JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-07-27
De som maatte have noget at fordre udi afg. Wetle Andersen, som har fahret for Matros med den Østersøiske og Guinærke Handels Skib, General Huth, hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 4de Julii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 9de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. De som maatte have noget at fordre udi afg. Michel Jensen, Favnsætter, og hans forhen afg. Hustrue Catharina Daugaard, deres Sterboe; ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 4de Julii sidst, og i Hof= og Stats=Retten, den 9de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
De som haver noget at fordre udi Peter Nielsen Søegaard, som har fahret for Kahyt=Kok med Skibet Laurvig hans Fallitboe; ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 4de Julii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 9de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med behørige Beviser, at legitimere deres Fordringer; hvilket end ydermeere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 4de Junii sidst og i Hof= og Stads=Retten den 9de Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi afg. Hans Hvid, forrige SkibsCapitain her i Staden, og hans forhen afdøde Hustrue Sophia Liunge, deres fælleds Servboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, hvilket herved end videre. bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
De som haver noget at fordre udi afg. Marcus Hansen, som haver fahret for Under=Styrmand med den Østersøiske og Guinælske Handels Selskabs Skib, Geheime Raad Rosenkrantz; hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Avinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Haver nogen noget at fordre udi afg. Erich Jansen, Liv Gaarde til Hest, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi følgende Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med Skibet Stadt Sønderborg, som blev ført af Skibs=Capitain Hans Christian Hansen, og paa en Reyse til Grønland ere faldne over Bord og druknede den 24de October sidst, nemlig: Kok. Dettef Andresen, Matros: Ole Andersen, Hans Clausen, samt Koksmath, Niels Lorentzen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkaldes og alle forberørte Afdødes Arvinger, med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres ArveRet, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, nemlig: Matros Hans Andersen og Peder Larsen, som have sahret med den Østersøiske og Guinæiske Handels Selskabs=Skib, Grev Ernst von Schimmelmann, og Matros, Anders Michelsen og - Sivert Hansen, som have fahret med bemelte Handels Skib Grev Thot, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; saa indkaldes og forbemelte Afdødes Arvinger. at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting den 4de og Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 9de Julii 1787, ere alle og enhver som maatte formeene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter afg. Spisevært Mathias Andersen Blom, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at melde og beviisliggiøre samme for Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Rettens Skifte, Commission den 2den Julii, og ved Siellands Landstings=Ret den 4de f. M., ere Creditorerne udi afdøde Elisabeth Petersen, Donnerts, og forhen afg. Mand Garvermester Johan Gotfreid Donnerts fælleds Stervboe indkaldede, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Ved Proclama, læst ved Hof= og Stads=Retten den 2den Julii og ved Siellandsfars Landsting den 4de derefter, er Creditorerne udi afg. Johanne Lystig, forhen afdøde Vertshuusholder Jørgen Schmidts Enkes Stervboe, indkaldede, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og legiumere deres Fordringer i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 2den Julii sidstl. og i Siellandsfars Landstings=Ret den 4de Dito, ere Arvinger og Creditorer efter afg Conrad Wilhelm Ahrensburg, Forvalter ved det Schimmelmanske Sukker=Raffinaderie paa Christianshavn, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket herved videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-27
