JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Skrivelse fra Regensburg den 1ste September. Rigsdagssessionen i Gaar udmærkede sig ved den Chur brandenborgske Protestation i det Chur og Fyrstelige Kollegium imod Besættelsen af Erkebispedømmet Korn og Bispedømmet Mynster, fordi det formedelst det til Skadesløsholdelserne nu engang antagne Secularisationsprincip vilde være en aabenbar Juconseqvence at besætte et under Beraad slutningerne om Skadesløsholdelsen ledig bleven Stift; og det var langt meere passende at suspendere disse Valg under denne Uvisheds Tilstand, siden det dog ei kunde forandre høiere Beslutninger og Valget af en ny Fyrste kun vilde foraarsage Landet unødvendige Bekostninger. - Denne Protestation har ogsaa Churpfalz tiltraadt. Uagtet denne ligesaa syndige som eftertrykkelige preussiske Protestation har man dog ved Skrivelse fra Westphalen af 5te September Efterretning om, at Domkapitelet i Mynster, har den 3die i denne Maaned forsamlet sig i Kapitelhuset i Mynster, for at foretage Valget af en ny Kurfyrste.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Skrivelse fra Paris den 2den Septbr. Den fra Ægypten tilbagekomne General Regnier er efter overstaaet Qvarantaine ankommen hertil. Hans Uenighed med General Menou, hvorfor han har forladt Ægypten, angik den sidstes Forsvarsanstalter. Regnier var af den Mening, at man maatte samle den hele franske Magt i Ægypten paa een Punkt for at angribe de Engelske med Eftertryk det Øieblik de landede; men Menon vilde holde alt for mange Poster besatte, derved blev vor Magt fordeelt og var ti sidst ikke Fienden voxen paa alle Punkter. Saaledes bliver Sagen fortalt; men man tilbageholde sin Dom derover til GeneralMennous Tilbagekomst. J øvrigt vilde Efterretningen omCatros Forliis for nogle Maaneder siden have gjort mere Opsigt end for nærværende Tid. Den Gang havde man endnu Haab om Ægyptens Redning. Siden alle Forsøg at bringe Forstærkninger derhen ere mislykkede, maa man ansee dette Land som tabt.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Fra Marseille bliver meldt, at et stort Antal tyrkiske, engelske og africanske Skibe, som havde franske Tropper ombord fra Cairo, allerede ere i Sigte fra Havnen sammesteds. Paa Søesiden har man sat nogle Huse i Stand, hvor Tropperne skal holde Qvarantaine. Fæstningsværkerne i Mar stille blive satte i bedre Stand. Mange troe her, at Freden med Engelland vil, ligesom den i Luneville, ikke først blive sluttet præliminariter men strax i sin hest Udstrækning, saa meget mere, da Underhandlingerne allerede have vare en betydelig Tid Man siger, at Ministeren Talleyrand skal med de sidste Parlementairskibe have faaet Depescher fra den engelske Regiering, som indeholdt meget moderate Fredsforslag. Man forsikkrer, at den keiserlige Minister i London Grev von Stahremberg og Grev von Cobenzl have stor Andeel i disse Fredsunderhandlinger.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
I Boulogne har man nu truffen alle Anstalter til at holde de engelske Brandere fra Havnen, om de i Flodtiden skulde sende dem mod Fløtillen sammesteds. Paa Kysterne sporet man ingen ret alvorlige Tilberedelser til en Landgang paa Engelland. En Division flade Fartøier er atter ankommen til Boulogne og har forenet sig med den store Flotille under Admiral Lateuche.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
J en officiel Artikel i Moniteuren giendrives det engelske Admiralitets og Lord Relsons Beretning, hvori der siges, at man i Slaget den 15de ved Boulogne havde befæstet Flotillen, med Lænker til det faste Land. Nelson melder, at de Engelske vare tilbagedrevne ved Landbatterierne og at hans Matroser længe vare ombord paa vore Kanoneerbaade. Disse Udsagn ere usande. Avantgarden kunde ikke være lænket til Strandbredden, da den laae 1500 Skridt fra Landet; Den laae for de sædvanlige Touge. Landbatterierne have slet ikke fyret og kunde heller ikke gjøre det, uden at haardere at skyde paa vore egne Folk. De Engelske bleve tilbagedrevne ved den 42de, den 57de og den 108de Halvbrigades Bajonet, ter, som bragte de Engelske til at vige i Holland og vil blive en Rædsel for dem i alle de Lande, hvorhen Krigen fører dem. Overalt begriber man ikke, hvorfor de Engelske giøre saa meget Væsen af en Sag, som man i Frankerig blot anseer som en Skiermydsel eller Forpostfægtning.