JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Umyndiges Penge, kan Et Tusinde Rigsdaler i næste Snapsing, bekommes til Laans imod sikker Pant og gangbar Rente; Underretning faaes hos Jacob Frisenberg paa Hvitvedgaard ved Caloe pr. Aarhuus. Mønnesteen og Tagsteen. af beste Slags er at faae til Kiøbs. for billig Priis udi Høi Velbaarne Hr. Brigadier von HallingsGaard i Aalborg. Dronninglund den 5. Maji 1789. P. Mortensen.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Jaa Dronninglund kan dette Aar som sædvanlig bekommes adskillige Slavs godt Bøgebrænde fragtfrie ved Aalborg leveret, naar Vedkommende jo før jo kierere og i seeneste inden neste Maji Maaneds Udgang, derom behager at mælde sig hos Gaardskarlen Niels Olesen udi Høi-Velbaarne, Hr. Brigadier von Hallings Gaard i Aalborg. Dronninglund den 14. April 1789. & Agger og Eng omtrent 2 Tønder, beliggende udi Kiær En smuk bygget Selveier Bondegaard, staaende for Hartkorn Herred i Aalborghuus Amt, tet ved Havet, agter Eieren underbaanden paa billige Conditioner at bortsælge; Bygningerne. ere 3 Længder Huse (hvoraf de 2de i Brandtrassen er asseureret, ere ganske nye, og det ældste bygget for 10 Aar siden, er i et og alt af overmaade godt og stærk Eege Tømmer. Samme er og saaledes indrettet, at en honet Familie derudi manelin og med Fornøielse kan boe. Alle navnlige Slags Hav-Fisk kan ba ves i Overflødighed, da der er baade Aal= og Bundgarns=Stader som tilhører Gaarden. Jldebrændsel i Mængde, saasom Gaarden eier 2 Skovparter, og megen Overflødighed af Heeds og Moser, thi af Skoe=Tørv kan aarlig sælges mere end 100de Læs Mosen uden Skade. Udsæden er 3 Tønder Rug, 6 a 8 Tdr. Byg, ligesaa megen Havre og 1 a 2 Tdr. Vaar=Rug. Avles aarlig 50 a 60 Læs godt Høe. Fodes 5 a 6 Bester, 10 a 12 Fæehoveder og 30 Stkr. Faar og græsses saamange Hoveder af alle Slags som Eieren behager. At rose Gaardens gode og (for en Bondegaard) smukke Bygninger findes ufornøden, saasom den Lysthavende best kan erfare samme ved Eftersyn. Nærmere Efterretning kan faaes hos Kiøbmand Hr. Michet Jeeg i Aalborg, og Hr. Anders Torst i Hals, som om Gaarden og Eierens Navn giver Oplysning.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Paa Restrup Hovedgaards Stude=Drivt, agter Forpagteren, at indtage paa Græsningen i denne Sommer, 100 Stk., Stude, men ikke af Staldfæe, imod 1 Rdlr. pr. Stk. i Græs Leie, som herved bekiendtgiøres til Vedkommendes behagelige Efterretning, og maatte da herom gives Beskeden til medio denne Maaned. Restrup den 4. Maji 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Ja Sr. Hans Rosenkilde, forhen Sognedegn for Saltum og Hunne Menigheder, tilligemed hans Hustrue begge ved Døden vare afgaaet i Brøndum Præstegaard, han den 26 og hun den 23. April sidstleden; saa har undertegnede Skifteforvalter, efterat dette dobbelte Dødsfald ham var anmældt den 27. April om Aftenen sildig, strax Dagen derefter taget de Aldsdes Boe i Saltum Degneboelig under lovlig Forsegling og Renistering. Credi= og Debitorer, samt alle andre, som i ovenmældte Dødsfaldes Anledning maatte have noget at erindre, vilde behagentlig indfinde sig i Stervboestedet til de i Loven befalede Tider 30te Dagen indfalder den 25 Man 6. og 12 Uges Dagen den 8 Junii og 20 Julii førstkommende. Jngstrup Præstegaard den 30 April 1789. Worm.