JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Kjøbenhavn, den 8de Decbr. Høisalig Prinds Friederich Wilhelm Carl Ludvig af Hessen Phillipsthal=Barchfelds Bisættelse i St. Petri Kirke Kapel, som er bestemt til næstkommende Torsdag, om Middagen Kl. 12. Toget passerer (fra Sørgeguset i Store Kongensgade) Kongens Nytorv, Østergade, Amagertorv Vimmelskaftet, Rygade og Nørregade, til St. Petri Kirke. Det aabnes med den kgl. Livgarde til Hest, 9 6 pundigKanoner, en Bataillon Jnfanteri og det kgl. Landcadetcorps (der ogsaa afgiver Posterne ved Sørgehuset og i og ved Kirken); 6 Capitainer af Land=Etaten og 6 Capitainlieutenanter af Sø=Etaten skulle bære Liget i og af Liigvognen; den Afdødes Commandostov og Ordener kjøres foran Liigvognen i 4 Stads=Equipager med 6 Heste for. Efter Prindsesse, Julianes, med Sort overtrukne, Equipage og Deres Majestæters Stads=Equipager følges Liget af H. K. H. Prinds Christian og den Afdødes Broder, Prinds Ernst af HessenPhilipsthal, H. K. H. Prinds Ferdinand, Hs. Kgl. H. Prindsesse Vilhelmines Stads=Equipage, og D. D. Prinds Wilhelm af Hessen og Prindserne af Slesvig=Holsteen Glücksborg. Det fuldstændige Ceremoniel er at læse i BerlingsAvis, hvor det optager netop det Halve af sidste Løverdags Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Redacteuren saae sig idag slemt skuffet i sin Forventning Kbhvnspst.) ihenseende til den nye Trykkefrihedsproces. Den efter Begjæring af Concertmester Funck og samtlige øvrig Medlemmer af det kgl. Kapel" udstædte Hof= og Stadsrets Stævning blev ikke incamineret. Det kgl. Kapel har nemlig betænkt sig, og valgt, først at gaae til Forligelses commissionen, og Red. maa oprigtig tilstaae, at han virkelig ikke kjender nogen bedre Veil for Kapellet, siden det en gang har troet at burde gjøre en Motion. Som Grund til denne forandrede Beslutning angives, i en derom modtagen Meddelelse, at Sagen vil vorde udvidet, og at det i den Anledning findes passende, skjøndt det ikke erkjendes som nødvendig, at indgive Klage til Forligelsescommissionen." Jhvorvel det nu aldrig kunde falde Red. ind - som man, ifølge en Yttring i hiin Meddelelse, synes at have befrygtet at benytte denne Leilighed til at kaste andens Skygge" paa Kapellet, end den, det selv maatte have sat, sig i, eller endog at raillere med et kongeligt Kapel, der, som Enhver seer, slet ikke er at spase med, kan Red. dog ikke tilbageholde den bemærkning, at Concertmester, Funck og samtlige øvrige Medlemmer af det kgl. Kapel allerede ved den Deel af Sagen, der var gjort anhængige synes at have givet et saa vidt Spillerum, at dette neppe behøvede at udvides. - Red, seer sig derhos, for at ei Mistanke for hans Synd skal falde paa uskyldig Mand, foranlediget til den Erklæring: at hverken Hr. Kammermusikus Lüders, eller nogen Anden, der staaer i Forbindelse med det kgl. Kapel, enten directe eller inddirecte, har havt nogen Andeel i den heri Bladet indførte Anmeldelse af Wilmers Concert; samt at bemeldte Kapel, for de formeentlige nærerørige og i andre Maader fornærmende Beskyldninligger og Udladelser, benævnte Anmeldelse skal indeholde, ene og alene har at holde sig til Red. