JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Første Bekiendtgjørelse. Alle og enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale til Bonis=Ciden ten Jens Knutzen fra Rohrkjer, Bierning Sogn, hans iboende EiendomsGaard og øvrige Formue, bliver herved sub poena præclusi peremtorie stævnet, deres Fordringer inden 12 Uger ab ultima publicatione hujus proclamatis hos Hr. Herredsskriver Schmidt her i Byen at angive, af Documenterne relictis copiis sidimatie, Originalierne ved Protocollen at forevise, og saafremt de ere udenfor Herredet Procuratores ad acta at bestillet ligesom Debitores Massa og Pandtehavere sub poena jurie befales, deres Dedita og Pandte inden samme Frist her til Retten at indlevere. Hvorefter &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogdie, den 9de Juni 1825. E. J. Claussen. At der er udstædt Proclama, som Dags Dato er læst ved Bølling HerredsRet, og vorder læst i den Kongelige Lands Overret i Wiborg, hvorved i Creditorerne i Gaardmand Laust Jensens Opbudsboe i Røikum, i Breining Sogn, ere indkaldede med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviis deres Fordringer; bekiendtgiøres herved. Ringkiøbing, den 24de Mai 1825. Kolbye. Tredie og Debitorer efter den her under Skiftejurisdictionen under 1ste Juni Æ sidstleden, afgangne Selveierbønde Lars Madsen af Frenderup, og forden afdøde Hustrue, Karen Marie Larsdatter, indkaldes herved i henhold til Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, de Første for at beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Marienborg paa Møen, den 9de Juni 1825. Smith.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Amts Ryttersistricts nordre B. Birketing den 1ste dennes, og ved den Kongelige Lands Over, samt Hof og Stadsret Gaars Dato, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget Krav efter afgangne Bager Carl Ludvig Jung og efterlevende Enke Christiane Jung, fød Lassen, af Lyngbye, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birk, den 7de Juni 1825. C. O. Rimestad, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ja Arvefæstegaardmand og Kroemand Hans Nielsen i Skulle øv, der under Stamhuset, hans Kone Sidse Larsdatter, ved Tøden er afgaaet og Boet af mig taget under Skiftebehandling, saa bliver Stervboets Creditorer herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. At en Skiftesamling i Boet bliver afholdt paa Stervboestædet i Skulleløv, stredagen den 1ste Juli førstkommende Formiddag Kl. 10, før at der kan tages Bestemmelse med Hensyn til Boets Eiendeles Realisation med mere, meldes til Vedkommendes Efterretning, ifølge Placaten af 21de April 1324. Selsøe pr. Roeskilde, den 2den Juni 1825. Lund, committeret Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ved Proclama, som læses inden den Kongelige Lands Overret samt Hof= og I Statsret, og Middelfart Byetingsret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Skipper Peder Sørensen heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Middelfart, den 7de Juni 1825. Staben.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof B og Statsret her i Staden, ere alle og enhver, som formene sig at her noget at fordre efter afdøde Birgithe Lund, fød Justese, og forhen afdøde Mand Brændeviinsbrænder Lars Sørensen Lund, med 12 Ugers Varsel, indkaldede, til saadant deres havende Krav at anmelde og bevise for Undertegnede, der af de Afdødes Arvinger er Befuldmægtiget til at modtage Tumældeelserne; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 13de Juni 1325. A. F. Kaaslost, Procurator. boende paa store Kiøbmagergade Nr. 21.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetingeret, og som vili blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle og Enhver som maatte have noget at fordre udi afgangne Slipper Jens JohnsoHolms Dødsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav, for undertegnede Skifteforvaltere; hvilke herved endvidere bekundtgiøres. Aalborg, den 6te Juni 1825. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
