JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Den ungerske Tobak maa ikke indføres i Wien, og dog ryger næsten Enhver den der. Fyrst E. indgik et Væddemaal, at han ville indsmugle et Qvantum Tobak til Wien, uagtet Toldbetjenternes hele Aarvaagenhed. Han tilkjendegav da Dagen, da han ville komme, og paa Keiserindens Befaling blev nu Vogn og Alting nøiagtig undersøgt, da Fyrsten kom om Natten, ledsaget af flere Fortidere med Fukler. Strax efterat Fyrsten var bleven inqvireret, kjørte han lige til det keiserlige Pallads, og overrakte Keiserinden Tobakken - som laae inden i Faklerne, som blot udvendig vare overtrukne med Vox.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
En af de engelske Journaler fortæller Folgende om den bekiendte Madam Vestris, en af de meest udmærkede Skuespillerinder ved Drurylands Theater i London. Hertugen af W. havde troet at kunne erholde en Rendevous hos hende, naar han foruden sit Brev, tilføiede en Banknote paa 50 Guineer. Madame Vestris lod ham sige, at han kunne komme, naar han ville. Efter en Times Conversation, stod Hertugen endelig op, Mad. Vestris tingede paa Tieneren, for at lyse Hertugen, ned af Trappen - og tændte Lyset med den før ommeldte Banknote.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Man har den Jdee, paa Vandiemensland at anlægge en jødisk Coloni, efter en meget stor Maalestok.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Man forfærdiger nu Punscheboller, i Form af Vogne (Chaiser), med Hjul under, Alt af sleben Glas, beslaaet med forgyldt Bronze. Naar en saadan Bolle er bragt fyldt paa Bordet, skydes den omkring fra den Ene til den Anden, for at Enhver selv kan fylde sit Glas. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Jfølge paalidelige Breve fra Wien, skal den berømte Diplomat, Storkantsleren Fyrst Metternich være betænkelig syg
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Indenlandsk. En Kjøbenhavnsk Malermester blev forleder Aften, imellem 7 og 8, overfalden ved Frihedsstøtten af et Par ubekiendte Personer, som med Vold vide tvinge ham til at udlevere sine Penge men ved Hjelp af en Gadedørsnøgle bibragte han den ene af Gavtyvene en Blessure, bemægtigede sig med det samme dennes Knippel, hvormed han saa tapperligen værgede sig, at de begge, haardt saarede, segnede tilbage i Grøften. – Flere Kjøbenhavnske Gavtyve have i den senere Tid gjort Profession af at laane Penge og Klædningsstykker hos Folk, idet de foregave at være afsendte fra Personer, med Hvem de vidste at Vedkommende stode paa særdeles venskabelig Fod. For en 8 til 14 Dage siden kom der saaledes Bud til Urtekræmmer L. i Byen fra Dennes Ven og CollegaS. paa Christianshavn, om at laane ham et Par Beenklæder, som han skulde bruge samme Aften. Da 8 ikke kjendte Budet, lod han det gaae med uforrettet Sag; men forføiede sig dog samme Aften selv ud til sin sansculotte Ven, og blev ikke lidet forundret over, ved sin Jndtrædelse her at finde en anden Karl, der havde bragt S. en Hilsen fra ham, med Anmodning om Laan af et Par Beenklæder. Fyren blev nu paa Øieblikket holdt fast; men paa hans Forsikkring, at han kun var et Sendebud fra en Person, som han skulde træffe ved Hesten paa Kongens Nytorv," gav man ham en Pakke under Armen og fulgte ham i Afstand. Da man kom paa Pladsen, mødte Personen ogsaa efter nogle Øieblikke, hvorpaa han af de associerede Herrer Urtekræmmere ufortøvet blev grebet, og saae man da, at det var en Karl, som havde tjent Hr. S. for en 10 Aar siden, og allerede dengang havde været mistænkt for adskillige Tyverier. Han blev bragt op paa Politiekammeret, hvor hans Trang til Buxer formodentligt vil blive afhjulpet paa en anden Maade. -J Helsingøer har forleden Aften fundet adskillige Gadeoptøier Sted af endeel overgivne unge Mennesker, som kom fra et muntert Nytaarsgilde Det gik især ud over Vægtere og Skilderhuse. J Sophiegaden, hvor en formelig Attaque fandt Sted, skal en fornem Mand." der aabnede Vin huet, for at formane de overgivne Gemytter til Ro, være bleven compromitteret. Een af Uro stifterne blev arresteret; men sattes igjen i Frihed, mod Caution. (Rd. Av.) I Kjøbenhavn sprang den 10de Dennes om Af nen en Typograph ud fra et Vindue i anden Sal, nen brak kun Laaret; han bragtes paa Frederiks Hospital, hvor han fortalte, at det havde været et Spøgelse efter ham, og han havde da ikke vidst anden Udvei.