JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Blandede Efterretninger. Intet af Europas Lande er mere at beklage end Portugal. Engellænderen Young, der som bekjendt vansmægtede flere Maaneder i Lissabons Fængsler, har udgivet en Beskrivelse under Titel, af Portugal i Aaret 1828, hvorefter, hvis blot den tiende Deel er sand, Portugals Tilstand er som Frankerigs under Robespierre, kun med den Forskjel, at hist gjorde Guillotmen paa engang Ende paa Slagtoffernes Qvaler, medens de her seipines inden Fængslets skumle Mure. Enhver Skurk har Ret til at gribe hvem han lyster paa Gaden eller i Husene og kaste ham i Fængsel. En Jægerkadet, som saaledes blev opsnappet paa en Spadseretour og overgivet Fangevogteren i Kongens Navn, som en Frimurer, fik vel ved Venners Indflydelse Generalkapitainen overbeviist om sin Uskyldighed, hvorpaa hans Frigivelse efter 14 Dages Forløb blev udvirket; men da han var sat i Kongens Navn, kunde heller ingen Andre end Kongen frigive ham, hvoraf da fulgte, at endnu 5 Uger forløb til de fornødne Undersøgelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Den 3die Dec. løb i Stettin et Skib af Stabelen, bygget for det preussiske Generalpostamts Regning til Dampskib, bestemt at være Reserveskib for Farten mellem Greifswald og Ystad, og indrettet saaledes, at det ved Maskineriet og fuld Eqvipage desuden kan føre omtrent 200 Passagerer, med sammes Reise-Eqvipage. To forbundne Dampmaskiner af i alt 30 Hestes Kraft skal drive det. Det har Navnet Frederik W. helm. Pr. St. 39.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
En aandrig fransk Skribent, Charles Nødter, har i sit Skrift: Questions de literature le gale gjort Tydskerne i Paris en stor Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Stedse maatte man høre, at de tydske Skribentere hyppigen vare Plagiarier, som af ti Bøger gjorde den ellevte, en Hovedaarsag til at leipziger Messer vare saa frugtbare paa Bøger. Nodier viser sine Landsmænd, at deres fortrinligste Skribenter, plagiere ligesaa meget; den aandrige Minister Maurepas sagde: ces Messieurs prennent dans les livres des antres tont ce qui leur passe par la tete. Det er interessant at forfølge Plagiats Historien hos de Franske, og hvorledes deres Tænkemaade derved var. De gamle og fremmede Nationers Skrifter kunde uden Omstændigheder tages, kun ikke de nyeste, eller Landsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Den strænge Philosoph Lamothe le Vayer siger: Frendre oles les aniens Cest pirater an della ligne, (et Sørøveri som dengang var tilladt), mais voler ceur de som siele, cest ster løs manteaux sur le Pont-neus. Dog man fulgte ei hans Regel, og de største franske Skribenter, gjorde sig skyldige i at tage, hos hvem og hvor de kunde komme til. Den aandrige Montaigne er en af de Skribenter, de især have brugt. Han var næppe død, førend hans Ven Charron plyndrede ham, ved i sin Bog de la sagesse, at tage hele Sider af hans 823. Siden borgede hin Lamothe le Vayer, la Bruyere, Saint Evremont, Bayle, Fontenelle, Voltaire, J. B. og J. J. Roussean en Mængde Jdeer fra Montagne, uden at sige et Ded derom, men meest uforskammet var Pascal, som derhos meget forhaaner Montagne, sandsynligen for at dølge sit Rov. Florentineren, Peter Asconci fandt et Manuscript af Ciceros Afhandling de gloria, tog de ypperste Tanker deraf, til at udstyre en Afhandling de exilio, og derpaa tilintetgjorde det ciceronske Manuscript men Pascal kunde ikke tilintetgjøre de talrige Exemplarer af Montaignes essais, og derfor søgte han med Dadel og Haan over dem, at vinde sine Landsmænd fra at læse dem. Mange have stiaalet fra Voltaire, men det er vist nok, at han ikke handlede bedre mod Montaique, Forrand, den gamle Marot; mere uforskammet tog han fra Englænderne, thi hans nydelige Fortælling. "adig tilhører i et og alt Par nels Eremit. Et Capitel i Zadig, Gederne og den liden Hund, er fra det Persiske, den nydelige Fabel: "le lion & le Marseillais tilhører Mandevilles Fabler over Bierne; den gode Mand