Ved Proclama, læst ved Hof= og Stads=Retten den 2den Julii og ved Siellandsfars Landsting den 4de derefter, ere Creditorerne udi afg. Friderich Carl Weber, forhen Borger og Porcellainshandler, hans Stervboe, indkaldede inden 12 Uger Forløb, at anmelde og legitimere deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, hvilket herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Wien, den 14de Julii. Keiseren arbeider uophørlig i sit Cabinet, uden at tage Deel i nogen af de sædvanlige Fornøielser, og de faa Gange Han endnu har ladet sig offentlig see, vil man i Hs. Ansigt have bemærket en fornærmet Faders Kummer over sine Undersaattere. Enhver er fortrydelig over, at Brabanterne have ved deres Opførsel gjort Keiserens Reise til Cherson saa ubehagelig, som endnu aldrig nogen af Høistsammes Reiser har været.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Det er nu ikke meere en Hemmelighed, at Geistligheden staaer i Spidsen for de Nederlandske Misfornøiede, og at fornemmelig den fra Brussel forviste Pavelige Nuntius Zondadari, som endnu stedse opholder sig i Lüttich, har stor Jndflydelse paa de Nederlandske Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Efter Forlydende er General Terzi bleven udnævnt til Commandeur for den til Nederlandene bestemte Armee, hvis Opbrud fra de Østerrigske Grændser skal være fastsat til den 15de August. 6000 Croater skulle befinde sig i samme, og foruden Regimentet Preis har den hele her liggende Garnison faaet Ordre, at holde sig marchfærdig. Det høie Generalitet ved denne Armee bestaaer af Hr. von Efterhazy, General af Cavalleriet, Feltmarskal=Lieutenanterne Terzy, Neugebauer, Gemmingen, Brechainville, samt Generalmajorerne Lowenehr, Staaden, Oeder, Alvinzy, Wenkheim, Schindler, Nadasty og Thurheim. Grenadererne af alle Regimenter skulle blive tilbage, og af de Generaler og Regimenter, som i Aaret 1785 vare i Nederlandene, ere kun General Staaden samt Regimenterne Neugebaur og Bender denne Gang beordrede at marchere.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Almelod, den 15de Julii. Siden de sidste Voldsomheder i Gelderland har Patrioternes Partie her i Tienthe taget utrolig til, og i det hele Landskab har man til Frihedens Forsvar grebet til Vaaben. Hver Mand er forsynet med 50 skarpe Patroner, og enhver Division af 12 Mand har sin Officeer og sin Samlingsplads. Saaledes er det og indrettet hos Bønderne og de fornødne Allarmtegn, med Klokkernes Ringen og paa andre Maader, ere nøie blevne bestemte. Tallet paa de bevæbnede Borgere, og Bønder regnes for 12000 Mand, hvoriblant deregulaire Exerceer-Corpser ere mediberegnede.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Brussel, den 16de Julii. de Stænder forsamle sig her. Borger=Corpserne i Stæderne J Morgen skulle alle de Nederlandske Provindsers forene øve sig flittig i at bruge Vaaben, og i Brabant bære de Uniformer. J Løwen trække Studenterne daglig paa Vagt, og de det Brabantske Universitets Vaaben med Paaskrivt: Propatroullere om Natten paa Gaderne. Paa deres Fahre føre Libertate & Securitate.