JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-05
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 153 12 154 Rbd. Sedl. ved Hambro & Søn 105 - Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. i Banco. 111 3/4 112 Sedler. 96,96 1/2 Rbd. r. S. - i Banco. 9898 1/2 i Banco. - i Seder. 3 pC. nye danske Oblig. 1 57 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 3. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Januari 1828. Af Matthissons Reisebog, J Breve til C. V. v. Bonstetten. (Fortsat fra No. 1.) Fra Brüssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
I Nærheden af Laken mødte vi Kronprinsessen af Nederlandene. Trods den hurtige Forbifart var mig dog Ligheden med hendes Søster i Weimar umiskjendelig. Min første Udgang i Brüssel var igjennem Parken, hvor det vrimlede af Mennesker, hvem den raae Luft, ikke syntes at anfægte. De talrige Statuer, ere lige saa slette som Træerne ere skjønne. Det Hele yder den underskjønne Stads Indvaanere ligesaa stor Behagelighed som Stuttgarts Anlæggene sine Besøgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
En fremmed Dame har i det herværende Tidsblad, le belge, ved et, iøvrigt skjønt skrevet Brev, tilkjendegivet sin Forundring og tillige sit bifald over, at Kronprindsen gaaer at spadsere med sin Gemalinde og sine tre Børn, lig en simpel Borgerfamilie, uden at være omgiven af Hoffølge eller af Garde; hvor dog vel denne Dame kommer fra, for endnu at kunne undre sig over sligt, Maaskee fra Tyrkiet eller Persien. - En venlig Stierne havde raadet, thi jeg ankom her Dagen før Kunstudstillingens Slutning; saaledes blev mig Nydelsen af det mangfoldigste Skjønne reddet. At den gamle nederlandske Kunstaand endnu stedse ungdommelig kraftig bevæger sine Vinger, og er bleven sin herlige Eiendommelighed troe, derom leverer denne rige Udstilling, som tæller 434 Nummere, det øiensynligste Beviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Det dybeste Jndtryk modtog jeg af et Hovedmalerie, forestillende Pygmalion og Galathea i Legemsstørrelse, hvilket geraader Historiemaleren Ridder Odevare til den største Ære. En lykkelig, af Sædelighedens Gratie selv indaandet Tanke synes mig den, at Kunstneren, fra en Trefod, af antik Form, lader udgaae en Røg skye, som i det første Livsøjeblik tjener Galathea til et beslørende Bælte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Kunstudstillingens Lokale er ægte kongeligt; herlige Sale med Marmorsøiler af forinthisk Orden, hvor Lyset falder ind ovenfra, hvilket var ønskeligt ved alle Maleriesamlinger. Den pragtfulde Bygning fører den hæderlige Titel af Museum, og indeholder det physikalske Kabinet, og alle Kunst- og Naturaliesamlinger. De sidste kunde ikke byde mig meget Nyt efter Beskuelsen af de Pariser, Pavias, Florenzer, Münchener, Berliner og Genser Samlinger *). Men Gjenstandene ere systemrigtigt ordnede i velbelyste Glasskabe, Pattedyr og Fugle exemplarisk udstoppede og vel vedligeholdte. Særdeles talrige ere Slangerne og Fiskene. Ogsaa Konchylierne finder man her, med Undtagelse af Florenz, fuldstændigere end noget andet Sted, i de skjønneste Exemplarer. Dovendyret er forhaanden, Snabeldyret, mangler endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
J Salen, hvor de physikalske Instrumenter ere opstillede, blive holdte naturhistoriske, mathematiske og physikalske Forelæsninger, hvori Personer af alle Stænder deeltage. *) Dette er for saavidt at berigtige, at jeg ikke erindrer nogensteds at have seet en Vampyr (Vespertilis spec trum L.) hvoraf der i hin Samling findes opbevaret et velvedligeholdt Exemplar. Ogsaa Klapperslangen, af hvilken jeg der traf en af første Størrelse, havde jeg aldrig tidligere havt Leilighed til at undersøge saa nøie. J den ornithologiske Række savner manden pragtfulde Menura og den ligesaa pragtfulde Argus, hvilke, som naturhistoriske Sieldenheder, ere det samme blandt Fuglene, som den ægte Vindeltrappe og Orangeslaget ere blandt Konchylierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
