Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-01
Stjernehimmelen. i Februar Maaned 1823. (See Følgebladet til Fyens Stifts Adresse-Avis for Januar Maaned. rer. 1. Udmærkede Konstellationer og Fixstjerner. De skjønneste Stjernebilleder, som i Vinternætterne pryde Himmelen, stige nu efterhaanden høiere over Horizonten. Følgende Anviisning til at kjende samme lader sig anvende den 1 Februar omtrent Kl. 9, og næsten 4 Minuter tidligere hver Aften indtil Kl. 7, 12 den 28de Februar. Jøvrigt blive de under Januar Maaned allerede betegnede Stjerner, for at undgaae Gjentagelser, ikkun kortelig anførte. a) Melleveien gaaer paa denne Aarstid fra AVvestlig forbi Jssepunktet til 88, i hvilken Strækning bemærkes: Svanen med den klare Denneb, Hovedet af Cepheus, Cassiopeia i NV med sine fem kjendelige Stjerner, der nu have en omvendt Stilling, Perseus med Algenib og Medusa Hoved i V. tæt udenfor Melkeveien, Kudsken høit paa Himmelen ikke langt fra Jssepunktet i SV til V, med den klare Capella paa den nordlige og Tyrens nordlige Hornspids paa den sydlige Udkant. Noget længer nede er Orions Kølle og Tvillingernes Fødder, hvorpaa den sydlige Deel af Melkeveien gaaer igjennem de lidet mærkelige Stjerner af Eenhjørningens Forkrop, Bogtrykker=Redskaberne og Bagstavnen af Skibet Argo. b) Elliptiken eller Dyrekredsen, hvori Soelbanen findes, har paa denne Aarstid om Aftenen sin største Høide paa Himmelen og fortjener derfor særskilt at betragtes. Lige i V ved Horizonten findes Soelbanens og Æqvator Gjennemsnitspunkt, eller Od af Væderen i Fiskens billede, hvor Solen er den 21 Marts. Over samme kommer Væderens billede i V til S, kjendelig paa to klare Stjerner i Hovedet, hvorunder Solen er i Tyrens første Punkt den 21 April, derpaa Tyren i S. med dens bekjendte Stjerner, hvor Solen gaaer 4, sydlig forbi Syvstjernen, imellem disse og Hvaderne, og er her i Tvillingernes første Punkt d. 22 Mai, gaaer 5 ½, nordlig forbi Aldebaran, imellem Tyrens Hornspidser i S S V til Tvillingernes Fødder i 8, hvor Solen er ved den nordligste Fod i Krebsens første Punkt den 21 Juni, da den staaer vort Jssepunkt nærmest i en Høide af 582. Nu gaaer Soelbanen, under Castor og Pollux i SSO, som for Tiden vise sig næsten under hverandre, ind i Krebsens billede tæt ved Præcepe eller Krybben i 80, hvor Solen er i Løvens første Punkt den 22 Juli. Herfra berører den næsten det sydlige lille Æsel, gaaer indi Løvens billede tæt forbi Reenlus i O8 O og er 32 længer frem i Jomfruens første Punkt den 23 August, den følger fremdeles Løvens billede til øverst i Jomfruens sydlige Vinge, forTiden lige i O, hvor Solen er i Vægtens første Punkt den 23 September, da Dag og Nat atter ere lige lange. Vi have saaledes nu om Aftenen den hele Deel af Soelbanen over vor Horizont, som gjennemvandres i Foraaret og Sommeret, eller Halvaaret fra 21 Marts til 23 Septbr. Videre sees: c) paa den vestlige Himmel, Nedenfor Cassiopeia og Parseus, i en Triangel med disse hen imod VNAndromedas billede i omvendt Stilling, især kjendelig paa 3 Stjerner (?) i een Linie og temmelig Afstand fra hverandre, af hvilke den nederste er i Hovedet, den midterste hedder Mirak og den øverste i Foder Alamak. Jmellem Alamsk og Væderen sees den store og lille Triangel samt Fluen i VSV. Under Andromeda sees endnu Pegaasus med Algenib i V til N. Scheat til Høire og Markab lige i VIV ved Horizonten. Mellem Andromeda og Svanen er Frederiksære og Øglen. J VSVgaaer Hvalfiskens store billede ned, og imellem den og Rigel findes i SSV Eridanfloden. d) Paa den sydlige Himmel, Næsten lige i 8 glimrer Sirius i den store Hund, og opad imod VOrions skjønne forhenbeskrevne billede, med Haren derunder og Duen ved Horizonten. Til Venstre overfor Sirius opad sees i 88 O den klare Proeyon i den lille Hund. Lavt i 80 er den store Vandslange med Alphard. e) Paa den østlige Himmel er, foruden de forhen under Dyretredsen anførste billeder, den store Bjørn i Ono, imellem den og den store Løve er den lille Løve, imellem Bjørnen og Tvillingerne høit i 80 Lossen, og under Bjørnens Hale Jagthundene og Stjerneklyngen Berenices Haar i ONO. f) Paa den nordlige Himmel: Her er den lille Bjørn med Polarstjernen, Rensdyret, den nordlige Drage, Cepheus og Liren med Vega nær ved Horizonten. Lige i No. staaer Bootos op med Regurus (lidt efter den fastsatte Tid). Den 19 Februar træder Solen ind i Fiskens Tegn, hvilket begynder i Vandmandens Billede. Af Dyrerredsen er følgelig ved Midnat over Horizonten: Tyren, Tvillingen, Kredsen, Løven, Jomfruen og Vægten. 2. De mærkeligste Planter. Uranus er i 82 af Steensukken pheus og Liren med Vega nær ved Horizonten. Lige i No. staaer Bootos op med Regurus (lidt efter den fastsatte Tid). Den 19 Februar træder Solen ind i Fiskens Tegn, hvilket begynder i Vandmandens Billede. Af Dyrerredsen er følgelig ved Midnat over Horizonten: Tyren, Tvillingen, Kredsen, Løven, Jomfruen og Vægten. 2. De mærkeligste Planter. Uranus er i 82 af Steenbukkens Tegn, følgelig i Skyttens billede og staaer op omtrent Kl. 5 Morgen i S. Saturnus gaaer fra 10 til 11, i Tyrens Tegn, er følgelig i Væderens billede, kulminerer imellem Kl. 5 og 4 og gaaer ned imellem Kl. 12 og 10 Aften. Jupiter gaaer fra 8 til 108 i Tvillingernes Tegn, er følgelig i Tyrens billede, kulminerer imellem Kl. 6 1/2 og 5 Aften, og gaaer ned imellem 2 1/2 og 1 Morgen. Mars er i Fiskens Tegn, Vandmandens Billede, og forsvinder i Aftenskumringen paa den vestlige Horizont. Venus gaaer fra Løvens 118 til Jomfruens 102, fra Kræbsens til Løvens billede, og gaaer ned imellem Kl. 5 og 6 1/2 Aften.