Berlingske Tidende, 1798-03-12
En god Anviisning til levende Gjerders Plantning findes i Høeghe Anviisning til et velindrettet Landbrug. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage eller Hvid TornsGierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gierder, Stik Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hage eller Hvid Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet for hvilket Premien søges, er opført. Fyen kan er vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde, imod de øvrige Danske Provindser. b) Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier: For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. 1 Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. for den største Mængde levende Gierder ikke mindre end 4000 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden sidste December 1802. 11. Da Tornen er den best fredende Plante i levende Gierder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde: saa udsættes 3de Premier for Torne-Plantnings Anlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Op trækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gierder. For den største Torne Plantning Anlæg 30 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr. og For det dernæst 10 Rdlr. Premierne æskes inden December Maaneds Udgang 180. og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne=Træe Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmen, som dertil en anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext, at de, naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gierder. 12. a For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttigSteenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet, det tienligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengierder satte efter Bekiendtgiørelsen af dette ikke mindre end 200 Favne, Selskabets første Guld Medaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld Medaille eller 50 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis. For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 10 Rdlr. For - - 60 Favne 8 Rdlr. For - - 4 Favne. Rdlr. For - - 3 Favne 5 Rdlr. Gierdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 3 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og forteste, saa maaGjerderne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gjerderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmesen paasee, om de til slige Gierder brugte Steenere tagne af en udyrket Eng eller Mark. som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hver nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlangen Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvil tet høiligen ønskes for at svare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder askes, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte at opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning giver ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengjerder, som foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds UdganSaa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt, for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde ikke mindre end 200 Favne, 32 Rdlr. For næste Mængde ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner, og Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1799. J. Og da nogle Tusinde Tønder Sædeland ved en flittigSteenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier, som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: Forsamme Mængder af dobbelte Steengierder satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes. med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt ligemed 3 Favne enkelt Gielde. Men da der paa nogle Steder f. Ex paa Bornholm, opsættes entete Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskaber ikke anseer for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare at de enkelte Steengier, der paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes, Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordenes bedre Inddeeling, og maade altsaa være sattte enten udvendigen om Marterne til Hegn imellem forskellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligge til en Bye, forvipaa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhøre en enkelt Mand, da maae han forud være udskifted af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte. Bord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gierder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saa vant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden sidste December 1779 maatte indleveres. Jfald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviste, at intet Hoverie ved Steenens Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, sig Sætning i Gierderne var forrettet. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre første Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 6000, 300 og 10 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar at opsette saa mange Favne, udsættes følgende Premier For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark: s. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende aller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense res Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengier, der, og saaledes at iværksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblandt dem maaskee altid vilde bleven mueligt, saa udsættes : 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 300 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 4000 Favne, 25 Rdlr. I Attesterne maatt tydeligen meldes, hvor mange Mænd Et have taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark, Norge. 