JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Engelske Opfindelser. En Chirurg, navnlig Henry, har opfundet et Slags Camisol, som kan opblæses i en halv Minut. Den, som har en saadan Camisol paa, svømmer indtil Hofterne over Vandet, og har Hænderne fri, hvilke han da kan anvende til sin Redning. Der er bleven gjort et Forsøg dermed i Themsen, til alle Sagkyndiges Tilfredshed. Adskillige, som vare sprungne i Vandet med denne Camisol, røgede Tobak, andre blæste i et Horn eller paa Fløite &c. Opfinderen kalder den The lise preser (Livsbevareren).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
En Engelsk Guldsmed forfærdiger nu Sølv daaser, paa hvis Laag der er anbragt et nydeligt Compas. De kjøbes i Mængde af Søofficierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Jsaac Polack har opfundet tynde Messingplader, hvori han udskjærer eller stikker Bogstaver og Ord, og bruges som et Slags Patroner til at mærke Bøger, Pakker &c. Han har ogsaa opfundet et Slags bruun Farve til at mærke Linned &c., som ikke gaaer ud i Vasken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
J Aftes (d. 20 Jan.) besluttede man i det Asiatiske Compagnies Generalforsamling, at forære Hr. Conferenceraad C. Anker, som en Hæders belønning for den Flid, han i Compagniets Forretninger har anvendt i London i Aarene 1801 til 1805, et Sølvtaffelservice af Værdie ti tusinde Rigsdaler. - Capitain Trok, som for nærværende Tid ligger i Engelland, ventes med det første til Kjøbenhavn. Skuepladsen. Torsd. d. 23 Jan, opføres: De to Sedler, og Maskeraden. - Fred. d. 24. Domherren i Milano. - Løverd d. 25. Erindringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Løverdagen den 25 Januarii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Sammenligning imellem ældre og nyere Tiders Levemaade. Platarch har allerede for mange Aarhundreder siden gjort en Sammenligning imellem udmærkede Mennesker, men ingen har endnu prøvet paa at gjøre en Sammenligning mellem Tidernes Levemaade. De henrundne Tider betragtes af de fleste Mennesker som Afdøde. De ere borte, og man tænker ikke meere paa dem. Men hvor vigtigt vilde det ikke være for hele Menneskeheden, dersom der bestandig blev gjort en sammenlignende Skildring af Sæderne i hver Tidsalder, Naar man bestandig, ligesom i et Speil, kunde see Nutidens Fremskridt og Aftagelse i Sædelighed, Tarvelighed og Oplysning? Men ingen Historieskriver agter det Umagen værdt, at anstille saadanne Betragtninger. Man opsøger med ængstelig Flid Stof til Virak for Førster, der i det høieste kun kunne kaldes Hverdagsmennesker, man beskriver os Blodsudgydelser, der, under Navn af Seiere, have gjort Tyranner til Helte, man opsporer de ubetydeligste Anecdoter om endnu ubetydeligere Mennesker, i de utilgjængeligste Archiver, men Tidsalderens Suder ere de fleste Historieskrivere ligegyldige for. Derfor have at i egentlig Forstand kunKongehistorier og Statshistorier, intet tro Skilderie af Tiderne og Menneskene. KrigsoptrinHofcabaler, Drabsgierninger og Exempler paa Trædskhed kan man finde nok af i hvert Lands Krøniker, men Folkets egentlige Levemaade i hvert Aarhundrede er næsten skjult med et nigjenfemtrængelige Slør,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Neppe vilde nogen af Kjøbenhavns fordums Jndbyggere kunne gjenkjende denne glimrende Hovedstad, dersom de nu stode op af Graven. Alting har forandret sig, Menneskene og Bygningerne, Sæderne og Tænkemaaden. Naar man sammenligner vore Forfædres Levemaade, med den nuværende, overbevises man desto tydeligere om denne Sandhed. En saadan Sammenligning vil neppe behage vor Tidsalder. Hvo ønsker vel at see sine egne, selvforskyldte Lyder, Men vore Efterkommere maa og vil det interessere, at kunne see, var det end kun det svageste Skyggebillede af Sæderne i Aaret 1806. Maaskee de endnu om eet halvt Aarhundrede vil ryste med Hovedet og sige: "vore Fædre vare tarveligere end vi!"