fortier aldeles saadant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Ogsaa i den nyere Tid har en udmærket fransk Digter ej gjort det bedre. Delille oplæste i et Selskab nogle af sine skjønne Vers. Han modtog det lydigste Bifald; ikkun en af Tilhørerne yttrede gandske tørt, Tankerne ere skjønne; kun ikke nye. Bernardin de Saint-Pierre har før havt dem. J Førstningen studsede Deelille lidt ved denne Compliment, men han fik snart et Svar færdigt til den strænge Dommer: Hvad der siges i Prosa er som om det ikke var sagt, J Frankrig gaae saadanne Svar ofte for gode, hvor skjæve de end ere. Dog man maa ikke gaae for vidt heri. At et og andet Godt i maadelige og snart glemte Skrifter optages, er nyttigt. Virgil roste sig af at have fundet gode Perler i Ennius's Skarndynge. Moliere tog uden Betænkning gode Scener fra andre, f. Ex. af Cyrano de Bergerac: jeg tager, sagde han, det Gode jeg kan faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Londons Bryggerier. Blandt de kæmpemæssige Londonske Bryggerier er det, der tilhører Dhrr. Barclay, Perkin & Comp., for Øieblikket det bedste. Denne uhyre Anstalts Bygninger indeslutte et Rum af 10 Acres, og 150 Heste ere i Brug allene for at ombringe det bryggede Øl i Staden. Her ere 3 Kjedler for Humlen af 14,400 Galloners Indhold i Brug, og ligesaamange Kogepander til 45,000 Sall. – 103 Bryggerkar ere i Brug, hvoraf det mindste indeholder 28,800 Gall., og af de andre ere mange af 80 til 90,000 Galls. Indhold. Det største Bryggerkar af en 30 Fods Gjennemsnit, kan indeslutte 3,600 Fade, henimod 120,000 Sall. Omtrent 200 Arbeidere ere daglig beskjæftigede med Øllets Tilberedning; ved enhver af de 3 Bryggerpander forbruges ved hver Brygning 144 Qvarter Byg, som daglig leverer 1,300 Fade eller 40,000 Gall. Øl. Afsætningen udgjør aarl. 330,000 Fade, ell, benimod 10 Mill. Gall. Øl, af en Værdi af 3 Lst. 2 Shill. Fadet, som udgjør en Summa af 1,130,250 Lst. eller 27,126,000 Franks. Det ene Aar med det andet, afsætte Londons 11 store Bryggerier, 1,200,000 Tønder Øl til 3 Lst. 8 Shill. 8 Penc. altsaa i alt en Capital af 4,120,000 Lst. eller 113. Mill. Franks. (B. f. L. U. Nr. Nr. 1818.)Man har gjort den Beregning, at Værdien af de Aar for Aar indtil vore Tider fra Steenkuls gruberne for Dagen opbragte Steenkul i England udgjør en større Sum, end samtlige amerikanske Bergværkers Guld og Sølv hidtil har beløbet sig til. (P. St. 352.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Da Algier engang bombarderedes af de Franske, fik en ung Officier, Choseul, Ordre at stikke et fjendtligt Skib i Brand, men blev deri hindret ved den tapre Modstand han fandt, og blev tagen til Fange. Sin Ungdom, Stand og kjekke Forhold uagtet blev han dog dømt til at skydes bort for Mundingen af en Kanon. En gammel Kor sar, som Cholseul engang havde forhen taget til Fange og behandlet menneskekierligt, anraabte forgjeves om Skaansel og Naade for ham. Endeligen flyver han til Retterstedet og omslynger i det Øjeblik Kanonen skal affyres den ulykkelige Choseul med sine Arme. "Skyder, raabte han, kan jeg ikke redde min Velgjører, saa betag mig ikke den Trøst at dø med ham." Deien, gjennemtrængt af Beundring, benaadede Choseul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 Januar 18. Hamburg 2 M. - a vista 3 Species 209 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 12 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Norske Speciesedler, pr. 100 Specier - Rbd. Sdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 52 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 87 1/2 88 Rbd. Sedl. Dito Dito. 84 3/4 85 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-17
