JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Et Snov=Skib drægtig 41 Commerce=Læster, i complet seyl bar Stand, er under Haanden at faae til Kiøbs, og kand Jnventarium saavelsom nærmere Efterretning erholdes hos Christian Jørgensen.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Hos Hørkræmmer Simon Pauli paa Hiørnet af Høybroestræde og Amager Torv, er af de med Fiskerhukkerten sent i hiem kommende Saltsprengt Torsk at bekomme for 5 Sk. Pundet, og kand der og bekommes samme Slags Torsk i hele og halve Tønder eller Fierdinger.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
En meget commode Reise=Kareth er til Kiøbs hos Sadelmager Freigast, boende paa Hiørnet af store Strandstræde ved Garnisons Kirke.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Hos Sr. Bernt Wessely, boende i de brændende Hierter i Pilestrædet, er endnu en liden Rest af god Hollandsk Smör, saa og Engelsk Blok-Tin, alt for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Hos Sr. Vanino er at bekomme friske Pommerantzer, extra søde Appelsiner og Citroner. Tvende grundmurede og næst ved hinanden beliggende Huse. i Compagniestræde, ere enten under et eller separat til Kiøbs. Gode Risengryn 5 Mk. Lpd. i 100 Pd. vis 28 Mk., bruunt Pudder=Sukker 7 Mk. Lpd., lyseguult dito 8 Mk. Lpd. med flere Sorter Vahre er for billigste Priser at bekomme hos Thee= og Porcelainhandler Andr. Gottl. Tscherning boendes paa Hiørnet af Skinder og Keisergaden ved Ulfelds Plads, lige over for Kandestøberen.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
God frisk Forpagter Smør i Fjerdinger sælges hos Slagter, Sr. Rasmussen i Helliggeistesstrædet, for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Hos Sr. Huulegaard paa Kultorvet kand faaes oprigtig Sædlandsk Herregaards Mavmaaneds Smør i store og smaa Fustager a 9 Rdlr. 2 Mk. Fierdingen. En Kareth til 2 Personer saa god som nye med Hytter og Pander alt i complet Stand, falbydes. Engelsk Ost, 1 Mk. Pd. Gammel Rom, 28 Sk. Potten. Penneposer, 2 Mk. 8 Sk. Tusinde. Extraordinaire god ViinEddike, 6, 8 a 10 Sk. Potten efter Forlangende er til Kiøbs hos Porcelainshandler Winchler, boende i Nyehavn i Kielderen under den Norske Løve, nest ved Sukkerhuset.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Nye Flamske Sild ere at bekomme udi Christian Esmarchs Boutiqve paa i Kiøbmagergade.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
En god grundmuret og vel indrettet Gaard med Staldrom og Vognremisse udi en reel Gade her i Staden er til Kiøbs. Procurator Flindt boende i Skindergaden anviser Gaarden og sluttet Kiøb; thi ville de Lysthavende melde sig hos ham, og det med første om de agter at beboe Gaarden til førstkommende Michelsdag. En smuk graae Papegoye der snakker og fløyter got, forlanges til Kiøbs.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Bøger og Skrifter. Udi Hr. Ackermans Boglade paa store Kiøbmagergade paa Hiørnet af Klareboderne, er at faae til Kiøbs TielebothTanker over Physiognomien, eller de Tegn som man seer i Menneskers Ansigter, om man deraf kand dømme noget tilforladeligt enten deres indvortes eller udvortes Tilstand og Beskaffenhed.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Fra Pressen er udkommen en nye Dansk og Tydsk, 2 Tydsk og Dansk Ordbog, tvende Tomer i Median Qvart, 9 Alphabeter 3 Piller paa Siden, af Professor von Aphelen, sælges for 4 Rdlr. uindbunden hos Forfatteren boende i Sr. Hulegaard Hørkræmmers Gaard paa Kultorvet, hvor Prænumeranterne i Kiøbenhavn kand lade afhente deres Exemplarer imod 13 Mk. Efterskud for begge Tommer.