JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Den i sit 74 Aar i Erlangen afdøde Dr. Seiler har udgivet over 1700 Skrivter, hvoraf nogle ere oplagte 12 til 16 Gange, maaskee ligesaa ofte eftertrykte og oversatte paa Fransk, Hollandsk, Dansk, Svensk, Ungarsk, Bøhmisk og Pohlsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Offentlige Blade anmærke, at der i ingen Tidspunkt have regjeret flere Potentater i Europa med Prædikat den Første, end nu. Saaledes regjere nu Napoleon den Første, Alexander den Første, Joseph den Første, Hieronymus den Første, Ludvig den Første &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Ved Jlluminationen i Dresden under Napoleons Ophold sammesteds havde Kjøbmand Bauch blandt andet følgende Transparent: Contribuiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Exerciret. Jlluminiret. habe ich treulich, wie es sto einem treuen Sachsen gebühret. Og en Brændevinsbrænder illuminerede blot følgende Ord, Menneskehedens evige og ufrarivelige Trøst: Gedanken sind- og derunder 3 Skydeskiver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Odense Bye=Nyt. Fra den 26de til 29de August. Døbte: Johan Henrik Trützchler Hansk, Adjunct og StiftsKonducteurs Datter, Marie Kirstine Henriette, Fadd. Mad. H. A. Melchior, Barnets Oldemoder og Mad. K. M. Jversen, Hr. Kommandeur v. Kleist, Hr. Rector Heiberg og Hr. Christian, Jversen. Rendemester H. Pedersens Datter, Anne Elisabeth, Dorthea, Fadd. Vognmand J. Hansens Kone, Vertshuusholder R. Rasmussens Kone, Vertshuusholder R. Rasmussen, Kuursmed P. Michelsen, Hvedebrødbager M. Pedersen og Selveier P. Rasmussen af Hjelmendrup. Reebslager J. Jensens Datter, Hanne Richard, Fadd. Mad. Lerche Mad. Hjelmberg, Reebslagermesterne R. Pedersen, P. Jørgensen og N. Rasch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Copulerede: Hans Nielsen Kudsk, og Jomfrue Marie Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Begravede: Andreas Schmidts Kone Christiane Pedersdatter, 59 Aar. Almisselem P. Wests Datter Kirstine, 1/2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Avertissements. At min Morbroder Major Hans Christian v. Brinch er ved Døden afgaaet den 31 August d. A., bliver herved for Slægt og Venner bekjendtgjort. Odense den 1ste September 1807. Bendz. Bøni Krigens Tid, at bedes ved den offentlige Gudstjeneste i Fyens og Langelands Stift 1807, efter høieste befaling forfattet af H. H. Hr. Biskop Hansen, sælges paa Adressekomtoiret for 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Nye hjemkommen rygede Lax og feede Spegesild, er at bekomme hos Kjøbmand J. Nielsen ved Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Efter det af Lundvæsenscommissionen den 14de Junii 1800ved Næsbyehoveds Mølle bestemte Flodemaal, staaer Vandet nu saa højt i Aaen der gaaer til Møllen, at det strømmer over alle Bredder og staaer som en Søe paa de tilgrændsende Lodsejeres Enge og Moser, som derved lider et ubodeligt Tab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
