JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-10
Auctioner. Paa Grund af andre Bestemmelser med Hensyn til Stilling, er den mig tilhørende Gaard heri Byen, med deriværende Brænderie paa circa 6 Tdr. Størrelse og tilliggende Jorder med 6 Høveders Græsningsret, strax underhaanden paa billige Vilkaar, at erholde tilkjøbs, naar Lysthavende derom snarest behageligen henvende dem til mig. Det bemærkes: at alle Bygningerne ere gode og beqvemme, Brænderiets Kobbertøi meget solid, og Jorderne i frodig Tilstand; samt at Udbetalingen, Tilfælde af Handel, for en Deel vil kunne modereres efter Omstændighederne. Nødby den 8de Juli 1841. J. C. Lyhmeyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-10
De Kjøbmand Jacob Hansen Hjorths og afdøde Kones fælleds Boe tilhørende Eiendomme her i Byen, nemlig: 1. En Gaard i Østergade, 22 Fag Forhuus til Beboelse, og 16 Fag Baghuus, Egebindingsværk, Muurtavl og Tegltag, med Gaards- og Haugeplads, samt tilliggende Arvefæstejorder, circa 14 Tdr. Land i Byens Marker, og Græsningsret til 12 Hoveder paa Byens Fælland; 2. Et Ladehuus i samme Gade paa 9 Fag med derved liggende Vænge paa circa 2 Skpr. Land; 3. Et Huus i Vestergade paa 7 Fag, Bindingsværk med Straatag, og derved liggende Vænger paa circa 2 1/2 Tdr. Land; 4. 2de Arvefæstelodder i Byens Marker, hver paa 3 Tønder Land, og Græsningsret paa Byens Fæland til 7 Hoveder; bortsælges, ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet, ved 3de Auctioner, som afholdes paa Rødbye Raadstue Mandagene den 12te og 19de, samt Fredagen den 30te Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag, paa de Conditioner, som ved Auctionerne blive bekjendtgjorte, og som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Rødbye den 24de Juni 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-10
J Følge passeret Dom og Execution, samt efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Selveier H. C. Grønnegaard tilhørende, i Utterslev By og Sogn beliggende Eiendomsgaard med et Areal af over 20 Tdr. Land, og som er ansat til 9 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. Hartkorn med tilhørende Besætning, samt Sæd, Høe og Kløver, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 3die August d. A. ) hver Dags Tirsdagen den 17de f. M. Formiddag Onsdagen den 1ste Septbr. d. A. ) Kl. 11 slet. De 2de førstnævnte Auctioner afholdes paa Nakskov Raadstue, men den Sidstnævnte i den sælgende Eiendom. Det bemærkes: at denne Gaard almindelig er anseet for en udmærket god Eiendom, især da 21 Tdr. Land fri Jord indeholdes i hiint Areal. De nærmere Conditioner kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Hviid i Nakskov; hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhaverne, som i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 6te Juli 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-10
J Auctionsdirecteurens Fraværelse, Schou, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-10
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-10
Ved Proclama, som bliver thinglæst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i afgangne Huusmand Jens Thaysens og efterlevende Enke, Grethe Nielsdatters fælleds Boe af Taarup By, Torkildstrup Sogn, Skjørringe Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; ligesom ogsaa ved samme Proclama fornævnte Jens Thaysens Arvinger ere med Aar og Dags Varsel indkaldte, til at bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skjørringe pr. Stubbekjøbing den 1ste Juli 1841. S. L. Müller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Lollands. Falsters Stift Tilende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 12 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Jndenlandske Efterretninger. Bulletin. Kongen befinder sig vel, og Allerhøistsammes Saar er i god Bedring. Christiansborg den 10de Juli 1841. Fenger. Withusen. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
