Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-17
n 17 November. ingen om Jomfrue=Klosteret i Odense. (See Nr. 45. 12) Naar Priorinden afgaaer, som ieg indsætter, udvælger jeg, eller de, Klosteret da forestaaer, en anden i hendes Sted, en skikkelig adelig Enke Frue af Dansk Familie, eller en af de fire ældste Jomfruer af Dansk Adel, om de findes dertil tienlige, og af den Færdighed, at de kan forestaae Regnskab og andet, som Priorinden tilkommer at forrette. Priorinden nyder aarlig 80 Rdlr. derforuden fri Bord, et Kammer og et Cabmet; som hun selv meublerer og vedligeholder, Klosteret spiser hende en Tienestepige, men Priorinden lønner hende selv, og naar hun afgaaer, bliver hendes nærværende Meubler Klosteret til Nytte, men vil hun giøre noget Testament, om mere at give til Klosteret, stander det hende frit fore, som og da skal holdes, ligesaa skeer det med Jomfruerne, som indkomme. Enhver skal have Seng og hvad andre Meubler, der behøves paa deres Kammere for dem og deres Piger, hver Jomfrue nyder aarlig 40 Rdlr., fri Bord, Kammer, Jld, Lys i deres Kammer, til Jldebrand nyder Priorinden tre Favne Ved, og Lys af 2 Lpd. og hver 2 Jomfruer tre Favne Brænde af Længde 6 Qvarteer, og Lys af halvandet Lpd. Talg. 13) Priorinden og alle Jomfruerne skulle spise ved et Bord, hver to Jomfruer holdes en Pige af Klosterets Jndkomst, som opvarter begge Jomfruerne, og de have lige Deel i hendes Arbeide; dersom nogen Jomfrue har de Midler, at hun kan betale 24 Rdlr. til Kost til Klosteret, maa det den tillades at have ene en Pige, som hun da og lønner selv. 14) Jomfruerne skulle leve ærbare, skikkelige og forligelige med hverandre, have Respect og Lydighed for Priorinden, naar hun dem om noget paaminder, som er til deres Nytte, de skulle ingen Overdaadighed bruge i Klædedragt med Guld og Sølv eller kostbare Bræmmer; Naar de ere i Klosteret, skal deres beste Klæder være sort Silke Tøi, og anderledes maa de ikke opføre sig, end deres Jndkomst kan tilstrække, uden at giøre Credit, og skal hvert Aar være betalt, hvad de maatte have fornøden hos nogen Kiøbmand at udtage. 15) Jngen Jomfrue indtages i Klosteret under 14 Aar, med mindre hun har de Midler, foruden det, hun nyder i Klosteret, at hun kan oplæres i hendes Christendom og andre fornødne Videnskaber, som hendes Stand kan tilkomme. 16) Jngen Jomfrue maa forlove sig hemmelig i Klosteret, men skal begieres og samtykkes først af hendes Forældre, og at det skeer med en Person efter hendes Stand; haver hun ei Forældre eller nær Venner, skal hun raadføre sig næst Gud, med Klyster=Patronen, og have dens Samtykke, skeer det anderledes, skal hun have forbrudt, hvad hun haver i Klosteret indført. 17) Naar nogen Jomfrue i Klosteret ved Døden afgaaer, blive alle hendes med havende Løsøre, og den tiende Deel af hendes andre Midler ved Klosteret, og dersom hun vil testamentere mere dertil, staaer det hende frit for, som i alle Maader skal holdes, saafremt den er over sine 18 Aar. derimod nyde de frie Begravelse af Klosteret. 18) Jomfruerne maa ei være af Klosteret uden Priorindens Videnskab og Tilladelse, langt mindre reise ud af Byen eller Landet, uden hendes Videnskab og Patrons Tilladelse, som da Jomfruen, hvor hun sig hen agter, og at det skeer efter hendes Venners Begiering, skal tilmelde, da det paa en hvis Tid tillades, hvorudinden hun sig igien hørsommelig indfinder, skulle hendes Venner, hvor hun henreiser, af nogen Aarsag længere det forlange, skulle de det paa nye hos Patronen begiere. 