J Forsømmeren indtraf ualmindelig stærk Tørke, men desutagte var Vandet dog endnu den 28de Maj saa højt at mine Karle kunde seile omkring paa mik Enge og Moeser, hvor vi forhen ved disse Tider pleie at unne slaae; da Græsset groer meget tidlig og stærk paa disse Steder. Den 29de f. M. bekom Lodsejerne Ordre at rense Aaen, men det var ikke muelig at komme til Aaen for Vand; men nu indtraf det at Møllekarmen strax efter skulde repareres og Vandet altsaa tildeels maatte udlades, hvilket foraarsagede at Vandet den 17de Junii var af Eng og Moeser undtagen paa de side Steder. Den 22de Junii begyndte vi derfor at slaae og hastede med at faae den smule Høe indsamlet, som der efter Omstændighederne kunde blive, siden man vidste, at der om nogle Dage igjen skulle sættes for Vandet og frygtede derfor at det skulle gaae ligesom forrige Sommer, at man havde slaaet paa de højeste Steder, og just som Høet var tørt blev Vandet opsat og ødelagte det. Den 27de Junii var Vandet ved den stærke Tørke alt bleve høiere, og jeg maatte lade meere en 10 Læs Grøde staae. Hvor forfærdelig fordærvet Eng og Moeser var, nu da Vandet var borte, er ubeskrivelig; Bunden var overtrukken med en Hind eller Skorpe, nogle Steder var et Qvarteer Mos, andre Steder Dynd og bundløs Morads; hvor man tilforn kunde kjøre med Heste og Vogn, kunde det nu ikke bære Mennesker; hvor forhen groede Kløver og det bedste Græs, groer nu Siver, Rør, Flek og deslige Vandarter, foruden at Vandet har gjort store Huller og i det hele undermineret Grunden. En Holm, hvorpaa stod Skov er reven løs fra min Grund af Vandet, og dreven over til Aalykkegaards Grund, og flere er dreven andre Steder hen eller kastet tilbage op paa mine Enge. Megen Skov er herforuden udgaaet, særdeles unge Bøge, og en Deel andet som jeg havde plantet nærmest Engene, saa at denne frugtbare og behagelige Egn bliver til den fæleste Ørk og bundløse Morads, i Fald denne Oversvømmelse skal vedvare. Efter et Tingsvidne jeg har erhvervet om den Skade Vandet giør, taber jeg for min Deel hver Aar 60 Læs Høe og 20 Læs Skov, mit bedste Avretsgræs og selv Korn hvor Vandet staaer op paa Pløie-Jord ved Kreatur=Foer- og ved Gødnings Aftagelse foruden Tørv, i en meget betydelig Mose over 30 Tønder Land stoer, og denne Skade strækker sig paa mange Mile omkring ved Aaen, saa at der skal tabes om Aaret 2000 Læs Høe, foruden Korn, Græs, Tørv og Skov følgelig ødelægges dobbelt saa meget et Aar som heele Vandmøllen er værd. Var Møllen derimod efter min ved Kanalgravningens Begyndelse gjorte Forestilling bleven nedlagt imod at Eieren havde faaet Godtgjørelse derfor, var Egnen her bleven lykkelig og den store Bekostning paa den nye Dæmning var bleven sparet, og mange 100 Tønder Grund var bleven tørre, Fordeelen var bleven stor og af Tønder Gulds Værdie; derimod giør nu Flodemaalet Lodsejerne ved Oversvømmelsen en ubeskrivelig Skade; men min Forestilling blev ikke reflekteret, skjønt Billighed og selv Anordningerne og skadelig Vands Afledning talede saameget derfor, da Møl leieren foruden Vandmøllen nu har faaet en stor Hollandsk Veirmølle, hvorved Malingen kunde godt bestrides.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
De andre Lodsejere have hidtil ikke villet troet at Vandet efter Flodemaalet maatte staae saa højt; thi ingen af de Skade lidende undtagen jeg var tilstæde da Mærkerne bleve sat; men ved det at Møllekarmen i denne Sommer er bleven repareret og Steenpæle sadt, hvorved nogle af dem var tilstæde, ere de bleven overbeviiste om, at Vandet nu kan staae som en Søe over Eng og Moeser, hvar for faa Aar siden, efter det erhvervede Tingsvidne, vor saa tørt, at der kunde avles Høe og tøires Kreature. Kan nogle endog glæde sig over de betydelige Fordeele og Eiendomme de have vunden ved denne sørgelige Forandring, saa har dette og mange fleere Sogne besmeere Aarsag at beklage Tabet. Jeg veed ikke at jeg fornærmer nogen og jeg vilde ei