JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Citanterne have for Høiesteret, i Følge allernaadigst Bevilling ladet directe indstævne til Underkiendelse og bedre Rets Nydelse den af Skifteretten i Aalborg den 17 August 1803 given Cragtning, betræffende Citanternes Ret og Adgang til Udlæg i Mørcks Boe for deres anmeldte Fordringer, lige med Vexler og Gieldsbreve, hvilke deres Fordringer ere følgende: Ryberg & Compagnie 12710 Rdlr. 3 Mk. 8 s., Hans Wiegelsens 1227 Rdlr. 5 Mk. 6 s. Jnsinger & Compagnie 21133 Gylden 3 Styver, Høcke & Wass i Hamborg Mark Banko 21502, 14 s., Lauriz Kiellerup 613 Rdlr. 2 Mk. 6 s., Cramer & Sønner 6336 Rdr. 12 s. og Wolf & Dorville L. 1091, 10, 3, eller dansk Courant 6412 Rdlr. 3 Mk. 12 s.,med videre. Derom er ved bemeldte Eragtning saaledes kjendt for Ret: Handelshusene Mols & Dorville i London, Jn linger i Amsterdam, Holcke & Wass i Hamborg, samt Ryberg & Compagnie og Cramer & Sønner i Kiøbenhavn have tabt deres Vexel=Ret til Bertel Jensen MørcksOpbudsboe, eller Ret til at nyde Udlæg af Boet lige med Vexler og rigtige Gieldsbreve. Kiøbmandene Hant Wiegelsen og Lauriz Kiellerup i Aalborg kan for deres Regningsskrav ei nyde Udlæg anderledes, end efter Vexel breve og andre lignede Fordringer. Dom: Handelshusene Ryberg & Compagnie, Jnsinger & Compagnie, Høick. & Wass, Cramer og Sønners Boe og Wolf & Dorville bør for deres Fordringer, nemlig : det 1ste for 12710 Rdlr. 56 s dansk Courant; der 2det for 21133 Gylden 3 Styver hollandsk Courant; der 3die for 22502 Mark 14 s. Hamborger Banco; det 4de for 6336 Rdlr. 12 s. dansk Courant, og det 5te for 1091 L. 10 Skilling 3 Pens Sterling med Rente 4 pro Centum af benævnte Summer fra den Dag, hvortil Renterne i de anmeldte Conto Couranter, ere beregnede, være berettigede til, i Bertel Jensen Mørcke, Boe at nyde lovligt Udlæg, lige ved andre Creditorer, efter rigtige Gieldsbreve. J Henseende til Stadshauptmand Wlegelsen og Lauriz Kiellerup, deres Fordringer bør den paaankede Eragtning ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betalet Stadshauermand Wlegelsen og Lauriz Kiellerup 5 Rdlr. og de Jndstævnte Ugeledes 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Des Dato No. 315. Mølte selv. Procurator Klingberg efter Konge Dreier lig befaling. contra Tiltalte Lars Christensen. Acter har for Høiesteret til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring indstævnt den forhen i denne Sag ergangne Sorøe Birketings=Dom, afsagt af Birkedommer Møller den 21 September sidstleden, under hvilken Sag Lars Christensen var tiltalt for formeentlig begaaet Tyverie og Uorden paa Landevein, med videre. Derom er ved fornævnte Birketings=Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestanten Lars Christensen bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Dom: Birketligs=Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Dito Dato. No. 376. Mødte selv.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Procurator Klingberg efter Kongelig befaling, contra Dreier.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Arrestanten Skoemagermester Christopher Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Actor har for Høiesteret til Skiærpelse og yderliger=Paakiendelse indstævnt den forhen denne Sag passerede Laurvigs Grevskabs Over Birkerings=Dom, afsagt af Over Birkedommer Bendz den 8 September sidstleden, under hvilken Sag Christopher Jacobsen er sat under Tiltale, for at have været Hæler og Medvider i et af 2de Drenge begaaet Tyverie. Herom er ved fornævnte Birketings=Dom saaledes kiendt for Ret: Underrets=Dommen i denne Sag, afsagt den 26 Julii sidstleden, saavidt samme angaaer tiltalte Christopher Jacobsen, bør ved Magt at stande og herved stadfæstes.