JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Aarhuus, d. 19 Junii. J Onsdagmorges glædedes Byen ved sin og Stiftets elskede Over øvrigheds, Hs. Excellence, Geheimekonferentsraad, Baron de Guldencrones Hjemkomst fra Sit Hverv i Hovedstaden. - Præsten Hr. C. Gleerup i Landsbyen Føns ved Assens, mistede ved Jldsvaaden den 3die Junii, Frugterne af 21 Aars Vindskibelighed, samt Alt hvad han og hans Hustrue havde medbragt fra Fædrenebolig. J mindre end een Time faae denne ulykkelige Familie deres hele Eiendom gaae op i Røg. Jlden opkom midt om Natten i en Gaard som laae tæt op til Præstegaarden. J denne brændte 80 Tønder Korn, en kostbar Jndboe og Besætning, samt en stor Deel Kreature. En Soldat og en Tjenestedreng, mistede ligeledes alt hvad de eiede. - Sikkert har den brandtlidte Hr. Gleerup i denne hans Fædrene Egn mange Venner og Bekjendte, som deeltagende ville føle hans ulykkelige Forfatning og velgjørende række ham Broderhaand. - Det kongl. Skuespiller-Selskab indtreffer til Horsens den 24de eller 25de Junii. - Mozarts berømte Requim eller Sjelemesse, agter det ogsaa at give her i Aarhuus. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Randers, d. 16 Junii. J Søndags Formiddag saaes en temmelig stærk Jld i Sydvest herfra, som efter Sigende, skal have været i en Skov ved Mygind, og formodes paasat. Ved Middag faldt her lidet Regn og nogle Tordenskrald hørtes i sydost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
De med sidste Post indløbne Breve fra Normandie i Frankrig, melde, under 10 Juni, at man der lige fra 10 Mai af, altsaa i en heel Maaned, ikke har havt en eneste Draabe Regn; at Heden er overordentlig, og formildes kun ved Nordost- og Nordvindene, og at man frygter meget for, at Høsten vil falde meget slet ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Ogsaa i Frankrig er Klagen over Stilheden i Handelen stor og almindelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 270. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. Paris 2 M. - . Spec. 280. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 14 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. (med Rente) 96 1/2. Norske Rigsbanksedler 24. Svenske Sedler 76 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-23
Om Bonapartes Person og Regjering (af Frue Staal). Concordats=Dagen, forføiede Bonaparte sig i Kongens forrige Vogn, og med sammes Lakaier, der gik ved Siden af Vogntrinet, til Notre=Dame Kirken; han lod sig underrette om Hofetiquetten, i det mindste Detail, og skjøndt en Republiks første Consul tilegnede han sig dog den Kongelige Værdigheds fuldkomne Prunk. Jeg var bleven hjemme, for ikke at see dette forhadte Skuespil, men ogsaa her hørte jeg de Canonskud, der feirede det franske Folks Trældom; thi gaves der noget Skjændigere, end at kuldkaste de gamle Kongelige Anordninger, til hvilke i det mindste ædle Erindringer knyttede sig, og at gjenoprette de samme Anordninger under Parvenues Formaliteter og med Despotismens Lænker, - Ved Tilbagekomsten fra Notre=Dame Kirken sagde den første Consul til sine Generaler, blandt hvilke han befandt sig: J Dag syntes Alting igjen at være oprettet i den gamle Orden. -Ja, svarede een af dem meget ædelt, paa de to Millioner Franske nær, der ere døde for Friheden, og som man ikke har tilbagekaldet i Livet. - Erkebispen af Tour formanede i sit Hyrdebrev Nationen til at erkjende Napoleon som Frankrigs retmæssige Souverain. Ministeren for Gudstjenesten, som den Gang spadserede med een af mine Venner, viste ham dette Hyrdebrev med de Ord: See, han kalder Keiseren stor, ædelmodig, stormægtig; det er ret godt, men det Ord, som i en Præsts Mund er af Vægt, er retmæssig. - Da Bonaparte i Slutningen af det forrige Aarhundrede stillede sig i Spidsen for det franske Folk, ønskede Nationen en fri og constitutionel Forfatning. Adelen ønskede blot at komme tilbage til sit Hjem, den catholske Geistlighed fordrede Taalelse; de republicanske Borgere agtedes, efter at de ved deres Stordaad havde udslettet Adelsudmærkelsernes Glands; af de gamle Erobreres Efterkommere, som nye Seierherrer, og Revolutionen var foregaaet i Hovederne. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hvorom Femtende Aargang. No. 51. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Juni 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
