JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-08-31
Til Mag. Lindberg læses i "Kbhpst." følgende Linier fra Blok-Tøren. "Troer Du og virkeligt selv et Ord af Din prækende Statsklogt? Mener Du: Folkethings=Stat er kun et StænderpartiDen saameget omtalte franske Greve har taget sig en lille Sviptour i Selskab med det spanske Dandserpar til Norge, men vender om kort Tid tilbage til Kbhvn. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-08-31
Den nuværende Redacteur af "Den Frisindede har ladet udgaae en foreløbig Opfordring til Claudius Rosenhoffs literaire Venner og Velyndere, om at subskribere paa dennes tidligere æstbetiske Arbeider, for derved at tilveiebringe de Mulcter, hvori han nylig er bleven dømt. (Da.)
Viborger Samler, 1840-08-31
Ved Hs. Majestæts Ophold i Jtzeboe indfandt Stænderforsamlingen sig hos Ham den 20de d. M. om Morgenen Kl. 9. Ved denne Leilighed rettede Præsidenten Dr. Balemann følgende Ord til Allerhøistsamme: "Deres Kgl. Majestæt. Deres troe Stænder have idag indfundet sig, for at bringe Dem sin Hylding ved Deres første Ankomst til dette Land. De føle sig lykkelige ved Deres Majestæts og Deres ophøiede Dronnings Nærværelse, paa denne Plads for deres Virksomhed, glæde sig ved at kunne udtale for Dem de Følelser af Ærefrygt. Hengivenhed og Troskab, af hvilke de ere dybt gjennemtrængte. – Holsteen, Deres Majestæt, er et tydsk Land Holsteneren er af tydsk Herkomst, ligesom Stamherren fordet Oldenborgske Huus, fra hvem dets Fyrstestamme er udsprungen, Tydsk Redelighed og Sandhed, tydsk Troskab imod den nedarvede Fyrste, ere de Dyder, som vore Fædre have givet os i Arv Troe have disse Deres Majestæts Forfædre til alle Tider beviist sig. Troskab have vi Holstenere stedse bevaret mod Deres umiddelbare Forgænger i Riget; thi vi ærede hans redelige Villie, at befordre sit Lands Lykke; erkjendte derhos de mangfoldige Velgierninger, som dets Beboere ere blevne forundte af ham, Den samme Troskab bevare vi for Deres Majestæt, Thi Troskaben fremspringer af Tiltroen. Og vi troe fast, at D. Majestæt, ligesom Deres i Herren hvilende Forgænger, vil opretholde tydsk Sprog og Sæder, tydsk Lov og Ret, tydske Indretninger, saaledes som de længe have bestaaet i dette Land, at De vil tilstaae Deres tydske Undersaatter en passende Deeltagelse i Lovgivningen og Forvaltningen af Staten og dens Communer, at De vil forunde det Baand, som fra Arilds Tid knytter dette Land til det tilgrændsende Hertugdomme Slesvig, Deres Beskyttelse, Vi troe paa de Forsikkringer, som D. Maj. gjentagne Gange har givet, at anerkjendte Brøst i Statsforvaltningen snarest mulig skulle afhjælpes. - Deres Majestæt behage huldrigt at modtage den paa saadan Tiltro grundede Bevidnelse om Troskab, som Deres tydske Folk bringer Den ved dets Landrepræsentanter. Nyd med Deres kongelige Ægtefælle mange Aar de Velsignelser, som Deres følgerige Anstrængelser for Landets Vel ville udbrede over dette Gud bevare vor Konge!"
