Københavns Adresseavis, 1774-12-13
Fortsættelse af Jndbydelsen til et Participantskab i en Dansk Porcellain=Fabriqve. (See No. 193.)Man maatte da for at bringe Sagen ret i Gang, saasnart man havde udseet den fornødne Plads til Fabriqven, være betænkt paa at antage paa visse Aar og nogenledes billige Vilkaar nogle unge Fajance=Arbeydere, som kunde anføres til Porcelain=Arbeyder, nogle duelige Maler=Svenne, som havde Lyst til at øve sig i dette Slags Malerie, ligeledes en Gipser=, Bildhugger, og Pottemagersvend, som vare hver i sær nogenledes hiemme i sit Fag. Dernæst maatte man ordentlig oprette Skoler, og derudi, antage Lærlinger, som skulde undervises hver i sit Arbeyde, af de foranførte Svenne eller Mestere. Med saadanne Lærlinger mener jeg Fabriqven kunde blive best forsynet enten af Frieskolerne eller de andre offentlige Anstalter her i Staden, helst naar man forbandt sig til at underholde dem for det første med Klæde og Føde i deres Læreaar, og siden naar de bleve Svenne, at tilstaae dem en proportioneret Dagløn efter enhvers Kundskab og Duelighed. Disse burde forbinde sig til at blive ved Fabriqven (thi mere end det daglige Brød kunde de ikke vente sig hvor de kom, og omsider bruges som Mestere, til igjen at oplære andre, og i saadan Tour maatte Tingen gaae, paa det Verket altid kunde have Forraad af duelige Arbeydere. Til de grovere Arbeydere paa Fabriqven, fandtes altid Folk nok, saalænge Staden ikke savner friske Betlere og Dagdrivere af begge Kiøn, hvoraf man kunde vælge nogle til at tiene for Dagiøn, og igien afskedige dem, naar de ikke længere gad arbeyde. Man kunde og i Nødsfald tage nogle af Tugthusets Lemmer paa Prøve, som torde maaskee i Henseende til deres forrige Omstændigheder blive de stadigste, de meest paapasselige og tillige de mindst bekostelige. Til ydermere Besvarelse og Lettelse for Fabriqven, vilde det og være en god Sag, efter at man havde faaet endeel af Landets Børn anførte til et saa nyttigt og som jeg vil haabe varigt Arbeyde og Anlæg for det Almindelige, hvilke i saa Fald maatte forsynes med Klæder og Føde, Tvæt, Huusleye a. om man kunde finde Leylighed at indføre og for Verkets Regning i Tiden at fortsætte en Slags Oeconomie, forden største og betydeligste Deel af Fabriqvanterne, for at see om mueligt at giøre Brugen og Anvendelsen deraf almindelig, i det mindste for dem, som skulde opholde sig ved Verket, og som med Tiden vilde komme til at udgjøre den største Hob; thi derved vilde Pengene blive i Circulation inden Huset, og meget af den Fordeel komme Indretningen til gode, som ellers skulde udgaae til Marketentere og Spiseværter. Dog maatte ingen af de Voxne, som Fabriqven ikke havde at underholde, paalægges nogen Tvang i saa Fald, men enhver af dem have Frihed at gaae hvorhen de troede best at kunde finde sin Fordeel. Ligeledes vilde ogsaa tænkes paa en Slags Disciplin og Opsigt, for at holde fornøden Orden blant saa mange Mennesker, og maatte samme overlades til Fuldmægtigen eller Fabrikmesteren at besørge, ligesom han dertil vilde være vedkommende ansvarlig. Saavidt gaaer mine Tanker i Henseende til Planen og den hele indvortes Oeconomie med dette Anlæg i Fremtiden. Hvad som endnu staaer tilbage er, at finde Udveye til en tilstrækkelig Penge=Fond, som maatte behøves til et betydeligt Anlæg, og den haaber jeg at finde ved et tilstrækkeligt Antal Jnteressentere, fornemmelig iblant mine retsindige og formuende Medborgere i alle Stænder, som have givet saa mange Prøver paa den Nidkierhed, med hvilken de søge at bidrage, til alle landsnyttige Indretninger. Jmidlertid vil jeg først her berøre de Poster, som egentlig vil behøves til en Porcelain=Fabriqves Indretning, naar den skal kunne drives med ret Fordeel og Nytte, nemlig 1) En ikke alt for snever og indskrænket Plads til Fabriqven og dens nødvendige Bygninger, (thi det hele Arbeyde maaskee i et indelukt Rum, hvorudi kan haves Leylighed forFabriqvantere og Lærlinger, alle fornødne Verkstæder og Hustrue, for at see samme Skifte til Ende bragt, til hvilken Tiid, Arvingerne, samt hvem som i dette Boe maatte have noget at fordre eller til samme være skyldig, sig behagelig ville indfinde, da enhvers Tarv efter Boets Tilstand lovligen bliver lagttaget.