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Engelske Tidender melde, ifølge Børsenhalle af 3die Dennes, at den lærde og agtværdige Dr. Carey i Indien er død i en Alder af 72 Aar. Han var i mange Aar Directeur for Missionsanstalten og Bogtrykkeriet i Frederiksnagor (Serampore). Han har udbredt Oplysning og Velsignelse, saavel ved at befordre den hellige Skrift oversat i flere, tildeels ubekjendte asiatiske, Sprog, som ved at fremme de dertil nødvendige grammatikalske Hjelpemidler. Den Afdøde har maaskee Paarørende i Holsteen eller Slesvig. (S. Bl.) Red. af d. Bl. er bleven anmodet om, offentligen at fremsætte følgende Ønske og Forslag, der ei alene i commerciel Henseende - synes at have Krav paa vedkommende Collegii specielle Opmærksomhed. "Det er noksom bekjendt, at den betydeligste Udførsel af Landets Producter skeer fra Holsteen, Jylland og Øerne, igjennem Belterne og langs med den jydske Kyst. J hvilken Grad Seiladsen i disse Farvande er tiltagen, og af hvilken Vigtighed den nu er, kan skjønnes, naar vi bemærke, at i 1833 passerede ikke færre end 1956 Skibe Beltet, og iaar, da Korn-Afskibningerne have være saa betydelige, vil Antallet gendogsaa blive større. J disse Farvande er der imidlertid kun gjort saare Lidet eller Intet, for at veilede Sømanden, der her, hvor han ikke kan stole paa sin egen Kyndighed eller Erfaring, saa godtsom er overalt overladt til Lykke og Fromme. Man tillader sig derfor at yttre det Ønske, at der snarest muligt maa vorde raadet Bod paa denne Mangel, i hvilken Henseende man vover at fremkomme med nogle Forslag, hvilke man tillidsfuldt haaber, at vor ogsaa for Handelens og Søfartens Fremme med Omhu sørgende Regjering, ei vil unddrage sin landsfaderlige Opmærksomhed. Man tør nemlig mene, at mange Skibe, meget Gods og mange Menneskers Liv vilde frelses, naar følgende Foranstaltninger bleve trufne: 1) at der ved Skagen paa Revet blev lagt en stor Bøie paa 5 Favne Vand; 2) at et Fyr anbragtes paa Holmene; 3) et Fyr paa Fornæs; 4) et Fyr paa Refsnæs; 5) at Sprog Fyr maatte brænde hver Nat og endelig 6) at der lagdes en Bøie paa Kalkgrunden, en 1/4 Ditto paa Bolsakken, og en Ditto paa de yderste Grunde, ved Vresen. Den førstnævnte store Bøie paa Skagens Rev vilde naturligviis blive til Veiledning og Gavn for den hele store Hærskare af Skibe, som passerer ud og ind af i Kattegattet; den vilde saaledes i mangfoldige Tilfælde kunne bringe Frelse og velsignes af de Søfarende." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Apenrader Wochenblatt, vil vide, at Provindsialstænder tenes Jndkaldelse skal være udsat til September 1835, da de fornødne forberedende Arbeider ikke tidligere kunne bringes i Stand. Denne Efterretning maa imidlertid draelges i Tvivl, og man tør snarere fæste Lid til, hvad man her vil vide, at Jndkaldelsen vil finde Sted i Marts (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Ved Kjøbenhavns Universitet har der stedfundet Optrin af en temmelig alvorlig Natur. Der var gjort Forsøg paa at nummerere de theologiske Studenter, saaledes, at Enhver efter det Nr., hvormed han var betegnet, skulde have sin bestemte Plads ved Forelæsningerne. Jmod denne Fremgangsmaade, der forresten ogsaa anvendes i Landsbyskolernes nederste Classe, hvor indbyrdes Underviisning er indført, hav nu de Studerende paa det derveste protesteret, saavel mundt ligt som skriftligt, og rimeligviis bliver det ved det Gamle, Det nu tilendebragte Vare=Lotteri er falden ud til almindelig Tilfredshed. Fru Fortuna har ogsaa ved denne Leilighed viist sig ret lunefuld. En riig Studerende, Eier af en 70000 Rbd., vandt et kostbart Flygel, medens 4 fattige Studenter, som boede i samme Gade og havde slaget sig sammen om en Lodseddel, vandt - en Brændekurv, som Jngen af dem har noget at komme i. En Dame vandt en Pibekradser, en forhenværende Officeer, som har mistet sit Syn, løb af med en meget smuk Lysestage, en sengeliggende Matrone blev begavet med et Par Mandssokker, &c. 2600 Lodsedler skulle være afsatte til et Beløb af 13000 Rbd. - Man venter, at lignende Lodtrækninger, om hvis mangesidige Nytte Jngen tvivler, ville finde Sted i de følgende Aar, under en endnu almindeligere Deeltagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