J Løverdags have Hans Høihed Arvestorhertugen af Mecklenborg-Strelitz, Hans Høyhed Hertug Gustav af Mecklenborg-Schwerin med Cavallerer, Prinds Frederik af Hessen, samt Prinds Christian af Schleswig-Holsteen-Sønderborg Glücksborg tiltraadt en Lystreise til Frederiksborg, Fredensborg og Helsingør samt derfra til Helsingborg, Ramlosa og Kullen, hvorfra retourneres til Kjøbenhavn paa Tirsdag. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen er i Løverdags retourneret til Kjøbenhavn fra Odense. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
En Lykønsknings=Adresse fra Fyens Stifts Geistlighed er ved en Deputation, bestaaende af Dhrr. Biskop Faber, samt Provsterne Seidelin, Plesner og Svitzer, den 5te dennes bleven overrakt Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen i Kjøbenhavn. Samme Dag aflagde Deputationen allerunderdanigst Lykønskning hos Deres Majestæter Kongen og Dronningen. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Det hedder, at en lille Dissents ved Kunstnernes og Haandværkernes Tog skal have fundet Sted, imellem Skrædderne og Comiteen for Toget, idet de Første paastode, at henhøre til Kunstnerne, og at ville placeres i disses Rækker. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Aalborg Avis vil vide, at ogsaa Holmens Tømmermænd og Haandværkere have paatænkt at arrangere et lignende Tog som Haandværkslaugenes i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Om de af os anførte Benaadninger til forskjellige Slaver og andre Fanger, hedder det i Collegialtidenden. Hs. Maj. har ved allerhøieste Resolution af 18de Juni sidstleden, i Anledning af Aarsdagen efter Kroningen, den 28de Juni, til hvilken Tid af Aaret det er bestemt, at Forestilling om Forbryderes Benaadning herefter skal nedlægges, istedetfor, som tidligere, til hvert Aars 28de Januar og 31te Juli, allernaadigst skjænket 98 i de forskjellige Straffeanstalter hensiddende Fanger Friheden. Det bemærkes, at en meget stor Deel af de saaledes løsladte Fanger ere saadanne, som, hvis de i Forordningen af 11te April 1840 angaaende Straffen for Tyveri, Bedrageri, Falsk og andre dermed beslægtede Forbrydelser indeholdte Bestemmelser havde været gjældende paa den Tid, da de bleve domfældte, vilde være blevne underkastede en ringere Straf end den, de allerede have udstaaet; tildeels have de endog hensiddet en længere Tid i Straffeanstalterne end den i den nævnte Forordning, som Marimum, bestemte. Med Hensyn til de øvrige Benaadninger ere ganske de samme Grundsætninger, som hidtil ved lignende Leiligheder, blevne fulgte. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Det vil sikkert overraske Enhver at erfare, at Kammerherre Mylius har ophævet Hoveriet paa sin Gaard Lystrup i Siælland mod en forholdsviis billig Godtgjørelse. Kammerherre Mylius har saaledes givet det første Exempel i Sjælland paa Naturalhoveriets Løsgivelse. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
J en Afhandling i Fædrelandet om de slesvigske Forhold udtaler en Slesviger det Ønskelige i, at Bestyrelsen hæver sig over Partierne; thi, naar det umyndige og ukyndige, i sin ufortabeligste Ret, Opholdelsen af sit Sprog og sin Folkelighed, krænkede Folk staaer paa den ene Side, og derimod en overmodig, paa Fortidens Misbrug støttet, tætsluttet Klynge af Embedsmænd og andre Fornemme paa den anden Side, saa kan det ikke være Spørgsmaal og Bestyrelsens Neutralitet, saa maa den tage Parti til de Svageres Beskjærmelse. At Kongen har Hjerte dertil, derpaa tvivler ingen Slesviger; men om det vil