13. Da Skovene i Norge ikke noksom kan svares, saa sætter Selskabet følgende Premier, for saavidt mueligt derEn at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1798 bruger, de fleste Grene af Gran eller Furn til Gierde Staure i Stedet for Indstønninger eller unge Stammer : For ei mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For ei mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For et mindre end 50 Favne, 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gierdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden sidste December 1799. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 14 For at opmuntre til at legge Vind paa gode Græsarter, udsætter Selskabet følgende Premier: For den Gaard eller Huusmand, som i Aaret 179. med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 40 Pund, af det røde eller hvide Kiøver Frøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 12 Pund 12 Rdlr. 24 Pund 8 Rdlr. 16 Pund 6 Rdlr. 100 Pund 4 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark og æskes inden December Maaneds Udgang 1799. Men Den Fyen maa ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte, og maae det bevises, at Kløveravlen i den Bye eller det Sogn, hvorunder den æskende henhører, ikke tilforn har været almindelig. Og til den større Opmuntring for Sielland, udsættes ydermere bemeldte Premier for denne Øe særskilsaaledes : 1) For Kiøbenhavns, Hirschholm, Kronborg og Friderichsborg Amter. 2) For Jægerspriis og Roeskilde Amter. 3) For Holbets, Draxholms, Kallunborg og Sæbyegaards Amter. 4) For Sorøe, Ringsted, Corsøer og Antvorskan Amter. 1 For Tryggevelde og Vordingborg Amter. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, samæske indbyrdes. Huusmænd æske med halve Mængder mod Gaardmænd. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed. og et i Sommeren 1799 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høeavl eller til Græsgang, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i Aaret 1799 er avlet. De som engang vinde Premie herfor, kan ikke oftere æstenogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bondebyers saavelsom om Kiøbstæd Jndvaaneres udmærkede Flid i Kløver=A. Omstændighederne belønne. Og da Kløver Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som ere ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse legge Merke til deslige Fortrin. 15. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlands Græs Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1799. For den merkeligste Flid herudi den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden sidste December 1799. 16. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa StaldforringensMuelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Gaardmand, som bruger Sommer Stald. forring i Aaret 1799 til de fleste Køer af hans Gaarde. Besætning, dog ikke mindre end 5 Hoveder og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen. eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guld Medaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerfoerede Hoveder dernæst den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden SølvMedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klaver. Premien maae æskes i December 1799. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturernes Jver, naar de forres paa Stald om Sommeren tilføies her endnu den Anmerkning : at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende at vaske Køernes Jver med kold Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 17. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturen. med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaa rødder, Gulerødder, Hviderver (Turnips) v., og al saa en større Nytte til Forring indhentes at lige stort Stykt, Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersø- og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tilliat denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som forrer sine Kreaturer me Roer og Rødder, avlede 1798 paa ei mindre end Skiepper Land, 10 Rdlr. For et mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For ei mindre end 2 Skiepper, 5 Rdlr. For ei mindre end i Skieppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Danne mark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesor og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roerne Slags, Forringsmaaden, hvorvidt den har været med el uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, Befinden, og Maltning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 177. Dersom Selskabet forefinder nogen større og merkelige Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forher- og formere disse Premier; ligesom det og vil give dem Fortider benytte sig af Kaalrabi under Jorden til Qvægets Foerin18. For dem, som giøre de beste Indretninger Engenes Vanding, udsættes følgende Premier : 300 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste herefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paa følgende. Premierne æskes i Aaret 1799, da i de attesterte Jndretninger maae gotgiøres, hvor stort Stykke England, de ved at paastemme ferskt Vand, er bleven forbedret, samt hi meget Høe derpaa i sidste Aar er bierget, og hvormeget for Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid. sættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i DannemaDet er bekiendt, at iblandt al Vindskibelighed i Landvæseer der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne For dem, som maatte ønske nogen Efterretning om O gangs Maaden, anmerkes herved, at dertil i Almanterne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. Fortsættelsen følger. Alinstantian den herværende Borger og Guldsmed Andreas Christian Nødematis sonstrues, som Arving efter hendes Søn, den nyelig her afdøde deputerte Varger og Uhrmager for hans Hansen, blive alle og enhver som