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Den vidt berømte og retskafne Theologus, Sal. Doct. Joh. Alb. Bengels 60 Taler over I St. C. R. Aabenbaring given til Johannem, af Tydsk i Dansk oversat, haver over den belovede Tid at skulle være Trykken overleveret taget Ophold formedelst Mangel af Trykpapiir i nogen Tid, saavelsom dets høye Priis, hvorom de best kand vidne som med trykte Sager omgaaes. Men som benævnte Skrift nu allerede med Trykken er begyndt og paa Forlæggerens Side ingen Ophold skee skal, hvilken dog i Almindelighed i deslige Tilfælde bliver tillagt Aarsagen. Saa averteres herved for dem som endnu maatte finde Behag at eye og læse dette dyrebare Skrift og profitere af Leyligheden, at Prænumerationen (med 4 Mark Jndskud og 2 Mark Efterskud naar Bogen er færdig) paa benævnte Skrift endnu imodtages 16 Uger, fra Dags dato, og siden ophører. Hvor Prænumerations=Sæd lerne som sædvanlig udgives er: J Kiøbenhavn hos Hr. Mads Lund Urtekræmmer paa Christianshavn. Hr. Joh. Gottlob Rothe Boghandler paa Børsen. Thomas Balle i Adelgaden. J Helsingør, Velærv. Hr. P. Føntz. Lille Nestved, Velærv. Hr. Studsgaard. Corsøer, Velærværdige Hr. Plum. J Tierebye, ved Frederichsborg, Velærv. Hr. A. Balle. J Aalborg, Velærv. Hr. J. Wandal. Ringkiøbing, Velærværdige Hr. Schlitkrul. J Stubbekiøbing, Velærværdige H. J. J. Lund. J Faaborg i Fyhn, Skipper Rasmus Dyrborg. J Norge ved Trundhiem, Kongel. Foged Hr. Randulf. J Christiania, Boghandler Hr. Casp. Elias Rakke. Ligeledes ombedes de Hr. Distributores (i Særdeleshed) hvorfra endnu ingen Efterretning om Prænumerations=Sædlernes Afsættelse er meddeelt, at samme maatte mig undertegnede tilmeldes og dernæst Pengene for de afsatte Sædler efter benævnte 6 Uger efter Leylighed indsendes. Kiøbenhavn, den 20 Julii 1764. Thomas Balle.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
P. Hos A. H. Godiche er nylig kommet fra Pres I Al. sen, en Bog in 4to, under følgende Titel Practisk Geometrie, det er, en kort dog tydelig og fuldstændig Jndledning til Land=Maaling. Hvorudi læres og fremsettes de nødvendigste Forklaringer og Lærre=Regler over Linier, Vinkler og Figurer, som bør at vides udi Land=Maaling. De nødvendigste Jnstrumenter, som udfordres til denne Videnskab; Hvorledes de samme forferdiges; hvorpaa de kand kiendes om ere accurate, saa og hvortil og hvorledes de skal bruges. J Henseende til Linier og Vinkler, hvorledes de samme skal beskrives, udmaales og deles. Den nødvendigste Kundskab om Proportion, angaaende Linier og Figurer. J Henseende til alle Slags flade Figurer, enten de ere retlinnede, eller krumlinnede; enten de ere regulare, eller irregulare: Hvorledes de kand beskrives, udmaales, forvandles, sammensettes, fradrages, formeres og inddeles; og dette af hvad Skikkelse, Størrelse og Proportion man forlanger. Hvorefter baade smaae og store Stykker Jord, paa Marken, hele Herreder, Amter ; ja hele Lande kand optages, udmaales og inddeles. Med en Deel behørige Figurer forsynet, og overalt saa klar og tydelig, at enhver, som haver en sund Fornuft, og vil bruge nogen Eftertanke, uden nogen Jnformation, gierne kand være sin egen Lærer. For Landmanden tienlig til at udmaale og inddele Ager og Eng, ved fælled skabs Afskaffelse, efter den Kongel. allernaadigste Forordning af 29 Decemb. 