Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-30
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Endelig lader det til at Anliggenderne i de nordlige Provindser nærme sig deres Afgjørelse. Til Paris er nemlig indløben en telegraphisk Depesche fra Bajonne, som beretter, at Mina og Lorenzo d. 12te dennes have tilintetgjort 3 af Erasos Batailloner. Samme Dag angrebe Lopez og Oroa Zumalacarreguy i Spidsen af hans samlede Magt og sloge ham totaliter. Breve fra Pampelona føie til, at Mina, som efter Seiren var vendt tilbage til denne Bye, Dagen derpaa atter var dragenud for at forfølge Rebellerne energisk. Om Middagen havde han skrevet et Brev fra Montreal, at Fjendens Tab var langt betydeligere end man først havde troet, og at Carlisterne flygtede til alle Retninger, samt at Skrækken havde ganske bedøvet dem. Privatbreve, som imidlertid nævne d. 13de som Dagen, paa hvilken Slagene stode, angive Carlisternes Tab til 325 Døde og Saarede og 56 Fangne. De kongelige Tropper tælle 180 Dræbte og Saarede. Ogsaa fra Arragonien indløbe gunstige Efterretninger, idet Jnsurgenterne ikke ere istand til at gjøre mindste Fremskridt. - Ogsaa Bladet National indeholder følgende Beretning fra Kommandanten i Tafala til General-Capitainen i Arragonien: efterat Kampen var begyndt, indtraf i det afgjørende Øieblik 200 Mand, som Mina om Natten havde ladet komme efter fra Pampelona. De anrettede et frygteligt Blodbad i de fjendtlige Rækker. 400 Jnsurgenter bleve dræbte; den hele Bagage blev taget. Dronningens Tropper have opført sig med særdeles Kjækhed, og kun mistet 6 Døde og nogle faa Saarede. - Endskjøndt disse Efterretninger ved ere noget usammenhængende, saa synes dog saameget at være vist, at Dronningens Tropper have tilkæmpet sig ikke ubetydelige Fordeele. Herfor taler allerede det forsagte Sprog, som Gazetten fører. Den siger nemlig, at Efterretninger fra Saragossa omtale tvende vigtige Begivenheder, der have fundet Sted respective imellem Lorenzo og Eraso, og imellem Orda og Cordova mod Zumalacarregui. Den første af disse Trefninger skal have været mindre blodig end den sidste; i begge have Carl d. 5tes Tropper begyndt Angrebet med Kraft. Da de Depescher, som indeholde disse Beretninger, hidrøre fra Dronningens Generaler, saa lader det sig tænke, at de ere affattede i et Sprog, der tillægger Jsabelles Tropper Seiren. Jmidlertid tilstaae de dog, at Carl d. 5tes Tropper have kæmpet tappert, og at Cordovas Centrum var bleven angrebet med saa stor Kjækhed, at det uden Kavalleriets Undsætning vilde være blevet gjennembrudt. Vi imodesee nærmere Efterretninger og disse Begivenheder, da de aldeles ikke have nogen afgjørende Karakter. J et Møde i Procuradorernes Kammer kom Talen paa de amerikanske Staters Uafhængighed. Efterat nemlig Regjeringen havde tilkjendegivet, at Regentinden havde udstedt de fornødne befalinger for at undersøge de i denne Henseende indkomne Petitioner, erklærede en af Kammeret nedsat Kommission, at den vel havde havt en Petition at undersøge, i hvilken Anerkjendelsen af de amerikanske Staters Uafhængighed var bleven foreslaaet, og at nogle af dens Medlemmer have været af den Mening, at man strax kunde skride til Discussion om denne Motion, men at andre derimod troede først at maatte indhente Regjeringens Anskuelser herover. Af de i denne Anledning holdte Debatter syntes det at indlyse, at Regjeringen ved Hielp af Engelland og Frankerig vilde formaae de amerikanske Regjeringer til at fremkomme med Forslag om at tilkjøbe sig deres Anerkjendelse ved Tilbud af pecuniære og commercielle Fordeele.