- men der maa dog engang komme en Tid, hvor man vil fremstille vort Aarhundrede som et i det mindste i Henseende til Sæderne, advarende Exempel. Alting i Verden, selv det Onde, kan kun naae en vis Høide. Det maa da falde ligesaa hastig som det steg. Meget høiere kan Yppigheden hos os ikke stige. Den saa høit spændte Bue maae dog endelig briste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J Christian den Fjerdes Tider behøvede en Mand, der eiede nogle Tønder Guld, ig mangen en Herremand eller Rigsraad, ikke saa meget, som den simpleste Kjøbenhavnske Borger, eller Embedsmand i vore Dage. Husene vare smaa *), saaledes som man endnu kan see dem paa de faa Levninger fra denne Konges Tidsalder. En Gaard i Christenbernikovstrædet, som fordum var en Rigsraads Borg, beboes nu af en Kjøbmand, og regnes i vore Dage for een af de allersimpleste Bygninger; Stadsesalen ud til Gaden er forvandlet til en Urtekræmmerbod. - Endnu lige indtil Jldebranden saae man det Huus i Vimmelskaftet, som den stolte og mægtige Sigbrit beboede. Det var saa lidet, saa blottet for al Pragt, at ingen rig Borgers, mindre en Førstes Frille, i vore Dage vilde ansee det for anstændigt, at boe i en saadan Rønne. Den store Gaard i Klareboderne, som fra Arilds Tid har tilhørt fornemme Adelsmænd, og hvori Kong Frederik, den Femte med sin hele Familie engang spiste til Middag, er nu, endog i sin forskjønnede Tilstand, en simpel Borgergaard, og Stueetagen, endog forvandlet til en Boglade. Kort sagt, de Bygninger, der i gamle Dage betragtedes som Palaier, ansees nu for simple Borgerhuse, og hvad der den Gang var et anseeligt Huus Paa Hjørnet af Silkegaden og Pilestrædet, hvor Glashandleren nu boer, staaer der endnu et Huus, bygt til en Silkefabrik i Christian den Fjerdes Tid. Det er kun to Etager høit, og bærer de tydeligste Præg af Tidsalderens Jernhed. for Borgerfamilier, betragtes nu som den usleste Rønne. Men denne vore Forfædres Tarvelighed i deres Bygninger, havde en meget velgjørende Indflydelse paa det Hele. De trængte sjeldnere til Forbedringer, og vare meget skikkede til at svare Brændeved. De indvortes Zirater vare kun faa. Kun de bedste Høiloftsfale og Stadsestuer havde det Fortrin, at de vare betrukne indtil midt paa Væggen. - Et Egebord, to lange Bænke med Hynder, vare saa forsvarlige Møbler, at de aldrig rokkedes, og overlevede endog adskillige Aarhundreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
En Jernkakkelovn var en Sjeldenhed i de Tider, og paa kostbarere af Fayance eller deslige var der ikke tænkt. Man kjendte næsten ikke andre Ovne end de af Leer, og betjente sig i Almindelighed af aabne Skorstene, da man havde Skove i Overflødighed. - J Stadsestuen fandtes. et Speil med et lidet Glas og en stor Ramme. Dette var sædvanligen hele Husets fælles Eiendom. Det fremstilte Fruens og Ternens Yndigheder med lige Upartiskhed. Den, som vilde raadføre sig med det, maatte, uden Hensyn til sin Rang i Huset, søge den Stue, hvori dette Klenodie fandtes. For Huusfaderen og Huusmoderen og alle de, der omgave dem, fandtes, ligesom endnu i adskillige Bønderhuse, Skabsenge