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Ved fornævnte Underrets=Dom, er, saavidt fornævnte Christopher Jacobsen vedkom, kiendt for Ret: at han bør arbeide i Christiania Tugthuus i en Maaned, samt tilligemed begge Drenge, en for alle og alle for een, erstatte de paa deres Arrest og Underholdning medgaaede Bekostninger. Dom : Over Birkelings=Dommen bør ved Magt at stande; dog saaledes : at Christopher Jacobsen bør arbeide i Tugthuset. sex Maaneder.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Onsdagen den 31 October. No. 379. Mødu selv. - Procurator Dreier efter Kongelig Befaling, contra Klingberg. - Arrestanterne Niels Addretzen Hustrue Johanne Christensdatter,
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Actor har for Høiesteret til Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse indstævnt den forhen i denne Sag ergangne Nørre Jyllands Landstings=Dom, afsagt den 25de August sidstleden, i en Sag, anlagt mod de Ti talte, den første for anden Gang begaaet Tyverie, og den sidste for anden Gang begaaet Hælerse. Derom er ved fornævnte Landstings=Dom saaledes : kiendt for Ret: Den indstævnte Dom bør ved Magt at stand; dog saaledes: at Actor Sagfører Bastrup bør erstatte Arrestanternes Forstegnings og Varetægts Omkostninger fra 25 Julii til 23 Augusti dette Aar, efter Øvrighedens videre Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Ved fornævnte Underrets=Dom, afsagt af Herredsfoged Henrich Tetens den 16 April dette Aar, er saaledes kiendt for Ret: Arrestanten Niels Abrezen bør, for anden Gang forøvet Tyverie, i Følge Forordningen af 20 Februarii 1789. hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i 3 Aar. Ligesaa bør hans Hustrue Johanne Christensdatter, som anden Gang begaaet Hæler og Tyvs Medvider, hensættes til Arbeide i Wiborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar. Saa bør de og af altidsBoe erstatte den forrettede Rasmus Nielsen Møller Værdien af det stiaalne Meel som ikke er tilbageleveret, efter den angivne og beedigede Taxt med 3 Rdlr.; men de af Actionen flydende Omkostninger, hvorunder beregnes Actors og Defensors Diætpenge, for Actor Procurator Bastrup 10 Rdlr., og Defensor Winding 12 Rdlr. Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande ; dog saaledes :et Johanne Christensdatter ikkun bør arbeide i Wiborg, Tugthuus i fire Maaneder, samt at Actor Procurator Bastrup, i Stedet for den ham ved Landstings=Kiendelsen af 28 Junii 1804 dømte Mulct af 5 Rdlr., bør bøde 10 Rdlr. til Wiborg Byes Fattigvæsen.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Dito Dato. No. 378.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Mødte selv. - Procurator Haagen efter Kongelig Befaling. contra Bilsted. - Arrestanten Jørgen Johansen Hjorth. Actor har for Høiesteret til Confirmation indstævnt den forhen i denne Sag passerede Kiøbenhavns Amts Birke Maaned 1804. tings=Dom, afsagt af Virkedommer Bang og MeddomsMænd den 19 September fløstleden, under hvilken Sag, Arrestanten er tiltalt for Tyverie. Herom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Arrestanten Jørgen Johansen Hjorth bør kagstryges og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. Saa bør han og betale alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger. Dom : Birketings=Dommen bør ved Magt at stænde. Dito Dato No. 380. Mødte selv. Dito efter Kongelig Befaling, Blisted. contra - Tiltalte Christian Skoemager og Hustrue Jnger Margrethe Pedersdatter.