ved Proclama, som vil blive læst for vedkommende Over= og Underrettet, Bere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Gaardmand Peder Knudsen i Wrold, hans Fallitboe, indkaldte til, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 og 2den Juni 1819, inden 12 Uger, fra dette Avertissements sidste Bekiendtgjørelses Datum, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 1ste Juni 1825. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
J følge Proclama, som er læst ved Kolding Byetingsret, og til vorde læst og ved den Kongelige Lands Overret i Wiborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, der maatte have nogen Fordring paa Smedemester L. Knudsens og Hustrues fælles Boe her i Byen, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Paa lige Maade indkaldes ogsaa med samme strist, de som til Boet maatte være noget skyldige. Skifteretten i Kolding, den 4de Juni 1825. Chr. Estrup.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ved Proclama, som er læst inden Helsingøers Byetingsret den 30te f. M. Bog i den Kongelige Lands Overret samt haf og Stadsret i Kiøbenhavn den 6te d. M., ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi at gangne Oberstlieutenant v. Jørgensens Stervboe, indfaldede med 12 Ugers Varsel til for os at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldede til at legitimere og paaser deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 7de Juni 1825. J. A. Stenfeldt. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
Ved Proclama, som er læst for Callundborg Byetingsret og Landsoverret Ø ten ere alle de, som maatte have noget at fordre hos afdøde Kiøbmand Gerdes i Callundborg, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede, som hans Enkes Laugværge, saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Callundborg, den 1ste Juni 1823. J. Thaastrup. Arvingerne i Stervboet efter afdøde Elisabeth Hansdatter, Huusmand i Anders Larsen Hustrue af Raunstrup, under Holmegaards Gods, Præ stoe Amt, indkaldes herved til, inden den i Loven foreskrevne Tid, for nudertegnede Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Arveret, Petersminde, den 23de Mai 1825. Dyrlund.
Berlingske Tidende, 1825-06-17
ved Proclama, som læses ved Lands=Overretten i Wiborg og Horns HerBreds Ret, ere de, som maatte have noget at fordre efter den heri Byen afdøde Ane Kirstine Drachmann, og hendes der sammesteds forhen afdøde Mand, Tømmermester David Steineche, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Da de Afdøde ingen Børn have efterladt, og deres Arvinger ere ude kiendte, saa indkaldes disse ligesaa med lovligt Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for Undertegnede. Frederikshavn, den 13de Mai 1825. Hvass. At 3die Auction over Jens Benjaminsens Arvefæstegaard af Strøebye, Ul afholdes Onsdagen den 22de d. M., Formiddag Kl. 10 i Gaarden i Strøe bye, bekiendtgiøres herved efter Reqvirentens Begjæring. Storehedinge, den 13de Juni 1825. B. C. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
London, den 10de Junii. Caleutta=Aviserne indtil den 7de Februar indeholde glædelige Efterretninger. De under Capt. Richards Commando i Assom staaende Tropper havde drevet Fienden tilbage til Joratet, hvilket Sted han ogsaa siden forlod, opbrændte fine Forskandsninger, og drog hele sin Magt, som bestod af 2000 Mand, sammen i Rangpore, Hovedstaden i det østlige Assam. Yngre Efterretninger tale om et til SiArch. Campbell gjort Forslag til Vaabenstilstand. Aviser fra Ny-York omtale en Udrustning, som foretages i Meicanske Havne imod Cuba, men mene derhos, at dette Foretagende neppe vil falde godt ud. J Forening med Columbien kunde det, som der siges, vel lykkes Mejico; men for een af disse Magter alene holdes det for umuligt, med mindre Folket paa Cuba vilde holde med denne. Maaske er det Hele kuns en Krigslist, der gaaer ud paa at overrumple