JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
J Anledning af Conferenceraad og Cancelliedeputeret Monrads Død er det, med Hensyn til de hidtil under ham, som Decisor for Collegiets 4de og 5te Departementer, henhørende Sager, ved allerhøieste Resolution af 22de April sidstl. befale at Departementschefen for 1ste Departement skal overtage de under 4de Departement hørende Sage offentlige Stiftelser vedkommende, Departements chefen for 2det Departemente de under 4de Departement hørende Lehns- og Fideicommissager samt de hidtil under 5te Departement hørende Revisilonssager forsaavidt Kjøbenhavn, Sjælland og Møen betræffer, og Departementschefen for 3die Departement de hidtil under 5te Departement hørende Revisionssageer forsaavidt Lolland, Falster, Bornholm, Fyen, Jylland. Jsland, Færøerne og Colonierne angaaer. Med Hensyn til de under 4de Departement hørende Landmilicessager er det overdraget Etatsraad og Cancelliedeputeret Hansen at overtage samme ved Siden af hans Forretninger som Chef for Brandforsikkringsvæsenet i Danmark For at have reddet Mandskabet paa den i Moss hjemmehørende Slup Estafetten." er dansk Loodsholdermand Nissen og de danske Loodser Anders Elling, Lars Pedersen, H. Michelsen og Peder Chr. Elling af Hs. Maist, Sverrigs og Norges Konge tilkiendt, Første et Sølvbæger af 16 Spd Værdi og hver af de øvrige et mindre dito af 8 Spd. Værdi, samtlige forsynede med passende Jndskriv(Berg. Td) Total-Antallet af Fuldblodsheste i Danmark og Hertugdømmerne udgjør fortiden 31 Hingster og 55 Hopper, som ere 3 Hingster og 4 Hopper mere, end i forrige Aar, uden dertil at henregne de i Opvært værende Fuldblodsdyr. Antages, at efter hver Hingst i Gjennemsnit erholdes kun 30 Halvblodsfol, da vil i de danske Stater til næste Foraar fødes i det mindste 930 Halvblodsfol, foruden circa 40 Fuldblods. Af unge Fuldblodsheste, fødte her i Landet, forefindes levende 81 Stkr.; saa at med de fra Udlandet indførte, maa i de danske Stater fortiden være circa 180 Fuldblodsheste, foruden de Føl, som fødes i dette Foraar, samt af Halvblodsheste imellem 3000 og 3500 Stkr., foruden de, som i dette Foraar fødes; saa at der ved dette Aars Slutning sikkert haves over 4000 Stkr. (Landoec. Beterin. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
En gammel Skytte sender i "Dagen" sin venligste Hilsen til alle de kjære Brødre i det Grønne, og beder ret indstændig de ville lægge Mærke til, at de allerfleste Bøsser med Knaldhætter mangle Sikkerheds Skjærm, og uden den er Øiet bestandigt i Fare, uagtet det ofte gaaer heldigt. Paa de nyere Pariser-, Londoner-, Hessberger a. Doubletter er Pistonen anbragt i en Fordybning, hvor der bagved er en temmelig høi Rand; denne beskjærmer Øiet for Flammen, som er meget farlig naar Man skyder mod Vinden, opad, medens alle vore Hætter have formeget Knaldsats. Mange ville tænke: det har ingen Fare, vi have skudt saa efte. Den gamle Skytte anfører blot to Grund hvorfor han troer det sin Pligt at bede SikkerhedsSkjærmen anbefalet; hans Jæger har mistet venstre Øie ved Flammen af en Knaldhætte, og han selv skriver dette, med sit høire Øie forbrændt fra venstre Løb. Vor udmærkede Kunstner Løbnitz er underrettet om, hvorledes Sikkerheds Skjærmen bør (Rd. Av.) være indrettet. Bladet "Raquetten" vil nu blive fortsat af Hr.R. Philip "Jeg spidser ei Pen af Lyst til atter at røre Bladet," siger H. Ph. i Jndbydelsen: men jeg har arvet en Mængde Ubehageligheder efter salig