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Arvingerne efter Huusfæster Christen Jespersen af Schiørping i Sogn og Bye paa Budderupholms Gods, hans den 20. April sidst ved Døden afgaaet Hustrue, Maren Nielsdotter, indkaldes herved til at møde i Stervboet paa de Tider, naar Skiftet efter hende i Følge Loven skal forrettes, for deres Tarv under samme at lagttage. Buddeerupholm den 2 Maji 1789. Paa (S. T.) Frue Cancellieraadinde Biørns Vegne, T. Thygesen. Skiftet efter Forpagteren i Kirketorp Præstegaard Hr. Søren. Aagaards afdøde sal. Hustrue, Sophie Dorothea Nors, vorder til videre Behandling og Fremme foretaget den 22. Junii førstkommende Kl. 9 Formiddag, udi bemældte Kirketorp i Hør num Herred, under Aalborghuus Amt, dette bliver herved bekiendtgjort til Efterretning for Boets Credi= og Debitorer, samt enhver som kunde have noget med Boet at bestille og ved Skiftet ville erindre, at de til samme Tid ville møde, da det formodes at Skiftet berørte Dag til endelig Slutning kan optages. Nibe den 4 Maji 1789. Paa hans Excellence Hr. Geheimeraad, Stiftsbefalingsmand. og Amtmand von LevetzausVegne, efter Fuldmagt, N. S. Wedel.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Til de respective Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres, at for& nævnte Nibe Veiermølle bliver stillet til 2den og 3die Auction, i Fald fornøielig Bud ikke skeer ved første Auction, og da det Heele imod første Prioritets Ret udi bemældte Veirmølle kan i Fald forlanges det meste af Kiøbe Summen og maaskee blive staaende; i øvrigt behager Liebhavere at tage tidtberørte Mølle under Øiesyn. Øster Tørslev den 6 Maji 1789. Som Cautionist og Selvskyldener, Søren Sørensen.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
J Lundgaards Stampe=Mølle paa Baroniet Willestrup, er sidstafvigte 5. Martii ved Døden afgaaet Fæsteren Niels get under lovlig Behandling; thi bliver dette Dødsfald i de Aal Hansen Hamborg, og hans Stervboe til lovbefalede Tider taborgske Jydske Efterretninger 3 Gange i Rad offentlig bekiendtgjort og Stervboets Credi= og Debitorer anmodede jo før jo kierere at mælde sig og i seeneste ved de berammede Skiftesamlinger her paa Skriverstuen den 20. Jumi og 8 Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, de første at anmælsom lovlig skee bor og de sidste at betale hvad de kan være skylde deres Krav eller Pretentioner, legitimeret med saadan Beviis dige til Stervboet. Og som den Afdøde var Feldbereder af Proutilbereed og deels bered, som man ikke kan vide om tilhører session, hvorover er forefundet i Stervboet endeel Skind deels Boet eller andre, saa vilde alle som formeene at have Pretention i Henseende til Skind, behage at henvende dem forinden den 20 ving i Stervboet, Feldtbereder-Svenden Hans Nielsen i be Junii førstkommende til den Afdødes Svigersøn og eeneste Ar mældte Lundgaards Stampemølle, som er committeret at afgiøre denne Skindhandel, for saavidt enhvers Pretentioner findes kovlig og beviislig. Willestrup den 5. Maji 1789. Paa den høie Hr. Skifte=Forvalter. Vegne, som committeret, F. Sørensen. Juusmand Mads Thøgesen i Fieldsted Bye paa Linderum gaards God er død uden Livsarvinger, hvorfore alle som maatte have noget at fordre enten som Arv eller andre Prætention efter ham, ville indfinde sig ved Skiftets Foretagelse der 9. Maji førstkommende i Stervboestedet, da enhver kan vente sig lovmæssig Behandling. Lindermasgaard den 28. April Billeschov. (emderumgaards Vinterstude (der er af en bekiendt god Slags - og i skikkelig Stand) som har været udspredt Rygte om, at vare solgte, bekiendtgiøres for hvem dertil dem vil være Liebharer, at de endnu ere usolgte. Linderumgaard den 30 April Billeschov.