Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-04
Paa een af de 3 Fløgns Gaarde staaer endnu foromtalte Kirke eller rettere, lille Capel. Det seer ud som et andet almindeligt Huus, er ei heller større, thi det holder kun 14 Alen i Længden og 7 1/2 i Bredden. Man vil mene, at dette er kun Choret af Kirken; men det er vist nok den hele Kirke. Dette seer man af Bygningens Jndretning; Bygningsmaaden viser ogsaa, at den er meget gammel. Stokkene ere her ei fældede i hinanden paa den nu brugelige Maade; men hugne omtrent fiirkantede og lagte paa hinanden, samt i Hjørnerne sammenbundne ei ved de nu brugelige Marve, men ved de saakaldte Sinknaavve, uden at enten Mosse eller andet saadant har været lagt mellem Naavene og Stokkene. - Til desmere Styrke ere store Trænubber satte gjennnem Naav vene. - Bygningen er ellers indrettet som en anden Kirke her til Lands, naar man undtager, at Choret er i en Bygning, under et Tag med Kirken, skilt derfra allene ved en Tværvæg eller Tømring af samme Bygningsmaade, som foromtalte. Hovedindgangen eller den store Dør har været paa den vestre Gavl, og ei. langt fra bemeldte Gavl har paa den søndre Side af Capellet været en anden Dør, omfattet som med en Træ ramme, der øverst gaaer sammen i en spids Bue. Kirken selv har intet Vindue havt uden et lidet, øverst ved Choret, høit op under Taget, paa den søndre Side. - Paa samme Side har Choret havt et større Vindue ved den østre Side af en herværende Dør, men paa den vestre et dito meget lidet, spids oven om. Da man for nogen Tid siden grov her i Choret, fandt man der 2 Liigkister. Denne Bygning er endnu temmelig i Behold, skjønt den er vistnok 200 Aar gammel, om ei mere, og har staaet uden al Bordklædning. Dette viser, at den her brugte Bygningsmaade er fordeelagtig og uden Tvivl i visse Henseender meere at raade til end den nu brugelige, især for et Træhuus, som staaer uden Bordklædning; thi kan hverken i Naavvene, ei heller i Væggene Vandet blive staaende; hvilket derimod ofte sætter sig i de runde Stokkers Rifter og gjøre, at de let og hastig raadne. - En anden Anmærkning herved er denne, at da saadanne smaae Capeller som dette, kunne vare saa længe og koste saa lidt at vedligeholde, havde det været langt bedre gjort, at man havde ladet dem blive ved Magt end ødelægges, om ei til at præke i, som ved visse Tilfælde allene kunde havt Sted, saa dog til Beqvemhed for Almuen, i Henseende til deres Liigs Begravelse, Børnedaab m. m., Ligesom ved Folkemængdens Tiltagelse endeel af saadanne nedlagte Kirkers Jstandsættelse paa nye vil uden Tvivl blive høistfornøden, fornemmelig i saadanne afsides liggende Bøygdelave som Skielstadmarken og andre deslige. - Paa Gaarden Fløim staaer i en af Bøndernes Stuer en fiirkantet Steen, udhuggen med tvende Lister ved hver Kant, høi 1/2 Al., men bred 2 1/2 Qv. Den er af en guulagtig Kulksteen og bruges, nu hos Skorstenen, for derpaa at sætte Gryder og Kjedler, som tages af Jlden, men den er bragt didhen fra Steinwigsholm, hvor den uden Tvivl har tjent til Fodstykke for en Pille ved Fæstningens Porte. Stordalen paa Forbore Fjeld og andre Fjelde, ligesaa paa Langsteinens, Aassens og Frostens Fjelde, gives endnu Reinsdyr. Vilde findes ogsaa, som paa Mæraker=Fjeldene. - Her findes desuden Els dyr, ogsaa i temmelig Mængde. Men Bjørne og Ulve gjøre mellemstunder stor Skade paa bemeldte Dyr, fornemmelig Ulvene paa Reinsdyrene.