JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1842-08-05
Den store Reduction ved det kongelige Theater vil, ifølge "Berlingske Tidende" komme til at bestaae deri, at den største Deel af de ubrugelige Subjecter - vedblive. - J næstsidste Nr. af "Jntelligensbladene" paapegede Heiberg blandt Hysserne af et Stykke en navngiven Person, der - slet ikke var i Theatret den Aften. J sidste Nr. af samme Blade har Professoren erklæret det for en absolut Nødvendighed for Theatrets Vel, at slige Navngivelser finde Sted, og oplyst, at han derfor vil blive ved, som han har begyndt.
Corsaren, 1842-08-05
Da man seer, at der iblandt de indbetalte Bidrag til Statsgieldens Afbetaling ogsaa findes Umyndiges Midler, saa maa absolut herefter Statsgjeldsforeningen sortere under Overformynderiet.
Corsaren, 1842-08-05
Vi gjengave efter "Dagen" Rygtet om, at der vilde finde en Duel Sted imellem "Figaro" og Heiberg, fordi "Figaro" ikke fornuftigviis kunde lade det sidde paa sig, at han var en Nar. Den af os dertil knyttede Formening, at Duellen ikke vilde blive blodig, har imidlertid senere viist sig at være rigtig, idet den, som det sømmer sig Skribenter, er bleven ført med Pennen. Heiberg har givet Figaros Ære Satisfaction, han har givet en Erklæring. Han har kaldt Figaro en Nar og - staaer ved sit Ord; han mener naturligviis Bladet - siger Figaro; det angaaer ikke min Ære som Festarrangeur. - Heiberg har kaldt Carstensen en literair Nullitet og - staaer ved sit Ord. Det angaaer ikke min militaire Ære, siger Hr. Lieutenant Carstensen. Sluttelig indrømmer Heiberg ham hans maitre de plaisir-Titel ubestaaren.
Corsaren, 1842-08-05
Skizzer. I. Stænderne 1842. II. Sig til Din Mester, at han endelig maa vente, til Statsgielden er afbetalt. Deviser til forskjellige Sange. 8. "Vi Alle Dig elste, livsalige Fred." 9. Yndig og rig paa Fryd er Jordens. 10. "Jeg strev saa tidt med vanhellig Pen." III. Vil De saa bede os om Undskyldning i Anledning af, at vi have petitioneret om Skjærf paa Deres Vegne? --- Jkke! -- Det var dog forbandet.
Corsaren, 1842-08-05
Hr. Exspectans! Vi spurgte først, svar De altsaa først. Hr. Broder Jacob: Nei!
Corsaren, 1842-08-05
Kjøbenhavns mageløs-kongelige Adressecontoirs. alene priviligerede Efterretninger. Jndeholder ikke Noget. Imprimatur. Godt redigerede af J. Jetsmark.
Corsaren, 1842-08-05
Særskildte Bekjendtgjørelser. Theatret. Med Overstaldmesterens Tilladelse lader, Figarok i Ridehuset opføre: Et Eventyr i Rosenborg Have, med nye Sange og bengalsk Jld, af flere Vittighedsdyrkere, udgivet af G. Carstensen. Og Un duel - sous le Cardinal de Richelieu. Ogsaa med bengalsk Jld o. des. Figaros Abonnenter erholde Billetter for 3 A. Ikke-Abonnenter maae ogsaa give 3 A.
Corsaren, 1841-01-08
Danmarks Ludvig Philip, "Dagens" Udgiver, Hr. Krigsassessor Rostock, har føiet sig efter Nationens Pluralitet og afskediget Ministeriet Hansen & Comp. J dets Sted har han dannet et nyt, der bestaaer af flere foregaaende Ministeriers Levninger hvortil er føiet en aldeles ny Mand som Conseilpræsident. Portefeuillerne ere fordeelte saaledes: Hr. T. Becker, der tidligere har prostitueret sig i det Indenlandske, har faaet det Udenlandske; Hr. H. Trojel, der indtil Dato stadig har prostitueret sig baade i det Jnden- og Udenlandske, har faaet det Indenlandske; Hr. L. Fribert, der hidtil endnu ikke har havt Leilighed til at prostituere sig, har ingen bestemt Portefeuille faaet, men skal som Præsident gaae de Andre To tilhaande og øve sig i Prostitueringsvæsenet, hvortil han formodentlig ikke savner Evner. - Vi tillade os at ønske det saaledes dannede ProstitutionsMinisterium al mulig Lykke.
