Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-01
Nyheder fra Udlandet. Belgien. General Chasse har den 23 Decbr. kapituleret og overgivet Citadellet. De franske Breschebatterier havde saaledes ødelagt Voldene, at de paa nogle Steder vare sammenstyrtede, og Breschen var aldeles practikabel. Garnisonen havde ikke meere at leve af, da Magasinerne vare opbrændte. Fra om Middagen den 21de havde alle Batterierne skudt uopbørligt. Kort iforveien havde man sendt Chasse endnu den sidste Opfordring, men han havde givet sam ne Svar som for, og ledsaget det med Kugler og Bomber. Jorden bæevede og Husene rystede. Det var en morderisk Kamp. Der sprængtes Steen fra Steen paa Citadellets Mure, indtil et heelt stort Stykke styrtede sammen. Ogsaa den tusindpundige Mørser, gjorde nogle Skud, men sprang tilsidst i Mundingen. Formodentlig af Mangel paa Kugler havde Hollænderne kastet med Stene og Træblokke. Mange tapre Franskmænd satte Livet til derved, blandt disse en stor Deel udmærkede Artillerie= og Jngenieurofficerer. Allerede vare de Franske i Begreb med at anbringe Jschinerne som skulde føre hen til Breschen, da to Overofficerer af Citadellets Garnison indfandt i ved Esplandens Forposter, og forlangte at blive ført hen til Marskal Gerards Hovedqvarteer. De vare forsynede med Fuldmagter fra General Chasse. Marskallen lod strax sammenkalde et Krigsraad for at raadslaae om de hollandske Forslag, imidlertid blev der givet Ordre til, paa hele Linien at standse med Jlden, paa det Vilkaar, at der paa ingen af Siderne maatte arbeides paa Forsvarsværkernes Jstandsættelse. Alt dette gik for sig den 23 Decbr. om Forunddagen. Efter at Marskallen selv havde taget Bre schen i Øiesyn, vendte de hollandske Officerer tilbage igjen til Citadellet med de af Gerard foreskrevne Betingelser, ledsaget af en Eskorte franske Husarer. De af Chasse gjorte Forslag vare blevne forkastede som antagelige, derimod foreslaaet ham nogle andre Betingelser, hvori der gaves ham det Alternativ, enten at overgive sig med sin Garnison som krigsfangen, eller ogsaa uden nogen anden Betingelse uopholdeligen rømme Citadellet og alle Forter. Paa disse Forslag have de Chasse erklæret, at han ikkun formaaede at underhandle og Overgivelsen af Citadellet samt Forterne Burght og flanderske Hoved; Forterne Lillo og Lieffensboet stode ikke meere under hans Kommando. Da Underhandlingerne trak sig i Landdrag, og man bemærkede, at Chasse lod arbeide paa de nedskudte Mure, tvertimod de gjorte Betingelser, blev Oberst Auvray, anden Chef for den franske Generalstab, om Eftermiddagen, da de hollandske Officerer kom igien med nye Forslag, sendt i Følge med dem ind i Citadellet, for at underhandle med Chasse selv, der endeligen beqvemmede sig til at antage Marskallens Betingelser, der fornemmeligen bestode deri, at Garnisonen forbliver krigsfangen i Citadellet indtil Koureren, kommer tilbage fra Haag. Jndrømmer Kongen af Holland at Forterne Lille og Liefkensboek overgives, da skal Besætningen nedlægge sine Vaaben paa Glaciet, derpaa transporteres til den hollandske Grændse, hvor den skal faae sine Vaaben tilbage igjen. Men afslaaer Kongen det, skal den føres som krigs fangen til Frankrige. Denne Capitulation har Chasse indgaaet og underskrevet. Næste Morgen havde den fr. General Royer besat Citadellet med omtrent 1000 Pd. Alle de holl. Saarede vare bragt i de franske Lazarether. Nogle angive Aarsagen til at Chasse har kapituleret, at et Mytterie blandt Garnisonen havde Natten iforveien tvunget ham dertil, da den ikke længere var istand til at udholde det formedelst Mangel og næsten overmenneskelig Strabadse. Capt. Koop mann, der kommanderede Flaaden udenfor Citadellet, var bleven saa rasende opbragt over dettes Overgivelse, saa han besluttede, at der ikke skulde falde eet eneste af hans Skibe i Seiervindernes Hænder; 5 Kanonbaade lod han opbrænde, og 7 synke; Dampskibet Chasse fløi i Luften, Kopmann selv, der var flygtet i en Chaluppe, blev taget fangen ved Fortet St. Marie. Berchem, 24 Decbr. Efterm. Kl. 5. Den hollandske Fane vaier endnu fra Forterne og det flanderske Hoved. Jgaar Morges have Hollænderne gjort et Udfald fra Liefkenshock, men bleve slagne tilbage. Fægtningen var meget heftig, og Fjenden mistede mange Folk. S. Dags Formiddag hørtes atter en stærk Kanonade fra Lillokanten, men Taagen hindrede fra at observere noget. Mod Middag blev Kanonaden forøget med en stærk Geværild, der syntes at komme nærmere. Jdag erfares, at nogle tusinde Hollændere havde forsøgt at gjøre en Landgang ved Doel, men vare drevne tilbage med Bajonetten af den franske Division Sebastiani. J Gaaraftes, hørtes atter Kanonade fra Breda og Bergen op Zoom. (At de Franske have lidt store Tab kan sluttes af en officiel Armeeberetning, hvori der anføres, at de allene den 22de Decbr. havde mistet 9 Officerer: 2 Bataillons chefer, 1 Oberstl. 1 Escadronschef, 2 Capt. og 3 Lieutn. Selv General St. Cor var bleven let saaret i Skulderen. ved et mislykket Forsøg paa at bringe Faschinerne ned i Citadelsgravene.)