Berlingske Tidende, 1801-10-19
Den første Consul for den franske Republik i det franske Folks Navn og Hs. Majestæt, Kongen af de forenede Kongeriger Storbrittanien og Jrland, besielede af lige Lyst til at ende en ødelæggen de Krigs Lidelser og igjen at oprette Enighed og god Forstaaelse imellem begge Nationer, have til den Ende udnævnt, nemlig: den første Consul i det franske Folks Navn, Borgerne Ludvig Wilgelm Otto, Commissair for de franske Krigsfangers Udvexling i Engelland; og Hs. brittanniske Majestæt, Hr. Robert Banks Jenkinson, Lord Hawkeshury, Hs. brintanniske Majestæts Geheimeraad og første Statssecretair for de udenlandske Assaires, som, efterat de have udvexlet deres i behørig Form affattede Fuldmagter, ere komne overeens og følgende Præliminair Artikler. en Art. 1. Saasnart Præliminairerne kunne blive undertegnede og ratificerede, skal et oprigtigt Venskab igjen oprettes til Vands og til Lands i alle Verdensdele imellem den franske Republik og Hs brittanniske Majestæt. At alle Flaendtligheder følgelig strax kunne ophøre imellem begge Magter, og imellem samme og deres giensidige Allierte, skulle med mueligste Hurtighed Ordre oversendes til alle Land= og Søetropper, og enhver af de contraherrende Parter forbinder sig til at give de fornødne Passer og Lettelser hertil, for at paaskynde bemeldte Ordres Ankomst og sikkre deres Fuldbyrdelse. Man er end videre bleven enig om, at enhver Erobring, som kunde blive gjort enten af den ene eller den anden af de contraherende Parter eller sammes Allierte, efter nærværende Præliminairers Ratification, skal ansees som ugjort, og trolig være indbefattet under de Restitutioner, som skulle finde Sted efter Definitiv=Tractatens Ratification. Art. 2. Hs. Brittanniske Majestæt tilbagegiver den franske Republik og sammes Allierte, nemlig Hs. Majestæt, Kongen af Spanien og den bataviske Republik, alle Besiddelser og Kolonier, som ere blevne erobrede eller besatte at de engelske Tropper i nærværende Krig undtagen den spanske Øe la Trinidad og de hollandske Besiddelser paa Øen Ceplon, over hvilke Øer og Besiddelser Hs. brittanniske Majestæt forbeholder sig fuld Souverainitet. Art. 3. Havnen paa det gode Haabs Forbierg skal staae aaben for begge contraherrende Parters Handel, og Skibsfart, som sammesteds skulle nyde lige Fordeele. Art. 4. Øen Maltha med dens Tilhørende skal rømmes af de engelske Tropper og tilbagives den hellige Johannis af Jerusalems Orden. For at sikkre denne Øes absolut Uafhængighed af een eller anden af begge de contraherende Parter, skal den gives under en tredie Magts Garantie og Beskyttelse, hvilken Magt skal blive nævnt i Definitiv=Tractaten. Art. 5. Ægypten skal gives tilbage til den tyrkiske. Reiser, hvis Lande og Besiddelser skulle blive fremdeles i deres Jntegritet, ligesom de vare førend nærværende Krig. Art. 6. Kongeriet Portugals Territoria og Besiddelser skulle ogsaa vedligeholdes i deres Jntegritet. Art. 7. De franske Tropper skulle rømme Kongeriget Neapel og den romerske Stat. De engelske Tropper skulle ligeledes rømme Portoferrajo og overhovedet alle Havne og Øer, som de have besat i Middelhavet, og det adriatiske Hav. Art. 8. De 7 forenede Øers Republik skal blive erkjendt af den franske Republik, Art. 9. De Rømninger, Aftrædelser og Restitutioner, som ere blevne fastsatte ved nærværende Præliminair=Artikler, skulle, hvad Europa angaaer, fuldbyrdes i en Tid af 1 Maaned; paa det faste Land og Havene ved Africa og America 3 Maaneder, og paa det faste Land og Havene ved Asien i en Tid af 6 Maaneder efter Desinitiv=Tractatens Ratification. Art. 10. De giensidige Fanger skulle strax, efter Desinitiv Tractatens Ratification, blive tilbagegivne i Masse og uden Ranzion, og den Gield, som de have gjort, blive betalt af begge Parter. Dersom Stridigheder skulle opstaae i Anledning af Betalingen for Krigsfangernes Underholdning, a forbeholde bega contraherende Dele sig, at bestemme de omtvistede Spørgsmaale ved Definitiv=Tractaten efter Folk retten og de Grundsætninger, som have faaet Kraft ved Ski og Brug. gan Art. 11. For at forebygge enhver Anledning til Klag og Stridigheder, som kunne opstaae i Anledning af Priser, som kunne blive gjorte paa Havet efter Præliminair=Artikler nes Undertegnelse, er man paa begge Sider bleven enig om, at de Skibe og Effecter, som blive gjorte til Priis i Kanaler og i Nordsøen efter 12 Dages Forløb fra nærværende Præliminair=Artiklers Ratification at regne, skulle fra begge Sider blive givne tilbage; at dette Tidsrum skal fra Kanalen og Nordsøen til de canariske Øer inclusive, baade i Oceanet og Midde havet sættes til 1 Maaned; fra de canariske Øer til Æqvator til 2 Maaneder og endelig i de andre Verdensdele til 5 Maaneder uden nogen Slags Undtagelse og nærmere Bestemmelse af Tid og Sted. Art. 12. Afgiørelsen af alle Reclamationer imellem begge Nationers Jndividuer, i Henseende til Gield, Eiendom, Effecter eller Afgivter, hvilke de end maatte være, skulle efter Skik og Brug og i Følge Folkeretten udsættes til Freden og overgives til competente Domstole og i disse Tilfælde skal det Land, hvor Reclamationerne giensidigen blive gjorte, en hurtig og rigtig Justiz finde Sted. Man er kommen overeens om, at nærværende Artikel skal blive anvendt af de contraherende Magter paa begges Allierte og deres Nationers Jndividuer, umiddelbar efter Definitiv=Tractatens Ratification under Betingelse af en giensidig Retfærdighed. Art. 13. J Henseende til Fiskerierne paa Kysterne af Terrentuve, de omliggende Øer og i Havbugten af St. Lanrenz ere begge Magterne blevne enige om, igjen at sætte dem paa samme Fod som de vare for nærværende Krig; men de forbeholde sig, ved Definitiv=Tractaten at treffe de Jndretninger, som kunne synes retfærdige og giensidig nyttige, for at sætte begge Nationers Fiskefangst paa den Fod, at Freden derved kunde sikkres. Ved alle Restitutions Tilfælde, hvorom man ved nærværende Tractat er bleven enig, skulle Fæstningerne tilbagegives den Tilstand, hvori de befinde sig i det Øieblik, nærværende Tractat bliver undertegnet, og alle Værker, som siden Besættelsen ere blevne anlagte, skulle blive urørte.