JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1817-12-27
Paris den 12te Decbr. Departementernes Generalkonseiler forsamle sig aarlig, deels for at bestemme Udgivterne Departementerne have at bære, deres og for at forfatte Forslag og Ønsker til Ministeriet for det Jndre, angaaende allehaande nyttige Indretninger til Borger og Bonde-Held. Men, siden 1801 blev kun lidet agtet derpaa, derimod vorde en heel Deel saadanne fremlagde for Kamrene dette Aar. Det Væsentlige er følgende: Nogle Depart, ønske ikke at Præfekturerne formindskes; andre ville ikke, at en større Centralmagt gives den udøvende Arm Paris; men derimod at de underordnede Embedsmænd i Provindserne faae større Myndighed, saa og, at Præfikterne i mindre vigtige Tilfælde, kun de ganske allene afgiøre Sagerne. Adskillige De partem. klage over at Hittebørn saa slet forsørges. Nogle ville derfor at den Lov atter skulde ophæves, der forbyder at udfinde Barnets Fader. De foreslog og, at enhver Besvangret skulde anmeldes for Under=Øvrigheden. Nogle klage over Korn-Skatterne, nogle forlange meere Skillemyndt præget. Meget faa Departem. have ellers klaget over Skattepaalæggene; men mærkeligt et det, et 43 Departementer have klaget over Almueskolernes nuværende Ringhed, forlangt en bedre Indretning og dertil angivet den Lancasterske i England som det bedste Mønster, Adskillige Departem. have forlangt saavel Bispestolene som Sognepræst Embederne rigtigen besatte, da den f. Ex. i Departem. Cher mangle 270 Præster. De øvrige Forslag have angaaet Forbedring i Agerbrug, og Fæeavl, Afskaffelse af Snighandel, en lige Maal og Vægts Jndførelse i Riget m. m. Forresten beskjeftiger den ny Trykkefriheds Lov begge Kamrene. Opmærksomheden er særdeles meget spændt paa denne Gienstand, som Nationer anseer for sit Værn og antager, at have fremme Revolutionen og hævdet til denne Dag Folket Rettigheder. Nogle ville, at Overtrædelse mod Trykkefriheden skulle paadømmes af en soeren Re af Lærde, andre indvende herimod at det ville gride ind i den øvrige Lovgivning. Det er foreslaaet, at Journaler og politiske Dagblade kuns til Kamrenes Session 1818 er endt, skulle udgives allen med Kongens Tilladelse.
Viborger Samler, 1817-12-27
Blandede Efterretninger. Den weimarske Regjering har erklæret Beskrivelsen over Burschefesten paa Wartburg for en Jondskabsfuld Pasqvill." Tillige har Prof. Okens Betragtninger over Frankrigs Forhold draget et Reskript, efter sig, der i nogle Henseender indskrænker den hidtil nydte Pressefrihed i det Weimarske.
Viborger Samler, 1817-12-27
J Curhaven er, formedelst nærværende betænke lige Omstændigheder, indført strængt Tilsyn med Qvarantæne=Væsenet, og bliver skarpt skudt paa de Skibe der ville snige sig forbi.
Viborger Samler, 1817-12-27
De amerikanske Fristaters Regjering har, efter spansk Reqvisition, arresteret 10 engelske Officerer, som altfor aabenlyst exercerte de hvervede Folk, hvormed de vilde gaae over til de amerikanske Jnsurgenter.
Viborger Samler, 1817-12-27
At der i Genua skulde udrustes Krydsere imod Barbareskerne, modsiges, og forsikres bestemt: at Sardinien og Sørøverstaterne leve i den beste Forstaaelse.
Viborger Samler, 1817-12-27
Pachaen af Ægypten har allerede begyndt at lade adskillige indiske og chinesiske Vare føre derigjennem til Europa, til Sue, skal 50 Ostindiefarere være ankomne. Han lader ogsaa en Mængde Haandværkere komme fra Europa o. s. v.
Viborger Samler, 1817-12-27
Den 20de November gaves i Moskau et Ball for3580 Personer, hvilket Keiseren og hans Fru Moder aabnede med en Polonæse.