Corsaren, 1842-08-05
Dødsfald. At mit yngste uforglemmelige Barn, den lille vittige Henricus, Perspectivus-Kassius, ved en ulykkelig Hændelse i Theatret indgik til den evige Hvile formedelst Vand i Hovedet, neppe to Maaneder gammel, bekjendgjøres herved sørgeligst af hans dybtsørgende Fader. Til lige takkes Hr. Pastor Heiberg for den efter Anmodning ved Graven. holdte trøstende Tale. H. Herz. Forhen Poet.
Corsaren, 1842-08-05
Fremlysning. Følgende fundne Sager ere daglig til Eftersyn paa "Corsarens" Comptoir: 1) En Æske Piller med Sukker paa, tjenlige til en Adresse, fundne i ubrugt Stand i Roeskilde Stændersal. 2) Et Stykke af et skimlet Folke- ønske, fundet paa Amalienborg tæt ved Hesten (formodes tabt af en Reisevogn). 3) Et Par gamle Buxer, hvori et Hjerte. Fundne i Norge 1814.
Corsaren, 1842-08-05
Kundskabsvæsen. Hos H. C. Klein modtages Subskription paa: En Hof- og Statscalender for Aaret 1852. Bogen vil komme til at udgjøre circa 1200 tæt trykte Ark i Folio og leveres Subskribenterne for 1 A. Arket. Overskuddet er bestemt til Vedligeholdelsen af Prindsens Palais. Sammesteds faaes: En Samling af circa 1500 Sange, afsjungne paa forskjellige Steder i Jylland. Forfattede af flere Embedsmænd. Priis 2 s. Circa 1000 større og mindre Taler i samme Anledning og af samme Forfattere medfølge gratis.
Corsaren, 1842-08-05
Skibsleilighed. Dampskibet "Hamlet" ført af A. Wilde, K. M. O. afgaaer daglig til og fra Helsingøer. Prisen er: 1 Rbd. paa første Plads, 4 Mk. paa 2den Plads. NB. 2den Plads findes ikke.
Corsaren, 1842-08-05
Blandede Bekjendtgjørelser. Tilkjøbs ønskes. Snarest muligt ønskes tilkjøbs en brand- og dirkefri Jern-Pengekiste, der kan rumme circa 116 Millioner Rbd. i Marker. Billetter herom indlægges paa Adressecontoiret med Udskrift til Statsgjældsafbetalingsselskabets Kasserer-Comitee (der i Anledning af denne Pengekiste snarest mulig vil sammentræde). Billige Varer. Langt under Værdi udsælges i disse Dage et Parti friske Hengivenhedsyttringer. Tatnemlighedsfølelser. Jnbelraab o. s. v., paa Dampskib arriverede fra flere jydske Stæder. Ærbødigst. Trælbert & Comp. NB. Et Riddertors er glemt. Esprit royal, Eau d'adresse samt Fuselfri Stænderliqueur faaes hos. Henrick Staal. Ærbødigst Bøn fra en Trængende. Undertegnede, der navnlig siden den 3die December 1839 har kjendt blidere og federe Dage, vover i sin nuværende trængende Forfatning, da Fortjenesten, besynderligt nok, i den sidste Tid aldeles har hvilet, at bønfalde ædle Mennestevenners Medlidenhed for at erholde et Laan. Da jeg har grundet Haab om inden kort Tid at modtage flere smaae Summer paa 100 og 200 Rbd., kan jeg betale efter Overeenskomst. Alle Bidrag modtages med Taknemlighed. Kongen lønne de ædle Hjelpere. Fattigvæsenets Hovedkasse.
