JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Blandt de Soldater, som under Bonapartes Befaling i Jtalien, har udmærket sig ved personlig Bravoure, befinder sig en Sergeant Lion Aune. Denne har skreven Bonaparte til, og erindret ham om: Athan ved Montenotte havde reddet Generalerne Ram pons og Masses Liv; erobret en Fane ved Dego, begyndt Stormen først ved Lodi, i Fegtningen ved Borghetta været den første som passerede Floden paa Pontons og taget denne Postes Commandant til Fange, og endelig da han selv var falden i fiendtlig Fangenskab, dræbt den commanderende Officeer i Hospitalet og derved forskaffet 400 af sine Medfangne Leilighed til igjen at støde til deres Korpser; hertil bringer han sine 5 Blessurer i Erindring. Bonaparte har under 15de Jan. igjen tilskreven ham og kalder ham den braveste Grenadeer i Armeen, som han har skienket en af de 100de Kaarder der i hans Tid bleve uddeelte. Krigsministeren har befaling at lade ham komme til Paris. Barrere med flere tilbagekaldte Deporterede, have aflagt deres Besøg hos Bonaparte og ere modtagne af ham med megen Godhed. Den første har endog været indbuden til Consulens Taffel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Betienterne ved Politieadministrationen har indgivet en Klage til Bonaparte om deres indestaaende Gage. De skriver: Vi har ingen Brød til Kone og Børn, ingen Jldebrand, og snart vil vi og blive uden Boepæl, da vi ikke kan betale Huusleien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Det er Brigadechef Grosbett, som nyelig har overbragt Depescher fra General Kleber i Egypten til Regieringen. Han har paa sin hele Overreise hverken seer noget engelsk eller tyrkisk Skib. Han fortæller og at Jndvaanerne i Syrien ere meget opbragte imod Storvisirens Armee, formedelst de mange Excesser samme begik ; at den hele franske Armee var bleven forsynet med Klædes Mondurer, hvilket Klæde man havde betalt Kiøbmændene med Korn fra Overegypten. General Kieber havde og taget mange af de i Egypten adspredte unge Mameluker i Tieneste, som skal være meget vel fornøiede med de Franskes Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
I Paris voxer nu Jnvalidernes Antal saaledes, at man ikke meere kan rumme dem i de dertil bestemte Bygninger. Der er desaarsag bragt 1500 af disse Krøblinger til Slottet i Versailles, som nu bliver indrettet til dette Brug. Engeland. Den 18de Januarii blev en nye Note fra den franske Minister Talleyrand overleveret til Lord Grenville. J samme benægter han at Frankrig i Aaret 1793 var den angribende Deel; derimod tilstaaer han, at de forskiellige Partier som siden Revolutionen har hersket i Frankrig, virkelig har givet de andre Magter Aarsag til Foruroligelse. Paa den Punkt, hvor Lord Grenville ønsker en Prinds af den Bourbonske Linie igien til Regieringen, svarer han: Frankrig havde ligesaa megen Ret til at foreslaae Engeland en democratisk Regieringsform eller en Konge af Huset Stuart, som Engeland havde til hiint Forslag. Til Slutning paastaaer han, at der var intet i Veien for ufortøvet at kunne begynde Fredsunderhandlinger og foreslaaer Dunkirken eller et andet Sted til Underhandlingernes Holdelse. Lord Grenvilles Svar er omtrent af lige Jndhold med hans første paa Bonapartes Brev, hvorhos han vedbliver sine i samme givne Erklæringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Den 14de aabnede Vicekongen i Jrland Parlementet i Dublin ved en Tale, og erklærede i samme: At han troede den sidste Revolution i Frankrig ville nu aabne Øinene paa enhver af hans Majestæts Undersaatter der havde ladet sig forføre til Ulydighed, og lagde til, at saalænge den franske Regiering, under hvad Form det end skeede, vedblev sine Planer, med at styrre Enropas Friehed og Rolighed, blev intet andet Valg til overs end at fortsætte Krigen med Eftertryk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Ved det Ostindiske Compagnies sidste Auction, er Varene betale 15 Procent dyrere end forrige Gang Tydskland. Siden Jsens Opbrud paa Rhinen, har Franskmændene i Maynz været meget beskieftigede. Det lader til at de saasnart de høie Vande tillade det. vil slaae en Skibsbroe over Rhinen, og hiemsøge den høire Rhinbredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Man vil nyelig paa Paraden i Maynz have hørt de Ord: Vor Sold Bonaparte, og Fred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Mod de oprørske Bønder i det Odenwaldske, som have modsadt sig Recrutudskrivningen med Magt, hvor, ved 9 Szekler Husarer skal være dræbte og 30 Saarede har General Starray sendt 2000 Mand med 5 Kano. ner og 300 Mand Kavallerie. 