Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-01
Under de Frandske hafve Dragonerne under de Tydske hafve de Saxiske staaet sig best. (6) Til den store ny Kæjserlige Krigs-Magt fornæmmer mand, nu intet meere. Der ere alleeniste 1850. Mænd af Østerige under Græfven af Thaun Frankfurt forbi needkomne: Enten de hørde Spanien eller Kæjseren til er aldeelis ubevist. III. III. Fra Pfaltz. (1) Forbaandet, imellom Kæjseren och Chur-Pfaltz er fulbyrdet. (2) Ved Hochenheim er en Skandse opkast imod Frandsoserne i Philipsborrig, deres Udfald dermed at forhindre; som nu siunis af de Frandske igien at være needkast, eftersom huis der af Hochenheim var tilforne bleven reddet och siden sidste Jldebrand opbygget, hafver de Frandske nu igien afbrændt i grunden, saavelsom og Bruckhausen, huorind de 130 Kræds-Folck, som saa vel och mandeligen holdte sig imod de Frandske Fortroppe, sig retererede, men maatte gifve sig, der de tillige med Sværd och Brand blefve ofvervældede. Af disse er en Saxer, som var en Officerer, ihukommet, huilken, der de Frandske vilde skienke hannem Lifvet, suarede. Jeg er en ærlig tydsk Mand, och vil døe, som en ærlig tydsk Mand. (3) Den ChurPfaltziske Lieutenant Dalck, som med nogle Kæyserlige forstærket indtoeg Reichshoven i Lothringen, hafver afbrændt nogle Landsbyer i det Biscops dom Metz, fordi de vilde ikke gifve de Pfaltziske Skat. (4) Chur-Pfaltz hafver optaget 3 Tønder Penge, som hørde de Frankfurtiske Kiøbmænd til och skulde hafve været henførdte til de Frandske, uanseet samme Kiøbmænd hafde af høyestbemældte Chur-Første forhuerfvet, dennem fri Pass, med saa skiel de ingen u-fri (Contraband) vare fremsendte; huilcke siunis at være de Fade med Sølf och Guld, som Hamborger Brefve12. Junii mældte af de Pfaltziske ved Philipsborig at være opsnappede och i Manheim indførdte. IV. Fra Brandenborrig (1) Chur Førsten som med det første gaaer med Hoffet fra Berlin ad Clev, hafver haft hans hemmelige Raad hos sig til Ports dam och raadført sig med dennem, som der meenes, om den Hielp Hans Chur Førstelige Naade vil giøre Kæyseren. (2) Skulle de Chur-Førstelige KrigsFolk, som ere til Hest af Rytterie 7300 af Dragoner 1320 och til Foeds 11400 Mænd med det første opbryde, och skal den eene halfve Part gaae ad Prydsen, hvor General Gortzky, efter Chur-Før Førstelig Befaling, til Kønigsberg skal hafve sat Alting i forrig Stand igien och lefveret Øfrigheden Nøglene til Portene, den anden halfve Part skal støde til de Kæyserlige. V. Fra Cøln (1) Freds-Fordragen med Chur-Cøln er af Kæyseren self til Wien bekræftet. (2) Det Chur-Cølniske Rytterie under Græfven af Lippe, som nogen Tid hafde ligget i Quarteer omkring Mastricht, er 1 Junii bleven oprørisk, hafver skudt nogle af sine egne Officerer ihiel, och bortføert Græfven med sig. Resten vilde hafve været inde i Mastricht, men de Frandske toerde icke troe dennem. VI. Fra Mynster. (1) Som Mynster beviste sig forsictig i Freds Fordragen at faae sig til Berømmelse och Gafn sluttet, i det hand beviste ved Bellefonds SkrifSkrivelse, at hand endoch uden nogen den Frandske Konges Order kunde faae Frandsk Hielp och Undsætning, huilcket de Hollandske Fuldmæctige ellers icke hafde troet, saa udtyder hand nu Fordragen self med lige Spidsfindighed, i det hand suarer paa de Hollandskes Besuæring, anlangendes det af Schwol och Bre sort, efterat Fordragen imellom dennem fuldbyrdet var, bortførte Artillerie och Stykker: At Fordragen taler aleeniste om Stæderne saadanne, som de da fandtes, at lefvere, och ikke om Stykkerne.