I Ugen fra den 29de Nybr. til den 6te Debr. ere heri i Staden ægtevie de 20 Par, fødte ere 65, deraf 34 Drenge og 31 Piger; døde ere 95, deraf 28 Mænd, 22 Kvinder, 32 Drenge og 19 Piger. Saaledes ere 30 flere døde end fødte. - De angivne 95 Døde ere bortrykkedes af følgende Aarsag: Alderdom 4, Barselseng 1, Betændelsesfeber 6, Brystkrampe 1, Brystsyge 9, Drik 1, Dødfødte 3, hidsig Feber 1, Forraadnelsesfeber 1, Forstoppelse 1, Hoste 1, indvortes Svaghed 3, Kighoste 1, Kopper 1, Krampe 9, Kræft 3, Mæslinger 2, Nervefeber 1, Nyfød 1, Orm 1, Rosenfeber 1, Skarlagensfeber 8, Slag 4, Slagflod 4, Svindsot 6, Vattersot 6, uanmeldte Sygdomme 15.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Kiøbenhavns Havnepriser, den 6te December. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - . Sjell. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 2 s. A. Loll. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbdl. 2 Mk. 12 s. A. Langel. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 2 s., Dansk Rug, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Lrad. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 2 s. Byg, brad. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.,
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 2 s. Al. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 2 s. Siell. Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 9de December. Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 207. en naar sad Species solgtes til 12 Rbmk. 62 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 170 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 2/3 a 47 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 87 1/2 a 88 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 a 1051 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 14 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 100 a 101 i Be 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 100 a 101 i r. S. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 1001 a 101 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 1001 a 101 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Hamborg, den 9de December. Bordeaux 1891. tersborg 913. London 2 M. 13 Mk. 6 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 467. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 36. Kjøbenhavn 208. Species 1/2 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Blandede Efterretninger. Collegial=Tidenden Nr. 49 indeholder Begyndelsen af en af Hs. vor allernaadigste Konge, under 26de Juli d. A. afsluttet Tiltrædelsestract til de mellem Hs. Majestæt de Franskes Konge og Hs. M. Kongen af det forenede Kongerige Storbrittannien og Jrland, den 30te Novbr. 