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Actor har for Høiesteret til Confirmation og Skiærvelse indstævnt den i denne Sag ergangne Lollands og Falsters Landstings=Dom, afsagt den 25 April sidstleden i hvilken Sag de Tiltalte vare satte under Tiltale, den første for formeentlig begaaet Tyverie, og den sidste for Medvidere derudi. Derom var ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Den i Søgen ergangne Dom bør ved Magt at stande, og bør de Tiltalte end videre betale de for deres Action ved Landstinget medgaaede Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Ved Underrets Dommen af 1 September 1803 var saaledes dømt : at Christian Skoemager og Hustrue bør hensættes til Arbeide i Møens Forbedringshuus, den første i 2 og den sidste i 1 Maaned, og af fælleds Boe, betale de paa denne Action og deres Transport til Forbedringshuset lovlig medgaaende Bekostninger, samt at Ole Drage tilbageleverer det i Retten værende Stykke Hampelærred og en klause Blaargarn, som hans Eiendom. Dom : Christian Skoemager og Hustrue Jnger Margrethe Pedersdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være : dog at de betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dito Dato No. 317. Mødte selv. Procurator Bilsted efter Kongelig Befaling, contra Wivet.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Arrestantinden Jngeborg Marie Jonsdatter.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Actor har for Høiesteret til Stadfæstelse og Skiærpelse indstævnt den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Høieste Rets paadømte Sager for October Maaned 1804. Stifts Overrets Dom, afsagt den 24de Septbr. dette Aar, under hvilken Sag hun er tiltalt for 3die Gang begaaet Tyverie.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Ved fornævnte Overrets Dom er Underrets Dommen kiendt ved Magt, hvilken, afsagt den 24 August forhen, tilstander Jngeborg Marie Jonsdatter at herssættes til Arbeide sin Livstid i Stifttes Tugthuus; saa bør hun og erstatte de paa hendes Forstegning og Varetægt i Arresten anvendte Omkostninger. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Torsdagen den 1 November. No. 381.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Mødte selv. - Procurator Wivet efter Kongelig befaling, contra Rottbell. - forrige Consumtions-Detient Peter Mathias Frick.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Actor havde for Høiesteret deels til Confirmation, deels til Forandring og Skiærpelse indstævnt den forhen i denne Sag ergangne Siellands og Møens Landstings=Dom, afsagt den 21 Martii dette Aar, i hvilken Sag han var sat under Tiltale for formeentlig begaaet Tyverie. Derom var ved fornævnte Landstings Dom saaledes : kiendt for Ret: Byetings=Dommen bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Peter Matthias Frick bør betalede af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunderDiærpenge til Procurator Henneberg 1 Rdlr., samt Candidatus Juris Baadh 3 Rdlr. Ved Slagelse Byes Extra Rets Dom af 14 October 1803 var saaledes kiendt forRet: Forrige Consumtions=Betient Peter Mathias Frick, bør, for hans mistænkelige Forhold i denne Sag, erlægge en Mulct til Slagelse Byes Fattigkasse af 4 Rdlr., hvorimod han for Actors videre Tiltale i denne Sag bor frie at være. Saa bør han og til Desensor Henneberg, betale for Salarium og Befordring, efter hans opgiorte Regning 22 Rdlr. 3 Mk. 8 s., hvilke, i Mangel af Formue, blive at udrede af Amtet; men i øvrigt forbeholdes. Frick hans lovlige Ret til Kammerraad Dinesen for de i Boeligen gjorte Forandringer, samt de for ham tilbageholdte Klæder, med videre, alt efter lovlig Omgang. Dom :De ergangne Domme bør efterrettelige at være, hvorimod Sagen henvises til Forligelses Commissionen.