JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-10-26
De Deputeredes Forsamling i Dresden er i stor Virksomhed. Stor er Trangen, trykkende Fordringerne, store de troe sachsiske Stænders Beredvillighed til at bidrage til dens Afhielpning. Det er en Selvfølge, at der i nogle Egne af Landet maa herske Pengeforlegenhed, og at man vil have tungt ved at betale Skatterne; men det sachsiske Folks Tarvelighed giør det begribeligt, at man endnu kan erlægge hvad der fordres. Landets Credit vedligeholder sig. Skatterne blive regelmæssig betalte og Laanene have hastig Fremgang.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Man forsikrer, at Omkostningerne ved de Kongl. sachsiske Troppers Udrustning i denne Krig beløbe sig til 978000 Rdlr., med Jndbegred af 145000 Rd., som ere tabte ved Kanoner o. s. v., da General Klengel blev taget til Fange, og over 63,000 Rdlr., som Armeen hver Maaned indtil midt i Juli har kostet mere end i Begyndelsen var bestemt.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Warschau, den 10de October. Jforgaars rykkede en Afdeling fransk Cavallerie og Infanterie herind. J det lublinske Departement ere adskillige Regimenter øster risk Rytteri og Infanterie indtrufne, som skulle forstærke Fyrsten af Schwarzenbergs Corps.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
- Jfølge Generalconforderationens Decret af 24de Juli beskieftigen Ministerraadet sig ivrig med at forfærdige det Mindemærke, hvorpaa det Svar skal indgraves, som de fra Generalconforderationen afsendte Deputerede den 11te Juli erholdt af de Franskes Keiser i Willna. Ligeledes skal der slaaes en Mynt til Minde om denne Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Preussen, den 3de October. Efterat Krigsskuepladsen er fiernet bort fra vore Grændser, mærke vi kun lidet til Krigsanstalterne; kun faa fremmede Tropper drage herrigiennem. Vor Regiering vil ellers ved Tingenes nærværende Stilling vinde Tid til at læge de Saar, som de mange udforudseete Rustninger og Giennemmarscher have foraarsaget. Den betydelige første Erlæggelse af Formueskatten vil virke meget hertil; begge de andre Terminer ville derimod kun være af liden Betydenhed, eftersom Jndqvarterings udgivterne derved kunne afdrages. Man siger at Militairveien skal forandres, og fra 1ste October af gaae igiennem Schlesien. Uagtet den ikke hersker nogen truende Crisis i vor politiske Stilling, og vor finantsielle Tilstand ogsaa igien bliver meere beroligende, staae dog vore Fonds meget slet. Statsgieldsbeviserne kan neppe anbringes til 30 Procent og curmarkske og nenmarkske Obligationer i det høieste til 20 Procent. Med Hensyn til de sidste vil snart blive truffet et Arrangement, da Deputerede ere ankomne fra alle Provindser, og en Commission er udnævnt til at ordne Cur= og Neumark Krigsgieldsvæsen, og bestemme de øvrige Provindsers Bidrag til sammes Afbetaling.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Berlin, den 20de October. Man havde stedse ventet at de paa Krim, under Odessas Gouverneur, Hertugen af Richilliens Commando staaende Tropper vare bestemt til at støde til General Tormatzows Corps; men nu erfare vi, at de er marscherede fra Krim over Krementschuck lige til Hovedarmeen. - J den russiske Beretning over Slaget ved Polotsk i den lembergske Tidende angives Generalerne Berg, Gamen, Kazazkowsk- og Trolow blandt de Saarede. Man sloges til ind i Polotsks Gader. - Den 13de d. er den Keiserl. franske General Baron Jarriindtruffen hertil fra Spanien, og begiver sig til den store Armees Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Mittau, den 5te October. Efter