JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Hvor sindrige og skarpsindige de af Hr. Forf. fremsatte Gisninger end ere, saa er det dog vist, at de tildeels hvile paa en temmelig svag Grund, nemlig den antagne Handelsforbindelse imellem Karthagenienserne og Negrene paa Guldkysten, og den Navnebytning, som den skulde have foranlediget. Det er i det mindste ikke sandsynligt, at det lave Culturtrin, hvorpaa disse Negere endnu i vore Dage staae, skulde have tilladt en saadan Forbindelse. Mueligen kunde hine hebraiske Negernavne lade sig udlede af en anden Grund. - Det gamle ægyptiske Sprog har været en Søsterdialect af det Hebraiske, Phønitiske, Arabiske, Chaldaiske, og Ægypten, som kaldes paa Hebraisk Mizraim, hedder endnu paa Arabisk Mesri. Efter Djodorus, Siculs vare Ægypterne en Colonie af Ethiopier, og dette søger han at bevise med Ligheden imellem begge Nationers Ansigtstræk, Sæder, Love, reltgiøse Ceremonier &c. At der har været et bestandigt Samqvem imellem dem, er vist. Næsten uden for al Tvivl er det, at Ægypternes hellige Sprog var Chaldaisk, og at Chaldaisk er et Søstersprog af det Hebraiske, er noksom bekjendt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
En Kjedel for Malere, Lysestøbere, eller andre Manufacturister, som skal have let antændelige Materier over Jlden. Det er bekjendt, hvor ofte og hvor let Jldebrand opkommer hos Lysestøbere og Sæbesydere, hos Haandværkere, der skal bruge Olie og Fernis. Disse sidste maae derfor heller ikke koge deres Olier her i Staden, men i de uden for Byens Porte værende Sandgrave. Med hvor megen Uleilighed for Vedkommende dette er forbunden, indsees let. Den offentlige Sikkerhed fordrer det imidlertid, saalænge som man ikke kjender til de Midler, hvorved denne Kogning kan foretages, uden Fare for det Offentlige. Indrettes derimod Koge-Apparatet paa efterfølgende Maade, da vil al Fare være forbi. Indretningen er saa simpel, og Sikkerheden, der derved erholdes, saa stor, at den mueligen kunde fortjene Opmærksomhed; Brandforsikkringen vilde i det mindste være vel tjent med, om at alle ovenstaaende Haandværkere bleve befalede til at have deres Koge Apparat saaledes indrettet. Kjedlen indmures, saaledes som vore sædvanlige Vaskerkjebler. Rundt om denne Kjedel anbringes for oven en Canal, der er noget dybere end Kjedlens øverste Rand. Den Kjedlen modstaaende Side af Canalen maa være høiere end den indmurede Kiedel. Canalens Bund maa gaae noget skraa ned til en af Siderne; her anbringes en Rende, der staaer i Forbindelse med et ved Siden af Kageapparatet staaende Kar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Naar nu Olien, eller hvilkensomhelst anden let antændelig Materie koger over Kjedlen, flyder den ned i Canalen, og ledes derfra gjennem Renden ned i det ved Siden staaende Kar. Paa denne Maade tabes intet af den over kogende Materie, det Offentlige er sikret for alFare, og de uundgaaelige Omkostninger og den Uleilighed, som Vedkommende nu maa anvende, naar der skal koges i Sandgravene, var sparet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Børsauction. J næste Maaned Mai, den sex og tyvende, Præcis imellem Klokken et og to, Bortsælges her Hr. Mar Vinds Opbudsbo, Hvis hele Jndhold er omtrent saa lydende: Ti Topper Lumpen Sukker, Tontomme Syltekrukker; En Casse Haysanschin, Et Lispund gammelt Tin; En Pose med Vanille, To Pund Sassaparille; Tre Karduser Kjønrøg, Fem Knipper franske Løg To Tylter norske Bræder, En Slump Maskeradeklæder; En Silke Paraply, En Kane, næsten ny En Brystnaal med Demanter, En Casse til Contanter; Et Skippund sjællandsk Hør, En Fjerding holsteensk Smør, En Dumpap, som kan stødte, En Staal poleret Skøite; Tre Stumper engelsk Plaster, Sex Pund virginisk Knaster; En Tønde Bergens Tran, En ung Canarie=Han; Et Bundt Visitblanketter, En Skjorte med Mandsketter, En klippet Puddelhund, En Tønde uden Bund; Tre store Guldberlokker, To modens Lappesokker; Et beitset