Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-05-04
Nyeste Post-Efterretninger. Den 23de April om Aftenen var det Rygte udbredet i London at Kongen af England var død; det voldte en almindelig Urolighed; men Hofcirculairen sagde den 24de: at Kongen, som om Natten imellem Torsdag og Fredag havde sovet roligt, befandt sig hele Dagen bedre. De Londonske Blade vedblive skarpt at dadle det forunderlige hemmelighedsfulde Forhold, som i denne Henseende finder Sted ved Hoffet. Hertugen af Clarence aflagde den 23de et Besøg hos Hs. Majestæt, og opholdt sig 1 1/2 Time i Slottet Vindsor, hvor Hs. Majestæt endnu Kl. 5 om Eftermiddagen befandt sig i en tiltagende Bedrings Tilstand. – J en privat Skrivelse fra London af 13de April hedder det: at Efterretningerne fra Fabrikstæderne lyde for saavidt gunstige, at man sporer en større Virksomhed i alle Grene af Jndustrien; dog maae Fabrikanterne arbeide med en saa liden Profit, at deres hele Omsorg maae være henvendt paa, hvorledes de kunne erholde Materialierne for bedst Kiøb, forbedre Maskinerne, og derved stedse meere undvære Menneskebænder, og endelig paa hvorledes de kunne nedsætte de Folks Arbeidsløn, hvis Haandgierning de ikke kunne undvære. Allerede i lang Tid have Udfabrikanterne selv gjort Reiser til Sachsen og Schlesien for at indkiøbe Ulden. Nedsættelsen af Arbeidslønnen har man allerede bragt saavidt, at naar en arbeidende Familie ikke faaer Halvdelen af hvad den bruger til sin Underholdning udbetalt. af Sognet som A misse, saa maae Forældre og Børn arbeide 12 til 14 Timer dagligen, og kunne dog knap fortiene saameget at de kunne stille deres Sult og bedække deres Krop. De arbeids løse Personers Antal voxer bestandigt til; imedens man paa den ene Side anlægger Jernbaner og bygger Dampvogne, for endnu mere at lette Varernes Transport, som ved de gode Landeveie og Heste og de mange Canaler desuden gaaer lettere fra Haanden i England end i no ger andet Land, saa nedværdiger man paa den anden Side Menneskene til Lastdyr, og lader den alt for store Mængde af Fattige i mange Sogne slæbe Sand, Stene og Steenkul hele Mile, allene for at give dem noget at bestille. Synet af saadanne Tog af hentærede og pialtede Mennesker under en Opsynsmands Stok i det frie England er virkeligt oprørende. Hr. Horton ønsker at man vil transportere denne overflødige Folkemængde til Colonierne, hvor dens Flid snart vilde forskaffe den en hæderlig Uafhængighed; men uagtet saare mange Familier udvandre i denne Tid af Landet, deels ved Hielp af deres egen Formue og deels ved Understøttelse af Menneskevenner, Kirst sogne og Speculanter, saa modsætter sig dog Gierrigheden en almindelig Emigrationsplan, hvorved de Rige bleve nødte til strax at giøre en betydelig Udgift, endskiøndt de dog tilsidst maae betale langt mere i Fattigskat. Den bekiendte Hr. Oven har en anden Plan for at afhielpe den almindelige Nød; han har nemlig holdet en Forsamling, hvori han paanye har fore slaget sin gamle Yndlingside, men som aldeles ikke er beregnet paa den menneskelige Naturs Beskaffenhed, den at hvert enkelt Menneske skulde ophøre at arbeide til sin egen Fordeel; men at de skulde samle sig i Menigheder hvori alle skulde arbeide for en fælles Kasse, og siden dele Profitten imellem sig. - Man skriver fra London, at mæn kan anføre det som et Træk til at charakterisere det Udvandringsværmerie som har grebet Nationen i denne Tid, at en Familie i London for nærværende Tid begiver sig til Colonien ved Svanefloden i Nyeholland, og som dog eier et Huus paa een af de eleganteste Pladse i Londen, og et ved den saa maleriske Ulvatersøe (en saadan almindelig Tilbøielighed hos om Nation til at udvandre viser, at man forudseer slemme Tider, og formodentlig at man befrygter at den tiltagende Nød blandt Folket