JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Jndsendt. Første fælleds Eiere til 1812, og anden til 1822. saae med Beemod den aarlige Ruin paa deres kiæreste Eiendom; men nød det forventede først Hisset. Tredie Eier beder derfor her om Svar paa Spørgsmaalet i denne Avis No. 2 d. A., 3 2 f. A. C. Pedersen. EMER
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
AVERTISSEMENTS. Da der ved de afholdne 3de Auctioner over den Hr. General Krigscommissair Neergaards Boe tilhørende saakaldte Antvorskov Ladegaards Parcel, intet Bud er skeet, saa vorder denne Eiendom, saaledes som den er beskreven i de til de ommeldte allerede afholdne Auctioner derover i denne Tidende indryttede Bekiendtgiørelser, igien opbuden til Bortsælgelse ved en 4de Auction, som afholdes paa Stagelse Raadhuus Mandagen den 7de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og agtes da absolut bortsolgt. Conditionerne for Salget ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 10de Februar 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Mandagen den 28de denne Maaned, Middag Kl. 12. bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel uvisse Fordringer og Boggjold, tilhørende Stervboet efter afgangne Kiøbmand J. J. Krahl. her i Byen. Conditionerne, hvorefter Salget skeer, ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 10de Februar 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Capitain Ole Lassens Stervboegaard, Præster, beliggende paa Præstøe Byes Adelgades nordre Side, under Brand No. 41, opbydes til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes i Gaarden selv; Tirsdagen den 1ste Marts næstkommende) Formid Tirsdagen den 8de f. M. dag Kl. og Tirsdagen den 15de f. M.,) 11 Slet. da absolut Bortsalg skeer. Gaarden bestaaer af 4 Huuslængder, Egekæmningsværk, Tavemuur og Tegltag. a) Et Forhuus, 15 Fag, indrettet til Beboelse, har 6 Værelser, hvoraf 3 ere gibsede, har Boutikindretning og Parboe, et rummeligt Kiøkken og Spisekammer samt en Qvist paa 3 Fag. b) Et Sidehuus, 8 Fag, med Kielder, Rullestue, Stald og tvende Kamre. c) Et dito, 8 Fag, indrettet til Bryggerhuus m.v. og d) En Ladebygning, 21 Fag, med Vognremisse og Tærskeloe. Bygningerne ere gode, Beboelsen net og smagfuld, indrettet af sidste Eier, afdøde Capitain Lassen, og kan være passende Boepæl saavel for en Kiøbmand, da Leiligheden, er paa Byens nærsomste Hovedgade, som for en Embedsmand eller Pensionist Til Gaarden er en betydelig god og smuk Frugt, Kiøkken= og Blomstehave, Gaardsrum og Brønd, samt paa Byens Mark 4 Tdr. Land geometrisk Maal. Conditionerne, der ere til Eftersyn paa Cancellieraad og Byefoged Møllers Contoir i Præstøe, samt hos Prokurator Haagen, boende i Frederiksberggade No. 4, blive meget favorable for Kiøberen; thi ikkun 500 Rbd. Sølv, forlanges udbetalt anstundende 11te Juni Termin. Resten af Kiøbesummen kan blive staaende. Tiltrædelsen skeer til næste Paaske Flyttetid. Præstøe den 6te Februar 1825. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Bortforpagtning. Løverdagen den 5te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver efter det Kongelige Rentekammers Ordre, ved offentlig Auction, som afholdes i Faur boe Kroe paa Kallundborg Hovedlandevei i Nærheden, af nedennævnte Hovedgaarde, opbuden til Bortforpagtning: 1) Egemarke Hovedgaard i Draxholms Birk, Holbeks Amt, beliggende tæt ved Kallundborg Hovedlandevei, med dens tilhørende fortrinlige gode Jorder, circa 600 Tønder Land Ager og Eng, der drives med Hoverie, samt Besætning af 186 Stkr. Hollænderie=Køer og Tyre, 12 Stkr. Heste, fornøden Avls- og Meierie-Redskaber og øvrige Inventarium. 