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Dito Dato. No. 383. Mødte selv. Procurator Rottbøll efter Kongels befaling, contra Haagen. - Delinquenterne Jslers Skourdsen og Steddatter Jngeblorg Jonsdatter.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Actor har for Høiesteret til Confirmation og Skiærrelse indstævnt den forhen i denne Sog passerede Jslands LandsOverrets Dom, afsagt den 11 Januar dette Aar, i hvilken Sag Delinquenterne vare satte under Tiltale for indbyrdes begaaet Blodskam. Derom var ved fornævnte Lands Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Jslers Sigurdsen og Jngeborg, Jonsdatter have ved indbyrdes begaaet Blodskam forgiort deres Liv og Boes Lod til Kongen; saa bor de og betale de for Herreds=Retten idømte Omkostninger, til Actor for Lands Overretten 3 Rdlr., men til deres Talsmand, 2 Rdlr., samt de til deres Arrest medgaaede og alle andre af Sagen flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1804-10-04
Ved Herredsrettens Dom af 17 November 1803 var saaledes dømt. Jslerf Sigurdsen og Steddatter Jngebiorg Jonsdatter skal for indbyrdes begangne Blodskam have forbrudt deres Liv og Boeslod til Kongen, efter at al lovlig Gield er fratagen; dog maa ingen Exsecution efter denne Dom foretages, førend høiere Retters Stadsæstelse og Kongelig Resolution i Sagen er erholdet. Actor betales for hans Action og Omkostninger 1 Rdlr. 48 s. og Desensor 1 Rdlr. 12 s. Dom: De ergangne Domme bør uefterrettelige at være, hvorimod denne Sag hiemvises paa de Tilforordnede i Lands Overretten, saa mange som i endelig Doms Alsigelse have været enige, Sysselmandens og Actores for Hiemtinget og LandsOverretten, deres Bekostning til nye Foretagelse og Paakiendelse, efter at nølere Oplysning er indhentet om de Tiltaltes Slægtskab eller Svagerskab, og efter at Jngediers Jonsdatter paa lovlig Maade er forhørt.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
lidendes.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Skrivelse fra Madrit den 4de Septbr. Ved det Jordskielv, vil havde den 25de August, ere 3 Kirker og endeel Huse nedstyrtede. Jordskielvet skal have været meget heltigt i Granada og Carthagena.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Fregatten Rusina er ankommen til Cadix fra Vexecrux med 3 1/2 Mill. Piastre. J 6 Dage ere altsaa 8 Mill. Piastre ankomne til Cadix.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Skrivelse fra Semlin den 6te Septbr. Endnu seer man langt fra ilde Enden paa Urolighederne i og omkring Belgrad. De af de henrettede Deyer i Belgrad indførte Kerzalier ere især nu, da mange af Deyernes Tilhængere for deres Sikkerheds Skyld have slaaet sig til deres Partie, saa mægtige, at de meget let vil kunne imodstaa saavel Fredsmægleren Bekir Pascha, som den ny Pascha af Belgrad, der allerede er i Anmarsch. Deres Tal beløber sig til henimod 3000 og Paschaens derimod neppe til 1000; des uden er Kerzalierne i den øvre Fæstning og have besat alle Hovedposterne. Under disse Omstændigheder have de for Staden staaende christelige Jnsurgentere atter iglen betydelig forstærket sig, og synes saart at ville giøre Udslaget. Deres Hovedanfører Czerny Georg var i Forgaaer paa et Besøg her med 100 af sine Officerer og Soldater. De vare alle vel beværnede og skiønmunderte. Georges Søster, som nylig er bleven givt med en af hans Adjutanter, befandt sig ligeledes bevæbnet i Svitten.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Skrivelse fra Rom den 12te Septbr. Det er nu afgjort, at Paven af Taknemmelighed for den katholske Religions Gienopettelse i Frankerig og for stedse at nyde de lykkelige Virkninger af Concordatet, reiser til Paris for at krone Keiser Napoleon. Paven vil den 24de d. M. holde et offentligt Consistorium, for at bekiendtgiøre Cardinalerne sin forestaaende Rege. Den 27de d. M. tiltrædet han Reisen herfra. fødrene
