Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Hollænderne begynde nu igien at gribe til deres gamle Forsvarsmidler imod de rasende Fiender som trænge ind paa dem, nemlig at giennemskiære Digerne og at oversvømme Landet. Dette er allerede iværksat i det Zeelandske Flandern, og flere Meenigheder have af denne Aarsag maattet bringe deres Qvæg og Eiendomme i Sikkerhed; den store Landevei fra Gent til Antverpen er giennemskaaren paa 3 Steder. - J Holland udruster man sig med den største Virksomhed; der hersker i Landet en utrolig Enthusiasme. Man siger at alle Mandfolk fra 18 til 60 Aar skulle opfordres til at gribe til Vaaben. Belgierne paa deres Side vedblive at afsende Tropper og Kanoner imod Anverpen. - Over Franksort berettes at stre Engelske Handelshuse have overtaget det Laan paa 20 Millioner Gylden, som Kongen ikke kunde faae tilveiebragt i Holland. Man maae troe at det forholder sig saaledes da de Hollandske Statspapire, have begyndt at bedre sig. - Den 31te Octbr. Kl. 5 om Morgenen ankom Prinsen af Oranien til Haag, og bivaanede derpaa Gudstienesten i Klosterkirken tilligemed Kongen og hans Broder Prins Frederik; det hedder nu at han vil med det første afreise til England. - Hvad vil nu det Engelske Cabinet og Fastlandsmagterne giøre ved Sagen dersom det falder Nationalcongressen ind at antage den provisoriske Regierings Constitutions plan og oprette en Republik i Belgien? – Da Folkestemningen paa nærværende Tid i England er aldeles imod at indlade sig i en nye Krig og derved forøge den trykkende Nationalgield, og derved at sætte Grændser for rene repræsentative Statsformer som begynde at blive et almindeligt Ønske imellem Folket selv, saa raisonnerer man saaledes om Sagen, at det kan passe med hvad man ønsker og siger: at det er snarere til Fordeel for England end til Skade at Belgien bliver skilt fra Holland, at Belgien vil med sine 4 Millioner Jndvaanere altid blive en naturlig Allieret af Storbrittannien, og at den nye Stat vil med sine mange Fæstninger paa den ene Side blive et Værn imod Frankerigs Overmagt, og paa den anden Side som Frankerigs Allierede styrke det i at modsætte sig de Nordiske Hoffers Jndflydelse; hvilken Gienstand man i England bestandig har i Hovedet og som kan betragtes som Grundvolden for den nye Brittiske Statspolitik. Jmidlertid skal dog det Engelske Cabinet ikke ganske harmonere med Folkestemningen og kun billige Nederlandenes Adskillelse i to Stater i Henseende til den indenlandske Statsbestyrelse; men derimod misbillige denne Adskillelse i politisk Henseende, og derfor ønske at Prinsen af Oranien kommer til at regiere over Belgien, og efter sin Faders Død over begge Stater. Denne Plan til Sagens Bilæggelse skal ogsaa været ført til Protokol og tilsendt de Europæiske Hoffer. Det Forhold, som Prinsen af Oranien har udviist ved de Belgiske Anliggender har formodentlig været bygget paa en hemmelig Aftale imellem det Nederlandske og de øvrige Cabinetter om at faae Sagen udjevnet paa denne Maade; men imedens man fører denne Plan til Protokol, saa blusser Revolutionsilden saa vildte op og tager en saa ganske anden Retning, saa at de allerede Magter enten maae med Frank riges Samtykke lade Tropper rykke ind i Belgien dersom Frankerige vil give Slip paa sit Jkke-Jnterventionsprincip; eller indlade sig i Krig med begge Magter dersom det ikke vil det; eller endelig lade Sagen gaae den Gang som den vil, og lade Revolutionen tage hvilken Vending den lyster. Man fortæller, men man veed ikke om det forholder sig saaledes, at det Russiske Cabinet skal have erklæret sig imod en fuldkommen Skilsmisse imellem Holland og Belgien, som stridende imod de Bestemmelser, som bleve tagne paa den Viener Congres, og som kunde have til Følge naar man taug stille dertil, at ogsaa alle de andre Bestemmelser som der bleve tagne, kunne blive erklærede for ugyldige. - Storbrittannien har forresten nok i denne urolige Tid at giøre med sine egne Anliggender ved den overorventlige Giæring som finder Sted i hele Folkestemningen. Radicalreformatorerne søge paa alle Maader at ophidse den; foranstalte Folkeforsamlinger rundt omkring i Grevskaberne angaaende Afskaffelsen af visse Skatte, fer. Huus, Vindue og Maltskatten. Man vil oversvømme Parlamenter med Bønskrifter. J en Forsamling af den saakaldte Reforme Forening er voreret et Bønskrift imod at Soldaterne og Matroserne blive slagne af deres Officere, som Hr. Hunt vil overlevere til Hs. Majestæt. Man siger endog at Reformatorerne ville, paa Lord Majors-Dagen, naar Kongen og Dronningen begive sig til det store Giæstebud i Mansion=House, tilbyde sig at ville escortere dem dertil, at selv den Birminghamske Union vil begive sig i samme Øiemed til London; men man troer ikke at Hertugen af Vellington vil andrage paa nogen Reform i Parlamentsvalgene; men kun paa finantelle Reformer.