Winther, og sligt er den egentlige Bevæggrund, hvorfor jeg fortsætter Samme, da disse Kostbarheder, indtil videre, dog binde mig til Kjøbenhavn." Skipper Stougaard, der forer en Jagt fra Sønderborg befandt sig paa Hjemreisen fra Stettin da han den 10de April, om Morgen imellem 9 og 10, blev et Vrag vaer, der omrumledes af Bølgerne. Omendskjøndt det laa udenfor hans egentlige Cours, styrede Stougaard dog strax derhen, for at redde de Ulykkelige; men Søen gik for høi, til at han kunde udsætte nogen Baad, og heller ikke turde han, uden at risquere sit eget Skibs Undergang, nærme sig saa tæt til Vraget, at han kunde tage Folkene ombord. Han tilkastede derfor de arme Mennesker et Toug, og slæbte saaledes Vraget velbeholden ind til Travemünde, hvor de ankom om Aftenen Kl. 10. Foruden Besætningen, 5 Mand, var der 7 Passagerer paa Vraget. (Søndg. Ugbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Løverdagen den 26de April var der at see en stor Røg i en betydelig Afstand fra Slagelse. Herregaarden Alkestrup ved Kallundborg siges at være afbrændt, I Hostrup, Hellewadt Sogn, udbrød den 27de April, om Aftenen Kl. 11. Jldløs, hvorved 2 Gaarde og et Huus bleve lagt i Aske. Den ene af Gaardmændene, hos hvem Jlden først opkom, skal Jntet have reddet; men endog mistet sin hele Qvægbesætning Samme Nat afbrændte i Rauberr, Lügum Sogn, 6 Smaasteder, hvorved des. værre omkom 4 Mennesker. Aarsagen til Jldens Opkomst er ubekjendt. (Apenr. Ugbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Ved Lands Overretten i Viborg er Maren Jensdatter (der sigtes for at have dræbt J. C. Skat by, som tilligemed hende var Almisselem i Hjerm Fattighuus, ved det at hun, da han kom ind i hendes Værelse og udskjældte samt slog hende med en Jldtang, til sit Forsvar greb en liden Rok, der var forsynet med en Ring af Jernblik i Enden og dermed tilføiede ham to saa stærke Slag i Hovedet, at han ved det sidste styrtede omkuld og døde nogle Timer derefter, dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage Ifølge Underrets-Dommen skulde hun bøde Liv med Liv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Blandt nye udkomne Skrifter nævnes: Om Sognebaandets Løsning og Hr. Prof. Clausen, af Pastor N. F. S. Grundtvig. - Naturhistorisk Lærebog for de første Begyndere, af H. Krøyer. Mineralvandenes Nytte og Anvendelse, med nærmest Hensyn paa Rosenborg Sundhedsbrønde, af Cand. chem. E. A Nørgaard. - Sange til Skolebrug, udsatte for 3 Stemmer, af Berggreen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Den 24de April bruknede en 15 Aars Dreng som vilde i en Baad sætte over Gudenaa ved Tange, for at hente nogle Creature, der vare svømmede over. En Storm, næsten lig 10de Marts, tog Magten fra Drengen, saa han styrtede i Aaen og først fandtes paa fjerde Dagen efter ved Tange(Vib. Saml.) Færgested.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Markedet i Viborg den 1ste De, var maade ligt, som vel maa tilskrives, at der Dagen iforveien var Marked paa Braarup Hede og samme Dag (den 1ste De) ogsaa Marked i Rye. Priserne paa Markedet i Viborg paa Rug var 3 Rbd. 3 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Byg 1 Rbd. 4 Mk. a 2 Rbd.; Havre 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Hovedgaarden Vindumovergaard i Middelsom Herred, Viborg Amt, er i denne Tid, med tilhørende Besætning, solgt til Hr. Proprietair Burmeister fra Siælland for 21200 Rbd. (Vib. Saml.