lykkes ham uden haarde Forholdsregler, som vilde saare hans Hjerte fra en anden Side, synes med Føie at kunne betvivles. Kun to Veie synes her at ligge aabne for Regjeringen. Enten tilbagekalde Kongen Reskriptet af 14de Mai 1840 og sætte Alt paa den gamle Fod igjen, - eller han gjennemføre med Fasthed og Consequents det deri udtalte Princip, og lade baade Under- og Overrets-Advocater bøie sig for Lovens befaling. Det Første vilde være en ligesaa stor Krænkelse af den kongelige Værdighed, som Synd mod de dansktalende Slesviger. Det Andet vil forvolde Regjeringen mange Bryderier og Fortrædeligheder, og desuden gjøre mange andre Forholdsregler absolut nødvendige. (Rand. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
J Kjøbenhavnsposten hedder det om Dandseren Taglioni. Det syntes at overraske ham, at der blev hysset af ham, uagtet hans Fjellebodssammensurium var det sletteste, som i en Menneskealder er fremstillet paa den danske Scene, og han mødte Publicums høist grundede Mishagsyttringer, med en høist mærkværdig Uforskammenhed (nemlig ved at kysse paa Fingrene af det, idet han gjorde sin Compliment og forlod Scenen). Dersom dette var hændet i Paris, vilde upaatvivleligt et Æble Bombardement blevet Ballettens Slutnings=Tableau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Theater=Directionen har kostet circa 4,000 Daler. paa dette Kunstnerpar og dets Præstationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Gaarden Høvæltegaard, beliggende 3 Miil fra Kjøbenhavn, er i denne Tid med Besætning og Jnventarium af Overkrigscommissair Tønder solgt, til Skovrider Schrøder fra Lolland for 15,000 Rbd. r. S. (Berl. Tid.)N. S. Under 1ste Juli er der meddeelt Cand. pharm. P. J. Bering, der har tilforhandlet sig det efter Bevilling af 11te Septbr. 1822 paa Thyholm under Thisted Amt anlagte Apothek, Privilegium paa at drive bemeldte Apothek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Under 22de f. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Capitainlieutenant J. P. F. Wulff, Ridder af Æreslegionen, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Jfølge Cancellies Resolution vil der blive beskikket en Prøveprocurator ved Underretterne i Svendborg Amt, med Forpligtelse til at tage Bopæl i Faaborg. Ansøgninger og denne Ansættelse kunne indgives i Løbet af 6 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Af den udkomne Beretning fra Directionen for det Classenske Fidel=Commis for Aaret 1839 erfares hvad der i bemeldte Aar er udgivet til offentlige Stiftelser, Skoler &c. Jfølge denne Beretning er udbetalt: 1) Til Frederiks Hospital Legatet 3000 Rbd. Sølv, hvorfor 114 fattige Syge have nydt fri Kuur og Pleie. 2) Til Fødsels= og Pleie=Stiftelsen Legatet 1000 Rbd. Sølv, hvorfor 36 Mødre ere betiente, underholdte og pleiede, samt 28 Børn opammede, hvorhos bemærkes, at da af Fidel=Commissets Midler indestaae 25,000 Rbd. Sølv. i Fødsels-Stiftelsens Bygning, hvoraf ikkun svares 1 pCt. i Rente, saa udgjør Fidel=Commissets Bidrag til denne Stiftelse saaledes egentlig 1750 Rbd. Sølv. 3) Til Arbeids- og Underviisnings-Anstalter for fattige Soldaterbørn Legatet 2000 Rbd. Sølv, med et Tillæg af 300 Rbd. Sølv. 4) Til Directionen for Garnisons-Skolevæsenet Legatet 500 Rbd. Sølv, anvendt efter Directionens Anmeldelse, deels til de nødvendigste Klædningsstykker til Skolernes militaire Elever, deels til Lønning for Lærerinden, Jnventariets Vedligeholdelse m.v. 5) Til Pensioner til Frederiksværks Mestere og Arbeidere, som ved Testators Død vare ved Værket ansatte, Legatet, 800 Rbd. Sølv, og til sammes Fattigvæsen ligeledes Legatet 400 Rbd. Sølv. 6) Til Skolerne paa Frederiksværk og Gods under Amtets Bestyrelse, Legatet 500 Rbd. Sølv. Ligeledes til 7 