JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Ribe. Døbte i Domkirken d. 17. Febr. Bagerm. C. Petersens Søn, Nicolai Asmus Petersen; Fadd. Mad. Asmussen i Tønder. Jfr. M. S. Pedersen, Vognid. A. Michelsen og Ungk. A. Brodersen i Hvidding. D. 27. Febr. Gid. M. Nielsens Søn, Niels Hansen Madsen i Lustrup, Fad.: Gid. H. Teilmanns Hustru i Hjortlund, Jfr. M. Riis paa Seemgaard, Pigen E. M. Bonnedsen i Lustrup, Gud. H. Klobye og Ungk. H. Jørgensen, begge af Østervedsted. Den 5. Marts Dagl. J. Laustens Søn, Michael Lausten; Fadd. Bager N. Nielsens Hustru, Pigen A. M. Nielsen, Gud. T. Sørensen i Tveed og Tjenestek. T. C. Reinhardt. S. D.: Fruentimmeret P. Christensens uægte Søn, Christen Lassen, Christensen; Fadd. Dagl. T. Dahls Hustru, Pigen A. C. Keller og Snedkersvendene L. H. Troysen og P. C. Keller. – J St. Cathrine Kirke den 13 Februar: Høker Clausens Datter, Hansine Jacobine Clausen; Fadd.: Hjuler J. Jensens Hustru, Pigen G. Clausen, Dagl. B. Christensen og Ungk. A. Hansen i Østervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Begravede paa Domkirkens Kirkegaard den 7. Marts, Pigen C. M. Kastoft, 23 A. D. 11. Marts Dagl. A. Jepsen, 59 A. – Paa St. Cathrine Kirkegaard den 15. Febr.: Aftægtsmand P. Madsen i Lustrup, 64 A.D. 18 Febr., Skræder A. Winthers Enke, K. Christiansdt. 79 A. D. 25. Febr.: Vertshuusholder P. Jacobsens Datter, C. Jacobsen, 16 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Bekjendtgjørelser. Gjenboerne, Lystspil i 3 Acter af Hostrup. billetter til denne Forestilling, som gives i Mad. Fölsch's Lokale Fredagen d. 17. Marts, til Fordeel for Trængende i Ribe, kunne faaes hos medundertegnede Kjøbmand Vilsleff samt ved Jndgangen. a 12 ls. til Hovedforestillingen og 6 ls. til Generalproven, som holdes Torsdagen d. 16.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Hvad der i Anledning af Øjemedet maatte betales mere for billetter modtages med Taknemlighed. Indgangen aabnes Kl. 5 og Forestillingen begynder Kl. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Ribe d. 13. Marts 1848. Jacobi. Vilsleff. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Huusleilighed. J mit iboende Huus ved Sønderport er en Leilighed, bestaaende af Stue, Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer at faae tilleie til næstkommende Flyttetid, naar man snarest muligt henvender sig til Hans Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Nye Bøger, som faaes hos Termansen sen. og hos Termansen jun. Sørgetale ved Kong Christian d. Villes Død. Holden i Ribe Domkirke af Biskop Tage Müller. 16 Rbs. – Palmer og Sørgeprædiken over Chr. VIII. af Boye. 16 Rbs. -Der König ist todt. Zwei Predigten von Johannsen 20 ris. - Hvad er der nu at gjøre i Danmark, Tanker og Forslag af Paludan-Müller. 6 Rbs. - Nationaliteten contra Forfatningsrescriptet. Af Dr. Beck. - Til Kong Frederik VII. Af Kaalund. 16 Rbs. – Om Forfatningssagens Betydning med Hensyn til Kirke og Geistlighed af Brasen. 16 Rbs. Det theologiske Studium ved vort Universitet. Af Steenstrup. 72 s. - Vilhelm Zabern. En Anthobiographi fra Chr. II. Tid. Udgivet af Hauch 2 Udg. 72 Rbs. - Peder Tordenskjold, et historisk Maleri. 2 Opl. 1 og 2 Bind a 60 rbs. – Rescriptet af 28. Jan. 1848. Af Monrad. 16 Rbs. - Skolelærervennen Nr. 1 og 2, 3 Nre Kvartalet. 16 Rbs.Sidste Hilsen til Chr. Vill. af Holst, comp. af Rung for een Syngestemme med Pianoforte. 16rbs. – Min Lykke. Romance af Angelica for een Syngestemme med Pianoforte. 24 Rbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