De prægtigste Gaarde og Equipager, de første Loger i Commediehuset, kort Alt hvad, der hører til udvortes Glands, faldt nu i Caperes og Caperdeeltageres Lod. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Jndenlandske Efterretninger. Den 13 Maji d. A. blev ved den Kongel. Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen Procurator Sporon, som Actor, contra Arrestanten Krigsraad F. C. Gleiss &c. Af de flere under denne Sag Tiltalte actioneredes Gleiss fornemmeligen for at have misbrugt sin Stilling, som Fuldmægtig ved Classelotteriets Jnspections-Contoir, til under de ham i Anledning af bemeldte Lottories Trækninger overdragne Forretninger at tilvende sig Gevinster af et meget betydeligt Beløb. Hvad dette deelictum angaaer, da maae det i Følge hans under Sagen afgivne Forklaring antages, at de med sammes Udførelse forbundne Omstændigheder have været følgende. Allerede længere tilbage i Tiden havde det været overladt til Gleiss forinden Classelotteriets Trækninger, at besørge de til Lodsedlerne svarende, med Numere betegnede, Sedler til Lotteriets Numer=Maskiner sammenlagte og indpakkede, som og under selve Trækningerne, ved hvilke det i den ham meddeelte Jnstruction paalagdes ham i fornødent Fald at assistere og føre Hovedbøgerne istedet for denne sidste Forretning, der var overdraget een af de tilstedeværende Collecteurer, at iværksætte den saakaldte Uddragning i Gevinst- og Nummer=Maskinerne, hvilken, efter hvad under Sagen er oplyst, har bestaaet deri, at man fra Tid til anden har med et dertil indrettet Jern redskab fremraget nogle af de i Maskinerne værende Sedler henimod den Luge, hvorigjennem Udtrækningen var bestemt at skulle skee, for paa denne Maade, at forebygge, at ikke Opfostringshusets Drenge, der, efter den ved Lottoriet brugelige Indretning, udtrække Sedlerne af begge Maskiner, skulde ved at føre Armen ind i Maskinerne, kunne udrive een eller flere Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Domslutningen lyder in Specie med Hensyn til Gleiss saaledes: "Arrestanten Krigsraad Frederich Christian Gleiss bør have sit Embede som Fuldmægtig ved Classelotteriets Jnspections Contoir forbrudt samt hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning i fem Aar. Saa bør han og straffes paa Gods og Penge efter sin yderste Formue samt erlægge dobbelte Leiermaalsbøder. De af Arrestanten ulovligen sig tilvendte, 178,902 Rbdlr. 73 tz. Navne Værdie og 168,658 Rbd. Sølv Mynt bør være forbrudt til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. J Erstatning til Lottoriecassen betaler Arrestanten 127,490 Rbd. Navne Værdie med Renter 6 Pro Cento deraf fra den 28 Februar dette Aar indtil Betaling skeer. Endelig betaler han for sit vedkommende de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. J Følge Rigsbankens Bekjendtgjørelse af 22 d. M. modtages de af samme aabnede Jnd laan paa følgende Vilkaar, Jndlaanet betales i Rigsbanksedler, som antages efter deres pari Cours saaledes, at der gives Forskrivning i Sølv for den samme Sum, der i Sedler indbetales. Renten er 4 PC. som svares i rede Sølv, i de tvende almindelige Terminer, hver Gang med det Halve. Der modtages kun Summer paa eet eller flere Hundrede eller Tusinde Rigsbankdaler. Capitalen, kan ikke fra Creditors Side opsiges, men vel fra Bankens, dog ei anderledes end at Betalingen skeer i rede Sølv og at Opsigelsen med Fjerdingaars Varsel kundgjøres i offentlige Tidender. Af Jndberetning fra Directionen for Kjøbenhavns Fattigvæsen, som læses i No. 30–32 af Collegialtidende for dette Aar, sees, at Fattigvæsenets Underballance for 1817 har været 265,480 Rbdlr. 