JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Directionen for den Danske og Norske Species Bank den 21de November 1793. Erichsen. Malling. Larsen. Wendt. Cranunder Odense Amt, i Bierge Herred paa Weirup Gaa i Birkinde Sogn og Bye er den 7de i denne Maaned ved Data afgaaet Gaardmand Jesper Jørgensen, hvorefter Stervinstrax er taget under lovlig Behandling til paafølgende Sta imellem den Afdødes efterladte Husene Apoldne Hansdatter. den Afdødesprette Arvinger, som ere: En Deelbræder Na Jørgensen, Huusmand i Ansum, en Halvbroder Anders og gensen, Gaardmand 1 Allerup, en Halvbroder Rasmus Jogensen, Gaardmand i Thoerup, en Halvsøster Kirsten Jørgensdatter, gift med Skibstømmermand Lillierved, der saa vidt vides opholder sig i Kiøbenhavn, en Halvsøster Karen Jorgensdatter, som allerede ved Døden er afgaaet, men skal bor efterladt sig tvende Børn, nemlig : En Søn og en Dane hvis Navne og Opholdstædendnu er ubekiendt. Disse samme Arvinger tillige med de Umyndiges Værge og Formandere, og kaldes herved trende Gange efter hinanden i Hr. Jversens Hr. Favers danske Aviser og de Kiøbenhavnske Berlinge 3. dender, at møde eller møde lade ved dette Skifte, som holdes : Stervboens Gaard paa de i Loven bestemte Tider, fra Detsindet at regne. Til samme Tid en Sted indkaldes ligesaa an lige Stervboens Credi og Debitorer. Fremdeles gives il De lysning for Vedkommende, at der udi denne Stervboernden kuns maadelig og ringe Omstændigheder. Weirup, den 8de November 1783.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Paa S. T. Hr. Kammerherteter, Forvine Vegne, saa Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Ved Skiftet efter afgangne Feldbereder Jørgen Albredssens ligeledes afgangne Hustrue Anna Margrerde Jørgensdatter, som borde og døre de saa kaldede Ramsherrets halved Assens Kiøbstæd, under Assens Amt, har som Arvinge paa dendes Side anmeldt sig under Skiftet. Jochum Friderichsen, Ørsted, Gaardmand Lars Jørgensen i Bæring, Gammansind Hansen i Stubberup, Lars Hansen sammesteds, saa Hansen i Hiørte, og Anders Nielsen i Karuphuus; men da de ikke med Vished vides, om den afdøde Anna Margrilde Jorgensdatter, der er født paa Als, har efterladt standers endnu og vende Arvinger, saa bliver dette Dødsfald dermed bekiendter saavel i de Berlingske og Fyenske Aviser, som og udi den alle aaer Mereur, hvorhos de endnu ukiendte Arvinger, om nogen maatte med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldes at møde med lønne dig Beviis for deres Arve=Ret, da enhver kan vente at skee bra Ret er, efter Boets Omstændigheder. Wedelsborg, den 120 Novbr. 173. s. Grev Viden.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling de, Dato 15de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silenti, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter min afg. Fader, forrige Capitain Vagtmester Johan Christian Schrøder her i Friderichstad, i hvorfra saadant end maatte drivere, Jntet nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden bemelte TidForløb hos mig underskrevne og Med Arvinger i Boet, for samme at beviisliggiøre. Friderichstad, den 16de Novbr. 1793. Ole Schrøder.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Premier Lieutenant, paa egne og Med Arvingers Vegne. J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling de Dato 13de huus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perper, rui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Slags Fordring efter forrige General Major afgangne Johan Ludvig Sundt der af Moss i hvorfra saadant end maatte ditivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig anden benævnte Tids Forløb hos et underskrevne, som Executores Testament i Boet og samme beviisliggiøre. Mois, den 16de November 1793. Michael Andreas Sundt. Jørgen Tandberg, Capitain af Jnfanteriet. Sorenskriver over Lier, Hurum og Røgen.