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Jeg undertegnede har til Logie beqvemme Væ Til Leie. J relser, til Efterretning for de Herrer Præ ser og Proprietales bekiendtgiøres som sig deraf vilde betiene i Snapstings Tiden eller oftere, da Leien der skal blive antagelig, hvorom accorderes med Kiøbmand. Johan Ludevig Hartmann, i Jomfrue Annegade.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Vandagen den 18 Maji førstkommende bliver holdet offentVi lig Auction, over det paa Moesgaard i HaureballegaardsAmt værende Løsøre, der tilhører afgangne Geheimeraad Baron von Guldencrones Stervboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Sengeklæder, endeel gode Bøger, Boeskab af alle Slags, Vogne, 4 Hopper og 8te Køer m.m. Auctionen holdes paa bemældte Moesgaard og begynder Klokken 9 Formiddag. Aarhuus den 17. April 1789. f Jørgen Christensen paa Østeraae kan bekommes i næ i ste Snopstings Termin 400 Rdlr. Børne=Penge mod Pant og lovlig Rente. a mod Pant i Jordegods forlanges næst 7000 Rdlr. kommende Snapsting til Laans, hvorom nærmere Underretning faaes fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Med Skiftets Foretagelse efter afgangne Huusfæstere Peder, Pedersen her paa Godset i Wisborg, blev anmældt, og bemældte Afdødes Arvinger skal være: a) en Broder Hans Pedersen, Gaardmand i Als; b) en Syster Maren Pedersdotter, som er gift og boer i Sielland; c) en Dito Barbara Pedersdotter i Wisborg; d) en Dito Jnger Pedersdotter, opholdende sig i Øster Torslev; e) en Dito Anna Pedersdotter, som ved Døden er afgaaet og har efterladt sig Børn, der opholder sig hos Faderen i Wisborg, undtagen en Søn Christen Christensen, som for ungefær 3 Aar siden er rømt fra Godset og har ei siden været at spørge; f) en Halvsyster Johanne Pedersdotter i Als og endelig g) en Halvsyster Maren Pedersdotter, hvis Opholdssted ei vides; disse og om flere ere, indkaldes herved (da der er formaaes videre Bekostning) til at møde eller møde lade ved den udi Stervboestedet berammede Skiftesamling den 12. Mai førstkommende, for at iagttage deres Arveret. Ligesom de den i anden Henseende maatte være denne fattige Stervboe vedkommende, anmodes at indfinde sig berørte Tid og Sted, da enhver efter Boets Tilstand skal vederfares Ret. Wisborggaard den 24. Martii 1789. Fuldmægtig. Poulsen, en udi endeel Aar ved det Fyenske Regiment standne og i Aaret 1786. demitterede Corporal, navnlig: Johan Christian Fyhrer er den 12 Februarii sidst ved Døden afgaaet udi hans næstehavende Huus paa Halkier Gods udi Blære Sogn og Bye under Aalborghuus Amt Aars Herred, og efterladt sig en Enke samt et umyndig Barn i saa fattig Tilstand at Boet ikke formaaer at bekoste et ordentlig Proclama, hvorfore dette Dødsfald herved 3 Gange udi de Jydske Efterretninger giøres bekiendt De som skylder noget til bemældte Stervboe ville uden Henstand, betale samme, og de der haver noget at fordre anmælde og lovlig ligitimere deres Krav paa Skifte=Stedet i bemældte Blære 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato den 13. Maji og 24. Junii førstkommende, da dette Skifte sidstmældte Dag om muelig bliver sluttet. Halkier den 31. Martii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-05-08
Min her i Sæbye iboende og paa Algaden beligH.M. Wegende Gaard, agter jeg underhaanden at bortsælge, den bestaaer af 18 Fag Bindingsværk og er straatækket, J samme ere 4 smukke Værelse, Sovekammer og Overstue, Spisekammer, Kiøkken, Bryghuus og Pigekammer ; ere rummelig Gaardsplads med en vaariig Kilde og et nyt opbygget Sidehuus med Jndretning til 1 a 2 Køer, det fornødne Brændsel a. Ved Gaarden er desuden en veldyrket og god Frugt- og Kiøkken Have, og Synden til samme 2de Agre. Da Sæbye er et let og behageligt Levested, kunde Gaarden, der, som bekiendter i meget god Stand, formedelst dens gode og beqvemme Jndretning, der er blandt de beste her, være tienlig til en Enke eller anden honet Familie. Om Kiøbet vilde man jo før jo hellere behage at henvende sig til mig selv her i Sæbye. H. J. sal. Munsses.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
