JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Provst Hasse i Jylland, i sit Skrift, Almuen Lærer, vil indskærpe gode Sæder. Hr. Steeninkel i Fyen, Hr. Nyeholm i Sielland, og flere, have baade Mod og Villie til at begynde dette vanskelige Arbeide, men det Væsentligste fattes disse, som mig, Midler til at Udføre vore Planter og Ævne til at kilde udret tønder, som vi ønske og ville Da jeg har holdet nogle Taller i dette Aar og skrevet nogle Skrifter, som jeg formoder, at kunde bidrage til Bondens Opmuntring og Underviisning i de Fag, hvori han ingen offentlig beskikket Lærer haver, saa giver jeg mig den Ære, at indbyde alle Patrioter og mine Velyndere til Subscription paa følgende Skrifter. 1) En Tale over Agerdyrkningen. 2) En Tale over Haugedyrkningen. 3) En Afhandling om Giødningens Bevaring, 4) En Afhandling om Tienden. Disse 4 Skrivter skal koste ialt 3 Mk. paa Trykpapiir og 4 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. De Herrer Boghandlere og andre af mine Bekientere, som samle 10 Exemplarers Subscription tilbydes det 11te.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
De Herrer Proprietairer og Præster, som ville uddeele dem iblandt deres Bønder tilbydes samme Vilkaar. Kan jeg udgive disse Taler og Skrivter uden min Bekostning (thi Formue har jeg ikke til at giøre Forlag) saa agter jeg, at uddeele saa mange 100 Exemplarer, frit til Bønderne, som Overskudet kunde beløbe sig til. Subscriptionen varer til Paaske, De som have indsamlet Subscribentere, vilde til den Tid behage at tilsende Listerne paa deres Navne og Opholdstæder, enten til Hr. Boghandler Jversen i Odense, eller til mig i Horsens, at jeg kan beære mine Skrivter med deres Navne, som ville bidrage til det Almindeliges Nytte, og opmuntre mig selv til at udgive fleere, Skrivter i adskillige Dele af Landvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Hans Majestet Kongen og Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Arveprindsen have allerede subscriberet for endeel Exemplarer og givet mig deres nandigste bifald. Georg Henric. Lund. Herpaa tages Subskription paa Adresse Contøret i Fridericia,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
Bekiendtgiørelser. Skulle nogle mangle et eller andet Nommeraf Ribe Stifts Adresse=Contors Efterretninger for afvigte Aar, da kan samme faaes paa ommeldte Adresse=Contor. Tornden de med Proclamatis Kraft i Aviserne alle ey rede skede Jndkaldelser bliver herved end videre 3de gange bekiendtgjort, at Skiftet efter afgangne Niels Basse af Taarup Bye Taule Sogn, Colding huus Amt, sluttes paa Fridericia Raadstue den 5te Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. hvorved saavel Arvingerne som alle andre vedkommende, der maatte have noget i hans Stervboe at erindre eller fordre, ville møde og lagttage deres Ret. Fridericia den 4 Januarii 1787. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
(Skulle nogen have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Selveier Niels Nielsen Winckel i Hørsted Bye Coldinghuus Amt, hvis Skifte staaer, under min Behandling, da ville de anmelde og beviislig giøre det for mig inden de Tider Loven befaler, eller i Mangel deraf tilskrive sig selv Tabet, da ingen
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
anden Proclama kan ventes. Fridericia den 29de December 1786. H. de udssman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
J Følge Kongl. allernaadigst Resolution og Rente T kammerets derefter føiede Foranstaltning, bliver Ødstedgaard i Bredstrup Sogn, Coldinghuus Amt, som er Hans Majestæt Kongen tilhørende, men haver været afg. General Major v. Scholten overdragen til Brug paa Livs Tid, ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse Torsdagen den 15 Februarii næstkommende; Gaarden staar for Hartkorn Ager og Eng 16 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Dens Udsæd er aarlig 16 Tdr. Rug og Hvede, 24 Tdr. Byg 40 Tdr. Havre og 7 Tdr. Boghvede, foruden Erter og Vikker. Hoeavien er aarlig 90 Læs. Gaarden, kan græsse 30 og foere 60 stk. Qvæg=Høyder, og desuden 10 Bæster. - At Gaarden i øvrigt er beliggende i den beste Egn, at dens Jorder ere beqvemme til alle Slags Sæd, ude af al Fælledskab, og for sig selv indhegnet, samt forsynet med fornøden god Bygning og har en skjøn Boge og Ege Skov, beliggende tæt ved Gaarden, tilligemed Fiskerie af den dertil grændsende lille Strand, er saa almindelig bekiendt at det ville være overflødigt her vidtløftigt at beskrive samme. Liebhaberne ville behage at indfinde sig paa Ødstodgaard bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 10, hvor Auctionen foretages og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia d. 29 December 1786. H. Buhl, med sort Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-12