2) Alkestrup Hovedgaard, ligeledes beliggende tæt ved Kallundborg Hovedlandevei i Draxholms Birk, under Holbeks Amt, hvis Jorder, som ere af udmærket Godhed, og drives ved Hoverie, indeholder omtrent 355 Tønder Land Ager og Eng. Af Besætning overleveres Forpagteren 650 Stkr. Faar og Beder med Grøde af ægte Spansk Race, 8 Stkr. Køer, 6 Stkr. Heste, samt Avls- og andre Redstaber med meere fornødent Jnventarium. Forpagtningen af fornævnte 2de Hovedgaarde og derunder hørende Tiender, tager sin Begyndelse 1ste Mai 1825 og vedvarer for Egemarke, som har 12 Marker, til 1ste Mai 1837, men for Alkestrup, som har 11 Marker, ikkun til 1ste Mai 1836; alt efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden erfares paa Alkestrup, og desuden ere henlagte til Eftersyn paa Giestgiverstederne i alle Siællands og de vigtigste af Jyllands og Fyens Kiøbstæder, samt i Kiøbenhavn paa Giestgiverstederne: Skibet, Knabstedsgaard og de tre Hjorter. Alkestrup pr. Holbek den 7de Februar 1825. Lützhoft, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Fra Pressen er udkommen og faaes hos Boghandler Holm i Sorøe. Maanedsroser, et Hefteskrift ved Overskou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Af dette Skrift udkommer hver Maaned et Hefte paa 8 a 9 Ark, som betales med 4 Mk. Tegn. Jndholdet bliver: Fortællinger, historiske Skildringer, mærkelige Tildragelser, Smaadigte o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Da Jydstrup i det i dette Blads No. 13 indrykkede Avertissement (pudseerligt nok ved dets flaue Anmærkning angaaende Datoen) haver skrevet noget Galimathias, finder jeg mig beføiet til at tage til Gienmæle og erklær saaledes: Efterat jeg i et Par Aar haver kiendt Jydstrup personligen, og endydermere haver han været nærværende, som Bisidder, ved min (for den for Lysestøberne befalede) aflagte Prøve, kan og maae ethvert Menneske, (som ei er en reen Dosmer) begribe: at det vilde være den største Dumhed, begaaet af Hvilkensomhelst, at ville indbilde en Mand (især som Jydstrup) der personligen kiendte denne, at være en Anden end den Virkelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Angaaende Budskabet til Gardergaarden og Kasserne, sees jo tydeligen, at det Hele er en Fabel, da hverken de eller Budet var tilstæde; thi var det gaaet ud paa Bedragerie maatte i det ringeste Kasserne have været der Hvad hans Eed angaaer, da kan jeg erklære: at dersom de Danske Love tillode det, kunde baade Jydstrup og Kone, dersom nogensinde Skjebnen skulde ramme dem, ligesaa letteligen sværge dem fra Galgen, som fra denne Beskyldning (thi Ordsproget siger: kunde Tyven sværge, sig fra Galgen, blev han aldrig hængt, men mueligen haver baade Herrens og Madammens Øine været fortinnet enten med Talg eller Kiernemelk – Men forventer jeg ved Domstolene at vorde friefunden for denne logn agtige og ondskabsfulde Beskyldning, samt min gode Jydstrup tilbørligen anseet. Slagelse den 17de Februar 1825. Diedrichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
At jeg fortsætter det af min afdøde Mand forhen drevne Lysestøberie, undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre for mine ærede Velyndere, der godhedsfuld ville forunde mig deres Søgning. Priserne paa Lysene ere Formelys 24 s. pr. Pund og Spedelys 20 sk. Pundet; i lispundeviis gives Rabat. Slagelse den 15de Februar 1825. Perle Wolff. Enke efter afdøde Lysestøber. Levin Wolff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
kort og fundt, bekommes ved Bøgebrænde, Frederikskilde a 4 Rbdlr. pr. Favn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
En ugivt Haugemand, som kan paatage sig at passe en Kiøkkenhauge, og som paa de Tider, hvor intet er at forrette i Haugen, vil deeltage i Arbeidet ved Avlingen, kan strax faae Tieneste hos Forpagter Neergaard paa Ringsted Kloster; men uden gode Anbefalinger nytter det er at melde sig. Børn kan antages til Opdragelse og Underviisning i Hylstrup Skole ved Sorøe. Den bestemte Betaling er 25 Rbd. Sedler qvartaliter, hvorfor erholdes Alt undtagen Bøger og Klæder. Høyer, Cand. Philos. og Skolelærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