Viborger Samler, 1817-12-27
Den 4 Septbr. d. A. nedkom Ketty Claringe, Værtshuusholder Claringes Kone i Paddington, med 3 levende Børn; i samme Stund kælvede Claringes Koe og nedkom med trende Kalve; hans So kastede 14 Grise, hvoraf den ene oven i Kiøbet havde to Hoveder. De befinde dem alle friske og vel Det er Madam Claringes første Barselseng, skjøndt hun har været gift i tyve Aar.
Viborger Samler, 1817-12-27
J Engelland havde en Sjouer forleden gjort en snurrigt Væddemaal om 6 Guineer: at ville gaae 6 Fjerdinqvei i 4 Timer med hans Legeme og venstre Arm indhyllet i en stor Meelsæk bunden op til Halsen, og underveis opsanke 300 smaae Stene, som vare lagte i en Afstand fra hinanden og som han skulde lægge i en Kurv, sat paa et vist Sted. Han begav sig paa denne underlige Reise Kl. 12 præcise. Alle Væddemaalene vare imod ham. Hans første Gang foraarsagede Tilskuerne en umaadelig Latter, da han ofte faldt omkuld og havde sin Ulykke med at komme op igien; i den første Time havde han imidlertid gaaet en Fierdingvei, og nu begyndte han at blive meer vant til Touren. Han vandt Væddemaalet med 20 Minuter.
Viborger Samler, 1817-12-27
Indenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours d. 23de Decber. Hamborg 2 M. 404, a vista 410. Spec. 425. (Specier solgtes til 25 Mk. 14 s. for Commiteesedler blev givet (med Rente) 110 1/2 pr. 100. Obligationer 97 a 98. Disconto 8 PC. Nødbye, den 15de Decbr. Forongefær 14 Dage siden strandede her i en stærk Storm ved Kramnitze en Jagt, kommende fra Rostock og hjemmehørende Aalborg, ladet med Frugter og Stykgods. Underveis, og ikke langt fra Rostock, var Skipperen faldet overbord, og fundet sin Død i Bølgerne. Han efter Sigende, efterlade sig en frugtsommelig Enke og 3 smaae Børn. Da Stormen blev ved at rase og det næsten ikke var mueligt at komme med Baad ud til Skibet for at redde Kjøbmanden og en Matros, som begge raabte om Hjelp, besluttede flere at bære en Baad over Land, at man saaledes kunde komme Skibet nærmere. Dette skeete ved rask Anstrængelse i en utrolig Hast, hvilket visselig giør Vedkommende Ære, men alt dette hialp endnu Jntet, fordi Jngen havde Mod at vove sig ud. Da fremstod Arvefæster Rasmus Henrichsen Leu fra Øen Litz, under Rødbye Sogn, og endskjøndt han ikke var Sømand, steeg han dog i Baaden, stak fra Land og lykkelig reddede de to Mennesker fra Døden. -
Viborger Samler, 1817-12-27
Denne ædle Handling fortjener at Offentliggjøres, til Ære for denne raske og virksomme Mand, og til Opmuntring for Andre. Det strandede Skib kom siden løs, da Stormen lagde sig og Floden kom, og ligger nu færdig, for at seile til sit Hjem.
Viborger Samler, 1817-12-27
Odense, den 19 Decbr. J næsten alle Rigets Aviser bliver nu udbasunet som en Kjendsgjetning: at Jngen vilde være i Kjøbmandslauget i Odense, da der forleden var Spørgsmaal om en gammel Veis Jstandsættelse;"men Man glemmer at tilføie. at det samme Kjøbmandslaug med Byens flere Handlende dog af Bekostningen for dette Aar allene til Deres Anpart paa bemeldte, eller den saakaldte Skibhuusvei efter Paaligning skal udrede omtrent 2100 Rbd. deraf, at Vedkommende søgde Fritagelse for en Veis Jstandsættelse, som siden Kanalens Anlæg ikke meere bruges paa Handelens Vegne, lader sig dog ikke med nogen Grund slutte, at Jngen vilde være i Kjøbmandslauget. - J Egnen af Middelfart blev i afvigte Efteraar paa flere Steder den opspirende Rug saa aldeles afædt af et Slags smaae Jordsnegle, at Landmanden har maattet ompløie og lægge ny Sæd i Jorden.