En hviid Hund med brune Pletter er i disse Dage bortkommen fra Capitain von Randel her i Fridericia i hans Fraværelse, de som maatte vilde bringe den enten til hans i boende Gaard i Fridericia eller underrette ham om, hvor samme er, loves en resonabel Douceur derforre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Guds Excistense af Friderich den Store Man vil undre sig at see et Vers af denne store Konge, især af den Vidtighed, det indeholder, faameget meere som der har været saa forskiellig talt og hans Religions Meninger. Det sees af hans ægenhendige Manuscript at det er faae Aar før hans Død affattet; det anføres i dets affattede original Sprog saaledes, som det er forefunden, for ei ved Oversettelsen at tabe noget i sin Skiønhed, siden de Læsere, som ei maatte kunde det franske, finde lettelig Leilighed til at lade det oversette. VNDE? VBI? QVO? Ynde, Vbi, Quo, Dou viens je, og suis je, og vais je? de nen sedie rien. Montagne dit Oue sens je Et sur ce point tout Docteur consulte, En pent bien dire antaut sans vanite, Mais, apres tout, de quel endroit le sauraisje? Moi qui dhier dans Univers jette, Ne suis rien moin quun ere necessaire. Cet Ltre existe, attonjours existe; II en fant un, soir esprit, soit matiere, Et ce point la par nul nest conteste. Or moi cherif, er Ltre tres limite. Qui tout stonne et convinc dignorance. Malgre cela, je sens, je veux, je pense, Je me propose un but en agissant: Vandrier vous que Etre Tout Puissant. Auteur de tout, et de mon existence. Neut aucun but, aucune volonte, Tandis quil ma denne Pintelligence, Quilenen et point, lui qui men a det. Main, dites vous, et la Peste, et la Guerre, Les man divers, physiques et meraux, La faim, la soif, et la goutte et la pierre, Du genre humain sont souvent les bourreaux, Les Curagans, la grele, le tognetre, Mille poisons, les affreux tremblemensLes tourbillons, les typhons, sees volcansTons ces skaux, qui desolent latterre, Sont - ce les dons d'un pere à ses enfans Loin accuser la divine sagesse. De ton esprit reconnis la forblesse. Homme superbe, atömne revoke!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Le Tout-puissant posa cette barrere Pout contenir ta curiosite. Peut ere i vent par cette obscurite. Humilier cette raison trop flere, Davoir suivi quelque trait de lumlere. Oui af montra par fois la veifte. Mais il manquit à la seliciteQvil devollat à te forble paapiere, De I Univers la theorie entiere; Et Fouste fare approuser ses decretsDien Pauroit de reyeler ses secrets . Dou rient le mal; Th. plus je Fexamine, Et moin je vois quelse et son opgine. Que Sensuitil Sinonpre mon esprit Est, dans sa sphere, Stroit, et circonseritMais supposer quinne avengle matiere, De tout effet eft la causepremiere, A ma raisom repugne et contredit, sci Pabsurde, et la Finciplicable. Par den Seneil je me vois arrete; II faut opter : Pabsunde est incroyable: Jernen tiens done à la difficulte. En nous laissant à vons FabsurditsKan en Philisoph, som Philosoph, vel tale og udtrykke sig reenere, klarere og værdigere over Guddommen, Leibnitzes Theodice er et tykt Bind, her er et kort affattet Vers, der indeholder alt. De Lærde Mataphysiske Demonstrationer forvirrelofte. Her er Guddommens Exsistence som Religionens heele Grundvold i ald sin Klarhed og Skiønhed fremsadt og indbefartet. - Dette Verses Affatning bevidner Friderich den store, som en ligesaa stor Lærd, som veltænkende og dømmende Riligions Bekiender og tilintetgiør de saa urigtige om ham formeente Religions Mistvivler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Den over denne