J alle Boglader faaes: 1. Fremstilling af de gjældende Lovbestemmelser om Hegn og Fred og skadeligt Vands Afledning paa Landet. Til Veiledning for Landmænd. Af C. A. Trap, Procurator. 3die Oplag. 28 s. 2. Lægebog for dem, som ikke kunne faae betimelig Lægebjælp, af Aug. Thornam, Bataillonschirurg. Tredie Udgave. Godtkjøbs-Udgave. Priis: heftet 3 Mk., indbunden 3 Mk. 6 s. Bogen anviser Behandlingen af 88 indvortes og udvortes Sygdomstilfælde, saasom: Beenbrud. Besvimmelse. Bid af Hugorme. Blodbrækning. Blodflod. Blodgang. Blodspytning. Blødning efter Saar. Bolden Finger. Brændte Saar. Brok. Byld. Cholera. Diarrhoe. Durkløb. Faaresyge. Fang. Feber. Frat. Forfrysninger. Forgiftninger. Forkjølelse. Forstoppelse. Forvridninger. Forstuvning. Fremmede Legemer i Halsen, i Øiet og i Øret. Frosne Lemmer. Gamle Saar. Gjennemliggen. Halspine. Jglebid. Kjertelsvulster. Knuusninger. Knæskade. Krampe. Krampeslag. Ledevrid. Liigfald. Luration. Lynslagen. Lyskebyld. Malercolik. Mareridt. Melkekunder. Miltbrand. Navlebrok. Nattevandren. Nyfødtes Skindød. Næseblod. Overskaaren Pulsaare. Qvælning. Rosen. Saar. Skudsaar. Skindød. Skjørbug. Slag og Stød. Slagflod. Solstik. Sting. Stik af Bier, Gedehamse. Stikflod. Søvngængeri. Vandskræk. Veneriske Sygdomme. Øiensygdomme. Bogen indeholder desuden i et Anhang Anviisning til Brugen af de angivne Lægemidler. 3. Hoved-Nøglen ved Jndkjøb og Salg eller den hurtige Regnemester, hvorved man i et Øieblik kan vide, hvormeget 1, 2, 3 indtil 40,000 Stykker, Alen, Skjepper o. s. v. koste fra 1/3 Skilling til 5 Mk. 15 s. og fra 1 Rbd. til 50 Rbd.; tilligemed en Underretning og Bogens Brug, samt Tabeller og Forklaring over Mynt, Maal og Vægt, indb. 3 Mk. (nær udsolgt). 4. Skræder Høeghs Veiledning i Maaltagning og Tilskjæring, med mange store Kobbere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Wahlske Boghandel. 3 Mk. 8 s. Offentlige Foredrag paa Rødding,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Høiskole. Løverdagen den 18. Marts afholdes for sidste Gang i denne Vinter Foredrag for et større Publikum. Undertegnede vil afslutte sin Fortælling om Korstogene, Hr. Agronom Mørch vil forklare de forskjellige Giødningsarter, Hr. Kand. G. Jensen vil fortsætte sin Skildring af Jordlagenes Forhold i Norden og Undertegnede vil til Slutning fortælle Gudesagn fra Hedenskabets Tid i Nord. Begyndelsen skeer Kl. 10 og Adgangen staaer aaben for Alle. Rødding Høiskole den 8. Marts 1848. Fr. Helveg. Opbydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
1089 Rbd. 58 s. S. M. Umyndigesmidler under Løve Herreds og Møgeltønder og Ballum Birkers Overformynderie, kunne strax faaes til Laans imod lovbefalet Sikkerhed. Herreds- og Birkecontoiret i Harris d. 8. Marts Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