Preussernes seierrige Tilbageerobring af vor Stad er efterstaaende Publicandum bekiendtgjort ved Trykken: Den af den russiske Keiserl. Generallieutenant v. Essen 1 den 25de September bekiendtgjorte Publication, angaaende den curlandsk Regiering, bliver herved ophævet, og den paa allerhøieste Keiserl. Befaling nedsatte Regiering, samt alle til den hørende Øvrigheder paa ny indsatte. Jøvrigt maae jeg underrette disse Autoriteter om, at jeg forlanger af dem, at de strax igien tiltræde deres Junctioner, de jeg i modsat Tilfælde, hvis nogen Standsning i Forretningerne indtræffer, seer mig nødsaget til at drage dem til Ansvar, og fordre dem for en Krigsret. Mittau, den 2den October 1812. v. Yorck, Kongl. preussisk Generallieutenant &c. &c.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
London, den 7de October. Admiral Young er ankommen til Dünerne, med den under hans Commando staaende Flaade paa 15 Linieskibe, hvormed han havde bloqveret Texelen.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
- Efterretninger fra det middellandske Hav sige, at Kong Joseph. Marschal Soult og Marschal Suchet den 30te September have iværk at deres Forening ved Jamilla.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
- Lord Wellington er af Cortes eenstemmig bleven erkiendt for Generalissimus over de spanske Tropper. Ved denne Leilighed have Cortes viist en Eftergivenhed, som vi ikke havde ventet. At underkast sig den engelske Jndflydelse, syntes at være en Sag, som man ikke saa let skulde have faaet dem til. Altsaa skal et nyt Krigsystem nu følges, og vi have Aarsag til at befrygte, at Spanierne, naar deres Forsvar og Corperation blive underordnede Lord Wellingtons Villie ville tabe meget af den Drivtighed eller Modstands og Haardnakken, hedsaand, hvormed de have paataget sig saa mange Anstrængelser.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
- En Skrivelse fra Sevilla af 12te September indeholder Details, som bevise, at Marschal Soults Militairforvaltnings Organisation i Andalusien var fuldstændig og systematisk. Han havde samlet allehaande Midler og oprettet store Magasiner. Da han marscherede imod Østen, forlod han disse Magasiner, uden at tabe dem. Overalt solgte han dem til Jndbyggerne. J Cordova allene fik han 2 1/2 Million Realer.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Den 3de October. Et americansk Blad giver følgende Beretninger og hvad der foregaaer i Caraccas: Det ulykkelige Lands revolutionaire Sager ere afgjorte paa en tilfredsstillende Maade mellem den spanske Armee under GeneralMontwerdes befaling, og Jnsurgenterne under General Miranda En Vaabenstilstand er sluttet mellem begge Armeerne; men man kjender endnu ikke Jndholdet, med mindre det er, at det skal være en hver, som ikke vil underskrive det sluttede Forlig, tilladt at forlade Landet.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Den 10de October. Ved et Privatbrev have vi erholdt Efterretninger fra Alicante af 21de September. Den engelske Armee, som stod i den Egn, var ikke stærk nok til at modsætte sig Marschallerne Soults og Suchets Forening, og var derfor ikke rykket frem. Denne Forening er derpaa uden Vanskelighed iværksat i Egnen af Villena, hvor de franske Tropper søgte at concentrere sig. Fiender har endnu sin Stilling paa nogle Høir. 40 engelske Mile norden for Alicante, og sender derfra sine Recognosceringer til det Land, som nylig var besat af den engelske Armee under Maitland, der nu er trængt ind, deels i Pladsen og deels under dens Kanoner.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