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . ..... 3068, i Banco. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 106 106 1/2 i Banco. 4 pCt nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 96 – r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 98 – i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Nyeste dericas, øbenhavn. saasnagonanSexogtyvende Aargang. No. 6. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 Januar 1829. Kong Frederik den 6te.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J Literarische Blatter der Børsen Halle findes en frimodig Fremstilling af Europas politiske Stilling ved Slutningen af sidstforløbne Aar, hvoraf vi her meddele Læseren den Deel, som angaaer Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Efterat Forfatteren har skildret Portugals nuværende ulykkelige Stilling, udlader han sig saaledes: Hensætte vi os ved et Trylleslag fra Syden til Norden, til et europæisk Monarkie, hvis Throne uafbrudt har været indtaget af et at de ældste Dynastier, vi mene, til Danmark, saa støde vi her paa en Contrast til Portugal, der i aandelig og moralsk Henseende er ulige større, end i geographisk og physisk. Naar i hiin, Naturens Have, paa enhver Aarstid, Blomster og Frugter gjensides indbyde, og Himmel og Jord, hvorfra Øiet vendes, fortryller, kan Vandreren dog der ei fryde sig over Menneskene, ei med Tryghed følge Veiviseren eller træde ind i det slette Skjul, som tvetydig Gjæstfrihed tilbyder ham. Derimod storme vel Havets Bølger Maaneder tilende mod den danske Kyst, men Agerdyrkerens flittige Haand dækker Jorden med grønnende Afgrøder. Ingen Constitution, hverken nye eller gammel, sætter Herskeren Skranker, og dog dømmer her kun Loven, der tilkjender den Høie og Lave, den Rige og den Fattige, lige Ret; her blomstre Kunster og Videnskaber; og med en Frihed, der maaskee ingensteds overgaaes, yttrer der enhver sin Mening og nedskriver den; fuldkommen Trykkefrihed sikkrer hver Undersaat sin Stemme, og den høihjertede Monark ei blot benytter, men endog belønner og ærer ædel Frimodighed og alvorlig Sandhed, selv naar denne udtales ved Thronens Fod; et Exempel herpaa fandt nylig Sted ved Prindsens Formæling og erindres med levende Taknemmelighed. Høimodige Fyrste, Du er en lykkelig Folke families ærværdige Fader, hvor blid maae ei Din Opvaagnen være, Du behøver ingen lurende Satelliter eller Drabanter, thi Din Livvagt er hele Dit Folk, som hver Enkelts Bryst Dit Skjold. Velsignet være Du, og gid Din ligesindede fyrstelige Stamme vare og blomstre evig, Naar mange blodige Laurbær alt længe ere visne, skal Dine sjeldne Borgerdyders Egekrands, Dit skjønneste kongelige Smykke, endnu være grøn. Kun til Dines Forsvar, aldrig for at erobre, drog Du Sværdet; at opretholde og fremme det Gode, var Dit Maal, ei Ødelæggelse; Retten var Dig altid hellig, og hverken Politik eller det beleilige Øieblik kunde bringe Dig til at udstrække Din Haand efter fremmed Gods. Hvad Fremtiden end monne gjemme i sit Skjød, tryg kan Du træde den imøde; thi Dine Undersaatters Velsignelser og Bønner stige for Dig til Himmelen; i Guds Haand ligger alt det Jordiske, og Thronerne ere 3 Forgængelighed underkastede, men deres fikkrest, Grundvold er Retfærdighed, og Historien vil paa sin uforgjængelige Tavle kundgjøre Efterslægten: At den meest egenmægtige Fyrste var ogsaa den retfærdigste, og at den mod hans Villie, selv hvad Liv og Eiendom angaaer, ubeskyttede Borger, var den frieste i Verden! Oversætteren tilføier blot: Gud bevare vor gode Konge!! II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J de forenede nordamerikanske Staters Præsidents Tale ved Kongressens Aabning omtales Danmark og dette Lands Regent paa følgende Maade: Jblandt de Nationer, ved hvis Regjeringer mange af vore Medborgere have længe udestaaende Fordringer paa Skadesløsholdelse for Tab af Eiendomme, i den Tid den neutrale Handels Rettigheder vare miskjendte, er Danmark. Disse Fordringer bleve, strax efter Tildragelserne, en Gjenstand for en særdeles Sendelse fra de forenede Stater, ved hvis Slutning Hs. kongl. danske Majestæt gav den Forsikring, at ville, til en Tid, naar mere Rolighed og mindre Trang var indtraadt, tage Sagen under Overveielse og Undersøgelse, og til Afgjørelse i den Aand og med det bestemte Forsæt at handle retmæssigt. Med stor Fornøielse