JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Til Leje. Hos Enken Madame Skavenius, boendes endes i Skipper-Gaden, er en Stue og Kammer til Leje.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Bortkommen. Een temmelig stor Jagt-Hund, sort af Colleur, og Blanding af Jagt- og FæHund-Slag, med hviide Been, er for en Tiid fra Eieren bortløben; hvo samme Hund skulle forekomme, eller kunde give Oplysning, i hvis Værge den nu findes behager at anmelde sig i Bogtrykkeriet, da derfor loves en velvillig og billig Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Bekjendtgjørelse. Den under Krigs-Raad og Postmester Gudes disposition, 2de gange Aarlig fra Christiania til Kiøbenhavn afgaaende Kongelige Extra-Agende Post, kommer, uden at noget gandske uventelig samme skulle forandre, til at afgaae dette Aars 2den Gang, omtrent 1. October næstkommende. Skulle nogen have Paqvetter eller andet Fragt Gods samme Tid at medsende, ville De behagelig og i betids sig derom, enten i Christiania Post-Contoir, eller hos Ham selv udi Moss, anmelde, og Vægten eller Skikkelsen af det Afsendende forklare, da man om Fragten, billigste Maade skal blive accorderet, ligesom det nærmere skal vorde averteret, naar Tiden til bemelte Agende Postes Afgang er fastsadt. Moss den 7de Septr. 1763. N. Gude.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
En skreven Bog, hvoraf i en Hast kand sees hvad Hollandske Penger renderer til i Norske, er at faae for en billig Priis hos Anders Molbeck Breum, logerende hos Monsr. Møller i Grube-Gaden, i Fald der saa mange Prænumerantere skulde blive, at han kunde see sin Umage betalt; Bogen, er udregnet fra 8 til 40 tre fierdedeel prøCento inclusive, og kand hos ham tages i behagelig Øiesyn, i Fald nogle Liebhabere derom vil behage at melde sig.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Hos Mogens Barch i gamle Bye eller Opslo er at bekomme god Sæde=Ruug, og Ruughalm i Bundter for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Fødde og Døde. Fra 7de til 14de September ere i Byens Kirke døbte: 5 Børn, begravne 6. Altsaa i denne Uge 1 fleere død end fødde.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Adskilligt. J Dag den 14de Septembr. Klokken 3 holdes Consistorii Ret i Christiania Dom-Capitul.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Den 7de Septembr. afgik ved Døden Hr. Morten Leuch Elieson, Deres Kongelige Majestæts Justitz= og Cancellie=Raad og Assessor i Ober-Hof-Retten i Norge, som Stand mæssig i Dag blev hensat i sine Forældres Begravelse, og var paa Hans Liig-Kiste følgende Gravskrift at læse Liv du Ønskernes Magnet og Haabets Misviisning Fornuftens Ven og Daarers Afgud blomstrende Kikajon for een Dags Glæde pral med din Varighed. du uvisse Øjeblik imellem tvende Ævigheder, men skiælv for din Skiæbne hist manskee i den alvidendes Ret er dømt og afsagt. Lægernes Haab skal forkynde Din Ende saa var Dommen.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