En Reisende, som den 7de September er afgaaet fra St. Ande paa et Krigskib, fortæller, at Lord Wellington har vendt sig mod Burgos.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
J Santogna var endnu en Besætning af 1500 Franske, som vare forsynet med alt det der behøves til at udholde en lang Beleiring Man tænkte endnu ikke paa at angribe denne ved Kunst og Natustærke Post.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
- Den 7de d. ere Francis Burdett og Lord Cochrane blevet valgt, til Deputerede for Westminster. Canada Generalordre.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Hovedqvarteret Montreal, den 31te August 1812. Med Beklagelse bekiendtgiør Hs. Excellence Generalgouverneuren for de under hans Commando staaende Tropper, saavelsom for det Offentlige, at den Overeenskomst som nylig blev sluttet imellem General Deaborn, de Forenede Staters Troppers General en Chef, og ham angaaende en Vaabenstilstand som Hs. Excellence havde troet vilde lede til en venskabelig Afgiørelse af de mellem begge Lande værende Stridigheder, bliver uden Virkning.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Capitain Pinkney, Adjutant hos General Deabørn, er ankommen med Depescher fra den amerikanske Armees General en Chef, som forkynde, at de Forende Staters Præsident ikke har holdt det for tienligt at autorisere Vedblivelsen af de provisoriske Forholdsregler, som vare blevne trufne mellem Hs. Excellence og General Deaborn, og at Vaabenstilstanden maa ophøre inden 4 Dage, fra det Øieblik af da denne Bekiendtgiørelse ankommer til Montreal, Kingston og Fortet St. Georges. Hs Excellence kan ikke andet end beklage, at Vaabenstilstanden blev afslaaet; men han smigrer sig tillige med, at Hs. Majestæts Undersaatter i denne Provinds ville være overbeviste om, at han har anvendt alle muelige Midler for at forhindre Fredsbruddet mellem Storbrittanien og America, og at bortfierne Krigens Ulykker fra disse Provindser. Hs. Excellence har seet sig skuffet i sin Forventning, eftersom den americanske Regiering har vægret sig ved at fortsætte Vaabenstilstanden, uagtet den tydelig vidste at Conseilordrerne vare tilbagekaldte, og i ganske tydelig Udtryk erklæret at den havde andre ældre Klagepunkter. Man seer nok at Cana das Erobring er en af Regieringens Hensigter, enten det saa er forat udvide sine Grændser, eller for at skade Storbrittanien. Jndfaldet i Over-Canada, som skeete strax efter Krigserklæringen, viser tydelig hvor forberedt den var paa dette Tilfælde, og hvormeget den smigrede sig med at Erobringen af dette Land vilde blive let, formedelst de Troppers Svaghed som den havde at bekiæmpe, og den Misfornøielse den havde søgt at opvække blandt Jndbyggerne. Men den blev bedraget i sin Forventning ved de regulaire Troppers og Jndianernes forenede Anstrængelser. Fortet Detroit er taget af vore Tropper. Den americanske Regiering har uden Tvivl følt dette Tab, og man kan vente at den vil betiene sig deraf, og kalde det et Anfald fra vor Side, forat have et Paaskud til at sammenkalde Landbevæbningen og sende den til Grændserne, forat sikre Canadas Erobring.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