heller for alt Verdens God søge ved Chieauers Gunst eller Gave at skade mine Medmennesker for at berige mig selv; men enhver fornuftig og upartisk Mand indseer imidlertid at det er Uret at andre øde lægger en Mands Eiendom, som han har kjøbt og betalt og hvoraf han maae skatte og skylde til Kongen og Staten: og hvor krænkende det er at see sine bedste Eiendomme sadt under Vand hvo ved al anvendt Fliid og Bekostning daglig gaaer sin Undergang i Møde. Sagen var vel forlængst bleven forandret, om Lodsejerne havde været hinanden troe men der er gaaet meget for sig, som deels er skjult. Nogle haver sagt mig, at dem var givet det gode Raad, at lade mig allene føre Anke; thi kom Vandet af for mig havde det samme Fordeel for de andre som da ikke spildte Penge. Jeg har og i de Aaringer Vandet er bleven opsat bleven ved at klage og havt en Deel Bekostninger, men det har kuns hjul, pen lidet og der er endnu ikke efter Forordningen af 1791de befalede Flodemaals=Merker. Jngen veltænkende Mennesker eller Fædrenelands Venner ville derfor misbillige at jeg offentlig beklager min Nød over den Skjæbne jeg maae friste med dette Vand: thi det er meer end beklageligt og ingen kan troe den Ødelæggelse her skeer, uden den der har seet det og Fremmede, her har taget det i Øiesyn, kan ikke noksom forundre dem derover og med største Deeltagelse beklage der aarlige lidende Skade og Landets Tab. Tarupgaard den 3die August 1807. M. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Torsdagen den 10 September førstkommende om Formiddagen Kl. 3 lader Skomager Johan With 3die og sidste Gang stille til offentlig Auction sit iboende og tilhørende Huus No. 673 i Nedergade, bestaaende af 7 Fag, 2 Etager til Gaden og 8 Fag Halvtag Baghus alt Muur og Bindingsværk med tilhørende Gaardsrum hvorudi en Brønd med godt Vand hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 23de Julii 1807. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Paa Adressecomtoiret faaes: Bloch, S. N. J. Dr. Kortfattet Veiledning i det græske Sprog Grammatik, en Omarbeidelse af Forfatterens større Sproglære 1807), 2 Mk. Hudtwalcker, C. M. Communionbog for menig Mand, oversat ved A. P. Meden (1802), 1 Mk. Brøders mindre Latinske Grammatik nyeste Oplag (1807, 3 Mk. Komus og Momus, 3die Hefte. Penia, ved Assessor Bærens, fra No. 22 til 24 første Aargang - fra No. 1 til 8, anden Aargang. Aarlig 1 Rd. 1 Mk. Spiests Det menneskelige Hjertes Forvildelser i Fortællinger af Spiest, Heyne og Meisner, oversat af D. W. Jacobsen (1806), 2 Mk. 4 s. indb. Grev Falkenstein eller de Besynderlige, to Deele oversat af Haller Krigs=Cancellie-Secretair 1807, 4 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Universitets og Skole Annaler, ved Prof. Engelstoft, 1ste Hefte 1807, 3 Mk. Trykp. 4 Mk. Skrivp. Juridisk Archiv 1807 No. 11 ved Assessor Ørsted, 4 Mk. Trykp. 5 Mk. Skrivp. Hedegaard, J. C. Repertorium for Stambøger og Mottoer, Fortsættelse af den ny Anthologie (1807), 24 s. hefter. Afhandling om alle Slags Søemanøvres samlede deels ved egen Erfaring paa 44 Aars Søereiser deels uddragne af en gelske og andre Skrifter, af O. D. Lütchen Agerbeck, 28 sk. heftet. Bruun, S. Kgl. Landmaalings Jnspektør, Haandbog til Brug ved Inden= og Udenrigsk Mynt, Maal og Vægts specielle Sammenligning forfattet i Tabeller (1807, 2 Mk. Skrivp. og 6 Mk. 8 s., Trykp. Platou, Stoud. Dansk Chrestomatie eller Læse= og Deklamations=Øvelser for Ungdommen (1806), 5 Mk. 4 s. Jansen