De fyrstelige Personer i Europa i Aaret 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Efter den Kongelige danske Statskalender for Aaret 1827 er Antallet af de fyrstelige Personer i Europa, efter de forskjellige Aldere uddraget, og befundet at være som følger; hvorved man til Sammenligning hensætter Resultaterne af Folketællingen i Danmark i Aaret 1769.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Fra 9 til 10 Aar 207. Folket allet i Danmark 1769. over 80 – 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Antallet af de fyr I. Hs. Durchl. Landgreve Carl af 2. Broderen Landgreve Frederik, i 3. Enkefyrstinde Frederike Auguste 4. Den regierende Hertug af Croy5. Princesse Magdalene Adriane Enke stelige Personer 1124. Folketal 785000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
De syv fyrstelige Personer af over 80 Aars Alder ere: Fødselsaar Hessenkassel, paa Gottorp. . . 1744. Rumpenheim ved Offenbach . 1747. Sofie af Anhalt-Zerbst. . . . . efter en Prinds af Hohenlohe Lan Havre, Joseph A. August Maximilian 1744. genburg 6. Fyrstinde Maria Josephe, Moder til den regierende Fyrste af Lemberg 1746. 7. Enkeprincesse Maria Franciska Benedikta, af Portugal. .... fortjenstfulde Mennesker. Ques les gens d'esprit sont betes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Forkeertheder og Taabeligheder hos (Af Figaros Bryllup.) Imod Jntet er Verden saa intolerant, som imod Fortjenesten. Rangens Aristocratie erkjender man villig, fordi den beroer paa en gammel Overeenskomst, der har faaet Hævd ved Tidens Længde; Rigdommens Aristocratie lader man sig behage, fordi rige Folk, endog uden Vidende og Villie, blive velgjørende for dem, som komme i deres Virksomheds Sphære; men for personlige Fortrin gives ingen Naade. Fortjenestens Overlegenhed er en Anstødsteen for Mængden, og seer den sig endog nødsaget til at erkiende den store Frastand imellem sig og en Mand af Genie paa hans egen Grund, saa er den derimod stedse paa Jagt efter at opdage en eller anden ydmygende Svaghed eller Ubeqvemhed, som skal veie op imod hans fornærmende Ypperlighed, og paa en Maade udjevne og udslette det, som er ophøjet hos ham. Franskmændene, som, med alderes Beundring for Talentet, iblandt alle Folkeslag tillige ere de vanskeligste ved selskabelige Unoder, og de meest agtpaagivende ved det Latterlige, have, fremfor Alle, et stærkt Hang til dette Slags Ligning, og den misundelige Skinsyge hos deres Lærde og Skjønaander nærer Almeenhedens Ondskab med mangen scandaløs Anecdote. At endog Mennesker med de største Fortjenester ikke ere fritagne for menneskelige Mangler, kan ikke nægtes. Baandet imellem Genie eller Viisdom og Dyd er ikke ligeartet, og selv iblandt de Viseste og Bedste gives der kun faa, ved hvilke der ikke, ved skarp Undersøgelse, ligesom ved Diamanten, kunde findes en Plet eller Rivt, som formindsker dens Vands Reenhed og Glands. Vi ere tilbøielige til at tale om et aandigt Heelt, som om en enkelt Enhed, og dog ere Sjælens Kræfter, eftersom de udgaae fra Aanden eller Sindet og Villien, tydeligen adskilte fra hverandre; begge ere kun Aggregater af adskilte og ved sig selv bestaaende Enkeltheder, hvor det Enes Værd ikke staaer i nogen absolut Forbindelse med det Øvrige. Saaledes kan en stor Musikus være en stor Nar, en stor Mathematicus en ægte Skurk, ja det er endog muligt, at selv en beundringsværdig Chrichton staaer saa langt tilbage i en eller anden Enkelthed, at endog det dummeste Dumhoved, som nogensinde trættede en Tilhørers Taalmodighed, ikke kunde bare sig for at lee. Philosophien har nylig opfundet et Udtryk til at betegne en Afart af den aandige Skrøbelighed i enkelte Deele, den kalder Enhver, som er afgjort taabelig i en enkelt Sag, en Monomaniacus; men i Verden gives der ikke blot Monomaniaci, men og Monoelitiaci (Narre i eet Punkt); og en Newton, som forklarer Daniels 70 Uger, eller en Pascal, som underkaster sig den meest overtroiske Tugt, ere aldeles ikke saa sjeldne, som man nok kunde troe. Jkke dog blot for disse Svagheders Skyld, som Geniet har tilfælles med den Mindrebegavede, er Fortjenesten udsat for Middelmaadighedens Latter, og kun altfor ofte foragtes den af Verden netop formedelst de Egenskaber, som lede til Udmærkelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Jndenlandske Efterretninger. Fra Aaret 1826 var til Cuur og Pleie i Søetatens Hospital. . . . . 