En Haugemand, der kan paatage sig at passe en Hauge, og som er villig til at forrette andet forefaldende Arbeide kan faae Condition i dette Fag. Nærmere Anviisning giver Avis=Expeditionen i Slagelse og S. T. Hr. Postmester Thomsen i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
En Viener=Vogn anvises tilkjøbs af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. for landske Historie uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 1 Aarg.) Mandagen d. 21. Februar 1825. No. 16.) Mandagen d. 21. Februar 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Hovedstaden i Republiken Columbia St. Fe de Bogota og Omegn. (Slutning.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Jblandt alle de Bygninger i Bogota, som ere helligede til Gudstienesten, er Domkirken den anseeligste, og den vilde i ethvert Europæisk Land gielde for en smuk Bygning. Synet af den frembringer en stor og interressant Effect. Det Jndvendige af Kirken er decoreret med en Rad af Corinthiske Støtter. Skibet i Kirken er skilt fra Sidegangene ved to Rader af meget store Søiler, sex i hver som ere beklædte med en hvid og meget glat poleret Masse, og som tager sig meget smukt ud imod de prægtigt forgyldte Søilehoveder. Alteret hæver sig under en høi Hvælving i Midten af Bygningen og udbreder en blendende Glands ved sin pragtfulde Forgyldning. Choret, som er ligeover derfor er meget rummeligt og overflødigt forsynet med udskaaret Arbeide og Forgyldninger Capeller, som ere helligede de forskiellige Helgene omgive det Hele. Ogsaa disse ere meget pragtfuldt. decorerede, og indeholde Malerier, som ikke ere slette, af en indenlandsk Konstner, ligesom ogsaa alle Dekorationerne i Kirken ere af ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Hvad der for Øieblikket maae være det vigtigste og interressanteste, saavel med Hensyn til Republikens nærværende som tilkommende Tilstand, er National-Congressen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Denne Stats Regiering bestaaer af tre Corpora: den lovgivende, udøvende og dømmende Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Jblandt Talerne ere meest berømte Sennor Caycedo, som er Præsident, Sennor Pedro Mosquera og Pater Santander. De største Talere ere af Bierg partiet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Regieringen der har bevilget den gamle Kolokothron Pardon. J Messolongi udrustes en Expedition paa 7000 Mand, som man troer imod Lepanto. – J Constantinopel ruster man sig nu ogsaa. Cap. Pascha tilbringer sin meeste Tid i Arsenalet. 20 Transportskibe ere contraherede med det Engelske Handelshuus Blank i Constantinopel forat bringe Munition og Levnetsmidler til Fæstningerne paa Morea, og som skulle convoieres af 13 Krigskibe. Man siger at de Assiatiske Paschaer skulle have vægret sig ved at stille Tropper mod Grækerne paa Grund af, at de frygter for at Perserne ville fornye Krigen, hvorfor Porten skal have forlangt af Perserne at de skulle trække deres Tropper tilbage fra det Tyrkiske Riges Grændser. Man vil vide at Hr. von Minzagi skal være misfornøiet med den Maade, hvorpaa den af ham indgivne Reclamation til Porten er bleven modtaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Man har det Rygte, at Bolivar er rykket ind i Cuzco og at de 4500 Mand, som stode i Truxillo- og skulde støde til hans Armee have faaet Ordre tii at begive sig til Lima fordi han ikke længere brugte dem. De Spanske Royalister have taget Flugten fra Lima og indspærret sig i Callao, som skal være provianteret for en lang Tid. – Lord Cochrane er nu bleven tilfredsstillet af den Brasilianske Regiering og forbliver i Landet. Der tilveiebringes en fuldkommen Rolighed i de nordlige Brasilianske Provindser, Keiseren har nedsat en Commission for at dømme de oproriske Tropper i Bahia; to Franske Officeere La Beaumelle og Riviere staae i Spidsen for Jngenieur-Corpset i Bahia og have bragt det i en fortreffelig Orden. Man siger, at der skal have yttret sig atter nogen Bakling hos det nye Portugisiske