Skriverbord, En Klædning til en MorTo gule Støvlekraver, Tre Skokke Pibestaver; Sex Alen engelsk Drap, To Lispund bedste Krap; Et nyt Par Ridebuxer, To vel tilredne Fuxer. Thi vilde de Lysthavende behage Sig til bemeldte Tid did at umage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 3 Jan. Danmarks Fred med Engelland og Sverrig er afsluttet i Kiel den 14de i denne Maaned. (Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Aalborg, d. 11 Januarii. Følgende ædle Handling, der udøvedes i afvigte Aar, er, saavidt mindes, ikke forhen offentlig kundgjort, og meddeles derfor her: "Ved den rædsomme Storm, som rasede paa Vestkysten, Natten imellem sidste 18 og 14 October, dreve adskillige paa Ladepladsen Løkkens aabne Rhed liggende Skibe, ind paa Stranden. Jblandt disse Kaperskonnerten Medog fra Christiania med 16 Mand af sin Besætning. Elleve af disse vare ved Dagbrækningen, bortrevne af Bølgerne, eller nedfalden fra Masterne hvor de havde søgt Tilflugt. Kun 5 saaes endnu hængende i Vanterne. Deres ængstelige hulende Raab om Redning, gjennemfoer med Gysen de tililende Strandboere, og alt opbydes for at komme dem til Hielp. Men det vildt brusende Hav driver tilbage enhver Baad, som søger at nærme sig det, og syntes at afvise ethvert Forsøg, enhver Anstrængelse, der maatte voves til deres Frelse. Forgjeves kaster Søemanden Christen Clemmensen fra Furebye sig trende Gange i Bølgerne, og forsøger at svømme ud til Vraget, men udmattet ved foregaaende Arbeide, mægter han ikke at naae Maalet. Dog behøve de Lidende ikke derved at forjage. Kun Øieblikke, og snart er den frelsende Skytsengel ved Haanden; thi tilstæde er Skipper Peter Bendixen Brachlin; med en Linie om Livet, kaster han sig ud i Søen, naaer svommende Skibet, og faaer Vanterne fat. De Lidende liste sig ned til ham. Linien kastes om Livet eller hvor bedst haves Leilighed og trækkes af Strandbeboerne i Land. Allerede er en frelst; Linien hales atter og atter ud, og paa den Maade lykkedes det, uagtet Havets Overskylding, der truer at rive med sig selv den Dristige, som saaledes vover at give sig i Kamp med det, at redde de fire. Den femte faldt udmattet ned og fandt sin Grav i Bølgerne. Klokken var nu og 11. Og den modige Befrier var tillige saa udmattet ved den overordentlige Anstrængelse at han selv maatte trækkes i Land. Denne Ædle hører hjemme paa Øen Føhr, og var da ved Chaluppen Einar Tanbeskjelver fra Odense i Lokken, for at gaae med en Ladning Korn til Norge. Han har forsmaaet enhver Belønning. Og jeg veed det at Guldet ikke veier op imod den Fryd du føler i din Barm, hver Gang du paa Livets Vei møder een af de Frelste, og denne ved blot Haandtryk siger dig Tak for sin Redning. Men Skjændsel var det dog om den Samtidige lod din ædle Daad upaaskjønnet. Sand Glæde er det derfor og mig at Funde fortælle, at din Handling bliver af Øvrigheden forestillet vor Konge, der veed at belønne hvad Borgeren paa skjønner." (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Mariboe, d. 28 Jan. Priserne ved Auctionen i Nakskov den 24de Jan. vare i rede Sølv saaledes: 1 Stykke Sint 15 til 20 Rbdlr., L. dito Gingang 30 a 34 Rbdlr., Alen Klæde 6.10 Rbmk., 1 Stke. Vestetøi 4 a 10 Rbmk., 12 dito Bomuldstøi 28 a 80 Rbdlr., 1 Riis Papiir 6 Rbdlr., 1 Riis Postpapiir 8 Rbdlr., I Dosin Bordknive 9 a 10 Rbdlr., et dito af ringere Sort 4 Rbdlr., 1 Pd. Thee 6, 9 a 12 Rbmk., 1 Pd. Jndigo 4 Rbdlr., 1 Pot Portviin 2 Rbmk. 12 s. til 14 Rbmk. 12 s. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