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Copulerede i Viborg den 1ste Mai. Hr. Dr. med. & chir. Wilhelm Jespersen, practisserende Læge i Aarhuus, og Frøken Marie Bloch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Ledige Embeder. Under General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Gouverneur-Embedet over de danske Besiddelser, Guinea. Told- og Consumtions-Kasserer-Embedet, Grenaae. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed til Beløb 2670 Rbd. Sølv. Told- og Consumtions-Jnspecteur Embedet i Wordingborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de April, ere de Deputeret i Cancelliet, Conferenceraad og Generalprocureur Ørsted, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Conferenceraad Lassen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, M. Lange, Ridder af Dannebrogen, Etatsraad Hansen, Ridder af Dannebrogen, og Bentzen, oprykkede respective fra 2den, 3die, 4de, 5te og 6te Deputeret til 1ste, 2den, 3die, 4de og 5te Deputeret; Cancelli sterne i Cancelliet C. Christensen, A. L. Casse og H. C. Lilienskjold udnævnte til virkelige Cancelliesecretairer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Døde. Kjøbenhavn: Enkefru Petrine Cecilia Roepstorff, f. Hey, 57 Aar. Gouvernements= og Hovedvagts=Skriver Joh. Hendrich Hassel, 38 Aar. Assistent i Nationalbanken, Ct. Jacob Stolp, 65 Aar. Viinhandler Haagens Enke, Caroline Høier, 65 Aar. Caroline Mathilde Larpent, f. Seeler, 36 Aar. Forhenværende Brændeviinsbrænder Hans Christensen, 80 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 21de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction paa Klitmøller Strand, over det brækkede Vrag, samt Spiger og Bolte m.v. af Barkskibet Fama, og bemærkes: at deriblandt er en stor Deel gode Ege=Planker, samt at det Hele er særdeles nyt og godt. Lysthavende indbydes. Thisted, den 7de Mai 1834. Lützhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-09
Hos Undertegnede er at faae gode og forsvarlige Høeleer til 4 Mk. Cour. pr. Stk., og naar de skulle være for bløde, kan de faaes ombyttet for 1 Mk. Cour. pr. Stk. Johan Schutten. Christoph Schutten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
No. 52. Ao. 1834. IIISTED Kongelig allernaadigst privilegerede Amtvaviv og Avertissementstidende, Den nordtimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 10de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Politiske Nyheder. Portugal. Fra Lissabon skrives under 22de April, at fra alle Sider indløbe gunstige Efterretninger og Fremgangen af de krigerigske Operationer: Fra Østgrændsen har man Efterretning om Spaniernes Fremtrænger, og deres Jndtagelse af Almeida; mod Norden har det lykkedes Hertugen af Terceira, som nu ogsaa har overtaget Overbefalingen over Oporto, at rendse hele Provindsen Entre Minhoe Douro for Fiender, og mod Syden er General Sa da Bandera heller ikke ledig. J Santa rem selv, paa hvis befæstigelse der endnu arbeides, skal Sygdom og Mangel tiltage blandt Tropperne, og flere høie Officerer, hvoriblandt Generalerne Santa Martha og Silveira, ere gaaet over til Dom Pedro. - Fra Hertugen af Terceira har man officielle Beretninger, dateret Hovedqvarteret i Murca den 14de April, efter flere heldige Foretagender, er Staden Lamego ogsaa bleven indtaget, og Seierherrerne drev Fienden bestandig foran sig; kun Figueras skal endnu være miguellistisk. J Visen er Dronning Maria bleven proclameret, og fra Provindserne Beira og Tras-os montes berettes der, at