For at udvide Biavlen agter jeg fra 25 til 27. Marts næstk., at sælge 50 Bistader a 2 Rd. pr. Stok. De som ikke kan betale ved Modtagelsen, kan faae Henstand til 29. Sept. d. A. imod antagelig Caution. Træplanter faaes som hidtil. Lundagergaard den 6. Marts 1848. J. N. Hollænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Tirsdagen den 21. Marts næstkommende Formiddag Kl. 10, bliver i Fölge Amtets Ordre paa Gjörding-Malt Herreders Tingsted i Holsted, afholdt Licitation over en betydelig Deel Jordarbeide, Chausseringsarbeide, Steenkistearbeide, Broe og Broelægningsarbeide paa den mindre Landevei, imellem Forsveien sönden Hulvad og Bække Sogns Skjæl, deriblandt over Muur, Tömmer- og Smedearbeidet ved Bygningen af en 15 Alen lang 2 Fags Broe med Steenpiller og 6 Alen bred Træe bane over Aaen ved Hulvad. Conditionerne og Overslagene henligge til Eftersyn paa bemeldte Tingsted fra Dato. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Holsted den 6. Marts 1848. J. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Bogauction i Varde. Løverdagen den 25. Marts førstkommende Kl. 10 Formiddag holdes paa denne Kjøbstads Raadhuus Auction over endeel gode juridiske Bøger, hvoriblandt gammelt og nyt juridisk Archiv og Fogtmanns Reskriptsamling, samt over Bøger af historisk og belletristisk Jndhold tilhørende Stervboet efter Cancelliraad, forhenværende Herredsfoged Bruun. Conditionerne erfares ved Auctionen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Byfogedcontoiret i Varde den 10. Marts 1848. Stephensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Ved Proklama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter heri Byen afdøde Cancellieraad Jens Trykt Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Christian Bruun, forhenværende Herredsfoged i Skads Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden saadan TidsForløb, under Fordringernes Fortabelse, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Varde Byefogedcontoir den 10. Marts 1848. Stephensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Dampskibet König Christian Vill., Capt. O. J. N. Sunde, begynder sine Farter d. 3 April d. A. som følger: indtil den 17. Juni inclusive, imellem Apenrade og Kiel, anløbende Hardeshoj, Sønderborg, Falshoeft, fra Apenrade, hver Mandag og Onsdag Morgen Kl. 5 1/2, fra Kiel; hver Tirsdag og Løverdag Middag Kl. 11 imellem Flensborg og Kiel, anløbende Brunsnis og Falshoeft, fra Flensborg hver Fredag Morgen Kl. 6, fra Kiel, hver Torsdag Middag Kl. 12, efter den 17. Juni indtil videre, imellem Apenrade og Kiel, fra Apenrade, hver Tirsdag og Løverdag Morgen Kl. 5 1/2, fra Kiel; hver Mandag og Fredag Middag Kl. 12, imellem Flensborg og Kiel, fra Flensborg, hver Torsdag Morgen Kl. 6, fra Kiel, hver Onsdag Middag Kl. 1 Apenrade, Marts 1848. Lor. Karberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
J alle Boglader faaes følgende Skolebøger, for Borger- og Almue=Skoler, 1. Adjunkt Strøms Udtog af Danmarkshistorien. ind. 1 Mk. 2. Pastor Kroghs Omrids af Geographien ind. 12 s. 3. Cand. Gjellebols Udtog af Verdenshistorien. indb. 1 Mk. 4. Rønnes Bibelhistorie, indb. 1 Mk. 5. Seminarieforstander, Pastor L. Chr. Müllers Samling af Psalmer til Skolebrug. Nyt Oplag, indb. 12 s. 6. Pastor Fengers Udgave af Luthers Cathechismus med Psalmer, Morgen, Aften- og Bordbønner, en Huus tavle, Sententser, indb. 6 s. (J Materie 3 Rbd. pr. 100.) 7. Grundtvigs historiske Børnelærdom, indb. 1 Mk. (12 for 9 Mk.) 8 Læsebog for Børn. Med et fiint Staalstik. Af Læssøe, Cand. theol. sm. indb. 2 Mk. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Wahlske Boghandel. At mit Jernvarelager fornylig er bleven forøget med flere Artikler og isærdeleshed fortrinligt Værktøi for Snedkere og Tømmermænd, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Ribe d. 7. Marts 1848. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-14