Corsaren, 1842-08-12
Charivari. Atter have vi et beklageligt Dødsfald at melde. Den hidtil værende Redacteur af "Corsaren", Cand. N. P. Morthensen er funden dræbt paa sin Post som Redacteur Løverdagen den 6te dennes. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for deeltagende Slægt og Venner. Minde. Mel. Kong Cart den unge Hjette. Candidat N. P. Morthensen Blev "Corsarens" Redacteur Een Uge efter Jensen - Han fik snart stor Malheur. Han ni Processer lige Paa Halsen fik paa Stand, "Han kunde ikke vige - Kun falde kunde han." Som sagt, paa Halsen fik han Processer ni i Alt. Fra een ret heldig gik han, Men otte er ogsaa galt. De naaede ham lige Fra Hals til Fodens Rand "Han kunde ikke vige - Kun falde kunde han" Og saa faldt han da.
Corsaren, 1842-08-12
Tildragelser i Redactionen i Anledning af Præsidentens Afsættelse og Valget af en ny. Efterretningen om den Hof- og Stadsrets-Skjæbne der var overgaaet Præsident Morthensen, ankom til Redactionen, netop da den skulde holde et Møde. Alderspræsidenten modtog Efterretningen og erklærede derpaa høitidelig Præsidentstolen ledig og Medlemmerne løste fra deres Ed. Neppe var dette skeet, før et Medlem sprang op og raabte: "Naar vi ingen Præsident have, saa erklærer jeg Revolution og Anarki. Jeg erklærer mig for Robespierre og vil i Mangel af Andre lade Eder guillotinere eller subsidialiter hænge." De øvrige Medlemmer besluttede imidlertid med Stemmefleethed, at dette skulde formenes ham. Den forrige Taler. Naa, ja, ja! Saa vil jeg være Proprietair Cylardii, og J skulle være Skolelærerne fra Gladsaxe Sogn. Pas nu paa, nu vil jeg smide Eder ud. Flere Medl. Nei, vi skulle netop give Beviis paa, hvor fornuftigt man kan behjelpe sig uden Præsident. Toge de da det balstyrrige Medlem, bandt og kneblede ham og lagde ham under Bordet. Alderspræsidenten tog derpaa tilorde saaledes: Brødre! Skjøndt vi Alle ere enige om, at vi godt kunde være uden Præsident, tilhøre dog alle Ønsker om at erholde en saadan Tingenes Tilstand Umuligbedernes Rige. Saasnart vi vilde forsøge derpaa, vilde vi blive hjemsøgt af fjendtlige Vedkommende eller rettere: Uvedkommende. Vi have desværre havt Exempler derpaa. Jeg foreslaaer derfor, at vi uopholdelig skride til Valget af en Præsident. Dette Forslag modtoges med bifald, og man afgav sine Stemmer. Det faldt eenstemmig paa Cancelliraad Delbanco, eftersom det var ham, der som Actor havde faaet Hof- og Stadsretten til at forjage Morthensen, og han altsaa maatte svare Redactionen Erstatning. Det vedtoges endvidere eenstemmig, at for Fremtiden enhver Actor, der skildte "Corsaren" ved en Præsident, selv skulde holde Redactionen skadesløs. Jndtil man imidlertid fik denne Beslutning skaffet Indgang, valgtes en anden Præsident. Denne Gang faldt Valget paa vor Ven, F. Graae. Redactionen besluttede at modtage sin nye Præsident med passende og høitidelige Æresbeviisninger, og denne Modtagelse blev virkelig ogsaa glimrende, efter de Mønstre, som man var saa lykkelig at have til Efterligning. Een gik ham imøde med en Æreport, en Anden bragte ham et solent Fakkeltog, en Tredie snoede sig omkring ham som levende Guirlander, en Fjerde forestillede de smukkeste Piger, der rakte ham Blomster, en Femte holdt en Tale til ham tilhest o. s. v., og Alle udbrøde i et tusindstemmigt Jubelraab og skreve Digte. Præsidenten takkede i de huldrigste Udtryk og vandt Alles Hjerter ved den sjeldne Kundskabsfylde, han derved lagde for Dagen. Jmedens derpaa Bordet dækkedes til et Gildeparé, inspiceredes Forsamlingsværelset. Ved Gildeparéet overraskede man Præsidenten med den Opmærksomhed at give ham den samme Serviet og det samme Glas, som hans Forgænger havde betjent sig af. Ved Gildets Slutning spurgte man den nye Præsident om hans Hensigter og Principer. Da Tiden var saa knap, gav han foreløbig de bedste Løfter, hvorpaa man gik hjem og lagde sig til at sove.