St. Juan af Ulloa. Fra Alvarado var der skrevet, at Alt var i Bevægelse, og at man talte om at trække 12 til 13,000 Mand sammen, for at angribe Cuba, som Diversion til den Hensigt, at erobre St. Juan. 1800 Mand skulde samme Morgen indskibes ombord paa sex Transportskibe, der skulde gaae ud under Convoi at to store Kanonbaade. Tropperne bleve særdeles godt lønnede, og vare besjælede af det bedste Mod. Med Brevet fulgte der en Proclamation fra den befalingshavende General, den bekjendte Gen. Sta Anna, hvis Rebellionsaand da vel maa have lagt sig. Erobringen eller - som Proclamationen kalder det - Befrielsen af Cuba, bliver deri angivet som Øiemed.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Den 11te Junii. Det stadfæstes, at Sir Chr. Stuart den 25de f. M. var afseilet fra Lissabon til Brasilien. Skibet Marianne, som den 15de Februar forlod Rangoon, er ankommet til Bombai. Sir Archibald havde indtil da ikke gjort nogen Bevægelser fremad, og det hed, at Tropperne under Brigadegeneral Shuldham ikke let vilde kunne rykke frem til Munnipore, formedelst de næsten uoverstigelige hindringer paa denne Vei. Jmidlertid tvivlede man ikke paa, at jo Gen. Morrisons Opbrud til Ra mod vilde gjøre meget Jndtryk paa det Birmanske Hof. Jmellem ham og Arracon stod der, som man meente, 4000 og i sidstnævnte Stad 15000 Mand.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Vore sidste Efterretninger fra Cuba ere af 14de April. Der var ankommet 1400 Mand Spanske Tropper, og man havde Kundskab om Mejicanernes Landgangs=Expedition. Vore ministerielle Blade mene, at de F. Stater ikke roligen kunne see derpaa, og at, naar disse alvorligen sætte sig derimod, ogsaa Storbrittanien kunde lægge nogen Vægt i Skaalen. Cuba - siger Curreren - er at ansee som Amerikas Tyrkie. Den hælder til Fald, og holder sig kuns derved, at de andre Magter ikke kunne enes om, hvo der skal gribe den i Faldet.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Fra Bogota meldes under 7de Marts, at man ventede Libertador, der vilde lade Gen. Sucre blive tilbage, som Gesandt i Peru. Det til de flygtige Jtalieneres og Spanieres Understøttelse her i stiftede Selskab, har oversendt Gen. Mina, med hvis Sundhed det nu begynder at bedre sig, en prægtig Kaarde til Foræring.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Paris, den 9de Junii. Den 22de Mai har den Keiserlige Østerrigske Gesandt i sin Soupee, rains Navn overbragt Hs. Majestæt Stephans-Ordenens Jnsignier. Jgaar Aftes beærede Hs. Majestæt og den Kongl. Familie den prægtige Fest, som Staden Paris gaa i Anledning af Kronningen, med deres høie Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
J en Tale, som Præfecten den 6te dennes ved Indtoget holdt til Hs. Majestæt, i det han overleverede Allerhøistsamme Stadens Nøgler, forekommer : "Ved den Eed, som Deres Majestæt aflagde i Guds Præstes Haand, i Overværelse af de Store og af Folket, for alle Magters Repræsentantere, har Deres Majestæt selv sat Skranker for Deres Magt. De vil kuns herske ved Hjælp af Lovene, og kuns regjere efter Chartet, som Deres Majestæt har bekræftet i med det varigste Seigl. Den Eed, som de nye Riddere af den hellige Aands Orden maatte underskrive i Rheim, er ikke bleven bekjendt. Ordenen er, som man veed, indstiftet til Opretholdelse af den Romersk i catholske Religion.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Den 10de Junii. Moniteuren melder, at Hs. Storbrittaniske Majestæt havde anmodet vor Monark om, i hans Navn at beklæde hans Gesandt, Lord Granville, med Bath=Ordenen, hvilken Coremonie Hs. Majestæt ogsaa virkelig fuldbyrdede igaar efter Messen. Etoile meddeelte i Forgaars en meget nøiagtig Udarbeidelse over de forskellige Arter af slette Bøger, hvormed Frankrig er oversvømmet. Den gav derved Anledning til Fornyelse af det Rygte, at der skulde skee Indskrænkninger i Pressefriheden. Man læste følgende Jndledning til Fortegnelsen : "Bøgerne ere inddeelte i sex