store Konge i et fransk anden udenlandsk Blad affattede lypperlige Gravskrift, anføres da og her tillige, i Haabe med, ikke mindre Eftertanke at læses. Minerve, Apolion, le died Mals J de sont unis pour assurer saa gloiret Brillant comme Cefar sur un char de victoire II fit, ansi que lui, cultiver des beaux arts, Comme Salluste, il ecrivit Phistoire; De Solon, de Lycurgue il furpassa les loix, Et son nom de formis an temple de memoiret Sera le gulde des grands Rois. Nyeheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Kiøbenh den 9de Jan. Der tales om, at vores dyrebare Kronprinds agter til Sommer at glæde Beboerne paa de Norske Fielde med sin høye Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Theater Jndkomsterne for den afdøde Vessels Søn, er formeret med Tillæg fra det Kon Huus af 300 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Paa hans Majestæt Kongen af Sverrigs Forbøn har hans Majestæt Kongen behaget at tillægge den forhen værende Kongelig danske Kammerherre von Eppingen, som fornærværende Tid er i Skaane og af Høysalig Prindsesse Charlotte Amalia nød før 1500 Rdlr. en Pension aarlig af 600 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Kongen af Sverrig har sendt vores Kronprinds en liden Vogn med 7 smaae Oplandske Heste til Foræring; Kudsken som fulgte med, druknede paa Rehden, ligesom Vognen blev ført til Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Selskabet for Efterslægt en vil oprette en Real=Skole, og Planen dertil forventes bekiendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Hans Majestæt har allernaadigst ladet Amtmand Olav Stephensen i Jsland tilsende den store Guld=Medallie pro Meririis for hans beviiste Goddædighed mod de trængende i de sammesteds sidst indtrufne besværlige Aar, og andre af ham ved adskillige Leiligheder ellers viiste patriotiske Handlinger. - Ligeledes er og Sognepræsten Hr. Olavins Hjort for Borgens Kald i Nordland Amt Guld=Medalien pro Meritis oversendt som et Tegn paa Høysammes Velbehag, fordi han har udtaget 35 sk. Reens Dyr og oversendt til Jsland, hvis Forplantning lykkes vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Forrige Maaned blev i Sielland mod Vesten af Badstrupper Søen af Arbeiderne, som indhegne de Kongelige Skove, opdaget en lille Høy, som sædvanlig med store Steene. Midten af Høyen var en meget stor flad Steenperpendiculair opreist, som de brød løs, hvorefter smaae løse Steene, forinden af den store Steen raslede, da de faldt ligesom ned i en Kielder; ved Aabningen saae man en stor Huule, hvori efter nøyere Undersøgning var et tomt, Kammer i en Sexkant 7 Allen lang og 3 Allen bred med 6 store flade af Naturen glatte og ei polerede Steene; Jorden var bedækket med tykt hvidt Sand, ag Loftet bestod af 2 store Stene, af hvilke den ene saae ud, som Træe der var hugget flad med en Øxe; disse hvilede paa 6 flade Steene, som udgjørte Veggen hvor disse vare sunkne vare Revnerne imellem Steenene meget net, dog uden Kalk, lignede med smaae glatte Flintesteene; mod Østen af Søen er en med store Steene hvelvet Udgang; over Høyen, ligeover Tildækningen af samme stod et stort Bøgetræe og nogle smaae rundtomkring, og syntes der i denne Orden saaledes sadte. J Nærheden deraf er en stor Offer steen - Og det formeenes at have været en hedensk Kiempe Begravelse. Af Dato Christiansborg den 22de Dec. 1786. har hans Majestæt allernaadigst udgivet en fælleds Forordning for Hertugdommene Slesvig, og Holsteen, Grevskabet Pinneberg, Staden, Altona og Grevskabet Ranzau angaaende Forældres og Formynderes Bevilling, som udfordres til deres Børns og Myndtlingers Egte skaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Odense den 12de Jan. I visse Landsbye, der omkring bemerkes en smitsom Syge, som bortriver endeel Mennisker og der skal i en Bye være en Gaard, hvori 6 holde Sengen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Subskriptions=Plan Hendestandens Forbedring, dens Ungdoms Opdragelse og Underviisning er Kongens befaling, Kronprinsens Bestræbelser og alle Patrioters Ønsker. Neppe taler den Lærde, at han jo giver Stof til disse Slags Samtaler, og enhver geistlig Mand klager ikke alleneste i vore Selskaber, men