JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Politiet i Paris lader borttage alle Skildter og Opskrivter over Huusdørene og paa Husene, som findes tvetydige, latterlige eller fornermende for Sprog og Sæder. Dupout de Nurmous, en bekiendt Konventslem og ivrig Republikaner, er afreist fra Paris, for i Nordamerika at drive Agerdyrkningen i det Storre. Hans Kone og Børn har han sendt derover iforveien.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J den Tale Præsident Sieyes den 15 holdt paa Martismarken til Ære for den dræbte Joubert, forekom dette Sted: Du døde, raabte han, tilligemed din hele Berømmelse. Bagtalelsen havde neppe faaet fine Pilehvedsede imod dig. Hvor lykkelig er du, og hvor mande Republikanere misunde dig ikke din Skjebne!
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Til England er hiemkommen en Jamaicaflaade af 110 Seglere, og desuden en anden talrig Flaade med vestindiske Producter. - Den 24 aabnes Parlamentet. Det skal, som man nu veed, blot syle sig med, at anthorisere Kongen til at sende flere Tropper til Holland.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Ved at afgrave Bassinet i St. James Squors, hvor nu skal opreises en Statur for Vilhelm 3, have Ardeiderne funden Nøglerne til Nevgate og mange Lænker, der, som bekiendt, i Tumuren 1780 bleve stiaalne af dette Fængsel og kastede i Vandet. Man fandt ogsaa i Grunden mange Ølhuuskruse, falske Terninger, nogle Guineer, Skillinger og Smaamyndt.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Blandt andre Efterretninger, som en hessisk Skoleraad Hosbach meddeler i et Brev fra Jerusalem af 2 Juli, indført i de frankfurter Aviser, melder han at have opdaget et vigtigt Haandskrivt af det N. Testamente. Om Bonaparte taler han saaledes: Sandt er det, at hans Armee fornærværende meest bestaaer af indføde Soldater, men dette giør ikke meget til Sagen; thi de ere allerede for størstedelen fortreffeligt republikaniserede og disciplinerede Perser Araper, Jøder og Saracener tilbede denne i alle Henseender overordemlige Mand lige meget. Sværmere holde ham for et ovoet menneskelig. Væsen. Franske Grundsætninger og franske Emissarier ere udstrøede over hele Asien.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J det kaspiske Hav udrustes endog en bonapartisk Flotille. "(Hamb. Neue Zeitung.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
De paa Vestindien handlende Kiøbmænd i Londen, have anmodet Pitt om en Understøttelse af 5 Mil. Pd. St. Som Grund herfor angaves: Mangel paa Magaziner til at opbevare det hiemkomne Sukkeri, og at man ikke var i Stand til at betale Jndførselstolden af saa meget Sukker.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Resultatet af den kongel. preusiske Commissions Undersøgelse om Tilberedningen af Runkelrube=Sukkeret, er nu bleven saaledes 15 Cendtner Ruger giver 398 Pund Sirup, og deraf kan tillaves 57 Pund raa brugbart Sukker. Kongen forelegges nu en Tabel over Udgivt og Jndtægt ved Tillavningsmaaden. Pavens sidste Ord vare: "Jeg tilgiver af mit Hiertesgrund alle mine Fiender, og skal ikke aflade, at bede Gud han vil oplyse dem.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J Mayland er lagt Beslag paa mange Hertugers, Marquisers og andre Adeliges Formue og Godser.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Directoriet i Paris har nu dekretteret Dødsstrax for hver den, som giører, antager eller understytter noget forslag om en Fred som kunde fornærme den franske Konstitution eller det franske Gebeets Uafhengighed. (Altonar Merkur)
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Kongen af Spaniens Contramanifest paa den russiske Krigserklæring, er nu at læse. J Slutningen heder det: "Kongen har kun den Almægtige at giøre Regnskab for sine politiske Forbindelser, under hvis Beskyttelse han haaber at giøre ethvert Angreb ukraftig.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
(Alt. Merk.) Den berømte franske Docter Lemonier er død i Versalles i en høi Alder. Endnu i sit 80 Aar givtede han sig med en Dotter af den bekiendte Astronom Lemonier, hans Brøder. Den imellem Russerne og de Franske begyndte Skil at negte Pardon, er nu paa begge Sider ophørt. - Russernes Force bestaaer i Bajonetten. Han faaer kun 6 Patroner, og straffes endnu til, om han opskyder dem alle. Dog menes, at de Biergige Egne i Sveits ville anledige en Forandring der. - Gen. Korsakov har foresponderet med Massena om en Arv, som et ungt Veneske af Zürich tilfaldt efter en rig paarørend i Jndien.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Den 21 blev en Russer indbragt til Alkmaer, som i 4 Dage og Nætter havde sat i Vandet, og næret sig med Blade. Han var saaret. Kanoner og Pontous m.v. afskibes nu fra Berlin til Rhinen.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Den fangne russiske General Hermann skal efter Forlydende, bringes til Paris.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Sidrey Smith melder i sin senere Depesche, at kan har slagen Bonaparte paa nye og taget mange franske Offiserer fangen; Buonaparte undkom.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