4) Hamborg den 26. October. J Sverrig ere Omstændighederne, efter vore største Kiøbmænds Forsikkring, bedre end hvilket man her heel vel kan vide, da de gik igiennem her værende Hænder, saavelsom en Deel af de Penge, der kom politiske Barometer, holder sig endnu meget godt. Fra Frankerig har Sverrig i lang Tid ingen Subsidier faaet. i Rusland og Danmark. J Sverrig haves rede Penge, som begge disse Riger mangle; og den svenske Cours, dette fra Constantinopel, vor nye Species nynt til Kongen af Sverrig. Man var nysgierrig i Helsingøer, aabnede Tønden, og fandt bemældte Flensborg den 15 December. Omtrent for 12 Dage siden passerede fra Hamborg her igiennem 4000 Rdlr. af Summa der.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Schleswig den 15. December. (Taget af Kiøbenhavns Handels=Tidender No. 36.)
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Det er vist, at Gustav den Tredie har angrebet Rusland, uden desangaaende i Forveien at have raadført sig med Preussen. Porten gav nogle Penge dertil *),man betiente sig af det første Paaskud der beste, og Erklærigerne til Rusland vare forfattede i en Tone, som hidindtil ikke har havt Sted imellem kronede Hoveder. Fordringerne vare saa overdrevne, at den store Friderich, i Spidsen af sine seierrige Hære, der eiede et fuldt Skatkammer, og var bekiendt for en af de største Feldtherrer, aldrig skulde have vovet saadant. - Gustav blev Souverain - den svenske Flaade slog tavvert, men ikke afgiørende: og efter alt hvad der var foregaaet, maatte Sverrig vinde littter afgiørende Slag. Man svillede Comedie med Flaaget af et erobret Skib, slog til Ridder, og holdt Triumph under aaben Himmel, ja man talede endog om erobrede preussiske Flag, som vare tagne af en Coffardie=Brig. En offensiv Krig var begyndt tvertimod Rigets Love, uden Senatets Minde, en Deel af Armeen i Findland satte sig derimod. Den første Fæstning paa Veien til Petersborg lod sig ikke erobre, Landtropperne gik Krebsgang, Flaaden blev indspærret, og den Trudsel, at der ikke skulde blive Steen paa Steen i Petersborg, blev uopfyldt. - Efter Friderich den Eenestes Død sigtede Gustav ikke mere paa Norge, men paa Findland. Catharina forlangte den tractatmæssige Hielp af Danmark. Deriniodhavde Preussen 24 Engeland først intet at indvende. Skibene bleve udrustede, og da man troede, at Danmark, i det mindste behøvede 18 Maaneder for at kunde lade sig see i Feldten, trængte 12,000 Nordmænd ind i Sverrig under Commando af Landgreven Carl af Hessen, en Svoger af begge Kongerne. Denne Prinds svarede til den Meening man havde gjort sig om hans krigeriske Talenter, og som Friderich den Store havde opdaget hos bar. J den ubehagelige Høstens Tid marcherede han igjennem Veie, som man holdt for at være utildængelige, og for at holde de til Grændsernes Forsvar bestemte Corps borte uden Sværdslag, gik han selv med 7000 Mand til Venstre, og sendte Generalingjor Grev Schmettour med 5000 Mand til Høire, saa at de havde laat alle Passer tilbage, da de igien traf sammen. Et Corvs Svensker vilde giøre Generalmajor Mansbachs Avantaarde af 3 Batailloner Veien stridig, og dette Corps blev tilligemed alle Officererne fangen, alle Kanonerne tagne, og de Norske havde kun 5 Døde og 10 Saarede. Førend GrevSchmetton, som var paa Anmarschen, kom paa Pladsen, var alting forbi.