Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-03-03
J Følge allernaadigst Bevilling af 15de Februarii d. A. bliver Hovedgaardene Frysenvold, Løystrup og Bruusgaard, som er beliggende i Aarhuus Amt, Galthen Herred, og en Miil fra Randers, med til hørende Kirker, Skove og Bøndergods, der bestaaer af Hartkorn Hovedgaards Taxt 1777 Tdr. 6 5 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb., hvorpaa haves circa 2400 geomenisk Tdr. Land. Bøndergods 1156 Tdr. Hartkorn. 1 Kirker, hvis Tiendeydende Hartkorn er 1947 Tdr. 3 gode Korn Vandmøller, hvis Mølleskylds Hartkorn er 11 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 1 Alb. Betydelige Skove som staaer for Skovskyld 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. underhaanden bortsolgt, naar Liebhabere derom vil behage at melde dem her paa Frysenvold hos Eie ren, inden Martii Maaneds Udgang. Alle benævnte Eiendomme, som for deres Godhed er bekiendt, og som af Liebhabere bedre kan bedømmes en beskrives, kan overlades separate, nemlig Hovedgaard Markerne og Skovene i større eller mindre Parceller Kirkerne hver for sig, og ligesaa hver enkelt Gaard og Huus paa Godset. Samlet kan det og overlades om en Liebhaber dertil skulde indfinde sig, for der med Hovedgaardenes Salg bliver begyndt. Dette bliver endnu at anmærke, at med Parcellerne paa Hovedgaards Markerne, følget forholdsmæsig Sk. samt at med hver Hoved Parcell følger fornødne Bye ninger, item med hver af dem een eller tvende Kl. ker, hvis Tiender kan oppebæres in Natura. Me nogle af de mindre Parceller kan og følge Kirke, om Liebhaberne maatte ønske det, og med alle Parceller i Hovedgaards Markerne, overlades Kiøberne, enten Deel af Gaardens Bygninger, eller Bygnings Materie lier, til at udflytte paa de ubebyggede Parceller. Frysenvold, den 19de Februarii 1798. Hardenberg Reventlou. Mennesket. En Journal af blandet Jndhold, i given af S. Hempel og Compagnie i Odense, 1ste Heffaaes paa Biskoppens Contoir i Aarhuus for 2 Mk. p. Trykpapiir og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. Atter et par Ord fra Spekulanten. Jkke er det Spekulantens Skyld, at den af Vedkommende fastsatte peremtoriske Tid til Rughandelens Afgiørelse, er gaaet ubrugt over. Samme Dag, han modtog Avisen No. 9 af 31te Januarii, nemlig Løverdagen den 3die Februarii, hvori den unævnte Anbyder af Rugen, og Parykmager Chr. Schiæffer begegnede hans Gienmæle i No. 8, affattede han Svar til disse gode Venner tilligemed det Avertissement om Oplag som siden er indrykket i No. 13, og sendte dette Mandagen den 5te med Posten til sin Commissionair i Aarhuus, i Vente, at det skulle bleven indrykket i næste Avis, og Handelen derved inden den 13de Februarii bleven forbereed til Afgiørelse enten fra eller til; men uhældigen var Commissionairen ei hiemme, og kom ei hjem for den 9de Februarii, vel henvendte denne sig strax til Bogtrykkeriet, men her nægtedes Svarets Jndrykkelse, naar Forfatteren ei ville opgive sit Navn. - Forfatteren var nu paa den i hans forrige Jndsendte, ommeldte Reise. - Sagen maatte alsaa ligge stille til hans Hiemkomst, og den skeede ei før den 25de Februarii. - Dette troer, Speculanten sig selv skyldig at bekiendtgiøre, og til Beviis for hans Anbringendes Rigtighed, indsender han i et Brev til Bogtrykkeriet sit ovenmeldte Svar af 3die Februarii for tillige med disse Par Ord, at indrykkes, hvilket Brev han, for at bortrydde Bogtrykkerens Jndvending, forsyner med Underskrift af sit Navn og sin Boepæl, til Opgivelse for Vedkommende, om de saadant lovlig reqvireret. Kan Rugen endnu faaes, er han tilreede strax at lade handle derom paa Bogtrykkeriet, eller hvor man behager. Forresten falder hans kierlige og venlige Begiering til den Unævnte og Chr. Schiæffer, at om de vil ham til Livs for det Nedenstaaende, de da i (som de skal have gjort i den Jversenske Aviis, hvilken Spekulanten, c. holder, ei har angreben dem i, og derfor ei ventede Modangreb i fra dem, stikker ham i Ryggen, men ærlig udholder Feiden med ham paa den Valgplads, hvor Striden er begyndt, da han eller til deres Tapperhed, maae forholde sig saa aldeles lidende, som hiin Skræder, hvis Dreng i en Feide med ham, slog Knep for ham under Striden, vel at mærke - i sin Lomme - Det udeblevne Svar lyder, som følger: Kornpuger Metulas, til den unævnte Anbyder af de 500de Tdr. Rug, og Parykmagermester a. Chr. Schiæffer i Aarhuus. Motto. . . . . O! hvilke slemme Flatus (De kaldes saa paa Græsk) den lærde Hypocratus, en gammel jydsk Doctor for otte tusind Aar har skrevet saa derom = = Peer Ruus i Hans Michelsens Peer Paars, 2den Bog, 1ste Sang. Kronjylland, den 3die Febr. 1798. S. T. Dhrr. Anonymus & Chr. Schiæffer.