med Bræder at skyde for. Endog den berømte Rigskantsler Arild Hvidtfeldt døde i saadan en Skabseng paa Herlufsholm, hvor Pontoppidan endnu havde seet den i hans Tid. De Kister og Skabe, som brugtes til at gjemme et og andet i, svarede til Resten. Nogle Lister, eller billeder fandtes vel derpaa, men de vare i Almindelighed af det Slags, som i mange Mandsaldre ikke gik af Moden. - Glas og Kruse kom først i de senere Tider i Brug. En Kande, nogle Skaaler, Bægere og Skeer af Nogle kaldte det Søndagsøiet, fordi man paa den Dag pyntede sig lidet mere end ellers Sølv, har alle de Prættosa, som man i hine jevne Dage prunkede med. Tintallerkener vare saa kostbare, at man endog i fornemme Huse lagde en Træbrikke midt paa Tallerkenen, paa det Kniven ikke skulde berøre Tinnet. Lysestager af Messing med to Arme, omtrent som Girondoler, faaes paa de fornemste Borde. Sin Kniv og Gaffel har enhver daglig Bordgjæst i Lommen. Endog paa det Kongelige Slot var der kun lidet Forraad af Tin- og Messingtøi til daglig Brug. Naar der skulde være et Bryllup eller en anden stor Høitidelighed ved Hoffet, maatte man endog laane Tinfade, Tallerkener, Saltkar, Messinglysestager, Lysesaxer, Knive og Gaffler, Skjenkekander a. J Cancelliearchivet findes en Gjenpart af en Ordre i Frederik den Andens Tid, til de Sjællandske Kjøb stæders Magistrat, om at laane Tin og Messingtøi til Brug ved Hoffet. Roeskilde, Kjøge, Nestved a. ere ansatte der hver for visse Dusin, og Kongen forsikkrede Eiermændene, at disse Sager skulde blive dem tilbageleverede ubeskadigede. Men alt dette uagtet var der Sølvmønt nok i Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Hvad man i vore Dage tildeels anseer for Livets første Fornødenhed, kaldte man den Gang Overdaadighed. Christian den Tredie udgav endog 1556 et Forbud mod vide Beenklæder. De kaldtes for deres Kostbarhed fra Huus og Gaard, fordi adskillige, som man paastod, endog ødelagde sig, for at faae dem. Dette viser tilfulde, hvor meget man i hine Dage vaagede over, at Yppigheden ikke greb for meget om sig. Adelige og andre rige Folk bare vel Fløiels og Atlaskesklæder; med de toge dem kun paa ved høitidelige Leiligheder, og saadanne Klæder gik i Arv fra Slægt til Slægt. Man havde dem eengang for alle; de laae paa Kistebunden, og Datteren prunkede meget ofte med Oldemoderens Stadsekjole. Udmærket ride Folk hare vel en Rad Perler, en Fuldkipde, et Armbaand, men ogsaa saadanne Smykker arvede Datteren efter Moderen og tjente hende til en dyrebar Almindelse. Til daglig Brug havde endog de fornemste Adelsmænd Klædebon af Skind, Femkan og Bommeste. Rigsmarsken, Anders Bildes Kappe, Trøie og Beenklæder vare af et Slags Tøi, som, efter nærværende Priser, maaskee kunde koste 10 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Udenlandske Efterretninger. Der er nu udkommen en Tydsk Levnedsbeskrivelse over Grev v. Schmettau, som har staaet i Dansk Tjeneste, og været Fader til den bekjendte frimodige, alt for tidlig afdøde Forfatter af Bogen uber stehende Heere &c., der i sin Tid gjorde saamegen Opsigt. Nærværende Biographie er af een af hans andre Sønner. Uagtet den ældre Grev Schmettau aldrig har staaet i Spidsen for nogen Armee, saa har han dog ved mange Leiligheder været Friedrich den Andens Raadgiver, og denne Stilling forøger Jnteressen af hans Levned. Han faldt tilsidst i Ungade. Han har taget Deel i 23 Feldttoge, 19 Beleiringer, 9 Batailler og 15 andre haarde Fægtninger, foruden mange Skarmydsler, D. 8de d. M. brast Jsen i Slotsgraven