Skoler paa Corselitze og Carlsfelts Godser Legatet, 500 Rbd. Sølv med et Tillæg af 320 Rbd. 72 s. Sedler og Tegn, samt til de i Horbelov og Moseby oprettede Spinde og Systoler 109 Rbd. 80 s. 7) Til Skolen for Pigebørn af Embedsmænd 180 Rbd. Sølv. 8) Til de Massmannske Søndagsskoler 100 Rbd. 9) Til Skolen, for Børn af Borger-Samfundet 80 Rbd. 10) Til de Falsterske Godsers Fattige Legatet 200 Rbd. Sølv. 11) Til den af Agent Selmer oprettede Bespiisnings-Anstalt for de meest Trængende paa Fattigpladsen i Amaliegaden 50 Rbd. 12) Til det Kongelige Videnskabernes Selskab Legatet 200 Rbd. Sølv. 13) Til det Lollands-Falsterske landoekonomiske Selskab 100 Rbd. 14) Til det Classenske Bibliothek Legatet 300 Rbd. Sølv, samt desforuden 2,106 Rbd. 92 s. deels til nye Bøgers Anskaffelse, deels til Lønninger, Reparationer m.v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Endvidere til den Classenske Bogsamling i Nykjøbing 318 Rbd. 57 s. 15) Til det Classenske Literatur-Selskab for Læger Bidraget 500 Rbd. Sølv. Af Bøger ere i Aarets Løb kjøbte 50 nye Værker, saa at hele Antallet af Bøgerne i Bogsamlingen ved Aarets Udløb beløb sig til 1890 Bind. Selskabet holder nu henved 40 udenlandske Tidsskrifter. Saavel disse som Bøgerne have som sædvanlig circuleret til Gjennemlæsning blandt de contribuerende Medlemmer. Endvidere har Directionen i Aarets Løb besørget et Dobbelthæfte af Tidsskriftet Bibliothek for Læger" samt Qvartalskrift og 6 maanedlige Hefter udgivne. 16) Til Samfundet for den danske Literaturs Fremme 25 Rbd. Sølv samt til den historiske Forening 75 Rbd. 17) Foruden de i Testamentet til et Agerdyrkningsinstitut legerede 1,200 Rbd. Sølv, ere indvidere 672 Rbd. 37 s. anvendte deels til Lønninger, deels til Experimparcellerne Nessgaard og Bierregaard, m. m. 18) Desuden har Fidel-Commis set bidraget til Selskabet til Hesteavlens Forædling i de danske Provindser 96 Rbd. Det bemærkes endvidere at samtlige Legater og Livrenter, som ifølge Testamentet tilkomme Private, ere i Aaret 1839, ligesom forhen nøiagtigt udbetalte til Vedkommende. Ved Slutningen af Aaret 1839 udgjorde Fidel-Commissets rentebærende Fonds 294,469 Rbd. 9 s. Beretningen meddeler endvidere nedenstaaende summariske Jndhold af Balancen over Jndtægt og Udgift, Jndtægt: Rbd. s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
1) Beholdningen fra Aaret 1838. a) i Contant . . . . . . . . . . . . b) i Varer til Værdi . . . . . . . . 2) Afdrag paa Restancer fra foregaaende Aar samt refunderede Forskud . . . . 3,111 94 3) Jndbetalte Capitaler og Afdrag paa samme . . . . . . . . . . . . . . . . 4) Det løbende Aars Jndtægter, bestaaende i Renter, i Netto-Jndtægt af de falsterske Godser, Afgiften af Frederiksværk a. 48,317, 80 1/2 5) Omdragsposter . . . . . . . . . . . Summa Indtægt 67,827 67. Udgift: 1) Afbetalt paa indestaaende Capitaler. 2) Udsat paa Rente . . . . . . . . . . 3) Det løbende Aars Udgivter til Legater, Livrenter, Pensioner, Bibliotheket, Bidrag til offentlige Indretninger, Honorarer, Lønninger &c. . . . . . . . . . 37,979 23 4) Jndbetalt Bankhæftelse . . . . . . . 5) Udbetalte Forskud . . . . . . . . . . 6) Restancer for det løbende Aar . . . . 7) Beholdningen: a) i Contant . . . . . . . . . . . . 10,545 33 b) i Kornvarer, Brænde og Bygningsmaterialier . . . . . . . . . . . .Der ballancerer med Jndtægten 67,827 67.