2 s., altsaa 32,844 Rbdlr. 13 s. mere end i Aaret 1816, hvortil den egentlige Aarsag maa søges i Udgivternes Forøgelse ved de høie Priser paa Levnetsmidler i den største Deel af Aaret. Ved Aarets Udgang var Antallet af enkelte Fattige 1058, Familier 406, Pleiebørn 337, hvilke samtlige 1801 Almisselemmer bestaae af 2611 Personer. Resultaterne af Aaret 1817, sammenlignede med de foregaaendes, vise, at Grunden hertil især maa søges i Næringsveienes og Skibsfartens Aftagelse. J samme Aar ere ialt uddeelte 662,640 Pd. Brød og 238,628 Madportioner til Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
- Ved Aarets Slutning vare i Fattigvæsenets Skoler anbragte 846 Børn, og i Opfostringshuset. 62. J Løbet af Aaret behandledes i Byen 3475. Syge, hvoraf 2469 ere helbredede, 620 indlagte i Sygehospitalerne, 89 Døde, 175 udeblevne eller bortflyttede uden Anmeldelse og 92 afgaaede som ulægelige. Desuden ere i Frelsers Arbeidshuus behandlede 260 Huusvilde. Ved Aarets Udgang vare under Fattigvæsenets Tilsyn staaende 92 Drenge og 98 Piger af Private modtagne til egen Forsørgelse. J Abel Cathrines Boder og i Christians Pleiehuus var Lemmernes Tal ved Aarets Slutning 32. J Vartou Hospital udgjør nu Sengenes Tal 415, 58 for Mandfolk og 357. for Fruentimmer. Lemmernes Tal ved Aarets Udgang 399. Paa St. Hans Hospital var de Afsindiges Tal ved Aarets Udgang 96; altsaa 21 flere end ved Aarets Begyndelse, og Lemmernes 162. Paa det almindelige Hospital var Lemmernes Tal 323.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Skrivelse fra det Holsteenske af 20 Juni 1818. Ved den langvarige Tørke, som saa længe har hersket, er Kornets Fremvext betydeligen sat tilbage. Jmidlertid har dog den velsignede Regn, der nu paa mange Steder er falden i Overflødighed, paa ny oplivet Landmandens Haab, og givet ham Udsigt til en god Høst. - Endnu stedse gaae mange Sølvbarrer og myntet Sølv herigjennem, bestemte til Kjøbenhavn, og som vi fornemme skulle daglig flere Personer, der ville sælge end der ville kjøbe Specier, indfinde sig paa Kjøbenhavns Børs. Jkke destomindre skulle, efter Reisendes Udsigende, mange Artikler i denne Hovedstad, som f. Ex. Kjød, Smør, Melk og Haveværter, holde sig i en urimelig høi Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Ved Reinbecks Kirketaarns Reparation er i dette Taarns Knap fundet 4 store og 24 mindre sjeldne gamle Sølvmynter, og en liden Kobbermynt. - Blandt de mange Personer, der i dette Foraar ved Døden ere afgaaede her, befinder sig ogsaa Geheime-Conferentsraad Grev v. Baudissin til Knoop, Etatsraad Bodendieck i Rendsborg, Diaconus Steen ved derværende St. Maria Kirke, den forrige Casserer Petersen ved Hoved=Cassen i Rendsborg, og Hardesfoged Langrenter i Hadersleben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Odense, den 23 Junii. Ved Høitidelighederne i Anledning af de Kongelige Herskabers Nærværelse i Odense i forrige Uge er endnu at anføre, at Allerhøistsamme behageligen overraskedes fra Orchestret paa Raadhuussalen ved den fra Odense sjeldne Sammentrefning af Tilstædeværelsen paa een Tid med Byens Dilettanter: af det grevelige Ahlefeldtske Capel, fra Langeland, Sangerne og Sangerinderne af den Kongelige Theater=Etat, og Anførselen af Professor og Ridder Schall. – J Søndags tiltraade Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemalinde og Prinds Frederik Carl Christian Reisen over Benden til Augustenborg. Efter Sigende vil Reisens videre Fortsættelse i nogle Maaneder berøve Odense den Glæde af denne elskede høie fyrstelige Families Nærværelse. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Aalborg, d. 20 Junii. Paa Byens Tor ver, offentlige Pladser og Gader, har udi dette Aars Pintsemarked været opsat 171 Markedsboder af alle Slags; hvoriblandt 4 Boder med Jnveleerarbeide, af Pretiosa, Guld og Sølv. En med fortrinlig Konst Blikarbeide herfra Byen, en med Voxsigurer eller Kabinet, en med andre dyriske Figurer. Det største Antal var indenlandske Haandværksvare; ligesom og Antallet paa Øl- og Viinboder var tilstrækkelig. Hele Markedet igjennem, havdes det skjønneste Veir Man kunde ønske sig. - Efter en længe varende Tørke, begyndte det i Torsdags Middag at regne, hvilket igjen ophørte indtil hen mod Aften; da det ligeledes begyndte og vedvarede, med en mild og qvægende Regn til noget hen paa anden Dags Formiddag; hvorpaa fulgte et skjønt og behageligt Veir, med Solskin og Varme. Om Torsdagen hørtes en fjern Torden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Viborg, den 22de Junii. Ogsaa denne Postdag har man en foreløbig Efterretning af et Brev fra Nyekjøbing, om en ulykkelig Jldebrand i Thisted i Thy, hvorved Hr. Toldinspecteur Justitsraad Ridder Langelands prægtige Bygninger tilligemed en uden for Byen beliggende Gaard skal være lagte i Aske. - Efterat det siden Pintsedag ikke havde regnet her næsten i 6 Uger, faldt i Fredags, Lørdags og i Dag en særdeles velgjørende Regn. Den lange Tørke har skadet især Agergræsset meget. Rugen er kort paa Straaet og Havren er og meget sat tilbage i Vext.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
J Jversens Avis af 23 Juni læses følgende: "Da nogle af Danmark offentlige Tidender have yttret, at Skatteafgifterne for dette Aar næsten kun beløb til det Halve af hvad der forrige Aar var paabuden, saa skyldes Sandheden, herved at bemærke, at Skatterne for iaar endnu ikke i den Grad ere nedsatte, naar man tager Hensyn til deres reelle Beløb paa den Tid, de bleve beregnede for sidst afvigte Aar 1817 efter før antagne Bestemmelser, thi det var alleneste vort ustadige Pengerepræsentativs pludselige og uventede Stigen, der voldte Landets Skattepligtige en saa trykkende Byrde, at mange af Landboerne, selv med bedste Villie, umuligen kunde udrede de paabudne Skatter, især da Korn og Kreature desuden til den Tid, Skatternes sidste Halvdeel skulde indsamles, saa betydeligt faldt i Prisen. Nørrejyllands Bonden var det fornemmelig, som, jo nærmere han boede den Holstenske Grændse, følte det Trykkende i vort Pengerepræsentativs Ustadighed. Det Slesvigholstenske Courant, han modtog ved sine Vares Salg til Søndersyden, maatte indleveres paa Amtstuen til Jndvexling mod Rigsbankpenge efter sammes ved hver Dag stigende Cours, og, da Vedkommende paa eget Ansvar modtoge Sølvet, maatte, som følge heraf, altid nogle Skillinger over Coursen betales i Opgjeld for hver indvexlet Rbdlr. i N. V. En Opgield, der selv endnu maae vedblive, indtil de nye Halvspeciessedler kunne sættes i Omløb, og saalænge det endnu ikke i Nørrejylland, ligesom i Sønderjylland, tillades Amtstuerne, at tage mod anden Sølvmynt, end netop Speciesstykker, hele Rigsorter, og de bevidste Markstykker, hvoraf kun saare faa ville findes, gyldig Grund nok, til, uden videre Bihensigter, at ønske et vist Forhold fastsat, hvori al Slags, selv udenlands, Sølvmynt modtages her i Landet som lovmæssigt Betalingsmiddel (See Landoeconomiske Tidenders ottende Binds første Hefte. Pag. 17). Haabes tør imidlertid nu det Bedste og en af vor ædle veltænkende Regjerings største Velgierninger bliver det unægteligt, at Mænd sees i Spidsen for Bankens og Finantsernes Bestyrelse, der vide, hvorledes det virkelig seer ud i Menneskelivet, i vort eget Land, saavel i dets Hovedstad, som selv i Landets fjærne Provindser. Held og Hæder derfor med disse sande ophøiede Mænds Bestræbelser, naar de alvorligen med samvittighedsfuld, utrættet og mandig Jver stride for dette Maals Opnaaelse! da kunne vi og her tillands over vor gode Lykke og Fremtids blidere Udsigter efter bortdrevet Uveir som skjønsomme gode Borgere glæde os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Kjøbenhavns Børs d. 26 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 265. Amsterdam 2 M. 242, a vista, . London 2 M. 10 Rbd. 72 s. Paris 2 M. - . Spec. 266. Specier solgtes til 16 Rbmk. a 16 Rbmk. 1s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. 92 1/2 a 93. Norske Rigsbanksedler 24, Svenske Sedler 76 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-27