Viborger Samler, 1817-12-27
J Aarhuus Avis af 13de December læses følgende Mindeskrift over Biskop Balle: Hvad! Om nu alle Danmarks Undersaatter, Lededes af samme Aand som Biskop Balle! Da fandtes iblandt Rigerne paa Jordens Kreds Til Danmark ingen Mage; Men, Heri Balle var tre Seculer forud Ja
Viborger Samler, 1817-12-27
Hvad om alle Kongens Embedsmænd Nu lededes af samme Aand som Biskop Balle! Da var vort Fødeland det Første Rige i Europa, Men Heri Balle var to Seculer forud Ak!
Viborger Samler, 1817-12-27
Hvad om alle Landets Præster, Nu lededes af Biskop Balles Aand: Hans Tænkemaade, Sindelag og Vandringsfærd! Da var vort Fødeland gudfrygtigt, christeligt: Af Hjertet fromt, af Ansigt blidt Til al god Gierning færdigt, klogt og godt Og sædeligt og lykkeligt, Men, Heri Balle var et Seculum forud - Ol Gud lad dog ikke i vort Fødeland, Den gode Aand døe ud! Hans Gram Bechmann, Consistorialraad.
Viborger Samler, 1817-12-27
Viborg. Anden Juledags Middag faaes 2 Bi soele eller Veirgaller efter Bondesprog) paa Himmelen. Det gav os mod Aften Snee og Taage og den 2den Juledags Nats strængeste Frost i Aar forvandledes til Tøeveir.
Viborger Samler, 1817-12-27
Døde. Kjøbenhavn, Frederik Jacobi v. Schmidten, 29 A. Viinhandler Ole Lind, 44 A. Krigsraad P. Poulsen, 75 A. Forrige Farver Niels Schou, 80 A.
Viborger Samler, 1817-12-27
Cancellieraad og Bogholder ved Enkekassen C. N. Lautrup, (død pludselig.) Marienborg paa Møen Mad. J. M. Mackeprang, f. Vismar. Carlebye. Præstegaard, Mad. J. M. Bergmann, f. Schmidt, 38 A. Wellinge Præstegre. i Ribe Stift: Sognepræst Hans Olivarius, 63 A. Nørholm ved Varde: Enkefrue Kammerherreinde Rosenørn-Teilmann, f. Wormskjold, 65 1/2 A. Aalborg, Mad. E. Kirketerp, f. Lassen, 66 A. Tanker ved Hr. Kanselliraad og Landsoverretsprokurator, Foens Grav. I denne stille Bolig gjemmes det Dødelige, En brav og retskaffen Dannemand, En Klog og op lig Raadgiver og Ven, En om og omhyggelig Familiefader; Thi han var Lovens kyndige Tolk, Retfærds varme Talsmand, Medborgeres og Beslægtedes Stötte Imedens han vandrede iblandt os. Ligelaa lidet mægtede Høihed og Glands som Guldets Glimmer, at kue eller forandre: Mans Iver for de Fortrængte, Hans Redelighed imod Alle.
Viborger Samler, 1817-12-27
Med fine erkjendte Indsigter, Som Lovkyndig og Borger, Var det hans Lyst, uden Hensyn til Vinling. At garne Enhver. Derfor fulgte ham i Livet vore Gasker, I Döden vore taknemmelige Taarer. Hvil født i Jordens Moderskjød, Til Du Basunens Stemme hörer, Og Godheds Gud fra Grev og Död, Dig ind til Himlens Ære forer. - Dette simple men sande Minde sattes den afdöde af en læg Mand, der, skjøndt ved sin Ankomst hertil Fremmed og Ubekjendt, strax lærte at kjende hans Hjerte og skatte hans Venskab. Viborg den 27de December 1817.
Viborger Samler, 1817-12-27
Bekiendtgjørelser. Efter et kort Ophold af 3 Maaneder i mit Huus, hensov den værdige og retskafne Olding, min Svigerfader, forrige Vagtmester Johan Christopher Kyster den 14de dennes, i en Alder af 78 Aar. Endskjøndt Hjertet bløder ved Tabet af den agtværdige Afdøde, føler det dog Lindring ved den Deeltagelse flere have viist mig.