endog offenlig i fine Taler over Almuens og dens Ungdoms Vankundighed og Mangel paa Underviisning. Adskillige af vore værdige Geistlige gaae endnu videre, de arbeide i deres Skrivter, de opgive Planer, efter hvilke disse kunde undervises i Religionen, i Videnskaberne, som ere dem nyttige i deres Stand og i Haandarbeider. Hr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Provst Hasse i Jylland, i sit Skrift, Almuens Lærer, vil indskærpe gode Sæder. Hr. Steeninkel i Fyen, Hr. Nyeholm i Sielland, og flere, have baade Mod og Villie til at begynde dette vanskelige Arbeide, men det Væsentligste fattes disse, som mig: Midler til at udføre pore Planer, og Ævne til at kunde udrette det, som vi ønske og ville Da jeg har holdet nogle Taller i dette Aar og skrevet nogle Skrifter, som jeg formoder, at kunde bidrage til Bondens Opmuntring og Underviisning i de Fag, hvori han ingen offentlig beskikket Lærer haver, saa giver jeg mig den Ære, at indbyde alle Patrioter og mine Velyndere til Subscription paa følgende Skrif1) En Tale over Agerdyrkningen. 2) En Tale over Haugedyrkningen. 3) En Afhandling om Giødningens Bevaring, 4) En Afhandling om Tienden. Disse 4 Skrivter skal koste ialt 3 Mk. paa Trykpapiir og 4 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. De Herrer Boghandlere og andre af mine Bekientere, som samle 10 Exemplarers Subscription tilbydes det 11te.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
De Herrer Proprietairer og Præster, som ville uddeele dem iblandt deres Bønder tilbydes samme Vilkaar. Kan jeg udgive disse Taler og Skrivter uden min Bekostning (thi Formue har jeg ikke til at giøre Forlag) saa agter jeg, at uddeele saa mange 100 Exemplarer, frit til Bønderne, som Overskudet kunde beløbe sig til. Subscriptionen varer til Paaske, De som have indsamlet Subscribentere, vilde til den Tid behage at tilsende Listerne paa deres Navne og Opholdstæder, enten til Hr. Boghandler Jversen i Odense, eller til mig i Horsens, at jeg kan beære mine Skrivter med deres Navne, som ville bidrage til det Almindeliges Nytte, og opmuntre mig selv til at udgive fleere Skrivter i adskillige Dele af Landvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Hans Majestet Kongen og Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Arveprindsen have allerede subscriberet for endeel Exemplarer og givet mig deres naadigst bisa. Georg Henric Lund. Herpaa tages Subskription paa Adresse Contoret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Bekiendtgiørelser. Til behagelig Efterretning for Libhabere bekiendt2 giøres, at afg. Selveier Lars Terpagers efterladte Gaard og Eiendomme bliver ved offenlig Auction til den Høystbydende bortsolgt, hvilken Gaard er beliggende i en frugthar Eng i Schanderup Sogn og Bye, Aanst Herred og Coldinghuus Amt, bestaaende af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 Alb., som har sine Marker udskiftet og indhegnet for sig selv, hvortil aarlig kan faaes 10 a 12 Tdr. Rug, 12 a 14 Tdr. Byg, 18 a 20 Tdr. Havre, 5 a 6 Tdr. Boghvede, samt avles aarlig 70 Læs godt Høe, kan græsses og fores 40 til 50 Høvder, foruden fornødne Hester; Gaardens Bygninger, som er af Bindingsværk og Muur, bestaaer af 56 Fag, der er asseureret i Brandcassen for 1100 Rdlr.; Skov og Torve=Mose haves til Fornødenhed til Gaadens Brug, herforuden er en Eng og Skovhange, beliggende paa Seestmark, men grændser til Gaardens Jorder, der ikke staae for Hartkorn, hvoraf er aarlig Udgivt 1 Rdlr. 1 Mk. hvorimod aarlig kan avles omtrent 24 Læs Høe, føruden at derudi befindes god ung Sov. Den første Auction over berørte Gaard og Eiendomme, holdet og foretaget Mandagen den 22de Januarii førstkommende. Anden Auction Fredagen den 9de Martii, hver Gang udi Stervboegaarden, om Formiddagen Kl. 11 Slet, og bliver ved sidste Auction tilligemed bortsolgt Besetning, Jndboe og Udboe, som bestaaer udi alle Slags Løsøre; Conditionerne bliver paa Auctionsstædet bekiendtgjort, der ellers forinden Auctionen kan faaes til hos S. T. Hr. Cancellieraad Hansen til Østerbyegaard og Kiøbmand Wissing i Colding; Libhaberne ville sig behagelig indfinde. L. Colding, den 4de Januarii 1786. H. Junghans, Virkelig Justitsraad og Auctions=Directeur