for det Livløse som nu hviler her af den i Livet fordum Højædle og Velbyrdige Morten Leuch Elieson, Deres Kongelige Majestæts til Danmark og Norge virkelig Justiz-Raa og Assessor i den Kongelige Ober-Hof-Ret i Norge, som begyndte at leve den 26de Junii 17724. og indtil Livets Ende den 7de September 1763. Verden at Han vidste selv hvad det var at leve viiste da Han øvede sig daglig i at vise et aabent Hierte for de Trængende, ikke ved Lovenes Tvang men af Menniske-Kiærlighed en fortroelig Høflighed for sine Venner ikke i Haab om Vederlag men af Ædelmodighed, Ærbødighed for sin ærværdige Moder, endogsaa da Han selv var bleven Fader, Ømhed for sine Børn ei blot af Naturens Drift men efter Fornuftens Grund-Regler, uforanderlig Kiærlighed for sin værdige Frue Dorthe Monsen siden Deres Forening den 6te Decembr. 1758 ikke blot som Mand men som en Skiønner af Hendes Fortienester og dog maatte Han døe som et Tab for alle disse for den heele Stad, om jeg tør nævne det som endnu intet Navn har er et usynligt Foster. Læser! du aander vel endnu men lever du ogsaa at tænke er at leve at blive viis er at leve længe at veje sit Støv er at være viis skynd dig derfor at blive gammel maaskee din Død lurer. i Spidsen af denne Linie. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Sedler Nordske Jntelligens No. 18. Onsdagen den 21. September 1763. Om Agerdyrkningen. At Jorddyrkningen er, saavel i Henseendeel til Tiden den Ældste, som ogsaa den Bestandigste af alle de Handteringer, som af Mennisket enten til dets Fornøielse eller nødtørftige Livs Ophold ere foretagne, det er en Sag, som ligger enhver saa tydelig for Øien, at der behøves ei mange Ord for at bevise samme; thi førend Mennisket blev tildømt: at æde sit Brød i sit Ansigtes Sveed, saa var dog allerede et Eden at dyrke ham overleveret. Siden den Tid er Jorden engang bleven forbandet for Syndens Skyld, og engang (saa at tale) omskabet af en Syndflod. Siden den Tid ere Slegter afgangne og andre igien opkomne; Riger forfaldne, Riger igien opstegne, ja mange af Kunsterne og Videnskaberne hengivne til Forglemmelse, og saaleedes ganske gaaen under, og andre igien opdagede; men aldrig har den Kunst at dyrke Jorden enten seet eller kand see sin ganske Avtagelse og Forglemmelse, saa længe der ere saadanne Mennisker til, der af hende venter sin Næring og Ophold. Saa stor som Agerdyrkningens Ælde og Langvarighed er, saa stor er ogsaa dense Nytte til alle Tider bleven anseet. De gamle Hedningers og verdslige Viises. Skrivter ere saa fulde af Agerdyrkningens Berømmelser, at man ej har fornøden at leede længe førend man finder den Priis de har sadt derpaa. Naar deres Poeter et eller Skialdere har vildet beskrive de gyldne Tiders Lyksalighed, og derved givet sine Tanker tilkiende under de livagtigste Forre stillinger, see, da laante de det altsammen, af et uskyldigt Lands og Hyrde Levnet. Den store Værd, som den gamle Verden har sadt paa Agerdyrkningen, kand noksom sees af de Guddommeligheder. som ere blevne angivne som dens Paafindere. og befordrere, saasom Bacchus, Ceres, Ban, Diana, m. f. hvilke bleve paa kaldede, som beskyttende Guder og Gudinder derover. Saaledes erkiendte de gamle Egypter, den Velgierning som blev dem beviist af en fornemme Mand, Apis eller Serapis, som formedelst sin Kloghed frelste dem fra en Hunger, der vilde foraarsaget deres fælles Undergang, og derfore af mange holdes for at være den samme som vores Bibliske Joseph, i det de dyrkede hannem som den høieste Guddom under Lignelse af en Kalv eller Oxe, i Betragtning af dette Creaturs. Creaturs nyttige Arbeide for vor Næring af Jorden. Nest Guderne vare de Mennisker altid holdne i største Ære, som forskaffede dem Freed og Overflødighed, formedelst Beskyttelse mod deres Fiender, og Stadfæstelse af deres Friheder til Agerdyrkningens Fremvæxt. Een saadan var Augustus, som selv havde en stor Fornøielse af Landvæsenet, formedelst den stændige Omgang, med Mæcenas, hvilken ej var en mindre Patron for de enfoldige Hyrder og Ager dyrkere, end for de Lærde og Dybsindige.