Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-07-13
Det skal ifølge samme slet ikke være Dagbladene tilladt at angribe Regjeringens egentlige Grundsætning. Fuldkommen Frihed - hedder det - i at undersøge dens Beslutninger og Foranstaltninger, men alvorlig Strænghed imod dem som i Chartet ville finde Ret til at bortdemonstrere Chartet selv, og derved fremkalde farlig Bevægelse og blodige Uordener." Man finder denne Prædiken lidet forenelig med Chartets Ord: "Enhver har Ret til at sige og lade trykke sin Mening, naar han derved iagttager de gieldende Love, og National sammenligner Hr. Barthes Beviismaade med Hr. Peyronnets og Chantelauzes, kuns med den Forskjell, at det er meere Hyklerie i den &c. Den 2de have Qutidienne, National og Tribunen allerede maattet føle Virkningen af hiin Forholdsregel, da de ere konfiskerede paa Posten, den første for en Artikel, hvori den yttrer, at Frankerig føler Trang til at hylde et andet Princip, hvorved det igjen kan opnaae Velstand og Sikkerhed; den anden for at have sagt: Vi høre til dem, som aldrig ville slutte Os til Regjeringens Princip, men have derfor ikke troet at maatte gribe til Vaaben, og Tribunen for en Subskriptionsliste, hvori blandt andet forekommer følgende: "En ægte Republikaner 50 Ct., en Fiende af Souverainerne siden Napaleon forsvandt 1 Fr., Sa en god Patriot og Kongehader 1 Fr., en forhenværende Orleanist, som er bleven Republikaner, 5 Fr. &c." Disse Citater, som Monitøren anfører, ere dog ikke paalidelige, i det mindste hvad National angaaer. For at paaskynde Sagernes Gang, har Kongen befalet, at dele den Pariser Assiseret for dette Aars 3die Qvartal i flere Afdelinger. Den carlistiske Central-Kommittee i Paris skal nylig have faaet 6 Millioner Fr. fra 2 fremmede Hoffer, for at stifte nye Bevægelser i Hovedstaden og i Vesten, og den 2 d. blev en Dame paagrebet, som havde tilstillet enhver carlistisk Fange i St. Pelagie=Fængslet 10 Fr. Antallet af de i Paris siden den 5 og 6 Juni fængslede Personer skal beløbe sig ialt til 1682. Dhrr. Chateaubriand, Hyde de Neusville og Hertugen af Fitz=James ere den 1 d. igjen løsladte. Derimod vare Krigsretterne neppe ophævede, førend de 3 anklagede Deputerede Pages, Laboisstere og Cadet meldte sig selv for den lovlige Ret. J den herlige Tale, som Hr. Odilon Barrot holdt mod Krigsrettens Kompetens, spurgte han blandt andet: "hvorfor skal jeg idag forsvare, ikke en enkelt Borger, men en Million Mennesker, Frihedens og Civilisationens Dronning, den store Stad, Paris, imod Militair-Jurisdiktionen? Er da Alt, hvad der har tildraget sig siden Juli-Revolutionen, kuns en Drøm, et Hjernespind, Udgjorde ikke netop Forordningen af 27. Juli 1830, hvorved Paris blev erklæret i Beleiringsstand, et af Anklagepunkterne imod det Polignacske Ministerium? og har ikke netop den 14de Artikels Ophævelse gjort Chartet til Sandhed?" En Grund til Kamrenes Udsættelse vil Man ogsaa finde deri, at denne djærve Frihedens Talsmand, skal være sindet at foreslaae at sætte samtlige Ministre under Tiltale som solidarisk ansvarlige for hiint Statskoup. Kronprindsen, som den 30 Juni indtraf til St. Cloud, mener Man vil give sin Fader vigtige Oplysninger og Rigets sande Tilstand. Uagtet den daglig stigende Kamp imellem Ministrene og Oppositionen, agter Man at feire JuliDagene. Dog skal der iaar efter det udstædte Program ingen Sørgeceremonie finde Sted; men den første Dag skulle 16 unge Piger af Julikjæmpernes Familier gives et Udstyr af 2000 Fr. hver paa Statens Bekostning, den anden Dag skal betegnes ved offentlige Lege, Jlluminationer, Uddeling af Levnetsmidler og frie Skuespil, og paa den tredie holdes Mynstring over Nationalgarden, gives Fyrværkerie &c. Det bedste Middel til at hæve Uenigheden imellem Generalerne Bonnet og Solignat, har Man fundet i at tilbagekalde dem Begge, og igjen udnævne General Grev Drouet, af Brion til Anfører i Vendeen. Over 6000 Geværer og Pistoler ere her allerede afleverede. Hvor særdeles heldige Damerne ere, saaes atter nylig, da en Grevinde, som indfandt sig hos General Solignae, for at gjøre ham Forslag i Hertuginden af Berrys Navn, vel blev anholdt, men fandt snart Leilighed til at undvige. Hertuginden selv skal nu befinde sig paa den brittiske Øe Guernsey, og paa en Note fra den franske Regjering skal St. James=Hoffet ei allene vise sig beredvillig til at forbyde hende Opholdet her, men ogsaa at bortvise den hele styrtede Kongefamilie fra Holprood.