Ministerium med Hensyn til Erkiendelsen af Brasiliens Uafhængighed; men man haaber, at saasnart Sir Charles Stuart ankommer til Lissabon skulle alle Betænkeligheder blive hævede. – To Engelske Jnfanterie-Regimenter ere allerede indskibede for at afgaae tie Ostindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Forbrugen af Steenkul tager overoroedentlig til i England, i Aaret 1822, udgjorde den kun 1,199,511, men i Aaret 1824, 1,524,807 Chaldrons, og Forbruget vil stedse blive større ligesaadan som Dampmaskinernes Antal bliver forøget og Dampskibsfarten kommer meere i Gang. Den er nu ogsaa, som man seer af Ferussacs Bulletin universel, 11te Bind for 1824, sammentraadt et Selskab i London for at oprette et Monument for den berømte James Watt, som er Dampmaskinernes Opfinder, og som i Aaret 1790 oprettede den første Dampmaskine i Manchester, og som derved, isærdeleshed siden Dampmaskinerne ere bleven anvendte paa Seiladsen, har bevirket een af de største Revolutioner i det menneskelige Livs Forhold; thi ved denne Opfindelse have, som den berømte Chimiker Sir Humphry Davy nyelig har bemærket, Menneskene erholdet en nye Overmagt over den mod dem ellers saa mægtig Natur, og der bemærkes derved at allene i den gamle Boultons Etablissement ere for nærværende Tid saamange Dampmaskiner i Gang, at deres Arbeidskraft kan anslaaes til 100,000 Hestes Styrke, og at det er udregnet: at man ved disse Maskiner erholder en aarlig Besparelse af 2 1/2 Millioner Pd. Sterling imod naar det Arbeide, som de udrette, skulle være udført med Menneskehænder. – Det er allerede forlænge siden bleven deduceret i dette Blad, at den Engelske Kornbill er stridende imod Landets egen Jnterresse og at den Tid maa nødvendig nærme sig, at den maa blive hævet, hvilket maa have den største Jndflydelse paa Agerdyrkningens Tilstand paa Fastlandet. At denne Betragtning ikke er greben ud af Luften; men er grundet paa en Overveielse af Tingenes nærværende Tilstand, erholder en Bestyrkelse ved de Ord, som Englænder V. Thompsou siger i sit i Fior udkomne Skrift: Undersøgelse om Grundsætningerne for Rigdom menes Fordeeling. Hans Ord ere følgende: Forbudet af det udenlandske Korn har til Hensigt, at fremtvinge Dyrkningen af slette Jorder, hvis Forarbeidelse udkræve uhyre Forskud; men derved bevirkes tillige en konstig Dyrhed af Levnetsmidlerne, en Formindskelse af Fordeelene paa alle Grenene af Jndustrien, og man nærmer sig derved til en Epoche, i hvilken Landets Velstand vil begynde at gaae nedaad. – Man maa ogsaa troe, at det er det Engelske Ministeriums Hensigt at ville uformærket stemme Landpartiet i Parlamentet til at give efter i dette Stykke. Lord King sagde nyelig i Overhuset: at han glædede sig over at Ministrene havde ved deres Handelspolitik fulgt hans og hans Venners Raad og han haabede nu, at de endelig vilde give Forslagene Gehør og Kornlovenes Forandring; og Minsteren Grev Liverpool svarede derpaa, at efterat Ministrene havde overstaaet det Herculiske Foretagende at indføre paa nye Udbetalingerne af Banken i rede Penge, saa høste de nu ogsaa Lønnen deraf, at England nu glæder sig ved en større Velstand, end det eller noget andet Land nogensinde har nydt. Denne Tilstand tillader nu ogsaa at gaae frem til at hæve Handelsindskrænkningerne; thi en frie Handel er den store Grundvold for al national Velfærd. (Man kan vel neppe tale tydeligere og det er ifølge disse Ord saare rimeligt at Kornbillen bliver snart forandret.