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Den Myndt som det Romerske Senat lod slaae over hannem, hvilken forestillede Verdens billede indsluttet i en Krands af Oliver Qviste, med Overskrivt: Pax op bis Terrarum paa den ene Side, og Overflødigheden med sine sædvanlige Tegn, af Korn-Ax og andre Frugter, med Overskrivt Annona eller Congarium paa den anden Side, var noksom et Beviis paa deres Jhukommelse af denne Keisers lyksalige Regierings Tid. De Ære=Titler som gaves Adriano, under hvilken det Romerske Monarchie syntes at være kommet til sin største Herlighed, var ingen smigrende Ordsminke, men Sindets sande Erkientlighed, for saa mange erhværvede Fordeele. Thi de Romere holdte ingen Keisere udi større Ære, og skattede sig selv under ingen lyksaligere, end den, under hvis Regimente, Landet var i sin bedste Dyrkelse, i det at Freed og Overflødighed, hos dem havde sin Boelig. J den Tid at Rom var en Republik, og tillige havde den meste Forraad paa tapre og kloge Mænd, da var det ej saa besynderlig rart, at see en Agerdyrker anføre de største Krigshære. Een saadan var Antilus, der pløiede sin Ager med et par Oxer, da det Romerske Senat udvalgte ham til deres Krigshærs Anførere, en Bestilling, som han udførde med den ønskeligste Seier og Lykke, og siden med Glæde vendte tilbage. til sin efterladte Plov.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Ligeledes berettes os at da Rom svevede i sin største Overflødighed, Teren. tius Varro en lærd Mand, Raadsherre, og stor Krigs-Anførere i den indvortes Krig imellem Cæsar og Pompejus, han da berømte sig meget af sine Stuterier, og Faare-Hjorde, og findes endnu udi den af ham skrevne Bog: De Re Rustica, mange smukke Huusholdnings Regler udi Landvæsenet.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Jblant de Græker har Kongerne havt deres Fornøielse i at skrive om Agerdyrkningen, saasom: Hiero, Philometor Archelaus og Attalus. Jblant deres Helte- og Krigs-Øvelser var Kenephon meget kundig herudav; men endnu meere iblant de Africaner, Hannibals Broder, Mago, hvis Arbeide blev agtet saa højt, at det blev oversadt i adskillige Tungemaal, og et kort Begreb derav, som en uvurdeerlig Skat tilsendt Kong Dejotarus. Det samme blev af de Romere holdet saa dyrebart: at det allerne af den ganske Africaniske Lærdoms Fynd blev forskaanet for Ødelæggelse ved Forstyrrelsen af Carthago, og er det siden oversadt udi deres Sprog under Catonis Opsigt og Styrelse. Jblant,
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Jblant de Asiatiske udi Ostindien og China, som er et iblant de allerældste, største og bedst dyrkede Riger og Lande i heele Verden, have deres Keisere anseet Agerdyrkningen saa højt, at de ei allene selv have lagt Haanden derpaa; men endogsaa lært og befordert samme hos sine Undersaattere. Den store Keiser Ven førde selv Ploven, og hans Gemahl plantede MorbærTræer, holdt Silke-Spindere i sit Hof, og vævede selv alle sine Klæder, alt til den Ende, at give sine Undersaattere gode Exempler til Efterfølgelse. J deres Tid blev paabuden en Højtid, som holdes endnu aarligen i China ved Jævndøgns Tiden om Vaaren, da befalings Mæn denne, hver i sit Landskab, samle Bønderne, tilsammen, og begaae saa en offentlig Høitidelighed med Musik, Krandser og Faner, havendes allehaande Ager-Redskab baarne for sig. Deres Historier fortæller at Keiser Hiacu, i sin høje Alderdom lagde sig efter