J saadanne Omstændigheder er Troppernes Commandant en Chef overbeviist om, at alle Tropper under hans befaling, saavelsom Hs. Majestæts Undersaatter i denne Provinds, besielede af Harme over Fiendens overdrevne Fordringer, ville vise sig rede til med Kraft at afslaae ethvert nyt Forsøg som Fienden maatte ville giøre. Edvard Baynes, Generaladjutant.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Boston, den 28de September. Med Fornøielse bekiendtgiøre vi, at de Forenede Staters Eskadre, som Commodore Rodger commanderer, er ankommen til Boston. Den 21de Juni var den løbet ud paa Krydstog, og bestod af Fregatterne the Præsident paa 44, United States paa 44, the Congres paa 36 og Briggen Argus paa 16 Kanoner. J 70 Dage har den holdt Søen, og i denne Tid været ved den engelske Kanal og langs med Kysten af Frankrig, Spanien og Portugal, indtil paa 10 Lieues fra Lissabon, Paa hele Seiladsen har den ikke truffet paa flere engelske Krigskibe end Fregatten Belveddere, med hvem the Præsident havde en blodig Fægtning. Eskadren har taget 7 engelske Coffardiskibe, hvoraf den har brændt de to og sendt de øvrige til vore Havne. Med Bedrøvelse melde vi, at General Hull har liidt et Tab, og at Fienden har bemægtiget sig Fortet Detroit. Man troer ogsaa, at et Angreb til samme Tid skal være foranstaltet paa Mont-Real og Niagara.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Baltimore, den 8de September. Udtog af et Brev fra Ny-Orleans: Negrene paa Kysten begynde at dræbe deres Herrer, og Jndianerne dræbe alt hvad de træffe paa. Mange Mennesker have flygtet ombord paa de Kanoneerchalouper som ere i Søen.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Regieringen i Connectient har bestemt, at der af dette Land skal leveres 2 Infanterieregimenter, 4 Compagnier Artillerie og 4 Eskadroner Cavallerie til de Forenede Staters Tieneste, samt 3000 Geværet og 8 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Moldansk Brændse, den 28de September. 13 det Øieblik da Meldan vilde overlade sig til Gladen over en blig at være defriet fra sine Giester, forestaaer det, ifølge 3 Efterretningers Vidnesbyrd, et Besøg, hvorved Bojarerne saaledes ere satte i Stræk, at de hyppig begynde at flygte med res Familier til de østerrigske Stater. Efter sikre Breve have 1 Paschaer med deres Armeecorps faaet Ordre at besætte Moldau 3 Villachiet, og deres første Tropper befinde sig allerede i Bukas. Den Skræk, som dette har udbredt i Wallachiet, er saa store i den største Deel af de derværende Bojarer ligeledes begive sig til Fielenburgen. De fornemste moldanske Familier flygte til det øster, siske Bukowina, ikke saameget af Frygt for den tyrkiske Regierings hvn, (hvilket er Tilfældet med de wallachiske Bøjarer, som med alt er stor Jver gjorde Russernes Sag til deres som forat undgaae de brkiske Soldaters Uordener og Brutaliteter. Sultanen skal allerede ffentlig have erklæret for Divanerne i Moldau og Wallachier, at de paa tiske Forhold ikke tillade ham at udnævne nye Fyrster for disse Fyrendømmer, førend Freden sluttes imellem Rusland og Frankrig, men han finder sig beføiet til indtil da at besætte omtalte Provindser ned Soldater. Den franske Gesandt, General Andressys Jndflygelse paa Portens Divan skal være saa stor, at Storvistren (som har luttet Freden), efter sammes Forestilling er forviis til Asien, og at først Demetrius Murusi, som var bestemt til at være Hospodar i Vallachiet, og ligeledes arbeidede paa Fredsunderhandlingerne i Bugrest, skal være berøvet sin Post, og Fyrst Janka Kasadza (som ogsaa er en Græker, kommen i hans Sted. Murusi er en Mand af store Ta enter, og stod hidtil meget i Gunst hos Storherren. Gristeham, den 13de October.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Fra Finland ere ankomne: den 7de d. Capitain DOrchemønt som Coureer; russisk Feltjæger Thomsen, som Coureer ; engelsk Cabinets foureer Daniel; den 9de dennes russisk Lientenant Gjutschenke, som Coureer ; den 10de, russisk Coureer Baranoff, den 11te, engelsk Cabinetscoureer Morin; Ritmester Baron de Geer, som Coureer; den 12te, russisk Coureer Lieutenant Markowitsch. Den 8de dennes er Oberstlieutenant Mentrichard afreist som Coureer til Finland.