1758, og fornemmelig i samme Hensigt forfattet af Diderich Christian Fester. Særdeleshed er denne Bog nyttig for dem, som ved Mageskifte behøver, at lade opmaale og inddele deres Jorder; derfore kand den i dette Tilfælde ansees, som umistelig for Landmanden; og for alle Eyere af det Oeconomiske Magazins Tomer, antages, som et dertil fornødent Tillæg, hvorfore den og er givet samme Format, Størrelse og Stil Men i Almindelighed, da kand dette Skrift være til Nytte. og Fornøyelse for enhver, som haver Lyst til at lære og øve Praxin i Geometrien; thi man finder ingen ufornødne, uforstaaelige, eller kiedsommelige Afhandlinger, men lutter nyttige og behagelige Anviisninger til at sammensette, fradrage, formere, beskrive, forvandle, udmaale og deele Linier, Vinkler og Figurer, efter adskillige korte, men tillige saa tydelige og fuldstændige Maader, at enhver Læser kand vey lede sig selv. Autor har ikke havt Hensigt til nogen Fordeel, men allene til at tiene sine Landsmænd med en Bog, som i adskillige Tilfælde kunde være høylig fornøden; thi omendskiøndt den udi Størrelse indtager nesten halvandet Alphabet og haver 9 Kaaberstykker med 196 Figurer, er Prisen ikke sat høyere, end 4 Mk. 8 Sk. paa got Trykpapiir og 1 Rdlr. paa Hollandsk Skrivpapiir. Den sælges hos Boghandlerne paa Børsen og hos Saxtorph paa Veysenhuset, paa hvilke Steder endnu kand bekommes nogle faae Exemplarier af Autors Mathematiske og Physiske Betænkninger om de forunderlige og sielden synlige Stierner, som kaldes Cometer, for 1 Mk. 8 Sk.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
J den Mummiske Boglade paa Børsen er at bekomme: Der Apothecker=Catechismus, zusammen getragen von Adrian, Theophil Schulze, for 1 Mk. 4 Sk.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Conditioner ledige. For en Tiener, som er velvoxen, er af skikkelig Exterieur, vant til Opvartning, forstaaer at accommodere eller i Mangel deraf kand nogenledes got skrive er en Tieneste ledig i Jylland paa antagelige Conditioner, hvorfra i fremtiden kand ventes efter Opførsel videre Employ.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
For en Dreng er Condition ledig hos en Maler her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Tienestsøgende. En ung Person af honette Forældre, som er opvant ved Pennen, kand accommodere og barbere, søger Condition som Tiener, hos et fornem Herskab, hvo samme skulle behøve ville behage at melde sig hos Hr. Casserer Theede, logerende hos Hof=Kleinsmeden Sr. Møller boendes i Anthonistræde, hvor nærmere Efterretning om samme Person bekommes.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
En Student, der got forstaaer at regne og skrive, som informerer i Christendommens Lærdom, samt i Latinitæten og alt det som udfordres til Studeringer, søger Condition hos honette Folk enten Timeviis eller i Huset.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Et ungt Menneske, fød i Dansk Holsteen, søger Tieneste som Skriver=Dreng paa et Kiøbmands, eller Skriver=Contoir.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Undvigte. Da en Person, 18 a 20 Aar gammel, liden af Statur, bruun agtig af Ansigt, noget Koparig, med en sort Pung Peruqve, lyseblaae Kiole, hvid Vest med Frønser om, blaae eller røde Buxer, er fra Lieutenant von Løwenberg den 22 hujus undviget af sin Tieneste og medtaget en Deel Linnet, fine Skjorter med Kniplings og brodeerte Manchetter, 2 Silke Tørklæder, Cannesasses Støvlekraver, adskillige Sorter Silke Strømper, hvide, sorte og couleurte, Støvler, Skoe, nogle Guld=Ringe med Stene indfattede, et Halsbind=Spænde af Sølv med Stene udi, en Fruentimmer= og en Mands Staal Uhrklæde med adskillige Sorter af Guld og andre Baralos, en Perlemoers Kniv med et Sølv og et Staal Blad, 3 Sølv Skeer, en grøn Silke Pung, og nogle Sengeklæder: en stor Underdyne, Hovedpude a.. Eyeren beder at de som haver tilkiøbt sig noget af saadanne Sager, vilde melde sig, da de skal blive deres Betaling gotgjort igien, og hvo som kand gire sikker Efterretning eller skaffe bemeldte Person ved Navn Davisen, skal bekomme en raisonabel Douceur. NB. Skulde han vilde forevise Pas, da er samme falsk og maa ikke reflecteres paa Kiøbenhavn, den 23 Julii 1764. v. Løwenberg.