Jndvaanerne ere den constitutionelle Sag hengivne. J den sidste Provinds lykkedes det en pedroitisk Guerillasbande, at trænge ind i Staden Carrezado og befrie 12 politiske Fangne; derfra droge de til den spanske Grændse, og den spanske GeneralAvillez, der samler portugisiske Tropper i Grændsedistricterne, og med 2000 Md. trænger. ind i Tras-os-monces bekræfter deres Ankomst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Oporto-Tidende meddeler ogsaa en Depesche fra General Aville, dateret Moncovo den 22de April, i Følge hvilken, først Braganza og siden hele Tras-osmontes er underkastet Donna Marias Regjering. Mindre sikkre ere Efterretningerne fra Algarve, dog veed man, at 2 Træfninger ved Setuval og Loule er falden heldig ud for Pedroisterne. General Bandeira befandt sig, efter de sidste Efterretninger i Lagos. Admiral Napier er vendt tilbage fra sin Expedition mod de nordlige Kyster, for sine Fortjenesters Skyld, er han bleven ophøiet til Greve. Medens Beretningerne og Krigsoperationerne Dag. for Dag lyde gunstigere, bliver derimod Forstaaelsen mellem det portugisiske Ministerium og de i Lissabon boesiddende Engelændere, alt slettere og slettere; Ministeriet er ogsaa bleven fornærmet over at det engelske Dampskib Salamander ikke ville lade sig visitere, da det passerede forbi Fort Belem, og man skal have truet den en gelske Minister og Admiral Parker, med at man fremtidig ville fyre paa Skibe, naar de ikke lunderkastede Visitation, hvorpaa denne skal have svaret, at saa ville man fra de engelske Skib, gjøre Gjengield. - J Skrivelse fra Lissabon, i Coureren meldes, at man havde der Efterretning om, at de militaire Operationer vare suspenderede, i Følge en stiltiende Overeenskomst fra begge Sider; og at de diplomatiske Underhandlinger, som ere i Gang, gjøre active Fjendtligheder unødvendige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Polen. Herfra meldes under 23de April: at nye Arresteringer have igjen fundet Sted i Warschau og paa den galiziske Grændse. Man skal være kommen paa Spor efter et stort Complot, som har sin Oprindelse fra Frankerig af, og gaaer ud paa intet mindre end et Snigmord, for at yde en Revolution en hjelperig Haand. Det hedder at en ung Mand skal i Forhøret have opdaget alle de Sammensvornes Planer. De uheldige Tumulter i Paris og Lyon, have nu ogsaa bragt dette Project til at strande, og de Sammensvorne ville nu vanskelig kunne foretage noget Alvorligt mod Tydskland og Polen, da alle deres Planer ere opdagede. (Fra Stutgard skrives der, at et stort Antal Soldater som havde Hjemlov, ere indkaldte, og militaire Patrouiller i stærkere Antal gjennemstrøife Gaderne, man troer at ovennævnte Efterretning i alg. Zeitung om en stor Sammensværgelse, som skulle udbryde i Begyndelsen af Mai i Tydskland og Polen, staaer i Sammenhæng dermed.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Engeland. Debatterne over den OConnelske Motion om Unionens Ophævelse, vedvarede endnu den 27de April i Parlamentet, under de 2 første Dages Discussioner havde kun een Taler ladet høre sin Formening om Sagen, men den 24de April optraadte 4. Hr. OConnell, havde viist det Uhensigtsmessige ved Unionen, men Hr. Spring-Rice gjendrev ham; forgjeves opbød Jrlænderen, Hr. OConnor alt for at forsvare den O'Connellske Sag, Hr. Littleton, som talede efter ham, fandt det ikke engang Umagen værdt, at gjendrive samme. Herefter fremtraadte Hr. Tennent, der lod sit hele Vid spille paa