Corsaren, 1842-08-12
En Samtale. A. Har Du i Stændertidenden lagt Mærke til at Etatsraad Steenfeldt vilde være spydig den 6te August og slaae sig til Ridder paa Balthazar Christensen? B. Ja; men Steenfeldt er jo alt Ridder; han maa vel have villet slaae sig til Commandeur.
Corsaren, 1842-08-12
Hertugen af Orleans. Der er Sorg over Frihedens Land - en Prinds er død. Denne Prinds, tilkommende Arving af Frankrigs Throne, berettigede upaatvivlelig Folket til et lyst Haab. Han var bedækket med krigersk Hæder. J Aaret 1830 tjente han endnu som simpel Kanoneer i Nationalgarden, og, da han døde, var han alt Generallieutenant, og dog døde han ung. Hvilket Avancement kunde han ikke endnu have gjort, hvis han havde levet! - Han var liberal; men Berømmelsen for denne Dyd deler han dog med alle Kronprindser. - Han var dydig - de mortuis nil nisi bene; men selv Upartiske indrømme dog, at han var saa kjæk og brav, som man kan forlange af nogen Prinds. Omgiven af alle Magtens rige Attributer, tilsmillet af det Nærværendes Glands og Fremtidens endnu mere glimrende Haab, med et Hjerte, der aldrig havde kjendt nagende Kummer men bankede frit og kjækt i Lykken, steg denne Prinds tilvogns - nogle Minutter efter var han et blodigt, sønderknust Lig. Ogsaa en Konge kan føle som en Fader, og Moderhjertet kan bløde selv hos en Dronning - der drog Jammer og Smerte ind i Majestæternes Borg med den Førstefødtes Lig. Og dog havde de den Trøst, at have flere Børn. Men det stakkels Folk! Det havde kun een Kronprinds! Det vil vare længe, inden hans lille Søn voxer op til en brugbar Kronprinds! Europas Nationer see medlidende til det og spørge med bekymret Aasyn hinanden, hvorledes de fem og tredive Millioner Franskmænd skulle bære sig ad, efter at have mistet deres Prinds, ham, til hvem alle 35 Millioner satte deres Haab. Der var rigtignok en Tid, da Frankrig rask mistede Mænd, ligesaa udmærkede som denne Prinds, og andre store Mænd ligesaa rask traadte i deres Sted. Men en Prinds! Man skal jo absolut bruge en Prinds, og vel gives der Prindser nok, men Prindserne ere ikke altid udmærkede Folk, ligesaa lidt som udmærkede Folk altid ere Prindser. Hvad skulle dog de stakkels Franskmænd gjøre. De see en sort Fremtid imøde. Jmidlertid - alt Haab skal man dog ikke opgive. Der falder os Noget ind: Hvad om de stakkels hjælpeløse 35 Millioner Franskmænd skulde kunne - hiælpe sig selv?
Corsaren, 1841-01-08
Anastasius Grün fortæller om en Digter i Venedig, at han, fordi han uheldigviis havde rimet "Tyrannen" paa "von dannen" og "Senatoren" paa "Midasohren", blev sat i Fængsel, hvilket forekom ham meget urimeligt, da det jo var upaaklagelige Riim. Digterne her i Danmark blive nu dog sjeldent behandlede saa strængt, idet mindste veed jeg ingen Exempler for den seneste Tid; men, da det dog altid er godt at tage sig ivare, ønskede jeg gjerne med Hensyn til et Værk, som jeg har under Arbeide, at høre en competent Mening af Folk, som kjende noget til, hvorvidt man kan gaae: om de troe, at jeg uden at risquere en Action kan sætte "Efterveer" til Riim paa "Balparser", "Liberalisme" paa "Absolutisme-" og Constitutionen paa Thronen.