51 Personer, J Aaret 1827 er indkommet . . 1361 J Aaret 1827 ere udgaaede som restituerede 1310.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
J samme Aar døde . . . 57.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Ved indeværende Aars Begyndelse er 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
J Stiftelsen ere i Aaret 1827 fødte 10 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Odense den 4 Januari. Efter det langvarige milde og fugtige Veir, hvori Planter, og Træer begyndte stærkt at bryde, tog Frosten atter fat i Gaar med Sneefog; men tegner ikke til at faae nogen Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
En Hs. Excellence Geheimekonferentsraad Bülow til Sanderumgaard pludselig paakommen Upasselighed har vakt en almindelig ængstelig Deeltagelse. Jmidlertid lader en igaar foregaaet heldig Forandring haabe, at Hs. Exl. er uden Fare, og sikkert istemmer enhver, som kjender den hæderkronede Oldings Fortjenester af Videnskab og Kunst, Ønsket om, seent at maatte begræde Ædlingens Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Paa Beltet vil nu til næste Foraar blive indført Dampbaade til Postens Overfart. Ogsaa ere Vognmændene her af den høie Generalpostdirektion opfordrede til at anlægge Wienervogne til Reisendes Beqvemmelighed, med Løvte om Forskud imod taalelige Afdrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Den 8 Juli 1826 døde i et Nonnekloster, i Lissabon en Tjenestepige, som opnaaede en Alder af 128 Aar. Hun havde tjent over et Aarhundrede i det samme Kloster og havde ikke førend for fem Aar siden slaaet sig til Rolighed. Der gives 91 franske Skuespiltropper. Deraf ere 13 i Paris, 62 i de øvrige Dele af Frankrig, 9 i Belgien, 1 i Petersborg, 1 i Wien, 1 i Berlin, 1 i London, 1 i Genf, 1 i Ny-Orleans, 1 i Rio Janeiro. De bestaae af 2994 Personer, nemlig 1876 Skuespillere og Skuespillerinder, 1131 Dansere og Danserinder, 680 Chorsangere og Sangerinder og 307 Figuranter og Figurantinder. Musikens Vedkommende, Directeurer, Elever og Statister iberegnede, bestaaer det Hele af 3000 Personer!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Napoleons Vaaningshuus paa St. Helena er nu indrettet til en Silkebaandsfabrik. Spinder man der ikke bedre Silke end Napoleon, spandt, saa Gud hielpe Fabriken!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Greve Rivarol sagde om Hertugen af Orleans - Egalite! – "alle hans Laster have ikke kunnet føre ham til en Forbrydelse!" Han var nemligen saa lastefuld, at han ikke engang havde Kraft til at begaae en Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Da de første Forsøg bleve gjorte med Luft ballonen, spurgte man Franklin, hvad Nytte dette Legetøi vel kunde gjøre? "Hvad Nytte kan et Nyfødt Barn gjøre?" – spurgte Franklin igjen. Hvo som kan overvinde den uovervindeligste af alle Lidenskaber: Kjærligheden, og bringe den til Taushed i sit Hjerte, han har drevet Dyden til dens Herkulesstøtter; videre kan den ikke komme. Fortfor et qvinge, qvam qvi fortissima vincit Moenia; ne virtus altius ire potest. Jngen burde udle Menneskene uden den, som inderligt elsker dem." siger Jean Paul. Ulykken ligner en ond, arrig Hund, som snærrende forfølger den, der løber for den, men bliver tam og krybende for den, der træder den rask imøde. At kysse den Elskedes Øine, er gammelt; allerede Homer tillader