i Aalborg, hvorved to Drengebørn vare saa ulykkelige at drukne. En Tredie, som ogsaa slap igjennem, blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Den Danske Skibsfart paa Livorno er i denne Tid betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Landgreve Carl af Hessen er ankommen til Kiel d. 14de d. M., og logerer atter hos Prof. Brandis. Høistsamme agter at opholde sig nogen Tid der i Staden. D. 12 d. M. blev det sædvanlige Apartement ved H. K. H. Kronprindsens Hof afsagt, da H. K. H. Kronprindsessen og Prindsesse Caroline vare noget upasselige. Lykkeligviis befinde de sig nu begge vel igjen, og H. K. H. Kronprindsessen var ved Taffelet d. 14de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Til H. M. Kongens Fødselsdag faae vi en ny pantommisk Prolog, Freden kaldet, componeret af Hr. Balletmester Galeotti. J denne forestilles de forskjellige Nationaldragter i Dannemark, Norge og Holsteen. Ved forskjellige skjønne Grupper frembringes forskjellige Ord, passende til Dagens Høitidelighed. De samme Ord sees i Transparent paa Foden af Kongens og Kronprindsens Brystbillede. Balletmesteren selv danser et af Hovedpartierne. Toldinspecteur S. Petersen i Christiania har nu taget til Gjenmæle mod Lænsmand Knoph's Bekjendtgjørelse (See forr. No.) De 5 Personer, som Lænsmanden taler saa haanligen om, vare komne til ham efter Toldinspecteurens Ordre, og denne henviser den gode Mand til Told forordningens 88 s. - Det hele viser, at man havde reqvireret hos Knoph, efter en Angivelse, men uden at finde noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Kjøbenhavns forrige Gouverneur, Hertugen af Würtemberg, har, ligesom hans Broder, nu faaet Titel af Kongel. Høihed. D. 12 s. M. er Hr. F. H. Prinds Christians Formæling med Prindsesse Charlotte Frederike bleven offentlig bekjendtgjort ved det Schwerinske Hof. Prindsessen er født d. 12 Dec. 1784 og er altsaa 22 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Udenlandske Efterretninger. Den kostbare Kaarde, som Napoleon har foræret Erkehertug Carl, er den samme, som Keiseren, havde faaet i Campo-Formio af den daværende Jtalienske Republik. Over 2000 erobrede Østerrigske Canoner føres, nu af de Franske til Paris; 450 deraf overlades Bayern. De Syges og Saaredes Tal forøgedes daalse gen saa meget i München, at man ikke kan rumme dem mere i Sygehusene. Man agter derfor at omskabe den Schullerske store Fabrik til et Feldthospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Det hedder nu, at Østerrige skal have Servien, Moldau og Wallachiet i Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Ridderne af St. Georgs Ordenen i St. Petersborg præsenterede Keiser Alexander strax ved hans Hjemkomst deres Ridderbaand, men han vilde ikke modtage det, da han paastod, at han ikke kunde gjøre billig Fordring derpaa, og lod sig nøie med det lille Kors af 4de Classe, som bæres i et Knaphuk, Paa Barbades have endeel Negre oprettet et dramatisk Selskab, men man mener, at det bliver dem forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