Corsaren, 1842-08-12
Den Tale, hvormed "Corfarens" nye Præsident modtoges. Herr Præsident! De bar naadigst behaget, Deres underdanige Tjener - til hvem Det af Corfarens- Mandskab er overdraget Her at becomplimentere Dem, - At tillade styldigst at komme til Orde. Herr Præsident! der var en Tid, da man En Tale i Profa holde torde - Men at! det gaaer nu ei længer an. J Vers maa Ordet herefter lyde, Maa tone i Gudernes Tungemaal. Dog, Herr Præsident, Dem vist ikke fortryder, Naar lidt undselig bekjende vi maae, At fattigt Sangen blandt os kun lyder, At svag Hippokrenen her kun flyder, Thi at Hr. Præsident! vi er ingen Jyder! Velkommen da ber blandt os ombord! Velkommen i "Corsarens" Skude! Kun Dig nu lystre dens knagende Nor, For Dig kun fyldes dens flyvende Klude! Du maa troe, hun er gammel; (ved gammel forstaaer. Jeg just ikke, hvad der i Ordet ligger, At hun er grumme gammel af Aar, Jeg dermed kun mener, at hun er sikker!) Den Plads, Du hos hende har nu besat, Har været besat med Fandens Karle, Karle, der Karle var for der Hat. Nu inæler hun for Dig og holder sin Tale: Ogsaa jeg var ung engang, Skam, om jeg det glemte; Ei dengang endnu min Sang, "Ca ira!" istemte. Jeg blev gammel, men er dog Ung endnu i Sinde. Fyrig, som det røde Brog. Løst for alle Vinde. Lind, min første Præsident Var for from en Hyrde. Tidlig han sit Liv fik endt Da det blev til Byrde. Paa den anden Præsident. Fulgte snart en tred'e, (Det er lige stort bevendt, Hvad de Godtfolk hedde.) Sidst af Alle Morthensen, - Hvilket vittigt Hoved! (Nu det siges tør, min Ven, Da Du er hensovet). Men jeg flyder end paa Sø Ændser ikke Faren, - Skjøndt et Par Corfarer døe, Lever dog "Corsaren!" Tør jeg troe den Fugl, som nu Synger for mit Øre, Da, vor ny Captainl vil Du Mange Aar den føre! Vor Præsident! Du har hørt, hvordan Vor Moder, Corsarens elskede Skude, Har hilset med egen Mund den Mand, Som nu skal commandere herude. See! svundet er Sorgens sorte Dunst, Med Glæde hun til Dit Fodtrin lytter, Thi Du vil jo være den frie Kunst En trofast Ven og huld Beskytter. See! hvor hun har taklet Skuden til Med Jliminationer og Æreporte, - Vi hendes Exempel følge vil, Og skulde vi sælge vor sidste Skjorte. Nu skal her staae et Gildeparé, Hurra! der skal ei spares paa Sulet. - See kun engang, saa hvidt som Snee Er Dækket, trods Dampskibet Hamlet, spulet Takkelagen er med Guirlander besat, - Burde hal været yndige Glutter - Men, da paa dem vi ei kunde faae fat, Nøies Du maa med Corsarens Gutter! Og nu, vor naadigste Præsident - Eller ogsaa Captain, som nok bedre klinger, Tillad, da min lange Tale er endt, At jeg Dig ned i Cahytten bringer! Der staaer anrettet alt en Souper, At styrke Dig paa efter Dagens Strabadser. Vi begynde med en Smule Gelée, Mens Kokken de øvrige Retter braser. Naar Champagnen da knalder, og Mundgottet knaser, Mens Glasset krandses af Skummets Snee, Vi tømme tilbunds, Captain, Din Skaal! Før Du os længe til Flagets Ære, Lad ca ira! stedse Dit Valgsprog være, Og Corsaren skal gjennem Bølgen skjære Og styre dristig imod sit Maal! Til denne Tale svarede Præsidenten: Der gives Øieblikke i Livet, som man aldrig glemmer.
Corsaren, 1842-08-12
Godt Beviis. Den Deputerede for Odsherred, Capitain Buchvald (der forleden i Stænderne indskrænkede alt Røre i det danske Folk til at være bag Ploven), søgte i Stænderne at bevise, at der iblandt de odsherreske Fæstere ingen Misnøielse var med Livsfæste-Forhold, dermed, at der fra disse ingen Petition var indleveret til ham. - Under Behandlingen af det Andragende, der tilsigtede den for Bondestanden saa gavnlige større Udbredelse af Selveiendom, erklærede Godseier, Kammerherre Scavenius, at han "naturligviis stemmede imod en Comitee." Det ventede vi naturligviis. Skarpt Blik paa Fremtiden. Da Grev Ahlefeldt under Behandlingen af ovennævnte Sag havde yttret, at Comiteen burde bestaae af lutter Fideicommisbesiddere, og Lehmann havde viist, at hans Beviis for dette Forlangende snarere gjorde det klart, at Comiteen maatte bestaae af de tilkommende, endnu ikke fødte Fideicommisbesiddere, bemærkede Grev Moltke, at det var ligemeget, da ban, hvis man havde de endnu ufødte Fideicommisbesiddere her, var vis paa, at de vilde stemme imod det indbragte Forslag.