Agerdyrkningen, allerne forat opmuntre sine Undersaattere til med Fliid at oprette det da forfaldne Agerbrug. Han har pløiet og saaet 3de Aar for sin Død, og sendt erfarne Mænd udi alle sine Landskaber for at undervisse Jndbyggerne om den nyttigste Maade til Jordens Dyrkelse. Plovens, saavelsom andre Ager=Redskabers Paafindelse, samt bruget af Hvede, Byg og Riis-Sæden, tilegne Chineserne deres største Keisere; af hvilke de ogsaa have adskillige Skrivter og Agerdyrkningen, i Besynderlighed om allehaande JordArter, deres Egenskaber, foranderlige Sæde=Slag og Giødsel med meere, hvilke Skrivter endnu den Dag i Dag tiene til Landmandens Efterrettelse. Detsuden er Agersdyrkningen i China, af Regieringen med saa mange herlige Fordeele og Friheder begavet, og med Landets Love saa vel beskyttet, at den hverken af Krig eller andre almindelige Byrder er betynget, hvorfore ogsaa alle Skribentere giøre denne besynderlige Anmerkning over dette Rige. at intet Land i heele Verden enten er saa vel dyrket eller saa overflødigt, som just dette China.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Jblant de Folk og Slægter i Europa der har opbragt sin Agerdyrkelse til nogen Anseelse, tænker man ikke at fare vild i at tillæge Engelland det øverste Sted; thi Agerdyrkningen og Faare=Avlingen ere de tvende Hoved-Pillere, paa hvilke al den Rigdom, Magt og Styrke hælder sig, hvormed Engeland overveier de andre Riger og Stater i Europa. Men at ej Engeland meere end andre Stæder skulde bestaae af nogen Paradiis Jord, saa at det uden Fliid, Møje og Omkaastninger, skulde være kommet i den Stand hvorudi samme nu befindes, det er Øiensynligt nok af den Tilstand samme fan tes udi, for lidet meere end 150 Aar. siden, da deres fleeste og fornemste Landgodser vare underkastede Munkernes og Papisternes Herredømme, i hvilken Tid. Engeland langt ifra formaaede at underholde sine Jndbyggere med Brød eller Sæde-Vare, men maatte fra andre Steder aarligen indhente mange Tusinde Tønder; hvilket varede indtil Kong Henrich, den Ottende afkastede det Pavelige Aag. og forvandlede de geistlige Godser til Selv Eieres Herligheder. Men Agerdyrkningens Opkomst i Engeland blev endnu meere af den kloge og i udødeligt Minde værende Dronning Elisabeth befordret, formedelst de mange herlige Fordeele og Benaadninger, hvormed hun begavede samme, og derved udrettede dette: at de fornemste og rigeste i Landet fik Lyst selv at grave i Jorden og blive Agerdyrkere. Derefter udi Kong Carl den Andens RegieringsTid, i hvilken alle lærde og nyttige Videnskaber blomstrede udi Engeland, blev og saa Agerdyrkningen anseet som een de Lærde anstændig Videnskab; hvilke ei allerne lagde sig efter Prøver og Undersøgninger, men endog udgave deres lærde Skrivter og Bøger og allehaande Jordarters Egenskaber, og nyttigste Behandlinger, hvilket, har givet en stor og almindelig Oplysning: udi den vidtløftige Videnskab om Huusholdningen i Vexternes Rige. En saaledes af Landets Over-Hoved og Undersaattere med samlet Magt angrebet Agerdyrkning, er det, der har frugtbar gjort og prydet Engeland, saa man kand sige: at Overflødighed der har sin rette Boelig. Og, ligesom fordum en formedelst Skib-Brud til en ubekient Øe fordreven Philosophus, af een i Stranden ridset, Cirkul, sluttede at der maatte boe Mennisker; saa kand man og ved første Øiesyn. af denne Øernes Dronning i Europa, jeg meener Engeland, strax skiønne: at der ere flittige og beholdne Jndbyggere.