JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Ledige Præstekalds=Jndt. Nyker Sognekald p. Bornholm: 1) Tienden 27 Tdr. 6 Skp. 4 Potter Rug, 50 Tdr. 6 Skp. Byg og 43 T. 2 Skp. 12 Potter Havre. 2) Naturalpræstationer: 42 Lpd. Brød, 42 Snese Æg, 31 Lam og 39 Gjæs. 3) Offer og Accidentser c. 1000 Rbd. 4) Avlingens Netto Udbytte c. 80 Tdr. Byg. Skatterne c. 34 Rbd. - Hasle og Ruthsker Sognekald sammesteds: 1) Kornt. 16 Tdr. Rug, 87 Tdr. Byg og 106 Td. Havre. 2) Naturalpr.: 54 Lpd. Brød, 54 Snese Æg, 54 Gjæs, 28 Snese Torsk, 28 Snese Sild. 3) Refusioner: 4 Tdr. Rug, 12 T. Byg, 9 T. Havre, 6 Lpd. Smør, og 20 Rbd. 4) Offer og Accid. c. 300 Rbd. 5) NettoProvenu af Avl. c. 30 Rbd. Skatter &c. 26 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Copulerede. J Odense, den 24de October, Kjøbmand Limkilde og Jfr. Thaarup. - J Marsler Kirke, Propr. Hvenegaard til Ølund og Jomfru K. Petersen af Selleberg. – J Veile, Kbm. O. Jagd og Jfr. Karen Hobroe. – J Svenstrup Kirke, den 24de Proprietair Anders Faurschou til Peders minde ved Aarhuus og Jfr. Caroline Albrectsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Aarhuus, den 28de October. Jgaar Aftes var Theatret bedre besøgt, uagtet Stykkerne, som gaves i den reisende Student og Rataplan, vare seet her mangfoldige Gange. Forestillingen vandt overordentligt bifald, og til Slutning bleve Hr. Pallesen og Md. Lewini fremkaldte, og hilsede med et trefold gjentaget Bravoraab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Bekjendtgjørelser. At vor kjære Moder og Svigermoder Cidsel Jensen, Wichmann, Enke efter afdøde Slagtermester F. T. Wichmann, blev os berøvet ved Døden den 23de dennes, i hendes Alders 68 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, d. 25de October 1845. R. Lindhard. J. D. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Theatret i Aarhuus. Onsdagen den 29de October opføres: Herren seer Dine Veie. Skuespil med Sang i 2 Acter J. Müller. af Gustave Lemoine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Løverdagen 15de November afholdes Generalforsamling i Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab, hvorved vil blive taget Beslutning om Selskabets Virksomhed i det kommende Aar. Medlemmerne opfordres til at give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Auctions=Placat. Onsdagen den 5te November næstk. bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Hertz, afholdt Auction i Gaarden 3 42 paa Skolegade heri Byen, over forskjelligt Løsøre, hvoriblandt: to Egeskatoller, Speile, Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Kakkelovne, en holsteensk Vogn med Kalesche, med mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 22de October 1835. kleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Tirsdagen den 4de November næstk., om Formiddagen Kl. 8, afholdes offentlig Auction i Haraldslunds Skov over 140 Egetræer paa Roden - hvoraf eet tjenligt til en Mølle=Axel, og de øvrige til Gavningstømmer af alle Slags - nogle Bøge=, Eske- og Elmetræer, samt en betydelig Deel Udluftning. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Lysthavende indbydes. Hasle 2. Herreders Contoir, d. 22de October 1845. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Jfølge Begjæring af Procurator Olsen, som Mandatarius for vedkommende Udlægshaver, bliver det Beslag smed J. C. Wellev tilhørende Sted, gl. Matr. N 85, nyt No 92, i Provstegaden her i Byen, bestaaende af 7 Fag 2 Etages Forhuus, hvoraf 2 Fag Port, et Baghuus og et Halvtag, med tilliggende Grund, Gaards= og Haveplads, samt iværende 2de Kakkelovne og to Skovsteensindretninger, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 17de Novbr. d. A.) hver Dags Ef Mandagen den 24de f. M. termiddag Mandagen den 1ste Decbr. d. A. ) Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadhuus; men 3die Auction i selve Stedet. Denne Kundgjørelse tjener tillige til Panthavernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Randers Auctionscontoir, den 6te Octbr. 1845. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Ifølge Reqvisition af Landoverretsprocurator Jespersen i Viborg, paa den almindelige Enkekasses Vegne, som Udlægshaver, bliver den Jens Mortensen tilhørende og paaboende Gaard i Vestervandet, Sørslev Sogn, Lysgaard Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng gl. Matr. 1 Td. 2 Fdkr. 1/2 Alb. med alt sammes Tilliggende samt Bygninger, Avl og Afgrøde, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 24de November, Mandagen den 8de December, og Tirsdagen den 23de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner, afholdes her paa Contoiret og den 3die paa den fælgende Gaard. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, til Pantecreditorernes og Liebhaberes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, S. H. Holm. den 13de October 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Skov-Auction. Tirsdagen den 4de November førstkommende lader Hr. Proprietair v. Halle, i den ham tilhørende Skov ved Lillerup, afholde Auction over omtrent 200 Numere af Ege, Bøge, Alme og Aske paa Roden, tjenlige til Tømmer og andet Gavntræe, samt Jldebrændsel. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Samlingstedet er ved Skovfogedhuset ved Skoven. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, d. 20de Bernth. October 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Skov-Auction. Mandagen den 10de November førstkommende lader Hr. Proprietair Strange til Julianelyst, i den ham tilhørende Kollerup Skov, ved Auction bortsælge omtrent 200 Rumere af Boge paa Roden, tildeels tjenlige til Gavntræe. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til December Maaneds Udgang førstkommende. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Man samles ved Holedet, som fører ind i Skoven. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Bernth. October dis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Skov-Auction. Onsdagen den 12te November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Hr. Proprietair Nielsen i den ham tilhørende Skov ved Rask, ved Auction bortsælge omtr. 150 Rumere, for største Deel af Bøge paa Roden, for det meste tjenlige til Gavntræe, forøvrigt Elm, Ask og Elle. Modestedet er paa Hovedgaarden Rask. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Bernth. October 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Skov-Auction. Fredagen den 7de November førstkommende lader Eieren af den Deel af Winthen Overskov i Tamdrup Sogn, som forhen har hørt under Bygholm, ved Auction, bortsælge omtrent 200 Numere af Ege og især Bøge paa Roden, af hvilke sidste en Deel er skikket til Gavntræe, og forøvrigt til Brændetræe. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag i Overskoven og fortsættes paa Holmene. Mødestedet er ved Indkjørselen til Skoven, ved Rasmus Jensens Huus. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de October 1845. Bernth. Overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819 indkaldes: herved Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Enkemadame Cathrine Marie Gertsen, født Nørlem, heraf Byen, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Executores testamenti at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Aarhuus, den 6te October 1845. Høegh Guldberg. C. Jngerslev. Chr. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Jørgen, Jensen paa Grættrup Mark i Nørrefnede Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Thyrsting og Vrads Herreders Contoir, den 10de October 1845. Hunderup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Alle og Enhver, som maatte formene, at have noget tilgode i Dødsboet efter Maren Frederichsen, Enke efter forhen afdøde Kirkesanger M. Madsen, i Brigsted Sogn og Bye, Bjerre Herred, Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordring, for undertegnede Executor testamenti. Barritschou pr. Horsens, d. 13de October 1845. Schmidt. De ædle Menneskevenner fjern og nær, Bekjendte og Ubekjendte, der saa ufortroden have givet os utallige Beviser paa deres oprigtige Deeltagelse i den ublide Skjebne, der ramte os den 6te April d. A., ved den os