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Paa Bruunshaabs Fabrik, ved Viborg, udbrød den 12te Dennes, om Middagen, medens Folkene spiste. Jldløs i Tørrehuset, og inden en halv Time vare 13 Fag Huus, 110 Lpd. Uld, 5 Stkr. Klæde, 10 Favne Brænde, et Sviin, samt endeel Redskaber, fortærede af Luerne. Anden Etage af selve Fabrikdygningen var ogsaa allerede angreben; men her lykkedes det at slukke Branden. Det er sandsynligt, at Jlden er opkommen fra Kakkelovnsrørene. (R. A.)Hr. Carl Schleisner, der for Øieblikket bestyrer Fattigvæsenets Fabrik paa Ladegaarden ved Kjøbenhavn, bliver i Handelstidenden hæderligen omtalt, som en af de danske Fabrikanter, der fortjener at nævnes formedelst sin Duelighed og det i flere Grene af Fabrikationen. Hans heldige Bestræbelser for her i Landet at anvende den i nyere Tider saameget anvendte Trykning paa forskjellige Tøier, var Aarsag i at Hs. Majestæt bevilgede ham en Understøttelse til, i Udlandet nærmere at blive bekjendt med dette Slags Trykkerie. Over et Aar er nu forløbet siden den Tid, og Schleisnet har viist, at han har benyttet Leiligheden til at gjøre sig fuldkommen i sin Kunst. Han anvender, blandt Andet, ogsaa ophævet Trykning, hvorved fiint malet couleurt Uld befæstes paa Klæde, Silketøi, Flor, Linong og andre fine Tøier, saa at det seer ud som Broderi. Dette egner sig især til Balkjoler for Damer. R. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
J Natten til 11te De, omtrent Kl. 1, udbrød en stærk Jld i Gaarden No. 66 i lille Strandstræde i Kbhvn, tilhørende Dhrr. Procurator Abrahamson og Grosserer Heymann. Forinden der blev gjort Anskrig og Stukningsredskaberne kunde være ved Haanden havde Jlden, der formodes opkommen paa Loftet, allerede grebet saa stærkt om sig, at Luerne sloge ud fra alle Sider af Taget og at det ikke længere var muligt at redde den brændende Bygning, som var af BindingsDet lykkedes imidlertid Beboerne at frelse saave sig, som endeel af deres Eiendom og Bohave, og ved det dristige Brandcorpses Anstrængelser afholdtes Jlden ogsaa fra at udbrede sig videre i de allerede antændte Nabobygninger. En Skorsteensfeiersvend og en Dreng, af den i det brændende Huus boende Skorsteensseiermester Schmidikes Folk, maatte frelse sig ud igjennem et Vindue, og bleve, noget forbrændte, bragte paa Hospitalet. Der afkimedes Kl. 3. Hs. Majestæt Kongen var, som altid selv nærværende paa Brandstedet. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Ved Østrupskougaard paa Sletten indtraf den 12te dennes den ulykkelige Hændelse, at en gammel Huusmand ved Navn Jeppe, fra Øelund, faldt ned af et Træe i Skoven, og paa den haard frosne Jord saaledes forslog Hovedet, at han efter nogle Minuter opgav Aanden. Han var leiet til at omrydde og fælde et Træe, der blev hængende ved en Green i Toppen paa et andet Træe, hvori den ulykkelige gamle Mand vovede sig op, for at overhugge den fastholdende Green, som han ogsaa opnaaede, men faldt tilligemed Træet Af et afskyeligere Slags var den Skjebne, som ramte en Enke i Brønserod i Wissenberg Sogn Aftenen den 11te d. M. J afvigte Efteraar var hendes for 4 Uger siden afdøde Mand, Lars Madsen, ankommet hertil fra Kjøbenhavn, for at etablere sig. Kort efterat Enken med sin Pige og 3 smaae faderløse Børn havde lagt sig til Sengs, indfandt sig et Tyvecomplot, 3 Mandspersoner og et høit Fruentimmer, som maae have været bekjendt med Leiligheden, ved Huset, hvor de først slog Vinduerne ind og derpaa kom ind af Døren. Den forskrækkede Kone vilde først sætte sig til Modværge med en stor Øxe; men en af Tyven slog hende strax til Jorden, og