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Blandede Efterretninger. Grev Bønnet, fransk Divisionsgeneral, er ankommet til sit Landgods Latouche, ved Alencon, hans Fødestad. Han vil der søge at gienvinde sin ved de idelige Krigsbesværligheder og mange ærefulde Saar svækkede Sundhed. General Grev Lepel, en af Kongen af Westphalens Adjutanter, og Chef for den westphalske Curasseerbrigade ved den store Armees 4de Cavalleriecorps, er den 21de September død i Mosaisk, af et Saar som han erholdt i Slaget ved Moskwa.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Kongen af Sachsen har ophøiet Generallieutenant Thielmann i Friherrestanden, for den Udmærkelse hvormed han anfører de sachsiske Hielpetropper i nærværende Felttog.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
J Rom ere to bedagede Fruentimmer, den ene paa 106 og den anden paa 104 Aar. De have i lang Tid levet sammen, og hielpe hverandre at bære Alderdommens Besværligheder. Medens den ene holder Sengen en Dag gaae den anden hende tilhaande, og saaledes skiftes de til at arbeide og hvile.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Den 15de og 16de December f. A. har man i Landskabet Natche, i Pensecola, St. Louis og ved Ovis i Nordamerica sporet stærke Jordrystelser. Disse Naturbegivenheder ere i hine Egne ganske nye. Siden har man og i Ny-Orleans den 23de Januar og 7de Februar mærker ubetydelige Jordrystelser. Forfatteren til Brevet, som melder disse Efterretninger, tilføier følgende bemærkninger: "Skulde man tro at Jordskjælv kunde finde Sted i et Land, der er saa fuldt af Moradser og saa nær ved Havet, hvoraf det ofte oversvømmes, Jmidlertid synes det at vi kun have folt Modstodene; thi det høiere Land er endnu bleven værre medtaget.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Indenlandske Efterretninger. Rødby, den 21de October. Mandagen den 19de October holdt, efter foregaaende Bekiendtgiørelse, Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme, i Lollands Falsters Stift, sit aarlige General møde, i den Deel af Maribo Kirke, som kaldes Jomfrue ChorretFørst holdt Hr. Biskop og Ridder Bøisen, med Hensyn til Tidsomstændighederne og Selskabets Formaal, en saare skiøn og rørende Tale. Derpaa bleve de vundne Priisbelønninger, der bestode i Penge, Sølvbægere, Pocaler, Spise= og Theeskeer o. s. v. med anbragte Jnd skrivter, uddeelte ved Biskoppen med en kort og passende Tiltale til enhver især. Jsteden for 200 Rd. blev med Hensyn til Tiderne 300 Rd. tilstaaet Hs. Høiærværdighed af Selskabet, til at indkiøbe saadanne Bøger for, som han finder passende til at uddeele paa sine aarlige Visitater som Flittighedsbelønninger.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Maribo, den 22de October. Udtog af en Skrivelse fra Nysted, af 16de October d. A. : Jalt blev i Mandags og Tirsdags den 12te og 13de dennes indbragt i sikker Havn 4 Skibe. Engelske Papireere fundne i de to. J det ene Skib fandtes Papirerne i et Fuglebuusimellem Bund- og Skuffebrettet ; i det andet imellem et Speilglas og dets Bagklædning. Ladningen i det ene Skib er vurderet til over 2 1/2 Tde. Guld, og de andre ere ogsaa af meget betydelig Værdi. En stort Fregatskib blev om Mandagen den 12te indbragt og naaede næsten Batterier, men kunde ei komme længere den Dag. Om Aftenen kon Engellænderne og satte selv Jld paa det og dets kostbare Ladning af 16 Tdr. Gulds Værdi. Det var ladet med ovet 1000 gade Tale Jern o. s. v. Noget kan dog blive bierget.