1831 og den 22de Marts 1833, med Hensyn til Negerhandelens Undertrykkelse afsluttede Conventioner. Ved at holde Krigsskibe ved hine Kyster, hvor denne skjendige Handel drives haabe de høie contraherende Parter at opnaae deres Hensigt da den dertil bestemte Flaade har, efter Overeenskomst, Ret til at visitere alle Seilere, Krigskibe undtagne, og at opbringe alle Slaver førende og derfor mistænkte Skibe. Danmark vil aldrig glemme og Historien vil vide fuldelig at udvikle Betydningen af de simple, men sanddrue og mærkelige Ord, som findes i denne Tillægs=Tractats Jndledning; Hans Majestæt, Kongen af Danmark, besjelet af det samme Sindelag, der har ledet Ham til at bevirke denne Handels Ophævelse i de danske Colonier, paa en Tid, da denne Forholdsregel endnu ikke var tagen af nogen anden Magt, og af Tilbøielighed til at forene sig med sine høie Allierede i det samme menneskekjerlige Diemed, har ikke taget i Betænkning at tiltræde deres Forslag. Den 11te October er Kjøbmand G. Steinberg erkjendt som svensk norsk Viceconsul i Haderslev, istedetfor afdøde ViAcconsul Lindenhahn, og den 11te Novbr. er Kjøbmand F.J. Kock erkjendt som svensk norsk Consul i Tønningen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Den 28de Novbr. er igjennem det danske Cancelli udfærdiget allerhøieste Ordres til Geheimeconferentsraad, Over stutmester og første Staldmester F. C. A. v. Ropstorff, Kammerherre, Oberst og Jnspecteur over Cavalleriet C. L. v. Berger, og Conferentsraad, Deputeret i Rentekammeret og for Finantserne, J. Collin, om at indtræde som Medlemmer af Directionen for Stutterivæsenet og Veterinairskolen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
I det sidst udkomne Nr. 143) af Dansk Ugeskrift, er under Overskrift En Stemme fra Jylland om Ægtvæselinet, gjort opmærksom paa, hvor ulige denne Byrde er fordeelt, og hvor ønskelig derfor en Forandring i denne Indretning vilde være. Ved at opsummere et Amts Ægtprotocoller for 1833, har Forfatteren fundet, at de under Navnet Kongereiser indbefattede Ægter beløbe sig til 7720 Miil, hvoraf alene 1494 1/2 Miil ere præsterede for Veicorpsets Officerer og Betjente, og saare naturligt finder man en paa faldende Ulighed i Fordelingen af disse Ægter paa de forskjellige Communer, da de, in natura præsterede, ligesaalidet kunne være lige fordeelte over et Amt, som over hele Landet; eftersom vedkommende Sognefogder maae afgive dem, hvor de forlanges. Til Beviis anføres: at medens enkelte Communer aldeles ikke have kjørt, eller kun indtil 60 Miil, have andre af lignende Størrelse kjørt indtil 450 Miil - og medens enkelte Communer kun have gjort Kjørsler af 2 4 og 6 Miil med Veicorpsets Officerer og Betjente, have andre maattet gjøre indtil 113. - Vi troe saa meget hellere at burde henlede vore Læseres Opmærksomhed paa denne Forfatters Bemærkninger, som vi ansee det for særdeles ønskeligt, at hans Exempel blev efterfulgt af Andre, der ere ligesaa bekjendte med Sagen, der tales om, som denne Forfatter har viist sig med denne; thi det Beviis, der præsteres ved Tal, naar disse forøvrigt ere rigtige, er af det Slags, der ikke lade sig gjendrive ved blot Raisonneren.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Under Jndsendt læses i Viborger Samler: "Forudens de Gienstande, som i Viborger Samler Nr. 145, efter Uddrag af Kieler=Correspondensblatt, yttres Formodning om ville komme paa Bane ved de jydske raadgivende Stænders Forsamling, tør man haabe, at ogsaa følgende ville vorde tagne under Overveielse. Afskaffelsen af de saakaldte Natmands-Folk, der ere eiendommelige for Jylland, og hvis Antal, maaskee ikke under 1000 Jndivider, ere en gavende Orm paa Statsvæsenet. Jndskrænkning og større Contro med Kongeægterne, samt deres ligeligere Fordeling amtsviis, ved at tilstaae Yderne en moderat Betaling, der aarligen fordeles paa hele Amtets Hartkorn. En Udvidelse af Pligtens at deeltage i Veiarbeide til samtlige Landboere. Communications=Veienes Forbedring, uden at enkelte Sogne belastes utilbørligen med Broer og Steenkister. Forandring ved Fattigvæsenet paa Landet, og, om muligen, at Amts- og Sogne=Fattigvæsenet blev forenet. Afskaffelsen af den tiltagende ulovlige Handel paa Landet af de saakaldte holsten ske Drenge, ved at nedsætte Tolden paa de Gienstande, som ere blevne Nødvendigheds-Artikler, saasom: Kaffe, Sukker The, Tobak, fiint Klæde m.v. Forandring i de paa Landet tilværende Commune=Afgifter og i Myndigheden til at bestemme samme. Forandring i Forordn. 