Gule Kogeærter af udmærket Qvalitet, faaes hos Ribe d. 7. Marts 1848. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 17. Marts. No 33.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Da Kurfyrsten af Hessen ikke forinden den givne Frist af 3 Dage har svaret paa Hanauernes sidste Adresse, har en provisorisk Regering der dannet sig. Staden er forladt af de Militære og dens Porte ere barrikaderede. Hele Omegnen er i Bevægelse. Kurhessiske Tropper skulle være i Anmarsch. J Berlin hersker nu ogsaa stor Bevægelse blandt Folket; af en Forsamling paa 3000 Mennesker er under stor Larm en Adresse til Kongen bleven antagen, hvori forlanges ubetinget Pressefrihed, Talefrihed, Amnesti for alle politiske og Presseforseelser, lige Ret for alle uden Hensyn til Religion, eedsvorne Retter, tydsk Parlament &c. Denne Adresse skulde indgives i Forening med en lignende fra Borgerrepræsentationen, der ligeledes blev antagen under heftige Debatter. – J Frankfurt har Senatet indvilliget i alle Fordringer, kun med Hensyn til Jødernes Emancipering har det forlangt Opsættelse, da dette vilde gribe altfor dybt ind i de derværende Forhold. - J Heidelsheim har den 6. de fundet beklagelige Optrin Sted mod Jøderne, af hvilke mange ere flygtede til Nabostæderne. – Den 12. Marts vare flere Professorer fra Göttingen ankomne til Hannover for at klage over, at en Afdeling Kavaller havde hugget ind paa en Hob Studenter, der ventede udenfor en Professors Bolig efter Svar paa en Petition, og hvorved flere vare blevne saarede. Stemningen er meget oprørt i Gottingen og Officeren, der kommanderede, har maattet forlade Byen. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Forbundsforsamlingen er beskjeftiget med et Udkast til en ny Forbundstraktat. – J Weimar havde en stor Mængde Mennesker tildeels fra Landet forsamlet sig paa Slotspladsen d. 8. ds. og under stor Tumult forlangt Reformer, som Storhertugen ogsaa lovede. Flere Embedsmænds Boliger beskadigedes. – J Hamborg har atter den 13, været Uroligheder, som dog snart bleve standsede. Paa Gadehjørnerne er bekjendtgjort, at den bevæbnede Magt ved gjentagen Tumult har Ordre til at skyde skarpt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Frankrig. Mellem Regeringen og Handelstanden, i Paris synes at være opstaaet en ubehagelig Konflikt. Denne forlanger en Opsættelse for dens Betalinger til Banken af 30 Dage, hvorimod Lamartine, har erklæret sig, da dens Kasse vilde være udtømt inden 10 Dage, dersom det Udestaaende udeblev han lovede, at ingen Protestgebyhrer skulde blive betalte indtil den 13 og til den Tid vilde Diskonto=Komptoret være oprettet. Hermed var Handelstanden ikke tilfreds og kuurrede over, at man begunstigede Arbeidernes overdrevne Fordringer, medens man Jntet gjorde for at gjøre det muligt for Fabrikanterne at give dem Arbeide og konkurrere med de udenlandske Fabrikanter. – 50 større og mindre Klubber i Paris arbeide paa at styrte Regeringen. - Regeringen har opfordret til at betale Skatterne for 1848 strax.