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Lord Dudley, som i Overhuset foreslog Takadressen til Hs. Majestæt og er af det ministerielle Partie, sagde følgende mærkelige Ord: J Henseende til de udenlandske Forhold er det glædeligt at hans Majestæt vedvarende erholder fredelige Forsikkringer fra de allierede og andre Stater, dog kan man ikke miskiende, at der hersker paa det faste Land et Sindelag, som er fiendtligt stemt imod dette Lands Jnterresse og Jnstitutioner. Et af de der herskende Partier vil ikke allene føre den gamle Tingenes Orden, men ogsaa Despotiet tilbage og aldeles bringe Landene tilbage til de barbariske Aarhundredes Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Man begynder at føre Klager fra Rom over at det Jubilæum, som Paven har proclameret, synes at forfeile sin Hensigt, da der kun ankomme saa faae Fremmede til denne Stad; thi i Aaret 1750 var der 1350 Pilegrime tilstæde ved den hellige Dørs Aabning; men i Aar indfandt sig kun 30; i 1750 ankom der i Ugen fra Julen til Nytaar 8400 Pilegrime; men denne Gang kun 440. Man siger, at Hovedaarsagen dertil er, at man i flere Jtalienske Lande forhindrer de Fremmede fra at passere derigiennem af Frygt for at de Carbonaris skulle betiene sig af denne Leilighed til at forsamle sig fra alle Lande i Europa. – Det hedder, at den afdøde Konge af Neapel har testamenteret sin Gemalinde Hertuginden af Floridiadet smukke Palads Floriding, tilligemed det uhyre Palads Coscia i Neapel og et Grevskab i Sicilien, som indbringer 30000 Ducater, tilligemed nogle Prydelser af en uberegnelig Værdie, som tildeels bestod af nogle Juveler, som havde tilhørt den afdøde Dronning, og endelig en aarlig Pension af 30000 Ducater. Hans Efterfølger efterlader han kun en meget stor Brillant, som han ikke kunde testamentere sin Gemalinde, fordi det er en Familie-Juvel. Man siger: at den nye Konge har befalet at der skal udstædes Passer til Tilbagekomsten for de diplomatiske Personer, som vare accrediterede under Constitutionen; men som de hidindtil ikke kunde erholde. Det hedder ogsaa, at den afdøde Konges Jagtreviere, som ere anslaaede til 12 Millioner Ducater skulle sælges, hvilket ikke allene vilde være til Fordeel for Culturen; men ogsaa for Naboejorderne, som nu ville erholde Fred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Foruden de sædvanlige Spektakler og Forfølgelser af det Constitutionelle Partie, og som som man efterhaanden bliver træt af at fortælle, saa berettes der kun fra Spanien, at Kongen er bleven meget syg af et Gigtandfald. Mangfoldige Spanier udvandre til Portugal, hvor de blive meget godt modtagne; det usikkre Rygte er i Omløb, at den Spanske Regiering har afsendt to Deputerede til St. Petersborg for at anholde den Russiske Regiering om Hielp ved det Skridt, som England har tilladt sig, nemlig at erkiende de Spanske Coloniers Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Kongen af Frankerige har svaret den overordentlige Russiske Ambassadeur Greven af Wolchomsky, som er ankommen til Paris, for at lykønske ham til hans Thronbestigelse: Med Fornøielse modtager Jeg de Lykønskninger, som De overbringer mig i Hans Majestæt den Russiske Keisers Navn. De ville forsikkre Deres Herre, at det Venskab, som forbinder mig til ham er oprigtigt. Jeg er den hellige Alliances Grundsætninger ikke mindre hengiven end Deres Herre, og jeg vil opbyde alt hvad der staaer i min Magt, for at holde den opret; slig Deres Herre i mit Navn, at saalænge han og jeg ere foreenede med hinanden saa er der ikke noget at befrygte for Enropas Rolighed. – De Franske Deputeredes Kammer er endnu kun beskiæftiget med at modtage de forskiellige Petitioner; men det vil nu ikke vare længe førend de store Gienstænde, som ere bragte i Forslag ville komme under Forhandling; thi Præsidenten har nyelig foreslaget, at Discussionerne om Emigranternes Godtgiørelse skulle begynde om Torsdagen den 15de Februar. De Franske liberale Blade betragte den Maade, hvorpaa Loven angaaende Klosterne er bleven antaget i Pairernes Kammer, som et Nederlag for Ministeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Man læser i Hempels Avis en Jndbydelse, som Stiftsøvrigheden har udstædet til Fyens Jndvaanere for at opmuntre dem til at udviise Gavmildhed ved de Collecter, som Øvrighederne i Kiøbstæderne og Sognepræsterne paa Landet ville lade ombringe fra Huus til Huus til