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den norske Armee udmærkede sig paa forskiellige Maader. Prindsen af Hessen kunde vælge Stabs=Officerer, og der var ikke en eeneste Generallieutenant ved Armeen; dette var Aarsagen, hvorfor Grev Schmettow, som Generalmajor, var den Høistcommanderende efter Feldtmarstalken. Armeen begik ingen Excesser i Fiendens Land, betalte Alting med rede Penge, og tog intet uden det, som tilhørte Kongen og ikke Undersaatterne, naar enkelte Sol datere begik nogen Ulæmpe, blev Skaden strax erstattet med rede Penge. Alt dette er positiv sandt, Modpartiet maae nu skrive og sige hvad de vil. - Den tredie Besynderlighed ved Armeen var denne, at Krondprindsen af Dannemark, uden at anmasse sig nogen Commando, uden Equipage, uden Kiøkken, uden Telt og uden Vogn, reed som Volontaire ved Tropperne, og derved opmuntrede Soldaterne til at udholde alle Møisommeligheder, som han ge ingen Bagage medføres, og Kongens eneste Søn leed selv deelte med dem. Paa denne Marsch kunde i 3 Da taalmodig Hunger og Tørst. mændene skulde være tæt ved Gothenborg, førend man J London og Berlin havde man ikke formodet at Nord troede at de kunde sætte sig i Bevægelse. Gustav ilede at bevæbne Borgerne i denne Stad, paa hvilken hans Vel beroer. Dette afsloge de, fordi de satte deres Eiendeele i Vove naar de værgede sig. Men Bønderne, som Kongen, Saandinaviens største Taler, harangerede for, og kaldte mede til ham; uhældigviis var der intet Brød til dem, Fædrenelandets Støtter, sine Brødre o. s. v. disse strøm og Borgerne i Gothenborg vilde ikke creditere. Ved denne Leilighed skal de Danske være bleven kaldte Fanens Jutar.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den preussiske Gesandt lod sig nu see i Gothenborg, den engelske Hr. Elliot var der allerede, og disse truede en Vaabenstilstand, under hvilken de Svenske paa en Danmark med et Jndfald i Holsteen. Der blev sluttet troeløs Maade borttoge en Transport af norske Baade, med Levnetsmidler, og de Kanoner, som vi havde frataget deres Tropper under Oberste Tranefeldt og General Hierta Man vægrede at give dem tilbage, uagtet begge Mediateurerne paastode det. Paa disse Baade havde man fundet en Kasse med chirurgiske Jnstrumenter, hvortil der efter befaling blev føiet Lænker og andre Ting, og altsammen bragt paa Raadstuen; her blev holdt Tale til at dette var Tortur Jnstrumenter, som de Danske hav Folket, og Jnstrumenterne foreviiste, med det Tillæg: de medbragt for at fornye Christian den andens Scener i Sverrig, Alt dette er utroeligt, men det er bogstavelig sandt. Prinds Carl vilde ikke indgaae den forlængede Vaabenstilstand, førend Baadene vare tilbagegivne. Mediateurerne holdte stærk an hos Kongen, som skrev et truende Brev til Prindsen af Hessen, men en Coureer, som begge mæglende Magters Ministre lode følge efter, bragte et Brev fra dem, med indstændig Begiering, ikke at agte paa hiint Brev, fordi - - - Prindsen af Hessen paastod sin Ret. Mediateurerne vare meget vel fornøiede med ham og Danmark, men yderlig misfornøiede med Kongen af Sverrig, Prinds Carl udskrev altsaa en Brandskat af 100,000 Rdlr. Spec til Betaling for Baadene og Ladningerne, da Kongen af Sverrig havde lovet at betale dem, hvilket ikke skeede. Kongen skrev derpaa et Bønne brev til Kronprindsen, og bad meget om Kanonerne. Kronprindsen skienkede ham dem, dog under den Betingelse, at det øvrige skulde betales. Dette kunde ikke skee. hvorfor Prinds Carl tog tvende Kiøbmænd, som Gidsler, for 50000 Rdlr. Spec. med sig, og disse ere meget bekom rede for, at de Handlende kommer til at tabe Pengene. -