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Dora 10- Femiende Aargang. No. 52. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Juni 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Skildring af den danske Handels Skjebne. fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Under Fastlandssystemet var Caperiet en sand Velgierning for alle de krigførende Magter, der, afskaarne saa godt som fra al Søhandel, paa denne Maade dog forsynedes med endeel uundværlige Fornødenheder. Vel hedte det i de Dage, at man ved Surrogater maatte søge at bøde paa Mangelen af mange af disse og ved Stoicisme ganske stræbe at give Slip paa de fleste. Men deels svarede Surrogaterne kun alt for lidet til den dermed attraaede Hensigt og vare desuden ofte dyrere end selv det, de skulde surrogere, deels var og er man endnu alt for vant til Jndiernes Producter, til at Savnet deraf saa let skulde kunne bæres. Enhver Caper, der opbragte saadanne Producter, viste os altsaa ikke allene en stor Velsetning ved at nedtrykke de alt for meget stigende Priser paa Colonialvarer, men hindrede ogsaa i visse Henseender, vor Cours fra at synke alt for dybt, da mange af de prisdømte Skibes Varet kunde sendes ud af Landet, hvorved der baade indkom rede Penge, og de i Nummerair stedse stigende Summer, som vore Handlende skyldte til Udlandet, kunde afbetales. Krigen havde tidligere og haardere yttret sine Virkninger, dersom Caper væsenet ikke var blevet et Bolværk imod dem. moralsk Henseende var Caperiet mindre gavnligt. Penge kom derved i Folks Hænder, som ikke tilbørligen vidste at bruge dem, og jo mere Tidsomstændighederne fordrede Tarvelighed og Undværsomhed, desto skadeligere var det at Overdaadigheden just nu udbredte sig blandt de Classer, som det faldt saa tungt at holde Maade. Ved Siden af Caperudrustninger og Deeltagelse deri aabnede der sig nu en anden Vei for Speculanter. Det afatiske Compagnie havde nemlig liggende 200,000 Stykker simple hvide Cattuner og 6 til 7000 Pd. Jndigo, foruden en stor Mængde Theer, hvoraf de fleste ligeledes vare af de simplere Sorter, som Kongo og Theebo. Førend Krigen vare kun faa Kjøbere til disse Varer, og for ikke at sælge dem til alt for urimelige lave Priser, havde Compagniet optaget et Laan af 1 Mill. Gylden; Holland. Nu syntes den gunstige Tidspunkt til at sælge dette Vareforraad at være kommen. Der blev holdt Auction, og ialt solgtes for 2,200,000 Rdlr. Da det var Vedtægt, at de ved Compagnieauctioner solgte Varer kunne henligge uindløste en bestemt Tid, saa indfandt der sig en stor Deel Speculanter, der i Haab om, at Priserne vilde stige, lode sig tilslaae Varer for betydelige Summer. Man fandt her blandt Kjøberne ikke faa, som man ikke uden Føie kunde spørge, er Saul og blandt Propheterne, og som Lykken var gunstigere end Forstanden. Vel bleve Varerne for Øieblikket godt betalte, men da Coursen begyndte at forværre sig, stege de i Nummerair, ei at tale om, at de paa Grund af Tidsomstændighederne, ogsaa stege noget i Banco. For Kongo Thee f. Ex., som man for Krigen ikke kunde naae 4 Mk., betaltes nu ved Compagnieauction 6 Mk. D. C. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Jndenlandske Efterretninger. Ved Auction paa Kjøbenhavns Toldkammer solgtes den 24 d. M.: 6077 1/2 Alen brabansk Klæde, 162 Yd. engelsk dito, 157 3/4 sax. Alen tydsk dito, 1664 bro. Alen brabansk Cassimir, 387 Yd. engelsk dito, 48 Aundfransk dito, 786 Yd. engelsk Princecords; hvilket tilsammen udgiør, efter dansk Alenmaal, circa 11,192 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