Viborger Samler, 1817-12-27
Saaledes aflægger jeg herved med den inderligste Folelse, paa egne og Kones Vegne, vor underdanige og ærbødige Taksigelse for den ærede talrige Forsamling, der med saa udmærket Godhed hædrede den Afdøde ved at følge ham til sit sidste Hvilested. Ligesom jeg og herved bevidner S. T. Hr. Guld-og Sølvarbeider, Lieutenant Harder min ærbødige og hjerteligste Taksigelse for den Godhed han viiste, ved at overtage sig Anførelsen og Commanden af den Afdeling af ByenBorgerbevæbning, der frivillige hædrede den Afdødes Minde. Disse Sidste - mine Venner: - modtager ligeledes herved min uskrømtede Taksigelse for denne deres gode bedsfulde Opmærksomhed der stedse vil være mig i levende og taknemlig Erindring. Viborg, d. 23de Decbr. 1817. Brandt.
Viborger Samler, 1817-12-27
Et velopdraget ungt Menneske, der i flere Aar har været anbragt ved Landvæsenet, ønsker sig igjen Leilighed i samme Fag, enten som Avlsforvalter eller Opsynsmand, hos en Proprietær, Præst eller anden Mand paa Landet. - Skulle den Familie, som muligt behøver hans Tjeneste, have Børn og begiære det tør han til lige paataae sig at give Underviisning i Skrivning : Regning, Tegning, Engelsk, Tydsk, m.v. Det nærmere erfares hos Cand. jur. Ørum her i Byen. Storstilede Kingos Salmebøger faaes hos A. T. Just.
Viborger Samler, 1817-12-27
Haa fleres Begjering, haver Undertegnede den Ære. at opføre een Forestilling, Søndag den 28de, paa Raadstuesalen. Haae.
Viborger Samler, 1817-12-27
J Melser af en igjennem det Kongelige General Commissariats=Collegium, Remonte-Commissionen under 6te dennes tillagt allerhøieste befaling af 2den f.M., er samme paadraget at indkjøbe endvidere 70 Stykker danske Heste, som skulle transporteres og afleveres til Brug for Officererne ved Contingentet i Frankrig. Disse omtalte Hane maae alle, hver for sig, have en bestemt Alder af 3 tilde Aar, intet under eller over: med Hensyn til Størrelsen, Comeuren, samt og over Egenskaber maae de være af saadan conditioneret Deskaffenhed, som Remonte-Commissionens seeneste Bekiendtgjørelse af 31te October d. A. i alle Maader, foreskriver. Tilbuddene om Leverancer af formeldte 70 Stykker Heste, maae, snarest mueligt fra de Tilbydende med deres fuldstændig rigtige Addresse) indsendes til mig. Remonte-Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive hvormange de deraf ønske at levere i næste Aar, om trent d. 10de Marts i Kolding, og for hvilken mueligst nøieste Priis Stykket. Jøvrigt vil der med Contracters Afsluttelse vorde saaledes forholdet, som Remonte Commissionens seeneste ovenmeldte Bekjendtgjørelse i Slutningen foreskriver; hvilket paa Remonte-Commissionens Vegne herved, til alle Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Kiel, d. 12te Decbr. 1817. v. Thienen, Kammerherre, Oberst og Remonte-Commissionens Præses.
Viborger Samler, 1817-12-27
Ved Registering, c. Vurderings Forretning, efter afgangne Forpagter Søren Nielsen paa Sophiendahl ved Villestrup den 8de dennes, blev af den afdødes Enke angivet, at bemeldte hendes Mand har efterladt sig følgende Arvinger: 1) en Heelbroder Christen Nielsen Gaardmand i Sjørring paa Thiele Gods. 2) en Ditto Adam Nielsen for Tiden Soldat ved de danske Hielpetropper i Frankrig. 3) en Heelsøster givt med Friderich Jesperson i Broemølle i Veirum Sogn ved Viborg, og 4) en Ditto Stine, ugivt og skal opholde sig i Randers. Disse og om flere ere, indkaldes herved ifølge Placaten af 26de October 1792 med 6 og 12 Ugers Varsel, nemlig: den 4de Februar og 25de Marti 1818, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, at give Møde i Servboestedet, de Myndige selv eller ved Fuldmagt og de Umyndige med Værge. Til samme Tid og Sted indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, de første ved deres Paastand at bevise hvad Loven efter døMand befaler, og de sidste at betale hvad de beviislig Boet er skyldig. Sluttelig meldes: at af det allerede Passerede, vil Boets Jndtægt neppe veie op imod det Udgivt. Jmidlertid kan enhver Vedkommende vent lovlig Behandling. Billestrup Mølle den 9de Decbr. 1817. Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Overanditeur Herredsfoged Selmers Vegne. A. Spanggaard.