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Ledige Embeder. Det residerende Capellani til St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Mortens Kirke i Randers og Præsteembedet ved Hospitalet sammesteds. Det residerende Capellanies gamle Angivelse 400 Rbd. Præsteembedet ved Hospitalet 300 Rbd. (opslaaet vacant den 7de Juli. Herredsfogedembedet i Struxdorff Herred, i Gottorp Amt. Den der beskikkes i Embedet, har til Formanden i Embedet at udrede aarlig 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Udenlandske Efterretninger. J det egentlige England og Wales ere Valgene nu (paa 2 nær) fuldbragte for Stæderne, Flek kerne og Universiteterne, og Udfaldet af samme har ikke været gunstigt for Ministeriet. Vel findes mellem de Valgte 173 Antimonopolister (5. Saadanne, som ere imod de ved Told- og Handelslovene hjemlede Begunstigelser, Monopoler, for enkelte Stænder) og kun 166 Monopolister, men naar man tager i Betænkning, at de samme Valgcollegier, som hidtil have valgt, havde sendt 184 Antimonopolister og kun 155 Monopolister til det forrige Parlament, som Ministeriet dog maatte opløse, fordi det ikke kunde faae den nødvendige Majoritet, saa viser det sig, at de nuværende Magthavere have lidt et Tab af 11 Stemmer, som Valgene for Grevskaberne sikkert vil forøge og Jrland og Skotland neppe erstatte. No. 33
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Med Jndbegreb af de irske og skotske Valg, som hidtil ere blevne bekjendte, ere nu 211 Liberale og 20 Conservative valgte. – Uagtet Mehemed Ali har antaget de ham af Sultanen gjorte Betingelser med Undtagelse af Tributens Størrelse, synes dog det forientalske Anliggende dermed ingenlunde afgjort, ja Nogle mene, at det nu først ret vil begynde. Det er øiensynligt, at Mehemed ikke meener sin Underkastelse ærligt, og kun venter paa, om Forvirringen i det tyrkiske Rige vil give ham Anledning til nye Fiendtligheder. Han har allerede faaet et velkomment Paaskud til at beholde sin Armee paa Krigsfod, da Tyrkiet, som ikke kunde opretholde sin Magt over Arabien, har overdraget ham Bestyrelsen af dette Land. Der skal imellem Stormagterne være Underhandlinger i Gang om at erklære Syrien og Candia uafhængige. Syrien og Palæstina skulle derefter udgjøre en Stat under østerrigsk Beskyttelse, og Candia, hvor Jnsurgenterne have tilkæmpet sig nye Fordele, en Stat under Ruslands Overherredømme. Dette er dog ikke meget sandsynligt, og man kan være overbeviist om, at England, som endnu har de fyriske Fæstninger besatte, ikke vil undlade at forlange Løn for sin Uleilighed, og især ikke godvillig vil lade Rusland, som allerede næsten behandler det ulykkelige Tyrki som en Provinds, faae fast Fod i Middelhavet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Frankrig kan naturligviis heller ikke give sit Minde til en saadan Plan. Jacub Pascha, som er udsendt for at dæmpe den bulgariske Opstand, er ankommen udenfor Nissa, hvor han har slaaet Leir. Man mener, at han skal afsætte Mustapha Pascha, som ved sine Grusomheder har fremkaldt Opstanden, men denne gjor Mine til at sætte sig til Modværge, samler Tropper og befæster Nissa. – J Algier have Franskmændene havt nye Fordele over Abdel Kader, men fore kun Krigen ved grusomme Ødelæggelser, da de kun afbrænde Kornmarker og Landsbyer, og plyndre alt hvad de flygtende Beboere ikke have kunnet tage med sig. Admiral Hugons Flaade krydser endnu i Middelhavet uden at noget Nærmere om dens Bestemmelse er bleven bekjendt. - J Anledning af den bekjendte Breslauske Adresse har Kongen af Preussen svaret Magistraten og Borgerrepræsentanterne, at han meget vel vidste, at de vare berettigede til det Skridt de havde gjort at indgive en Petition til Stænderne og en Constitution), men han havde ogsaa Lov til at være misfornøiet derover og at sige dem dette; det havde ikke været hans Villie, at den unaadige Skrivelse skulde blive almindelig bekjendt, da det ikke var Borgerne som skulde have Jrettesættelsen. Som man kunde vente circulerer nu blandt Borgerne en Adresse, som faaer mange Underskrifter, hvori Magistraten og Repræsentanterne takkes for det, de have gjort. Man undrer sig med Rette over, hvorledes det skulde have blevet en Hemmelighed, at ingen festlig Modtagelse maatte finde Sted ved Kongens Ankomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Handelsefterretninger. Hull d. 3 Juli Parlamentsvalgene have i den Grad tildraget sig Opmærksomheden, at Handelsforretningerne næsten ganske have været forsømte i denne Uge. Ved den ringe Afsætning, der desuagtet fandt Sted i fortoldet og under Laas liggende Hvede, betingedes fuld Priis, men det er vanskeligt at opnaae nogen Avance.