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Den med Paven sluttede Overeenskommelse er vel endnu ikke gjort offentlig bekiendt; imidlertid ere de væsentligste Puncter af samme komne for Dagen og følgende blive erklærede som ægte: "Foruden den katholske Religion bliver den protestantiske og jødiske Religion bestaaende i Frankerig, Staten paatager sig Omkostningerne ved disse 3 Slags Guds tienester. Den største Deel af de Franske en 13/2 Deel og Consulerne bekiende sig til den katholske Religion. Paven antager den franske Geistligheds Tilbud, som ved en, hidtil ubesvaret, Skrivelse fra Erkebispen af Aix i Aaret 1791 havde viist sig villig til paa pavelig Begiering at nedlægge deres Embeder, og herved er altsaa den forrige Geistlighed formelig afskediget. Derimod forbinder den første Consul sig til at formaae de constitutionelle Geistlige til ligeledes at nedlægge deres Embeder. De 3 Consuler udnævne Biskopperne, nogle og halvtredsindstyve i Tallet (omtrent 1 for 2 Departementer) og Paven forpligter sig til ikke at nægte de Udnævnte sin Bekræftelse. Biskopperne i Forening med Præsecterne vælge Vicarier og Præster. Hver Biskop faaer af Staten, aarlig 8, 10 til 12000 og hver Præst ligesaa mange hundrede Livres aarlig. De sidstes Tal skal omtrent beløbe sig til 10 a 12000. Paven bekræfter de geistlige Godsers Salg. Han tilgiver de Geistlige, som ere traadte ind i Ægtestanden; men han erklærer dem uduelige til i Fremtiden at beklæde geistlige Embeder. Denne Overeenskommelse bliver ikke ratificeret af den lovgivende Forsamling men blot bekiendtgjort den; derimod skal den bevilge det Paalæg, hvorved de udfordrende Penge til Gudstienestens Bestridelse skal bringes tilveie.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
J Anledning af denne sluttede Overeenskommelse skal den første Consul have retret sig for det lovgivende Korps og Trihunatet: at han derved ikke havde handler efter sin egen individnelle Mening eller som Privatmand, da han slet ikke var for, at man skulde indrømme den katholske Religion Førrettigheder for nogen anden Troesbekiendelse; men at han, som Medlem af Regieringen, havde maattet prøve Nationens Mening og Ønsker, og derved havde han erfaret, at begge stemte for Katholicismens Jgien-Jndførelse; han for sit Person holdt sig altsaa forpligtet til at handle efter Mængdens Villie.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Denne Convention, som den 13de Julii er bleven underdertegnet imellem Cardinal Gonsalvi, Monsignon Spina- og Casellier den 15de August bleven ratificeret i Rom, efter at man i Pavens Nærværelse havde hold 4 afsistisiden Braad. slagninger derover, som alle Cardinalerne bivaanede.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Cardinal Caprara er udnævnt til pavelig Gesandt ved den franske Republik. Han ventes med det første hertil.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Skrivelse fra Antverpen den 2den Septbr. De Engelske have i disse Dage viist sig med en stor Søemagt paa adskillige Steder af de flanderske Kyster Nogle Troppe, korps have derfor faaet Ordre at forstærke de Linier, som strække sig fra Sas van Gent til Nieuport. Besætningen paa ØenCudsand er tillige bleven formeret. Admiral Nelson viiste sig den 25 August egentlig paa Holden af Vist Cappeln. Den 31 August hørte man her den hele Dag en stærk Kanonade, som syntes at komme fra Mundingen af Maasfloden.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Skrivelse fra Wien den 2den Septbr. Breve fra Semlin have fuldkommen bekræftet, at de oprørske Janitskarer have bemægtiget sig Belgrad. Paa deres første Opfordring forlangte Paschen at sende en Coureer til Constantinopel og Opsættelse til dens Tilbagekomst. Dette afslog Oprørerne og vovede en Storm, hvorved de mistede over hundrede Mand. Derefter gjorde de en anden forstilt Storm, under samme kom de ved Forræderie ved en hemmelig Vei ind i den øvre Fæstning, bemægtigede sig Paschaens Person, lagde ham i Lænter og sendte Coureer til Paswan Ogle for at tilmelde ham Udfaldet. Denne vil nu vel tage Fæstningen i Besiddelse og vinder derved en betydelig Tilvext i Magt Fra keiserlig Side har man i Peterwarden forespurgt sig Belgrad, om Handel og Vandel var som hidtil fri, og herpaa har man saaet et bejaende Svar.