Viborger Samler, 1817-12-27
Onsdagen d. 7de Januar 1818 om Formiddagen Kl. 10 bliver, efter Begjæring gi Ejerne foretaget og fentlig Auction i forrige Taarupgaards Skov, beliggende i Bigum Sogn, over endeel paa Roden staaende Træer. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Fjends Nørlyng Herreds Contoir, d. 13 Decbr. 181. F. v. Bulow.
Viborger Samler, 1817-12-29
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1817-12-29
Paris, d. 12te December. Efter den aarlige Jndberetning for Aaret 1818. fra Længdekontoiret er Frankrigs Folkemængde 129,327,388 Mennesker, foruden Militære Monitøren anmelder, at der ikke er noget om, hvad de Engelske Aviser have fortalt "at det var tilladt, at indføre Rum eller Kornbrændeviin til Forbrug ved Occupationshæren, da det hverken er tilladt og ikke engang ansøgt." Altsaa bliver det ved det derom udstædte Forbud af 28de April De Emigranter som faldt under Revolutionen ved des Angrebet paa Øen Qviberon, skulle nu have en Æ og restøtte.
Viborger Samler, 1817-12-29
Præfekterne ere af Jndenlandsministeren atter opfordrede til at udfinde Midler til at standse Betler i og Landstrygeri, især ved at skaffe de Trængende Understøttelse og Arbeide.
Viborger Samler, 1817-12-29
Natten til den 4de Decbr. have 23 af de Fængslede i Rhode; som sadde i Fransiskanerklosteret, som Jndviklede i Fualde; Mordsag, villet sætte sig i ente Frihed. Det blev itide opdaget og Fuglene maatte dengang blive i Buret. Jaussion skal dog ikke have taget Deel i Komplottet; men Bastide var desto virksommere.
Viborger Samler, 1817-12-29
I Deputterkammeret have Talerne den 11te D. begyndt angaaende den nye Trykkelov. Hr. Martin de Gray var den første som talte Pressebefrihedens Sag. Han sagde: "Den Ret at yttre sig havn, er et Lovbud af Naturen; thi Slave baand paa Tankerne, forudsætter enhver anden Art at Overherskab eller har det til følge, Vor Grund gang, lov har borget os for denne naturlige Ret. For den store Omvæltning 1789 kunde alle Censurer og Oppassere ikke standse Meningernes evige Lab; de kunde kuns fremhaste dem. J Aaret 1788 fordrede Pariser Parlementet Trykkefriheden, de almene Stænder fordrede den og. Alle de følgende Regieringe i Frankrig have helliget denne Lov; alle have de brudt den; alle ere de faldne. Pressefriheden er nu kuus det herskende Parties Tvangløshed. - - Hvad er nu den ny Lov man foreslaaet Eder, den er et Jndgreb af alle tidligere og selv af Bonapartes Dekreter; den er en Art Tillægsaktil den allermeest inqvisitoriske af alle Love. Man ville see der med Beundring og Friheden selv gik frem ved Despotismens Misbrug. Efter de første Artikler seer jeg en frygtelig Ansvarlighed svæve over Trykkernes Hoveder. Jkke vil jeg giøre det Spørsmaal, hvorledes et saadant Politie, der giver Bogtrykkeres og Boghandleres Formue og Eiendom til Priis for Embedsmændenes Gotbefindende, kan forenes med Eiendoms og KonstflidsRettigheder, der ere hvert Menneskes helligste Rettigheder, hvorledes det kan forrnes med Grundloven der betrygger denne Ret, men, jeg maae spørge, hvorledes forener man den med Pressefriheden, -Jkke endnu nok! J visse Tilfælde kan Ansvarligheden endog udstrættes til enhver Anden, som sælger eller omsender en Bog. De burde da først have læst alt hvad de sælge eller omsende. Forgieves ville Bogtrykkere og Boghandlere anføre til deres Undskyldning, at dette Værk var det eneste, de havde