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Aalborg, den 20de October. Telegraph-Efterretninger. Den 13de October, Kl. 9 1/2 Formiddag, signaleredes fra Refsnæs: 7 fiendtlige Rangskibe, en Fregat og 2 Brigger have antret ved Seiers; de have igjen lettet og gaaer syd efter, men atter ankret i en Afstand af 1 Miil fra Landet og sees nordlig. Et Rangske kom syd fra og haver ankret. Kl. 1 Eftermiddag fra Skagen: en Brig, er passeret Skagen, gaaende ind af Kattegattet. Den 14de, Kl. 7 1/2 Formiddag, fra Refsnæs : 7 Rangsskibe, en Fregat og en Brig, have lettet og gaaet syd efter af store Belt. Kl. 12, fra Sam: 7 Rangskibe, en Fregat og en Brig have ankret imellem Fahnshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Sam, i en Afstand af 3/4 Miil fra Landet; de sees sydlig. Et Rangskib og 2 Brigger have lettet og komme nord op fra store Belt. - Den 15de, Kl. 9 1/2 Formiddag, fra Stavnshoved: 2 Brigger krydse mellem Mariagers Fiord og Stavnshoved; de sees nordlig. Kl. 4 1/2 Eftermiddag, fra Sam: de til Ankers Uggende Seilere have lettet imellem Fyhnshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Same, og gaaet syd efter. Den 16de, Kl. 3 Formiddag, fra Refsnæs: fiendtlige Seilere gaae syd efter ad store Belt; de have ankret og sees sydlig; siden have de igjen lettet, og ere ialt 7 Rangskibe og en Fregat. Kl. 10, fra Stavnehoved: de signalerede Brigger have lettet mellem Mariagers Fjord og Stavns hoved. - Den 17de, Kl. 2 1/2 Eftermiddag, fra Skagen: 2 Brig, ger og 3 Coffardieskibe ere passerede Skagen, gaaende ind af Kattegattet. - Den 18de, Kl. 7 Formiddag, fra Sam: et Rangskib og 3 Brigger have lettet imellem Fyhnshoved, Refsnæs og den jydlige Ende af Samsø, og komme nord og fra store Belt. Kl. 10, fra Refsnæs : en fiindtlig Flaade kommer nord og fra store Belt Kl. 10 ½, fra Samsø : de signalerede Skibe have ankret og sees østlige Kl. 1, fra Refsnæs : en Fregat og 2 Brigger have lettet ved Seiers og gaae nord efter. En fiendtlig Flaade, bestaaende af 5 Fregatter 7 Brigger og 120 til 140 Coffardieskibe, kommer nord op fra store Belt. To Rangskibe, en Brig og et Coffardieskib ere komne nord op fra store Belt og have ankret ved Seiers. To Fregatter og en Brig komme nord og fra store Belt; de have ankret og sees syelig. Spotsberg, den 23de October. Jgaar Eftermiddags Kl. 4 1/2 ankrede et fiendtligt Orlogskib paa 74 Kanoner tvers for Lykkeby. Jmorges lettede det igien og stod syd efter. J Eftermiddags Kl. 4 var det ude af Sigte syd paa
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Corsøer, den 23de October. J Beltet ere ikke flere fiendtlige Seilere at see end 2 Skibe norden for Roms.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Den 24de October. Jmorges Klokken 9 saaes et af de Skibe ved Romes at gaae nord efter. Briggen seer man intet til Helsingøer, den 24de October. Herfra ere ingen fiendtlige i Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Batteriet Trekroner, den 23de October. Føreren af et hertil indbragt Skib beretter, at han for nogle Dage siden har seilet saavel iblandt engelske som svenske Convoier, som skulde have bestaaet af saamange Skibe, at han umuelig kunde angive deres Antal.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Kiøbenhavn, den 26de October. Hs. Majestæt har under 12te d. M. allernaadigst behaget at resolvere, at Porten for hver enkelt Brev, som forsendes med Posten til og fra Norge giennem Sverrig, maa, for at dække de paa denne Rente forøgede Befordringsomkostninger, forhøies med 6 Ls.