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Armeen er nu i Norge igien. Foruden Gidslerne har den medbragt endnu en anden Karl, som Svenskerne have brugt til at uddeele Geværer iblandt de Bønder, som allerede havde overgivet sig, og følgelig til at begaae et Forræderie, som vilde have kostet meget Blod, dersom man ikke i Tide havde opdaget Spionen. Han skal, som det hedder, i Christiania have 50 paa sine posteriora, og derpaa lader man ham løbe. Begge Gidslerne gaae omkring hvor de vil, paa deres Parole, bliver hver Dag budne til Gæst, og overvældede med Høfligheder. Alt dette er Facta.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Preussens Jalousie mod Rusland, som nu tydelig viser sig i Polen, og Fortrydelse over at Rusland afslog Preussens Mediation. - Frygt for at Sverrig aldeles skulde synke, og maaskee - - - ere Motiverne til Preussens Opførsel. Saa meget er imidlertid vist, at Sverrig ikke havde Løvte om Bistand, hverken fra Preussen eller Engeland, da Kongen vovede Skridtet. Over heele Europa seer det nu mere ud til Krig end til Fred, Gud veed hvad Udfaldet vil blive (efter Schlozers Staats=Anzeigen.)
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Aalborg den 15. Maji. Under 1. hujus d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet Forordning, angaaende et Laan paa Annuiteter til 3 Procent i Forbindelse med den under 11. Martii sidstafvigte allernaadigst paabudne Skat, og skal denne Anordning imidlertid ikke gjøre ringeste Forandring udi den angaaende Paalægget udgangne Forordning, men de derudi befalede Forandringer have deres Fremgang uden noget Ophold - Herved autoriseres alle Formyndere og Administratorer, der forvalte Umyndiges eller offentlige Stiftelsers og Jnstituters Midler, at deeltage i Laanet. Af dette Laan skal hvert Aar indfries en vis Summe, som ved een til hvert Aars 2 Januarii foranstaltende Trækning skal bestemmes.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den 1. Maji er den personel Capellan i Thisted Hr. Hans Høyer allernaadigst beskikket til Sognepræst til Hiortnis.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den 6 er Provst og Sognepræst til Holmens Kirke i Kiøbenhavn Hr. Hans Henrich Thybring beskikket til Biskop over Christiansands Stift.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Sidstafvigte Søndag blev der i Frue Kirke holdet Bispevielse, da Biskoppen over Aarhuus Stift prædikede til Høimesse.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Samme Dag holdt Hr. Professor Adler som Tydsk, Hof=Prædikant sin Tiltrædelses Prædiken i Slots Kirken.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den 11. Maji afbrændte Gaardmand Hendrich Vinters Rollingshuus i Ferslev, som for faa Aar siden af nye Eege Tømmer var opbygt. Jlden formeenes at være opkommen ved en gammel Huuskones Uforsigtighed, som heedede Ovnen. Formedelst den stærke Storm og Bye mændenes Fraværelse i Marken ved Bygsæden, blev alt Æde= og endeel Sæde=Korn opbrændt, med alt hvad som var paa Loftet. Den Høieste være æret, som hindrede Luen at gribe videre om sig.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