overgangne pludselige Jldsvaade, ville ved disse Linier, modtage vore rørte Hjerters inderligste og forbindtligste Tak for enhver Gave, hvormed de saa velvilligen ere komne os imøde. Aastrup pr. Grenaae, d. 17de October 1845. Brøgger, Jens Andersen, Jens Hansen, Skolelærer. Selveier=Gaardmand. Gaardfæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Landeiendom tilkjøbs. Lundsgaard, beliggende i en smuk Egn, i Sindberg Sogn, 1 1/2 Miil fra Veile, ved Landeveien, er formedelst anden Bestemmelse at erholde tilkjøbs underhaanden, med eller uden Besætning, og Tiltrædelsen, med den nu indavlede Kornafgrøde, kan skee strax eller til 1ste November, imod en Betaling af ikkun 1/2 Deel af Kjøbesummen, da den øvrige Kapital kan forventes at blive staaende i Eiendommen, imod Prioritets=Rettighed og aarlige Renter. Bemeldte Gaards meget frugtbare og særdeles beqvemt beliggende Jorder, med fornøden Skov og Tørveskiær, bestaae af 110 Tdr. Land a 10,000 Alen, og hvorpaa kan holdes 20 Køer, 6 Unghøveder, 10 a 12 Faar, 4 a 6 Heste. Det bemærkes: at der i indeværende Aar har været avlet paa mellem 7 og 8 Tdr. Land en Afgrøde af Raps, der udgjorde 64 Tdr. og solgtes til den Summa 576 3, ligesom ogsaa at en lignende Rapshøst kan forventes af den iaar nedlagte Rapssæd i 6 Tdr. Land, og at den øvrige indavlede Kornafgrøde udgjør over 300 Traver, foruden Afgrøden af Ærter, Vikker og Kartofler i passende Forhold. Ogsaa er Vaaningshuset teglhængt og vel indrettet til Beboelse for enhver honnet Familie, og Gaardens øvrige Bygninger, der bestaae af Ege BindingsTømmer med brændte Steen, ere i god Stand; tillige haves en stor og frugtbar Hauge, beplantet med mange Frugttræer. Liebhavere ville behage at tage denne udmærkede Eiendom i Øiesyn ved at henvende sig til nærværende Eier for at slutte Handel. Lundsgaard pr. Veile, d. 29de Septbr. 1845. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Da jeg efterat have forfærdiget Mesterstykke i Kjøbenhavn i mit Fag har etableret mig her for at udøve hvad der til Samme forlanges ved Forfærdigelse saavel af moderne, som alle andre simplere Klædningsstykker, maatte jeg herved tienstligst have mig anbefalet til Enhver der ønsker at afbenytte mit Arbeide, der stedse som jeg haaber skal blive udført til fuldkommen Tilfredshed. Fredericia, d. 24de October 1835. T. P. Miltersen, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 8 a 8 1/4 pr. B. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, - C. M. Schmidt, - A. W. Stigaard, Dhrr. H. C. Liisberg & Nybroe, Hr. N. Malling, Chr. Christensen, og – N. J. Møller; i Ebeltoft - - N. 4 H. Colding. - - C. Bering. i Mariager – – I. A. Møller. Grenaae Horsens - - C. W. Høyer; Skanderborg, - H. Jespersen; - H. N. Schmidt; Veile, Fredericia - Brosbolls Enke & Comp. - C. H. Levinson; Colding - - C. F. Müller; Apenrade - - D. Damm; - - R. Gregersen; Ribe Varde - N. P. Stantenmacher, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; Lemvig - A. W. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg - - L. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. N. Sachmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyrring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Undertegnede anbefaler sin velassorterede Boutique med et meget stort Udvalg af Guld- og Sölv Arbeide i nyeste og moderneste Facon, som Alt udsælges til de billigste Priser. Aarhus, den 27de October 1845. Lüster,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Guld- og Sölvarbeider, boende ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Uhrmager M. Pallesen=Rohde er flyttet fra Store Torv til Vestergade a 617, forhenværende Boghandler Warbergs Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Gode Formelys faaes hos Slagtermester Chr. Andreasen paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Udmærket gode Koge Ærter faaes i Skjeppeviis, og mindre Dele hos Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Nye friske Christiania Anchiovis faaes billig i halve Dunke hos J. A. Prior. Normelse. til 6, 8 & 12 Stkr. pr. 2, af en særdeles god Qvalitet, faaes hos J. A. Prior
