JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-04-09
Privatefterretning fra Kbhn (af samme Aviser.) Saasnart man saae den første Division af den engelske Flaade her i Kbhn., blev Generalmarschen, slaaet og alle Militaire samlede sig og modtoge Forholds ordrer. Kl. 1 om Efterm. d. 31 Marts, var denhele fjendlige Flaade sammen, ialt 53 Skibe. Hos een af de 4 Engelskmænd, man tog i en Sluppe under vore Batterier, fandt man 800 Rdlr. i Guld (ventelig for at forsøge Guldets Lykke). J Aften Kl. 6 en halv ligger den engelske Flaade en halv Miil fra Batterierne. J Aften gaaer det Rygte at endnu een engelsk Flaade er kommen til Gilleleie.
Viborger Samler, 1801-04-09
En Bombe i Helsingøer blev ved en modig Slagtersvend slukket med en Spand Vand; han fik derfor en Belønning af 50 Rdlr.
Viborger Samler, 1801-04-09
Førend den engelske Flaade gik igiennem Sundet sendte Admiral Parker et Parlementairskib til Commandanten og spurgde om man ville tillade Flaaden at gaae igiennem, med Tillæg: at det første Skud fra Fæstningen skulde ansees som en Krigserklæring.
Viborger Samler, 1801-04-09
Keiseren af Rusland skal egenhændig have tilskrevet den danske Konge; at han saasnart Frosten og Vinden tillod det skulle komme os til Hielp mod Engelskmanden med 40 Krigskibe og 16000 Md. Tropper.
Viborger Samler, 1801-04-09
Fra Stochholm skrives den 20 Marts, at den svenske Skiærflaade nu er for største Delen lagt ud paa Rehden. Den Eskadre skal bestaae af omtrent 50 Seilere, hvoraf de største føre 36 pundinger. Tropperne derpaa skulle indskibes d. 8 April og Eskadren skal statione res i Sundet mellem Kullen og Hveen. Der lægges til af private Efterretninger.
Viborger Samler, 1801-04-09
Admiral Nelson skal have tilstaaet for Kronprindsen, at denne Dag skal have været den varmeste Dag han i alle sine Batallier har oplevet. Den engelske Flaade var over 30 Skibe, vi derimod havde kun 13 nemlig den søndre Desensionslinie; thi hverken Qvintus eller Batterierne kunne naae ham. Kuglerne fløy næsten til Bolværket paa Toldboden. Det danske Blokskib Prøvestenen skiød græsselig. Paa hvert af de danske Skibe levnedes neppe 50 Mand; paa eet var der kuns 5 Mand levende og de skiøde dog med 2 Kanoner. Vi har vist mistet 20000 Mk. foruden mange saarede, som bleve bragte i Land. Nelson heisede 3 Gange det hvide Stilstandsflag og siden sendte han en Sluppe med Stilstandsflag i Land Kl. 3. Natten derpaa brændte de engelske adskillige af deres Skibe, et Beviis paa at de vare ubrugbare. Man siger at de engelske vare saa umenneskelige at skyde med Kartesker efter de af vore Saarede, der bleve bragte til Land.¬
Viborger Samler, 1801-04-09
Da Nelson underhandlede paa Kronprindsens Polæ og gik fra det ene Kabinet til det andet, blev der blant Tilskuerne en gyselig Allarm, deres vilde Skrig, forkyndte ham deres Misnøje. - Efterat han havde spiist, kom Kronprindsen ridende, og det danske Folk modtog denne kiekke og elskede Prinds med lydeligt Hur fra og glade Yttringer. Da Nelson Kl. 7 igien gik ombord, var han omringet af Borgerofficerer, Gardere og Husarofficerer, og Folke=Trængselen var saa stor om ham, at han havde Møje med at komme igiennem. Nelson er en lille uanseelig Mand, simpel klædt, (som man veed narmet og eenøjet) men behængt med Ordener.
Viborger Samler, 1801-04-09
Det var et glædeligt og rørende Syn at see de saarede danske Matrosers glade og rolige Adfærd som bleve bragte i Land, ligesom og de som bleve sendte ud for at afløse dem, raabde uafladelig Hurra og vare saa glade som om de gik til Dands.