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 14de Septbr. sidstleden, bliver alle og en døer, som formene sig at have noget at fordre udi forrige Bye, foged og Byeskriver udi Laurvigen, samt Sorenskriver i Laurvigs Grevskab afg. Børre Strøms Stervboe, hvad enten den maatte angaar hans havde Embede, eller hans private Gield derved 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldede at møde, og anmælde saadan deres havende Krav for mig undertegnede: som Skifte Forvalter efter fornævnte Afdøde, og deres Fordring. ger at beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Laurvigen, den 30te October 1793. L. Rasmussen, Byefoged og Sørenskriver.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Provst for Nedenæs Provstie, og Sognepræst til Øyestad ved Arendahl.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Torsdagen den 19de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver Auction offentlig holdet i mit Huus, udi Colbiørnspig ved Arndahls Kiøbstæd, for efter Reqvisition fra Kiøbmand ne Arndahl Hr. Mogens Grooff, som Commissionair for Stervboet efter afg. Cancellieraad og Byefoged Barth, paa Kongsberg, at bortsælge en ott nordeel Part i Skibet, Kongsberg, uden Hørings Dispositions da Skipperskabs=Ret : hvilket Skib, drægtig efter Arndahls Maalebrev 162 Commerce=Læster, bygget her ved Stædet af Ege Materialier, 11 Aar gammel, i nogenledes god Stand, og forsynet med Spigerbund, nu findes oplagt ved Norodden i Nærheden af Arndahl, hvor Skibet og dets Tilbehør efter Jnventari Liste kan vorde forevist, naar Vedkommende dertil hos Hr. Grostmels sig; thi ville Lysthavende behage at møde. Colbiørnsvig vedAandahl, den 29de October 1793. A. Lune. Agent Ludvig Lem, forrige Handels inspekteur i i Fine marken, er ved Døden afgaaet, og hans Bor at mig som komvetent Skifteforvalter taget under Behandling. Dette Døde, fald bliver herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort for Boets Credi og Debitorer, paa det de første inden lovlig Til kan anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste afbetale hvad de til Boet maatte være skyldig. Kalvig i Vest Finmarken ved Tronhiem, den 9de August 1793. Drum,
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Sorenskriver over Øst og VestSimarken.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Skulde nogen imod Formodning have noget at fordre efter min sal afdøde Mand Hr. Andreas Schieldrup, fordum Sogne præst til Wigøers Præstegield, da vilde de behage indens Maaneder fra Dato, at indfinde sig men deres lovlige Fordringer, for at imodtage Betaling hos mig, der i Følge Kongel. allernaadigst Bevilling, er tilladt at hensidde i uskiftet Boe. Ligesaa vil de bøden skylde til dette Stervboe, inden samme Tid behagene, lig indfinde sig med Betaling. Wigøers Præstegield, den 19de October 1793. - Darottra Colbiørnsen sal. Schieldernes Creditorer og Arvinger, efter den her i Byen sidstleden, 18de Maji ved Døden a gangne Enkefrue Majorinde Ollegaard, Sophie Elever, fød Gilde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for mig som Stift forvalter, at anmelde enhver fin Prætension i Stervboet, som efter den Tid strax befordres tilEndskab. Tønsberg, den 24de October 1793. J. Wulisberg. Borfoged.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
At Klokkeren i Laurvigen Sr. Peter Paarche dødelig afgiden 3die d. M., og hans Boe strax taget under lovlig Skiftebehandling af undertegnede, det bliver herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort, til Efterretning for Credi og Debitorer hvilke herved indkaldes inden den i Loven foreskrevne Tid, da Stervboets Ringheden tillader anden Jndkaldelses Maade. Sandeherreds Præstegaard ved Laurvigen, den 23de October, A. Schelven.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Da min Farbroder Johan Graage er død, og intet Skifte bliver, formedelst fra er Undersall. Arving, saa indkaldes herved hans Debi= og Creditorer, at indfinde sig hos mig, til denTid haven bestemmer, for gamme at afgiøre. Bergen, den 26de October 1783. dens Braage.