Biskop, Tale d. 1ste Martii 1807, da Søndags Skolens Stiftelses Dag høitidelighol des paa Aalborg Raadstue, (1807), 6s. heftet. Cimbria, et Maanedskrivt, for November (1806), 1 Mk. heft, Baggesen J. nye blandede Digte (1807), 9 Mk. 8 s. indb. Botanisk Billedbog for Ungdommen, indeholdende en Samling af de almindeligste Markblomster omkring Kjøbenhavn, 1ste Hefte, 3 Mk. 83. Ørsted, A. S. Supplement til den afdøde Gurl. Lieuten. Nørregaards Forelæsninger over den Danske og Nørske privat Ret 2den Deel 1806), 1 Rd. Bion og Moschuses Smaadigte, oversat og med Anmærkninger ledsagede af T. C. Gundelach (1807), 4 Mk. 8 s. Clausen, H. G. Prædiken paa Fredsfesten den 1ste Jan. 1802, 12 s. heftet. Komus og Momus 4de Hefte 1807. Collumella, Moderatus, om Landoeconomie, oversat og oplyst med theoretiske og praktiske Anmærkninger af J. Frechland, 2den Deel 1807) 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Heiberg, T. S. Udsigt over den mærkelige Jldebrand i Snoldelev den 14 November 1806 med de dermed forbundne Omstændigheder (1807) 1 Mk. 14 s. Museum, Nr. 1 af W. S. Resch Translateur 1807), 28 sk. heftet. Botanisk Billedbog for Ungdommen, indeholdende en Sam og af de almindeligste Markblomster, som voxe vildt i Egnenom kring Kjøbenhavn 1807), 2det Hefte 3 Mk. 8 s., heftet Winsnes H. M. Regimentsqvarteermester, Vinteraftener anvendte paa Betragtninger over Tvillingsfolkets Sprog mellem gode Venner (1807), 3 Mk. Gierlev, A. C. Breve over Jtalien og Sicilien paa en Reise i Aarene 1803 og 1804. 1ste Deel (807) 15 Mk. indb. Baggesen J. Digtervandringer eller Reiser i Europa i Begyndelsen af det 18de og mod Enden af det 19de Aarhundrede 1ste Deel (1807), 2 Rd. 12 s. Botanisk Billedbog 3die Hefte 3 Mk. 8 s. Mule U. C. Skildringer af Hovedbegivenhederne i den gl. Historie for Ungdommen 1807), 4 Mk. 8 s. Kindervater C. V. Præsten som Taler, Lærer og Fader for sin Meninghed især paa Landet; fordansket ved A. P. Meden, Kapellan i Aalborg (1807), 10 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-02
Endskjønt jeg ikke formoder, at min afdøde Mand Møller og Hestehandler Henrik Wædele af Ruggaards Mølle heri Fyen har efterladt sig nogen Gjeld meere eller videre end den mig ved hans Dødsfald var bekjendt; saa indkaldes dog herved Enhver, som hos ham har nogen lovmæssig Fordring tilgode med saadant atfremkomme, da de i saa Henseende hos mig kan vente prømte Betaling efter befindende Omstændigheder af Fordringens Rigtighed. Ligeledes indkaldes herved enhver Anden, som maatte være noget skyldig til ham enten af laante reede Penge efter ihændehavende Gjældsbeviser skyldigværende paa Hestehandel, hvorover en nøiagtig Protocol er ført eller af hvad andet nævnes kan som nu til Boet er forfalden, at udbetales. Disse Debitorer, uden videre Navns Nævnelse ville snarest muelig, behageligst indfinde sig med saadan Betaling enten til mig selv eller min antagne Laugværge, Justitsraad og Landvæsenscommissair Leth paa Aalykkegaard hvilken sidste ellers i begge Henseender afgjør og forqvitterer Alt. Ruggaards Mølle den 27 August 1807. Som Laugværge, Kirstine. F. J. Leth. Sal. Væddeles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Krigstildragelser i Danmark. Fra Sjelland haves allerede en Skrivelse af 27 August som melder, at Generallieutenant Castenskjold staaer ved Kjøge bag Ellinge Aae og ventede samme eller følgende Dag General Oxholm med sit Korps, som tillige med bringer adskillige Feldtstykker. General Castenskjold