Viborger Samler, 1840-08-31
Hs. Majestæt behagede derpaa at svare: "Jeg er meget glad ved her at see mig omringet af den holsteenske Stænderforsamlings Medlemmer, og personlig af kunne takke Dem for de udtrykte Følelser af Troskab og Hengivenhed. En Holsteners Trofasthed er bleven til et Ordsprog, og mine Forfædre have bygget derpaa, ligesom og saa jeg vil bygge derpaa. Jeg ønsker endnu at sige Stænderforsamlingens Medlemmer, hvor kjært det har været mig at erfare, at De ere gaaede over til Raadslagningen og Communanordningen; jeg anseer det som et Beviis paa Deres Tillid, idet De har knyttet det til Andragender, som jeg vist vil tage Hensyn til. Kun gjensidig Tiltro imellem Hersker og Stænder kan sikkre Stændernes nyttige Virksomhed, og opfylde denne Jnstitutions ophøiede Stifters Øiemed. – Jeg maa beklage, at Nogle føre det Sprog og foresige Folket, at raadgivende Stænder ikke kunne have nogen Betydning; kun da have de ingen Betydning, naar Landsherren ikke agter paa deres Andragender, deres Raad; men dette vil De ikke vente af mig. Naar jeg i vigtige Anliggender, hvor det kommer an paa Forandringer i denne Jnstitution ikke kan opfylde Stændernes Andragender, maae De være overbeviste om, at høiere Regentpligter forhindre mig deri idet jeg i disses Udførelse ligesaa meget maa vide at vedligeholde mine Undersaatters Høiagtelse, som deres Kjærlighed. - Modtager Forsikkringen og min særdeles Velvillie.
Viborger Samler, 1840-08-31
Henrik Steffens opholder sig i denne Tid i Hamborg og bliver af Hs. Majestæt, vor Konge, behandlet med den største Udmærkelse. (Da.)J Landsbyen Blunkau i Wagrien under det adelige Gods Sierhagen udbrød Natten imellem den 11te og 12te dennes Jld i et Huus, der blev beboet af en Familie med 10 Børn, af hvilke det yngste var 1/2 Aar gammelt. De Ulykkelige opdagede ikke Jlden, for den allerede havde naaet deres Seng. For at redde Børnene kastede Moderen dem ud af Vinduet imod Faderen; men for de alle vare reddede styrtede Loftet ned og bedækkede Moderen og de tilbageblevne Børn. Det lykkedes vel Faderen at trække dem Alle ud af Flammerne; men han selv blev derved skrækkelig forbrændt over hele Legemet og skal for nogle Dage siden være død under usigelige Qvaler. De øvrige Medlemmer af Familien ligge under Lægebehandling, og der bliver sørget paa det bedste for dem, tildeels efter Foranstaltning af Gods besidderen, Grev v. Plessen.
Viborger Samler, 1840-08-31
To i Nærheden af Kiel beliggende adelige Godser, Dänisch Nienhof og Hohenhein, ere af Grev Rantzau blevne solgte til en Hr. Adami i Bremen for 22,7000 Rd. Cour.
Viborger Samler, 1840-08-31
For nylig har Eieren af Hovedgaarden "Rønnebeksholm med underliggende Gods (tæt ved Nestved), Justitsraad, Universitetsforvalter T. L. Gruner, solgt denne Eiendom til en Hr. Tofte for 135,000 Rbd. Efter Sigende har Hr. Gruner for omtrent 10 Aar siden kjøbt den for nogle og Halvfemsindstyve Tusinde Rbd.
Viborger Samler, 1840-08-31
Aalb. Av. har meddeelt, at Cand. Theol. Rørdam efter Sigende skulde være udnævnt til Præst i Nidløse. Dette Rygte erklærer Red af Ribe Av. for falskt. "Aarh. Av. kan forudsige Folks Død. Den berettede saaledes d. 21de ds, at Geheime-Conferentsraad Rothe var død, hvilket Dødsfald imidlertid først indtraf d. 22de
Viborger Samler, 1840-08-31
Ledige Embeder. Vicepastoratet for Sandbye Menighed under Lollands Falsters Stift. Gl. Angivelse 250 Rd. - Et Professorat ved Modelskolen.
Viborger Samler, 1840-08-31
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 14de August er Tiendecommissair, Cand. juris H. J. R. Føns til Ørslevkloster, udnævnt til virkelig Justitsraad, og Forligelsescommissair P. Seest i Veile, til virkelig Cancellieraad. Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 22de August ere Cadetunderofficererne J. C. Tuxen og J.C. Kraft udnævnte til Secondlieutenanter.