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Sølv Snuustobaks Daase med et Perlemoers Laag er i Mandags tabt paa Veyen fra Laxegaden til Christianshavn; Finderen vilde imod en billig Findeløn levere samme. 13 Rdlr. i Banco=Seddeler og en Seddel til Oldermanden, for Stolemager=Lauget, alt i en Pung af et Mülvarpeskind, er i Løverdags tabt paa Gaden, for hvis Opdagelse loves en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Paa Veyen fra lille Strandstrædet til Citadeller har en Skipper tabt en Brevtaske af grøn Saffian, hvorudi var omtrent Tolv 1 Rdlrs. Sædler og paa Bladene tegnet en Toldbod Klarering, for hvis Opdagelse loves en raisonnable Douceur. Da jeg Piere Periard haver under 25 April indeværende Aar udstæd en Obligation paa 400 Rdlr. som var in blanco, undtagen at bemeldte Summa og Datum var skreven in Margine, og samme ved at sendes mig til Jndfrielse skal paa Veyen være tabt; Saa declarerer jeg hermed meerbemeldte Obligation af ingen Valeur for i Hænde Haveren, efterdi jeg Vedkommende har fornøyet imod det de for til mig udstæde Beviis og som endnu med samme Obligation er forkommet en Anviisning paa Zahl Cassen, stor 600 Rdlr. dat. 18 Julii 1764, saa loves Finderen en skikkelig Douceur, i Fald han forinden jeg kand faae en anden i dens Sted udvirket, kand tilstille mig samme. En liden hvid Spansk Hund med sorte Pletter er i Gaaer, bortkommet, for hvis Opdagelse Eieren lover en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1764-07-23
Fundne og opdagede Sager. Paa Politiekammeret er anmeldet at en fortoletted Grise=Soe er indkommen udi en Vognmand Enkes Gaard i Tornebuskegaden, som Eyermanden igien kand lade afhente.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Adskilligt Nyt. J Søndags Eftermiddag behagede det Deres Kongelige Høyheder Kron=Prins Christian og Arve=Prins Friderich, at skyde efter en paa Marken ved Frederichsberg opreist Fugl, af hvilken Hans Kongel. Høyhed, Kron=Prinsen selv nedskiød den venstre Vinge. Hr. Kammer=Junker, Greve af Holck den høyre Vinge og Hr. Kammer=Junker Levetzau Fuglen med Hovedet og Halen.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
De Evangeliske Lutherske er det bleven tilladt at bygge en Kirke i Forstaden for Constantinopel og der offentlig at øve deres Guds Tieneste.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Vandet i Floden Occa i Rusland har forleden stegen 8 Fod over sine sædvanlige Grændser, hvorved den liden Stad, Orol er oversvømmet, saa vel som en stor Deel Mennesker, og Qvæg i denne Oversvømmelse omkommet.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Sidstafvigte Mandag den 23 hujus er udi Peblinge Sven uden for Stadens Nørre Port funden en død Mands Person.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