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Den regierende Konge af Sardinien opholder sig for nærværende Tid i Gaeta og agter at begive sig til Maltha. Det er sikkert, at man har tilbudet denne Monark en Erstatning af en Deel af Toscana og en aarlig Revenste af 500000 Fr.;men han har afslaaet dette Tilbud. Vesun har nu ophør at udkaste Lavn.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Skrivelse fra London den 21de Septbr. Det stormende Veir under nærværende Jerndan har fordrevet alle vore for Boulogne, Calais og Dünklichen krydsende Skibe, og de ere samtlig ankomne i Gaar til Dover, Dungennes og Duinerne. Endnu den 18de havde vi 24 Skibe for Boulogne; samme Eftermiddag kom 50 franske Skibe fra Boulognes yderste Havn og maaneuvrerte under Kystbatteriernes Beskyttelse. Efter Capitain Collards Skrivelse ligge omtrent 100 franske Skibe i Boulognes yderste Havn men i den indre henimod 1400. Admiral Keith og Sir Hame Popham ere igien i Dover for at raadslaae angaaende vore Eskadrers Vinter Overationer. Brest holdes endnu bestandig blokeret; den fiendtlige Flaade ligger sammesteds i den yderste Havn.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
J det af Oberstlieutenant Sir Robert Wilson udgivne Pamphlet giør han meget bittre bemærkninger over den engelske Militairmagts nuværende Tilstand, som han ansees allene bygt paa blot Theorie og Speculation. Han bestridet Volontairsystemmets Mangler med de samme Grunde, som de Hr. Fox, Windham og Craufurd brugte derimod med Fare for at tabe deres Poularitet, da disse Mænd hellere ville sætte Folket i Sikkerhed end smigre for samme. Han viser, uden i øvrigt at ville fornærme Volontair=Officererne, Umueligheden af at kunne gjøre det samme som ovede Officerer, og spørger, om Soldaten vil kunne sætte sin Tillid til dem som nerfarne. Han dadler den megen Orslen med militair Rang, og viser Udilligheden i at Volontalt-Officerer have Rang med den regulaire Armees Officerer. Han spørger, hvorledes men kan vente at en Oberst af Miken eller Volontoirerne, skal være istand til at føre et Regiment ny Tropper, som blot bære røde Kioler og ikke ere Soldater, i en Trefring, holdte Orden under samme, eller hvorledes han, naar han blev slaaet, skal giøre Tilbagemarsch med samme Paa en næsten imodsigelig Maade viser han Faren ved at forlade sig paa ny Tropper og nerfarne Officerer. Han siger i den Anledning: Jeg dadler Systemet og ikke de Jndividuer, som handle under dette System. Enhver militair Beundrer af Volontairer og Militz, sætte sig i Tankerne paa en Post med disse ny Soldater Hvad vil han svare paa en Generals Spørgsmaal, hvorlænge han tænker at forsvare den. Svaret vil blive, saalænge Troppen vil tiene. Med virkelige Soldater kan han derimod med Tillid beregne samme efter Localets og hans Styrkes Maalestok. Gaaer en Armee, som aldrig forhen før Alvor har hørt et Gevær affyre, i en Træfning, hvo indestaaer de for, at den ikke ved første Salve tilhobe løber sin Vei, Overalt troer han, at blot Erfaring udvikler og styrker Modet.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