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Ja Stads Mistrant Tienesten i Tronhiem er ledig, saa ville de, som have Indiges Ret og maatte attraae samme, behage at henvende dem til Magistraten, med antagelige Attener en deres Duelighed og Opførsel. Trondlems Raadstue, den 4de October 1783.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hofsaakal og Stads Act den 18de og i Siellands kand. ting den 2de November 1792 ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Mar Pestriens og forhen afdøde Mand Sarmester Claren Petriens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Stifte Commission for at anmelde og bevise, deren Fordringer ligel den ere og indkaldede med lovlig Varsen. de mødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret samt at iagttage deres Tarv under Stuttet.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof(saa og Stads Relden 13de og i Siellands Landsting. den 20de Novemmer 1791, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne Oldermand for Dreierlauget Hans a. traad Lindberg og efterlevende Enke Barbara Johanne for Bagge, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer i ligeledes er en indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tar under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
(122) Ved Proclama, som er læste Kiøbenhavns har a. Stadsret den 18de, og i Siellands Landsting. 20de November 1793 i ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. Oldermand for Færgelauget Niels Larsen, Dragsteds og efterlevende Enke Anne Kirstine Rasmusdatter, fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligedes ere og indkaldet: med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde: bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Stiftet. (os
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting der 20de November 1793, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Collecteur Hans Birch Svanes Fallitboe, indkan dede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. (132) Vid Reclama, som er læst i Kiøbenhavns Ha en Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de November 793, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Slagtermester Lars Nielsen Ambiørns Fallitboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hr. og Stads Rets Skifte Commision, for at anmelde og denne deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
De som maatte have noget at fordre udi af(saa pensionist og fortige Fuldmægtig i Toldkamme. ret Nicolai Henrich Bredahls Stervboe, indkaldes herved med de Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stal Acts Slute Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den ald den Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, sam at lagttage deres Tarv under Skiftet. sesen.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
De som maatte have noget at fordre udi afg. Olrartningsions Anne Marie, forhen afdøde Sl. maaer Schumans Enkes Stervboe, indkaldes herved med Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Har og Stads Ret Stifte Comonsen, for at anmelde og bevise deres Ford ger, ligeletter indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagt. tage deres Tarv under Stiftet. al De som maatte have noget at fordre udi Sta et efter at Tdnings Andersen, der berggade som Tømmermant med Stillet Reformonen kaldet attaldet: bergedages Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Dien Stad. Rets Stifte Common, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovle Parter, den Afdødes Arvinger eller at anmelde og vise deres ArveRet, samt at lagttage dens Taxander Salget. Et af Hr. Profester Johann Gottlieb Tønner forsattet Skri ander Titele Mine Overbeviisninger, er paa Dans af bekomme hos Brædrene Berling, saavelsom hos Boghandler. til og Mamme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Fortsættelse af det offentlige Forhør over Dronningen at Frankrig.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Det 24de Vidne, Oliver Garnerin, forhen Secretair ved de 24 Mands Commission, angav, at man blandt den forrige Skatmester Septeuils Papirer havde fundet et, som beviiste, at Dronningen havde solgt sine Diamanter, for at tilsende de franske Emigranter Penge. Videre, sagde han, at i Begyndelsen af Revolutionen vare alle de nødvendigste Vahre blevne opkiøbte, for at tilveiebringe Mangel, og giøre Revolutionen forhade blandt Folket. Man havde, sagde et andet Vidne, hos Septeuil fundet et Papiir, hvorved bevistes, at der var opkjøbt for 2 Millioner. Men Dronningen foregav, at hun vidste intet af denne Opkiøben. -