14de Debr. 1818. 5 9 2det Membrum, for at forebygge, at de Transporterede skulle lide Mangel paa Underholdning. 121,
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Fregatskibet Freya, Callsen, fra Flensborg, bestemt til Vestindien, er den 30te Octbr. praiet paa 4705. N. B. og 9 24, V. L. for Greenvich. Alt var vel ombord, skjøndt Skibet havde udholdt et skrækkeligt Veir i Nordsøer, og i den engelske Canal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Ibehoer Ugeblad melder, at Professor J. H. A. Torier afgaaet ved Døden Natten imellem den 29de og 30te Novbr. Han var født i Jteho den 3die Decbr. 1777. havde besøgt Blaagaards Skolelærerseminarium, og blev derpaa Lærer ved Borgerskolen i Slagelse. J Aaret 1800 sendtes han, med nuværende Provst Strøm i Cregome, til Schweiz, for at lære at kjende Pastolozis dengang berømte Jnstitut i Burgdorf. Frugten heraf fra hans Side var en udgiven interessant Reisebeskrivelse. Efter sin Hjemkomst gik han til St. Petersborg, hvor han blev Huuslærer i en fornem russisk Familie. Siden 1824 havde han privatiseret i Itzeho. Hans første Forsøg paa Forfatterbanen var en Oversættelse af Thiemes første Næring for den sunde Menneskeforstand, hvortil afdøde Biskop Plum havde skrevet en Forerindring. Til sine sidste Dage var han sysselsat med literaire Arbeider, navnligen for Itzehoer Ugeblad.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Det af Hr. C. L. Thaarup udgivne Tidsskrift: Dansk Penningmagazin til nyttige Kundskabers Udbredelse, har i den sidste Tid vundet meget ved, at de forhen givne mindre gode Afbildninger ere ombyttede med vakkre Kobberstik af Hr. A Lillienberg, hvilket vistnok vil have en større Afsætning til følge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Marsvinsfangsten ved Middelfart tegner i dette Efteraar til at blive heldig. Saaledes fangedes i sidste Uge 298 Marsviin, en ret god Opmuntring for Jægerne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Brevbæreren i Faaborg, en brav Borger, er paa Hjemhveien fra Svendborg aldeles forsvunden, uden at det endnu, uagtet de ivrigste Efterforskninger, er lykkedes at opdage Aarsagen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Baadsmanden paa det danske Vagtskib ved Altona, som blev knust ved en ulykkelig Paaseiling af et engelsk Dampskib, blev forrige Søndag begravet paa Ottense Kirkegaard, paa en meget høitidelig, endog militairisk Maade, idet der af Altonas Garnison affyredes en tredobbelt Geværsalve over Graven. Skibets Mandskab, saavelsom Officerer af forskjellige Vaabenarter, havde sluttet sig til Processionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
J Flensborg havde 2 Drenge forleden Dag været saa forvovne at gaae ud paa den endnu meget usikkre Jis paa den saakaldte blaa Dam ved Slotsbjerget, der brak itu under dem, men vare dog saa heldige, at blive reddede. Men den ene Drengs Moder kunde, istedetfor at takke Gud for hendes Barns Redning, saavidt forglemme den moderlige Kjærlighed, at hun paa barbarisk Viis pryglede det saa længe indtil den arme Dreng sank omkuld med sønderslaget Been, og endnu dermed var Ravnemoderen ikke tilfredsstillet, men traadte Drengen saaledes paa Ryggen, at Rygraden blev stærkt beskadiget. Saaledes lemlæstet ligger han nu paa Smertesleiet som et Offer for moderlig Unatur, endogsaa Mælet berøvet til at kunne forkynde denne skjendige Daad, som kun ved Tjenestepigens Nærværelse blev bekjendt, til Skjendsel for den afskyelige Moder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
