Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Jndenlandske Efterretninger. Historisk Efterretning om den frie adelige Skole Herlufsholm, af H. B. Melchior, Professor, Dr. Philos., Overlærer ved Skolen. (Fortsættelse: see forr. No.) Sjette Afdeling. Stiftelsens Historie under nuværende Skoleherres Bestyrelse samt dens nuværende Forfatning. 1805-19. - Til Skoleherre efter sal. Geheimer. Brandt udnævntes 1800 Præsidenten i det danske Cancellie daværende Kammerherre, og nuværende Geheime-Stats- og Justitsminister F. J. v. Kaas, Ridder af Elephanten og Dannebrogsmand, til hvis Forsorg i Aaret 1807 hele Stiftelsens Bestyrelse blev overdraget. Forf. anfører nu hvad der i de sidste 15 Aar er foranstaltet til Bygningernes Forskjønnelse, Reenligheds og Zirs Fremme ved Stiftelsen, til fordeelagtigere Behandling af Hovedgaardens Marker og af Skovene, Læregjenstandenes og Disciplenes Forøgelse og Forbedringen af Lærernes Kaar, foruden meget Andet, der befordrede Skolens Flor. Fra S. 36977 giør Forf. os bekiendt med Herlufsholms Beliggenhed, Gaardens Bygninger og Hauger, lige fra de ældste Tider indtil nu. Susaaen, der ogsaa kaldes Næsaaen, som løber tæt forbi Gaarden, er uden Tvivl den største Aa i Sjælland, og var i Oldtiden, seilbar endog for Krigskibe (det vil sige den Tids), men allerede i Saxos Tid, altsaa for 600 Aar siden, ikke mere seilbar for Skibe. Med Glæde erfarer her Patrioten, at Grev Danneskjold Samsøe til Gisselfeld, har, især for at befordre Afsætningen af sine til Næsbyholm og Bavelse liggende Skove, med betydelige Omkostninger ladet Aaen fra Næsbybro til Tystrup Sø, og derfra til Nestved, oprense paa de Steder, hvor den ellers ikke var dyb nok, tildeels endog ved Gravning paa enkelte Steder forandret dens Løb, og, for at holde Vandet til den fornødne Høide, tillige ladet indrette Sluser, og anlægge langs med Aaen en Trækvei for Pram hestene. Dette Canalanlæg blev begyndt 1810 og fuldkomment færdigt 1814. - De Steder, som under nuværende Bestyrer have modtaget væsentlige Forskjønnelser, ere Kirkegaarden, indrettet 1806; Skoven Fredrikslund, der er blevet forsynet med Gange, Lysthuse og Bænke, og nu er et Yndlingsted for Omegnens Beboere. Derimod ere de fordum fiskerige Fiskeparke fra Munkenes Tid efterhaanden forfaldne. Endnu 1665 vare de i saa god Stand, at ugentligen derfra kunde indsendes endeel til Hofholdningen. Af de elleve Parke, som havdes, er nu kun en tilbage. Forf. yttrer med Grund det Ønske, at hele det ærværdige Oldtidspræg af Hovedbygningen, der noksom røber den graa Alderdom, ogsaa for Fremtiden maatte bevares, som det hidtil er blevet, og anfører S. 382 en anden Forfatters Ord, om hvem det dog S. VII. af Fortalen hedder, at samme i nærværende Historie ei har været Anledning til at citere men Sligt er høist undskyldeligt i en Bog af saadant Omfang, især da, som Forf. i Fortalen erindrer, en rum Tid er forløben mellem Udarbeidelsen af den første og sidste Deel. – Til Kirkens Minder fra Stifternes Tid høre: to af dem forærede Lysestager med deres Navne, Levninger af et Fløiels Alterklæde, som Birgitte Gøye selv udsyede og prydede med de Perler, der forhen tjente til hendes egen Prydelse. Grev Thott lod disse Perler aftage, for at see dem frelste, og gjemme i en liden Æske med hans eget Segl for. For et Par Aar siden blev Æsken af Hs. Excellence, den nuværende Skoleherre, aabnet, og befandtes deri noget over 600 ægte Perler, hvilke nu gjemmes i et forseglet Glas i Skolens Naturaliecabinet.