For Cancelliet er andraget, at Directionen foren offentlig Stiftelse i Aaret 1805 bortforpagtede til en Enke en Gaards Avling og Hollænderie fra 1ste Mai 1806 til 1ste Mai 1817 imod en aarlig Afgift af 2500 Rdlr. D. C., foruden 300 Rdlr. D. C. for Kirketienden af et Sogn tilligemed Skatterne m.v., til Sikkerhed for hvilken Afgift 3000 Rdlr. i kongelige Obligationer bleve deponerede af Enken, samt at Directionen efter hendes Begjering, under 26de April 1810, overdrog fornævnte Forpagtning fra 1ste Mai 1810 af, indtil den med hende afsluttede Contracts Udløb, til hendes Søn, imod at han indtraad i alle de hende i Følge Samme paaliggende og tilkommende Forpligtelser og Rettigheder. Da nu den stipulerede Penge Afgift vil blive at redicere til Rigsbankpenge, have Vedkommende forespurgt, om saadan Reduction bør skee efter den i Aaret 1805 eller den under 26de April 1810 afsluttede Kontracts Datum. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at det, efter Grundsætningerne i Forordningen af 5te Jan. f. A.,in Specie dens 38 §, maa antages, at den, til hvem en Forpagtning med Vedkommendes Samtykke er overdraget, kun skal betale den stipulerede Afgift med Hensyn til Omskrivningsforholdet for den Tid Afstaaelsen skede, til hvilken Tids Penge værdie han, i at erhverve Afstaaelsen (hvorved det i Almindelighed maa formodes, at en forholdsmæssig Godtgjørelse gives den fratrædende Forpagter, maa antages at have taget Hensyn. J øvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Td.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
En psycologisk mærkværdig crimine Tildragelse. (Fortsættelse; see No. 9.) Dette er ogsaa i og for sig meget naturligt, efterdi den onde Villie, der fremkaldte Beslutningen og styrkede den til Handlingens Begyndelse, vinder i Kraft jo videre denne fortsættes, og altsaa nu behøver en stærkere Modvirkning for at svækkes eller tilintetgjøres, end der, før Handlingen paa begyndtes, vilde været nødvendig, ikke at tale om at den Betragtning, at det maaskee lidet eller intet vilde virke at afstaae fra Handlingen, da Følgerne efter det der var skeet, ei kunde udeblive, eller den Handlende undgaae at drages til Ansvar, ofte kan aldeles hindre den maaskee ellers muelige Beslutning ei at fuldende Hendlingen. Det er vel sandsynligt, at Johannes Jensen i hine critiske Øieblikke har været i en saadan Sindsforfatning, af hvilken kuns en stærkt og voldsomt virkende Begivenhed kunde udrive ham. Maaskee dette vilde skeet, om Drengen i disse Øieblikke havde, (hvortil der vel neppe efter den foregaaende Behandling var ham levnet Kraft) bedet for sit Liv, og saaledes vakt hans Banemands Menneskeligheds Følelse; i det mindste maae man formode, at dette vilde have rystet denne ligesaa stærkt, som hans Sindsforfatning i det Hele maae have været spendt, hvorimod det er meget mueligt, at han ved at see Drengen endnu havde Liv, da han første Gang drog ham op, uden at noget foregik, som kunde rive ham ud af de Tanker og Forsætter, der i Øieblikket aldeles beskjeftigede ham, endog har følt Fortrydelse over ei at have opnaaet sin Hensigt, der fremskyndte ham til at fuldende den grusomme Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Man kan ikke af Johannes Jensens Forklaringer under den Sag, der anlagdes mod ham, skjønne: om han, allerede førend han dræbte Drengen, har overlagt hvad han siden efter, naar dette var skeet, vilde gjøre, eller og Tanken og Beslutningen hertil først hos ham er opstaaet da Drabet var fuldbragt. Dog skulde det sidste vel synes rimeligere end det første. Den udfordres en djærv ond Catracteer, (og en saadan er der, som forhen anmærket, ikke Anledning til at tillægge ham) til i Forbindelse med Tanken om en ond Handling, især og en saadan, der oprører Menneskehedens første Følelser, at lægge en overlagt Plan til dens Udførelse og Forfølgelse; det Menneske maa være meget fordærvet, paa hvis Forestilling Tanken om Handlingen selv ikke virker stærkere, end at han beholder Kraft, nok til ved Siden af samme at tænke paa og lægge Planen for det han efter dens Fuldbyrdelse, end videre vil foretage, og stærke Fremskridt maae den allerede have gjort paa Lastens Bane, hvem ikke Tanke og Udførelse af Handlingen, naar de grændse saa nær til hinanden, som de i nærværende Tilfælde gjorde, ryster saa voldsomt, at der ikke levnes ham Mulighed til at fatte