Viborger Samler, 1801-04-09
Paa Nelsons Admiralskib skal være 300 Md. dræbte. Adm. Parker skal være syg.
Viborger Samler, 1801-04-09
Vores elskede Kronprinds var overmaade kiæk og var paa Gammelholm, hvor adskillige Bomber faldt ned ikke langt fra ham, Mange troer at der af den engelske Flaade ikke kommer et Skib heelt hiem.
Viborger Samler, 1801-04-09
En anden Privatefterretning siger: Admiral Nelson skrev med Parlementairbaaden, følgende Brev til H. K. H. Kronprindsen." De engelske Brødre hilse de tapre Danske og rose disses i Dag udviste Mod, samt forespørge sig hos Deres kgl. Højhed, om det i Dag passerede ikke er tilstrækkelig til at giøre dem hinandens Venskab værdige."
Viborger Samler, 1801-04-09
7 danske Blokskibe og en Bombepram ere forladte og øde. Henved 2000 Danske skal være døde og blesserede. Men de engelske Skibe have liidt ualmindeligt og den hele nordre danske Defensionslinie er urørt og ubrugt; saa de Danskes Kiækhed med Rette beundres.
Viborger Samler, 1801-04-09
Et Rygte siger: at den danske Regiering har erklæret Sverig, at hvis den ei sendte traktatmæssig Hielp inden 3 Dage, ville man ansee det som en Krigserklæring. Jngen af de danske Skibe strog Flag Da Besætningen paa Prøvesteenen var smeltet fra 500 til 60 Mand, maatte dets Anfører Kapitain Lassen forlade det, og da skal den vakre Lieutenant Michael Bille med 10 Mand være fangen. Kapitain Brovn skal have mistet den ene Haand. Kl. 2 vare de 500 Mand paa Dannebroge bortsmeltede til 10. Nelson havde 3 gange maattet forlade sit Skib. Af de engelske Skibe vare i Løverdags 5 reent aftaklede og bortslæbte bag de andre, 1 ligger imellem 2 andre at det skal ej synke, 1 stod paa Grund og alle havde smaae Fartøjer paa Siden, for at reparere. Af 1 engelsk Skib har man seet 200 døde udkastes efter Fægtningen. Nelson har angivet sit Skibs Tab til 80 døde, og en medfølgende Kapitain sit til 150 døde. Hans Flaade er sat ud af Stand til at møde Russerne.
Viborger Samler, 1801-04-09
Altona d. 2 April. J det til den hamborg, ske Magistrat fra Hs. D. Prinds Carl udgivne Manifest anføres Grunden til Hamborgs Besættelse med danske Tropper at være foranlediget af den engelske Regierings vilkaarlige og voldsomme Forholdsregler imod de neutrale Magters Skibe, Skibsfart og Han deel; hvoraf fulgte, at disse Magter maatte, ved at stoppe Engellands Skiøbfart og Handel paa Elben, gribe til de Midler, der kunne lede det engelske Hof til billigere Tanker.
Viborger Samler, 1801-04-09
I Dag Morges Kl. 6, have de danske Tropper og besat Deichthor i Hamborg. (Man regner, at der i alt ere 12000 Mand danske Tropper) men i Staden, er ikke een Mand endnu indqvarteret, endog Oberst Ewald, der den 29 Marts opfordrede Staden og har Kommandoen over de Tropper, som holde Portene besat, logerer hos en Giæstgiver med sine Adjutanter Wasmør og Gerlach. Der bliver overalt holdet saa streng Mandstugt, at man ikke i Byen fornemmer der ligge fremmede Tropper. (Private Breve sige: at der i Altona lægges Beslag paa alle engelske Eiendomme., Hannover d. 1ste April. Den preussiske Minister Grev Schulenborg er kommet hertil. Hans Sendelse staaer, siger man, i Forbindelse med vort Lands Besættelse med preussiske Tropper, og han skal have erklæret den hannoverske Regiering, at hvis den ej godvillig underkastede sig Preussens Foranstaltninger, maatte de tilskrive sig selv Følgerne. Her i Kurfyrstendommet er endnu ingen Preussere rykket ind.