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Skulde nogen underhaanden ville kiøbe ErriveKirke=Tiende, og en god Lod Jord paa Fridericia Væster Mark, forsynet med anseelig Vinter, Sæd, da ville de behagelig accordere derom med Provstinde Bergendahl eller hendes Lanværge Raadmand Buhl heri Staden, hvor begge Deele, enten samlet eller hver for sig, kan faaes for billige Vilkaar. Noruden de med Proclamatis Kraft i Aviserne alle 2 rede skede Jndkaldelser bliver herved end videre 3de gange bekiendtgjort, at Skiftet efter afgangne Niels Basse af Taarup Bye Taule Sogn, Colding huus Amt, sluttes paa Fridericia Raadstue den 5te Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. hvorved saavel Arvingerne som alle andre vedkommende, der maatte have noget i hans Stervboe at erindres eller fordre, ville møde og lagttage deres Ret. Fridericia den 4 Januarii 1787. H. de Hoffman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Selveier Niels Nielsen Winckel i Horsted Bye Coldinghuus Amt, hvis Skifte staaer under min Behandling, da ville de anmelde og beviislig giøre det for mig inden de Tider Loven befaler, eller i Mangel deraf tilskrive sig selv Tabet, da ingen
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
anden Proclama kan ventes. Fridericia den 29de December 1786. H. de uoffman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
J Følge Konal allernaadigst Resolution og Rente J kammerets derefter føiede Foranstaltning, bliver Ødstedgaard i Bredstrup Sogn, Coldinghuus Amt, som er Hans Majestæt Kongen tilhørende, men haver været afg. General Major v. Scholten overdragen til Brug paa Livs Tid, ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse Torsdagen den 15 Februarii næstkommende; Gaarden staar for Hartkorn Ager og Eng 16 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Dens Udsæd er aarlig 16 Tdr. Rug og Hvede, 24 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og 7 Tdr. Boghvede, foruden Erter, og Vikker. Hveavlen er aarlig 90 Læs. Gaarden, kan græsse 30 og foere 60 stk. Qvæg=Høyder, og desuden 10 Bæster. - At Gaarden i øvrigt er beliggende i den beste Egn, at dens Jorder ere beqvemme til alle Slags Sæd, ude af al Fælledskab, og for sig selv indhegnet, samt forsynet med fornøden god Bygning og har en skiøn Boge og Eege Skov, beliggende tæt ved Gaarden, tilligemed Fiskerie af den dertil grændsende lille Strand, er saa almindelig bekiendt at det ville være overflødigt her vidtløftigt at beskrive samme. Liebhaberne ville behage at indfinde sig paa Ødstedgaard bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 10, hvor Auctionen foretages og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia d. 29 December 1786. H. Buhl, Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-19
En hviid Hund med brune Pletter er i disse Dage E bortkommen fra Capitain von Randel her i Fridericia i hans Fraværelse, de som maatte vilde bringe den enten til hans i boende Gaard i Fridericia eller underrette ham om, hvor samme er, loves en resonabel Douceur derfore.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-26
Venskab. Den Ven, som viser mig et Speil, Og skiuler ei den mindste Feil, Men venlig mig advarer, retter, Naar jeg paa Livets Omgangs Vei Min skyldig Pligt opfylder ei, Hans Navn jeg først blant Venners setter. Men den, som stedse smigrende Mig giver kun Berømmelse, Og siger: Laster er mig tienlig; Som uden at jeg angrer det, Tilgiver Feil og al Uret, Han er min Finde, nok saa venlig Venskab, dette er et af de Ord, som betyder næsten Jntet, thi naar Bogstaverne untages, vides neppe at giøre noget Begreb om samme; var Venskab det, som Philosopherne beskrive os, og bestod deri, at den ene tog Deel i den andens Vel eller Jldegaaende, som sit eget, saa var Venskab meget, maaske dette var Ordets Bemærkelse for nogle Aar Hundrede siden, men nu er det snarere en Forestilling af dets Muulighed; den har sit Sæde i Hiernen og pryder meere et Skrift, end noget virkeligt; i felles Omgang naar man skulle giøre en Forklaring og Venskab tros at have lagttaget Logikens Regler paa det nøyeste, naar jeg sagde; Venskab er en Lyd, som Rygens og Tungens harmoniske Bevægelser