J Aar har her ved Academiet været 152 Deposituri.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Priis=Materier. J Berlin har det Kongeng Academie for de smukke Videnskaber, den Mathematiske Classe, den 31 Mai sidstleden ved en offentlig Forsamling, opgivet følgende Spørs maal for Aaret 1766. "Det forlauger en Forklaring over den Maade paa hvilken Vandet stiger i Høyden ved den Maskine, som er bekiendt under det Navn Archimedisk Vand Schnekke, eller Vand=Skrue, og hvorledes det er mueligt at bringe samme Maskine til en høyere Fuldkommenheds Grad." Omendskiønt at denne Maskine har været bekiendt i lang Tid, og været brugt med god Nytte; har man dog ikke vidst dens Theorie, følgelig er Spørsmaalets Undersøgelse af stor Vigtighed. Skulle de bekiendte Hydraulie Grundsætninger ikke være tilstrækkelige at udgrunde bemeldte Materie, maatte man tage Erfaring til Hielp, og forbinde den med den Tydelighed i Theorien, som man har erlanget, og da kand man haabe at opnaae det foresat te Maal. Prisen er en Medaille paa 50 Ducater, Skrifterne imodtages til 1ste Januarii 1766, og indsendes til Academiets bestandige Secretair, Hr. Professor Formey. Den 31 Mai 1766, i Academiets Forsamling, skal Prisen tildømmes.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Anmærkninger. Johan Konge i Engelland og Henrich 3, hans Efterfølgere fandt stor Behag udi at plage den ulyksalige Jødiske Nation. Den første forlangede engang 10000 Mark af en riig Jøde, Jøden vilde ikke give Pengene godvillig, hvorpaa Kongen befalede, at man skulde udrive ham hver Uge en Tand, og det saa lenge indtil den hele Summa bled betalt. Jøden lod sig udrive 7 Tænder, men førend han vilde miste den aattende, betalte han hellere disse Penge, Henrich 3 var lige saa ubarmhiertig imod dette Folk. Porck boede en Jøde, som gjorde intet Ondt, men han var riig og derfor dømte Kongen ham til at betale 34000 Mk. udi 2de Terminer. De øvrige Jøder vilde af Fortvivles forlade Engelland, men Kongen tvang dem til at blive og trøstede dem saaledes: Jeg kand ikke befrie Eder fra det i klage over, hvis I ere fattige saa er jeg det ligeledes, man borttager og berøver mig mine Jndkomster, jeg er 300000 Mark skyldig og maae betale hvert Aar til min Søn 15000 Mark, kort sagt, jeg maae have Penge. Cartouche fik en Gang at vide, at en riig Kiøbmand i Paris havde hans Magazin ud til Gaden, men han og alle hans Folk sov ind til Gaarden, han besatte altsaa i en lys Nat Huset og han selv stillede sig i en Slafrok paa en Balcon og havde et Par Voxlys staaende for sig, nogle af hans Bande aabnede imidlertid Magazinet og arbeydede tillige som Muursvenne meget flittig. Den Tid Nat=Vagten kom og spurgde dem hvad dette Arbeyde ved Nattetider skulde betyde, svarede Cartouche, som gav sig ud for Husets Eier, meget frimodig: Mine Herrer, jeg kand om Dagen for min Handlings Skyld ikke foretage dette Arbeyde, de seer, at jeg selv er tilstæde for at give Agt paa at alting skeer des snarere. Men Dagen derefter saae man, at der var skeet et stort Tyverie, og Vagten kunde mærkt, hvem det havde været, der gav sig ud for Husets Eier.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
En anden Gang sværmede Cartouche temmelig vidt omkring i Landet, hans billede var med en nøye Beskrivelse om ham skikket udi alle Provincer, tillige med en befaling at paagribe ham. Saasom han alletider var meget forvoven, saa han ogsaa udi Valenciennes med et stort Antal Officierer til Bords og spisede som en Fremmed med dem. De vare alle udsendte til at søge ham og deres Heste stode sadlede, over Maaltidet blev iblandt andet ogsaa mege talt og Cartouche, den ene pralede at ville giøre dette med ham, den anden noget andet, men alle ønskede kun at see ham. Cartouche var munter og indtagende, han