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Blandede Efterretninger. Frankerig. Det er nu bleven bestemt, at Prytaneet skal bestaae af 4 Opdragelses Anstalter i Paris, St. Cyr, St. Germain og Camplegne og Tallet paa alle Eleverne i samme skal beløbe sig til 900, som den første Consul vil udnævne Regieringen betaler aarlig for hver Elev 450 til 100 Livres.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Ved en Consular=Beslutning er det anordnet, at opgive alle Skovenes Tilstand i Republiken; tillige er der udstedt Forbud mod Ophævelsen af den Seqvester, som er bleven lagt paa Skovene. De som giøre Fordring paa samme, skal skades løsholdes paa en anden Maade.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Den indenlandske Minister er bleven bevilget 1 1/2 Millioner Lives til Jstandsættelsen af 29 Landeveie.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Ministeren Chaptal har forelagt 2 oplyste Mænd det Spørgsmaal. Om de protestantiske Geistlige i de med Frankerig nylig forenede Lande endnu kunne staae i nogen Forbindelse med deres forrige Fyrster og Herrer i Følge deres Religions Grundsætninger, Begge have svaret: At i den protestantiske Kirke indbefattede den øverste verdslige Magt tillige den øverste geistlige Magt i sig; følgelig kunde man i denne Henseende ikke have noget at befrygte af den protestantiske Geistlighed, da den efter sin Bekiendelse var en Undersaat af Øvrigheden, som havde Magten over den Fra Tours melder man, at Exchouanernes Artillerie i Ma venne Departementet er uagtet Fredsartiklerne ei bleven afleveret til de republicanske Tropper, men endelig anmeldt at 2 Thaae. en Sysnanchef, at være begravet i Jorden og bleven bragt til Arsenalet i Angers. Det bestaar af 27 Fade, ethvert med 1200 skarpe engelske Patroner; 14 Fade engelsk Krudt, ethvert af 105 Pund; 32400 Patroner en sexpundig Hanbits med engelsk Vaaben, en firepundig Metalkanon og andre Krigsredskaber.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Den forrige Director Barras er nu i Begreb med at kjøbs sig et skiønt Huus i Bryssel, da han ikke har kunnet faae Tilladelse at reise til Spaa. Den i Begyndelsen af Revolution saa bekiendte Advocat van der Noot vil begive sig paa Landet for at henleve sin Tid i Stilhed.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Den berømte, lærde Tolomien dereiser tilligemed Præses ten over Leman Departementet endeel af Alperne for iblandt andet at anlægge et passende Giestgiversted paa Simplon bierget. Hagel og Skyebrud have i Egnen omkring Dison ødelagt over 60 Sogne. J alle disse folkerige Landsbyer er Kornet gandske bleven ødelagt.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Ved de store Ødelæggelser, som Markmusene har anrette i adskillige Egne, har Præsecten i Rochelle foreslaaet Bønderne, at fange i det mindste 12 af disse Dyr levende, indsperre dem i et Jernbuur og tvinge dem ved Hunger til at opæde hinanden paa een nær. Denne, som derved er bleven blodtørstig, skal man slippe ud paa Marken og han troer, at den vil udrydde Markrotterne i hele Distriktet.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Engelland. I Kirken i Alsionefield var i forrige Uge det uhørte Optrin, at en Brud, som havde begivet sig med sin Brudsom og Brudefolkene, til Vielse i Kirken, blev at anden Tanke i det samme, som Præsten vilde begynde Vielsen, og løb fra Alteret og var siden ey paa nogen Maade at overtale enten af Præsten eller Bruddommen, til at indtage igien sin Plads.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