den tro Eumæus, at kysse sin Herre paa de kjære Øine." Cicero anfører denne Grund, hvorfor han kyssede Øinene, in oculis animus inhabitat; hos dum osculamus, animum ipsum videmus attingere. Venskab er Himmelens Datter, og en elskværdig Pige er hun tilvisse; men paa Domstolen, ved Embedsbordet, i Referatsalen, hvor Embeder besættes, borde hun aldrig sidde. I det mindste borde hun, for sit gode Navn og Rygtes Skyld, være saa indsvøbt, at man maa ikke kunne kjende hende. At Selvaflivelse er saa gængs hos Britterne, har – foruden andre limatiske, diætetiske og physiske Aarsager – en Grund deri at ingen Nation, med saamegen Begjerlighed og Jnteresse, nyder de græske og romerske Skri venter i Originalsproget, som disse Republicaner, og man veed hvorledes hine Skribenter; en Seneca, en Lucretius, Lucanus og fl., talte om og anbefalede Selvaflivelse som Heltedaad; men en anden Mand, som maaskee har fremskyndet flere Selvaflivelser end enten Seneca, Robek eller Rousseau, er - Shakespere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Hans bekiendte Monolog i Hamlet: "to be, ar not to be, og flere Steder i hans Sørgespil, som en Million veed udenad og ideligen igjentager, bestemmer Mangen, som endnu var tvivlraadig. At Gothes Mesterstykke: "Leiden des jungen Werthers, er ganske uden Brøde i denne Henseende, er mere at ønske end at haabe. Juvenal, der som bidende Satyriker skulle have sultet ihiel, dersom han ikke havde havt den Lykke, at kunne leve af sine Rentepenge, klager dog: Nil habet pauperies durius in se, Qvam qvad ridiculos homines facit. Man stille sig an som man vil - betler man, taber man sin Agtelse, sæt endogsaa, at Man med de retfærdigste Fordringer kunne kræve af Vedkommende som stræng Pligtopfyldelse, hvad man er tvungen til at betle om som - Naade. Endogsaa den stærkeste Affect er forenet med et Slags Maadehold hos ædlere høiere Naturer; kun de lavere, almindeligere Væsener ligge under for en uendelig Smerte, som i sit Extrem nødvendig hos hine maa grændse til Rolighed. - Ogsaa Antikerne forekomme os kolde, naar vi sammenligne dem med Udtrykket i Hverdagslivet, hvor den forstyrrede indvortes Ligevægt, ved et mindre Maal af Kraft, ikke saa let kan tilveiebringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Det gaaer med Kunsternes Nederlag som med Armeernes; de ere mere at tilskrive Generalerne og Commissairerne end Soldaterne. Hvorledes, En Dommer vover, for den stakkels Retfærdigheds Skyld, at paadrage sig Ministerens Unaade. Et Theologisk Facultet agter Samvittigheds Frihed høiere end en Kongelig befaling! - det maae have været vidunderlige Tider, En af de største Fordele, som Præsterne have af Kirkestraffenes Ophævelse, er denne: at de kunne sikrere vide, hvo der er deres sande Ander, end den verdslige Øvrighed, som stedse maae tvivle, at Folket, af Frygt, hykler Agtelse forden; men da Jngen frygter Præsten; saa kan han altid vide, om han er elsket eller ei. Det sikreste Beviis paa den christelige Religions Sandhed og Fortræffelighed, er det som Jesus selv opgiver - Joh. 7 Cap. 1617 V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Alle andre Beviser, Forfølgelser, Spaadomme, Mirakler o. s. v., have alle andre Religioner ligesaa godt at opvise, som den christelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Mon mange Præster tænke paa, at de i dem selv ogsaa have en Tilhører, som ikke maa forsømmes, som ogsaa skal opvækkes og opbygges: Regler have Undtagelser. Positive Love taale Privilegier, men Naturlove ikke. Et Privilegium fra en Naturlov er mere end et Mirakel; Nei et Mirakel kan Gud gjøre, men fra Naturlove kan han ikke privilegere, og vist er det, at Privilegier altid vidner om Lovgivningens Svaghed. En Mand, naar han har en ond Samvittighed, er mere feig end en Qvinde. Han giver gode Ord, naar han er overbeviist, Fruentimmeret derimod bliver rasende, naar hun ikke længer kan hielpe og redde sig ved