formene sig at ernoget grax og Fordring paa benævnte Afdøde Hr. Hans Hansen, og hans Efterladenskab, det videre af hvad Grund der und vær maatte følgelig pasaa de som have overleveret den Afdøde til Reparation deres Stuen og Lommeuhre eller andre Sager, de endnu befinde sig nangerede i Storbydet tilligemed dem, som ere den Afdøde nogen gyldige have staaet med ham i Regnin- og Contraregning eller have fra ham Stue og kommendre er Leie eller i Arbeide, herved en for alle ange attraa peremtorie indkaldte og befalede, de Jndenlandste inden og de Udenlandske, under Besittelse af en Procurator al Krig som der en boesat inden 12 Uger trædette Proclamatte Bekiendtgiørelses Dato at regne, at behørigen angive her i Stadsforretarig. tet saadanne Fordringer og Paastande, naffordrede dre og Sager, samt Gield og rand at gepaurer paiginalitet de derove, lænd havende Daemmender og Høytidligheder, med Tilbage, ladelse af troeværdige Afgivter, liggesen og de der have fra den afdøde Stue eller comindes til Leie eller i Arbeide, have inden lige Frist at giøre vedbørlige Angivelser derover ad Protocollain, og der med den advarselaar, i Forsømmelsesfalstulle de Creditorer og dog som derefter maatte giøre Fordring. ger paa uafordrede Udre eller Sager ikke videre blive hørt, med deres paastand og Fordringer, men præcluderte dermed Debitorerne og det som naar med den Afdøde i Regning og Contraregning tilholdte til dobbelt Betaling og at have tabt deres Compensationsret; mende, som have Uhre under Arbeide eller ellers i Hænde fra den Afdøde, med vilkaarlig Straf belagte hvorefter enhver Vedkommende tilbørlig sig haver at rette og for Stade at tage vare. Tønderne den 3die Februarii 1808. morgemester og Raad sammesteds. Da den forrige herværende deputerte Borger Michae, Jebsen senfor ved Døden er afgaaet, og hans efterladte Børn rølgerrivergangurede have givet tilkiende, at de itte ville tiltræde Arv efter deres afdøde gader paa anden Maade, end un benen slog sidenterng saa blive alle og enhver, som formene sig at have noget Krav og Fordring paa benævnte PeithaJensens sontors Efterladenskab, der hidrøre og at ungen, en det end maatte være herved at Metten peremtorie. til paana præclun nernerni silenen indkaldte og befalede at angive samme, de Jndenlandste inden 6, og de Udenlandske andet Vegattelse af en Procurator al at under denne Stad Jurisdiction inden 12 Uger efter dette Proclamas Bekiendtgiørelse i det herværende Stadssecritariat, at producere de bandshavende Dommenter og Beviser foriginaliter, at efterlade ligværdige Afskrivter ved Protocollen, og derpaa oppeble det vil dere. Forresten blive ogsaa de, som ere den Afdøde noget skyldige, betydeboub pænadumle, at ligeledes behørigen angive samme inden ovenmeldte Tids Forløb. Apenrade den 23de Januarii 1808. Borgemestere og Raad her i Staden. Da den her handlende Borger, August Meyer, har bedes om et Proclama Mangslum statum bondrum og denne Ansøgning tillige er bleven samtyttet af Øvrigheden, saa blive beredage og enhver som formene sig at have nogen Fordringpaabemeldte handlende Borger August Meyer, eller hans Gods ene ere ham noget skyldige eller have Panter ihænde fra ham derheden for alle mange, altsaa peremtorie indkaldte og befalede at under Stral af Udsluttelse, evig Stiltienhed, dobbelt Betaling og deres Panterets Fortabelse, melde sig, de Jndenlandstranden, og de udenlandske ved de fornødne Procuratore saa alle inden 12 Uger a laae publicationis hujus pro classe her i Sandssecritaltatet, at giøre deres Angivelse dengaaende at forevise lovformelige Documenter, at efterlade troeværdige Afskriftet at samme ved Protocollen, og der nen at oppede videre Foranstaltning. Flensborg den 26de Januarii. Borgemestere og Raad her sammesteds. da man med Vigheditte veed, om den i Meels i Norborg Amt paa Alvor afdøde Kirsting Michels, efter Angivelse fra kenentier, Aastrup Sogn, Nieding Herred i Jylland, foruden de bekiendte Sønner, neml. Jens Michelsen i Nybør paa Sundemild og Niels Prichelsen i Flensborg, flere Livs Arvinger efterladt haver, saa bydes hermed alle og enhver, som enten formedelst Arverer eller andre Aarsager af ommeldte Kir ning imel efterladenskab have noget at fordre, ved Præclusion, og en vedvarende Stiltienheds Straf at melde sig nemlig Jndenlandste forinden 6, men Udenlandske forinder 12 Uger fra Dato dette Proclamas Bekiendtgiørelse af i Norborg Artuariat under Bestilling at behørig Procurator af ActaNørborg Herredsfogde den 8de Februarii 1798 Farsen. Da beder Nielsen Schulz i Ganderup under Gram Gode har opgivet sit Boe til Coneur, og formedelst sin forhen drevne anden Dannemart og Holsteen det er fornødent at udstæde er lovformeligt Concurs Proclama og samme udi de offentlige Tildender at lade bekiendtgiøre saa vorder paa Rettens Vegne alle og enhver som formene at have nogen Fordring eller Tiltale, af hvad Navn nævnes kan, til bemeldte Peter Nielsen Schuld eller hans Coneurøbe, herved til pæna præclun 8 versigne ulette stævnet og fremtaldet, saafremt de ere udenfor Jurisdictionen inden 12, men ellers inden 6 Uger algultimepuliigationelming proclamatig at angive deres Fordringer til Hr. forvalter Hiurligen paa Gram pr. Hadersleben, deres ihænde, havende Beviser og Obligationer all pranallum foriginaliter af brodere, deraf nolmerede Copier at aflevere, og saafremt og et forterer her under Retten Procuratores all Aala vedbørlig at benille, ligesom ogsaa alle Debitores Massa og Pantindbarøre reddertide tulpangluseldsommissins juris pignarii bliver anbefaler, inden samme Tid deres Debito til Retten at berig, tige og deres Pantesager at aflerere. Hvorefter enhver have at rette lig og for Skade at vogte. Brons pr. Ribe udi Justitiariatet af de adelige Godser Gram og Rabbel den 27de Febr. lang. G. D. Langreuter.