har allerede et anseeligt Rytterie og Artillerister nok, til at betjene Skytset. En heel Deel Geværer ere ogsaa i Vente. Som en Mand af Anseelse i Kjøbenhavn skal have yttret, ventede Engellænderne daglig Ordre at indskibe sig igjen En Engelsk Officeer skal underhaanden have ladet sig forlyde med, at deres General har deklareret: at han med sin nu havende Styrke Jntet af Betydenhed kan udrette imod os; men maatte afvente Forstærkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Til Korsøer skal være ankommen følgende halv officielle Efterretninger: Fra Lolland og Falster skal alt være ankommen flere Batailloner Landværn."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Den Engelske Armee anslaaes med Kavallerie og Artillerie til 16000 Mand. Den skal have forskandset sig ved Frederiksberg og i øvrigt holde god Mandstugt. I Kjøbenhavn, hvor, som i hele Danmark, ikkun lyder een Stemme for Kongehuus og Fødeland, venter man hvert Øjeblik paa Signal af General v. Castenskjold til at gjøre et kraftigt Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Det skal ikke være sandt, at Frederiksværk er besat af Engellænderne. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Denne Opfordring besvarede Generalmajor Peimann paa en Maade, der egner en kjæk og trofast Dannemand og oversendte den derpaa til H. K. H. Kiønprindsen tilligemed følgende Skrivelse: "De i Opfordringen yttrede Advarsler og Trudster er en under lignende Omstændigheder ikke usædvanlig Form; men hvis man derved troede at gjøre Jndtryk paa mig, har den aldeles forfeilet sit Maal. Naadigste Herre, De være overbevist om, at jeg efter Pligt skal forsvare mig til det Yderste og at Kjøbenhavn, under min Kommando, aldrig skal falde i Fjendens Hænder inden ved en Storm, om hans Magt endog var større end den virkeliger. Jeg vil stræbe, at værne om vor Ære og ende mine Dage som en tapper Soldat og Deres Kongl. Høiheds tro Tjener, Kjøbenhavn den 21 August 1807. Peymann."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Ogsaa har Amtmand Levezau i Pinneberg udstædt en patriotisk Opfordring til Jndvaanerne i hans Distrikt, hvorhan tilkjendegiver dem Hs. K. H. Kronprindsen Villie, 4 de skulle ile med at oprette en Milies til Kysternes Beskyttelse mod fjendtlig Landgang, saalænge til de regniaire Trox. per kunne komme til Hjelp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Efter sikre Privatrelationer var Jntet af Vigtighed passeret ved Kjøbenhavn endnu til den 29de. Det stadfæster sig, at Amager ogsaa er besat af Fjenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Kjøbenhavns Forstæder skulle endnu ikke være afbrændte men Jndvaanerne have faaet befaling at forlade deres Huse, for at disse i fornøden Tilfælde kunde sættes i Brand og alle Træerne fra Blaagaard og Peblingesøen over Bleg dammen ned til Stranden skulde ligeledes omhugges. Foruden General Castenskjolds Korps kommanderer GeneralWalterstorf endnu et særskildt Korps paa 5000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Engellænderne skal have indbildt sig, at vi aldeles manglede regulaire Tropper i Sjelland og ikke havde uden nogle Volontairkorpser, hvorfor de ogsaa spurgte en Kongelig Embedsmand, som var i det Engelske Hovedqvarteer: om han vel troede Kjøbenhavn kunde modstaae en saadan Magt, som han her saae for sig? (11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Vores Kanoneerskalupper ere i uafbrudt Virksomhed og frygte ikke for at give