36 Bønder og 8 Koner, som havde brugt Magten, ere dømte til at løbe Spits rod. Bønderne ere derpaa indstukne blandt de Militaire og deres Koner bragte til Tugthuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Fra Wien skrives: At der er uddeelt befaling til at alle Keiserlige Korps skal, til Martii Maaneds Udgang, være fuldtallige. Trods de slette Veie, afgaaer der daglig Transporter til Jtalien og Rhinen med Patroner og Kugler. J Østerrig bliver der atter udskreven 2000 Heste til Feldttkiørevæsenet. De i Bøhmen staaende russiske Tropper, som bliver forstærkede med 40,000 Mand, skal under Fyrst Suwarows Commando agere ved den mitterste Deel af Rhinen. Erkehertug Carl ved Overrhinen og General Kray imod Schweitz. General Melas beholder Overcommanden i Jtalien og faaer 10,000 Neapolitanere til Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Adskilligt. J Livorno begynder Handelen med et igjen at blomstre. Der kommer nu talrige engelske Coffardieflaader dertil med brittiske-, ost- og vestindiske Vare, og de rede Penge, som Franskmændene havde fordrevne i de Egne hvor de har opholdt sig, kommer nu igien tilsyne i temmelig Mængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Til Minorka er igien opbragt et fra Alexandrien i Egypten opbragt fransk Skib, som havde mange Kostbarheder ombord, og vurderes paa 2 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Det lovgivende Korps i Haag har tilladt at der maae udføres af Holland til den preussiske Demarcationslinie 15000 Læster Havre, 9000 Centner Høe og 72000 Bundter Halm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Under det franske Militair i Niza hersker en anstikkende Sygdom, som skal have udbredt sig til Grenoble, ja man siger endog til Lyon. Hertugen af Orleans Sønner, skal have søgt om Tilladelse at maae komme til Engeland, hvor de med første forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Bekiendtgiørelser. Hos mig Undertegnede, kan faaes beste og fineste Fyld til billigste Priis, og kan tillige forskaffes en god Condition i Kiøbenhavn, for en Dreng som har Lyst at lære Urtekræmmerhandel, naar han kuns har lært vel at regne og skrive. Hans Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Et smuk lille Sted, imellem Aarhuus og Schanderborg, er underhaanden at faae tilkiøbs. Det er indrettet til Beboelse for en Familie, uden for Bondestanden. Det bestaaer af 7 Fag Stuehuus, 6 Fag til Lade og 5 Fag til Staldhuus, har 3 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, hvortil er saaet 9 Skpr. Rug, der følger i Kiøbet; desuden kan der saaes aarlig 4 Skpr. Byg, 6 Skpr. Boghede og 10 Skpr. Havre, og alt saa tilstrækkelig, at holde Køer og Faar paa. Liebhaberne ville derom henvende dem til Præsten i Wil bye ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Mandagen den 24de Februarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet o. f. D. bliver udi Kiøbmand Dibbelts iboende Gaard her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: endeel Alen Kram, Specerie og andre Vare hans Opbudsboe tilhørende, hvorover trykte Cataloger ere at bekomme, i Aarhuus paa Adresse Contoiret, i Horsens paa Post Contoiret, i Greenaae hos S. T. Hr. Oberkrigs=Commissair Fischer, i Mariager, hos S. T. Hr. Cancellie-Assessor Steenfeldt, i Hobroe, hos Hr. Kiøbmand Due, i Wiborg hos Hr. Landstings=Procurator Stabell, og her i Byen hos Opbuds Commissairerne Hr. Raadmand Bendixsen og Hr. Kiøbmand Finsteen. Randers, den 31te Januarii 1800. Stadfeldt. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
For en Huusholderske er en Tieneste ledig til førstkommende Mai, som anvises fra Adresse Contoiret. i Aarhuus, men det nytter ikke at melde sig uden gode Skudsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