gjorde Sælskabet lystigt, drak nogle Glas Viin, og gav imidlertid hans Folk befaling, at afløse Sadle Giordene af Officierernes Heste, saa vidt at de, naar de vilde sætte sig paa dem, maatte afspringe; Den Tid dette var skeet, tog Cartouche Afskeed, drak for Vertshuset paa Hesten endnu et Glas Viin, kastede det i Veyret og sagde derhos: MineHerrer, De ønskede at see Cartouche, her er han; Hvorpaa han gav hans Hest af Sporene og fløy ud af Porten. Officerene hastede til deres Heste, men som en steeg op, saa faldt han ogsaa ned igien, og de saae altsaa at Cartouche havde været listigere end de. Han var borte og de havde seet ham.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
J og omkring ved Stokholm har man i denne Maaned indtil den 13, havt bestandig varmt og klart Veyer, uden nogen Regn. Den 1 og 8 stod Thermometret ved Middags Tider 23 Grader over Fryspunkten. Den 2 og 7 25 a 26 Grader. Den 3 og 13. 27 Grader. Den 4 6. 9 og 10. 28 Grader. Den 11. 29 og en halv Grad. Den 5. 30 Grader, og den 12. 30 og en halv Grad, hvilken er den største Heede man paa Stokholms Observatorio har i 11 Aar anmærket. Den 16 Julii 1757 og 12 Junii 1762. har Thermometret ligeledes staaet paa 30 og en halv Grad. Desuden er der anmærket at i 11 Aar har Varmen stegen 29 Gange til 27 Grader eller lidet derover, 24 Gange til 28 Grader, 16 Gange til 29 og 5 Gange til fulde 30 Grader. 1. Afhandling Om Fruentimmere, som af stærke Veer i Fødselen, synes at være døde. (See No. 78.) Naar det kand skee, at Fruentimmerne har saa stærke Veer i Fødselen, saa at de allerede holdes for at være døde: Ja det som mere er, alle tilstædeværende indbilder sig ofte, at Moderen og Fosteret ere begge døde, skiøndt Sagen dog alligevel, i saadanne Hændelser, ofte falder langt anderledes ud, da de samme siden have født et levende eller dødt Foster: Derfor bør man giøre Forsøg med de, tildeels allerede anførte almindelige Kiendetegn, om der er Liv tilovers, deels med, ideligen at komme Viin i Munden, at bade Ansigtet og Hænderne i Viin, smøre Næseborene med vellugtende Ting, raabe dennem i Ørene, og legge en Klud som er dyppet i Ungersk Vand og Edike paa Pulsen. X. Afhandling.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Om de, som af stærk Blodflod synes at være døde. Formedelst umaadelig Blodflod, enten den er kommen af sig selv, eller af store Vunder, Aareladning, eller andre deslige Aarsager, kand det skee, at det gandske Legeme, tillige med Arme og Been, kand blive koldt og stift, da Livet dog alligevel ikke endnu er gandske og aldeles ude. Dernæst, bør de uden Afladelse medhandles paa den Maade, som tilforn i Anledning af stærk besvimede, er befalet at iværkstilles. Men jeg holder det neppe for nødvendigt at erindre, at Aareladen udi denne Tilfælde giør ikke noget til Sagen, efterdi enhver indseer lettelig, at man paa dette Sted, meget heller bør søge at formere end fremdeles at formindske Blodet. Derfore, dersom der formeenes at være mindste Haab om Livet, saa bør man komme Naturen til Hielp, med at give dem Havre Byg og Kiød=Supper, men udi smaae og ofte igientagne Portioner og Deele. Derfore nytter det aldeles ikke, udi slige Tilfælde, at ligge høyt, med Hovedet, men heller lavt og sidt.