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Den nylig faldne Regn har været gavnlig for Sommerkornet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Rapshandelen er vedvarende flau, og Hørfrø finder heller ingen Afsætning. Af Been haves bestandig Tilførsel, og i enkelte Tilfælde er Kiøb sluttet til 115. pr. Tde. - Hamborg d. 8 Juli. I Hvede havde vi i de sidste 8 Dage en meget levende Handel, hvorved Priserne steeg 8 a 10 Rd. Omsætningerne vare meget betydelige, saa at de endnu paa Vandet værende Forraad derved ere blevne meget formindskede. Med udenlandske Havne have Forretningerne kun været ubetydelige. Rug er hidtil uden Priisforandring. Byg fandt, til trykkede Priser, flere Kjøbere. Af Havre var temmelig Tilførsel, og kunde derfor kun afsættes til billigere Priser. J Raps var ingen Handel. - Kjøbmand L. S. Landau i Middelfart har den 26de Juni opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Kjøbenhavns Børscours den 9de Juli 1841 Hamborg 2 Maaneder – a vista 199 1/2. Species, 200. - Species. solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 1/2 a 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 117 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Kjøbenhavns Torvepriser den 10de Juli 1841. Rug, 4 Rbd. 12 s. a 4 Rbd. 64 s.; Hvede, 5 Rbd. a 3 Rbd. 80 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 80 s. a 3 Rbd.; dito Gradet, 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 48 s.; Havre, 1 Rbd. 84 s.a 2 Rbd. 28 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 20 a 24 s.; Æg, Snesen, 20 a 21 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 11 Rbd. 72 s. a 13 Rbd. 43. s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Nykjøbings Skibslifte fra 3die til 10de Juli 1811.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Jndklarerede: Skipper C. S. Gram af Nykjøbing, fra Nysted med Bark; J. Albertsen af Marstal, fra Flensborg med Muursteen; Chr. Hansen af Marstal, fra Nysted, med Bark; H. Hansen af Marstal, fra Hollis med Muursteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
Udklarerede: Skipper C. S. Gram af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Vark; J. Sonne af Rønne, til Vordingborg med Korn; J. P. Wæver af Stubbekjøbing, til England med Korn; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, ved Forbifeiling, til Kjøbenhavn med Egebark; J. A. Thærøe af Æroeskjøbing, til Norge med Korn; H. A. Boie af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-07-12
(Jndsendt.) Naar man har nødt et Gode, bør man aldrig tabe det af Hukommelsen, men Erindringen derom borman stedse bevare i et taknemmeligt og erkjendtligt Hjerte. Det bør derfor ingenlunde betragtes som Lunkenhed eller Mangel paa Erkjendtlighed af OurupgaardsBønder, at de først nu foretage sig en Handling, som Mange maaskee ville finde burde have fundet Sted forlænge siden; men Enhver, der veed, hvor vanskeligt det er at tilveiebringe en eenstemmig Beslutning mellem et vidtløftigt Godses adspredte Beboere, vil deri finde tilstrækkelig Undskyldning for den sildigere Udførelse af et Skridt, der ene er foranlediget af en inderlig følt Trang til at yttre Taknemmelighed.