Viborger Samler, 1840-08-31
Under Generalpostdirectionen: Den 27de Julii er Premierlieutenant Baller ved det Slesvigske Jnfanterie-Regiment udnævnt til Postmester i Burg.
Viborger Samler, 1840-08-31
Reisende. Med Dampskibet fra Aarhuus til Kallundborg, den 27de August: Adjunct J. Røgind, Mad. Græbell med Datter, Jomfru Mathiesen, Cand. juris C. Dahl, Frøken C. Blom, Jfr. Houmann, Fuldmægtig Schytte, Enkemadame Wegener med Søsterdatter, Typograph Kirkerup, Premierlieutenant v. Junghans, Stud. theol. N. Sehestedt, Madame Reffernack, Adjunct Hagen med Kone, Kjøbmand Hartvig, Hørkræmmer Tvermoes, Handelsbetjent Jessen, Stud. juris P. Lillienskjold, Studios. Chr. Monberg, Handelsbetjent J. Bech, Kjøbmand A. Worm med Kudsk og Eqvipage, Bygningsconducteur Thielemann, Elev L. Bentzen, Cand. juris E. Banner, Jomfruerne S. og H. Jensen. - Fra Samsøe til Kallundborg: Skipper Svane.
Viborger Samler, 1840-08-31
Med Dagvognen fra Viborg til Aarhuus, den 30te Aug.: 2de Frøkener Øllgaard.
Viborger Samler, 1840-08-31
Copulerede i Horsens Kirke i Vensyssel den 27de August: Hr. Proprietair Peter Ahlmann til Langholt og Frøken Abel Hoff af Viborg.
Viborger Samler, 1840-08-31
AVERTISSEMENTS. J disse Dage har forladt Pressen: Syv Aar i Nordgrønland, af Joh. Chr. Wilh. Funch, Sognepræst for Thostrup og Roum Menigheder, og faaes heftet i stivt Omslag for 1 Rbd. i de fleste af Landets Boglader samt hos Forlæggeren P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-08-31
At jeg har nedsat mig her i Byen som Bagermester, og at jeg fra imorgen af daglig har Udsalg af saavel Rug- som Hvedebrød, undlader jeg ikke at bringe til de Æredes Kundskab, der ville forunde mig deres Søgning, forsikkrende mine Kunder den reeleste Behandling. Min Boepæl er hos Uhrmager D. Fog i St. Mathiasgade. Viborg, den 20de August 1810. L. A. Høyer, jun.
Viborger Samler, 1840-08-31
Provsti=Sæderng kan faaes tilkjøbs i større og mindre Partier paa Hovedgaarden Randrup ved Viborg, naar man henvender sig desangaaende til Eieren J. H. Faber. Opbydelse. 479 Rbd. 5 Mk. 11 s. Umyndiges Midler.
Viborger Samler, 1840-08-31
under Middelsom og Sønderlyng Herreders Overformynderi kunne mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans. Middelsom og Sønderlyng Herreders almindelige Overformynderi. Viborg, den 19de August 1840. Rod.
Viborger Samler, 1840-08-31
Ved Proclama som læses ved Herredstinget og Landsoverretten i Viborg, ere Creditorerne i følgende Dødsboer, nemlig: 1) efter Gaardmand Jens Mortensen i Dommerbye, Fiends Herred, Viborg Amt, og 2) efter Ane Marie Pedersdatter og Mand Jens Nielsen af Gundelund i samme Herred og Amt, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fjends=Nørlyng Herreders Skifteret. Viborg, den 27de August 1810. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1840-09-01
No. 140. Kongelig allern, privilegeret. 68 Aarg. Dito Tiende.
Viborger Samler, 1840-09-01
Viborg . Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. gaae saadanne Tirsdagen den 1ste September 1840.