sig i Kast med den vældige Fjende Ligefor Næsen af den Engelske Flaade toge de nylig et Engelsk Koffardieskib og opbrændte det, da det var saa svær ladet, at det ikke kunde komme over Grunden. Ligeledes toges et Nordamerikansk og et Dansk Skib, af hvilke det Første strax blev frigivet som neutralt, og det Sidste bragt i Sikkerhed i Havnen. Ogsaa have Bønderne paa Godser Panger i Oldenborg i det Holsteenske annammet en Engelsk Baad og 3 Matroser, som vilde hente Vand Ved Snoghøi og Middelfart ere nye Batterier opkastede; Strandbatterierne ved Frederits og Strib ere tilstrækkelig forsynede og i Kolding venter man endnu flere Batterier, svært Artillerie. Allarmstængerne ere allevegne opreiste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
De Engelske Krigskibe holde sig vedvarende posterede i Store Belt. Fra Nyborg ligge de meest 2 og 2 rundt omkring ud for Riisinge, Kjerteminde og Hindsholm. J Da bet ud for Jndløbet til Odense Fjord sees et stort Skib for Anker. Om Dagen ere enkelte af dem i Bevægelse. Allevegne holdes Strandvagt. Nogle Kanoner ere udførte til visse Kystpunkter, Besætningen paa Hindsholm er bleven forstærket med en Eskadron af det Slesvigske Rytterregiment og en Bataillon Jægere. Landværnet og Kystmilicen er ligeledes overalt udmarscheret, og Kjøbstædernes Borger. miliz færdig til at bryde op paa første Vink, hvis det skulde behøves. Med høi Enthusiasme gribe de brave Fyenboer til Vaaben. De skjælve ikke for nogen Fjende; men ville vide med mandigt Mod og mand Kraft at beskytte deres kjære Øe mod ethvert fjendtligt Overfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Foruden Jægertorpset i Kiel, som bestaaer af de Studerende, Seminaristerne og Handelsbetjentene, ere sammesteds oprettet et Borgerkorpsunder Hr. Tamsens Anførelse. J Flensborg oprettes ligeledes et borgerligt Infanteriekorps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
De Danske Undersaatters Patriotisme yttrer sig i alle Provindser. Unge Mænd forsage Borgerlivets Rolighed, træde sammen i Volontairkorps og øve sig ufortrøden i Vaabenøvelser. Andre, hvis Boliger endnu ere forskaanede for Krigens Rædsler, tænke med rørte Hjerter paa deres lidende Medbrødre og deele gjerne hvad de have med dem Deriblandt have adskillige Jndvaanere af Amtet Lygumkloster besluttet at komme de Nødlidende i Sielland til Hielp og i denne Anledning ved en patriotisk Skrivelse til Kronprinden tilbudet et frivilligt Bidrag af 116 Tønder Rug til Hs. Kongel. Høiheds Disposition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Den kommanderende General i Fyen har indberettet at følgende Mænd blot af patriotisk Tilskyndelse, ved Nyborg Fæstnings Proviantering, have ladet udføre adskillige nødvendige Viktualier til Fæstningen, nemlig: Hr. Kammerherre og Amtmand v. Schumacher, Provst Bredsdorf, i Vesterskjerninge og Godsejerne Hr. Berg til Schioldemose og Hr. Lange til Rødkilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Hs. K. Høihed har naadigst behaget at tilkjendegive alle disse ædeltænkende Mænd sin Tilfredshed og Tak for deres udviste Patriotisme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Krigsskuepladsen Udenlands. Den skrækkelige Efterretning: at Stralsund blev beskudt fra Rugen, modsiges nu som aldeles ugrundet. Ved Franzosernes Angreb paa en lille Øe, kastede den Svenske Besætning nogle Bomber, hvoraf et Par hændelsesviis faldt ned i Staden, som Kongen aldrig har havt i Sinde at javne med Jorden. Stralsund