Berlingske Tidende, 1816-06-14
J Torsdags otte Dage befrygte man i Norwich nye Uroligheder, fordi Banqverne havde kundgjort, at de ikke meere vilde tage imod gamle Shillings- og Sexpencestykker. Nu søgte Folk strax at komme af med de forbudne Pengestykker; men Jngen vilde tage imod dem. Man var især bekymret for Løverdagen, da det just var Markedsdag. Magistraten kom derfor sammen, og udstædte om Fredagen en af Mayoren undertegnet Kundgiørelse, at man arbeidede paa er Plan, der skulde betrygge den fattigere, arbeidende Klasse mod de muelige Følger af det slette Sølvs Jndkaldelse, hvilken Plan skulde blive offentliggjort Løverdag Eftermiddag. Fra Hanton meldes under 31te Mai, at det der den hele foregaaende Uge er gaaet meget urolig til. Om Tirsdag Eftermiddag udbrød i en Giestgivergaard en paasat Jldløs, hvorved fire Huuse bleve ødelagte og adskillige andre stærkt beskadigede. Dagen efter brændte et andet Huus; ogsaa Capellet havde man villet ødelægge, og derfor fat Jld paa en Bygning, der stødte op til samme. - Skatkammercantsleren har givet sit Samtykke til Hr. BroughamsMotion, at alle Eiendomskatten angaaende Papirer skulle tilintetgiøres. I de Afskrivter, som man vil opbevare, skulle alle Navne udelades, saa at man, om denne Skat engang igien skulde blive indført, af Papirerne ikke kan see andet end hvad der angaaer Formen. - J forrige Uge afseilede Grev Donoughmore fra Waterford med Catholikernes forskiellige Bønskrivelser, og vi tør altsaa med det første vente en meget interessant Forhandling i Overhuset. For Upasseligheds Skyld kunde Greven ikke indfinde sig før ved Parlementsmøderne. Parlementet har opgivet Billen angaaende Indregistrering af Slaverne i Vestindien, efterdi det haaber, at Colonialforsamlingerne selv ville henvende deres Opmærksomhed paa de ønskede Forbedringer, - Vi have faaet Tidender fra Barbados, og Breve til 30te April hvori meddeles Efterretninger om en Negeropstand, der især har fundet Sted i Kirkesognene St. Philip, St. Georg, Christ=Chura- og St. John. Opstanden udbrød Paaskedag, den 14de April, og Regieringen greb strax de kraftigste Forholdsregler for at qvæle den i Fødselen. Næste Morgen blev Den erklæret i Oprørstand, og Krigsretten sat i Virksomhed. Militsen og de regulaire Troppe, rykkede ud imod Slaverne, som i store Hobe plyndrede og opbrændte Plantagerne i det Indre. Slaverne bleve snart adspredte, mange bleve paa Pladsen, andre bleve, ifølge de af Dens Præsident udstædte Forordninger, stillede for Retten og henrettede. General James Leith, der befandt sig paa Øen Guadeloupe, blev strax underrettet om alt det Forefaldne, gik strax derefter ombord paa en fransk Krigskonnert, med hvilken han den 24de April landede paa Barbads, og lod to Dage efter sin Ankomst bekiendtgiøre en Proclamation, hvori han opfordrede de Opsætsige og Jldesindede til Rolighed og Lydighed, og roste de Slaver, der ikke havde deeltaget Uordenerne. Resultatet af alle disse Forholdsregler var, at Si James allerede den 30te April kunde lade kundgiøre en anden Proclamation, hvori han erklærede Opstanden for endt. I et eneste Sogn ere ikke mindre end 20 Plantager næsten ganske ødelagte, og Antallet af de Negere, som ved denne Leilighed kom af Dage eller bleve henrettede, anslaaes til mellem 800 og 1000. - Til Lykke ere ved disse Efterretninger, som ere overbragte af the Barton, der afseilede fra Barbados den 1ste Mai, de tidligere, langt skrækkeligere ikke blevne stadfæstede, hvilke sidste overbragtes af Phønix, som den 24de April gik under Seil fra Trinidad.