medens han holdt hende næsegruus mod Gulvet og stoppede hende noget i Munden, gave de øvrige dem ifærd med at opbryde Skatollet og Komoden, efterat have tændt Lys i Værelset. Da Tyvene ikke strax fandt Pengene, blev hun, under idelig Mishandling og Trudsel af strax at dræbes, tvungen til at angive hvor Pengene vare gjemte. De borttoge da disse 605 Rbd. i Sedler, foruden noget Sølvtøi, Guldringe, et Uhr m. m.; men ved Bortgangen efterlode de sig Brækjernet, hvormed Komoden og Skatollet opbrødes, saavelsom en Hat, hvilke Deele muligt kunne lede til Gierningsmændenes Opdagelse, der ved de hidtil anstillede Undersøgelser endnu ikke er lykkedes. Under Gierningens Udførelse skal en anden af Tyvene have kastet Dynen over Hovedet paa Pigen og Børnene, og saaledes holdt den i Sengen. (Hr. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Kjøbenhavns Børs den 11te Januar. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 214. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 150 a Rbd. Sdl. Svenske Sdl. pr. Rdl. Rigsg. 43 1/2 a Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 90 a 91. Rbdlr. Sedler. 84 a 84 3/4 i Bco). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a - Rbd. rede Sølv. Dito dito 107 1/2 a - i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Døde. Kjøbenhavn: Districtslæge ved Fattigvæsenet, C. Rafn, 33 Aar; Enkemad. Marie DortheaSchyth, fød Købe, 64 Aar; forhenværende Skuespillerinde, Jfr. Astrup, 74 Aar. Tjørnelunde: F. Randløv, 32 Aar. Frederiksborg: Enkemad. Anna Brammer, fød Plum, 90 Aar. Skjernbrogaard: Johanne Marie Hal skou, 25. Aarhuus. Jens Andersen Galthen, 69 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Ledige Embeder. Byfoged= og Byskriver-Embedet i Middelfart, samt Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Vends Herred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Ganerslund og Vindinge Sognekald i Ribe Stift, 570 Rbd. - Sognekaldet til St. Michelskirke i Slagelse, 444 Rbd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Holbek. Løn: 300 Rbd. Sølv, og, imod at prædike til Aftensang, Renten af det pedersenske Legat, 2 Rbd. Sølv aarligt, samt fri Bopæl eller Huusleie hielp og 4 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Befordringer og Afgang. Den 2den Januar er Sognepræst for Nordborg Menighed paa Als, C. C. Thomsen, beskikket til tillige at være Provst for Nørreherred paa Als; Sognepræst i Ærøskjøbing, J. Stephensen, til tillige at være Provst over Øen Ærøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Ved Tallotteriets 1145de. Trætning i Wandsb. udkom 45, 41, 89, 2, 27.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
AVERTISSEMENTS. For den Gave vi paa afdøde Fru Cancellieraadinde Tofts Begravelsesdag modtog af hendes efterlevende Børn til Uddeling iblandt Byens Trængende, og som alt er iværksat, aflægges herved vor inderligste Tak. - Den Afdødes Minde vil blandt de Trængende længe bevares. Thisted den 19de Januar 1833. F. B. Høyer, A. Griishauge, L. Thonnisen, J. Heedegaard, Byens eligerede Borgere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
Fine og ordinaire Cigarer, 10 forskjellige Sorter fine Røgtobakker, diverse Sorter Skraaetobak af Augustinus Fabrik i Kjøbenhavn, heglet Hör af forskjellig Finhed, F. C. Bendixsen. faaes hos
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-20
J Forventning af høie Vedkommendes nærmere Approbation, agter Besidderen af et godt Skolelærer- og Kirkesanger-Embede, at afstaae eller bortbytte samme, paa billige Vilkaar, imod en vis Pengesum. Derpaa Reflecterende, ville behage, i portofrie Breve, tilsendte Adressecontoiret inden denne Maaneds Udgang, med Udskrift A. H. at opgive Navn og Opholdssted. Yderligere Oplysning skal derefter blive meddeelt;
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