19) Jomfruerne saavelsom deres Piger skulle ingen Prædiken forsømme, uden Sygdom hindrede dem, de skulle og dagligen holde Morgen= og Aften=Bøn tilsammen, paa det Sted i Klosteret, som dertil ordineret bliver, saavelsom og de andre Klosterets Betientere og Vinteren Kl. halvgaaen nie om Morgenen, og Kl. fire Slet og Aftenen, men om Sommeren Kl. 8 om Morgenen og 5 om Aftenen. 20) Jomfruernes Rang og Gang imellem dennem indbyrdes, skal være eftersom de ere komne ind i Klosteret. 21) Dersom nogen Jomfrue befindes at være Priorinden studsig, eller modvillig udi en eller anden Maade, skal hun første Gang miste det Aar af hendes Penge 20 Rdlr. anden Gang, hun vitterlig forseer sig, skal hun miste 30 Rdlr. tredie Gang, hun trodselig og gienstridig beteer sig, qvitere Klosteret, og en anden Jomfrue indsættes i hendes Sted, eftersom Ordenen falder, og skal sligt først tilkiendegives Klosterets Patron, som derudi dømmer og kiender. 22) Hvis nogen Jomfrue i Klosteret befindes, imod Forhaabning, udi et uskikkeligt og forargeligt Levnet, skal den, andre til Exempel, strax qvittere Klosteret; men befindes de udi Løsagtighed, skulle alle deres da eiende Midler inden og uden Klosteret, være Klosteret hiemfalden, og de, som før sagt, fra denne Societet udelukkes. 23) De Conditioner dennem forundes, der indsætte Jomfruer, skal dem gives Brev paa af Patronen, som skal føres til Bogs enhver til Efterretning. 24) Hvad Betientere til Klosteret behøves, antages eller afskaffes, skeer efter Patronens Ordre, og er nogen, som ei forretter det, dennem bør, eller er opsætsig imod Priorinden, som haver dennem at befale, haver hun det at give tilkiende; Jomfruerne maa selv antage og igien afskaffe deres Piger, dog skal den ene, saavelsom den anden, være under Priorindens Opsigt, og leve skikkelig, og rette sig efter den Ordre, for de andre Betientere giøres, og maa ingen Betienter eller Piger gaae ud i Byen, med Jomfruernes og Priorindens Forlov, mindre maa de blive ude om Natten, men skulle være i Klosteret, naar Porten lukkes, hvilket skal skee om Sommeren Kl. 9, og om Vinteren Kl. 4. De skulle leve skikkelig og tarvelig udi Klæder, være flittige og lydige udi deres Tienester; befindes nogen herimod at giøre, og ei efter Paamindelse retter sig, udvises strax af Klosteret, og mulcteres efter Sagens Beskaffenhed ved Kloster=Patronens Kiendelse, men findes de udi Løsagtighed, betales Bøder efter Loven, og Karlen derforuden straffes med Bremmerholm, et Aar, og Pigerne med Spindehuuset ligesaa længe. 25) Alle Betienterne spiser ved et Bord, og skulle nyde Frokost, Middags= og Aftens Maaltider. 26) Hvad Klagemaal der foraarsages, enten Priorinden over Jomfruerne og Betienterne, eller de over Priorinden, skulle angives for Patronen, som staaer Klosterets Midler for, som der skal kiende, og skikke det, som Ret er. 27) Der skal være en Person ved Klosteret, en vederhæftig Mand eller Karl, boende udi Odense eller anden beleilig Sted i Nærværelsen, som skal forrette hvad ved Klosteret kan forefalde i en eller anden Maade, om Gods hertil kiøbes, da at forsvare Tienerne og Bønderne til Tinge, i rette Tid at indkræve Klosterers Jndkomst og Bøndernes Landgilde, med hvis de tilkomme at give, skaffe rigtig Qvittering for Bøndernes Skatter, som han, saasnart det er betalt, skal levere Priorinden udi Forvaring, og hannem gives et Beviis, at hun dennem har annammet, og aarlig indgiver rigtig Regnskab paa Klosterets Jndtægt og Udgift; han skal altid lade Priorinden vide, hvorvidt forrettes, og efterkomme hvad hun finder nyttigt og Klosteret til Beste, efter hans Jnstruxes videre Jndhold. 