kan jeg nu melde Kongressen, at Opfyldelse af dette hædrende Løvte er i Fremgang, at en liden Deel af Fordringerne allerede til Reclamanternes Tilfredshed er afgjort, og at vi have Grund til at haabe, at det øvrige snart skal bringes i Gang til billig Slutning. At dette vil skee blev stedse med Tiltro ventet, efter den Charakter af personlig Retskaffenhed og Velvillie, som den danske Stats Souverain under alle Lykkens Afverlinger har viist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J den i Tydskland udkomne Regent Almanak for 1828 læses ogsaa vor Konges Biographie, dog mere en historisk, en ganske nøjagtig, Fremsættelse af de politiske Begivenheder end en egentlig Biographie. En kundskabsrig Diplomatiker, der i et Par Aar havde opholdt sig i Kjøbenhavn skrev, ved at sende en Ven bemeldte Regent Almanak nogle bemærkninger i den Anledning, hvilke bleve trykte i Zeitung für die elegante Welt, Febr. 1828 Nr. 25 og 28, og derfra paa dansk i Kjøbenhavns Posten s. A. Nr. 23. 25. 28. Forfatteren slutter saaledes: "Det ligger udenfor denne Skibes Grændser at optælle det Meget, som Kong Frederik i sin lange Regjeringstid har udført for Lovgivningen i Almindelighed, for en bedre Indretning af offentlige Stiftelser, for Organisation af almennyttige Instituter og overhovedet til Bedste for den offentlige Velfærd. Dette være forbeholdet den tilkommende Forfatter af hans Regjeringshistorie; men det være forundt Forfatteren af denne lille Opsats, den engang i Danmark gjæst venligt optagne, og til Gjengield Danmark inderligt hengivne Fremmede – at fremføre det Ønske, at det gode danske Folk endnu i en lang Række af Aar maa beholde, ære, og elske sin gode Konge. Fyens Stifts Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Ligesom Mangel af et godt Tabelvæsen hører til det danske Collegialvæsens flere ufuldkomne Sider, saa har man ikke, saavidt vides, slige Beregninger og Uddrag af Resultater af Folketællingen i Danmark 1801, som over de foregaaende i Aarene 1769 og 1787, ei heller fortsatte Beregninger, ligesom og Mortalitets=Listerne have havt Ufuldstændigheder, indtil for samme ved det kongl. danske Cancellies Foranstaltning nyere bestemte Regler bleve foreskrevne. Over Hertugdommenes Befolkning har man Landindspektør Gudmes særskilt udgivne Skrift 1819, med de i Staatsburgerl. Magaz. 1823 meddeelte Tillæg. Om Befolkningen i Fyen har man, fremfor over de andre danske Stifter, nogle Optegnelser og Beregninger i de statistiske Efterretninger over Fyen, samlede i Aaret 1827, som læses i Dr. Nathan Davidsstatsøkonom. Archiv 2 Bds. 3 H. Folketallet i Fyens Stift var Aar 1801 121378. (C. Thaarups Statist. S. 63).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J Slutningen af Aar 1826 152000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Stiftets 9 Kjøbstæder havde Aar 189, i alt 16059 Mennesker, ved Slutningen af Aar 1826 23681 Mennesker, nemlig: Bogense. Kjerteminde. 1600 Nyborg. Odense. 884 Middelfart. 1580 Assens. 23 Faaborg 1906 Svendborg 250 Rudkjøbing 1400 Om Fængsler i Danmark. Lovgivningen om dens Indretning har nyperlige Bestemmelser; men i sig selv staaer vist meget tilbage at ønske. Om de fyenske har en Reisende i Aaret 182, meddeelt nogle Efterretninger, de udførligste man har trykte om denne Slags Anstalter i Fædrenelandet. Forf. begynder saaledes: Forordningen af 5te April 1798 om Fængslernes bedre Indretning siger §. 