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Monitøren offentliggjør følgende Finansoversigt: 1841 var Statsgielden 4,267,315,402 Fr. 1. Jan. 1848. var den løbet op til 5,179,644,730 Fr. Budgetterne stege med Gjælden. Fra 184047 overstige Udgivterne Jndtægterne med 604,525,000 Fr. Landets financielle Tilstand er saaledes intet mindre end brillant, og Regeringen bruger mange Penge. Finansministeren er derfor bemyndiget til at sælge Skove, Landeiendomme, Meierier a., som tilhørte Civilisten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Ligeledes maa Finansministeren sælge Krondiamanterne og sende det i de kongel. Slotte fundne Sølvtøi til Mynten. - J en Depesche fra Lord Palmerston erklæres, at den gjestfrie Modtagelse den ulykkelige kongel. Familie og Er Ministrene have nydt i England ikke maa betragtes som politisk Sympathi, men kun som simpel Gjæstfrihed. - Den 10. Marts har den danske Minister bevidnet Hr. Lamartine den danske Regerings gode Stemning mod den nye franske Regering og erklæret, at hans Regering vilde ile med at anerkjende Republiken saasnart den diplomatiske Skik tillod det. - Hertugen af Anmale og Prindsen af Jonville ere efter at have proklammeret Republiken afgaaede fra Algier til Gibraltar d. 3. Marts. Anmale siger i Slutningen af sin Proklamation: Underkastende mig Nationalvillien, bortfjerner jeg mig, men fra mit Tilflugtsted ville mine Ønsker være for Eder og Frankrigs Berømmelse, som jeg gjerne havde tjent længere. - Under Exesser i Lyon ere der flere Maskiner blevne ødelagte, og i Egnen af Toulouse har en Bande af 2000 Md. fra Pyrenærbjergene plyndret og udøvet flere Grusomheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Under 10. Marts er udkommen provisoriske Forordninger for Lauenborg, Holsteen og Slesvig ang. nogle Modisikationer i Forordningerne angaaende Forebyggelse af Misbrug af Pressen, hvorved den hidtilværende Censur ophæves i Holsten, saa at enhver uden forud indhentet Tilladelse kan udgive større og mindre Skrivter under Forbehold af Ansvarlighed for deres lovstridige Jndhold. Dog skal ethvert Skrivt som er under 6 trykte Ark, for det udgives, af Bogtrykkeren leveres til Stedets Politiøvrighed under en Mulkt fra 100 til 500 Rbd. Skulde Stedets Politiøvrighed finde, at de gjældende Landslove og Forordninger ere blevne overtraadte, eller det tydske Forbunds, eller en venskabelig Stats Forfatning, Sikkerhed og Værdighed angrebne ved et saadant Skrift, har den at lægge hele Oplaget under Beslag. Tillige skulle samtlige Politiøvrigheder vaage saa meget som muligt over, at der overhovedet i deres Distrikter ikke udbredes Skrifter, hvis Jndhold staaer i Strid med de gjeldende Love, og forebygge Udbredelsen af saadanne Skrivter ved at forhindre deres Afsætning og lægge de muligen forefundne Eremplarer under Beslag. J Slesvig skulle ogsaa kun Skrivter under 6 Ark forelægges for Politiøvrigheden, for de udgives. (B. T.) Den 11. de overrakte en Deputation for Skolelærerstanden (Frolund og Rugaard af Kjøbenhavn og Schelderup i Føllesløv) Hs. Maist. en Petition om Reform af den danske Folkeskole. Paa en Tale af Ordføreren, Hr. Frolund, svarede Hs. Majestæt, at han vel vidste, at Skolelærernes Kaar og Stilling vare daarlige og langt fra at være hvad de burde være, og at det skulde være en af hans kjæreste Regentpligter at drage Omsorg for, at Skolelærernes Kaar og Stilling skulde blive forbedrede. Vel havde han besteget Troden i en alvorlig og bevæget Tid, der gjorde Fordring paa al hans Kraft, men han skulde dog ikke glemme de ringere Regentpligter under Jagttagelsen af de høiere. Det var hans redelige Villie og faste Forsæt, hvorpaa han bad Deputationen at stole, at ogsaa Skolelærerne skulde komme til at føle sig lykkelige og tilfredse under hans Regering. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