J Anledning af Sallig Doctor Junges Død indsendt fra Landet. Interdum docia plus valet atte Malum. Hiv Læge, Doctor, Archiater, 2 Borhaver, Stabler, Hippocrater, Al Verdens Læger selv til Lægedom har Trang Og Konstens Sønner, gaae som andre Kiødets Gang Og Livet stakket er, men Videnskaben lang! De Syges Hielpere maae hielpeløse bukke, Hvor er den Panace, Livs Balsom, Salve Krukke Der Død og Sygdom kan af Kroppen udelukke? Det viistes da vor Ven, den brave Jonge døer Som Læge, Feltskiær, Acoucheur. Hvis Konst var udenlands og hiemme i Honeur.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
En Læge, af de sande, ægte Ei at de Stolte der, desvære, Gud fornægte Der troer at alt beroer paa Træf, Natur Machin. Og glemme den der er i Frelsers Brød og Viin. - Vil giøre Jertegn mod en jordisk Medicin lad de La=Metrier hos Vantroe sig forgude! Men hvo skal redde Dem, naar Livets Haab er ude, Naar Døden løser op den Siels og Legems Knude. O Junge, jeg har seet Dit Gravskrivt paa Latin, Dit elsket Regiment berørte Dine Trin Kan Du da hædres af en Landsbye Haand, som min Nei Du fortiente bedre Ode Af Konstens Mester, een som din Collega Thode. - Dig skylder jeg en sand Attest Fra hiint det sørgelige Møde, Hvor Du var Læge, jeg var Præst, Da Styrke, Ungdom, Adel, døde, Da Siels og Legems Sorg hverandre Hænder bøde. Da Du ei egenklog, og stræng Jog Præst, og Bog og Trøst fra Synders Syge=Seng.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Da Du fornuftig og forsigtig Har vidst, hvad Deel der meest er vigtig, Man Kroppen noget er, men Sielen mere pligtig. O Du med Din sagtmodig Cuur, Skiønt den var ei enhver til Maade, Et glemte Naade for Natur Du passede Dit Kald og lod vor Herre raade Nu er Du selv, som Læge død, Din Cour den kunde Dig ei redde. Den Du for andre for, sidst for Dig selv opbøde Affældig gamle Mand, fra Gravens skumle Bredde, Men Du foer vel, da Du gik væk Til Over=Lægen gik, som heeler al vor Bræk. Du gaaer ei meer paa Aalborgs Gader At sørge for en syg Soldat. Du i Almagtens Værker blader, Hvor Lægen er illuminat. Hvor ingen Syge=Draaber rækkes. Hvor ingen Arm og Beene brækkes. Hvor ævig Karskhed boer, naar Legemet opvækkes, Du følger ingen jordisk Leir, Thi der, hvor Du nu er, er Døden slugt i Seir. - En anden Rang! end Doctor Hatte, Da Engler Kronen Dig paasatte Programmet til Din Himmel=Grad. Var Salven udaf Gilead, Som Du i Døden for Din syge Siel udbad. Forlovede. Hr. Andreas Erichsen Hvass, Sognepræst til Nors og Tveed, og Provst i Hillerslef=Herred, og Frøiken Sophie Cathrine Dyssel.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Copulerede. Den 13 hujus her i Byen Kiøbmand Hr. Christen Winther, og Jomfrue Anne Margrethe Berlin.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Døde. Den 24. April Hr. Nicolai Jonge, Sognepræst til Allisløv i Baarse Herred i Sielland, han var fød i Kiøbenhavn 1727. den den 28 Febr. 1728, kaldet til Capellan pro Persona for Ham 29. Augustii. Den 12, hujus Hr. Oluf Ravn, fød i Aarhuus mer og Horsens Meenigheder, den 3. Junii 1768 derfra forflyttet til at være Sognepræst for Tolstrup og Steenum Meenigheder i Jerslef=Herred. Den 7, her i Byen Hr. Christen Hiøring, han var fød i Hiøring den 21. Martii 1739. Den 11. forhen Blegmand her ved Byen, Sr. Christen Hansen Hylleberg, 54 Aar. Den 13. Foureer ved det 5te Compagnie, Hans Busch, 56 Aar, og der i Hospitalet Maarethe Catrine Jacobsdotter Hjort, 64 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotteriet er udkommen: I Wandsbech 401 Trækning d. 7. Maji No. 19, 32, 87, 53, 86.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den forestaaende Trækning er i Altona.
Jyske Efterretninger, 1789-05-15
Den Agende Post afgaaer paa Mandag den 18 Maji. Frisch.