J Rendsborg havde man alt i længere Tid bemærket, at der vare falske Penge i Omløb, og Tirsdagen den 25de Nybr. blev en der bosiddende Knivsmed og hans Kone arresterede som mistænkte for Falskmyntneri. Hvorvidt de ere skyldige eller ikke vil nu snart blive oplyst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Paa Ødemark ved Slagelse tildrog det sig midt i f. M.,a at en Pige, henimod Sengetid, kom hidløbende til sin derboende Broder, med Klæderne i Uorden, Huen afreven, og et blødende Saar i Halsen. Hun fortalte, i det skrækkeligste Oprør, at hendes Kjereste havde lokket hende ud til et Stevnemøde blandt nogle Stubbe paa Vielsted Mark, hvor han havde søgt at aflive hende med en Kniv. Karlen, ved hvem hun er frugtsommelig, blev greben; men, efter otte Dages Forløb, igjen løsladt. Begivenheden, der er ligesaa gaadefuld som rædsom, har vakt stor Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Efter Forlydende har en Districtschirurg i en af Sjællands Smaakjøbstæder for vedkommende Autoritet anklage en anseet geistlig Embedsmand sammesteds for Qvaksalveri.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Ved tredie Auction over den Timmske Myntsamling, ere adskillige sjeldne Stykker komne i udenlandske Mynt= og Medaillesamleres Eie; og adskillige andre i vore egne Landsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Den 2den D. er Silke= og Klædehandlerne Jsrael Jacob Heilbuths og David Jacob Heilbuths Boer tagne under Behandling af Kjøbenhavns Skifteret, som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Den 25de November og Aftenen indstrandede paa Anholts østre Rev Galeasen, Rudolph., Skipper J. G. Tietz, af Svinemünde, fra Newcastle med en Ladning Steenkul, samt nogle Kurve Fayance og Glasvarer, bestemt til Stettin. Endeel Skibs=Inventarium og Takkelage, samt 2 Foustager Glasvarer og noget Fayance, er bjerget; Fartøiet er derimod i Natten til den 27de gaaet istykker og drevet bort.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Tidernes Tegn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
(Af Kjøbenhavnsposten.) Strid, Publicitet og Novationer ere Tidernes Tegn. Frygteligt blæser Heimdall i sit Gallerhorn, saa Aaren svulmer i hans Pande, og skjærende Toner fare over Jorden. Dog - hvad vil det sige, Heimdalls Musik har der saa aldrig været meget ved: han blæser Posthorn, og det Jnstrument er endnu langt fra at være bragt til Fuldkommenhed. Men selv Harmoniens Sønner her paa Jorden reise sig til Strid og blodigt Stævne: Giger, Fløiter, Pauker og Trompeter - hele Musikken staaer op i een frygtelig Dissonants, som skal opløses for Hof= og Stads=Retten. Primo= og Second-Violinen mødes i en skarp Terts, den bløde Bratsch ophidses ved en Tordentale af sin kraftigere Fader, den alvorsfulde Bas; Clarinet og Fagot stikke Hovederne sammen: den Sidste er især virksom; thi det er, som bekjendt, Den af dem alle, hvis Røst kommer den menneskelige Stemme nærmest; Oboen, der ellers, stor og ene, i Bevidstheden om sit Værd, føler med Franskmanden, at Pembouchure cest Phomme", hæver sig nu med sin eiendommelige Svada og bevæger Gemytterne; ja selv den blide Fløite