Corsaren, 1842-08-12
Af de fem Artikler, der vare actionerede i "Corsarens" Nr. 63 (for hvilket Cand. Morthensen nys blev dømt), ere, som man seer af Dommen, de tre fundne aldeles lovlige; den 4de, en Artikel paa flere Spalter, indeholdt kun een eller to Linier (hvilke man kan finde aftrykte i Dommen), der ansaaes for "utilbørlige"; med den 5te var det Samme Tilfældet. Herfor vilde Actor partout have Morthensen hængt eller "idetmindste" paa Vand og Brød; men Hof- og Stadsretten lod sig dog nøie med de 200 Rbd.
Corsaren, 1842-08-12
J Anledning af, at Heiberg i sine Jntelligensblade saa hyppig har angrebet "Figaro", beklager "Figaro" sig nu over, at Heiberg serverer saa meget med Oxesteg. - En tydsk Musiker har ifølge "Dagen" componeret en "Gjældsafbetalings-Galop", der har havt en særdeles heldig Jndflydelse paa hans Gjælds Forringelse. Vor Statsgjælds-Afbetalings-Forening skal ved Efterretningen herom strax have bestilt hos ham en "Gjælds- Afbetalings Carriere".
Corsaren, 1842-08-12
Skizzer. I. Proprictair Hansen: Af Præsidenten tager jeg imod en Næse, men ikke af dem, Hr. Commissarius. II. Statsgjælds-Albetalingselskabets Forretningsværelse. III. Deviser til forskellige Sange. 11. "Hvor saare Lidet skal der til For lykkelig at være!" 12. "Paa Roser kan man ei altid gaae."
Corsaren, 1842-08-12
Hr. Band. Vi mene, at den paapegede Livvagtsofficier har Lov til at drikke, sig fuld for os, saalænge han ikke drikker for vore Penge. Hr. Exspectans! der gik et underligt Lys op for os. Behag nu at lade afhente et Brev.
Corsaren, 1842-08-12
Tillæg til det mageløs-kongelige Adressecomptoirs Efterretninger.
Corsaren, 1842-08-12
Kjøbenhavns Torvepriser i 1842. Hurra'er, sletteste Sort. 1 Mk. 8 s. á 3 Mk. dito bedste Sort. Prygl á Fængsel. Presseforseelser... 100 Rbd. a 200 Rbd. pr. St. Baptist-dito... 50 Rbd. a Fængsel. Tobaksrygning... 3 á 5 Dage Vand og Brød. Sppislikkeri... Herpaa var formedelst de ved den stærke Concurrence indtraadte Fluctuationer ingen Priis noteret.
Corsaren, 1842-08-12
Grundeiendom. En smuk og velvedligeholdt Landeiendom, hvor der blandt flere større og mindre Prioriteter, indestaaer 25,000 Rbd. paa 33te Prioritet er tilkjøbs underhaanden. Corsarens Chatolkasserer anviser.
Corsaren, 1841-01-08
Til Hr. Siesby! (i Anledning af hans Vers til os i "Folkevennen"). De har godt ved at spøge med Strikken, Fatter; De veed, at man ikke nænner at spendere en paa Dem.
Corsaren, 1842-08-12
Huusleilighed ønskes. En Forening ønsker et meget stort Locale til Contoirhold. Det leies paa 43 Aar. Foruden Soveværelser for Contoirpersonalet maa der findes en stor og velforvaret Kjelder til Gjemmested for mange Penge. Jetsmark anviser.
