemmegivende skal paa sin Stemmeseddel angive det hele Antal valgbare Borgere, hvormed han ønsker de ledige Pladse besatte. Det oftere ovenomtalte Rescript af 19de Juli 1793 § 2 foreskriver og, at der paa een Gang skal voteres paa det hele Antal, hvorimod 5 13 af det aabne Brev af 22de Mai 1818, der bestemte, hvorledes Repræsentanterne for Nationalbanken skulde vælges af de dertil af Kongen udnævnte Valgmænd, foreskrev, at der skulde stemmes paa een Repræsentant adGangen. Denne sidste Fremgangsmaade er uden Tvivl den bedste, naar Vælgerne have nogen Routing- og ikke forsømme at gjøre passende indbyrdes Aftale, hvorimod det i Mangel deraf kunde hænde sig, at den Stemmefleerhed, en Valgeandidat virteligt havde for sig, ikke kom frem, fordi Vælgerne i en forskjellig Turnus havde stemt paa ham. Denne Ulempe er der imidlertid vist neppe synderlig Grund til at frygte for i en liden og com pact Valgkreds. Det er derfor i Udkastet fastsat, at der bliver at stemme om hver Plads for sig. Skulde Valgbestyrelsen finde Noget mod Pluraliteten besluttede Valgs Antadet af gelse at erindre, har den derom at indgive Andragende til Vort Cancelli, forsynet med Amtets Betænkning. Ligeledes kan den, hvis Undskyldning er forkastet af Valgbestyrelsen, henvende sig til Cancelliet. Hvis et Valg saaledes ifølge bemeldte Vort Cancellies Resolution maatte blive sat ud af Virksomhed, blivet nyt Valg at foretage).§ 14. Den, som er valgt til Borgerrepræsentant, har til Magistraten at indlevere en skriftlig Forsikkring, hvori han, i Henhold til sin aflagte Borgereed, forpligter sig til med samvittighedsfuld Troskab at iagttage alle de Pligter, der i hans Kald paaligge ham, saavel imod Konge og Fædreland, som i Særdeleshed imod den Commune, der har valgt ham til at tage Deel i Bestyrelsen af dens Anliggender. 15. Naar Valget af en Borgerrepræsentant er fuldbyrdet, gjøres derom strax Jndberetning til Amtmanden, der, hvis han maatte have noget imod samme at erindre, har at andrage Saadant for Vort Cancelli ). Ved denne Paragraph bliver kun at bemærke, at Magistraten, hvad enten denne bestaaer af een eller flere og de eligerede Borgere ved denne, som ved andre Leiligheder, maae betragtes som to afsondrede juridiske Personer, der hver for sig maae antages, at bifalde det, hvorfor de fleste Stemmer inden for samme erklære sig, men uden at nogen Sammentælling mellem begges Medlemmer kan finde Sted. Naar begge disse Corporationer skulde stemme viritim, vilde Øvrigheden stedse blive overstemt af de eligerede Borgere, selv om der blandt disse var ikke ubetydelig Dissens. Det følger iøvrigt af sig selv, hvad dog i Udkastet udtrykkeligen er tilføiet, at, naar den fremkomne Undskyldning for at modtage Valget er befunden antagelig, maa der strax skrides til nyt Valg. Denne Paragraph er overeensstemmende med Fdn. 15de Mai 1834 (for Sjælland med flere Øer) 11.19 og 21.