Viborger Samler, 1801-04-09
Fra Curhaven skrives den 30te Marts At den engelske Paketbaad med Posten fra 27de Marts afgik derfra om Eftermiddagen Kl. 1.
Viborger Samler, 1801-04-09
Slutningen af forrige Nummers Befordringer. Ved det trondhjemske Dragon-Regiment: Oberst=Lieutenant v. Blücher konfereret det vakante skognske Kompagni; Sec. Major v. Motzfeldt udn. til Prem. Major, og karakteriseret Major v. Hanning til Sec. Major, den karakt. Ritmester v. Wessel til Chef for det sparboeske Kompagni, Secondl. v. Rosenvinge til Prem. Lieutn. og Kornet v. Collin til virkel. Secondl. Den ved det sjællandske Rytter=Regn, staaende Regiments=Feldtskjær Tønder efter Ansøgning, forflyttet og ansat i lige Qvalitet ved det jydske Regm. lette Dragoner; den ved det oldenborgske Jnf. Regn, staaende Under Chirurg Keil afskediget med Pension; Kapitain v. Lindholm af det nordenfieldske Jnf. Regm., efter Ansøgning, forundt Afskeed med Majors Karakteer og Pension; Fri=Korporal F. P. J. T. C. de la Porte af der holsteenske Jnf. Regn. udn. til virkel. Fændr. i det 2det jydske og Feldtjæger F. D. G. v. Wardenburg af Feldtjæger=Korpser til Fændrik a l. s. i det holsteenske Jnf. Regm.; Prem. Lieutenanterne v. Moth af det sjællandske, v. Hansen af Prinds Frederiks, v. Thura af det danske Liv=Reg., v. Falck af Kronprindsens Regiment v. Oppen af den 1ste og v. Bülow af den 2den siællandske Batallionlet Jnfanteri, benaadede med Kapitains Karakteer. Den fra det borgerlige Artilleri=Korps nylig afgangne Prem. Lieutn. P. Egerod forundt Afsked med Karatteer af Stabs=Kapitain, og Tilladelse at bære Feldttegnet og Korpsets Uniforme; Land=Kadetterne v. Schrader og U. K. v. Wildenrad afgangne fra Landkadet Kompagniet, og i deres Sted W. F. H. v. Funck og L. C. B. v., Sommerschield, udnævnte til virtelige Kadetter. Ligeledes ere følgende Fri=Korporaler og Under-Officerer, efter fuldendt Kur sum i Fri Korporals Skolen her i Staden, udnævnte til Fændrikker med Ancienneret fra 1 Dec. 1800, og ansatte ved efterskrevne Regimenter, nemlig: C. v. Scinstadt af Kronprindsens Regiment ved samme Regiment, J. v. Tanenzien af danske Livregiment ved samme Reg., W. v. Søderberg af Kongens Regiment ved samme Regn. J. J. v. Schulz af Livgarden til Fods ved det norske Liv=Regiment, H. v. Breda af Liv=Garden til Fods ved Kronprindsens Regiment; P. v. Clemmentin af Prinds Fredriks Regn. ved samme Regiment, F. F. v. Nørager af Livgarden til Fods ved norske Liv Regiment, T. B. v. Holst af Livgarden til Fors ved norske Liv Regim. L. di Anchamp af Marine=Korpset ved samme Korps; O.T. v. Rustad af Livgarden til Fods ved Kongens Regn. og C. S. v. Gram af Kronprindsens Regn. ved samme Regiment.
Viborger Samler, 1801-04-09
Under Rentekammeret. C. A. Theil forundt Bestalling som Landmaaler.
Viborger Samler, 1801-04-09
Under Admiralitetet: P. Risom, Rosen, C. A. Müller og H. Hoff antagne til Maaneds-Lieutenanter.