En Dansk Galliot med en Ladning til Bordeaux er bleven anholdt af Fregatten Sirius og bragt ind til Portsmouth. da man ansaae Ladningen for fransk Eiendom. Et andet Skib Tambeskielper fra Norge er bleven opbragt til Parmouth. Tydskland. Den i de offentlige Tidender meldte Løslaladelse af de würtembergske Statsfanger ere kun sand i den Punct, at Assessor Bag har faaet sin Frihed. De øvrige sidde endnu paa Hohenasperg.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Det hedder nu igien, at Prindsen af Oranien skal faae Bispedømmene i den frankiske Keeds til Skadesløsholdelse, som allerede i Aaret 1796 var afgjort imellem Frankerig og Preussen. Dette sidste Rige skal tildeels skadesholdes i Vestphalen.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Der hersker for nærværende Tid en ubeskrivelig Bestyrtese imellem den høiere og lavere Geistlighed i Schwaben over Secularisationerne, som nu med det første skulle gaae for sig Hidtil havde man smigret sig med at kunne lægge hindringer, i Veien for denne Sag.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Østerrig. Keiseren vedbliver at lade sælge Korn og Havre paa de ugentlige Markeder under Markedspriserne, for derved at bringe Priserne til at falde. Dette er til særdeles Leirelse for de lavere Folkeklasser.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Efter Fredens Jstandbringelse begynder man nu at giøre jevnlige Pillegrimsrelser til Marienzell i Steyermark. Blandt de talrige Offere, som man har bragt derhen, befinder sig ogsaa Erkehertug Carls Billede af støbt Sølv, halvanden For høit En Proclamation til alle Wiens Jndvaanere er under Pressen. Den formaner til rolig Opførsel ved den franske Ambassadeurs Ankomst, og at man skal lade den franske Republiks Vaaben hænge uantastet.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Paa det ny Theater i Wien kunde i disse Dage let have skee, en stor Ulykke. Den i Midten af Huset lige over Parterret hængende store Lampe, som har kostet 1000 Rdlr., faldt under Forestillingen ned og blev slaaet i tusinde Stykker. Ti Lykke knækkede Valsen, hvorpaa den hængte, ikke paa en Gang, saa at man mærkede, hvad der vilde skee og de som sad under den i Parterret havde altsaa Tid til at retirere.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Preussen J den lille Bye Kremmen slog Lynild ned, som tændte. Nogle og tre sindstyve Laver fulde af den indbragte Sæd bleve et Rov for Luerne. Halvdelen af Byen Fraustader afbrændt. En Dreng, som var uforsigtig med at koge Fernis, var Aarsag i denne skrækkelige Ulykke. Jndvaanerne har væsten ikke kunnet redde noget.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Batavisk Republik Paa Grændserne af Belgien har man arresteret 2 Personer, som søgte at ophidse Folket til Oprør i Landsbyen i denne Egn. Af Papirer, som man fandt hos dem, saae man at det var hollandske Emigrantere, som vare komne fra Engelland.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Spanien. Erkebispen i Salamanca har ved et Hyrdebrev til sit Stifts Jndvaanere formanet dem til at behandde franske Tropper godt og med al Giestfrihed og derved forebygge alle Ub hageligheder. Som Bevæggrund anfører han at Bibelen selv foreskriver Barmhiertigheds Gierninger endog mod Hedninger og Klettere. - De franske Tropper berømmer han for den Andagt, hvorved de i Spanien bivaanProcessioner og Messer Bonaparte kalder han en Mand, som kun Aarhundrede kan frembringe og som Forsynet, der leder alt til det Gode, i denne Hensigt har sat sig i Spidsen, for den franske Nation.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Indenlandsk. Fra Byefoged Bich i Nyeborg er til Understøttelses=Commissionen indsendt, som indkommen ved en af Skuespiller Knudsen given Concert. 346 Rdlr. 68 s. Fra Major Poul v. Gersdorff til Hanstedgaard 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Fra Kammerherre Grev Ahlefeldt Laurvig, som indkommen ved en af Stuespiller Knudsen paa Tranekjær Slo given Concert 136 Rdlr. 20 s.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Fraconstitueret Byefoged Copmann ligeledes indkommen: ved en af bemeldte Skuespiller Knudsen i Rudkiøbing given Concert 209 Rdlr. 68 s.