En til i Søndags berammet Forsamling i Hippo drommen, der havde til Hensigt at petitionere Hans Majestæt, vor folkelige Konge, om en Udvidelse af Valgloven, var besøgt af henved 2000 Deeltagere, der alle havde underskrevet Adressen. Forsamlingen. besluttede for det Første, at Petitionen skulde overgives umiddelbart til Hs. Majestæt af en Deputation, valgt blandt de 17 Mænd, der havde stillet sig i Spidsen for dette Anliggende; for det Andet, at Deputationen skulde sammenkalde en ny Forsamling, saasnart den havde havt Audiens hos Kongen, for at gjøre Petitionærerne bekjendte med Udfaldet af deres Sendelse og for at disse kunde udnævne en permanent Komittee, der paa enhver lovlig Maade skulde fremme Sagen og navnligen sætte sig i Forbindelse med Mænd, der maatte virke til det samme Maal. Da Hovedhensigten af Forsamlingens Sammenkaldelse saaledes var opnaaet, fandt, efter et fra flere Sider yttret Ønske, en høist livlig og interessant Discussion Sted om de Spørgsmaal, der for Øieblikket røre sig mægtigt i Folket, om Valgretten og om Nationaliteten. Hr. Cand. H. Hage vilde kun have uindskrænket Valgbarhed, men Valgretten bunden til visse Betingelser. Hr. Cand. Goldschmidt mente, at vi ikke kunde faae en Konstitution strax, fordi vi ikke formaaede at indhente Slesvigernes Mening, uden som en anden Taler havde sagt, at faae et schleswigholsteinsk Svar. Han meente derfor, at vi foreløbig skulde skienke Slesvig alle de store politiske Goder: udvidet Kommunalfrihed, Associationsfrihed, Pressefrihed, Edsvorneretter, ofve, og han meente, at det maaskee kunde hænde sig, naar vi sendte Frihedens Due til Slesvig, at den vilde hjembringe Fredens Olieblad. Hr. Høiesteretsadvokat Orla Lehmann forsvarede sig imod den Beskyldning, at han og hans politiske Venner nogensinde havde viist sig som Frihedens utroe Tjenere, medens de kæmpede for Eidergrændsen. Han erindrede om, at han havde været den Første, der nedlagde en høitidelig Protest mod vor nærværende Valglov, at han havde kæmpet med Utrættelighed i Pressens Tjeneste, at Jngen var lagt mere for Had af Aristokraterne end netop han, og at han nu som altid var Demokratiet hengiven, men han forlangte rigtignok en ganske anden Frihed, end den Kommunalfrihed, Hr. Goldschmidt forlangte. Han vilde have en Folkefrihed, afpræget i Statstyrelsen, og derfor maatte vi ogsaa bestemme, hvorden danske Stats Grændser vare, derfor havde han og hans politiske Venner opreist deres Banner ved Eideren. Om dette opfordrede han alle Fædrelandsvenner til at samle sig, og hvis Aristokraterne und lode at give Møde eller gjorde fælles Sag med Landets Fjender, da vee dem. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Jfølge forudgaaende Jndbydelse fra Etatsraad L.N. Hvidt paa den sammentraadte Comittees Vegne fandt i Søndags Aftes en Forsamling Sted i Casinos store Sal, hvortil alle Adgangsbilletter vare udsolgte. Øiemedet med Forsamlingen var, at vække en klarere Erkjendelse af Øieblikkets Alvor. Ved Jndgangen uddeeltes en Opfordring fra den sammentraadte Komittee, der foruden Etatsraad Hvidt bestaaer af dHrr. Professorer Clausen, Flor og Krieger, Advocat Lehmann, Grosserer Meinert, P. Pedersen, Kand. Ploug og Kapitain Tscherning, om ved Pengebidrag at komme Komitteen til Hjelp i sine Bestræbelser, for ved alle lovlige og sømmelige Midler, fremfor Alt ved det mundtlige og skriftlige Ord, at virke til Danmark og Slesvigs konstitutionelle Forfatninge. Etatsraad Hvidt derigerede Forsamlingen og aabnede den med nogle faa indledende Ord, hvorpaa Prof. Clausen i et længere Foredrag søgte at realisere Øiemedet med Forsamlingen. Da Taleren fremhævede, hvor lykkeligt det var for Danmark, at det havde en folkelig og virkelig dansksindet Konge, om hvem man skulde samle sig, udbrød Forsamlingen i en bifaldsstorm, der ikke syntes at ville ophøre igjen. Advocat Lehmann talte derpaa i samme Retning og modtoges ligesom de foregaaende Talere med bifald, der især var enthusiastisk for Etatsraad Hvidt og Prof. Clausen, ligesom de ogsaa ideligt afbrødes af Bifald. Kapit. Tscherning opfordrede derpaa dem, der vare af en modsat Mening end den af Talerne yttrede, til at fremkomme med deres Mening, for at aabne Discussionen; hvorpaa Skolelærer Rasmus Sørensen traadte frem og søgte at vise, at man fordybede sig til ingen Nytte i Nationaliteterne, og tilsidesatte Menneskerettighederne. Efterat Kapt. Tscherning havde gjendrevet ham, fremtraadte Kand. Goldschmidt, der blandt Andet meente, at man ingen Ret havde til at løsrive Slesvig fra Forbindelsen med Holsten uden først at spørge det slesvigske Folk. Prof. Kieger fremstillede derpaa kortelig i klare og tydelige Udtryk Sagens rette egentlige Forhold, hvorpaa Kapt. Tscherning imødegik de af Kand. Goldschmidt gjorte bemærkninger. Mødet hævedes derpaa, efterat et Leve var udbragt for Etatsraad Hvidt og Komitteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
- Da man ifølge de Ord, hvormed Etatsraad Hvidt hævede Forsamlingen, snart kan vente en lignende igjen, give vi at betænke, hvorvidt Forsamlingen synes, at det stemmer med dens Værdighed, naar Jndbyderne opfordre til en fri Diskussion, da at modtage Talere af modsat Anskuelse end Majoritetens paa den Maade, dHrr. Sørensen og Goldschmidt bleve modtagne paa. Derved vil man alene opnaae, at Jngen vil fremtræde, hvilket ikke kan andet end være til Skade for Sagen man vil fremme. Vi maa dog endnu bemærke, at Dirigenten gjorde alt muligt for at fremme den frie Discussion, og vi ville haabe, at slige Optrin ikke oftere vil finde Sted. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-17
Kbhposten vil vide, at Regeringen ogsaa i denne Tid lader træffe Foranstaltninger til Udrustningen af 3 Linieskibe og endeel Fregatter, samt at der skal være paatænkt at danne et nyt Artilleri-Regiment i Jylland. Fædrelsiger derimod i denne Anledning: "Dersom det skulde bekræfte sig, hvad vi have hørt, at der er Tale om at ruste en Deel af Linieskibsflaaden, da vil dette kun kunne billiges, ifald det var Konsekventsen af en med en Sømagt indgaaet of- og defensiv Alliance; thi en udrustet Eskadre af den Størrelse, som vi kunne holde i Søen, er ellers kun en Jndbydelse til Fiendtlighed, men intet Sikkerheds middel, kun en Statens Formue opslugende, men ikke Statens Uafhængighed betryggende Foranstaltning."J Kiel vilde man vide d. 12, at Statsraadet i Kbhavn havde besluttet at inforporere Slesvig i Danmark, men at C. Moltke havde erklæret at ville tage sin Afskeed, dersom dette skete.