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Af en anden Skrivelse fra Brüssel, den 16de Julii. Alt, hvad man endnu veed om vore Anliggenders nærværende Forfatning, bestaaer deri, at Stænderne af Brabant have til i Dag sammenkaldet de øvrige Provindsers Stænder, for at raadslaae over de af Keiseren gjorte Forslag, og at Deres Kongelige Høiheder og Ministeren ikke ville reise bort, førend en Courer kommer tilbage, som i Søndags Aftes blev affærdiget til Wien, og overbringer en Ansøgning til Keiseren om Høistsammes Erklæring og Forsikring paa, at de Nederlandske Provindser skulle beholde deres Constitution; hvorimod Stænderne igientage Forsikringen om deres Troeskab til Keiseren, med det Løvte, at der ikke skal blive lagt mindste Haand paa det Kongelige Skatkammer, ei heller paa Regieringens Lemmer eller deres Papirer, samt at Deres Kongelige Høiheder og Ministeren havde efter Stændernes Ansøgning opsat Deres Reise.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Paris, den 16de Julii. Omendfliønt det er vist, at Hs. Majestæt har hos Fyrst biskoppen af Lüttich ansøgt om de Franske Troppers Giennemmarch, som trække sig tilsammen ved Givet, og samme har givet sin Bevilling dertil; saa forsikre dog visse Personer, som have Leilighed til at blive underrettede om Sagens sande Beskaffenhed, at Urolighederne i de forenede Nederlande ville efter alle Udsigter blive belagte uden Blodsudgydelse. Jmidlertid have dog de forskiællige Regimenter, som skulle formere en Observations=Leir, allerede begivet sig paa Marchen, til deres Bestemmelses=Steder.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
London, den 17de Julii. Efterretningerne om Frankriges Krigsudrustninger ved vare endnu stedse. Hvervningerne i alle Rigets Provindser, gaae med stor Jver for sig; Tropperne ere allevegne i Bevægelse; og i Valenciennes og Dynkirken formeres Leire. J adskillige Havne udrustes Krigskibe, og 29 Linieskibe skulle allerede være i fuldkommen Beredskab.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Uagtet man med sidste Fredagspost fik den Efterretning fra Frankrige, at Hoffet i Paris vilde ved de nærværende Hollandske Uroeligheder ikke tage noget Partie, og i det mindste ikke for sammes Skyld bryde Freden med vort Hof, saa troe dog mange, at man ikke kan fæste Liid til disse smigrende Forsikringer og Udsigter, da hele Verden veed, at paa Grændserne af de forenede Provindser staaer en Fransk Armee færdig paa første Vink, og man desuden forsikrer os fra Portsmouth, at den Franske Flode, bestaaende af 12 Linieskibe, virkelig er udløbet fra Brest, samt at der er sendt Ordre til Rochefort, at sætte i største Hast en endnu langt større Flode i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Vore offentlige Blade bebude med store trykte Bogstaver, en Of= og Defensiv=Tractat, som skal være sluttet imellem vores og det Berlinske Hof, hvis Artikler ere i afvigte Uge blevne undertegnede, og derpaa, som det heder, i største Hast afsendte til Berlin.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Den til Portsmouth ankomne Fregatte Alert har medbragt den Efterretning, at en Fransk Flode paa 14 Linieskibe, 3 Fregatter og 1 Cutter er udløbet fra Brest. Bemeldte Fregatte skal have seet denne Flode den 9de hujus vesten for Qvest sant. Men denne Efterretning finder her ingen Tiltroe, og man formoder, at det har været den bekiendte Franske Evolutions=Eskadre.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
J forrige Uge kom en Tyrk, bevæbnet med en stor Dolk, ind i det Kongelige Skatkammer, og under forskrækkelige Trudsler fordrede en Sum Penge af de tilstædeværende Secretairer og Betientere. Disse, som ikke havde andet end Penne til sit Forsvar, zittrede af Angest og raabte om Hielp hvilken de og fik ved en behiertet Mand ved Navn Marmanus, som med en stor Sabel tvang den truende Tyrk til at levere sin Dolk fra sig. Tyrken sidder nu i Nevgate, og at hans Udsagn erfares, at han er en Araber, som har hørt til en af de Røverbander, der plyndre de Persiske Caravaner. Han havde troet, at ville gjøre en god Fangst i Skatkammeret. - Jmellem London og Paris skal anlægges en daglig Post, hvortil Planen allerede er udkastet.