Afdeelinger, hvori der omhyggelig opgives Forlæggernes Navne, Tiden, da de ere udgivne, og Antallet af Exemplarerne og Bindene. Et Overblik af det hele vil give et Begreb om de slette Bøgers umaadelige Formering, og lade os slutte, hvor skrækkelig vidt Pressens Tøilesløshed var steget." Derpaa følger et Overblik, som beviser, at denne udarbeidelse er gjort med megen Flid af Boghandels-Directionen. Der er paany oplagt 31,600 Bind af Voltaire og 24,500 af Rousseau. De øvrige deri ommeldte Skribenter ere: Helvetius, Diderot, Rainal, St. Lambert, Condorcet, Dupuis, Volne &c.J en anden Classe ere Pigault=Lebrun, Llorentes Historie af den Spanske Jnqvisition a., og tilsidst drages der den Slutning, at og aabenbare trues med Samfundets Opløsning, dersom der ikke ret snart indføres en Inder prohibitorum for det attende og nittende Aarhundredes Verker og en alvorlig Censur for Aviser og Broschurer. Jbandt Høitidelighederne her den 8de dennes, i Anledning af Hs. Majestæts Kronning, blev der ogsaa, som sædvanligt ved slige Leiligheder, paa de Elyseiske Marker udkastet mange tusinde Brød, Pølser og Kager, og Viin sprang af Fontainerne istedet for Vand. Man kan vel tænke, at det ikke gik af uden blodige Pander. Pairerne have antaget Loven angaaende Korn-Oplagsretten.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Et af vore Blade omtaler med Forundring den paafaldende Nyhed, at man midt paa det Kors, som var broderet paa den Messekappe. hvori Erkebiskoppen af Rhelm saaes ved Kronningen, havde med Diamanter anbragt Bogstaverne I H S, et Monogram, som Jnnatius Lovola havde antaget for den af ham stiftede Orden, men som ellers aldrig hidtil er brugt ved Gudstjeneste.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Den 11te Junii. Den 12te f. M. var der igjen en betydelig Jldebrand i Bordeaux, hvorved et Sukkerraffinaderi blev lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Et i J. des Debats meddeelt privat Brev fra Zante af 14de Mai anslaaer Antallet af de Tyrkiske Skibe, som bleve opbrændte, sandeller strandede ifølge den store Seier, som den Hellenske Helt Kanarii paa Himmelfarts=Dagen tilfegtede sig, til meere end 70. Hele Kysten af Morea og de omliggende Øer syntes at svømme i et Ildhav. Sep Transportskibe, som i beskadiget Tilstand flygtede til Zante, havde saa hurtig overbragt Efterretningen, som den oplyste Horizont bekræftede.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Jfølge Efterretninger fra Ny-York af 15de Mai, var dettil Charlesion ankommet et Skib fra Montevideo med den Efterretning, at der var indtruffet en Brasiliansk Corvette og et Transportskib fra Rio, for tillige med en der liggende Galliot og to Brigger at seile op til Buenos=Arres, i Anledning af den ugunstige Modtagelse, som Keiserens Gesandter der havde fundet, og som havde bevæget dem til Afreise.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Schweizerne i Madrid skulle forstærkes med 300 Mand. De maa ikke vise sig offentlig uden i Pelotons og bevæbnede.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Det sydlige Frankrig, den 2de Mai. Private Breve fra Genua meddele den, ikke af Græske Kilder øste Efterretning, at den Tyrkiske Regjering, med Mehemet Alis Jndvilligelse, har overdraget Capudan Pascha Overcommanden over hele den Tyrkisk Egyptiske Marine og den øverste Befaling over alle de Armeekorps, der ere bestemte mod Grækerne, og tillige givet ham Befaling, at seile lige fra Constantinopel til Morea. Jbrahim Pascha vil efter den Tyrkiske Flaades Ankomst vende tilbage til Alexaudrien, og for Fremtiden ikke føre nogen Commando. Derimod skal Defterdar=Bey, Mehemet Alis Spigersøn, føre befalingen over den Egyptiske Flaade, men dog under Capudan Paschals Overcommando. Det er endnu ubekjendt, hvorledes Mehemet Alt er bleven formaaet til at give sit Minde til disse nye Anordninger. Jbrahim skal have faaet befaling, at gaae forsvarsviis til Værks, og søge at holde sig i sin Stilling, indtil den forventede Forstærkning ankommer. Men det er et stort Spørgsmaal, om han formaaer dette, thi Mortoterne gaae ham haardt paa Klingen og have ved et Angred, de foretoge sig i Slutningen af April, taget nogle af Jbrahims Forskandsninger tilligemed det derværende Artillerie. Græske Beretninger forsikre gjentagne Gange, at Jbrahim har gjort Forslag om at rømme Morea, og at han kun ved Underhandlinger vil kunne undgaae den øiensynlige Undergang.