Viborger Samler, 1801-04-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Exam. Jur J. Brøndum konfirmeret til Birkedommer og Skriver ved Eegholms og Svanholts Birker i Siælland, Kand. Charmaria H. C. Brasih meddeelt Bevilling som Apotheker i Kierteminde. Sogn præsten for Luuns og Altrup Menigheder, J. Struch, konfirmeret til Sognepræst ide Ravnekilde Haverslev og Broerstrup Menigheder i Viborg, Stift; Kand. Theol. H. C. Hansen ligeledes til renderende Kapellan for Dalum og Sanderum Menigheder i oven H. H. Krøymann ligesaa til Organist ved Garnisons Kirken i Kiøbenhavn; Kjøbmand P. Thrane besk. til Stadshauptmand i Christiania.
Viborger Samler, 1801-04-09
Under det tydske Cancellie: Kand. Theol. J. Weener besk. til Rektor ved Frederiksberg Skole i Schlesvig.
Viborger Samler, 1801-04-09
Under Departementet for de udenlandske Affaires: C. C. Greve af Moltke, hidtilværende regations=Sekretær i Lissabon, ansat i samme Qvalitet i Madrit.
Viborger Samler, 1801-04-09
Under Generalitetet: General Auditoren i Norge og Deputeret i det norske Generalitets og Kommissariats=Kollegium, A. W. F. Bornemann, udnævnt til General=Auditor i Danmark og Hertugdømmene; C. Dahl, forundt General=Krigskommissærs Karakteer og Rang, samt Tilladelse at bære den for General Krigskommissærerne bestemte Uniform og Feldttegnet. Ved det siæ landske Jnf. Regn. Major v. Bussekist udkommet at No. og ansat all. s. ved Regimentet; Major Baron v. Holsten beskikket til 4de Stabs=Officeer. Fortsættelsen følger. Ji Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: At, da Vi have fundet fornødent, til Fædrenelandets Forsvar at indkalde Land=Soldaterne og Land=Recruterne i Vort Rige Danmark til Regimenterne, samt at opfordre Vore danske Landeværnsmænd til strax at berede sig til Bevæbning, og at holde sig færdige til at møde, naar det befales, men af dette Mandskabs Jndkaldelse mueligen kunde følge: at en Deel Gaarde imidlertid kunde komme til at mangle den behøvende Hielp til Jordernes Dyrkning og Sædens Lægning i dette Foraar, samt til det videre Mark=Arbeide hen i Aaret, saa byde og befale Vi allernaadigst herved: at de Bøndergaarde, som ved denne Leilighed maatte savne de fornødne Arbeidere, skal til deres Gaardes Drivt kommes til Hielp af de øvrige Gaarde i Byen eller Sognet uden Betaling, saaledes: at bemeldte for Mandskab blottede Gaardes Jorder for i Aar kunne vorde ligesaa got drevne, som de øvrige Gaarde i Byen eller Sognet. Og skal det til den Ende paaligge Jordegodseierne paa samlede Godser, men Sognefogden med tvende tiltagne paalidelige Mænd af Sognet paa Selveier= og Strøe=Godser, at inddeele og ligne Arbeidet paa fornævnte Vedkommende, samt nøie at paasee det forrettet, saaledes: at alt Agerbruget paa Landet efter Omstændighederne paa bedste Maade og betimeligen fremmes. Denne Hielp skal i Almindelighed skee Byeviis, men i de enkelte Sogne, i hvilke Hielpen maatte falde een eller anden Bye overlegen, skal Repartitionen skee over heele Sognet. Jntet af Arbeidet skal paalægges i Fleng, men enhver Bonde tildeeles sin Andeel eller Lod efter Vedkommendes bedste Skiønnende. For samlet Gods skal her ansees det en eeneste Ejer tilhørende Gods, som indbefatter den heele Bye paa de Steder, hvor enhver Bye i Sognet kan udreede den her befalede Hielp, men hvor heele Sognet maae komme een eller anden Bye til Hielp, skal det en og samme Eier tilhørende Gods indbefatte heele Sognet, for at kunne ansees for samlet Gods. Og følger det i øvrigt af sig selv. at de Gaarde, der formedelst Søe=Limiters og Enroulleredes Udskrivning maatte have lige Mangel paa Arbeidere, ogsaa skulle nyde den samme Hielp.