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
En brugt Fjellevogn med 2 a 3 Agestole ønskes tilkjøbs. Man melde sig snarest hos Hr. Kjøbmand J. S. Lihme, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Et smukt lille Værelse med tilstodende Sovekammer, med eller uden Meubler, og passende foren eenlig Herre eller Dame, kan faaes tilleie strax. Man henvender sig i den Anledning til Commissionair A. Hansen. 3000 Rbdlr. Sølv, tilhørende Støvring og Galthen Herreders Skolelærerhjælpekasse, kunne forestaaende Decbr. Termin imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, naar man derom henvender sig til undertegnede Provst. - Harritzlev Præstegaard, d. 19de Septbr. 1845. H. P. Mollerup. H. P. Mollerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-28
Fra Pressen er udkommet: Complet Catalog, over Undertegnedes Leie=Bibliothek. Priis 8. Bibliotheket bestaaer nu af over 1500 Bind, og vil stadigt blive forøget med alle nye udkommende Moerskabsbøger, tildeels i flere Exemplarer. Abonnementsprisen er 2 1/ maanedlig, hvorfor 4 Bøger leveres af Gangen, som kunne ombyttes hver Søgnedag. Tiltrædende Abonnenter ville behagelig gjøre Anmeldelse til Boghandler Holm i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
No 196. Onsdagen. den 29de October. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Fædrelandet. Efter at Hs. Maj. Kongen sidstl. 12te Septbr. havde i Kiel, til Universitetets Rector og Decaner, udtalt Sin allerhøieste Misbilligelse af den Lære, som fra Universitetet udgaaer om den danske Stats indre Forhold, saae man af Kieler Corresp.", at Universitetets Senat havde, efter at Kongen var reist til Kjøbenhavn, tilstillet Allerhøists. et Slags Erklæring som Svar paa hiin omtalte Misbilligelse. Denne Erklæring er ikke bleven offentliggjort i noget Blad. Vi finde imidlertid nu følgende Brudstykke deraf i den saakaldte Ober=Postamts-Zeitung, som udkommer i Frankfurt: Hvad nu Hertugdommernes Forhold til Danmark angaaer, saa anseer man dem her (i Slesvig=Holstein) som og ved Universitetet saaledes, at disse ere selvstændige Stater; imod sammes Forbindelse med Danmark under een Hersker har man Intet, saalænge denne Forbindelse ikke strider mod Ret og Landets Belfærd, Hvad Politiken angaaer, hvorom Deres Majestæt har talt, saa bliver der ved Universitetet egentlig slet ingen politiske Forelæsninger holdte; men naar der i juridiske, statistiske, statsoeconomiske og historiske Forelæsninger forekomme Forhold til Danmark, saa lærer man herom, hvad de videnskabelige Forskninger afkaste, og saaledes at lære byder Pligt og Samvittighed, det tilstæder og byder tydske Universiteters Lærefrihed, uden hvilken ingen sand Videnskab kan bestaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Man maa ansee det for utroligt, at Senatet for Universitetet i Kiel saaledes har udtalt sig i sin Erklæring" til Kongen, da dette var det Samme som at tilkaste ham Oprørshandsken, underrette ham om, at han med Hensyn til sin kongelige Anskuelse om sin Stats Eenhed befinder sig i Vilderede, da hans Land alt er opløst i flere Stater: Danmark, Slesvig og Holsteen, at saadant ifølge Pligt og Samvittighed læres efter videnskabelige (Dahlmanns og Falks) Forskninger, og at endelig, uagtet den Uvedkommenhed, der hersker mellem Staten Danmark og de slesvigholsteenske Stater, vil Senatet dog være loyalt nok til at anerkjende den eneste Forbindelse, disse forskjellige Riger staae i til hinanden. Herskeren, saalænge Senatet troer, at denne Forbindelse ikke strider mod Ret og Landets Velfærd. Det er utroligt, sige vi, at nogle Universitetslærere have for Kongen erklæret hans Land for opløst og at man kun saalænge som man behager vil anerkjende ham som Regent over et Par af de nye Stater, som man underretter ham om at have oprettet af den gamle Stats Vrag, og hvori de forbeholde sig at lære dem Politik, som deres Pligt og Samvittighed (Dannev. No 34.) byde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