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Helsingøer den 14de September. J afvigte Uge ere 358 Skibe expederede i Sundet. Den 8de afseilede the Selby atter med sin Convoy. Den 12te af seilede de engelske Skibe Harpy og Sally med Convøi til Engeland. Samme Dag ankom Fregatterne Freya og Havfruer, fra Nordsøen og gik til Kiøbenhavn. J Gaar passerede Nor efter Orlogskibene Norge, Danmark og Briggen Nidelven, samt en Stonert.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Kiøbenhavn den 14de September. Orlogskibene Norge og Dannemark, det første under Kammerherre-Commandeur=Capitain Steen Billes Commando, og det andet under Commandeur-Capitain Riegels Command ere i Gaar tillig med Briggen Nidelven gaaet under Seil til Nordsøen. Fregatterne Havfruen og Freia, den første under Commandeur=Capitain Kriegers og den anden under Capitain Krabbes Commando, kom i Gaar Morges her paa Rheden fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Efter Rygter skal Tilbagegivelsen af vore vestindiske Øer, især berve deels paa Afgiørelsen af den Artikel i Kapitulationen: at alle paa de vestindiske Øer siden 1794 boesatte Franskes, Spaniers og Hollænderes Eiendomme skulde være Engellændernes Konfiskation undergivne, hvilket det danske Hof ingenlunde vil samtykke i, da samme fordrer Øerne tilbageleverede i den Stand, som de vare, da Engellænderne modtoge dem, deels ogsaa paa at blive enige om den Skadesløsholdelse, som Dannemark fordrer for de ved denne aftvungne Krig foraarsagede Omkostninger. Snart kan man vente fuldt Lys i denne for Handelen paa Vestindien saa vigtige Sag.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Kammerherre Greve von Løwendahl, der var afgaaet som Coureer med Depescher fra det danske Hof til det russiske Hof, og som tillige havde Depescher fra den her værende russiske Minister til sit Hof, er atvigte 11te Sept. kommen til bage fra Petersborg, og i Gaar sat under Arrest i Kastellepaa 3 Maaneder, fordi han, som man siger, et havde brugt mere Forsigtighed i at forvare disse Depescher, end man paa hans Henrelse har frastiaalet ham dem i Abo i svensk FinlandGeneralmajorerne, Baron v. Rantzau, v. Moltke og v. Mansbach, som, i Anledning af de krigerske Conjuncturer, have været anfortroede Commanden over det militaire Forsvarsvæsen resp i Fyen, i Nørre-Jylland og ved de norske Kyster søndenfieles, skulle efter Kongl. Resolution fremdeles vedblive den enhver af dem anbetroede Commando, liggesen hidtil
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Den 11d M. er det tilladt Generalmajor J F. Casten, schiold af Friderichslund i Siælland, paa eet eller andet Sted, paa hans Eiendomme, at indrette et Begravelsested for sig og Familie, dog at vedkommende Kirke og dens Betiente den ved intet fragaae i deres lovlige Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Den 11te og 13de Septbr. er udgaaen Capitain Aar til Charlestown i America med Jern, Sild og Seilduger; Capitain Hansen til Cadix med Jern, Staver, Bræder og Fisk.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Mandagen den 14de Septbr. 1801 udkom i det 48de Lotteries 5te Klasses Trækning følgende Numere med høie Gevinster: No. 34132, Frilod og Præmie 100 Rd. hos Hr. Contr. Hansen her i Staden; 7850, 50 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie; 16441, 1000 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg. 24680, 100 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie; 35325, 100 Ro. hos Hr. Hofbogtrykker Møller her i Staden; 1068, 50 Rd. hos Hr. Petersen i Husum; 39722, 50 Rd. hos Hr. Lieutenant Gleiss; 24553. 100 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie; 12204, 100 Rd. hos Hr. Lieutenant Gleiss.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 11 September er Byfogden i Callundborg, J. P. Rommedahl, beskikket tillige til Borgmester sammesteds, hvilke Embedet for Fremtiden blive samlede; Cand. Juris C. P. Hagerup til Bye og Raadstueskriver i Callundborg; Birkedommer og Skriver paa Fanøe, C. Engelstoft, efter Ansøgning, i Naade entlediget med Pension; Raadmand samt Bye og Herredsfoged, Cancellieraad T. Wissing i Viborg udnævnt til virkelig Justitsraad; Regnskabsføreren ved det classenske Fidel-Commis Krigs=Cancelliesecretair J Lynge, til virkelig Cancellieraad; forrige Præst ved den lutherske Kirke i Dublin, S. Kildal, confirmeret til Personel-Capellan for Tinds Præstegiæld i Christiansands Stift; Cand. Theol. J. N. Arends ligeledes til Klokker og Graver i Saxkiøbing.