OConnell, hele dennes Hovedøiemeed gik ud paa at bevise, at all i Engeland herskende Elendighed havde taget sin Begyndelse mange Aarhundrede for Unionen, og at Jrland siden dets Forening med Engeland nød en større Velstand end for. Hr. OConnor tog derpaa Ordet igjen, og sagde at her angik det ingen Partiesag, men Qvæstionen var, om en stor og ædel Nation endnu skulle vedblive at være en Andens Slave, om Jrland fremtidig skulle forblive en Tjener af Engeland, en Betler for dets Dør. Jeg og min Ven have besluttet til det sidste Øieblik at fremture paa den Bane vi have begyndt, og vi ville til vor sidste Blodsdraabe vedblive at paastaae, at Jrland har Ret til igjen at blive en Nation. Jeg har altid sagt, at Jrland har mere at vente af de Torries, end af de Whigs; de Torries have aldrig lovet, hvad de ikke holdt, vist nok lovede de lidet, men det Lidet holdt de. Naar derimod de Whigs trøste os med at vi skulle kun bie noget, da vil Folkets Ønske blive hørt, saa kan og maae jeg raade Folket, ikke at forlade sig paa saadanne Løfter." J sidste Parlamentsforsamling talede Hr. Sheil for Unionens Opløsning, og Sir R. Peel mod samme. Den Sidste sagde, at Jrland, aldrig have havt en uafhængig Lovgivning, og aldrig kunne have samme, ligesom han ogsaa anførte, at Kongen efter den nærværende Indretning havde Lov til at byde med Hensyn til Krig og Fred men hvis Jrland fik et eget Parlament, ville det Tilfælde af en Krig nægte Subsidier, hvorved Engeland allene kom til at bære Omkostningerne ved Krigen. - Arbeidsforeningerne have nu ladet deres Petition overlevere ved en Deputation paa 5 Personer, til Ministeren, Lord Melbourne, som ikke længere vægrede sig for at modtage samme, men overgav den til Kongen. Man har nu Efterretning fra London af 2den Mai, at det ØConnellske Forslag om Unionens Ophævelse, er den 29de April bleven forkastet i Underhuset, efter at Hr. Spring=Rice, i et modsat Amendement havde andraget paa en Addresse til Kongen mod Unisonens Ophævelse, og dette blev antaget med en Stemme=Fleerhed af 523, mod 38. - Ligeledes meldes, at den Deputation der overbragte Arbeidsforeningernes Petition, er efter at denne af Lord Melbourne var forelagt Kongen, officiel bleven tilkjendegivet, at det ikke behager Hs. Majestæt, at træffe nogen Foranstaltning i denne Henseende. (Hb. nene Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Blandinger. De bayerske Blade tale om en Formæling mellem Kong Otto af Grækenland, og Keiseren af Ruslands igaarige Datter; Underhandlinger desangaaende skulle allerede være aabnede i Petersburg, Den bekjendte Reisende Buchard Lander er den 6te Febr. død i Fernando det Po, af et Saar som han havde erholdt af en Jndfød ved Bredden, (Hamb. nene Zeit.) af Floden Nun.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Udenlandsk. Hs. Majestæt Dronningens Broder, Hs. Høifyrstelige Durchl. Prinds Frederik af Hessen, som har været i Kjøbenhavn til Besøg, hjemreiste til Rendsborg med Dampbaaden, der den 1ste Mai afgik fra Kjøbenhavn til Kiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Under 23de April er udkommet en Kongelig Placat, hvorefter det ved Placat af 31te August 183 til 15 Skilling Tegn for hvert 100 Rbdlr. Sølv Forsikkringssum nedsatte aarlige Contingent af de i Kjøbstædernes almindelige Brandforsikkring assurerede Bygninger nedsættes herefter til 10 SkillinTegn for hvert 100 Rbdlr. Sølv af AssuranceSummen; hvilken Nedsættelse skal tage sin Begyndelse ved Opkrævningen