J Strax efter Mortensdag f. A. er mig P. M. frakommen en lysebrun blæsset Hæstekloi andet Aar. Skulde nogen have funden og optagen samme, bedes mig saadant tilkiendegivet til Holm pr. Horsens. Terkel Christiansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Auction. J Følge ergangne Dom, og derefter paafulgte Udlæg, bliver Tunstrup Gaarden, (den mitterste) i Hiørning Sogn, Synderhald Herred, Randers Amt, ved en eneste Auction til den Høistbydende absolut bortsolgt, Onsdagen den 5te Martii næstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet. Gaardens Hartkorn er 10 Tdr. 4 Skpr. 1 tresterdedeel Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb. alt frie HovedgaardsTaxt, hvormed end videre følger den halve Andeel i et Huus der er opbygt ved Syndergaards Leedet, med tillagde Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. ligeledes frie Hovedgaards Taxt. Gaardens Bygninger ere forsikrede i Brandkassen for 1730 Rdr. Disse Eiendomme der alle ligge i en god og frugtbar Egn, opraabes paa tvende Maader, først, at betales til det nu anstundende Snapsting uden Renter og dernæst til Kiøbe=Summens Betaling udi Snaptings Termin 1801 med et Aars Rente. Thi vilde de Lysthavende behage at indfinde sig paa forbemeldte Tuustrup Gaard, hvor Auctionen holdes ovenmeldte Tid, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte, men hvilke i øvrigt for inden kan faaes til Eftersyn, hos Hr. Byefoged Fellumb i Ebbeltoft, og hos undertegnede Auctions-Directeur. Randers, den 4de Februarii 1800. S. A. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Med den Kongelige Pakkepost, er under 23de Debr. forrige Aar fra det Kongelige Post-Contoir i Apenrade, til Horsens Post-Contoir, indløben en Æske i brun Papiir og mk. H. K. og dermed Adressebrev til Hr. Kartberg i Horsens, hvor dette Navn aldeles er ubekiendt. Altsaa bliver dette, herved offentlig bekient ifald Eieren til samme kunne opdages, da at lade den jo før jo hellere affordre, og tillige at giøre Toldclarering. Horsens Post-Contoir den 3die Febr. 1800.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Da jeg haaber at faae en Deel Subskribentere til mit Leiebibliothek, saa overlades det til Læsning for 4 Rdr. aarlig, de 2 Rdr. betales ved Begyndelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
De Herrer og Damer, som har Lyst at subskribere paa samme, behager at melde dem jo før jo kiærere. da jeg ei kan skaffe det complet førend jeg seer et vist Antal af Subskribentere. N. Cortsen, i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
NB. J forrige Avis var i ovenstaaende Avertissement, ved en Skriverfeil kommen til at staae 3 Rdr. aarlig, det Læserne i samme ville rette, ligesom det nu her er rettet, med 4 Rdr. Ligesom forrige Aar, indbydes igien i Aar enhver som har Byg=Hør, Hampe, og Dorfrøe at sælge, at komme til mig med samme. Priserne ere ligesom forrige Aaringer, naar Froesorterne ere godt rensede. - Randers ville Sælgere af samme Sorter Frøe henvende sig til Hr. Kiøbmand Johan Dietrich Juulbye, som der har paataget sig at indkiøbe samme til mig Poul Frausing, Kiøbmand og Kongl. priviligeret Oliemøller, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Efter min Formand sal. Peder N. Møller forefindes endeel pantsatte Gods bestaaende af: 2 Guld Uhre, i Guldring og 1 Par Sølv Skoespender; 1 Dreiels Dug, 12 Servietter og 16 Al. Kramlærred, 6 Par Sølv=Skoespænder, 6 dosin Sølvknapper af adskillige Sorter. Hvilke Eierne herved ærbødigst advares at indløse fra Dato af, inden 2 Maaneders Udgang, ellers bliver Alting bortsolgt, og for det manglende forbeholder min Ret. Randers den 24de Januarii 1800. J. Jørgensen. Brændeviinsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Jens Møller i Bændstrup Bye i Tobberg Sogn, Randers Amt, agter underhaanden at sælge sin Eiendoms Gaard, samme staaer for Hartkorn 5 Tdr. Skpr. som er udskift af Fælledsskabet, til samme er god Ager og Engbund, samt overflødig Mærgel til Giødning, der kan forres og græsses 8 a 10 Bester, 20 a 24 sikr. Fæehoveder, 16 a 18 Faarhøveder; Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai, om samme kan accorderes med Eieren selv, enten samlet