Viborger Samler, 1840-09-01
Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-09-01
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Oppositionsbladet "the Times" billiger, at Regjeringen vil trænge Mehemed Alis Magt til bage indenfor snevrere Grændser, at Syrien befries fra det Aag, under hvilket det sukker, og at Handels veien igjennem Ægypten som neutralt Lanvindiceres for alle Magter; men det misbilliger de Midler, hvorved disse Øiemed skulle opnaaes, det misbilliger de Operationer, der skulle være anviste den ved Sebastopol opstillede 200,000 Md. stærke russiske Hær, det harmes over de øvrige Magters strafværdige Connivenmed Hensyn til Constantinopels muligt stedfindende Besættelse af russiske Tropper, og det erklærer, at ingen Erstatning kunde være stor nok til at opveie de Tab, som Constantinopels Besættelse af Russerne vilde medføre for Englands Jnteresser. Morn. Chron, erklærer, at Frankerig ikke, uden at svigte de af det hidtil fulgte Principer, kan intervenere for at tilintetgjøre de fem Magters Forholdsregler, og at intet fransk Ministerium, saalænge Louis Philippe lever, kan nære den Jdee at modsætte sig nogen Forholdsregel, der har til Formaal at bringe Londoner-Tractaten til Udførelse.
Viborger Samler, 1840-09-01
Orienten. Paris, den 19de August. Ved et lykkeligt Tilfælde skriver en af Augsb. Allg. Zeit. Pariser-Correspondenter er jeg bleven sat istand til at meddele den (Redactionen af Augsb. Allg. Zeit.) følgende særdeles vigtige Actstykke (Memorandum, der af den britiske Statssecretair for de udenlandske Anliggender skal tilstilles den franske Gesandt i London.), – der kaster et klart Lys i det orientalske Spørgsmaal – dette Spørgsmaal, hvoraf Europas Fred er afhængig. – Af dette Actstykke meddeles Følgende: "Da de 4 Hoffer undertegnede Quadrupelalliancen, kunde de ikke andet en føle den meest levende Bekymring over at see sig forladte af Frankerig i et væsentlig europæisk Anliggende. Men den ne Bekymring formindskedes ved Frankerigs gjentagne Erklæringer: at det Jntet havde at indvende imod det Forlig, til hvis Antagelse de fire Magter ønskede at formaae Mehemed Ali, at det i intet Tilfælde vilde modsætte sig de Forholdsregler som de fire Hoffer i Forening med Sultaner maatte ansee at være fornødne, for at erholde Paschaens Samtykke, og at den eneste Bevæggrund, der afholdt det fra at slutte sig til de øvrige Magter, beroede paa særegne Hensyn, der gjorde det umuligt for den franske Regjering at deeltage i Tvangsmidler imod Mehemed Ali. – De 4 Hoffer nære derfor det grundede Haab om at deres Adskillelse fra Frankerig i dette Tilfælde kun vil være af kort Varighed, og paa ingen Maade forstyrre de oprigtig venskabelige Forbindelser, som de saa levende ønske at bevare med Frankerig, desuden henvende de sig indstændig (aver instance) til den franske Regjering, for i det mindste at erholde dens moralske Understøttelse, om de endog ikke tør gjøre Regning paa en materiel Medvirkning. Den franske Regjerings Jndflydelse i Alexandrien er mægtig. Kunde desaarsag de fire Hoffer ikke alene haabe, men endog fordre af den franske Regjerings Venskab, at den vilde opbyde sin Jndflydelse hos Mehemed Ali, for at formaae denne Pascha til at antage Forligsvilkaar, der ville blive ham forelagte af Sultanen? – Naar den franske Regjering paa denne Maade virksomt kunde bidrage til at sætte en Grændse for Vilderedet i Levanten, da vilde denne Regjering erholde et nyt Krav paa alle Fredelskendes Taknemmelig hed og Agtelse. Ministeriet for de udenlandske Anliggender, den 15de Juli 1840." (Retop den Dag, da Conventionen afsluttedes.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Over Wien berettes fra Constantinopel (6te Aug.),at det tyrkiske Ministerium er officielt underrettet om Quadrupelalliancens Afslutning. Rifaat Bey, forhen tyrkisk Gesandt i Wien, er beordret til at begive sig til Alexandrien, for i Sultanens Navn af meddele Paschaen de Betingelser, som Sultanen, og de 4 store Hoffer ville tilstaae ham.