af det Contingent, der den 1ste Octbr. d. A. bliver at opkræve for Halvaaret, til 1ste April 1335. Den i Anordningen af 6te April 1832 §§ 8 og 12 bestemte Forhøielse af det sædvanlige Contingent for Bygninger af den der omhandlede Beskaffenhed bliver at beregne i Forhold til det, som foranført, nedsatte almindelig Contingent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Den 1ste Mai lagde Linieskibet DronninMaria," under Commando af Deputeret i det Kongel. Admiralitets- og Commissariats-Colleg um, Hr. Commander-Captain N. A. Schønheyder, Com. af D. og D. M., ud af Bommen Da det var kommet igjennem den, lod det Mers seilene falde, og ført af Vinden, fortsatte det under gjentagne Hurraraab fra den paa Toldboden og paa Langelinie forsamlede tallose Menneskeskare, sit Løb ud paa Rheden, hvor det ankrede. Tilstedeværende Søekyndige anførte som en Mærkelig hed, at Skibet heisede Seil strax efter at vær gaaet gjennem Bommen, da det skal være først Gang, at et af vore Orlogskibe har forsøgt dette Saadanne Skibe ere forhen varpede ud forbi TreKroner. En talrig Mængde af Hovedstaders Jndvaanere havde i de sidste Dage været ombord paa dette Orlogsskib, der udmærket sig ved en fortrinlig Konstruction, i hvilken flere af den nyeste Tids Forbedringer i Bygningen af Krigskibe ere anvendte. Efter Forlydende forbliver det i flere Dage i Renden, i hvilken Tid Dampskibet "Caledonia" foretager Lysttoure derud. Ligeledes gik den 1ste Dennes Kadet-Corvetten Raaden." under Commando af Hr. Captain A C. Cederfeld. R. af D., under Seil fra Fregat-Løbet og ankrede i Renden. Den er bestemt til, for det første at ledsage Linieskibet paa dets Krydstog i Nordsøen. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Ved allerhøieste Resolution af 1ste April har Hs. Maist, Kongen allernaadigst tilkjendt Sadelmagersvend Lorenz Freymann i Hademarschen, der ved en Jldsvaade sammesteds reddede Gjæstgiver Wriedts Kone fra at omkomme i Luerne, den ved Forordningen af 22de April 1772 bestemte Medaille, med Tilladelse til at maatte bære den paa sit Bryst. Da Freymann fik sine Hænder og Klæder forbrændte, saa har Cancelliet desforuden ladet ham af den rendsborger Amtsbrandkasse udbetale (Jtzeb. Ugbl.) 40 Rdlr. Cour.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Ved Trækningen af det 87de kgl kjøbenhavnske Klasselotteries 2den Klasse, som gik for sig den 5te Mai paa Hoftheatrets Forsal, uddroges følgende Batall: 109, 135. 160, 169. 191. 198, 201. 348. 366, 379. 383. Den største Gevinst 4000 Rbd., kom til Kjøbenhavn, 1 Gevinst paa 1500 Rbd. tilfaldt Lotteriet selv, og af de 6 paa 1000 Rbd. hver, kom 2 til Kjøbenhavn, 1 til Husum, 1 til Nestved, 1 til Stege og 1 tilfaldt Lotteriet, J en Afhandling om Tungebaandets Løsning Danmark, siger Hr. Cancelliesecretair AlgreenUssing blandt andet: "Dobbelt vigtigt er det, at dette Tungehaand nu bliver løst, da Provindsialstændernes Jndførelse nærmer sig; thi skal den Almeenaandens Oplivelse indtræde, som Hs. Majt, i Anordningen af 28de Mai 1831 har erklæret for at være et af Hovedøiemederne med hine Stænders Jndførelse, da er det fremfor alting nødvendigt, at man sætter Almeenheden istand til at kunne dømme med om de offentlige Anliggender, hvilket kun kan skee derved, at der indføres en større Publicitet i alle Administrationsgrene, end den der hidtil har fundet Sted, og at man drager de Støtilside, hvormed alle offentlige Indretninger hos og hidtil have været behængte. Naar