eller i Parceller hvilket best kan træffes, og med hver Parselkan faaes af Gaardens Bygning til Beboelse og af dens Besætning til Brug, samt noget Byg og Havre til Sæden, Rug-Sæden er saaet med 7 en halv Td. Liebhabere behage at melde sig jo før jo hellere. Jens Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Da der til Stadens Brænde Magasins Complette ring for næstkommende Vinter behøves en Deel Bøge, Brænde, saa anmodes de, som maatte ville paatage sig at levere noget Partie deraf, af forsvarlig Godhed i dette Aars Sommer ved Bolværket i FrederichsholmsCanal, at melde sig jo før jo hellere skrivtlig hos Magistraten, for at kunde handle om Prisen og øvrige Vilkaar. Kiøbenhavns Raadstue, den 20de Januar rii 1800. Ober=Præsident Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
J Følge Testamente, Kongl. confirmeret den 28de Januarii 1799, skal jeg til min sal. Kones Arvinger udbetale 2500 Rdr. Disse Penge vilde Vedkommende jo før jo hellere behage at lade modtage hos deres Spentrup, den 24de Januarii 1800. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Formedelst min og Kones tiltagende Alder og Svaghed agter jeg underhaanden at bortsælge min her i Byen eiende Gaard, Hartkorn 5 Tdr. 2 Fdkr. hvori er intet indestaaende til Hs. Majestæts Kasse, tilligemed dens Andeel i Stoering Sogns Kirketiende paa meget billige Vilkaar, iblandt andre, at Gaarden med dertil lagte Sæd kan tiltrædes til Mandag, og at Kiøberen med Gaarden kan faae fornøden Besætning, Byg til Sæden og Foeder til at ligge den i Jorden, ved. Denne Byes feede Marker ere saa bekiendte, at de ei behøver min Roes. Gaarden er af nye opbygt, til den kan faaes, 5 Tdr. Rug 15 Tdr. Byg 11 a 18 Tdr. Havre og 3 Tdr. Erter, græsses og forres 10 Bester 16 Fæehøveder og 16 Faar, og avles 40 Læs Høe aarlig. De Lysthavende vilde jo før jo hellere herom henvende sig til mig. Men skulde den ei før underhaanden blive bortsolgt, agter jeg ved een eneste Auction Tirsdagen den 11te Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 paa ligesaa billige Vilkaar at lade den bortsælge her i mit Huus. Bliver den underhaanden solgt, skal det i Adresse-Avisen blive bekiendtgjort. Stoering Bye, den 27de Januarii 1800. Niels Laursen, Paa Allinggaard, staldes med Rug 112 overstaldede Stude, og ere usolgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
Hos Rosenmeyer i Falling er en meget smuk sort 2 Aars Hesteplag, tienlig til en Hengst, for hvem som haver Leilighed og Lyst at holde en saadan, tilfals for billig Priis, saa og en stor enkelt Jern Kakkelovn, en smuk 3 Etage dito, samt et smuk og got messing Beslagen Kiøretøi til 2de Heste, item 8 a 9 Hundrede Al. get ge Bygnings=Tømmer, af Leder og Stolper, naar Liebhabere dertil jo før jo hellere melder sig. Formlys med Bomulds Væger, er at bekomme som 18 s. Pundet, tillige got Liverpools Tobak, Gaase Fieder og guul Steentøi, alt til billig Priis hos Johannes Thomsen. Clastiske Dragbaand og clastiske Armbaand er at bekomme hos Skrædermester Nicolai P. Malm paa Hiørnet af Skolegaden og Skolegyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-05
En skikkelig Dreng der har Lyst at lære Kobbersmed Profession, imodtages strax af Kobbersmed Niels Hjørning i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Kiøbenhavn. Promemoria, Det er hertil indberettet, at 11 Køer paa en Hovedgaard i Danmark pludselig i en Nat ere styrtede, efterat de havde ædt Taxus=Blade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Directionen for Veterinair=Skolen og Statterievæsenet, hvis Betænkning man herover har indhentet, har i den Anledning meldet, at det indtrufne Tilfælde er en temmelig bekiendt Sag, og at flere anstillede Forsog have bekræftet, at Taxtræet er dræbende for Heste, Muulæsler, de drøvtyggende Huusdyr, Sviin, Høns og flere Dyr, samt at det endog er giftig for Mennesker, men at man dog har Erfaring om, at Køer kunne vænnes til at æde det i Blanding med andet Foeder. Denne bemærkning skulle man ikke undlade herved tienstligst at tilmelde Deres Excellence, med Anmodning at bekiendtgiøre samme i den Dem anbetroede Juris diction samt i de offentlige Blade, som udgives i de Steder, der sorterer under samme. Det Kongelige danske Cancellie, den 1ste Feb. 1800. Moltke. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Cold. Knudsen. Monrad. - Westengaard. Til Hr. Geheimeraad og Stiftamtmand Guldberg, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