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Bekjendtgjørelse. Skulde nogen være findet, og finder sig dertil skikket, at antage et Skoleholder 3 Embede paa Landet, kand han melde sig herfli Bogtrykkeriet; da Conditionerne samme skal blive foreviiste, og strax efter Forening kand samme tiltrædes. Bortkommen.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Procurator Tandberg haver mist en Sølvbeslagen Tolle-Kniv, men veed ikke i hvilket Huus. Den, som haver samme advares at levere den tilbage; men skeer det ikke, da loves den, som kand give han Efterretning derom en convenable Douceur. Uafhæntede Breve. Obrist de Tønsberg.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Berg Jnspecteur Bon de Zimleberg af Kaabberbruged Fliringen. Emanuel Blom. Lænsmand Erich Johansen Gemne. Andreas Johansen Stolmager Sven. Jomfrue Karen Sophia Lind. Dragoun Anders Bottelsen. Lieutenant Møllerup. Birgita Geding. Hans Jacob Holm. Ole Rochstad. Joh. Grøggaard. Lars Jensen Thonye Skoemager Svend. Bogtrykkeriet er til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Et Engelsk og Dansk Lexicon, samt Kong Carl den Tolvtes Liv- og LevnetsBeskrivelse, begge indbundne.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-21
Fødde og Døde. Fra 14de til 21de September ere i Byens Kirke døbte: 3 Børn, begravne 7. Altsaa i denne Uge 4 fleere døde end fødde. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-28
J een Tilstand imellem Søvn og Aarvaagenhed Da Sandserne hville undertrykte af Mathed og døde fra Følelse: Da Siælen allerne arbeider i Phantasiens Lænker, Blev jeg ført af et mægtigere Væsen need i en øde mørk Huule: Frygt og Forskrækkelse betog mine Tanker. - - - O hvilket Syn! - - - Hvis er denne fæle Boelig = = = Hvad betyder dette skumle Mørk uoplyset af Lysstraaler, - og Denne Angestfulde Taugshed - - - Denne giftige Stank - . - Forskrækkelser omringer mig = = = Kom - - , kom - - - lad os flye! - - - Jeg kand - - - jeg tør - - - ikke die - - - Lad os flye - - lad os flye = = = Ney bie, svarede min usynlige Ledsagere: hør først hvem her boer. Kom føl! Eja - - - Hvad er dette Hensmulede Been og Støv - - - ne Een af Orme halv fortæret Krop. - - - Hvis = = = Levningerne af en Helt; Nyeligen Naturens Trods; Elementernes Tvang; En Herskere paa Jorden; Et Menniske. Her er Hans Ende: Død og Forraadnelse. En snæver Kiste Begierligheders Pallads før for viide for Verden. Den som Havet, Luften og Jorden for skattede til Han nu et jammerligt Bytte for Madiker. O Himmel. - - - Det var derfor at Almagt og Viisdom bød Lyset borttage det første Mørke Chaos udgive de forvirrede og sammenblandede Elementer. Derfor blev Jordklimpen tvungen i denne prægtige Form. Almagt blæste Liv i det døde billede. Siælen bevægede forundringsfuld den ubekjendte Maskine Dyrene saae den nye Skabning bestyrtsede: De forglæmte Deres Vildhed, For at kysse Fødderne paa denne Verdens Herre, og erkjende Hans Love Naturen skinnede i sin fuldkomneste Pragt for at ære den nye Konge. Ulyksalige! - = = Var Du derfor frembragt derfor ophøjet: For at styrtes med Forskrækkelse, For at see dit Scepter sønderbrudt af Døden, Opløst til et dumt og følesløst StøvEn Spot for dine ringeste Slaver som triumferer over din Aske, 9 Jammer Hvad, Jammer, svarede min Geleidere. Her er Havnen. Roligheds Havn som intet Uveir forstyrrer. Her er Maalet. Her standser Forfølgelser. Her sløves Magtens Vaaben. Grumhed skjælver og flyer. Her ere Skranker for Uret, Vold, Svig og Undertrykkelse: Hidtil og ikke længere. Hvo vil krige mod Gravene, Affekternes Oprør er her dæmpet, deres Magt qvalt. Men kom! Stræk dit Syn over Graven. See Dydens Frugter og Dydens Belønning, Lyksalighedens Tempel: See! O Herlighed. - - - O Vellyst - - - Ol - . - Dødelighed kand ei udsige dette: O Liv. - - O Død! - - O Ævighed! - = = Her vaagnede jeg, min Ledsagere forsvandt. Fortsættelsen følger næste Uge.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-28