28) Saalænge Gud under mig Livet og Helbred dertil, vil ieg selv forestaae Klosteret og dets Midler saaledes, at det næst Guds Hielp, skal være uden Skade, hvortil og den, som efter min Død ordineres til Kloster=Patron og Forsvar, sig skal forbinde, og maa ingen af Klosterets Penge og Midler nogen betroes uden fornøielig Pant, med mindre de selv dertil ville svare og stande til Rette, kan Pengene ei udsættes for 5 pro Cento, eller dygtig Jordegods i Landet er at bekomme, som den Intresse kan indbringe, maa de udsættes for 4 pro Cento. 29) Bygningen og Jordegodset haver Klosterets Patron god Jndseende med, at det vel vedligeholdes, og skal Priorinden saavelsom Fogden have flittig Jndseende, naar Brøst findes, og det strax tilkiendegive, at det bliver repareret, saa og i andre Maader Klosterets Beste, det meste mueligt er, iagttage. 30) Skulle Klosterets Jndkomster ved Guds Velsignelsee og Christelige Hierters Godhed saaledes formeres, at de foruden Priorindens og Jomfruernes med Klosterets Betienteres sømmelige Underholdning, samt Stedets Vedligeholdelse kan taales, da skal den halve Part af JndskrivningsPengenes Renter komme til Priorindens og Jomfruernes udi Klosteret deres aarlige Genantes Forbedring, og nyder altid Priorinden dobbelt imod en Jomfrue, den anden halve Deel henlegges til Capitalen, og udsættes paa Rente, at der kan være noget udi Behold udi Cassen, om nogen stor Reparation eller anden uvis Udgift Klosteret paakom, at det da ei skulle komme i Gield, eller Priorindens og Jomfruernes Tillagde derover skulle formindskes. 31) Skal aarligen skrives i en Bog, hvorudi Klosterets Midler bestaaer, og hos hvem det er, og samme Bog skal Priorinden have udi Forvaring, som aarlig skal underskrives af Klosterets Patron, og den hvert Aar til Stiftamtmanden udi Fyen fremvises, at Klosterets Tilstand kan være hannem bekiendt. 32) Dersom ved ulykkelig Jldebrand, Krig eller anden Hendelse (som Gud naadelig afvende) skede, at Klosteret ophævedes paa nogen Tid, skulle de, som vare i Klosteret, hvor de sig opholde, nyde efter Advenant den Jntresse, af Jndkomsterne er at indbringe, indtil Klosteret igien kan brines udi Stand. 33) Skienkes og gives til Odense Jomfrue=Kloster mit Danske og Tydske Bibliothek, alt efter forfattet Catalogo, som altid skal blive bestaaende paa det ordinerende Sted; saa har jeg ogsaa til de Danske Bøgers Vedligeholdelse, og at kjøbe til Forbedring, hvad efterhaanden oplegges, givet en Capital af 200 Rdlr. at udsætte paa Rente a 3 pro Cento, hvortil af Renten skal anvendes 8 Rdlr. de 2. Rdlr. skal en fattig Person i Odense Skole, hvem jeg, eller den, efter mig Klosteret forestaaer, skal nævne, aarlig nyde for at holde Bøgerne reenlig og i agt, og indføres udi Cataloge, hvad efterhaanden tilkiøbes. Og skal Nøglen til Bibliotheket være udi Priorindens Forvaring, og ingen Bøger deraf udtages, uden hendes Videnskab eller Tilladelse, ei heller bortlaanes uden for Klosteret, men være til Jomfruernes Brug, og saa igien sættes udi deres Plads, og skal den Skoleperson, som dermed haver Opsigt, vide, naar de udtages, at han kan tegne det ved Nummer, og saa igien leveres, hvortil han skal være ansvarlig, at ingen af dennem formindskes eller forderves. Herpaa samme Person skal reversere sig ved Forpligtelse, naar han til denne Inspection bliver udnævnt og modtagen, anseende, at hannem om Aaret bliver derfor de 2 Rdlr. til Løn henlagt. At denne Kloster=Ordning og Indrettelse, som foreskrevet staaer, med alle Artiklers og Ords Lydelse, er og skal være min velmernende frie og fuldkommen Villie, testerer jeg med underskrevne Haand og hostrykte Signet Østrupgaard d. 8 Nov. 1716. Karen Brahe.