ikke dette skeet, er det Hele kun et Spil med Regnbuefarver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Residerende Cappellan, Hr. Visby, har i No. 83 af Kjøbenhavnsposten meddeelt Publicum nogle Oplysninger om den projecterede Jndret. ning til moralsk fordærvede Personers, men især den opvoxende Ungdoms, Forbedring." Ved de udstædte Jndbydelser, der ikke aleneste circulerede i Hovedstaden, men ogsaa i Provindserne, var ble den tegnet til et Beløb af 20,000 Rbd. een Gang for alle, samt aarlige Bidrag af Beløb 2000 Rbd. Da hele den incasserede Sum vilde medgaae til Opførelsen og Jndretningen af en Bygning, hvori den paatænkte Stiftelse kunde erlægges, saa fandt Man det betænkeligt, kun at have de aarlige Bidrag, men ikke den mindste Fond, at stole paa ved Begyndelsen af et saa kostbart Foretagende. Den Udvei, der nu nærmest frembød sig for Committeen, var at henflye til Kongens Raade; men saalænge der ingen allerb. Resolution var falden paa dette Andragende, vilde det have været upassende af Committeen at omtale Samme. Derfor altsaa den lange Taushed fra Committeens Side. Hs Maist, Kongen har nu allerne resolveret, at det afet ophævet Jnteressentskabs disponible Capital skal udbetales Committeen 30000 Rbd. til det nævnte Formaals Fremme. Udbetalingen er imidlertid afhængig af et Proclamas Udløb, og saaledes har Committeen vel ikke endnu seet sig istand til at træde i den forønskede Virksomhed, hvilket dog nu (Rd. Av.) snarest muligt vil skee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
J No. 48 af Horsens Avis læses under Jndsendt, følgende landerconomiske Vink: "Det vester jydske Hedefaar har i de senere Aar ikke formeret sig. De store jydske Heder kunde vist afgide Næring for en stærk Faare-Race, f. Ex. den islandske. De fremmede Racer, især den spanske, har vel forædlet Ulden, men og betaget Faaret sin oprindelige Nøisomhed og Haardforhed. - Det ny Skolevæsen, naar det af nidkjære Provster og Præster overholdes i sin hele Strenghed, gjør det vanskeligt at erholde Hyrder, hvorfor Faarene afskaf ses og nogle faa tøires. Det er bekjendt, at den lille Oldenborre (Gaase Bille) anrettet stor Ødelæggelse i Haugerne, og Gjæssene taale den ikke. Den brune Vædske disse afsætte paa Planterne, som nydes af Faarene, er vist en af Aarsagerne, hvorfor især Lammene vantrives saasnart Oldenborrerne vise sig midt om Dagen. At holde Faar ne paa fugtige Græsgange og at give dem, sær Lammene, Øl kogt med Hvidløg og Maturt og at staldfodre Faarene midt om Dagen i Olden ber Tiden, vil formindske dette for den fattigVesterbo rædsomme Onde. Hastrup den 21de April 1834. Hauch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-10
Den til den 21de April i Skagen berammede Auction over et Parti Planker og Jern, udlagt, ifølge det kgl. danske Cancellies Resolution, som Finde- og Bjergeløn af det under 8de Novbr. f.A. til Skagen indbjergede Skib Providentias Ladning, blev den bestemte Dag fremmet, uagtet dHr. v. d. Pahlen & Kall af Frederikshavn atter, som i Decbr. f. A., lode møde og protestere mod Auctionens Afholdelse. Udlægget og Auctionen skjønnedes imidlertid lovlig saameget meer, som Protestherrerne; formodentlig af en Feiltagelse, kom til at fremlægge en Skrivelse, der, til Liebhabernes ikke liden Forundring, godtgjorde, at samme Herrer ikke paa vedkommende Sted endnu efter 6 Maaneders Forløb havde legitimeret dem som vedkommende Eieres eller Assurandeurers Befuldmægtigede. (A. Av)