Viborger Samler, 1840-09-01
Wien, den 17de August. Det stadfæstes, at Urolighederne i Syrien ikke ere endte; man vilde endog i Constantinopel have Efterretning om nogle Fordele, som Jnsurgenterne have tilkæmpet sig over de ægyptiske Tropper. Kun 24 Landsbyer skulle have underkastet sig. Paschaen er i slet Lune.
Viborger Samler, 1840-09-01
The Standard meddeler fra Alexandrien (7de Aug.) den Efterretning, at 19 Linieskibe (12 ægyptiske og 7 tyrkiske), 15 svære Fregatter og en Mængde mindre Fartøier – forsynede med 3000 Kanoner – laae i Alexandriens Havn. Flaaden er opstillet i 3 Linier; dens Flanker ere dækkede ved Batterier, og det synes, at Mebemed er tilsinds at gjøre alvorlig Modstand, Fra Donau af 19de August. Den Mening bekræftes, at de tvende tydske Stormagter kun have tiltraadt Quadrupelalliancen under Betingelser, der garantere Freden i Europa. Ligeledes bliver og den Anskuelse, fremherskende, at Frankerig, uagtet sine krigerske Demonstrationer, ikke vil lægge nogen alvorlig Hindring i Veien for de af Magterne bestemte Tvangsmidler, dersom man skulde see sig nødsaget til at skride til disses Anvendelse Der skal endog med Hensyn til det orientalske Anliggende være gjort en vel ikke officiel, men dog confidentiel Meddelelse, af hvilken man tør drage den Slutning, at Frankerig kun vil yde sin protege en moralsk Understøttelse. Man tør tillidsfuldt haabe, at de Franskes Konge vil vide at finde Midler til at trække sig ud af Øieblikkets Forviklinger. De forestaaende Ministerconferencer i Königswarth ville løs Spørgsmaalet.
Viborger Samler, 1840-09-01
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Det neppe istandkomne nye Ministerium trues atter med Opløsning. Ministeren Gonzalez har trukket sig tilbage, fordi man ikke vilde antage hans Ministerprogram, og dette gik især ud paa, at Dronninger skulde tage Ayuntamientoloven tilbage, og opløse Cortes forsamlingen. Esparteros Holdning er aabenbart forandret. Der siges, at Linage, Chefen for hans Generalstab er kaldet til Øverstcommanderende for Leiren ved St. Roch. Stadfæstes denne Udnævnelse, maa den ansees for en Forviisning, og bestyrke den Mening, at Espartero er bleven en Moderado.
Viborger Samler, 1840-09-01
Preussen. Berlin, den 20de Aug. De igaar fra Warschau ankomne Breve bekræfte den Efterretning at de overordentlige Stridskræfter i det sydlige Rusland, vente paa deres mægtige Herskers Vink for at realisere hans Ord: at gjøre Ende paa Storherrens Sag med det tyrkiske Riges Hovedrebel. Kun med Hensyn til Maaden, hvorpaa dette Anliggende skal udføres, oppebie man Udfaldet af de mundtlige Conferencer imellem høitbetroede Mænd og de høie Allierede samt disses Repræsentanter.
Viborger Samler, 1840-09-01
Hanover. Der skrives fra Frankfurt am Main under 25de August. Staden Celles Protest imod den nye hanoverske Statsforfatningslov er allerede for 8 Dag siden overleveret af Consistorialraad Hessenberg til Forbundsdagen, der har modtaget Petitionen. Flere lignende Andragender ere allerede indtrufne eller underveis hertil, og iblandt disse en Petition med en udførlig Critik over den nye Statsforfatningslov.
Viborger Samler, 1840-09-01
Belgien. Brüssel, den 25de Aug. Kong Leopold er igaar Aftes efter 12 Timers Overfart ankommen fra England til Ostende.