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Efter min Jndsigt synes Autors Tanker ikke at være de retteste, allerhelst naar jeg betragter hans Tanke og Christi Korsfæstelse, hvilken han benytter sig af til at forestille at Kobber=Slangen var et billede paa Satan. At Christi Korsfæstelse var at udrydde af Jorden som en forbandet Ting, modsiger jeg ikke, da samme er overeensstemmende med Skriften Gal. 3, 13. men at han blev korsfæst fordi han ikke holdes værdig at døe paa Jorden, synes noget modsigelig; thi uagtet Christus døde paa Korset, saa døde han jo dog paa Jorden, efterdi Korset havde Sted paa Jorden, og dersom saadant kunde siges, saa kunde jo siges om enhver, som døer paa sin Syge=Seng, at de ikke døer paa Jorden, eller holdes værdige til samme, efterdi Sengen lige saa lidet som Korset kand kaldes Jorden. naar der ikke haves Hensigt til Jorden paa hvilke begge har sit Sted, men efter min Tanke er Korsfæstelsen rettere at ansee saaledes, at Christus blev ophængt paa Korset 1.) for di det var den største Straf han kunde lide, og tillige noget forbandet, 2) at den Tid værende Regiering vilde statuere et Exempel for andre, 3) at han ved Ophøyelse paa Korset kunde sees af mange og derved tilføres Forhaanelse og Lidelse, og som min Tanke og Christi Korsfæstelse er anderledes end Autor, saa bliver den og om Kobber=Slangens Ophøyelse; thi jeg holder for at Kobber Slangen blev ophøyet paa en Stang, paa det den kunde sees langt fra af dem, som vare i Leyeren, og at de af forgiftige Slangen bidte kunde i samme Moment eller strax løfte Øynene op til Kobber=Slangen, og derfor siger ogsaa Moses 4 Mos. B. 21, 9 naar en Slange havde bidt nogen, da saae han til den Kobber=Slange, han siger ikke han blev ført til Kobber=Slangen, hvilket ellers maatte havt været, dersom Slangen ikke havde været opreyst, saa den kunde sees langt fra; thi saa taler Skriften om adskillige Syge, som af Christo i hans Kiøds=Dage bleve helbredte, at de førte dem, eller de bleve førte til Christum Fremdeles bliver, efter min Tanke Kobber=Slangen rettere et billede paa Christum end paa Satan; thi den Slange som blev opreyst var ikke af de giftige Slanger, men ikkun lignede dem, saaledes var Christus vel liig Syndere i Hensigt til at han leed Straf som en Synder, men dog uden Synd 2 Cor. 5, 21. og Jsraliterne som paa den op reyste Kobber=Slange ikke som paa den, der var et billede paa den magtesløse, men et billede paa den mægtige til at frelse og helbrede dem, dette synes jeg at kunde bevise af Skriftens Maade at tale paa, naar de vise os i samme hvorledes vi blive helbrede fra Slangens Bid, vi alle har faaet ved Syndefaldet, da viser den os i Troen at see til Christum, ex. Hr. Zachar. 12, 10 de skal see til mig hvilken de have igiennemstunget, og at dette var et Syn til Lægedom bevises 13 Cap. Vers 1 paa den samme Dag skal være en aabnet Kilde; thi dette er i Sammenhæng med Vers 10. præced, bliver altsaa efter min Tanke Troens Syn til Christum det fornemmeste, hvoraf følger at vi siden kand see til Dievelen, som den der ved Christam er gjordt mag tesløs.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
Dødsfald. I Norge. Frue Margrethe Elisabeth Kiøbing, død i Christiansand. Frue Heyms, død i Tronhiem. S. Jens Clausen Schouv, død paa Gaarden Strand i ModumsPræstegield i Aggershuus Stift. Mr. Nicolai Svenning, Fuldmægtig hos Fogden Hr. William Lembach, død paa Gaarden Raae i Nordrehougs Præstegield i Aggershuus Stift.
Københavns Adresseavis, 1764-07-25
J Provingerne. Frue Kirstine Bohnhusen, død i April Maaned i Ribe. Sr. Søren Lund, Sogne Degn, for Slaglille og Biernede Menigheder i Sædland Sr. Peder Larsen Ørbech i Aarhuus, død den 15 Mai. Sr. Niels Jversen Tyrholm, Skoleholder i Woldum i Aarhuus Stift. Provstinde Christine Sophie Rolds, død i Cregome Præstegaard i Salland.