har en Fransk Garnison paa 4 til 5000 Mand, og man troer at der snart vil blive gjort Landgang paa Rugen, hvor Kongen endnu befandt sig den 23 August. Fra det Svenske Hovedqvarteer sammesteds forsikkres, at Hs. Majestæt førend Fæstningens Rømning havde foreslaaet den Franske General, at Stralsund skulde erklæres neutral, saalænge den Svenske Armee endnu havde Rugen inde og den Franske stod i Svensk-Pommern; men da dette blev afslaaet og Sverrigs egen Sikkerhed ikke tillod at sende flere Tropper til Pommern. besluttede Kongen at indskrænke sig til Fyrstendommet Rugens Forsvar, der er af største Vigtighed, og efterlod blot Oberst Peyron, med befaling at erklære den Franske General, at Fæstningen nu var overladt til Magistraten og Borgerskabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Det sidstomtalte Søeslag mellem Russer og Tyrker fandt Sted mellem Lemos og Montesanto og varede over 3 Timer. Den Russiske Flaade under Sænavin vandt en afgjørende Seir, uagtet den kun bestod af 10 og den Tyrkiske derimod af 12 Linieskibe. Storadmiralen blev selv saaret i Haanden og omringet af 5 Russiske Skibe, men han og sig tappert og bragte sit næsten ganske ødelagte Admiral, ib, der førte 110 Kanoner, paa Slæbetoug tilbage til Jmbros. 4 store Tyrkiske Skibe bleve tagne af Russerne, 2 opbrændtes og 2 løb paa Grund. Strax efter Slaget blev den Tyrkiske Kontraadmiral tilligemed 3 Kapitainer af hans Division henrettet, fordi han ikke havde taget tilbørlig Deel i Træfningen, hvilket man troer han har undladt af Misundelse over den Algierske Søofficeer Seid Alyshastige Ophøielse til Kapitain Pascha.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Mellem Engelland og Rusland tegner det stedse betænkeligere og alle Engelske Skibe, som skulde afseile til Rusland, ere befalede at blive hjemme. Med Nordamerika lader det derimod som Misforstaaelserne endnu en Gang ere paa Veien at bilægges. (Resten med flere patriotiske Sange følger i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Indenlandske Efterretninger. Med Hs. Kongelige Høyheds Tilladelse har Auditor Mariboe ved Kronprindsens Regiment begyndt at udgive en Tidende i Kiel under Navn af: Danmark i Aaret 1807, hvori han meddeler alle de for enhver Dansk Mand saa højst interessante Efterretninger og Krigsbegivenhederne, der flyde af autentiske og tilforladelige Kilder. Overskuddet af Jndtægten har han bestemt til Understøttelse for vore Medbrødre, som blive saarede i Kampen for Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-04
Under 22 August er fra Coldinghuus Slot udkommen en Kongelig Forordning om en extraordinair Korn- og Fourage=Leverance i Danmark for Betaling til Kgl. Tjeneste. Af hver Tønde saavel kontribuerende Ager og Engs Hartkorn som priviligerede Hovedgaardstaxter, Kjøbstædjorder og alle andre Jorder af hvad Navn nævnes kan (Degneboligers allene undtagne) skal leveres 1 Skpp. Rug, 3 Skpp Havre, 5 Lpd. 6 Pd. Høe og 7 Lpd. 8 Pd. Halm. Dog maae i Lolland og Falster istedet for 1 Skp. Rug leveres 1 Skp. Hvede og for Skpr. Havre 2 Skpr. Byg, ligesom det paa de Steder af bemeldte Øer, hvor ikkun liden Rug og Havre avles, ogsaa skal være tilladt, at levere Hvedehalm for Rug og Havrehalm. Korn. varene skal være gode, sunde og vel rensede og leveres overalt, naar det af vedkommende Oppebørselsbetjente paafordres, med løst og strøget Maal, samt uden noget Opmaal, naar det skeer med heel eller halv Tønde, Skjeppe eller Fjerdingkar.