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Det 25de Vidne. Dafriche Valaye, forhen Deputert ved National=Forsamlingen, sagde, at Planen til Frittaget var bleven meddeelt Dronningen, men dette nægtede hun. - Det 26de Vidne, Leborufs Angivelser indeholdt intet Nyt. - Det 27de Vidne, Politie=Administrator Jobert blev spurgt, om han ikke havde tilstillet Dronningen Midailloner, blandt andre Voltaires Billede. Dette tilstod han, i det han anførte, at han handlede med saadanne Medailloner eller Ca meer, og havde over 4000 Stykker deraf i sit Huus. Præsidenten gjorde herefter Dronningen følgende Spørsmaal "De paastaaer altsaa endnu bestandig, at la Favette og Bal ly ikke have befordret Deres Flugt i Jun. 1791, Sv. Ja. Sp. Men Deres Søns Erklæring modsiger Deres Udsagn, Sv.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Et Barn paa 8 Aar kan man let lade sige alt hvad man vil Sp. Men man har ikke een Gang, men oftere spurgt ham, og bestandig har han sagt det samme, Sv. Men jeg modsiger Angivelsen. Sp. Har De ikke medens De opholdt sig i Temple ladet sig afskildre Sv. Ja, det skede med Pastel Sp. Hvem var denne Skildrer Sv. Det var Coestier, en Polak af Fødsel, som over i 20 Aar havde opholdt sig i Paris. Det 28de Vidne, Frans Møyle, sagde intet Nyt. - Det 29de Vidne var Frue Chaumette, som i 6 Aar havde være som Under=Kammerpige hos Dronningen. Præsidenten spurgte hende om det, som var foregaaet paa Slottet den 10de August forrige Aar, og da hun i sine Svar modsagde sig blev hun ført i Arrest. - Det 30te, 31te og 32te Vidne, vare Vinden, Baugnet, og Politie=Administratoren Dan ge. Denne sidste nægtede, at han nogensinde havde taget den unge Prinds i sine Arme. Præsidenten spurgte ham herpaa : Hvad tænker De om den Anklagede (Dronningen, Sv. Dersom hun er skyldig, saa maae hun dømmes. Sp. Holder De hende for en Patriotinde Sv. Ret. Sp. Troer De, at hun er for den republikanske Forfatning 2 Sv. Net. - Det 33te Vidne, Politie=Administrator Michomis, tilstod, at han engang havde ført en fremmed Person til Dronningen, som han havde talt med i et Selskab, og saa meget havde ønsker, at see samme engang: men han havde glemt at spørge efter denne Persons Navn. - Det 34te og 25te Vidne, Lieutenanterne Tavernier og Lebrasse, angave intet Nyt. - Det 36te Vidne, Medicus Bernier, som i 15 Aar havde været Læge ved Hoffet, især hos de Kongl. Børn, blev af Hebert forekastet, at han havde begegnet Dronningen, da hun allerede var sangen i Temple, med den samme krybende Ærbødighed, som tilforn. Bernier svarede herpaa, at dette var ikke videre end hvad Høflighed, og Anstændighed udfordrede.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Strasburg, den 9de November. Efter de 4 herværende Conventscommissariers Ordre ere alle constituerte Autoriteter her i Staden, nemlig alle Medlemmer af Departementer, Districtet og Municipaliteter, blevne bragte til det Indre af Frankrig. (Det er altsaa ugrundet at Municipalitetet er bleven guillotineret) Alle Ban fører og andre Personer, mod hvilke Jacobinerne have Mistanke, baade i Staden Strasborg og paa Landet, ere arresterte, og man har gjort Beslag, 1, som det heder, laalle deres Rigdomme, medens deres Personer forblive Gidster i Forvaring, indtil Freden sluttes. De Summe som allerede under Segl forvares i Strasborg, udgjøre 2 3 Millioner i myntede Penge og 15 til 16 Millioner i Afnater. Næsten alle Leverandeurer ere i Rettens Han Mange Generaladjutanter, Generalmajorer a. ere blev nedskudte for Leirene. Forrige Nat har man anrinHuussøgninger, og en Mængde Indbyggere ere igien blev arresterte. Revolutionssarmeen er Dag og Nat paa Bener- og Guillotinen er permanent.