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Ifølge paalidelige Breve fra Marseille, have de barbareskiske Regjeringer faaet peremtoriske Befalinger fra Storherren, at sende alle de Krigskibe, hvorover de kunne disponere, til Archipelagus, og at lade dem støde til Capudan Paschals Flaade, som inden kort Tid skal indtræffe der.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Den sidste Egyptiske Convoi, som afgik fra Suda til Modon, er taget af den i disse Farvande krydsende Græske Flaade.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Havre den 8de Junii. Vi erholde nu fra Jacmel følgende for den Franske Handel vigtig Efterretning: Engelske Varer skulle fremtidig i Haitiske Havne betale en Jndførselsfold af 12 p. C., altsaa lige saa meget, som alle andre Nationers Producter. Haitierne komme endelig tilbage fra deres Feiltagelse. Længe have de troet, at England vilde beskytte dem, men da deres sidste Forlangende om at denne Nation skulde anerkjende deres Uafhængighed, har været frugtesløst, saa have det besluttet, ikke at begunstige den mere end enhver anden. Man vil vide, at det er ankommet en ny Deputeret fra Halt til Paris.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Madrid, den 31te Mai. St. Ferdinands=Dagen er forbi, uden at man har seet noget til de Decreter, man ventede paa denne Dag. Exministeren for det Udenlandske Departement, Grev Osalla, har faaet Befaling at forlade sit Exil, og igjen indtage sin Plads Statsraadet.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Tidenden fra iforgaars indeholder et Kongeligt Decret til det Castilianske Raad, hvori det bliver paalagt dette at hindre Jndførelsen, af et Tidsskrift, der udkommer i Gibraltar, og hvori Munkene blive haardt angrebne. Da Linietropperne ikke viste stor Tilbøielighed til at lade sig indskibe til Amerika, saa har Regjeringen ladet Regimenterne trække Lod, og dette er da faldet paa følgende: Algarve, Santiago, Dronning Amalia, Prindsen, Dronningen og Lufttanien. Naar disse Corps vare fuldtallige, vilde de udgjøre 7000 Mand, men som de nu ere, ere de ikke uden halv saa stærke, og dog vil Regjeringen ikke lad dem bringe sammen paa eet Punkt, men udskibe i Cadix og Corunna Besætningerne i Burgos og Salamanka have ikke ladet det Exempel gaae ubenyttet hen, som Besætningerne i Sevilla og Santander have givet, thi de skulle ogsaa have gjort sig betalte i det lidet de var tilbage i de offentlige Kasser. Fra alle Provindser erholde ved kun Efterretninger om nye Uroligheder, som langt overgaae de forrige Aars. Et Engelsk Selskab skal have tilbudet Regjeringen et stort Laan, men betinget sig det Monopol, at maatte indføre paa Halvøen alle Engelske Uld=Fabrikatter uden Concurrence eller Afgifter. Marquien af Almenara skal nøiere undersøge deres Forslag.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Spanien den 24de Mai. Dronningen skal være i velsignede Omstændigheder, en Begivenhed som kunde gjøre Ende paa mange politiske Sammenspind. Forlegenheden for det nye Laan saavelsom Partiernes Kamp ved varer, men det bliver dog bestandig sandsynligere, at det maade holdne Partie tilsidst faaer Overhaand. Adskillige Begivenheder, synes at anyde dette. Det høie Castilianske Raad beskjeftiger sig med et nyt Amnestie= og Renselsesystem. Det derunder henhørende Camara de Consejo skal allerede have trettesat Erkebiskoven af Tarragona, don Creus, fordi han vilde indføre en Art af Jnqvisition sit Bispedømme, men han svarede, at han handlede blot efter den ham i sin geistlige Stilling tilkommende Myndighed.