faraarsager i Luften, at Forklaringen er rigtig beviser Erfarenhed for det meeste desvære, Vi kalde den vor Ven, som nærværende efter en vis Tagt er bekymret for at vide vor Tilstand, glæder sig ved vort Velgaaende, bedrøves over vores Ulykker, tilbyder sin Tienstfærdighed ved behagelige Forsikkringer, og ved sin Afsked opfylder Luften med et klingende Farvel; Det heele Venskab sees som oftest kun i Lyden af disse se Ord, og Venner er et Stierneskud, som vi ei see uden det Øyeblik han skinner i vore Øyne; vor Ven kommer ei af Synet, før vor Tilstand bliver ham ligegyldig; ja maaske han beteer os, maaske han fornøyer sig over det Onde, han nylig ynkede os for, man sette kun Prøve paa hans Tienstvillighed; Den Armes Venskab er og nyttig: En fornemme Herre af Adel, vilde reise igiennem en Skov, noget fra Vien nylig; For ved den samme laae en halt Betler, som han efter Begiering gav nogle Grosken. Naadige Herre, saade den taknemmelige Arme, reis ikke igjennem denne Skov; J disse Buske opholde sig Stratenrøvere. Ædelmanden udvalgte sig altsaa en anden Vei. Som han kom i det næste Vents huus, hørte han, at Dagen tilforn vare 3 Personer blevne dræbtte i den benævnte Skov Saaledes har en Fattigs Venskab reddet en Riigs Liv, man bør ogsaa søge at giøre sig de elendigste Menneskeer til Venner. Ofte kan Forsynet have udseet dem til at blive vore Velgiørere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-26
Juridsk. Et ungt Menneske blev i London nyligen ført frem, som Vidne i en Sag; hvorimod hans Contrapart protesterede, paa Grund at denne vidste saalidet noget af Sagen, som vidste hvad Eed var eller kienne noget til Gud eller Religion m.v. - Dommeren lod Vidnet derpaa forespørge, om han kiende en Eeds Kraft, han svarede: Nei - Om han aldrig havde været i Kirke? Nei - Om han da ikke havde noget Begreb om et høyeste Væsen; Nei - Han havde nok hørt om en Dievel, men hverken havde seet ham, eller hvor han logerede. - Om han da ikke vidste og kiendte de Menskelige Straffe, Ja Galgen svarede han, Dommeren afviiste ham og lod ham sette i en Skole for sin egen Bekostning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-26
J Sorva i Schlesien fandt man paa nogen Tiid hver Morgen i adskillige Stalde et af de bedste og fedeste Hornqvæg døde. - Det be jamredes af nogle og af andre troedes en Straf, og endnu af andre at være Qvæg=Sygen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-26
Man opdagede endelig at Stedets Rakker sneg sig omkring om Natten i Stalden og myrdede det med et Reeb; Hans Bytte som hørte ham til om Morgenen, var ham en tredoppelt Fordeel i Hænderne, med Kiødet som han røgte, med Tælgen og med Huden; - Han og hans Knægt, som hialp ham, ere begge arresterede, og Sagen forelagt Kongen af Preussen til Kiendelse udi Mediciner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-26
Da den Veneriske Syge er saa almindelig i Vien, har Keiseren paadraget Liv Medicus, Quarin paa sin Reise til Engeland og Frankrig at søge den nøyeste Kundskab i henseende denne farlige Giendstand og sammes Cuur. - I det almindelige Sygehuus i Vien befinder sig for nærværende Tiid blant 1300 Syge, 280 Veneriske, hvoraf 252 ere Fruentimmere, og da Keiseren fornylig befaae Syehuuset, spurgte han en døbt Jødinde, som just kom ham lige i Veyen, da han gik ud, om hun ogsaa var Venerisk, - Nei deres Majestæt, svarede hun; - Jeg er ret got Katolisk, hvorover Keiseren meget loe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-26
En lærd Munk i Lytrich har paa nogen Tiid været meget syg, og alle anvendte Lægemidler forgiæves; endelig mærkedes i hans venstre Side en Haardhed, som saaleges har tiltaget, at den heele Side er som forsteenet; naar dermed en Nøgel bankes derpaa, giver det en Lyd fra sig, som en Steen; denne Forsteenelse tager til, og vil saaledes formodenlig ende hans Liv; den af ham antagne Doctor har indberettet denne besønderlige udkiendte Tilfælde til adskillige Lærdes Betænkning og det Parisiske Academie ønsker sig hans døde Legeme til denne Sieldenhed i dets Samlinger, og vil sende en kyndig Lærd derhen desaarsag. Munken har tilstaaet Academiets Forlangende ved et Brev til samme. . beggnomisk.