No. 8. Ao. 1833. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtvavis og Avertissementvildende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 23 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Politiske Efterretninger. Spanien. Den samme Dag, som Kongen havde sammenkaldt den hele spanske Adel, for i dens Nærværelse ved en offentlig Declaration at tilintetgjøre det Decret, som Ex Ministeren Colomarde havde vidst at fraliste ham i hans Sygdom, om den saliske LovsJgienindførelse; - havde Carlisterne valgt til at foranstalte en Opstand i Staden Toledo og Omegn. Det var nemlig den 31te December at en carlistisk Hob paa 1500 Mand forsøgte paa at indtrænge i Staden, men Pladscommandanten modsatte sig dette, og nu opfordrede man ham ved en Parlamentair til at overgive Staden med det Gode; men denne tilbageviste dette Forslag og sendte, medens der under handledes, en Stafette til Regjeringen, som underrettede den om det Passerede, og Krigsministeren lod strax 2 Escadroner Cavallerie og 2 Kanoner afgaae til Toledo. J Følge senere til Regjeringen indløbne Efterretninger, havde imidlertid Jnsurgenterne, saasnart de fra deres Venner i Madrid erfarede, at der var afskikket Tropper mod dem, grebet til Flugten og adspredte sig i Bjergene; man siger endog, at Capitlet i Toledo skal være Anstifter af denne oprørske Bevægelse, hvilket viser Geistlighedens Stemning der. J Madrid havde denne Opstand kun til Følge, at Natten til den 2den Januari fandt nogle ubetydelige Sammenløb Sted, paa Pladsen San Miguel og i St. Lonisgaden, hvor man raabte: "Leve Carl V., ned med de Negros ned med Qvinderegimentet." o. s. v. I Gader, St. Louis skjøde Oprørerne paa Hovedvagten, og saarede nogle Soldater; men Vagten angreb dem, og adspredte hele Hoben med Magt. 5 a 6 betydelige Personer ere arresterede og bragte i stræng Forvaring. Endnu Dagen derpaa, den 3die Januar, holdt hele Garnisonen sig beredt med skarpe Patroner i dens Caserne; alle Livgardister, som forrettede Tjeneste i Palladset, ere arresterede Regjeringen sætter sin hele Tiltroe til Linie-Tropperne og vil forhaabentlig heller ikke der blive bedraget. En i Dag udstædt Dagsbefaling opfordrer Tropperne til paa det eftertrykkeligste at understøtte Regjeringen mod Carlisterne, og alle Generalcapitainer i Provindserne have erholdt Circulairer, hvori de opfordres til med Kraft at undertrykke enhver Opstand; 6000 Liberale have tilbudet Regjeringen deres Bistand. Nu tales der igjen om, at de Cortes skulle sammenkaldes, og om en endelig Overeenskomst med deres forrige amerikanske Colonier mod en aarlig Sum Penge i Godtgjørelse. Den storbrittaniske Gesandt Hr. Addington havde den 2den Jan, en Audients hos Dronningen, hvori han overrakte Hs. Maj. en Skrivelse fra hans Monark. J Paris ville man have havt Depescher fra Madrid af 5te Januar, i Følge hvilke de i Toledd stedfundne Uroligheder skildres som betydelige; den franske Gesandt skal være syg og ønsker at tilbagekaldes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Carlisterne vedblive at sammensmede Planer mod Regjeringen, hvilke maaskee dybt midt i Landet, men ikke i Corunna og langs Kysterne, ville finde Tilhængere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Frankerig. J Paris fandt den 10de Januar en Tumult Sted i Sognet Clich, foranlediget af at Menigheden egenmægtig havde forjaget sin forrige Præst, for sit antienationale Sindelag og indsat en Sieur Anzou istedet, for hiin, denne egenmægtige Opførsel modsatte Regjeringen sig, lod Kirken den 9de Jan. lukke og forseigle, og gav Hr. Anzou Ordre til at forlade Præsteboligen, men samme Aften Kl. 9 begav en larmende Hob sig til Kirken, brød Seiglet, og begik flere Excesser; om Aftenen udsatte de Poster, for at forbyde enhver Fremmed Adgang, skaffede Vogne for Kirken og begyndte at barri cadere samme; om Morgenen begav den kongl. Procureur med en Deel Gensd'armer sig derhen, men blev modtaget med Steenkost; dog, den retmæssige Sag seirede snart: 8 Tumultantere bleve arresterede, og Orden og Rolighed vendte tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Beboerne af Clieby hører til den saakaldte franskecatholske