Udflugter. bliver et Bachanal. Et Bal, hvor Gratierne ikke ere tilstede, Venligen at forekomme en forudseet Bøn er Humanitetens Særkiende. Skjønt lader Leisevitz sin Blanca sige: "Denne Hytte er lille – Rum nok for en Omfavning! Denne Dal er trang - Rum nok for Køkkenurter og tvende Grave! Ogsaa Evigheden, O Rum nok for vor Kjærlighed! Et godt Hjerte viser en vis Erkjendtlighed endogsaa imod livløse Ting. Ligger der end intet Sandt til Grund for denne Følelse, den forraader dog noget Mildt i Characteren. Man hænger den gamle Kjole i Skabet, ligesom for at udhvile sig. - Mand, Hvor meget mere er du ikke forbunden til at sørge for, at din Specier solgtes til Kone, efter din Død, ikke bliver udsat for Mangel! En Mand, som forsømmer denne Pligt, fortjener ikke sin Enkes Taarer. Det er en Hovedregel for den gode Tone, aldrig at gjøre sig selv til Helten for Samtalen. En Feil, som Folk uden Menneskekundskab og Opdragelse jevnligen falde i; derimod bør man omhyggeligen søge, at bringe dens Personlighed, med hvem man taler, paa Bane. Det er altsaa ikke Falskhed og ikke Smigerie, som gjør den gode Selskabstone saa behagelig; men det er det Talent, at bemærke Andres Fortrin og udhæve disse; det Talent, at lagttage og blidt at undgaae, hvad der er Andre ubehageligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Januari 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 219. 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. (Fortsættelsen følger.) 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 105 - i Banco, 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 154 154 1/2 Rbd. Sal. 48 1/4 48 1/2 Rbs. Tegn. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. 7777 1/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. 111 3/4 112 Sedler. 96 1/2 Rbd. r. S. 9898 1/2 i Banco. i Sedler. 57 1/4 57 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 4. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Januari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Forkeertheder og Taabeligheder hos fortjenstfulde Mennesker. (Fortsat, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Om det danske Sprogs Retskrivning i de lærde Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Der skrives i vore Tider saa meget, baade Ret og Godt om den danske Retskrivning, og der er kun liden Udsigt til, at de stridende Parter skulle blive eenige; da Enhver bliver haardnakkent ved sin Paastand, hvad enten den er grundet, eller ikke, eller rettere sagt: ethvert Partie bygger sig Grunde for Retskrivningen, som det modsatte Partie ikke vil erkjende for gyldige, ja, der gives endog de, der troe at erhverve sig Navn af sindrige Sproggrandskere, ved at ride paa deres egen Kjephest, som aldrig før af nogen er besteget, og udklække en Ortographie, som har intet Andet for sig, end at den er nye, og ei før seet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Ved et Lovbud at befale, hvorledes i Almindelighed skrives skulde, det gaaer neppe an og jeg priser ogsaa i denne Henseende vor liberale Regjering, som tillader upaatalt ethvert voxent Menneske, som har Lyst dertil, at gjøre sig latterlig med sin paradore Skrivemaade; men jeg er dog af den Mening: at det af vedkommende Autoriteter kunde og burde paalægges Lærerne i de lærde Skoler, at danne Elevernes Retskrivning efter en vis bestemt Norm. Eller, er dette maaskee allerede skeet med at autorisere Bøger, som Mallings store og gode Handlinger, Rahbeks Læsebog, Badens raisonerede danske Grammatik, til Skolebøger, og som Mønstre for Retskrivningen; hvi overholdes det da ikke bedre, at man følger den eengang givne Norm, Blandt de flere patriotiske Ønsker, jeg vover at nære paa Aarets første Morgen er ogsaa dette: Vedkommende forbarme sig dog over Modersproget, og over de stakkels ulykkelige - Skoledrenge!! Den 1ste Januari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Indenlandske Efterretninger. En