En mærkværdig Opdagelse for Naturforskeren, og selv for Landmanden, er det ny Slags Dermestree, som findes beskreven i det Maynziske Videnskabersselskabs Skrivter, af Præsten P. W. Müller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Man har hidtil, foruden de Arter af Dermestres, som leve i adskillige Træers Bark, kun kjendt en fra de øvrige meget afvigende Art, som kaldes af Fabritius Bostrichuus minutus. Men Müller har opdaget, at Rødderne af Trifolium versicolor, L. Eng Klever, næsten uden Undtagelse hjemsøges af en besynderlig og hidtil endnu ikke beskreven Art af disse skadelige Insecter, hvilke han kalder Bostrichus trifolii, og caracteriserer paa følgende Maade, brevis, piceus ant nigricans grise pubescens; thorace antice angustiore, punctatissimo, scabriuseulo; elytris leviter crenato striatis, transverse subrugosis. Han tilskriver de Ødelæggelser, dette Jusect anretter, Kleverens Udgang tredie eller fjerde Aar efter Saaningen. Han har tilføiet en efter Naturen tegnet couleurt Afbildning. Hele Europas Opmærksomhed er nu henvendt paa Neapolis, som Frankriges Kjæmpestyrke truer, med Opløsning. Dette Riges nuværende Regent, Ferdinand IV., er født 1751 og er altsaa nu 55 Aar gammel. Hans Svaghed bevægede hans Fader, Carl III., da han gik til Spanien, at give ham en Gouverneur, der skulde hielpe ham i Regjeringsbestyrelsen. St. Nicander, en Mand af tverydig Caracteer, blev af Enkedronningen, som havde den største Jndflydelse, valgt til Prindsens Formynder. Denne anvendte Alt for at gjøre ham uduelig til Regjeringen. Han bibragte ham strax den største Tilbøielighed til Jagt og Fiskerie to Forlystelser, som Kongen endnu den Dag i Dag finder sin største Fornøielser i. Den unge Konge maatte ligge paa Luur ved et Hul, hvorigjennem man og Caniner, og saasnart han saae dem, maatte han dræbe dem med en Kølle. Kort, Nicander skal have anvendt alt, for at qvæle Prindsens naturlige Sagtmodighed og Godhed. Han lod ham, som Goran paastaaer, ikke engang lære at læse eller skrive, førend i hans syttende Aar, da han blev givt, og hans Gemalinde paatog sig at være hans Læremesterinde. Af alt dette lovede Neapolitanerne sig intet Godt, men hans naturlige gode Hjerte seirede over hans Opdragelse. J en modnere Alder aflagde han Prøver paa et godt Hjerte, en sund, skjønt udyrket Forstand. Men hans lidenskabelige Hengivenhed til Jagt og Fiskerie drager ham ofte bort fra vigtigere Forretninger. Hans Ministre betjene sig heraf. - Dronningen, en Datter af den Østerrigske Keiser Franz l., er født 1752, og altsaa 54 Aar gammel; hun har været givt i 34 Aar. Hun holder Kongen bestandig med Selskab, undtagen naar han er paa Jagt eller Fiskefangst, og har den største Jndflydelse paa Regjeringen. Det er derfor at hun især nævnes i den bekjendte Franske Bulletin. Hendes største Yndling var en Tid en vis General Acton, som nyligen er bleven tilbagekaldt. - Kongeriget Neapolis blev i Revolutionskrigen erobret af de Franske, og gjort til en Republik, under Navn af den Parthenopæiske, hvor de indtil videre indsatte en democratisk Regjering, medens de fordreve Kongen. Men ved Fredslutning afkastede Neapel den Republicanske Ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Prinds Eugens Formæling var bestemt til d. 14 d. M. Hans Gemalinde faaer Parma og Piacenza eller et andet afhængigt Førstendømme til Enkesæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Augsburg skal gjøres til een af de første Fæstninger i Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J Mähren hersker der nu, som en Følge af Krigen, en smitsom Syge, der ender sig med et dræbende Raserie. Ogsaa i Franken har der ligeledes yttret sig en skrækkelig Smitte. De Syges Hoved svolmer op, og Døden ender sædvanlig deres Lidelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Formedelst de store Østerrigske Contributioner, der gaae til Frankrige, er den Parisiske Vexelcours stegen 12 PC., og den Wienske derimod falden 48 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Boghandler Gillets Huus i London, med en Boglade af Værdie 30,000 Pd. (180,000 Rdlr.)er afbrændt. Boghandler Hamilton, hvis Huus afbrændte for to Aar siden, havde trykt en Oversættelse af Anacharsis Reise, som paa det sidste Ark nær, var færdig fra Pressen, da hele Oplaget brændte. Manuskriptet blev overladt til Gillet, som havde trykt det færdigt paa nogle Ark nær, da det nye Oplag maatte friste samme Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