Fordeel for de Ulykkelige, som have lidt af Oversvømmelsen paa Vest kysterne af vort Fædreneland, og hvorved det tilføies: at det i denne Nød er Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Villie at der ved en almindelig Collect i Danmark og Hertugdømmerne skal indsamles Bidrag til de Skadelidte Hielp. Man kan derfor forvente de samme Foranstaltninger fra Overøvrighederne i de andre Provinser. Alle retskafne Statsborgere og alle gode og veltænkende Mennesker ville ved denne overordentlige Begivenhed og efter deres Evne komme deres ulykkelige Medborgere til Hielp og betænke, at Gud ogsaa af den Aarsag lader mødellykker fordi han vil at Kiærlighedens Jld skal derved antændes i Menneskenes Hierter. - Ogsaa i Hannover er bleven nedsat en almindelig Commission for at hielpe de Ulykkelige, under Hertugen af Cambringes Forsæde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Jndenlandske Efterretninger. J allerunderdanigst Følge af Forordningen af 27de September 1799, dens 20de §., bringes herved til offentlig Kundskab, at der i Sagen, Høiesterets Advocat Otto Carl Blechingberg, som befalet Actor, mod suspenderet Birkedommer, Landsdommer, Doctor juris Gustav Ludvig Baden, der tiltaltes for Overtrædelse af Lovbudet og Trykkefrihedens Grændser, er i Høiesteret, Tirsdagen den 15de Februar 1825, afsagt følgende Dom: Tiltalte bor straffes med Landsforviisning i tre Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Overeensstemmede med Høiesterets Dom Protocol bevidner. Høiesterets Justits=Secretariat, d. 18 Febr. 1825. Deegen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
Efterat et Selskab for Naturlærens Udbredelse i Anledning af Jndbydelse fra Professor Ørsted, var bleven stiftet den 26de Februar 1824, holdt dette, paafølgende 26de Marts, et Møde, hvori Hs. Høihed Prins Christian Frederik, efter Selskabets underdanigste Anmodning, naadigst paatog sig at være dets Patron.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
J samme Møde blev valgt en Committee, bestaaende af Etatsraad Collin, Professor Ørsted, samt Kammerherre og Deputeret Grev Moltke, for at giøre Forslag til Vedtægter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-21
J det næste Møde den 6te Julii bleve de foreslagne Vedtægter underkastede Selskabets Bedømmelse, og med nogle i Mødet bestemte Forandringer, antagne indtil videre. J samme Møde valgtes de i Vedtægterne bestemte Embedsmænd. Til Bestyrer af Selskabets Forelæsninger og følgeligtil Formand i den physisk-thechniske Committee og første Directeur valgtes eenstemmig Professor Ørsted. De øvrige Medlemmer af nysnævnte Committee bleve Professor Zeise, Professor Schouw, Lector Forchhammer, Administrator Garlieb. Til Formand for Handels-Committeen og andet Medlem af Directionen valgtes Directeur Holten. Foruden ham bleve Grosserer Borries og Etatsraad Erichsen Medlemmer af Handels-Committeen. Til Selskabets tredie Directeur valgtes Etatsraad Collin, til fierde Professor Reinhardt og til femte Etatsraad Fog. Til Secretair valgtes Lector Bredsdorff. Seildugfabrikant Fibigers Tilbud, at være Selskabets Kasserer, modtoges eenstemmig. Efterat Selskabets høie Patron havde indberettet til Hs. Majestæt Kongen, at Selskabet havde constitueret sig, samt paa dets Vegne havde anholdet om Hs. Majestæts allernaadigste Beskyttelse, behagede det Allerhøistsamme at bifalde Selskabets foreløbige Vedtægter, og at forsikkre det om sin allerhøieste Beskyttelse. Selskabet har derpaa strax begyndt at træde i Virksomhed. Professor Ørsted holder i den første Halvdeel af indeværende Vinter Forelæsninger over de almindelige Grundsætninger, hvortil de fleste Naturkræfters Anvendelse kunne henføres, og hvorved de kunne oplyses. Der har meldt sig et saa stort Antal af Tilhørere, at de af Mangel paa Plads i det til Forelæsningerne overladte Universitets-Auditorium ikke alle have kunnet faae Adgang. De virkelig Deeltagendes Antal er 130.