Viborger Samler, 1801-04-13
No. 15. J.
Viborger Samler, 1801-04-13
Hamborg d. 6 April. J Dag Morges gien russisk Officeer fra Petersborg som Koureer herigiennem til London og overbringer den Efterretning, at den russiske Keiser Paul den Første er død af et Slagflod Natten imellem den 24de og 25de Marts i sit 47 Aar, og at Storfyrst Alexander, under Navn af Alexander den 1ste, igien har besteget den russiske Throne. (Han er født 1777.) En Koureer med samme Efterretning, er den 3die April kommen til Berlin.
Viborger Samler, 1801-04-13
Lübeck d. 5 April. J Gaar Morges nærmede sig et dansk Troppekorps vor Stad under H. D. Prinds Frederich af Hessenkassels Kommando. Efter foregaaende Opfordring rykkede de herind 2 til 3000 Mand stærk, besatte Voldene og Portene og opføre sig meget rolige; saa enhver ustyrret kan forrette sin Haandtering. Overmorgen skal et andet Korps besætte Travemunde. Her i Lübeck er Oberst von der Wisch sat til Kommandant.
Viborger Samler, 1801-04-13
Hannover d. 5 April. De 4 hannoverske Statsministre have i Forening med Feldmarskal Grev Walmoden, d. 3 d. M. undertegned en Convention, efter hvilken 24000 Md. preussiske Tropper besætte samtlige hannoverske Lande. Preussen har lovet de hannoverske Lande deres forrige Forfatning. Det meste hannoverske Militair afskediges og de 6000 Md. som blive tilbage, lægges til videre i Garnison i Hanno veer, Lüneburg, Gifhorn og Uelzen og besætte den høire Side af Leinefloden og den venstre af Aller. Derimod besætte Preusserne den venstre Side af Leine den høire af Aller, Fæstningerne Hammeln, Harburg, og det Lauenborgske; Hovedqvarteret bliver i Stade. J det preussiske Manifest bekiendtgiøres: at de hannoverske Lande maae underholde de preussiske Tropper, da det nordlige Tydsklands Neutralitet nu er ophørt med den almindelige Rigsfred.
Viborger Samler, 1801-04-13
London d. 27 Marts. Nat og Dag debat teres i Parlamentet over Engellands Tilstand, som Oppositionen forlanger undersøgt, men som sædvanlig overstemtes de og denne Gang af Ministerialpartiet, endskiøndt de dog (som er en Sieldenhed) tilveiebragte 105 Stemmer. Ministrene tale nu om, at de vil have Fred, og det hedder, at den franske Borger Otto her, alt har forlangt fransk Reisepas for en engelsk Gesandt som med Fredsærende skal til Paris. En Brander af Parkers og Nelsons Flaade maatte, fordi den var lek, forlade den under Skagen og er kommen hertil.
Viborger Samler, 1801-04-13
Den afbrudte Handel paa Danmark og Sverrig har alt havt den Virkning, at der er meget lit paa Toldboden at bestille.
Viborger Samler, 1801-04-13
Paris d. 30 Marts. Fra Mahon har man den Efterretning, at den engelske Sir B. Varren er løbet derind med 4 Linieskibe og 4 Fregatter, efterat han forgieves havde søgt efter Gentheaumes Eskadre.
Viborger Samler, 1801-04-13
Det lader som de franske ere gaaede lige til Alerandrien uden at løbe ind til Toulon. Sir R. Calder er seilet til Amerika, uden at passere Gibraltar. De offentlige Fonds begynde her at stige igien, da man haaber at Fredsunderhandlingerne mellem os og Engelland atter begynde. Konsul Bonaparte har forsikret den pavelige Gesandt Spina, at Paven skal beholde Kirkestaten undtagen de 3 Legationer; men han maatte hverve 4000 Mand, for at besætte Ancona og Civitavechia; og da Gesandten forestilte Pavens Uformuenhed som hinderlig heri, lovede Konsulen: at den franske Regiering ville understøtte ham.