Auctioner. Ved den førstkommende Mandag den 3 October og Eftermiddagen Klokken 2 slet, foretagende Auction over Sal. General von Gruners Stervboes Medailler og Curiosa, bliver tillige opraabt og til Høistbydende bortsolgt, nogle Dito Stervboe tilhørende Kuxer i det Ondalske Kaabber værk, som herved til vedkommendes Efterretning bekjendt gjøres. Hermed gjøres bekjendt, at Tirsdagen den 11te October Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver efter Velædle Hr. Auditeur og Sorenskriver, Giessing, skriftlige Begjer, ved offentlig Auction opbuden og solgt, Af Oberste-Lieutenant og General Land-Maaler Frederich Christian von Knoffs efterladte Stervboets tilhørende Faste og Løsøre, Midler, bestaaende udi efterskrevne: 1.) Stervboe Gaarden paa Leeret ved Opsloe og Opsloe Lahde-Gaards Grund beliggende. 2.) Løsøre, af Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Blik, Porcelainer, Steen-Glas og Jern-tøi, Bøger, Senge, Lin og Gang Klæder, Kjøre og Ridetøi, adskilligt Huus Geraad, af Border Stoeler, Skaber, Drag-Kister, og andre Kister, Spejler, endeel Træboeskab, og Gaards Reedskab, samt en god Hest med. videre. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Seddeler.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Nordske Jntelligen No. 20. Onsdagen den 5. October 1763.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Med megen Begiærlighed har jeg Tid efter anden hidindtil, skiøndt forgiæves, ventet paa den Herres Fortsættelse: Om Smagen i at skrive, som i Vores saakaldede Jntelligenz-Sedeler under No. 13 og under No. 14 findes indrykket og udlovet. Jeg erindrer mig et Løvte, som Hanhar givet Fædrene-Landet, der bestaaer, ei allerne i visse Vigtigheder, men endogsaa i alt det, som i nogen Maade kand forbedre samme. Jeg glædede mig meget over, at see en saadan Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach. saadan Patriot fremkomme, som mange længe havde ønsket, der ville, og som tillige kunde forbedre Folke-Smagen i Norge, i Henseende til Deres slette Skrive-Smag.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Den store, ret ubillige og egen myndige Frihed, som saa mange, og besynderlig nu i disse Tider har anmasset sig i at omkumple vore Fædres Moders=Maal behøvede en saa forfaren og tillige en i Sproget saa dreven Mester, som den gode Hr. Forfatter forekom enhver opmerksom Skiønnere. Hans Løvte ei allene, om Sproget og dets Skrive=Rigtighed, men endog om Skikkene, som han siden vilde handle om; lovede en saadan Færdighed, som burde svare til den gode Hr. Forfatters Løvte. Allerne, det er ret høiligen at beklage, og jeg troer med Vished dette, at enhver retsindig vil beklage: at saa priisværdig en Begyndelse har faaet en saa slet og hastig Ende! Dog, hvad siger jeg, en Ende-- Maaskee jeg skrev det alt for tidlig. Jeg vil ikke ønske for min Part, at det skulle fremdeles gaae vores redelige Forfatter af Smagen i at skrive, som der fortælles om den Fugl af beste Slags i Fabellen under samme No. 13. At han omkom af Hunger, da han