Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-06-20
Fædrelandet. Blandinger. Flere Symptomer have alt i længere Tid syntes at bebude et Schisma i Moderselskabet for Trykkefrihedens rette Brug, og det sidste Nummer af Folkebladet har nu virkelig Udseende af at bekræfte en saadan Spaltning, hvortil Forstaaelsen af § 1 i Grundbestemmelserne nærmest har givet Anledning. Efterat nogle af de oprindelige Stiftere havde havt ifinde at sammenkalde de Andre til et Møde, for at erholde deres Villiesbestemmelse om denne Forstaaelse, yttrede Kjøbenhavnsposten sig imod et saadant Skridt paa Grund af, at - efter dens Formening var Stifternes Virksomhed, som saadan, ifølge deres egen Erklæring, ophørt i det Øieblik Selskabet talte 200 Medlemmer og altsaa konstituerede sig. Samme Mening tiltraadte ogsaa Assessor Algreen=Ussing, men indrømmede tillige, at det ikke var ønskeligt, om der for Øieblikket gjordes nogen Forandring i §1, saa at Selskabets Virksomhed udvidedes og dets Maal forandredes. Et Skridt videre gik derpaa Kjøbenhavnsposten, idet den til Fordeel for sin Paastand anførte flere Præjudikater af juridisk Archiv, blandt andet en Landsoverretsdom, hvori det hedder: "det er uantageligt, at Pluraliteten af de ved en Samling tilstedeværende Medlemmer af et Selskab kan vedtage saadanne Forskrifter, som Pluraliteten udi en tilkommende Samling ei skulde være berettiget til at forandre; thi den samme Myndighed, som hiin Pluralitet har til at bestemme noget, har og denne senere til deri at gjøre Forandring." En aldeles modsat Mening udtalte Prof. Sibbern i Søndagen": at nemlig Generalforsamlingen ved at gjøre Forandringer i Selskabets eengang etablerede Formaal, vilde gjøre sig skyldig i en stor Usurpation til Glæde maaskee for alle dem der mene, at Aristokratismens Dæmon er ligesaa stærk hos Fleerheden af dem, der især ville gielde for Liberale, som hos mange Andre." Saa pompøse Ord som lovgivende Magt, ja vel endog Selskabets Souverainitet, hvilket sidste Ord muligen fra først kun er bleven brugt af Skjemt, burde Man ei betjene sig af. - J Repræsentantmødet den 12 d. er nu af Formanden fremlagt et af følgende Herrer: H.N. Clausen, J. Deichmann, M. Delbanco, J. C. Drewsen, F. Duntzfeldt, P. C. Stenersen Gad, C. W. Haagen, G. Hetsch, N. Høyen, P. W. Jacobsen, F.W. Mansa, J. F. Schouw, J. Th. Suhr, S. N. Trier og H. C. Ørsted underskrevet Forslag om: "at den i Lovens 1ste § givne Forskrift om Selskabets Formaal erkjendes af Generalforsamlingen for en fundamental Konvention, hvis Forandring eller Modifikation Selskabets Medlemmer retsgyldigen kunne modsætte sig, og derpaa hedder det i Slutningen: en saadan Erklæring vilde vistnok kun give en moralsk Garantie; men denne vilde for Tiden have stor Betydning, og vi bør ikke tilbageholde den Erklæring, at vi, dersom dette Forslag ikke finder Generalforsamlingens bifald, eller dersom den fornødne Betryggelse med Hensyn til Fastholdelse af Selskabets oprindelige Formaal. ikke erhverves ved hensigtsvarende Forandring i Selskabets Organisation, ville see os nødte til at skille os fra den Deel af Selskabet, som om sammes Øiemed har en fra vor saa afvigende Mening, og at vi da ville forsøge paa at forene med os alle de Medlemmer, som holde fast ved Selskabets oprindelige Plan." Dette interessante Forslag, seer Mannu ved Gjennemlæsningen, et netop foranlediget ved Meningsforskjellen blandt Selskabets Medlemmer, idet det ene Partie holder paa, at Selskabet kun middelbart skal virke til at fremme Trykkefrihedens rette Brug, medens det andet vil at Man umiddelbart skal gjøre det, ved at ind Sel virke ved positive Skridt paa Statstyrelsen, hvorefter altsaa Selskabet, som en politisk Forening, vilde træde i en vis kontrollerende Stilling i Forhold til den lovgivende Magt. "J det trykte Lovudkast - siges der - som blev meddeelt til ethvert af Selskabets Medlemmer, og ved Generalforsamlingen den 27 April 1835 lagt til Grund for Diskussionerne, var det udtrykkeligt erindret af den provisoriske Bestyrelse: at et Forslag til Forandring, i §1 ikke kunde sættes under Afstemning, da Enhver, der er indtraadt i Selskabet, har en uomtvistelig Ret til at fordre, at Selskabet beholder sit oprindelige og ikke faaer et nyt eller endog blot forandret Formaal. - Da Repræsentanterne imidlertid kun havde havt kort Tid til at gjøre sig bekjendt med dette Forslag, uagtet Formanden havde besørget det trykt og omdeelt til dem for Mødet, besluttede Man, i Betragtning af dets Vigtighed, at udsætte Discussionen over samme i 14 Dage, i hvilken Anledning et extraordinairt Repræsentantmøde berammedes til Mandagen den 26 Junii.