er vild som en Vægterpibe, og udsender sin Sønnesøn, den lille Piccolo, som Piber, til at gaae i Spidsen for Hæren - medens Trompeten, denne Kampens værdige Repræsentant, blæser op til Slag, og Pauker og Gon gen lægge sig i Baghold, for til rette Tid at kunne faldet ind. Hvad skal Enden blive? Naar skal atter en blid armoni samle de spredte Toner. - Menneske, Du, om først kastede Fakkelen i det brændende Huus - ha Du ogsaa betænkt Din Gierning, har Du ogsaa overlagt Tine Ord, naar Du siger, at gen af Orchesteret udført Fugato - næsten maa betragtes som aldeles mislykket. Veed Du vel at denne mislykkede Fugato vil blive frem agt som Bilag ved Sagens Documenter, - og veed Durel, at Rygter og offentlige Foranstaltninger ikke maa indføres i de offentlige Blade? – hvor tør Du vove at udsprede Rygter om Second-Violinerne og deres Finale ved Prøven - Og hvorledes troer Du Dig istand til at bestemme, paa hvilket Trin vort Kapel staaer eller ikke staaer, ved Du overhovedet om det staaer paa noget Trin - Og endelig - tør Du med Vished paastaae, at Jngen, der bærer Navnet Kunstner med Rette, vilde forlade en Prøve, som den omtalte, før den var tilende. - er det ikke maaskee langt rimeligere, at tvertimod Enhver, der med Rette bærer Navnet Kunstner, vilde forlade en slig Prøve, før den var tilende? – Raser Du, Menneske, vil Du fordrive Musiken af Landet? – J Sandhed, Hvad er Liver uden Musik, den faldne Jord uden Toner, et stort forladt Kapel, hvor Lamperne ere slukkede og de Levendes Røst er uddød. - Men jeg forudseer, hvorledes det vil blive det vil gaae som ved Babylons Floder, hvor de grædende sad, Mens Citheren taus mellem Pilene hang; thi lader os aldrig glemme, at Vor Verden her er et Orchester: Hver af os er et Jnstrument - og lader os handle varlig med Instrumenterne, paa det at det maa gaae Musiken vel, og den maa opfylde Landet med Kunstnere, der bære Navnet Kunstner med Rette." Ogsaa en Røst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
(Jndsendt til Jversens Avis.) Fra Nordens Baldurs blide Opholdsted, Hvor intet Ureent var, hvor idel Fred Hver kraftig Rune bod, en Rost er kommen Til Odinser, som om man rørte Trommen, Til Krig, - Igjennem Graven Røsten kom - Saa hedder det, men der kan meget tvivles om - Jabroder og Fuxsvandser, høres ei fra Guders Sale, Eiheller falder der just, Spark i deres Tale. - En Røst fra Jorden derfor tør i Admyghed udsige: At slige Ord kom ei fra Aanders Rige; At selv ei Fenrisulv i Jotunheim, naar han er vred, Kan brumme med slig Bisterhed. Herr Breidablik vi disse Ord paa Hjertet lægge vilde Og haabe, at han ei optager os det ilde. Hans Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Reisende med Dagvognen. Den 12te Decbr.: Hr. Schutter og Hr. Circovius fra Aarhuus; Hr. Dorlef fra Randers, Hr. Gartner GimmelkeDøde. M. C. Hocker, f. Koch; Anne D. Rakken, f. Larsen, 62, fra Hobro. Aar; F. W. Wacker, 32 Aar; Dorthea Messmann, f. Bauer, 34 Aar; C. K. Rigine Heequet, 20 Aar; Anne C. Sechausen, f. Poulsen; S. M. Kaas, f. Hilker, 31 Aar; Fru Maclaclin, Enke efter Commandeur Munthe af Morgenstjerne, 79 Aar; alle i Kbhvn. A. L. C. J. Bøtcher, f. Myhre, 21 Aar, i Rudkjøbing. C. Andersen, f. Madsen, 53 Aar, i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-13
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 8de Decbr.: J. Hansen f. Hull t. Cappeln, ball. (udgaaet den 9de). - Udg. D. 8de: J. Jensen t. Aalb. D. 9de, P. A. Jensen f. Altona t. Aarhuus og Horsens. D. 10de: K. Hansen f. Aalb. t. Østerr. Et Meyer f. Rørvig t. London.