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Den 17de October 1812 blev holdt Censur over de Candidater, som havde indfundet sig til Examen philosophicums 2de Prøver, nemlig 105 til den philosophiske, af hvilke 63 tilkiendtes Caracteren Laadabilem, 35 Fland illau atil m. 4 Nen contema dum og 1 udholdt ikke Exammen. Til den philologiske Prøve havde indstillet sig 22 Candidater, af hvilke 11 bekom Caracteren Landablem 9 Hand illaudabilem og 2 Non contem naum Til den latinske juridiske Embeds=Examen i October 1812 have indstillet sig 18 Candidater, af hvilke 13 erholdt Caracteren Laura bilem og 5 Fland illaudabilem.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Nestved Søndagsskoles Stiftelsesdag blev Søndagen den 11te October, om Aftenen Kl. 6, for en talrig Forsamling i Skolen høitide, ligholdt, ved en Tale af Sognepræsten Hr. Holst, hvori han skildrede Haandværksklassen som en saare agtværdig Stand iblandt og; for og efter blev samme ledsaget med en Sang af St. Mortens Skoles Ungdom, ved Talens Slutning blev oplæst et Brev fra Skolens Forstandere Brærdeviinsbrænder Galle og Kiøbmand Steenholm, hvorved de paa samtlige Medborgeres Vegne fremsendte et Agtelsestegn for Skolens værdige Lærer Hr. Striholdt, der bestod i et Sølv Skrivertøi med Motto: For virksom Daad ved Haandværkstandens Forædling 1812, der ved en skiøn Tale blev denne Hædersmand overleveret af Hr. Pastor Holst, for hans nu paa 3die Aar utrættelige Flid med Søndageskolen uden Betaling, hvilket af ham paa en overraskende Maade og med inderlig Følelse blev modtaget. Trende af Skolens Elever, nemlig : 2 Svende som ny lig ere udgaa de af Drengeskolen, Bagersvendene Christian Friderich Brohns og Christian Moriz Striholdt, samt Skoemagerdreng Christian Møller blev ligeledes overleverede 3 Safians Tegnebøger med Paaskrivt: Premie for Flid i Søndagsskolen 1812, med en Opmuntring om videre Bestrædelse, nogle bleve nævnede med Roes. Disse Hæderstegn og Premier vare bekostede af Skolens Fond, der bestrides af Medborgeres frivillige aarlige Sammenskud ber i Byen i og uden for Borgerstanden. - Og endtes saaledes denne skiønne Handling, der bærer Præg af Rutidens danske National Aand hvor det gjælder Borger=Forædling, endog i de mindre Stæder uden for Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1812-10-26
Cancelliet har, ved Skrivelse af 23de Octover underrettet vedkommende Øvrigheder om, at de Omkostninger, som foraarsages ved de militaire Sygestuer og Vagtstuer, der ere etablerede for samtlige i et Amt cantonnerende Tropper, bør reparteres paa alt Amtets frie og ufrie Hartkorn, saaledes at Kiøbstæderne ikkuns deeltage i deres Udredelse i Forhold til det Hartkorn Kiøbstædsjorderne ere skyldsatte forUnder 9de October d. A. er det tilladt Jaqves Paran af Kiøbenhavn, i 6 Maaneder Danmark at give forestillinger i Liniedands og Symnastik, dog at han paa ethvert Sted, hvor han viser sine Kunster, giver noget til Fattigvæsenet, efter vedkommende Øvrigheds Bestemmelse. For at forebygge at ikke Omsnøringen og Toldplomberingen paa de med Pakkeposterne førsendende Pakker skulde underveis vorde beskadigede ved under Af= og Paalæsningen at ned og opløftes i Rebene, har Generalpostdirectionen funden sig anlediget til at paalægge samtlige Kongl. Post-Contoirer, ikke at modtage nogen emballeret, samt med Omsnøring og Toldplombering forsynet Pakke af over 50 Pds. Vægt til Førsendelse med Pakkeposterne, med mindre vedkommende Afsendere have anbragt i alle 4 Hiørner af saadanne Pakker et Øre, eller Haandtag af det Lærret eller Matte, hvormed Pakken er emballeret, og hvorved de kunne løftes op paa Vognen og ned af samme, Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 24de October 1812.