De Engelske Blade klage meget over, at Opsynsmændene over St. Pauls Kirke kun forevise de af Nationen oprettede Monumenter for Betaling. De fordre, at i det mindste Nelsons Gravmæle burde været opreist paa et Sted, hvor enhver Matros kunde see det, uden at det kostede ham mere end en Taare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J Operahuset i London gav man en stor Ballet, Seieren til Søes eller Nelsons Triumph. kaldet. Begyndelsen fandt bifald, men da Nelson blev saaret, og Danseren udtrykte en Døendes Krampetræk, begyndte Tilskuerne at yttre lydeligt Mishag. Balletten turde ikke endes og Directeuren maatte love, ikke at opføre den oftere. G. A. Silverstolpe har nu udgivet Larebok i Svenske Historien, som koster 1 Rdlr. 24 s., og ligeledes Larebok i den almanna Werdts Historiens Kronologie a., som koster 1 Rdlr. 33 tz. Sv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Den 10 d. M. blev Nelson jordet paa en høitidelig Maade. Themsen var bedækket med Baade, og Barke af alle muelige Farver, og blandt disse udmærkede især de med sorte Sørgefjer prydede Baade sig. Toget varede en Time, under Canonernes Torden og Klokkernes Klimten. 10,000 Mand Soldater paraderede, og de Tropper, som havde været i Ægypten, bleve valgte med Forsæt. Af Frivillige paraderede 20,000 Mand, Fanerne og Trommerne vare behængte med Sørgestor. Toget begyndte Kl. 11 om Formiddagen, og den sidste Vogn kom først Kl. 3 til St. Pauls Kirke. De Kongel. Prindsers Egnipager fulgte Liget, og alle Prindserne vare tilstede ved Høitideligheden. Den gik ikke af uden ulykkelige Begivenheder. En Baad med 4 Mennesker kantrede, og 3 af samme forsvandt strax; to andre Mennesker bleve trykte ihiel i Trængslen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Det Engelske Compagnies Financenliggender i Ostindien ere i en beklagelig Forfætning. Lord Cornmallis fandt Skatkamret i Caleutta ved sin Ankomst ganske udtømt. Marquis Wellesly har forødt hver en Skilling. Lord Cornwallis har indført en stor Oeconomie. Man har standset med Bygningen af det ny Palais for Gouverneuren i Burramputter. Compagniets Gield er nu 30 Mill. Pd. (180 Mill. Rdlr.), og under Wellesly Bestyrelse, som blev sendt til Ostindien, for at formindske den, blev der allene gjort en Gield af tyve Mill. Pund!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Jmellem Negerhovedsmændene paa Jamaica hersker der nu stor Uenighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J Engelland betales Recruterne betydelige Haandpenge. En Cavallerist faaer 19 Pd. (114 Rdlr.) og en Jnfanterist 22 Pd. 8 Sh. (134 Rdlr.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
En Fransk Escadre, under Contre-Admiral Lallemand, har paa sine Streiferier taget i Engelsk Linieskib, 3 Corvetter og 42 Coffardieskibe, og ialt 1200 Mand til Fanger. Den har desuden tilføiet de Engelske en Skade af 18 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