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Wien, den 18de Julii. Man venter hvert Øieblik de Nederlandske Stænders sidste Erklæring, og efter sammes Beskaffenhed indrettes de nærmere Forholdsregler. Jmidlertid føies alle Anstalter til vore Regimenters Opbrud derhen, og den 23de hujus er fordet første bestemt til Afmarch. J Simmering ved Wien forfærdige 200 Kanonerere og Bombarderere, foruden det allerede værende store Forraad af Munition, endnu 70000 skarpe Patroner hver Dag. Commandoen over det til Nederlandene bestemte Artillerie er anfortroet Oberste vor Rosti. Saavel ved dette som ved andre Regimenter har Monarchen foretaget adskillige Officeer-Befordringer, Her fra Tøihuset medtages 180 Kanoner, uden at regne det Artillerie=Train, som afgaaer fra Mühren, Bøhmen og Steyermark.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Man forsikrer nu, at det Keiserlig Kongelige Hof ikke længere med Ligegyldighed betragter Uroelighederne i Holland, men har besluttet, i Forening med det Berlinske Ho at understøtte Arvestatholderens Sag paa en virksom Maade.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Haag, den 21de Julii. Til Staterne af Holland er den 17de hujus indkommen en meget alvorlig Skrivelse fra Stats=Commissionen i Woerden, som paa det eftertrykkeligste understøtter de Borgeres Ansøgning, som vove Liv og Gods for Fædrelandet; at de med første maatte nyde Sonverainens Forsikring om, at blive belønnede for deres Jver og Troskab, samt for den store Fare og Skadefor hvilken de ere udsatte; at deres Bestræbelser maatte giver et offentlig og høitideligt bifald; at dem paa Landets Vegne maatte loves Skadesløsholdelse ihenseende til de Mænds Koner og Børn, som i Landets Tieneste kom til Skade, eller mistede Livet; og endelig, at Staterne af Holland maatte behage at erklære sig alvorlig, at de, naar al nærværende Fare var overstaaet, vilde sætte Borgerskabernes Jndflydelse paa deres Regentere paa en saa fast Fod, som den beste og meest oplyste Deel af Nationen attraaede. I Utrecht bliver det jo længere jo værre. De nye Raadsherrer have sammesteds gandske udtømmet 2de Statscontoirer, hvori der fandtes over 300000 Gylden, arresteren Cassererne, og i deres Sted igien ansat nye efter den Patriotiske Smag. Den 16de hujus bleve 4 af de prindseligsindede Jndvaaneres Huse udplyndrede, og Vinduerne slagne ind paa flere. Man har tvunget det der værende Consistorium til at afskedige alle Betienter ved Fattigvæsnet, som ikke ere Patrioter, og igien at vælge saadanne i hines Sted. Staden Utrecht er proppet fuld af alle Slags Auxiliairborgere, som sammesteds begaae Nat og Dag mange Udsvævelser.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Frankfurt, den 21de Julii. Efterretninger fra Regensborg melde, at de til Nederlandenne bestemte Tropper skulle den 28de hujus brække op under Anførsel af General Emmerich Esterhazy. Krigshæren skal bestaae af 35000 Mand campere allevegne, og marchere med ladte Geværer. Det Churfyrstelige Hof af Maynz blev allerede den 12te hujus ansøgt om Giennemmarchen for Regimentet Bender, med den Tilsætning, at man ikke, førend en Coureer kom tilbage fra Nederlandene, kunde bestemme noget vist i Henseende til flere Troppers Giennemmarch. Regimentet Bender er bestemt til Luxemburg, hvor der kun ligger et eneste Nederlandske National-Regiment. Dette Regiment er allerede paa Marchen. Efter Breve fra Wien har saavel det der værende Artillerie=Corps, som Fahn=Cadetterne, Fændrikerne, Second- og 3 af de yngste Premier=Lieutenanter af Regimentet Ferdinand Toscana faaet til den forestaaende March Pak og Rideheste til Foræring af de Keiserlige Stalde. Men om endog Stænderne bede om Forladelse, og antage alle Monarchens Jndretninger, saa skulle dog Tropper marchere derhen, for at forstærke Besætningen sammesteds, og afløse National-Regimenterne. Formedelst de Nederlandske Uroeligheder skulle saavel Fyrst von Kaunitz's Sønne=Datter, der er Stiftsdame i Mons, som og Hofmarskal von Wibnas der værende Datter reise derfra. Grev von Belgiojoso skal allerede være ankommen til Wien. Arbeidet paa Fæstningsværkerne af Plez og Theresienstad skal udsættes. Allerede den 10de hujus vilde Cardinal Erkebiskoppen af Mecheln begive sig paa Veien til Nederlandene. Denne hastige Afreise opvakte Opmærksomhed. Jmidlertid holder man sig forvisser om, at Hr. Cardinalen vil efter al muelig Evne søge at stille Nederlænderne tilfreds. Man nævner nogle Store som Hovedmænd for de Misfornøiede.