General=Auditeur og Deputeret i Admiralitets=Koblegiet, Statsraad Nørregaard, Statsraad og Borgemester Flindt, Sognepræsten til Holmens Kirke, Dr. Bloch, Bankdirecteur Larsen og Sognepræsten til Nikolai Menighed, Saxtorff, ere efter Hs. Majestæts befaling, sammentraadte i en Kommission, for at overlægge, paa hvad Maade Hensigten bedste kunde opnaaes, om Hs. Majestæt mueligen kunde blive findet at overlade Holmens Kirke til Benyttelse for Nikolai Menighed istedet for den afbrændte Kirke, og igien at henlægge Holmens Menighed til nye Frideriks Kirke paa Amalienborg, ifald Allerhøistsamme maatte finde for godt at lade denne Kirkes Bygning fuldføre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
J Øresunds=Listen, som udkommer i Helsingøer, berettes, at Pestsygen er udbrudt i Lissabon, og at alle preussiske Skibe, som komme fra portugisiske eller spanske Havne, desaarsag have Ordre at holde den befalede Smittetid af 42 Dage i Sundet. Efterat være fra den Kongelige Qvarantainekommission i Kiøbenhavn gjort Opmærksom herpaa, har det danske Cancellie, under 30te f. M., tilskrevet saavel det Kongelige Departement for de udenlandske Sager, som det Kongelige General Land=Oeconomie= og Kommerce=Kollegium, for at fornemme, om der til samme maatte være indløden nogen Efterretning angaaende denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Under 22de f. M. har det danske Cancellie tilskrevet Professor Baggesen saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
J Charis for 1800, der udgives af Professor Rahbek, findes (Pag. 156) indrykket et Epigram, under Deres Navn, med Overskrivt: Oltids og Nutids Skikke. (Dette lyder saaledes: At en for hele Folket man maae døde, For dets Oplysnings Farlighed at møde. Er gammelt, jødeligt og dumt; Men at for een det hele Folk maae bøde Ved mindste Glimt af Lysets Morgenrøde -Er nyt, og christeligt, og - grumt. "Cancelliet, som ved Forordningen om Trykkefriehedens Grændser, dat. 27de Septbr. 1799, er paalagt at haandhæve denne Lovgivnings Bud, finder sig beføiet til, paa Grund af sammes 13, herved at begiere Deres Erklæring over bemeldte Epigram og hvad der af Dem, som Forfatter, har været tilsigtet? "Da en Mand, af Deres Kundskaber og Talenter, umueligen kan skrive noget, uden Hensigt og Mening, saa venter man, at Deres Forklaring vil blive ligesaa bestemt, som man ønsker, at den maatte befindes tilfredsstillende. Bemeldte Kollegium har derpaa, under 24de f. M., fra ham modtaget følgende Erklæring: At jeg med dette ovennævnte Epigram ingen anden Hensigt har havt end den, som Overskriften umiddelbar angiver, den neml. med Satirens Stempel at brændemærke Menneskeslægtens Fordærvelse, ved i tvende konsentrerede Begreber paa en kontrasterende Maade at karacterisere de to Yderligheder af Vranghed, som jeg finder Hovedtrækkene i Oltidens og Nutidens almindelige Fordomme. Mit Epigram skulde til den Ende være en Medaille, paa hvis Forside billedet af den gamle, og paa hvis Bagside billedet af den nye Histories Afskyelighed var præget. Jeg tilsigtede den største muelige Almindelighed, men vilde tillige, at min Satire skulde være ligesaa æsthetisk kraftig, som jeg troede den historisk og philosophisk rigtig, og valgte derfor til min Skildring ikke blot de stridigste men de stærkeste Billeder.""At en lider for flere, er Barbariets Præg; og paa denne "Dumhed, findes adskillige Exempler i den gamle jødiske Historie. At flere lide for een, er den kultiveerte Egnismes Præg, og hvo gienkiender ikke dens Grumhed" i mangsoldige Tildragelser af den nye christelige Historie?