Viborger Samler, 1840-09-01
Orienten. Alexandrien, den 6te Aug. Efterretningerne fra Beirut naae indtil den 25de Juli. Tre af Jnsurgenternes Anførere ere fangne; de skulle føres til Alexandrien. Man er overbeviist om, at Jbrahim ufortøvet vil rykke frem imod Constantinopel, naar de store Magter bringe deres Tvangsmidler i Udøvelse imod Mebemed Ali. Alle hans Venner og Smigrere i Constantinopel opfordre ham til at gaae offensivt frem. - Dette vilde være den største Ulykke, der kunde træffe Mebemed. Hans Stilling er trods Antallet af hans Tropper og Krigsmaterialier yderst svag, thi Tropperne ere slet organiserede, og Materialet er ligeledes i en slet Tilstand. Men hans Vaabens Mængde forblinder ham; han troer at kunne maale sig med enhver Magt. England, siger han, ændser han ikke; Rusland holdes i Skak af Circassierne; han selv staaer i Spidsen for en stor Hær. 4 Jøvrigt erlærer han, at han vil forsvare sig til det yderste, og hellere falde i Kampen end give efter. Wien, den 20de August. Man troer her, at den europæiske Fred ikke trues med noget allvorligt Brud; man formener, at to Maaneder ville hengaae, førend man kan erholde af Mehemed en definitiv Erklæring paa de fire store Magters Fordringer, og Magterne kunne blive enige om Maaden, hvorpaa Tvangsmidlerne skulle udføres. Jmidlertid indfinder Vinteren sig, og giør Ende paa alle krigerske Demonstrationer, og indtil næste Foraar vil man sikkert kunne udtænke Midler til at bevirke en fredelig Opløsning af det saa skjebnesvangre orientalske Spørgsmaal.
Viborger Samler, 1840-09-01
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-09-01
Kjøbenhavn. Rygtet gaaer i denne Tid her i Byen, at tvende med vort Kongehuus beslægtede Prindsesser nylig ere blevne forlovede, den Ene med en Nabo-Potentats eneste Søn og den Anden med den næstældste Søn af en tydsk Hersker. Jmidlertid er der dog endnu ikke indløbet noget Officielt desangaaende. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Blandt de flere fyrstelige Gjæster, som i denne Tid befinde sig i Altona, er ogsaa Storhertugen af Oldenborg. (Da.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Professor Dahlmann er nu, ifølge Beretning i flere Schweitzerblade, af Regjeringsraadet i Bern kaldet til Lærer i Historie ved den derværende Høiskole istedetfor Professor Kortum. Han erholder den høieste Gage, som er bestemt for ordinaire Professorer. (Da.)
Viborger Samler, 1840-09-01
En Correspondent til Rand. Av. siger, at afd. Dr. Badens Carriere var meget uregelmæssig; men han besad en Mængde ikke vel ordnede Kundskaber. Det bliver ikke hans mindste Fortjeneste, at han var een af sal. Professor Rask's første (kanskee den allerførste) Op muntrere og Patroner. Hans Jd som historisk Samler var utrættelig og udbredt.
Viborger Samler, 1840-09-01
Jfr. Grahn opholder sig i denne Tid i Bourbonne les Bains, for, i de mod al langvarig Svaghed i Lemmerne særdeles virksomme Bade, at søge Hjælp imod den Knæskade, som i længere Tid har holdt hende sengeliggende. (De.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Frue Kirke er atter i denne Tid bleven beriget med Skatte fra Thorvaldsens Haand. J Halveirken over Alteret er hans Frise Christi Vandring til Golgathal, bleven opstillet, og skjøndt den er anbragt temmelig høit, saa at Figurernes Ansigtstræk ikke træde ganske tydeligt frem, tager den sig dog, især i sin Heelhed, herligt udden er 36 Alen lang og 3 Al. høi og tæller 60 Figurer, med Christus, bærende Korset, i Midten, Pilatus, toende sine Hænder, ved den ene yderste Side og Opgangen til Bjerget ved den anden. Foruden denne store Frise ere to særdeles smukke smaa Basreliefs i Marmor opsatte over tvende Fattigblokke, der staae paa hver sin Side af den forreste Deel af Kirken, og endelig er man ogsaa ifærd med at opstille et Basrelief, 24 Al. langt og 2 Al. høit, forestillende Christi Jndtog i Jern salem, over den første Indgang til Kirken, indenfor Søilegangen. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Jblandt den afdøde Geheimeconferentsraad Rothes Fortjenester anfører Berl. Tid., at det var ham, hvis Skrifter og personlige Virksomhed som Assessor i Hof og Stadsretten det især skyldes, at Anordningen om Fora ligelsesvæsenet strax blev practisk opfattet i dens rette Aand, og altsaa den ved samme tilsigtede Beskyttelse for Humanitet og Retfærdighed ligesaa hurtigt som almindeligt blev vort Fædreland til Deel.