Viborger Samler, 1801-04-13
Blandede Efterretninger. Breve fra Konstantinopel af 1 Marts, sige: at den tyrkiske Flaade bestaaende af 4 Linieskibe, 7 Fregatter og 15 Kanoneerbaade er afseilet til Toget mod Ægypten. Ved Rhodus støde desuden 2 Linieskibe 3 Fregatter og 50 Kanoneerbaade til ham. Lord Keith har fanget 9 franske Transportskibe som fra Ægypten, ville seile hiem. For 10 Dage siden afgik Keith med sin Flaade fra Marmora for at giøre Toget mod Ægypten.
Viborger Samler, 1801-04-13
Den franske Regiering har sendt Kourerer til Berlin, Petersborg og Bayreuth med den Forsikring at der, i Henseende til Tydsklands Jnddeeling o. s. v. intet skulde blive foretaget, uden hvad disse Hoffer billigede.
Viborger Samler, 1801-04-13
En Privatefterretning fra Hamborg af 7 April siger: Til Børsen her er i dette Øjeblik kommen den Efterretning, at en forenet fransk og spansk Flaade har holdt et Søeslag 5 Mile fra Cuxhaven med en engelsk Flaade, og tilredt de engelske saaledes at der ere 10 Skibe fordærvede for dem. (Stadfæstes denne Efterretning; saa er det ventelig Admiral Grawes, der har liidt dette Tab paa sin Reise herhid til Østersøen, og han har da ingen bedre Lykke gjort end Nelson., Fra Amsterdam skrives: at den nordvestlige franske Kyst ruster sig stærk til et Tog mod Engelland. J Dunkirken og nærliggende Havne er bygget utallige Kanonbaade og andre lette Fartøier, og Tropper og Kanoner komme hyppig hver Dag til deres Bemanding og Udrustning. Forresten foruroelige engelske Skibe daglig den hollandske Kyst; saa Garnisonen overalt maae være lysvaagen. J Gorte har man nylig tilbagedreven nogle, som med Slupper ville sætte i Land. (Mueligt er det fra Hamborg meldte Søeslag en Kamp mellem de hernævnte engelske og franske Skibe.
Viborger Samler, 1801-04-13
Den bataviske Regiering har lagt Beslag paa alle Skibe uden Forskiel, som ligge i hollandske Havne.
Viborger Samler, 1801-04-13
Jndenlandske Efterretninger. At der imellem den engelske og danske Flaade intet senere Søeslag er forefaldet, i det mindste intet ved sidste Postes Afgang, er vist, Vinden og den vedholdende Storm har heller ikke været gunstig for Fjendens muelige Lyst til nyt Forsøg og vist nok ere mange engelske Skibe satte ud af Stand til at taale flere danske Kugler der (efter kyndiges Forsikring) naae længere, end de engelske. At mange brave, unge og gamle uforfærdede Mænd faldt og saaredes, er sandt og beklageligt, dog er de danskes Tabe, saa stort som der først meldtes i private Breve; det regnes at være imellem 10 og 1300de Mand døde og blesserede. De engelskes Tab regnes for 3800 Mand. Navnene paa de døde danske Officerer af Søe= og Land-Etaten ere saa forskjellige angivne, at man giør bedst i at oppebie de officielle Beretninger. At Capitain Albert Thurah og Maanedslieutenant Cortsen i Søe-Etaten (af hvilke den sidste blev skudt tvers over) og i Marinerne Generaladjutant og Kapitain Joh. Christ. Schrødersee, faldt, er vist. Smerteligt er Tabet for disse Heltes Venner og Paarørende; men hvad tabte ikke Staten? men sandt er det, at denne Smerte lindres ved den glade Overbeviisning" Danmark vandt den 2den April en stor Agtelse som Søemagt, som troe Allieret og som en frygtelig Fjende, Himlen skee Tak, det danske Navn er Navnet paa troe og brave Folk og vor Nationalhæder er ikke tabt eller formørket.