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Jeg haaber, at det Kongelige danske Cancellie vil finde denne min Forklaring ligesaa tilfredsstillende, som jeg troer den bestemt, og vover blot i denne Anledning underdanigst at tilføie: at jeg ulige meer end ved den Bemærkning, hvormed Cancelliet har beæret mig, at en Mand af mine Kundskaber og Talenter umuelig kan skrive noget uden Hensigt og Mening, vilde finde mig opmuntret ved den naadige Forudsætning, at en Mand af min hidtil bekiendte Vandel og borgerlige Opførsel umueligen kan skrive noget i en lovstridig Hensigt. Denne Følelse torde saa meget mere undskyldes, da jeg just er holdt høistbemeldte Cancellies Skrivelse umiddelbar, efterat have nedskrevet hosfølgende tvende Sange *), hvori mit Hierte har talt, og hvorefter jeg ønsker mine Hensigter bedømte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Studiosus og forhen værende Klasselotterie=Kolekteur P. C. Kofod, som af Generalfiskalen var saasøgt for Brevvexlingen, døde den 27de f. M. i sit 28de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Som en Sieldenhed fortiener at anmærkes, at i det lille Belt, mellem Fyen og Jydland er i forrige Maaned et Daae Dyr kommen drivendes paa Jsen, og fanget levende af nogle Forbieseilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Det lille Belt mellem Fyen og Jydland var den 31te f. M. ganske aaben igien; men i Fridericia fortælles, at Driviisen skal have gjort nogen Skade paa Middelfarts og Snoghøys Skibsbroer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Copulerede. J Horsens den 20de Januarii: Hr. Søelieutnant Lillienschiold og Jomfrue Pauline Lederer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Udenlandsk. Frankrig. J Paris bliver der nu oprettet en nye Bank. De første Bankører staaer i Spidsen af dette Foretagende. Dens Capital skal bestaae af 30 Milliloner, inddeelt i 30,000 Actier. Den skal forvaltes af 15 saakaldede Regentere og 3 Censorer. Disse vælges af Actie-Eiere, som hver i det ringeste maae være Eiere af 30 Actier. Der er alt valgt 7, som ere Banqvererne Perregeaux, Leconteur-Cantelen, Malet den ældre, Ballillard, Perrier fra Grenoble, Perree fra Grenville og Notarius Mantors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
General Massena er den 12te Jan. afreist fra Marseille til den italienske Armee. Championer er den 9de Jan. efter en 12 Dages hidsig Feber død i Antibes i sit 37 Aar. Han var et Offer for den italienske Armees elendige Tilstand. Kort for hans Sygeleie overtalede han 4000 Mand at blive, som formedelst Mangel paa alt, vare med deres Fahne paa Marschen til Frankrig. Paa hans Dødsseng beklagede han bitterlig, at han ikke havde endt sit Liv paa Feldtpladsen. Han ud god Taarer da han tænkte paa sin Moder, som boer i Valence, i Drome=Departementet, og bad: at man med Forsigtighed maatte tilmelde hende hans Død og trøste hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Kaperen, de 4 Dievle, er ganske forskudt indløben til Bourdeaux, men har bragt det engelske Skib paa 2) Disse have følgende Titler: Kredssang for det harmoniske Selskab paa Hs. Majestæts Kongens Fødselsdag den 29de Januarii 1800, og Sang i Anledning af Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag, for samme Selskab. 22 Kanoner med sig som Prise, der saa ilde havde tilredt ham. Saaledes har samme Kaper indsendt et andet engelsk Skib paa 18 Kanoner, som den og har gjort til Prise, til Rochelle. Begge disse engelske Skibes Værdie, som vare svær ladte med Colonievare, vurderes til 2 Millioner Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
Den 21de Jan. om Morgenen, som var Ludvig den 16des Henrettelsesdag, fandt man paa Magdalene Kirkegaarden i Paris, hvor Kongens Liig er begraven, en sort Fahne opstilt, med den Paaskrivt: "Revolutionens Offere, nedlæg her eders Beklagelse og Hevn. Over Fahnen saae man et hvid Kors- og paa samme stod de Ord: Ludvig den 18de Leve, Ved Siden af Fahnen, paa Kirkemuren og andre Steder paa Revolutionspladsen, var Ludvig den 18des Proclamation og hans Testament opslaaet. Om Morgenen Kl. 10 blev Fahnen, saavelsom Proclamationerne, efter Consulernes Befaling borttagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-02-08
General Brunes Ankomst til Angers har oplivet Republikanernes Mod. Ved Mons skal 600 Chouans efter en 6 Timers Fegtning, deels være dræbte, deels tagne til Fanger. Man taler og om at de 3 vestlige Departementer skal have indgaaet Fred, saa at blot Manche Departementet er endnu i Jnsurrection.