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Paris, den 15de November. Roberspierre, Chanmerte, Hebert og Maren Pache bor nu uindskrænket i Paris, og sætte alle i Skræk. Dantons Pa tie er ganske undertrykt, og til ham allene synes det at signe at Conventen har maattet tage det Deeret tilbage, som forbød, at der ikke maatte udstædes Anklage Decret mod nogen, Deputert, naar han ikke tilforn var bleven forhørt. De denne Sagernes Tilstand, og da man igien søger at anbring den ondskabsfalde Marats Raad, at lade endnu et var hundtes tusinde Hoveder springe, er det let mueligt, at der igien ka skee et nyt almindeligt Blodbad. Endnu 73 Deputerte af de Moderattes Partie skulle, dersom Angivelsen er rigte, være heftede, og af disse vil neppe en slippe derste med Hovedet. - Man siger, at mange catholske Pro ster, som afsværge Præste Embeder, blive af den afindige Anacharsts Cloots, nu Præsident i Jakobiner=Klublin. tvungne dertil, da han om Natten skal med fine Tilhangne, trænge ind i Husene, og ved Trudsler tvinge Præsterne i bemeldte Skridt. Andre forekommer dette utroeligt, en Tvangen ganske overflødig. - Ogsaa Jøderne have udmaket sig ved at overbringe, ikke deres Pagtes Ark, (thi den cristerer siden det haboliske Fængsel ikke meer) men forme dentlig deres med Sølv rigelig beslagne Thorab og de for Sølvkar, som de brugte ved deres Gudstieneste, og derved søgt at vise Conventen deres Hengivenhed. - Efterretningsfra Lion melde, at man sammesteds kun hører Klageskrig : Døende, Knald af Flinteskud og Slag af Guillotinen, at Brødmangelen der er saa stor, som under Beltringen. - ingen tør reise ud af Staden ; og at endogsaa den Ufolsomsmaae blive rørt ved at see saa mange Ulykker. - En anden Beretning derfra melder under den 10de d. M., at Folke Justits=Tribunalet uophørlig beskjæftiger sig med at hold Ret over Contrerevolutionisterne. Mange af samme have allerede maattet bøde for de om dem angivne Forbrydelser med deres Hoveder. Den 9de har man i Kalkers Nærværelse og under det Raab: Republiken leve, henrettet 10 Manier, paalbetiente. Fra Brest meldes, at Republikens store Flade er den 3die Novbr. gaaet under Stil. Den almindelig Mening er, at den gaaer til Middelhavet, for at angrilEngelænderne og Spanierne i Toulon.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
General Jourdan, som den offentlige Vilsards Con mission havde sendt hertil, for med ham at aftale Midlerne, til, at forsøge alle vore Fiender fra Republikens Grund, og over den mod Italien fegtende Armee, er at Revolutions snakket ilde nedske Arnet. Brina, som Omminalet bleven dømt til Døden, som en Tilhænger af det tilerske Partie. Han skal have hørt sin Dødsdom med nisk Standhaftighed. Mannel mødte i Gaar Aftes for Retolutionstribnaaler, og allerede i Gaar Aftes saade man, at sen var dømt til Døde. - Baille blev afvigte Mandag først han Marspladsen; Guillotinen var opreist sammesteds, man ere ham omkring paa denne Plads hvorfra man kan see vidt alting ; Gemytterne syntes ved hvert Minut at blive mere dragte, ved at tænke paa de her forefaldne Blodbade. Man erklærte, at denne Grund ikke maatte besmittes med Dames Blod. Man slog Guillotinen af, opreiste den uden de Marspladsen, og lad endelig det mordiske Jern styrte ned paa Ballly, som under alle disse Forberedelser forblev en alderlig uforfærdet Philosoph og standhaftig Tilskuer.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Fra de keiserlige Troppers Høredqvarteer i Prum, den 10de November.