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Under Generalitetet; Den 4 September er ved det oplandske Dragon=Regiment Prem Lieutenant v. Barckley, efter Ansøgning, afskediget med Pension Sec. Lieutenant v. Winther udnævnt til Prem. Lieutenant, og Cornet a la suite v. Arøe til virkelig Secoud=Lieutenant. Ved Prinds Frederiks Regiment til Fods: Major v. Michaelsen til 3die StabsOfficeer, Major v. Coppy til 4de Stads=Officeer, Capitain v. Lasson til Major og 5te Stabs=Officeer; Stabs=Capitain v. Zi genhorn til Compagnie=Chei; Prem. Lieutenant v. Butzow til Stabs=Capitain; Sec. Lieutenant v. Biering til Prem. Lieutenant, og Fændrik v. Poulsen til Sec. Lieutenant. Ved det 1ste aggershuusiske Jnfanterie=Regiment Sec. Lieutenant v. Harboe udnævnt til Premier Lieutenant, og Fændrik v. Arnegaard til Sec. Lieutenant ved de Nationale. Ved det vesterlehnske Jnfanterie Regiment caracteriserer Capitain v. Kuur anfortroet det ved Capitain v. Wangensteens Død vacant blevne Compagnie som Chef; Sec. Lieutenant v. Ely beskikket til Premier=Lieutenant, og Fændrikv. Jæger til Sec. Lieutenant ved de Nationale, samt Fændrik à la suite v. Hoelieldt til virkeli Fændrik. Ved det østre jydske Landeværn Regiment er Commandeuren for den 8de Batallion, Overstiv Gersdorff i afdøde Overst v. Beenfeldts Sted, ud nævn til Høistcommanderende over Regimentets 6, 7, 8 og 9 Batallion, og Commandeuren for den 6te Batallion Oberst v. Juel, efter Ansøgning, i Naade entlediget. See, Lientenanterne v. der Osten af det holsteenske Rytter=Regimenv. Sperling og v. Helmuth af Liv Regimentet Ryttere, samt v. Meyer af det norske Jæger=Corps forundte Prem. Lieutenants Caracteer, og den under 17 Maji 1799 udnævnte supernumvaire Vei=Conducteur, N. W. v. Steckfleth, ligesaa See Lieutenants Rang med Anciennetet fra sidstbemældte Dato. Ved Kiøbenhavns borgerlige Militaire er Capital nen ved Vester=Compagnie, Orslef, Stabs=Capitain San gaard, Prem. Lieutenant og caracteriseret Stabs=Capitain Hammerich, samt Prem. Lieutenant Liebenberg, efter Ansøgning, at skedigede, og de 3 sidste derhos forundte Borger Capitains Caracteer og Rang, saa og samtlige Tilladelse at bære Feldttegnet og den borgerlige militaire Uniform; Fændrik H. Beyer afskediget; derimod er Stabs=Capitain Jacob sen beskikket til Capitain og Chef for Vester=Compagnie; de caracteriserede Stabs=Capitainer, Friborg og Thomsen, til virkelige Stads Capitainer ; caract. Prem. Lieutenant Casse og Sec. Lieutenanterne Schulz, P. Møller og Hyllested til virkelige Pr m. Lieutenanter; Fændrikkerne Wegener, Staal. C. N. Møller og L. K. Møller til Sec. Lieutenanter; Fændristerne a la sulte Eller, Klemmer, With, Degn og Freisetil virkelige Fændrikker, og Commandeer=Sergeanterne N. Petersen, J. A. Marschall og Th. Haysen, Sergeanterne J. J.J ssen og P. Klein, samt Commandeer=Sergeant A. Clausen til Fændrikker a la suite. Ligeledes er den ved bemældte borgerlige Militaire af interim ansatte Exerceer=Mester, Adjutant og Mynsterskriver, Capitain af Jnfanteriet, Wev Tscherning, forundt Caracteer som Major af Jnfanteriet, med Anciennetet fra 21 Februar sidstleden.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Under Rentekammeret: Den 2 September er forrige Garnisons Auditeur i Rendsborg, Meyer, udnævnt til Huusfoged i Herskabet Pinneberg og Sognefoged i det saa kaldede Haus= og Valdvogte sammesteds; Sogne= og Strand foged F. Coopmann i Ottensen tillige til Sognefoged i Hat burg; Volonteur i det tyske Kammer=Cancellie, Prehn, til Huusfoged i Rendsborg Amt, og Copiist Sievers til Sognefoged i Hohenwestedt under bemældte Amt.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Under Gekonomie= og Commerce=Collegium, Den 2 Septbr. er I Høyer udnævnt til 2den Copiist i Handels sags= og Consalat=Secretariatet.
Berlingske Tidende, 1801-09-14
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Birkedommer og Skriver-Embedet paa Fanøe under Ride Amt, hvoraf svares 30 Rdlr. uarlig Pension til den entledigede Birkedommer.