J Kjøbenhavn opholder sig for Tiden en Svensker, ved Navn Ortmann, der saavel i England som i flere af Continentets Lande har erhvervet sig et meget berømt Navn ved flere chemiske Opfindelser, hvorpaa han har erhvervet sig Patent i Frankrig, England, Belgien &c. En af disse Opfindelser, der formeentlig vil være af den største Gavn for Danmark, er: af Jord, i en meget kort Tid, at kunne frembringe Kul, der ikke alene som Brændemateriale afgiver en langt større Varmegrad end sædvanligt Kul og Brænde, men som ogsaa frembringer en Gas, der i Klarhed og Lysning overgaaer enhver anden hidtil bekjendt Gas, og hvorved Behandlingsmaaden er saa simpel og lidet bekostelig, at selv den Fattigste kan forskaffe sig den. J en engelsk Avis læstes nylig om denne vigtige Opfindelse, at disse af Jord forfærdigede Kul ere ikke alene tjenlige som Brændemateriale i Kakkelovne, Smedier &c., men afgive en større og klarere Lue end sædvanlige Kul, og som en Følge deraf langt større Varme og mindre Røg; ei heller give de nogen ubehagelig Lugt, og blive efter Forbrændingen aldeles forvandlede til Aske, hvilket sjelden eller aldrig er Tilfældet med de sædvanlige engelske "Sea Coalsk. Opfinderen agter herfra at vende tilbage til Sverrig, for at vise sine Landsmænd, at Materialierne til Lys, og Varme nu kunne findes overalt og erholdes for en ringe Bekostning. Hans Apparat kan opsættes i ethvert Værelse, og giver tilstrækkeligt Gas for et heelt Huus. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Kjøbenhavns Commune har, af Mangel paa Brosteen, maattet opsætte sine Brolægningsarbeider og henvende sig til Sverrig og Bornholm, for at erholde Steen. J denne Anledning har man senere gjort Brolægningscommissionen opmærksom paa de uhyre Masser af Granit, som bedække flere Tdr. Lands Areal i Omegnen af Kallundborg. Disse Marker, saavidt vides under Grevskabet Lerchenborg, der aldeles ligne de saakaldte Steenmarker, der findes i det nordlige Norge, skulle være saa belæssede med svære Granitsteen, at det næsten er umuligt at finde et Sted, hvor Foden kan berøre Jorden. J samme Anledning hedder det i Corsaren: Efter at Brolægningscommissionen har tilendebragt sine Beregninger og Overskud, og skal skride til Brolægning, opdager den, at den ikke har Stene. Det er uheldigt, for Beregningerne skulle have været saa gode." Som enkelte forudgaaende Lynglimt, der kun vise, hvor frygteligt mørkt det er og hvor lavt de tunge Skyer hænge - saaledes begynder nu i Kjøbenhavns Adresseavis de Enkeltes Bøn om Hjælp at lyde. Vi skulle til Exempel fremhæve en eneste; den er over skreven: Velgjørenhed, skjænk den rædsomste Ulykke et Minuts Opmærksomhed! "Allerede i længere Tid kæmpede en ulykkelig Familie med 4 Børn under Kummer og Elendighed, og nu har Manden i sin høieste Fortvivlelse søgt Tilflugt hos Gud, ved ukaldt at træde for hans Dom. Medmennesker, Her behøves vist ikke mange Ord for at røre eders medlidende Hjerter. Skjænk den ulykkelige Enke eders Bistand, med et Laan af 2 - til at redde sig og sine Børn med. Hun vil, naar hun har fattet sig i sin Ulykke, med Glæde betale med sit Arbeide. Bestyrerinden paa Fodpostcontoiret har godhedsfuld lovet at modtage Laanet og give nærmere Underretning." – To Daler forlanger den fortvivlede Nød; de skulle hjælpe fem hungrige Ulykkelige, og for et Par Dage siden vilde de have frelst den sjette med. – To Daler. – Hvor trault havde ikke for faa Dage siden mange hundrede Medlemmer af det samme menneskelige Samfund, hvor trængte de sig ikke frem for at komme til at udgive hver sine to Daler for en eneste Gang at høre Jenny(Khvnsp.) Lind synge. Følgende Exempel paa Sparsommelighed – hedder det i Fædrel." – fortjener at opbevares i Annalerne om vore Collegiers store og gode Handlinger En Capitain ved en af de i Khvn, garnisonerende Linie=Infanteri=Batailloner blev under Chefens og Majorens Sygdomsforfald beordret til at overtage Commanden over Bataillonen, og da han som Bataillonschef ifølge Reglementet skal være bereden, besørger han sin Hest paa egen Bekostning, og efter endt Exerceer tid indstiller Bataillonen ham til Godtgjørelse for Hesten. Herpaa svarer Generalitetet, at Godtgjørelse kan tilstaaes ham for den egentlige Exerceertid, derimod ikke for den øvrige Tid, hvori han har fungeret som Chef, da Bataillonen ikke er større end at han godt kan commandere den tilfods, og paa Bataillonens gjentagne Jndstilling: at man indsaae ikke, hvorfor Majoren ikke havde kunnet laane Capitainen sin Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Endnu mere occonomisk vilde det upaatvivleligt være, hvis der anskaffedes ved Bataillonerne Draisiner; de æde hverken Havre eller Hø.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