2 alle Fange huse saavel i Kjøbstæderne som paa Landet bør være saaledes indrettede, at de, som der bevogtes, ikke udsættes for at tabe deres Helbred, fornemmeligen bør det paasees, at Arrestkamrene ere tørre og luftige." Det Kongelige Lovbud befaler endvidere de Forbedringer og Indretninger uopholdeligen indførte, hvorved Lovens menneskekjærlige Hensigt kan opnaaes. Det torde derfor vel formodes 24 Aar efter denne Forordnings Kundgjørelse overalt, men især i Kjøbstæderne, at finde Fængslerne i en saadan Tilstand, som Sikkerhed, forenet med Menneskekjærlighed fordrer, men Menneskekjærlighed indskrænker sig ikke blot til Omsorg for vore Medmenneskers physiske Velbefindende, den bør ogsaa udstrække sig til vore Medmenneskers psychiske Tilstand. Det er ikke blot de Fængsledes Sundhedspleie, men ogsaa for deres moralske Følelse, hvorfor Fængslernes forbedrede Indretning skal sørge. Dersom det er umenneskeligt at paaføre et Jndivid, om hvis Skyldighed der endnu kun haves en høi Grad af Præsumtion, større Lidelser end dem, der ere nødvendige Følger af Frihedens Jndskrænkelse, da synes os det aabenbart, at de mentale Lidelser i høiere Grad maae søges at undgaaes end de blot physiske Lidelser, deels fordi hine ere større, og deels fordi de have en varigere Indflydelse paa Individet. Om derfor ogsaa kun Forordningens Ord udtrykkeligen nævner de Fængsledes Sundhed som Gjenstand for Øvrighedernes særdeles Opmærksomhed, saa er det uden for al Tvivl, at selv denne Forordnings Aand har gjort Fangernes hensigtsvarende Behandling, for at deres moralske Følelse ikke skal saares mere end nødvendigt, og for at deres Moralitet ikke skal gaae reent til Grunde i Fængslerne, til Øvrighedernes Pligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Ved at besøge Fangehusene i de fyenske Kjøbstæder have vi derfor ikke blot taget Hensyn paa, hvorvidt der ved den Fængsledes Bevogtning tillige er sørget for hans Helbred, men ogsaa hvorvidt der er sørget for hans moralske Tilstand. Vi troe, at Fængslerne vel kunne garantere den offentlige Sikkerhed, uden at den Uskyldige eller den for en let Forseelse Detenerede under Bevogtningen bliver udsat for moralske Lidelser ved Sammenblanding med høist fordærvede Væsener; thi skeer dette, saa udarte derved Fængslerne snart til Forbrydelsernes Planteskole, hvorfra de enten uskyldige eller for en let Forseelse Fængslede udgaae langt mere fordærvede end de indkom der, og baade selv bære Spiren til en større moralsk Sygdom i sig, og udbrede Smitteen i videre Kredse om sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Nu viser Forfatteren, hvorledes de fyenske Fængsler ere, deres Mangler, og hvilke Forbedriger de altsaa behøve. Vi henvise til den, (i Dr. David's statsoecon. Archiv 2det Binds 3die Hefte). Af de mange Jdeer til Forbedringer indskrænke vi os til at optage følgende: At Fangerne aldrig arbeide ved Lys, men indelukkes saasnart Mørket falder paa, i deres Sovestuer, kan ikke andet end nære Dovenskab og Lediggang, og give Anledning til ubevogtet Samliv, der er lige farligt for Sædeligheden og det Offentliges Sikkerhed. Betænker man tillige, til hvor faa Timer Arbeidstiden om Vinteren derved indskrænkes, saa vil man indsee, at intet er mindre hensigtsvarende, selv fra den occonomiske Side, end denne Indretning, der ene og allene er til Fordeel fordet inspicerende Personale, hvis Arbeide derved betydelig bliver lettet. Vi ville vove at foreslaae den i de hamborgske Straffeanstalter indførte Sikkerhedslampe, der yder en tilstrækkelig Belysning og Sikkerhed imod Jldens skadelige Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Indenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavns almindelige Hospital, har de Syges Antal i Aaret 1828, været: 21 Vers. ved Aarets Begyndelse. nye indkomne 1 Aarets Løb 2846 Tilsammen 260, Pers. 2128 Pers. Deraf udgaaede, Jndbragte døende og døde 11
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Døde. 189 Tilbage ved Aarets Udgang 279 Pers. De Dødes Antal forholder sig til det hele Antal Syge omtrent som 1 til 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Fra Rendsborg skrives, at de Forventninger, som Hr. Hollers Fabrikanlæg for et Aar siden opvakte, mere og mere gaae i Opfyldelse. Vel har man endnu kun den lille fra England forskrevne Smelte Ovn, som smelter kun omtrent 60 Pund Fern af Gangen; men just ved samme blive de andre fornødne Maskinerier Jnstrumenter forberedede, endog en Dampmaskine til at drive Blæseindretningen i den store Smelte=Ovn, som skal bygges. Vel er der hidtil kun smeltet gammelt Jern, hvortil Fabriken har erhvervet sig