Viborger Samler, 1840-09-01
J en Artikel i Fædrelandet, underskrevet "p, hvorden danske Folkecharacteer underkastes en Analyse i Sammenligning med andre Nationer, der alt have modtage, frie Forfatninger, hedder det blandt Andet: "Her er ingen Elementer til voldsomme Uroligheder; ingen krigersk eller krigsvant Befolkning, ingen ældre eller yngre Slægt af Krigere, som har tumlet sig i Slag og Blod; men en fredsvant, rolig, mildsindet Befolkning, som Politiet, uden Hielp af Husarer, magelig kan holde i Orden; herer ingen modstridende Folkeklasser, af hvilke den ene har Fordeel af den andens Tab; men den Enes Fordeel forenes fredelig med den Andens, aflænger ligefrem af den Andens. Og er det danske Folk for bevægeligt, livligt opbrusende, lidenskabeligt, nei, Søvn, Søvn, det er hvad vi her have at frygte for. Den gode, danske Hjeronimus har nu i henved et Par bundrede Aar ligge i Slummer med Nathuen ned over Øinene; først nylig have vi seet ham vaagne og sige: "God Morgen!" Men selv over dette "God Morgen have jo Mange følt si forskrækkede og raabt "Tys." Og da han lavede sig til at stikke Benene ud af Sengen, fandt de, at Bevægelsen, var altfor voldsom og foruroligende, og meente, at de var slette Mennesker, som sagde: "Velkommen op, hvorfor man troede at burde anvende alle Midler for at faae ham til at lægge sig rolig hen, saa det ikke er umuligt at han vender sig paa den anden Side og atter sover ind." Jntraderne af Port- og Passage-Pengene ved Stadens Porte have i de sidste Aar været bortforpagtede for en Sum af 19,000 Rbd. aarligt. Da der i Aar atter skulde holdes Auction over samme blev der kun budet 16,000 Rbd. af den Forening, der i de foregaaende Aar havde havt Forpagtningen. Communalbestyrelsen fandt ikke et saadant Bud antageligt efter Omstændighederne, og en ny Auction blev berammet, ved hvilken de samme Personer kun bøde 14,000 Rbd., hvilket bevirkede, at man bestemte sig til selv at oppebære Jntraderne ved lønnede Betiente for Stadens Regning, i hvilken Anledning man bekjendtgjorde i Adresseavisen, at de, der ønskede en saadan Ansættelse, kunde indgive en Ansøgning derom til Magistraten. Dette bevirkede, at de forrige Forpagtere gave efter og gjorde et Bud, der er blevet approberet, nemlig 19,400 Rbd. aarligt, foruden 1000 Rbd. til Kongens Kasse og 340 Rbd. til Castellet Frederikshavns Skole. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1840-09-01
Den stettinske Dampskibs-Expedition i Kjøbenhavn bekjendtgiør, at, efter det i Stettin paa Dampskibet Dronning Maria foretagne Eftersyn, vil det først til Foraaret, eftet at have erholdt en ny Kjedel, igien kunne sættes i Fart, og at, da det Dampskib, som af det kongelige preussiske Postvæsen var blevet overladt for at vedligeholde Farten, paa den hertil gjorte Reise ikke er blevet befundet at egne sig dertil, maa denne Dampskibsfart for iaar ansees som ophørt. (Fædrl.)