J Forgaars ere 1200 franske Fanger, som vare ankomne fra Jamaica til Plymouth paa 5 Transportskibe, indskibede sammesteds og fordeelte paa endeel Fangeskibe. Da Reisen har varet, længe, var man nødt til at sætte Fangerne paa smaa Portioner, og ved deres Ankomst til Plymouth havde man kun 3 Dages Levnetsmidler og Vand tilovers. De medbragte franske Officerer have paa Overfarten forholdt sig meget roesværdig, og anvendt deres hele Anseelse til at holde Krigssangerne fra at begaae Excesser.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Efter de seneste Beretninger fra Jamaica vedbiver Mord og Tyrannie paa St Domingo. Da man nu ikke har flere Hvide at dræbe, saa falde Neger=Uhyrerne nu over Mulatterne, som de give Skyld for at være de første Begyndere og Hovedmænd for de Hvides Nedsabling. Netop i Grand Anse, hvor man først begyndte paa at myrde de Holde, har an ogsaa Mordet paa Mulatterne taget sin Begyndelse.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
En Skrivelse fra Philladelphia af 2den August indeholder den Efterretning, at den gule Feber igien er lykkelig ophørt i Newyork, og at man hverken i Philladelphia eller i nogen anden vigtig nordamerikansk Søehavn mærker til nogen Slags smitsom Sygdom.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Efter de nyeste Beretninger fra Ostindien vil den nys udbrudte Krig med Maratchesen Holker rimeligviis ikke vare længe, da han skal befinde sig i største Pengetrang og allerede have været nødt til at anmode de tilgrændsende Fyrster om Penge=Understøttelser, for at betale sine Tropper den tilgodehavende Sold. Han havde, da Scindia og Rajahan af Be rar ved Fredsslutningen nytig aftakkede alle sine Tropper, taget dem i sin Tieneste, i Haab om, at tiltvinge sig fordeelagtige Betingelser af det engelske Compagnie ved den frygtelige Stilling, som han derved troede at sætte sig i; men dette har slaaet ham felt. Man har fra engelsk Side strax viist sig fra den alvorlige Side og han er nu ikke istand til at kunne beholde det store Antal Tropper.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Skrivelse fra Paris, den 24de Septbr. Den republikanske Nytaarsfest er endnu aldrig bleven høitideligholdt med mindre Ceremonier, end i Gaar. Kanonerne bleve ikke affyrede, man havde hverken fri Skuespil eller andre offentlige Forlystelser, med det Hele indskrænkede sig Jlluminationer i de offentlige Bygninger. Man troer, at det var den sidste republikanske Nytaarsdag, der blev høitideligholdt i Gaar og at den romerske Calender igien skal begynde med den 1ste Januar 1805.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Moniteuren indeholder følgende Artikel: i Hr. Chevaller Crauford, der paa Parole opholdt sig i Valenciennes, som Krigsfange, havde ansøgt Krigsministeren om Tilladelse, at tilbringe to Maaneder ved Badet i Aachen. Da han understøttede sin Ansøgning med Lægernes Attester, bevilgede Ministeren ham samme under den Betingelse, at han skriftlig skulde give ham sit Æresord paa at vende tilbage til Valenciennes efter to Maaneders Forløb, Den 29de Junii sendte Hr. Craufurd Ministeren sin Forpligtelse i følgende Ord Da jeg har faaet Tilladelse af Krigsministeren, at begive mig til Badet i Aachen, forpligter jeg mig formelig paa mit Æresord, at vende tilbage til Valenciennes inden 2 Maaneder fra min Arrelses Dato. Chevalier Cranfurd." - Jstedet for at holde sit Ord, skrev Hr. Chevalier Craufurd under 17de August fra Emden til Krigsministeren, at han var ham forpligtet for den bevilgede Tilladelse, at kunne forlade Valenciennes i 2 Maaneder; han haabede, Hs. Majestæt ikke vilde tage det ilde op, at han benyttede sig af samme til at besøge sin Gemalinde, der var farlig syg; han indsaae vel at dette Skridt kunde synes at være ikke ganske regelmæssigt, men han haabede, at man vilde tilgive ham det. - Efter denne Opførsel af Hr. Chevaller Craufurd har Krigsministeren. befalet, et føre alle Engellændere, som havde faaet Tilladelse at bruge Badene, tilbage til Verduun, ligeledes skulle alle Engellændere, som have faaet Tilladelse, at opholde sig paa andre Steder, end Verduun, føres tilbage dertil.