Kirke, som ikke anerkjende Pavens eller den høie Geistligheds Authoritet; en egen Sect, som længe har opvakt den romersk catholske Clerus's Uvillie. - En fra Paris til London indløben Privatskrivelse siger: at Underhandlingerne mellem den russiske GesandGrev Pozzo di Borgo og Lord Palmersione skal de 2 sidste Dage have antaget en anden Caracteer; den russiske Diplomats Sprog skal være langt mildere, og han skal have forsikkret, at hans Hof har de fredeligste Hensigter; den hollandske Gesandt skal ogsaa de sidste Dage have holdt sig meget tilbage. - Der er afgaaet Ordre til Marineministeren i Toulon, om at udruste Fartøier, til at afhente de franske Tropper paa Morea.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Grækerland. Det engelske Blad til Globe fortæller: at medens Kong Otto dagligen ventes til Grækerland for igjen at oprette Rolig ved og Orden, skal befalingshaveren for den russiske Flaade i Middelhavet Admiral Riccord intriguere med nogle Medlemmer af det græske Senai, og 10 uværdige Medlemmer af samme have bortfjernet sig fra Regjeringens Sæde, da plantet Oprørsfanen mod deres Landsmænd, og tilbudet den russiske Admiral selv, Præsidentskabet for Grækerland; men den ved Senatet accrediterede russiske Diplomat skal lydeligen have dadlet denne Officeers Opførsel. (Der meldes nu fra Triest, at den engelske Fregat Madagascar, en russisk Fregat og flere Transportskibe vare afseilede med det bayerske Artillerie og Chevauxlegers, og denne Eskadre havde ved Piano forenet sig med de derværende Kjøbmandskibe, som havde 4 Batailloner, ombord, alle bestemte til Grækerland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Tyrkiet. Efterretninger fra Constantinopel. af 19de Decbr. melde, at Storveziren med sin 60,000 Md. stærke Armee var rykket frem mod Köniab, medens et irregulairt Troppecorps paa 20,000 Md. fra en anden Side foretager en Diversion mod Ægypterne; Følgen deraf er, at Jbrahim Pascha paa alle Puncter har trukket sig tilbage, for at concentrere sig, og vove et Slag; feld den befæstede Stad Konigh skal være rømmet og besat af tyrkiske Tropper; overalt - tilføre der fra Wien - kan Sultanen gjøre Regning paa Redelighed og virksom Hielp af Sine, saa kan Krigslykken snart yende sig paa hans Side, thi Porten besidder endnu store Hjelpekilder. H. n. 3)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Jndenlandsk. Efter Cancellieskrivelse af 11te Decbr. sidstl. maaLeiecontracter paa en Landeiendom, lydende paa Mandens og Konens Livstid, i Henseende til Værnepligten være af samme Virkning som Fæstebreve, naar de iøvrigt have de for Fæste befalede Egenskabet, hvoraf følger, at Navnet "Leierontrart, ei kan forhindre, at den Paagieldende nyder godt af de med Gaardfæste, i Henseende til Fritagelse for Krigstjenesten, forbundne Rettigheder, hvorimod en Leie Contract paa en Bondegaard, der ikke er i foranførte Tilfælde, og som heller ikke kan henføres til de i Forordningen 15de Juni 1792 s. 11 og Cantellie=Placat 5de April 1818 omhandlede lange Forpagtninger, ikke kan hjemte hine Rettigheder; men forsaavidt ikke en særlig Bevilling til slig Disposition, over Gaarden maatte være erhvervet, indeholder den endog en Overtrædelse af Anordningerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Under 27de December er udkommen en Rentekammer Placat, hvorefter i Aaret 1833 bliver under Eet at udrede, til Dækning deels af den til Anskaffelse af Fourage for Landmilitair-Etaten i Danmark, for Aaret fra 26de October 1832 til 26de October 1833 fornødne Udgivt, efter Afdraaf hvad for Fouragen, i Overeensstemmelse med den 3die Artikel i Forordningen af 28de Juli 1784. godtgjøres af Hs. Majestæts Kasse, deels af March penge for Landsoldaterne i Danmark for Aaret 1833. 