Corsaren, 1842-08-12
Huusleilighed tilbydes. J en stor og rolig Gaard paa Nytorv er en net lille Leilighed for en eenlig Person bleven ledig d. 21. April dette Aar. Der er Jernstænger for Vinduerne, Skudder og Rigler for Døren, samt øvrige Betvemmeligheder; den kan tiltrædes strax. Man behage at henvende sig til Høiesteret, der anviser den. - Politiarresten No. 1 kan overlades for længere Tid til en sat Person. Arrestforvareren giver nærmere Underretning.
Corsaren, 1842-08-12
Tjeneste søges. En gammel studeret og gradueret Karl, der med ster Lethed og Accuratesse kan udføre de vanskeligste Regnestykker og især er dreven i Renters og RentesRente Regning, ønsker sig en lignende Beskjeftigelse ved Hvadsomhelst. De bedste Anbefalinger fra høitstaaende Personer mangle ikke. - En dygtig Spion ønsker sig formedelst sin Herres Bortreise, en Ansættelse som Spion-Directeur eller lignende. Anvises fra Gothersgade No. 0.
Corsaren, 1842-08-12
Falbydelser. En lille Restbeholdning af Skjeldsord, Grovheder og intelligente Næsestyvere ere at erholde paa Bakkegaard, frit tilkjørte.
Corsaren, 1842-08-12
Spisevare. J min Restauration paa Veien mellem Kjøbenhavn og Roesktilde beværtes daglig med: Arristocratisk Kraftbouillon med Kors- og Stjerne Nudler. "Dagensk" Vandgrød med Faaremelt. Pressesylte med skarp Sauce; Liebhavere af det Søde kunne faae censureret Sauce. Hofsnoge stuvede ved Naadens Solstraaler. Oxetunge med Jntelligens-Sauce. Lammehoveder fyldte med spækkede Figaroer. Røre-Æg med (Greven-) Kop-Salat. Adressebudding uden Forsigtigheds-Sauce. Forsigtigheds-Sauce uden Adressebudding. Stænderkager med (fikst Du) Pære-Compot.
Corsaren, 1842-08-12
Licitation. Flere Tjenester ere ledige i Ravnekrog, hvilke for Tiden ere ansatte fra 26 til 1200 Rbd. aarlig; men, da Communens Tarv byder at tage Alt med jøinefaldende Sparsommelighed, ville disse Tjenester blive tilslaaede de mindst Fordrende. Paa Duelighed sees ikke saa nøie, kun, at de Søgende ere Eiere af Formue og betragte Tjenesten som en lille Adspredelse fra Morgen til Aften, (Natten tilhører for det meste dem selv). De Lysthavende ville behage at melde sig snarest muligt. Det bemærkes, at der alt er indkommet Bunker af Tilbud; men, da de alle ere fra Personer, der trænge til Løn for deres Arbeide, ville de ikke kunne komme i Betragtning.
Corsaren, 1842-08-19
Tempora mulantur et nos mulamur in illist"*). 1835. Tordnende Tale af Professor David imod dem, der tie og undskylde sig med: "Hvad kan det hjælpe?" 1840 og 41. Lehmann m. Fl. til Prof. David med Fl.: "Hvorfor tie J? - Svar fra hine: "Hvad kan det hjælpe?" 1842. Folket til Lehmann: Hvorfor tier Du med Constitutionsspørgsmaalet? - Lehmann: "Hvad kai det hjælpe?" "Tempora mutantur, et nos mutamur in illis." - Det glæder os idag at kunne meddele en Charivari-Artikel ordret efter Stændertidenden. Under Behandlingen af Sagen om Vildtskades Erstatning forsikkrede Hr. Kammerherre Sehestedt-Juel - i Anledning af Kammerraad Drewsens Spørgsmaal om, hvilken Jagt der kunde udøves i Husene - at man i Husene kunde jage ikke alene efter Rotter og Muus, men ogsaa efter andre Gjenstande, og at han tillidsfuldt kunde sige, at Fæsternes Koner altid havde været fornøiede med den Jagt, han saaledes havde anstillet. - Lehmann svarede hertil meget rigtigt, at han gjerne troede Hr. Kammerherrens Forsikkring, at hans Jagt ikke ugjerne sees af den ene Deel af Husets Beboere. Der stod nu kun tilbage at faae at vide, hvad den anden Deel siger dertil.