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Fra det Brandenborgske, den 21de Julii. Midt i August Maaned skal hele Armeen være i Bevægelse. Paa Tøihuset i Berlin arbeides der Dag og Nat med at giøre Patroner, og saavel Hjulmænd som Smede ere at alle Kræfter beskræftigede med at forfærdige Proviant Munitions= og andre Vogne. Geheime Finansraad Flesch gaaet som Overproviantmester til Armeen. J næstkommende Uge brækker allerede det hele Commissariat op herfra, og en stor Pengetransport skal med det første afgaae derhen. En Rygte siger, at General von Møllendorf skal commandere en Chef.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Amsterdam, den 21de Julii. Fra alle Stæder i denne Provinds indløbe Efterretninger om, at ei allene de egentlige bevæbnede Corps, men endog de ordinaire Borger=Regimenter sætte sig Dag fra Dag alt mer og mere i Stand til at beskytte deres Stæder, og endog at kunne marchere ud i store Detachementer. Da omtrent 7000 Mand af vort Borgerskab vare den 19de hujus udmarcherte herfra til Utrecht, trak neppe en Time derefter atter et stærkt Detachement fra Sardam, (en af de anseeligste Landsbyer i Nord=Holland), her igiennem Staden til Utrecht. Man siger, at henimod 500 Nord=Hollændere fra de nærmeste Landsbyer stode allerede færdige, til strax at afmarchere til Utrecht, eller til Cordonen.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Til Generalstaterne er indløbet den behagelige Efterretning, at Uenighederne imellem Keiseren af Marocco og Republiken Holland ere fuldkommen blevne bilagte, og Freden paa nye befæstet.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Corsøer den 26de Julii. Jndkomne: Den 20de Julii Kiøbmand Leborius fra Hamborg til Helsingøer; den 21de hujus Frue Grevinde Haxthausen med Familie og Følge fra Fyen, Conferentsraad Linde med Familie og Følge fra Holsteen, Hs. Kongelige Høiheds Kronprindsens Foureer Arvesen ligeledes fra Holsteen, alle til Kiøbenhavn; den 23de hujus Kammerjunker, Brockenhuus med Følge fra Jylland, Hr. von Reiks fra Engelland, Kongelig agende Post 3 Læs; den 24de hujus Kiøbmand Schlesingen fra Hamborg; den 25de hujus GeheimeConferentsraad Greve af Bernstorff med Frue Grevinde og Familie, samt øvrige Følge, fra Holsteen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Udgaaede: Den 20de Julii Generalmajor Bruun med Følge til Fyen; den 22de hujus Kongelig agende Post 1 Læs, Postfører Schallemose, Agent Søegaard med Kiereste, alle fra Kiøbenhavn til Jylland; den 23de hujus Studiost Friis og Berg til Fyen; den 25de hujus Capitain Basballe til Fyen, Assistent Beck med Familie til Holsteen, Forpagter Faxøe til Fiellebroe, alle fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Helsingøer, den 30te Julii. Den 24de hujus var Vinden N. V. med stærk Bygeveir, og ankom samme Dag 30 Skibe fra Nordsøen. Den 29de om Formiddagen var Vinden foranderlig af V. og N. V., og ankom fra Nordsøen 8 Skibe. Om Eftermiddagen var Vinden S. O., og ankom mod Aften 2 Skibe fra Østersøen. I Dag er Vinden S. O., og ved Postens Afgang vare omtrent 10 Skibe ankomne. De 2de Svenske Orlogskibe, Gustav Adolph og Suphia Magdalena, ligge endnu til Ankers her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Onsdagen den 25de Julii blev foretaget Papegoye=Skydningen paa den her i Byen værende