vil forøge hos det Attraaen efter en Parlamentsreform, som Regieringen kan tilsidst blive nødt til at give efter for, og som da kunde foraarsage den farligste indvortes Crisis. Redacteuren af dette Blad har forresten en ubehagelig Omstændighed at melde med Hensyn til Udvandringen til Nyeholland; Man veed, at man af dette Fastland hidintil har kun kiendt Kysterne; men at det store indvendige Lands Beskaffenhed har hidintil været aldeles ubekiendt. Han har nu i disse Dage faaet i Hænderne det nye Engelske Værk The Picture ofAustralia. London 1829. J Slutningen af dette meddeles et Brev fra den bekiendte Skribent om Nyeholland Allan Canningham, dateret Sydner, den 28de April 1829. Det er bekiendt at Landinspekteuren Hr. Oxley, som var gaaet over de blaae Bierge i Aaret 1818 opdagede en betydelig Flod, som blev kaldet Macquarrie Floden, havde en Retning fra Sydost til Nordvest. Han forfulgte Flodens Løb, men da han var kommen til den 30te Grad nordlig Bredde, saa kunde han ikke komme videre, da Floden tabte sig i en uhyre oversvømmet Landstrækning Capt. Stur og flere Personer med ham have nu i Slutningen af 1828 foretaget en Reise til Bierget Harris, som ligger derved, for derfra at trænge ind i det vestlige Land. De kom omtrent 30 Mile dybere indi Landet mod Vesten til den 145de østlige LængdeGrad fra Greenwich, og fandt en uhyre Ørken den var aldeeles fortørret, uden drikkeligt Vand for Kreature og Mennesker, saa at de maatte skynde sig at komme tilbage i en Hast, og hvad der var det forunderligste, de stødte paa en Flod som var næsten en halv Engelsk Miil bred, som flød imod Sydvest, og hvori Vandet var aldeles salt. Floden kaldte de Darling-Floden. De fandt at Landet var aldeles ubeboeligt, og det er destoværre at befrygte, at det er Tilfældet med det hele indvendige store Land, og at blot enkelte store Strækninger paa Kysterne lade sig opdyrke; men der er ogsaa Jordbunden og Climatet ganske fortræffeligt; det forstaaer sig at man ikke er kommen videre ind i denne Jordens Deel end i det sydostlige Hiørne af samme.) Disse store Udvandringer fra England kunne allene finde Sted til de dyrkelige Egne af Nyeholland, Canada og de forenede Nordamerikanske Stater, i de sidste udbreder nu Culturen sig stærkt imod Norden i det saakaldte vestlige Territorium, ved Lake Superior, som er rigt paa de fortræffeligste Blyeminer, og i Sønden paa den vestlige Side af Missistippi=Floden i Provinsen Teias og langs med Missouri=Floden og dens tilløbende Kilder. Man bemærker desuden den samme Udvandringsdrift i de Nordamerikanske Stater som i Europa, saa at Folkemængden istedet for at voxe til paa Kysterne, adsplitter sig over det hele store indvendige Land. - Men til det befriede Sydamerika kunne ingen faae Lyst endnu til at udvandre undtagen enkelte Kiøbmænd, som ville nedsætte sig i Stæderne; thi alle disse nye Stater er fulde af indvortes Uroligheder. Den Mexikanske Minister Alaman har nyelig klaget over i en offentlig Beretning, at Landet er fuldt af Røvere og Uroes stiftere; Partierne rase desuden imod hinanden og mange Yorkinos ere nyelig blevne arresterede i Hovedstaden; imidlertid synes den nærværende Regiering at handle med Energie, saa at man haaber paa roligere og bedre Tider. - J Staden, Guatimala, hvor det for Øieblikket er nogenlunde roligt, tales om at den Nederlandske Minister General Verveer har andraget paa hos Regieringen, at en Canal maatte blive gravet imellem det Atlantiske og stille Ocen, som skulde gaae til Søen Nikaragua, og som skulde være saa stor at Koffardieskibe paa 3 til 400 Tønder kunde passere igiennem den. Man siger, at den Russiske Regiering skal meget interressere sig for Jværksættelsen af denne Plan, da den vilde lette Ruslands Handel paa sine Colonier paa Nordvestkysten af Amerika.