J Løverdags var den saakaldte Syvsoverdag. Det er en gammel Mening, at naar det regner denne Dag saa skal det regne i syv Uger, med den Reservation, om det saa kun var nogle Draaber hver Dag, og saaledes omvendt naar det er godt Veir Syvsoverdagen. Men denne Gang slaaer Spaadommen i det mindste feil, thi i Løverdags var det godt Veir den hele Dag og i Søndags Eftermiddag faldt en stærk Tordenregn. Tordenen var især mærkelig i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Odense, d. 26 Junii. Her i Fyen er Terminen endnu ikke til Ende, endskjøndt vi allerede skrive den 26de. - De høie Herskaber ankom til Bøyden den 21de Kl. 6 1/2 Eftermiddag, og efter en fire Timers heldig Seilads med Kongekutteren, Husum, commanderet af Capit. Donner, til Fyens havn, og indtraf endeligen i Augustenborg Kl. 11. Den 23de fortsattes Reisen videre over Høldnæs til Glüksburg, derfra til Flensburg og endelig til Slesvig, hvorfra den 24de til Rendsburg og Jtzehoe. - Hs. kongel. Høihed Frue Landgrevinden til Hessen, Deres Durchlauchtighed Hertugen, af Slesvig Holsten Beck og Gemalinde have den 17de Juni begivet sig fra Gottorf til Lovisenlund, Desværre bliver den bedagede og høistærværdige Landgreve og Statholder ved Sygdom afholdt fra ogsaa at tage derhen, og forbliver indtil videre paa Gottorf. - Hs. kongel. Høihed Hertuginden, af Augustenborg reiser den 1ste Juli til Fresenborg, for at bruge det Oldesloher Bad. - J Onsdags faldt her ved Odense Haal større end graae Ærter. Paa samme Tid skal Lynilden have tændt et Udflyttersted, omtrent halvanden Miil herfra i S. O. - Forestillingerne af den Kongelige Theater Etats Personale endtes da her i Odense i Tirsdags med Ungdom og Galskab. Dette Syngestykke især saaes og hørtes med fortrinlig Bifald, for dets mesterlige Fremstillelse paa Scenen, og dets skjønne Musiks heldige Udførelse under den værdige Professor og Ridder Schalls Anførsel, som Odensees Musik-Yndere føle sig meget forbunden. Naar denne herefter, nu savnes og heller ikke i nogen provincial Stad findes et saa talrigt Orchestre af heldige Dilettanter som Odense, - der nu saameget forskjønnedes ved det Grevelig Ahlefeldtske Capell, som Hs. Excellence havde den Godhed at lade blive her indtil forestillingerne vare endte, vil du Poy's skjønne Musik neppe kunde ledsage dette moersomme Stykke andensteds med saadant Held som her var Tilfældet. Til Afsked fremsagde Hr. Liebe en af Hr. Elmqvist forfattet Epilog. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-30
Odense, d. 26 Junii. J denne Uge har det næsten daglig regnet, hvorved Landmandens Haad om en riig Afgrøde atter er oplivet. J Onsdags Formiddag havde Vi paa engang Torden og stærke Hagelbygger med Jisslag. Det slog paa samme Tid ned i en Udfløttergaard ved Aunslev, imellem Nyborg og Odense, som afbrændte. Gaarden laae i Nærheden af Kirken. Ogsaa taler Man om flere Steder her i Fyen, hvor Tordenen skal have gjort Skade. - Jævnlig høres vel yttret Formodning om, at de hyppige Brandskader paa Landet i den senere Tid som oftest maae være paasatte, i hvilken Henseende Mistanken gjerne falder paa den talrige Omløberskare, som unægtelig er en Skan dal for en Tidsalder, hvori der idelig tales om Fattigvæsen, Forsørgelses=Anstalter og det derved anordnede Tilsyn med Løsgjængere; men kun selden kommer Man til nogen sikker Opdagelse af den sande Aarsag. Saa meget større Roes fortiene de Embedsmænd, ved hvis Konduite og Bestræbelser dette lykkes, hvilket er Tilfældet i Henseende til den Jldebrand, hvorved Føns Præstegaard, en Bondegaard og et Huus den 3die dennes (see Avisen No. 77) blev aldeles lagt i Aske, og hvorved den retskafne og eiegode Præst, Hr. Gleerup, tildeels mistede sin betydelige Jndboe. Efterat Brandforhøret var holdt og intet derved bleven oplyst, besluttede Stedets Politiemester, Hr. Krigsraad og Birkedommer Lauritzen, at optage et Politieforhør sidstafvigte Løverdag, og da Jlden opkom i Gaardfæster Hans Willumsens Gaard paa Høeslyden over hans Staldlængde, gav dette Anledning til stor Mistanke imod denne Person, hvilken bestyrkedes ved flere oplyste Omstændigheder, og deriblandt den at han blev greben i Modsigelser.