udelukkende Kjøberet, og som den betaler med 24 s. pr. 100 Pund, men en stor Deel Mosejern ligger beredt til at komme i Anvendelse, saasnart som den store Ovn bliver færdig. De senere Forsøg ville afgjøre, om isteden for Steenkul ogsaa Trækul kunne være tilstrække ligge til Værkets Drift, hvilket er høiligen at ønske, da vi i Nærheden af Kanalen have store Tørvegrave, men ingen Steenkulsgruber. Hele Anlægget gaaer med raske Skridt fremad, og allerede indeholde Magazinerne en Mængde glædelige Apparater, Fabriken danner et meget interessant Punkt norden for Rendsborg, ved en skraa Bred nær ved Eideren, hvor en stor Bygning reiser sig efter den anden, nærmest bestemte til at optage en Koloni (ikke Fattigkoloni) af 200 nyttige Arbeidere. Gud bevare den fortjente Eier for Misundelsens og den menneskelige Foranderligheds Farer. (Schlesw. Holst. Lauenb. Provinzialb. 4tes. Heft. 1828).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
De to Universiteter i Oxford og Cambrigde tilhørte blot den herskende Kirke og udelukkede saaledes en stor Deel af Englands Befolkning fra Fordelene af en Universitets Dannelse. Ogsaa vare Studie-Omkostningerne paa samme saa betydelige, at ikkun formuende Forældres Børn kunde søge samme. Om nu saaledes kun Guld og Tro hidtil gjorde beqvem til Studium i England, saa vare derhos begge Universiteter saa overfyldte, at ofte Candidater til et eller andet Collegium maatte for at sikre sig en Plads, melde sig et Par Aar førend Optagelse kunde skee. Endeligen bleve paa begge Universiteter Jurisprudents og Medicin kun betragtede som Biting, og derimod udgjorde Theologiens Studium og de gamle Sprog Hovedbestanddelene ved Underviisningen der. Det londonske Chirurg-Collegium tæller over 6000 Medlemmer, af hvilke ikke 6 have studeret paa et engelsk Universitet, og af samtlige i hele England praktiserende Læger have i det høieste 100 studeret i Oxford og Cambrigde. Ligesaa er Forholdet med Juristerne. Af 8000 Advocater i England have næppe 8 nydt nogen Universitets Dannelse; ja selv det ringeste Tal af de høieste Stats-Embedsmænd har studeret paa noget af Universiteterne. - Saadanne Omstændigheder gjorde det nye Universitets Stiftelse høist ønskelig. Det bringes istand ved en Kapital af 300,000 Pd. St., som samledes ved Actier paa 100 Pd. Det er saaledes et Privat-Jnstitut. Dets Eiere vælge en Commission af 24 Personer af Jnteressenternes Antal, og disse ere Universitetets Direktører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
1827 d. 30 Apr. lagde Hertugen af Susser, Grundstenen til Universitets=Bygningen. Architetten er William Wilkins, og naar Bygningen bliver færdig, vil den blive den største og fuldkomneste i Europa i sit Slags. Et stort Stykke Land af 7 Morgens Størrelse, i den vestlige Deel af Staden, er kjøbt dertil for 30000 Pd. Sterling. En Deel af Bygningen er færdig, og allerede i Brug. Den 1ste Oct. 1828 aabnedes Umversitetet ved en Forelæsning af Charles Bell, Prof. i Physiologi og Chirurgi. Tallet af indskrevne Studenter er 150, af hvilke to tredie Deel hører til det medicinske Facultet. Mere i Dr. Fr. W. Oppenheims Afhandling om denne vigtige Stiftelse i Dr. Gerson's og Dr. Julius's Magaz. Nov. Dec. 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Det uhyre store Dampskib Benjamin Franklin gjorde d. 12 Sept. en Lystfart i Bostons Havn, og havde ombord 1400 Herrer og Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Dr. Lyons i Edinburg foreslaaer en sindrig og praktisk Prøve, for at undersøge Lungernes Karskhed. Man lader Patienten indtrække et fuldt Aandedræt, og derpaa begynde at tælle, saalangt han kan, langsomt og tydeligt, uden at trække Aanden igjen. Antallet af de Secunder han kan vedblive at tælle optegnes omhyggeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J afgjort Svindsot overskrider Tiden ikke 8te, og er ofte mindre end 6 Secunder. Plørits og Lungesot, svæver det imellem 9 til 14 Sec. Men ere Lungerne karske, vil Tiden løbe op fra 20 til 35 Secunder. N. R. 4.