overseet; thilde maae for Trykningen og Udsalget have læst det Alt. Alligevel, siger Hr. Seglbrvareren og, at det er ikke Meningen at giøre Bogtrykkerne til Censoret; thi der er ingen Censur i Frankrig, og gaves der nogen maatte den søges paa høiere Steder. Nei, der gives ingen Censur i Frankrig; den maae hverken være paa høiere eller lavere Steder, den kan intetsteds være uden at sætte Regjeringen; Krigstand med Grundloven og med den offentlige Mening. Dog ville Censuren være mindre til Skadefor Pressefriheden og den menneskelige Aands Fremskridt end det Slags Beslag man agter at indføre. Hvem ville ikke hellere lade sig lemlæste af Censuren, end ved Borttagelse lade sig trykke ihiel? Jkke alle Consorer have en snever Aand og et koldt Hjerte. Deres Saxe ere ikke altid Parcernes. Man kand omarbeide, opofre, bortskjære og, den menneskelige Aand kan dog tage et frit Sving; Forfatter og Trykkere ere da i fuldkommen Sikkerhed.
Viborger Samler, 1817-12-29
Efter en anden Aftikel er det at ansee som en Bekjendtgjørelse, naar Bogen nedlægges ved Politidirectionen; Ministeriet behøver ikke engang at foregive en direkte Opfordring; ifald tilfældig Erklæringen ikke gjøres og, det ansees allerede som en Kundgjørelse, naar Skriftet nedlægges til Politiets Undersøgelse, den det efter Behag kan forlænge Selv i Bonapartes Dekreter over Presserne, finde man ikke Mage til denne Despotisme. - Vel foreslaaer Commissionen nogle Forbedringer; men hele denne Lov er feilfuld i sit Væsen. At antage Forbedringer i enkelte Dele deraf ville være at erkjende det for stridende mod vor Grundlov, og altsaa for en Lov, der forstyrrer vor Frihed. Forkastes dette Forslag, saa erklærer Man Regjeringen den offentlige Menings Ønske og den bedre oplyste Regjering vil uden Tvivl forelægge Et der en sand Skytslov for Pressen, som er den og Nationen værdigere.
Viborger Samler, 1817-12-29
Ved at omtale Maaden hvorpaa Forfattere og Trykkere skulle dømmes, sagde han "Hvad, underordnede Domstole skulle dømme over Tankerne, over Snillet, over Meningen, denne Jordens Dronning ligesom de dømme Betlere og Landstrygere, Politiretterne skulde det overlades at sætte Grændser for Tanken og foreskrive den menneskelige Viden er Maal, Nei, Historien kan aldrig opvise Magen til et System, der mere er skikket til at nedværdige, sløvgjøre den menneskelige Aand, til at gjør Nationen til Bastarder og ganske udslette den! Om Aviserne sagde han, at deres Censur var at undergrave den repræsentative Regjering, indbylle Kom rene og Ministeriet selv i Mørke, og omgive dem med en fordærvelige Mening. Den breder et Sløover Grændserne selv og fordølger for Kamrene Europes Tilstand. - Den Ret at sige Meninger, Borgeres Tiltale Regjeringens kundgjorte Akter,
Viborger Samler, 1817-12-29
Domstolenes Forhandlinger og Kamrenes Forhandlinger, denne Nations fortrinlige Eiendom, det Bekjendtgjørelse skulle altsaa være et Privilegium; Tanken selv er Politiets Eiendom!"Hr. Jollivet talede til Fordeel for Trykkeloven. Hr. Ganilh talte imod den. Seglbevareren Baron Pasqvier betraadte efter denne Talestolen og besvarede de af de foregaaende Deputerede gjorte Jndvendinger imod dens Antagelse. Han var især af den Mening, at Overtrædelser af Trykkefrihed ikke burde paakiendes af Jury (edsoerne Grandskere) fordi den paakiender kuns Fakium og befatter sig ikke med Spørsmaalet over Ret eller Uret London, d. 16de Decbr.