De i Neapel landede Tropper anslaaes til 40,000 Mand. Halvdelen ere Russer, 9000 Engellændere, 24,000 Albanesere &c. Disse forøges med 12,000 Neapolitanere. 12,000 Heste ere blevne udskrevne til Krigersenesten. Den, som eier i maa levere 2, og den, som eier 2 maa levere 1. J Slaget ved Trafalgar bleve 1223 Spaniere dræbte og 1183 saarede. Admiral Gravina ligger dødelig syg af sine Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Den Presburgske Fredslutning er nu bleven officiel bekjendtgjort. Hovedartiklerne have allerede været anførte i dette Blad. Følgende maa endnu tilføies, den Østerrigske Keiser erkjender den Franske Keiser for Konge af Jtalien, ligesom han ogsaa i Forveien erkjender enhver, som Napoteon udnævner dertil, for Konge af dette Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Mandskabet paa et Neapolitansk Skib, som nylig var blevet anholdt i Genua, ansøgte hos Erkeskatmesteren om at faae nogen Understøttelse til Livets Ophold. Han svarede: det gjør mig meget ondt, at det Neapolitanske Hofs Udprigtighed nødte mig til at bruge saa strænge, skjønt af Folkeretten billigede Midler mod ulykkelige Mennesker, der ere uskyldige i Forbundets Overtrædelse. Jeg anmoder Consulen i Neapolis om at give dem den efter Omstændigheder nødvendige Understøttelse, og, dersom han undslaaer sig derfor, vil jeg gjøre for dem, hvad Menneskeligheden byder. Den 9 Dec. lod Erke. skatmesteren Capitainen og Folkene kalde til sig, og sagde til dem: "J har forlangt Understøttelse af mig, og jeg bringer eder her eders Frihed. Den Franske Keiser tilbagegiver eder eders Skib og Ladning. Fortæller eders Medborgere, at Napoleon den Store er en Ven af Handelen og Nationerne. Han kjender ingen andre Fiender en de Regjeringer, der overtræde deres Forbund, og han vil være istand til at straffe dem, uden at gjøre deres Undersaatter ulykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
J Madrit skal der være givet Ordre til alle Havnene, at sætte 25 Linieskibe i seilfærdig Stand, til Udgangen af Martii Maaned. Men Arsenalerne ere blottede for Forraad, endog til de Skibe, som undkom ved Trafalgar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Admiral Gravings Arm skulde allerede afsættes i October Maaned, men hans svage Legemstilstand tillod det ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Der kommer daglig saa mange Mennesker i St. Pauls Kirke, for at see de Stilladser, der var opreist i Anledning af Sørgehøitiden ved Nelsons Bisættelse, at Kirkebetjenterne, som faae 1 Schill. af enhver, der vil for Kirken, hidtil have samlet 20000 Pund (12,000 Rdlr.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Fra Trinidat meldes, at Sygdom ikke er dette Lands eneste Plage. Faa Creature kunne leve her. Endog de Americanske Ænder kunne ikke leve her i sex Uger, naar de bringes i Land; Hornqvæget svinder ganske hen; Faarene forandre deres Farve, og de Lam, de avle, have stive Haar, som falde i det Røde. Nogle af dem faae endog Horn. Naar man ikke seer paa Fødderne skulde man næsten antage dem for Hunde. En saadan Vanskabning betales med 4 Dollars, og, naar de er slagtede, koster Pundet af Kjødet næsten 3 Mk. Et Pund Kartofler, koster 6 s., og et Pund taalelig Thee henved 6 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-25
Nelsons Skib, the Pierort, som ligger i Cathombesøges dagligen af en Mængde Mennesker, hvoraf nogle endog ere komne fra Skotland, blot for at see Skibet. The jolly ere (de glade Skibsfolk) sige de Engelske Tidender, drikke saa dygtig Grog, at tre af dem nylig plumpede i Vandet, og med Nød og Neppe ere blevne reddede.