af de største Seeværdigheder i Kjøbenhavn er nu den paa Christiansborg opstillede kongelige Maleriesamling, hvis Almeeninteresse er bleven meget forøget ved det af Justitsraad og Konstforvalter J. C. Spengler udgivne Catalog. Dette Billedgallerie, hvortil Kong Christian den Fjerde lagde Grunden, bestaar ialt af 890 Malerier, nemlig 160 af den italienske Skole, 123 af den flamske Skole, 353 af den hollandske, 23 af den franske, 79 af den tydske, 102 af danske eller i Danmark arbeidende Mestere. Disse Konstværker ere fordeelte i ti Sale. For at gjøre Galleriet saa beqvemt, som mueligt for Kunstnere, der ville copiere Malerier, ere to Malerie-Depoter indrettede. Ønskeligt vilde det være, at alle de paa forskjellige Steder omspredte kongelige Konstværker kunde være samlede her. Saaledes hænge endnu paa Fredensborg og Frederiksborg Slot mange ypperlige Malerier, der kunde tjene det store Gallerie baade til Fuldstændiggjørelse og Forskjønnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Aarhuus den 5te Januar. Den sidste Opmaaling af Kanalen ved Agger har givet det Resultat: at Dybden er forblevet den samme, men at Bredden har forandret sig noget. Derimod er den Sandbanke, som laae foran den, forsvunden, hvorved Kanalens Seilbarhed er tagen til, og efter al Sandsynlighed vil den smalle Landtunge imellem Liimfjorden og Nordsøen, snart, eller engang i Tiden, fuldkomment forsvinde. (Dette Naturphænomen hører til vore Dages mærkværdige Begivenheder, thi det afgiver et Exempel paa de Forandringer som ere foregaaede med Jordens Overflade siden Syndfloden, eller siden den store Revolution paa Jorden. Der ligger et Princip i al Naturen, eller det mindste i vor Jordklode, til uophørlige Forandringer, som enten gaae for sig pludseligt og ved store Revolutioner, eller bevirkes langsomt og næsten ligesom umærkeligt. Saaledes borttager Havet Landet paa een Kant og sætter det til paa en anden. Saaledes skulle, efter gamle Traditioner, det sorte og det kaspiske Hav engang have hængt sammen, men være blevne skilte ved at det sorte Hav er brudt igjennem og har udgydet sig i Archipelaget, men som er en Begivenhed der har tildraget sig førend den historiske Tidsalder. At det store Land Atlantis, som skulde have lagt i det nuværende atlantiske Hav, skal være sjunket ned deri, ligesom og den store Øe Friesland, som nu heller ikke mere findes, samt at et stort Land er sjunket i det stille Hav, og at de mangfoldige Øer som nu findes der, ere kun Levninger deraf, er dog kun Folkesagn og Gisninger. Men to Landstrækningers Undergang kjender Historien. Den ene er Dalen Sidims med Stæderne Sodoma og Gomora; den anden er den Jordtunge, som i mange Aarhundreder har adskilt Liimfjorden, fra Vesterhavet, og hvorover fordum en flygtende Konge maatte trække sine Skibe for at frelse sig fra sine Fjender. Saaledes forandres uafladeligt Jordens Overflade, og vi som beboe den, forandres tilligemed den.)(Aarh. A. 4.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-12
Nytaarsdag havde samtlige Herrer Officerer ved Livregimentet lette Dragoner i Jtzehoe foranstaltet en Fest for deres Chef, Hr. Oberst v. Dau, R. af D., til Minde om Dagen, da den ærværdige Veteran for 50 Aar siden indtraadte i Militairtjenesteen. Efter Høimessen, bragte hele Regimentet ham et Vivat, hvorved blev overrakt en smukt udarbeidet Sølv-Thee service, som en Foræring fra Regimentets samtlige Officerer. Et udmærket Middagsmaaltid, var foranstaltet hos Hr. Viinhandler Nagel, hvorved Jubeloldingens Skaal udbragtes med en hjertelig Sang. Om Aftenen indfandt de Herrer Underofficerer sig med et Fakkel-Optog og ledsagede deres elskede Chef til sin Bopæl, hvor en anden Sang af dem blev overleveret og afsjunget. Hjertelighed og Værdighed udmærkede hele Festen, og den elskede Olding syntes overvældet af Taknemmelighed mod Gud og Kongen, saavelsom Erkjendtlighed og Kierlighed mod sine Undergivne og Venner. (H. A.)