Viborger Samler, 1817-12-29
Kongebaaden Dykes, der bragte Hs. K. H. Prindsessen af Wallis Tidenden om Hendes Datters, Prindsesse Charlottes, Død til Jtalien, er allerede kommen tilbage. Hs. K. H. skal ved at modtage dette Sørgebudskab, om sin eneste og høitelskede Datters Bortgang, være falden af en Besvimmelse i en anden.)J Vestindien har en gruelig Orkantrafet d. 21de October. Den strakte sig fra Vesten til Østen, fra Barbados til Antigua. J St. Lucie forgik alle de i Havnen liggende Skibe. Gouvernørens Huus styrtede ned og begrov baade ham hans Familie og Domestiker, i alt henimod 50 Personer. Officerers og Soldaters, Barakker havde samme Skjebne. 200 Mennesker skal derved være knuste. I Dominiqve blev næsten hele Staden, oversvømmet. - Paa Martiniqve drev 50 Skibe for deres Ankere, som havde lagt i Havnen St. Pierre. De havde hverken Ballast eller Provisioner ombord, saa det er at befrygte, at Folkene ere omkomne og Skibene for det meste forgaaede. Et fransk Skib af den er kommet til St. Eustach. Der vil forgaae mange Aar inden Øen kan forvinde denne Skade. Det engelske Krigsskib Antigua, 50 Kanoner, afseilede Natten for Uveiret til Barbados; saa man frygter meget for dets Skjebne.
Viborger Samler, 1817-12-29
Den Storm der rasede ved de Jrlandske Kyste den 7de og 8de December har og gjort betydelig Skade. Blant mange forulykkede Skibe er og Krigskibet Martin, der er endeel af Mandskabet har sat til. Ved de Engelske Kyster som vi siden December: Begyndelse havt idelige Storme, der i Søndags og Gaar var ledsagede med Torden og Lynild.
Viborger Samler, 1817-12-29
Fra Rio Janeiro skrives af 1ste October at de i Lissabon opdagede Komplot har gjort meget Jndtryk paa Kongen af Portugal og Brasilien Det er, for at vinde Folkets Tillid i Moderlandet, befalet, at det betydelige Udsalg af Brasilietræe og Elefant tænder, som før allene skeede for Regjeringens Regning i London, nu herefter fra Nytaar 1818 skal skee i Lissabon. Armeen saavelsom Hoffet i Brafilien skal og herefter allene bruge portugisiske Produkter.
Viborger Samler, 1817-12-29
Leipzig, den 5te December. Mangelen paa rede Penge bliver bestandig større re. En Deel af Pengene findes i Vare, som man ikke kan sælge endogsaa med 4 til 5 Pets Tab, og andre staae i Conto i udenlandske Kiøbmænds Bøger. Disse betale vel omsider, men meget seent, og da undertiden med Vexler og Anviisninger paa 3 Maaneders Sigt, og med Pengesorter, ved hvilke man taber 1 til 2 Pct., for gode Vare, og man maa endda være glad, at man faaer noget. Ved saadanne Omstændigheder taber man næsten al Tro paa bedre Tider, og dog maae disse snart komme, om ei en stor Deel af Kiøbmændene skulle bukke under.
Viborger Samler, 1817-12-29
J de sidste 14 Dage er her forefalden 6 til Selvmord, noget som er gandske uhørt. En Mand som da han blev erindret om at betale fine Skatter, af Fortvivlelse tog Gift, blev reddet ved hurtig Hjælp. Mange Mennesker mangle den Taalmodighed og det Mod, som udfordres for at bære de Byrder som Tidsomstændighederne paalægge Enhver at os. Det var at ønske, at der blev indrettet Hjælpeinstuter for trængende Borgere.
Viborger Samler, 1817-12-29
Indenlandske Tidender. Kiøbenhavn, den 22de December. Jfølge Skrivelse fra Smyrna af 31te October er denne By, saavel som hele under det derværende Danske Consulat henhørende District fri for Pesten. Det samme er Tilfældet med heele Egypten.