32 Rbs. Tegn pr. Tønde Ager og Engs Hartkorn og 2 Rbs. Tegn pr. Tønde Skov- og Mølleskyld, saaledes at Beløbet opkræves i samme Terminer og efter samme indbyrdes Forhold for disse, som Landskatten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Ved Frederikshavns Bytingsret ere de af Justitsraad og Toldeasserer Krohn sammesteds, imod Enkemadame Marcussen, brugte fornærmelige Udtryk: at hun var en pobelagtig Værtinde, kjendte døde og magtesløse at være, faaledes at de ikke komme hende til Skade paa Ære, mode Navn og Rygte. Fremdeles tilkjendtes Justitsraaden at erlægge en Mulct af 10 Rbd. Sv. til Frederikshavns Kjøbstads Fattigkasse, samt til Mad. Marcussen udrede Sagens Omkostninger med 6 Rbd. S. - Madam Marcussen offentliggjør denne Dem i Aalb. Avis med det Tilfølende: at den Justitsraad Krohn idømte Mulct tillige var for hans voldelige Adfærd paa en Locum Dør" i hendes Gaard. "Jøvrigt hedder det har Hr. Justitsraaden, tilfreds med Dommen, gjerligen rettet for sig J Aarhuus havde to Par Forældre i Søndags Eftermiddag den store Sorg at miste hver en Søn ved uheldig Skøiteløbning Den Ene af diss Niels Frederik Strøm, Discipel i den lærde Skolet, næstøverste Klasse, var en særdeles habefuld Yngling, elsket af sine Lærere og Meddisciple, og undet af Enhver, som kjendte ham. Han druknede paa Mølledammen, i flere hundrede Menneskers Paasyn. Den Anden. Søn af Rebslager Helmlank i noget længere ude, i Aamundingen Samme Eftermiddag bruknede ogsaa en Bondekarl paa Braband S. R. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
J sit nyligt udgivne interessante Skrivt: "Unersøgelses Reise paa Østkysten af Grønland, er ærer Hr. Captainlieutnant Graab sig for den Egers først nedlagte Paastand: " at Øster, bygden er Julianshaabs District, og at Østkysten af Grønland aldrig har havt nogen Colonie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
De i Dithmarsken grasserende naturlige Smaakopper have ogsaa viist sig i Sognene i Brunsbuttet, og Flækken Lunden. Saavel her som i Marne blive de Huse, hvor Sygdommen befinder sig, spærrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
Hr. Dr. van der Smissen i Altona har i Kieler Correspondentsblad plotesteret imod sit Navns Anførelse under en af samtlige Altonas Lægte underskreven Erklæring i Altona Mercur, hvorefter er Stykke i førstmeldte Blad, om Physicat Forvaltningens Uvirksomhed i Henseende til Koppe=Eyldemien i Altona, ikke skulde have nogen Læge i Altona til Forfatter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
J Politivennen" foreslaaes en ny Skat, der skulde lægges paa dem, der hæve Renter af kgl. eller private Obligationer, f. Ex. 2 Pret. af Renten. Det er vist udenfor al Tvivl, at Pengemanden, der blot lever af sine Renter og forresten lægger Hænderne i Skjødet, som oftest slipper langt bedre, end den virksomme, næringsdrivende Borger, og heller ikke kunde det vel kaldes ubilligt, om endogsaa den ikke formuende Enke eller hvilkensomhelst Anden, der oppebærer 200 Rbd. om Aaret i Rentepenge, deraf afgav 4 Rbd., Aldenstund Pensionisten af en aarlig Pension paa 200 Rbd. maae afgive de 8; men den værste Anstødsteen dermed blev nok denne, at Pengemændene sikkert snart vilde finde paa at sætte deres Mammen i udenlandske Statspapirer, hvorved der Jntet var bundet for Fædrenelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-01-23
J No. 300 og 301 af "Dagen" havde Prof. L. Kruse ved et vidtløftigt Forsvar søgt at fralægge sig den ikke fordeelagtige Mening, at han i de tydske Lommeboget havde meddelt flere af Pastor St. St. Blichers Noviller paa en Maade, som om de ikke vare Oversættelser. Herpaa har Hr. Pastor St. St. Blicher i No. 7 af Dagen for d. A. blot korteligen erklæret: at han, nogle smaae Bling frategnede, dem han dog i engang anseer værd at nævne, finder sig meget vel fornøiet med Hvad Professoren var skrevet; hvilket han da ogsaa saa meget mere har Aarsatil; som man af Prof Kruses Undskyldninger med Fraværelse fra Trykkestedet, Mandscripterne derved Geraaden i Uorden, Forglemmelse af Førfatterens Navne og Oversættelsers urigtige Sammenblanding med Originaler, lydeligt nok seer de jydske Forlæggeres Hensigt: at skikke deres Publicum Blaar i Øinene. (R. A.