Viborger Samler, 1801-04-13
Breve med sidste Post fortælle: De engelske begrave nu deres øvrige dræbte paa Øen Hveen. Der have de og anlagt et Hospital forde Syge; derfra faae de og det Vand de kan faae, der formodentlig ei er tilstrækkeligt. Parker maatte under Slaget 2 a 3 Gange sende Nelson Forstærkning, da saamange faldt; dette var nok Aarsagen hvorfor han laae saa stille, hvis man ei antager, at han havde de ved Kronborg meest hilsede Skibe hos sig, der ej kunne med Fordeel bruges. Fra Sverrig skal være sendt hertil en opsisket Baad, hvori vare nogle engelske Documenter blant andre ogsaa Nelsons Dagbog til den 1ste April, (den 2den April blev den rigtig nok endeel anderledes.)
Viborger Samler, 1801-04-13
Helsingøer d. 6te April. Fra den 3die til i Dag ere 9 Skibe expederede i Sundet. Et fra Nordsøen beretter, ikke at have seet nogen engelsk Krigsflaade i Nordsøen, men ikkun 2 Fregatter ved Kullen, hvoraf den ene nu er afseilet, eftersom man fra Sverig af vil have bemærket, at den om Natten til den 4de ved en Kutter med Laterne fra Toppen, havde faaet Depescher fra Parker og Nelsons Flaade. Et Rygte gaaer her, at Dixons Flaade skuld have været i Træfning med den bataviske, endeel af den franske og spanske Flaade, og mistet 11 Skibe. Et med Rug til Kiøbenhavn fra Horsens bestemt Skib er ankommen her i Havnen.
Viborger Samler, 1801-04-13
Capitain Havinghorste ved Raas indstrandede Skib er lykkelig kommet i Havn her. I Gaar kom hertil fra Sverrig en Kiste og endeel Armatur, som var fundet i en engelsk Baad ved Hveen. Kisten skal indeholde Admiral Nelsons Journal til den 1ste April, og flere Documenter. De bleve strax bragte til Cronborg og siden sendte til Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1801-04-13
Kiøbenhavn d. 6te April. Udfaldet af den blodige Batallie, som holdtes den 2den April, har paa vore Krigere som paa hele Folket ikke havt anden Følge, end den største Lyst til atter at binde an med den talrige Fiende, der paa sin Side synes at have tabt i samme Forhold af sin berygtede Raskhed. Vel sandt, at den sydlige Deel af vor Defension, mod hvem de Engelske henvendte deres forenede Kræfter, har liidt særdeles; men fraregner man hvad der er reddet og stødt til den nodlige Defension, eller under Reparation samt de sunkne og i Luften opfløine Nummere, saa har en mindre Erobring nok aldrig kostet meere engelsk Blod. De have allerede brændt nogle af de Skrog, som vore Krigere overlod dem, da Kanonerne ikke meere kunde bruges. Af den forlangte Stilstand og deres Uvirksomhed i 4 Dage seer man, at de have liidt meget paa deres Skibe og Mandskab. Naar de have prøvet nok en Dyst med en Fiende, som de ansaae for ubetydelig, vil deres Flaade nok blive nødt til, i Fald den kan, at vende hiemad. Det fortiener at anføres, at Fienden ikke har taget et eneste Defensionskib ved Entring, men først viist sig i Baade, da Skrogene vare forladte.
Viborger Samler, 1801-04-13
Vor Flaade er i god Behold. Nye Forsvarsanstalter fremstaae hvert Øieblik, og alle Borgerklasser kappes med hinanden i Mod og Patriotisme. Med et Ord: intet kan ligne den Kierlighed enhver bær til vor Regiering, som vaager over den danske Nations værdighed, og den Kjækhed, hvormed man seer en fornyet Kamp i møde. I dette Øieblik underhandles der, og man troer, at Stilstanden vil blive forlænget; imidlertid er enhver tilsagt at møde saasnart der slaaes Generalmarsch, og alle Anstalter ere trufne til Slukning ved et Bombardement.
Viborger Samler, 1801-04-13
Den svenske Flaade har man længe ventet og venter den endnu.