Beslutning for hvad han siden efter vil foretage. Borgern. - FortsAt den af Rigsbanken under 1ste Aug. f. A. bekjendtgjorde Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, i Overeensstemmelse med et af Hans Majestæts Banken tilhændekommet allerhøieste Rescript, dateret Nyborg den 27de f. M., indtil nærmere Bestemmelse bliver uforandret, tilkjendegives herved. Rigsbanken, den 1ste Februarii 1814. Rosenstand Goiske. Malling. Schmidt Phiseldet. Schønheider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Kjøbenhavns Børs den 1ste Februari. Spetiecoursen noteredes 660. - Specier solgtes til 32 1/2 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Udenlandske Efterretninger. (Af den Lübeckske politiske Anmelder.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
J Hamborg ere Alterne nedrevne i 3 Kirker, og Børsen indrettet til Hestestalde. J Børsenhalle derimod holdes den offentlige Gudstjeneste. J nogle Gader har man begyndt paa at opbrække Steenbroen. Et militair Politie er oprettet. - En stor Deel af Hamborgs Jndvaanere, der, efter Prindsen af Eckmühls befaling af 18de Decbr. f. A., ikke har kundet forsyne sig med Levnetsmidler for et halvt Aar, ere fordrevne fra Huus og Hjem. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Efter Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrigs Foranstaltning, skal indtil videre 40,000 Rdlr. af den svenske Krigscasse anvendes til at forsyne disse Ulykkelige med de fornødne Klæder og Levnetsmidler. Alle og enhver iblandt dem, der vil medvirke til at befrie Staden, skal blive forsynet med Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Stederne Bremen og Lübeck ere bestemte til at optage de forjagne Fruentimmer, Børn og Oldinger, for hvis Tarv der ligeledes skal blive sørget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
(Efter Statstidenden.) Paris d. 2den Dec. Fra Bayonne have vi tilfredsstillende Efterretninger. Udenfor Staden, er slaaet en Leir, som forsvares af 100 Canoner, Fienderne forholde sig rolige. Breve fra Cöln melde, at Hertugen af Tarent (Macdonald) er brudt, op med sin Armee, for at begive sig andetstedshen, Prindsen af Mozewa (Ney) er med sit Corps kommen i hans Sted. Wesel er forsynet med Levnetsmidler for ni Maaneder. - Detaschementer. af Linietropper, Coborter af Nationalgarden &c. ere paa Marschen henimod Rhinen fra det indre Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Ancona d. 13de Dec. Den 6te, 7de og 8de d. M. indtraf her den sidste Colonne af de neapolitanske Tropper, som vare bestemte til at marschere gjennem Ancona. Til denne Division hører en meget betydelig Artilleriepark. Jnaar ankom Hs. Majestæt Kongen af Neapels Eqvipage hertil, Freiburg d. 2den Januar. Den østerrigske Hovedarmee, hvortil Bayrerne og Würtembergerne ogsaa høre, ere trængte frem til Besancon. Napoleon samler sine Tropper ved Mitz. De Soldater, som herefter indkaldes, skulle trækkes sammen i Egnen af Paris. En russisk Armee har taget Veien over Bern til Jtalien, for at angribe den italienske Armee fra denne Side. Forbindelsen mellem Strassburg og Paris er afbrudt. Man har opsnappet Depescher af stor Vigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
En saakaldet Kjæmpeslange (Bog constrictor), blev dræbt i Februarii Maaned f. A. paa Øen Jsle de France af Hr. Fleurot, som i Selskab med en Ven var taget ud at fiske. Den laae i en Klippehuling, hvor man maatte skyde fire Gange paa den inden man kunde faae den dræbt; Sex Slaver trak den frem. Den var 14 Fod og 5 Tommer, lang, 14 Tommer tyk og veiede 184 Pund. Ved at skjære den op fandt man adskillige Dyr i dens Jndvolde. - Man formoder at den er bragt til Øen af et Skib fra Jndien, som i Aaret 180 strandede paa Kysten, omtrent sex Mile fra det Sted hvor den blev dræbt. Af dette Blad udkomme ugentlig to Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
J Følge Kgl. allernaadigst Tlladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hack 3 Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-05