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Uagtet den svenske Charge de Affaires Hr. AckerblodsBortreise er Jndskriften over hans Hotel: Svensk Gesandtskab, endnu ikke bleven udslettet. - Den svenske Grev Posse. Officier ved Kongen af Sverrigs Garde, er bleven arresteret i Boulogne og bragt til Tempe. Det synes, at han har villet besee Leiren ved Boulogne, uden at have den fornødne Tilladelse dertil.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Der har været nogen Uenighed imellem Katholikerne og de Reformeerte i Sean i Anledning af de førstes Processioner. Præfecten havde forbudet dem, men Underpræfecten havde tilladt dem. De derved opkomne Uroligheder ere imidlertid allerede billagte.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
De Tropper, der ere komne tilbage fra St. Domingo, indlemmes nu igien i deres Regimenter. Officiererne, der opholde sig her i Staden, have faaet Ordre, at begive sig til deres Regimenter i Bordeaux.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Moniteuren indeholder følgende Artikel fra Neapel af 28de August, Chefen paa en engelsk Corvette, der laae for Anker her i Havnen, har ladet foretage voldsomme Vistatsner paa endeel hollandske Skibe, under Paaskud, at søge i franske Matroser, der vare deserterede fra hans Skib. En gellænderne opbrækkede Dørre og Skabe, og da de ikke sand Matroserne, nærmede de sig til et fransk Skib, men den franske Capitain bevæbnede sine Folk, posterede dem paa Dækket og erklærede Engellænderne, at de ikke skulde komme ombord paa hans Skib uden den franske Ambassadeurs Ordre. Engellænderne lode sig nøie med at sige mange Jnjurier, og raabte, at de ikke brød sig om Neutraliteten. Moniteuren indeholder følgende Artikel fra Aleppo af 17de Julii: "Jbrahim, forhen Pacha i Aleppo, fik sin SønAchmet til Eftermand; et ungt Menneske, der var gierriger- og mindre klog, end hans Fader. J en Maaneds Tid opvakke han saa stor Misfornøielse, at baade Sherifferne, Janitscharerne og de Christne grebe til Vaaben. Pachaen havde ikkun 2000 Mand, der maatte vige efter 4 Dages Modstand. Man traadde nu i Underhandlinger og Pachaen fik Tilladelse, at forlade Staden paa Vilkaar, at lade sin Broder Mustapha blive tilbage som Gidsel. Han forlod Staden, den 5te Julii og den 17de udstedte Notablerne i Staden en Proclamation til Folket hvorved det blev beroliget. - AbduWechabs Tilhængere ere endnu i Besiddelse af Mecca, hvorfra de aldeles have udelukket de Osmannske Tyrker; de tillad derimod de arabiske Tyrker, at komme ind i Staden, imod at hver Person erlægger en Tribut. De have gjort frugtesløs Angreb paa Stæderne Bassorah og Zobals og synes, at ville angribe Staden Jman=All med 7000 Mand. Pachaen af Bagdad samler en Armee paa 4000 Mand, for at marscher mod dem i Septbr. - Jsmael, som Dgezzar døende havde udnævnt til Pacha af Acre, synes ikke, at ville erkiende Storherrens Autoritet. Han har ladet 3000 Punge af Datzzars Skat uddeele iblant sine Soldater.
Berlingske Tidende, 1804-10-05
Paris, den 25de Septbr. (Over Holland. Man taler om en Sammenkomst, som Keiseren under sit Ophold i Maynz vil holde med en stor Souverain i Wisbaden nær ved Meynz Et anseeligt Troppecorps skal trækkes sammen imellem Toblenz og May 3. Cavalleriregimenterne af den 25de og 26de Militairdivision skulle marschere dertil.