J Dansk Folkeblad, tilraader Conferentsraad Lehmann, til Kartoflernes Præservation, at udbrede et Lag Trækul i Kjældere og Kuler, hvor Kartoflerne skulle gjemmes, og at lægge Kartoflerne derpaa i ikke altfor tykke Lag, afvexlende med Kullag, saa at Kullene kunne indsuge Kartoflernes Uddunstning (Sved) og saaledes standse Fremgangen af Opløsningen, naar de dertil skulle være tilbøielige. Naar en Dyreryg er bleven lidt for gammel – siger Forfatteren lægger Kokkepigen den en Nat i Kul, og den bliver atter frisk, Chirurgerne læge putride Saar med Kulpulver; naar man sætter Træstolperne i fugtig Jord, anbrænder man deres Overflade, og ved denne Forkulling sikkres de imod Forraadnelse, naar Vand indeholder raadne Dyr= eller Plantestoffer, renses dette ved at sies igjennem et Lag Kul, ja man kommer blot Trækul i Vandkarrene og rører dem i Vandet, derved befries dette for den onde Lugt. Der er saaledes Rimelighed for, at Kul ogsaa vil kunne sikkre den sund Kartoffel mod den herskende Smitte, og standse de angrebnes videre Fordærvelse. Dette Middel, som Theorien frembyder, har desuden de Fortrin fremfor dem, som hidtil ere bekjendtgjorte: at det overalt er ved Haanden og udfordrer ingen Tilberedning; at det under alle Omstændigheder er absolut uskadeligt at det lader sig anvende i det Store, saavelsom i det Smaa, og at det er ikke bekosteligt, ja det koster i Grunden ikke Noget, fordi Kullene forblive ligesaa gode og brugelige, efter at de have været benyttede blandt Kartoflerne, som hvis de havde været gjemte for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Proprietair Hansen til Kragsberggaard har i disse Dage tilbudt Jndqvarteringscommissionen i Odense, til 1ste Januar 1846, paa den af ham nybyggede Kaserne, at modtage det halve af det der garnisonerende Dragonregiment imod den reglementerede Betaling, nemlig 6 18 om Aaret for en Karl, 4 77 for en Hest, og 12 - for en Underofficier, Sagen skal nu drøftes af Borgerrepræsentantskabet, der vistnok vil tage den for Communen meest kløgtige og frugtbare Beslutning. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Den sidste Vandflod har anrettet store Ødelæggelser i Ribe og Omegn, 52 af de paa Holmen græssende Slagtekoer ere druknede; de øvrige, 60 a 70 Stykker, vare komne levende iland i Nærheden af Byen, efter at have deels svømmet, deels vadet en halv Miilsvei, og 12 a 14 havde reddet sig paa de høiere Punkter i Engene. Ogsaa en stor Deel Faar ere druknede i Egnen af Ribe, saavelsom i Byerne nærmest Havet. Foruden dette Kreaturtab har Vandfloden ogsaa anrettet endeel Skade paa Bolværker, Broer og Veie, især paa den saakaldte Dam, hvor Vandet har brudt to store Huller. En stor Deel svært Tømmer, som laa ved Sønderport, blev splittet ad, og ligger nu langs Dammen og deels i Seem og Varming Enge, en Miil fra Byen. (R. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-10-29
Det kongl. danske Cancelli har beordret Byfogden, i Aarhuus, Justitsraad Fleischer, samt de derboende Herredsfogder, Cancelliraad Finsen og Justitsraad Rosenstand, til at indkomme med Forestilling om Arresternes forbedrede Jndretning der paa Stedet og Bygningsforslag dertil. "Man skal i denne Anledning - hedder det i Aalborg Avis" - tænke paa at nedbryde den nærværende Raadhuusbygning, hvorved den imposante Domkirke vil træde frem med skjøn Situation umiddelbar foran Byens store Torv, og opføre den nye Raadhuus= og Arrestbygning i den for Tiden netop vacante Stiftsprovstebolig.