Nyeste. eienhavs ædes Ellevte Aargang. No. 11. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Løverdagen den 5 Februarii 1814. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Løverdagen den 5 Februarii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-05
Freds-Tractat imellem Danmark og Sverrig. Sluttet i Kiel den 14de Januari 1814. J den hellige Trefoldigheds Navn. Hans Majestæt Kongen af Danmark og Han Majestæt Kongen af Sverrig, befielede af lig Attraae efter at ende den Krig, som uheldigviis har funden Sted mellem Dem, og igjen at til veiebringe Enighed og god Forstaaelse mellem Deres gjensige Stater paa en Grundvold, som for stedse kan sikkre dens Vedvarenhed, have til den Ende udnævnet og bemyndiget Befuldmægtigede, nemlig Hans Majestæt Kongen af Danmark, Hr. Edmund Bourke, Hans Kammerherre, Storkors af Dannebrogordenen, Ridder af den hvide Ørn Orden; og Hans Majestæt Kongen af Sverrig, Hr. Gustav Baron af Wetterstedt, Hofkantsler, Commandeur af Nordstjerna-Ordenen, Ridder af den Preussiske røde Ørns første Classe, een af de Atten Medlemmer af det Svenske Academie, hvilke, efter Udvexling af deres gjensidige Fuldmagter, der bleve fundne i god og behørig Orden, ere komne overeens om følgende Artikler: 1ste Artikel. Der skal for Fremtiden være Fred, Venskab og god Forstaaelse mellem Hs. Maj. Kongen af Danmark og Hs. Maj. Kongen af Sverrig. De høie contraherende Magter skulle anvende den største Omhue for at vedligeholde en fuldkommen Enighed mellem Sig, Deres Stater og Undersaatter, og omhyggeligen undgaae Alt, hvad der kan forstyrre denne saa lykkeligen tilveiebragte Enighed. 2den Art. Da Hs. Maj. Kongen af Sverrig har tilkjendegivet, at det er Hans uforanderlige Beslutning, ikke at adskille Sin Jnteresse fra Sine Allieredes, og da Hs. Maj. Kongen af Danmark ønsker til Sine Undersaatters Fordeel at give Freden al muelig Udstrækning, og Han, paa Hs. Kgl. Høih. Kronprindsen af Sverrigs Begjering, har af de Russiske og Preussiske Hoffer modtaget officielle Forsikkringer om deres Beredvillighed til at gjenoprette med Hoffet i Kjøbenhavn de forrige fredelige og venskabelige Forhold, saaledes som de vare for Bruddet; saa lover og forpligtert Han sig herved paa den formeligste og meest forbindende Maade til intet at forsømme af hvad fra Hans Side kan føre til en hastig Fredsslutning mellem Ham og Hs. Maj. Keiseren over alle Russer og Hs. Maj. Kongen af Preussen. Hs. Maj. Kongen af Sverrig lover at anvende Sin Jndflydelse hos Sine Allierede, for at dette gavnlige Værk kan snarest mueligt fuldføres. 3die Apr. Hs. Maj. Kongen af Danmark, for at give en tydelig Prøve paa at det er Hans Ønske igjen at tilveiebringe den nøieste Forbindelse med Hs. Maj. Kongen af Sverrigs høie Allierede, og i den faste Overbeviisning, fra Deres Side at finde samme Attraae til hurtigen at tilveiebringe Freden, saadan som den var for Bruddet, lover formelig og virksom at tiltræde den fælles Sag mod Hs. Maj. de Franskes Keiser, at erklære denne Monark Krig, og til den Hensigt forene et bestemt Antal danske Tropper med den forenede NordTydske Armee under Hs. Kgl. Høih. Kronprindsen, af Sverrigs befaling, Alt paa den Maade og i Følge de Bestemmelser, som nøiere ere fastsatte i den Fredstractat, der i Dag er underskreven mellem Hs. Maj. Kongen af Danmark og Hs. Maj. Kongen af det forenede Rige Storbritannien og Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-05
