Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-07-25
Vi Christian den Syvende, a. a. Giøre alle vitterligt: at, som Vi fuldkommen ere underrettede om, at den herlige Stiftelse af Vore Høisalige Forfædre, Communitetet eller Klosteret kaldet, ikke i lang Tid har gjort den paasigtede Nytte, foruden andre Aarsager, saa og derfore, at den heele Indretning med Øvelserne ikke svarer enten til Vore Tider eller en meere oplyst Tænkemaade, og Vi desaarsag have fattet det Forsæt, ved en nye og passende Foranstaltning, at give denne Stiftelse Liv og Virksomhed til Statens, Kirkens og Videnskabernes Beste, som og tillige der at see tilberedede saadanne Personer, som kunde blive duelige til at iværksætte Skole=Forordningen af 11 Mai 1775 dens befalinger, og end meere at tildanne Mænd som kunde bruges til Lære=Stolene ved Universitetet, hvorved Vi ogsaa haabe, her at kunde tilveiebringe over en Deel af den yngste studerende Ungdom en gavnlig Opsigt, som baade kunde befordre Flittighed og bevare gode Sæder i den altid farlige Hoved=Stad, ja at forskaffe for bekom rede Forældre ikke kostbare Tilsyns=Mænd over de Børn, som de for Universitetets Skyld maatte ellers overlade til en Friehed, der ikke altid har det beste Udfald; Saa have Vi taget alt, hvad der baade og Communitetet og Regentzen saavel udi Friderici 2di Fundats af 25 Julii 1569. og Reglementet af 23 Junii 1689, tillige med Fundatzen, for Universitetet her i Vores Kongelig Residentz Stad Kiøbenhavn af 31 Martii 1732 i Almindelighed er befalet, som udi øvrige af Vore Høisalige Forfædre de fremfarne Konger gjorte Anordninger i Særdeleshed er foreskrevet og anordnet, i nøie Overveielse og Betragtning; Og, efterat det er befundet, at adskilligt og meget derudi kunde behøve Forandring og Forbedring, fundet allernaadigst for got, i Steden for hvad der i disse ovenbemeldte Fundatser og Anordninger, som Vi herved, for saavidt Indretningerne ved Communitetet og Regentzen angaaer, ville have aldeles ophævede og igienkaldede, til foranførste Vores Allernaadigste Hensigts Opfyldelse, at anordne og befale, som følger. 1. Paa det at de tvende af Vores Høisalige Forfædre her ved Vort Universitet i Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn oprettede ypperlige Stiftelser, Communitetet, og Regentzen kaldede, kunde være den studerende Ungdom til en sand Nytte, og de iblandt dem, som behøve Understøttelse til Fremgang i deres Studeringer, kunde af disse Beneficiis erholde og ikke en aldeles tilstrækkelig, dog nogenledes klækkelig Hielp, ville Vi, at saa mangel Alumni, som nyde got af Communitetet, herefter tillige (de, som ere privilegerede, strax, og de andre, efter deres Tour, saasnart skee kan) skulle have Plads paa Regentzen, saa at disse 2de Stipendig altid skulle være forenede, saaledes, at naar en Student antages til at nyde Communitetet, antages han, saasnart Plads for ham er ledig, og saa til Regentzen, efterdi Viansee det bedre, at nogle faae en skikkelig Hielp, end at mange eller fleere nyde alt for lidet. 2. Efterdi Kongerne Vore Høisalige Forfædre have lagt disse Stiftelser under det Theologiske Facultets Opsigt og Bestyrelse, som og til Vor Fornøielse stedse haver forvaltet samme; Saa skal og begge Stiftelserne fremdeles, ligesom hed indtil, forblive allene under det Theologiske Facultets Direction, uden nogen Maade at dependere af eller staae Connerion med Consistorio; Til hvilken Ende Vi Allernaadigst ville, at alt det, som bemeldte Stiftelser angaaende af Os enten bydes eller forlanges Betænkning om, skal gaae lige til Facultetet, og at samme i saa Fald ikke skal have videre med andre at conferere, undtagen i de Tilfælde, som herefter forklares. 3. Paa Grund deraf skal det altsaa være Professores Theeologie, som paa sædvanlig Maade antage Præpositum paa Klosteret og Regentzen, som beskikke Oeconomum ved Communitetet, der tillige, efter det som siden anordnes, skal være Secretarius Communitatis & Collegii Regii, som vælge. Decanos paa den Maade, Vi herefter foreskrive, og som udnævne Alumos saaledes, som tilforn er skeet. 4. Da der paa Communitetet, ellers Klosteret kaldet, for nærværende Tid ere 12 Borde, og ved hvert Bord, foruden Provsten og Decani, 13 Allum, det øverste Bord undtagen, hvor der ere 14, saa skal enhver af Professores Theologjæ antage sig et lige Antal af disse Borde, for hvilke de skal bære en besynderlig og til Kirkens og Statens Beste ømmeligen sigtende Omhue, hvorfore ogsaa Decani ved bemeldte Borde, skulle hver 14de Dag, forevise hver deres Theologo Inspectori den Protocol, som siden herefter befales, der stedse skal holdes over Ungdommen, da denne Theologus ogsaa een Gang hveranden Uge undskyldeligen skal komme i Øvelserne, og efter det, som han erfarer, raadføre i Eenrum Decanum, og efter Klogskab enten aabenbare eller hemmeligen opmuntre og rette Alummes. Til samme Tid, nemlig hver anden Uge, har ligeledes hver Theologus Inspector i bemeldte Protocol paa Klosteret at tegne sit Viid.