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Følgende er General Warmsers Beretning om Fortionisantagelse. Den 13de om Eftermiddagen Kl. 1 kom en Trompeter med Commandantens Adjutant fra Fæstningen og overleverede General, Baron Laner, en Skrivelse, hvori denne Commandant, som kalder sig Durand, bad om en 22 Timers Vaabenstilstand, for at kunne holde et Krigsraad gien General Lauer bevilgede ham kun 4 Timer til at betænke saa. Kl. 3 om Aftenen kom 2 Brigade Chefer, geleidede sen Trompeter, med en Skrivelse fra Fæstningen til benævnde General Laner, i hvilken Commandanten udnævnte disse Tvende til Bidster indtil han om Morgenen kunde oversende Capitulationen. Derimod bleve fra vor Side Major Sciaffinatten Jngenieutrapitainen Fuhrmann sendte til Fortlous. som Modgister med det Svar, at man til om Morgenen Kl. vilde vente paa Capitulations Puncterne. Den 14de om Morgenen Kl. 5 som Befuldmægtigede fra Fæstningen og forfærdigede Capitulationen med General Lauer. Hovedpuncterne i samme ere: at Garnisonen trækker vel ud med alle Ærestegn, men nedlægger ved Faden af Glaclet fine Vaaben og overgiver sig som Krigssanger. Om Eftermiddagen Kl. 2 blev Fortet Alsace og een af Fæstningens Porte besat af de keiserlige Tropper. Garnisonen skal den 16de om Morgenen Kl. 8 marchere ud. Den er næsten 4000 Mand størt. Man har fundet henimod 110 Kanoner i Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Brüssel, den 17de November. Den allierte Armee paa vore Grandser giør sig nu færdig i at trække i Canionerings=Qvarterer. Aarstiden er alletile førstring, saa Cavalleriet ikke uden Skade kan blive læn har i Felten. Den store østerrigske Armee under Prindsen, Coburg skal, som det synes, cantonnere i Egnene af Quesden, Balanciennes og Conde, og i sidstnævnte Fæstning skal vedqvarteret være. Ved denne Indretning er Armeen i Stand til at dække vore nye Erobringer mod alle Fiendernes erstander. - Den engelske Armee under Hertugen af Vort har taget fine Cantoneringsqvarterer i Egnen af Dør, saat, for at sætte denne Deel af vore Grændser i Sikkerhed; men den hollandske er marcheret videre ind i Landet, og har sit Hovedqvarteer i Riventes. - Disse forskiællige Positioner ere af den Aarsag tagne af de allierte Armeer, paa det de, naar Fienden giør ikkun den ringeste Bevægelse til at brække igjennem paa den ene eller anden Side af vore Grændser, kunde mageligen trække de forskjællige Corpser af vore Tropper tilsammen, for at sætte sig imod ham. Desuden have vore Generaler til desto større Sikkerhed for vore Grændser ladet Landeveiene paa forskjellige Stæder opbryde, hvorved Pasesagen, besynderlig for det fiendtlige Artillerie, bliver gjort vanskelig og tildeels forbindret. Da de Franske imidlertid endnu bestandig holde Posten Poperingen i Vestflandern besat, og have meget forstærket sig der, saa synes det, at man med det første vil angribe dem sammestæds. - Den 12te har et Corps Franske gjort et heftigt Udfald fra Maubeuge med meer end 4000 Mand Cavallerie og Jnfanterie, ved hvilken Leilighed nogle af vore Forposter ere faldne i Fiendernes Fangeskab. - Da de Franske have paa Siden af Ardennerne faaet anseelig Forstærkning, saa er Corpset under General Beaulien, som dækker Grændserne paa denne Side, ligeledes blevet forstærket med nogle Batailloner og Escadroner.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Frankfurt am Mayn, den 19de November. Hofferne i Madrit og London have erkiendt Greven af Provene for Regent af Frankrig, og ved en Coureer anmodet ham om, at undertegne de Officerers Bestallinger, som skulde blivelansatte ved de i Toulon oprettende Regimenter. Forbenævnte Prinds skal begive sig fra Westphalen til Spanien.
Berlingske Tidende, 1793-11-29
Haag, den 19de November. Det Jndfald, som de Franske til ingen Nytte foretage sig det Lüttichske og Grevskabet Namur, synes at have været Slutningen af Feittoget paa hine Grændser. J Vestflandern vil man endnu søge at fordrive de Franske fra Posten Poperingen og Dirmanden, for ogsaa at befrie denne Deel af det østerrigske Gebeet endnu i Vinter fra dem. - Man forsikrer, at den Efterretning var i Gaar indløbet over Engeland til Rotterdam, at de franske Royalisters Armee var trænget ind i Rennes, Hovedstaden i det forrige Bretagne, og at Engelænderne ved 3 smaae Havne havde oprettet en Communication med samme, som i benævnte Provinds have slaget sig til Toulons Partie.