4de Art. Hs. Maj. Kongen af Danmark frasiger Sig, saavel for Sig Selv, som for Sine Efterfølgere til Tronen og til Kongeriget Danmark, nigienkaldeligen og for bestandig til Fordeel for Hs. Maj. Kongen af Sverrig og for Hans Efterfølgere til Tronen og Kongeriget Sverrig, alle Sine Rettigheder og Adkomster til Kongeriget Norge, nemlig til de her opregnede Bispedømmer og Stifter, Christiansend, Bergen, Aggershuus og Trondhjem med Nordlandene og Finmarken lige indtil Grændsen af det Russiske Rige. - Disse Bispedømmer, Stifter og Provindser, der udgjøre hele Kongeriget Norge, tilligemed alle Jndvaanere, Byer, Havne, Fæstninger, Landsbyer og Øer paa alle Kyster af dette Kongerige, saavelsom de tilhørende Besiddelser - Grønland, Færøerne og Jsland, ikke deri indbegrebne - ligesom alle Forrettigheder, Rettigheder og Fordele, skulle for Fremtiden tilhøre Hs. Maj. Kongen af Sverrig med fuld Eiendomsret og Souverginitet, og danne et Kongerige forenet med det Svenske. - Til den Ende lover og forpligter Hs. Maj. Kongen af Danmark Sigpaa den høitideligste og meest forbindende Maade, saavel for Sig, som for Sine Efterfølgere og for hele Kongeriget Danmark, til aldrig at gjøre nogen directe eller indrette Fordring paa Kongeriget Norge eller paa nogen af dets Bispedømmer, Stifter, Øer og Landstrækninger, hvis Jndbyggere alle ere ved og i Kraft af nærværende Afstaaelse, løste fra den Hyldings- og Troskabs Eed, som de have hvoret Kongen og Danmarks Krone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-05
5te Art. Hs. Maj. Kongen af Sverrig forpligter Sig paa den formeligste og meest forhindende Maade, til at lade Jndvaanerne af Kongeriget Norge og dets tilhørende Dele beholde Nydelsen af deres Love, Fritagelser, Rettigheder, Friheder og Privilegier saadanne som de ere for nærvarende Tid. 6te Art. Da det hele Beløb af det danske Monarchies Gield hefter ligesaavel paa Kongeriget Norge som paa de øvrige Deele af Staten, saa forbinder Hs. Majestæt Kongen af Sverrig Sig i Sin Egenskab af Kongeriget Norges Souverain til at paatage Sig en Deel af samme, der svarer til Norges Folkemængde og Jndtægtskilder i Forhold til Danmark. - Ved offentlig Gield forstaaes den, som Danmark har gjort, saavel i Udlandet, som indenrigs. Denne sidste bestaaer i Kongelige og Statsobligationer og i Massen af Bancosedler og andre repræsentative Papirer, udgivne ifølge Kongelig Autorisation, som nu findes i Omløb i de to Kongeriger. - Det nøiagtige Beløb af denne Gield den første Januar Aar Et Ti sinde Otte Hundrede og Fjorten skal bestemmes ved Commissarier, som begge Regjeringer til den Ende skulle udnævne, for at gjøre en rigtig Fordeling af samme, grundet paa Norges og Danmarks gjensidige Folkemængde og Jndtægtskilder. Disse Commissarier skulle samles i Kjøbenhavn inden een Maaned efter Udvexlingen af nærværende TractatsRatificationer. De skulle saa hastig som mueligt ende deres Arbeide, og i det seneste inden Udgangen af dette Aar. - Dog inaae derved forstaaes, at Hs. Maj. Kongen af Sverrig, i Sin Egenskab af Kongeriget Norges Souperain, ikke skal tage Deel i Garantien af anden Gield end den, som her ovenfor er omtalt, der tilhører Kongeriget Danmark i Almindelighed, og til hvis Afbetaling alle Dele af dette Kongerige for Norges Aftrædelse burde bidrage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-05
7de Art. Hs. Maj. Kongen af Sverrig frasiger Sig, saavel for Sig Selv, som for Sine Efterfølgere til Sverrigs Trone og Kongerige, nigienkaldeligen og for bestandig til Fordeel for Hs. Maj. Kongen af Danmark og for Hans Ax vinger til Danmarks Trone og Kongerige, alle Sine Rettigheder og Adkomster til Hertugdommet Svensk Pommern og Fyrstendømmet Øen Rügen. - Disse Provindser, med alle deres Jndvaanere, Byer, Havne, Fæstninger, Landsbyer og Øer, saavelsom de tilhørende Dele, Forrettigheder, Rettigheder og Fordele, skulle for Fremtiden med fuldkommen Eiendomsret og Souverginitet tilhøre Kongeriget Danmark og indlemmes i samme. - Til den Ende lover og forpligter Hs. Maj. Kongen af Sverrig, Sig paa den høitideligste og meest forbindende
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-08
Nynerste. Ti modigere Ellevte Aargang. No. 12. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Februarii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-08
Om Hebraiske Navne, som findes blandt Negerne paa Guldkysten. (Sluttet.)¬