Kongelige privilegerede Skydebane, da det første Skud blev skudt for Hs. Majestæt Kongen, det andet for Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, det tredie for Hs. Kongel. Høihed Arveprinds Frederich, alle ved Hr. Kammerherre Hauch, det fierde for Hs. Durchlautighed Arveprindsen af Augustenborg, det femte for Hs. Durchlautighed Prinds Friderich Carl af Augustenborg, det slette for Hs. Durchlautighed Prinds Christian August at Augustenborg, bleve gjorte ved trende af Skyde-Selskabs værende Dommere. Derefter skiød Fuglekongen, Rebslæger=Mester Hr. Bendt Svendsen, og siden de øvrige Herrer, Jnteressentere, i alt 113, efter deres Nummere. Samme Dag nedskiød Hr. Tømmermester Kratsch Ringen, som derfor bekom en Sølv forgyldt og meget smukt udarbeidet Ponche=Skee, Dagen derpaa continuertes med Skydningen, da den venstre Vinge faldt ved Hr. Mahler=Mester Schmidts Skud, som derfor vandt en Sølv Sukkerbøsse; Hovedet blev nedskudt af Hr. Augustinus, som derfor bekom en Sølv Callot=Skee; Rumpen blev nedskudt af Sadelmager=Mester Hr. Beck, som derfor bekom en Sølv Potage-Skee, den høire Vinge blev nedskudt af Hr. Wilhelm von Bergen, en Søn af Hr. Rustmester von Bergen af Cronborg Gevæhr Fabriqve, for Hr. Schumacher ved Øresunds Toldkammer, som derfor bekom en Sølv Theepotte, og Brystpladen blev nedskudt af Hr. Floberg for Hr. Cancellieraad og Postmester Hansen, som derfor tilfaldt Konge-Gevinsten, som var en Sølv Kaffe=Kande; derefter blev Fugle=Kongen med sædvanlig Ceremonie, under Musik og Kanonade, af det samtlige Selskab geleidet til sit Hiem. Derefter forføiede hele Selskabet med deres Damer sig igien til Skydebanen, for at bivaane et der oprettet Ball. Verset paa Pladen, som den afgaaende Fugle=Konge gav til Kongebaandet, er: Naar Borger=Brødres kække Barm, Er fuld af Mod og Lyst og Hæder, Naar hver sig finder tryg og varm J Landets Vel og Livets Glæder, Da føle vi, og hellig svær: At vi til sidste Afkoms Minde, Med seenet Arm og ladt Gevær Skal styrte Fødelandets Fiende. Det Maal er da vort Selskabs Sigt, Og Enighed vor fælles Lykke, J hvilken, efter aarlig Pligt, Jeg afleveer mit Konge-Smykke. Med følbar Tak for denne Gang, Med Troe, at Tvillingrigets Norden, Skal bære Præg af første Rang: Blant alle Folkeslag paa Jorden.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Helsingøer, den 25 Julii 1787. Bendt Svendsen.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Kiøbenhavn, den 30te Julii. Ved Tal=Lotteriets 402 Trækning i Altona udkom: No. 71, 86, 7, 90, 73.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Den 28de og 30te Julii kom Skibene, Christianus Septimus, Capitain J. Wimus, og General Huth, Capitain Nord, fra Ostindien med Ostindiske Vare for particulair Regning; Skibet Prøven, Commandeur A. Nickelsen, fra Hvalfangsten under Grønland med 35 Cordeler Spæk og Barder af 2 Fiske; Capit. J. Stuarth fra Sunderland med eenkul.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Barom. Therm. Vinden. 23 Julii. 27. 11. o. 18 Varme. S. S. V. 27. 11. 1. 18 - - S. V. - S. V. 26 - - 27. 10. C. 15 1/4 - - V. S. V. 27 - - 127. 11. 9. 15 - - V. N. V. 28 - - 28. 2. 3. 13 1/4 - - V. N. V. 29 - - 28. 3. 7. 16 1/2 - - S. S. V. Vacance: Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Fugle Herred i Lolland.
Berlingske Tidende, 1787-07-30
Fra den 21de til 28de Julii ere her i Staden copulerte 16 Par, fødte Drenge 32, Piger 34, tilsammen 66. døde Mænd 14, Qvinder 24, Drenge 13, Piger 16, tilsammen 67 ; er altsaa 1 fleer død end født. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 6, Barselseng 1, Brystsyge 3, Durchløb 1, Feber 2, Flekfeber 2, Forraadnelses=Feber 2, Guulsot 1, Halsyge 1, Hidsig, Feber 2, Hoste 1, Jnflammation 2, Kræft 1, Nelde Feber 1, Skarlagensfeber 12, Slag 9, Svindsot 2, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 11.