Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-02-14
Medens hiint gruelige Folkespløb den 28de Januat i Storbrittanniens Hovedstad, der nær havde kostet dets Regent Livet, droge paa en anden Kant af Staden en heel Deel Personer i Procession til Parlamentet, bærende et Dusin Bønskrifter paa Skuldrene lig Musketer. En af Processionen har et Knippe Pile til Tegn paa Samdragt og Styrke. Saasnart Folket var harangueret af Hr. Hunt, treen den halvgale) Admiral Cochtane frem og erklærede, at han vilde vaage over Folkets Rettigheder. Som i Triumf blev i han paa sine Matrosers Skuldte baaret i en Steel til Parlamentet og Folket marscherede efter i sluttede Geleder. Dog snart kom han igjen ud og fortalte Almuen, at Prindsregentens Tale var som man havde ventet den, og at Folket aldeles blev bedraget i dets Forhaabninger. Nu var det først at Tumulten begyndte ret for Alvor. Allerede i Forveien havde Folket yttret sin Uvillie over at see sin Fyrste ved det fra delige Op og iført militair Dragt, thi Uniformer ere Engellænderne forhadte naar de bæres i Fred, til Stads og af Jkke Militaire, vel tog Hs. K. H. en blaa Overkiole over sig paa Hiemveien, men for sildigt. Mærkeligt var det, at Garden ikke satte sig til Modværge og at Prindsregenten ikke lod Opløbsakten oplæse, uden hvilket Militairet aldrig maae bruges mod Bergerfolk i Engelland. At Giæringen blandt Folket ikke allene er i selve Hovedstaden men rundt omkring i hele Landet, skiønnes, deraf, at Statssectetairen for det Jndre har omsendtCirculairet til Grevskabernes Lordlieutnanter (det samme omtrent som hos os: Stiftamtmænd, hvori han opfordrer til, under nærværende Omstændigheder at forstærke den borgerlige Magt, opmuntrer de anseeligste Huuseiere til at lade sig indrollere som overordentlige Konstabler, samt paalægget de kommanderende Officierer med deres Korpser at holde sig beredte i Nødstilfælde. J Ondbye ved Leicester skulde disse overortentlige Konstabler tages i Eed, menen Sværm Mennester vilde forhindre det, saa at der maatte tvende Kavallerietegimenter til at adsprede dem; samme Aften stak Oprørerne en heel Deel baade Lader og Korn hæsse i Brand. Cobbet. Udgiveren af et satorisk Ugeblad har, i Forbindelse med Hr. Hunt oprettet en frakaldet Reformationsforsamling, hvori man har vedtaget, at alle fattige Folk bør have ligesaamegen Andeel i Eiendommene som de vilhavende Personer, og at der uden en saadan Reform ingen Frelse er at vente for Engelland. Reformationstalerne reise nu omtring i Landet for at stemme Folket og opsætte Petitioner. - Vil man giøre sig et Begreb om hvad disse Folke talere kunne tillade sig at sige, saa læse man blot den Tale som Jrlænderen Philips nyligen holdt i Frihedsklubben i Liverpool, hvori han sagde: "Vel har jeg læst i Historien om Statet som forgik ved Guds Straffe, som ødelagtes ved Hunger, Jld og Sværd, men aldrig hørte jeg nogen Stat forarmes ved Byttet han erobrede i sine Seire. Engelland har endt Curopas Kamp med alt det Blod som Penge kunde tilforhandle, og nu staaer det. liig Egyptens Poramile i den umaalelige Ørken, fuld af Plagt og Død - en Trophæe og en Grav." - Og om Napoleon saade den samme Taler: "Med al hans Storhed havde han mange Feil, saa jeg vil ikke undskylde ham; han frafaldt sine Grundsætninger og hans Lidelser ere retfærdige, men man sige hvad man vil, i Efterverdenens Øine vil han altid være vor Tilsalders Mærkesteen. Hans Bane bestod af voxende Trin; Tioner vare hans Skammel, Kroner hans Legetøi; han fløi fra Seier til Seier; den Mægtige stampede, og Statet og Kongeslægter, og Konster og Videnskaber, og alt hvad Forstanden kan tænke og Fliden fuldende; en fortryllet Skabelse. Han faldt, men hans egen Ærgiertighed e var hans berømmelige Overvinder. Sikkert kan man giøre Regning paa een i politisk Henseende overmaade interessant Sommer, langt mere end de ville ønske som ere Venner af Nationernes Rø lighed og Lykke. Vestenvinden vil vistnok i Aar bære meget Nyt paa Havets Ryg til Fastlandet. En af Nutidens Forfattere har sammenlignet Englands nærværende Tilstand med Frankrigs i 1789, og bemærket: at den samme Overflod som smykker Træet med fine Frugter, ogsaa brækker Grenene under deres Tynade.