i Skoven vilde lære sine Medbrødre sine med stor Møje i Fængsel tillærde konstelige Melodder." thi da er jeg vis paa At enhver vilde ved Forfatterens Grav begræde ham for dette først og fremst: At han alt fortilig maatte nedlægge Vennen. EIGRAMMA: Her ligger Smagen i at skrive. Den dødde - Norge, din Drog Beklager: at det Norske Sprog Med sin Omstøber maatte blive Men Kloge leer, og meener: At Han gik for tilig fra sin Mester; Og derfor brugte sine Hester, Og sagde: Smag, Adien, god Nat Fortsættelsen af det i No. 19, anførte Vers. Røres af dette Syn, J Dødelige Opløfter Eders Tanker fra dette Muld. Foragter een Gang disse lumpne Dukketøier. Herlighedens Arvinger, Udvikler Eders Siæle fra Forfængelighedens Snarer. Løser Lænkerne, opsvinger Betragtningerne til Eders første Begyndelse. Lyksalige Døde! Dit Arbeide er nu lønnet; Vellyst. Dine Ønsker kronede med uforgængelig Farvel! Din Erindring er hellig hos de sørgende Efterlevere. Men Du Bedrøvede Frue! Som utrøstet begræder Din neddalede Sol. Din Herlighed. Din Trøst. Din Glæde. Almagt række Dig Haanden. Viisdom trøste Dig! Tjeneste søgende.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Den under No. 16, anførdte Dreng, i sit 15de Aar gammel, er nu fra Guldbrandsdalen kommen til Byen, og opholder sig hos Johan Gottlob Høderich, samme Dreng skriver godt, er vel klædt, og af brave Forældre. Hvo samme maatte behøve, enten ved Pennen eller andre nyttige Videnskaber, kand melde sig hos ovennævnte.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Til Leje. Der behøves til Paaske en Huusmand paa Gaarden Frydenberg; den som haver lyst til samme Plads kand melde sig hos Vedkommende.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Auctioner. Hermed gjøres bekjendt, at Tirsdagen den 11te October Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver efter Velædle Hr. Auditeur og Sorenskriver, Giessing, skriftlige Begjerved offentlig Auction opbuden og solgt, Afg. Oberste-Lieutenant og General Land-Maaler Frederich Christian von Knoffs efterladte Stervboets tilhørende Faste og Løsøre, Midler, bestaaende udi efterskrevne: 1.) Stervboe Gaarden paa Leeret ved Opsloe og Opsloe Lahde-Gaards Grund 2.) Løsøre, af Sølv, beliggende. Tin, Kaabber Messing, Blik, Porcelaisiner, Steen-Glas og Jern-tøj, Bøger, Senge, Lin og Gang Klæder, Kjøre og Ridetøi, adskilligt Huus Geraad, af Border Stoeler, Skaber, Drag-Kister, og andre Kister, Spejler, endeel Træboeskab, og Gaards Reedskab, samt en god Hest med videre.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Bekjendtgjørelse. En skreven Bog, hvoraf i en Hast kand sees hvad Hollandske Penger renderer til i Norske, er at faae for en billig Priis hos Anders Molbeck Breum, logerende hos Monsr. Møller i Grube-Gaden, i Fald der saa mange Prænumerantere skulde blive, at han kunde see sin Umage betalt; Bogen, er udregnet fra 8 til 40 tre fierdedeel proCento inclusive, og kand hos ham tages i behagelig Øiesyn, i Fald nogle Liebhabere, derom vil behage at melde sig.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-05
Fødde og Døde. Fra 28. September til 5. October. ere i Byens Kirke døbte: 4 Børn: begravne 8. Altsaa i denne Uge 4 fleere døde. end fødde; iblant de Døde er et Par ÆgteFolk, som begge, tilligemed et Deres Barn alle 3 bleven paa en Dag begravne. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
eller. Nr.
Norske Intelligenssedler, 1763-10-12
Entelligen Nordskeer de No. 21. Onsdagen den 12. October 1763.