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Til Aranjuez ankomme bestandig flere og flere Mænd af moderat Character, saaledes nylig General Senen de Contreras fra Valladolid.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Cadix, den 20de Mai. For fire Dage siden er en Columbisk Corvette løbet ind til Gibraltar med flyvende Flag. Den vil, som man troer erkyndige sig om Antallet af de Spanske Skibe, som befinde sig i Havnen. Flere, herfra udløbne Brigger ere faldne Columbiske Corfarer i Hænderne.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Breve fra Havanna berette, at der ligger et stort Antal Fransk Coffardieskibe, som ikke kan faae Last til nogen Havn. Paa tre herværende Handelsfregatter er lagt Embargo, da de skulle bruges til at overføre de Tropper, der ere bestemte til Havanna. Jøvrigt vedvarer det Rygte, at Mexikanerne og Columbierne med en Arme paa 5000 Mand ville forsøge en Landgang paa Cuba. J Guayaquil bliver til den Ende sammendraget Stridskræfter.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Genua, den 31te Mai. I Dag have Deres Kongl. Keiserl. Majestæter, Keiseren og Keiserinden af Østerrig, tillige med Deres Majestæter, Kongen og 2 Dronningen af Neapel, holdt deres høitidelige Indtog her i Stalden Deres Majestæter, vore ophøiede Souverainer, vare reiste den Møde indtil Palmetia.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Fyrsten af Metternich er ligeledes ankommen hertil. Disse høie Gjester ville efter nogle Dages Ophold igjen reise tilbage til Mailland.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Kønigsberg, den 7de Junii. Ved Goldingen i Kurland og Schaulen i Litthauen ere henved 14000 Mennesker beskjeftigede med Gravningen af en Canal, som skal forene Niemen med Windau.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Hamborg, den 16de Junii. Efter Breve fra Paris af 7de dennes, har man den tilforladelige Efterretning, at Hs. Allertroeste Majestæt, Kong Johan den 6te, ved Undertegning af en lovmæssig Act har anerkjendt sin Søn, Pedro den 1ste, som Keiser af Brasilien og Successor til Portugalt Trone.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Stockholm, den 14de Junii. Efter Befaling have Dyrlægerne i Linkjøbing indstillet sig ved Markedet i Skenninge, den 3die Mai, for at søge at opdage, omden iblandt Hestene paa flere Steder i Riget bemærkede Sygdom, kaldet Lungesyge (Lungröne) muligt ogsaa der skulde vise sig, og i dette Tilfælde at træffe de nødvendige Forholdsregler mod Sygdonsmens Undredelse. Men imellem den Mængde af Heste, i Særdeles hed danske, som besigtigedes, har man ei befundet en eeneste angreben af denne Sygdom.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Efter Angivelse af Oyrelægerne ved Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens og det Skaanske Husarregiment, har denne Sygdom iblandt Hestene først yttret sig i Slutningen af September 1824 hos Heste, som gik paa Græs, og viste sig med samme Symptomer, som iblandt Hestene ved den Kongelige Livgarde tilhest i Hovedstaden. Ved førstnævnte Regiment saavelsom i Malm Stad vare ved Rappottens Afgang, den 1ste Juni, ingen Heste videre angrebne af Lunge sygen, og af 8 Heste paa Landet i Nærheden af Staden, som vare angredne af Sygdommen, vare 6 friske og 2 i Bedring. Af det sidste nævnte Regiments Heste havde 41 været tagne under Cur. Derat vare 31 blevne friske, 3 vare i Bedring, 4 døde og 8 ere endnu syge.
Berlingske Tidende, 1825-06-20
Wien, den 8de Junii. Den Østerrigske Jagttager meddeler i Dag Begyndelsen af et Udtog af Hydriotiske Aviser indtil den 6te Mai, hvori der meddeles Beretninger om de Hellenske Sø og Landoperationer. Den slutter deraf, at det ikke har sin Rigtighed med Efterretningen om Ophævelsen af Beleiringen for Navarin og Jbrahim Paschas Tilbagetog til hans forskandsede Leir ved Modon, da hine Beretninger, ikke omtale disse Omstændigheder.