De Personer, som skal bivaane Dronningens Nedkomst i Overrig ere Rigsdrosten, Grev Vagtmester Rigskanzier Sparre, Rigtmarskal Grev Oxenstierna, Præsident Grev Kurck, Overkammerherre Grev Posse, Dronnigens Overmarschal, Baron Vachtmester, samt 3 Grevinder.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J Tydskland er det un høieste Mode for Damerne at bruge Turneerhielme.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 28 September og 4 October J neste Uge begyndes Efteraarsmanøvrerne, og Dragonerne fra Odense ere derfor allerede her ankomme. Tropperne kantonere 8te Dage i Egnen af Frideriksberg.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Det asiatiske Kompagnies Actier stige endnu stedse i Prisen.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Den største Gevinst i Klosselotteriets 5te Trækning, 50,000 Rdlr., er falden paa No. 34580 i Hr. Sekretair Schneiders Kollection i Kiøbenhavn. J samme Kollection er desuden udkommen 2000 Rdlr. paa No. 34570. Den paa 5000 Rdlr. udkom i Altona paa Nr. 2053. - Dette Lotterie skal nu atter forandres til neste Aar; istedet for 36000 bliver 44, 100 Nummere, Jndskudt 19 Rdlr. og den høieste Gevinst 60,000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J Anledning af, at Student Kofod havde opgivet Student Sveistrup som Forfatter til det paaankede Blad, hvem Generalfiskalen altsaa havde at søge, er i Hof= og Stadsretten bleven afsagt den Kiendelse: "Sagen bør efter den udtagne Stevning have sin Fremme." Den 3 October afseilede fra Sundet af Nordsøen, til henved 200 engelske Koffardskibe, under Konvoi af 4 Fregatter. Man siger endeel Skibe skal være forliste paa de svenske Kyster; men hvad for nogle, vides ikke.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Den en Tidlang constituerede Amtsforvalter i Korsøer, Vilh. Frid. Vinding, er, efter at være bleven den kongelige Kasse en betydelig Summa skyldig, og derfor dømt til Fæstningsarbeide i Kiøbenhavn i Mangel af Betaling, - undvigt. (Berl. Avis.)
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Befordringer. Under det danske Can lie: Den 13 September er Diakouus F. C. Schwartzi, Bredsted udnævnt til Pastor i Boel under Gottofr Amt.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Under Generalitetet: Den 13 September ere følgende Officerer ansatte ved det, i Følge Resolution af 30 f. M., til en bestandig Garnison for Staden Altona oprettede og det slesvigske Jægercorps anekterede Grenadeer Kompagnie Jægere, nemlig: som Kapitain og Chef den ved det slesvigske Jnfanterie-Regiment a la suite staaende Kapitain J. v. Leschly; som Prem. Lieutenant Sec. Lieutenant v. Danckwerth af Slesvigske Jægercorps, som See. Lieutenai, Sec. Lieutenant v. Holst, af Slesvigsk holsteenske Battallion let Jnfanterie, og som Fændrik, Fændrik v. Lihme af det slesvigske Jægercorps. Samme Dag ler Major v. Rohweder indet Slesvinske Jnfanterie Regiment beskikket til 4de, og Major v. Normand til 5te StabsOfficeer og Chef for det 8de Musketeer=Kompagnie; Stabs=Kapitain v. Schaumberg til Chef for 2 GrandeerKompagnie; Prem. Lieutenant v. Voltelin til Stabs=Kapitain, karakteriseret Premier=Lieutenant v. Müller til virkelig Prem. Lieutenant; Fændrik v. Mudderspach til Sec. Lieutenant, og Fri=Korporal Max des Condres til Fændrik i bemeldte Regiment; ligeledes er Reserve=Kirurg, M. Schiellerup beskikket til Regiments=Feldskiær ved den 1ste siellandske Batallion let Jnfanterie, saaledes, at han tillige skal forrette Tienesten ved den 2 Batallion. - Under Consistorium: Den 4 September er Læreren ved Garnisons-Skolen, Stud. S. Asrach, beskikket til 2den Famulus ved Kiøbenhavns Universitet.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Aalborg, den 11 October. J Anledning af Capitain v. Jakhellins dødelige Afgang haver Hans Kongel. Majestæt ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment under 4de October d. A. allernaadigst udnævnt: Stabscapitain v. Harboe, til Chef for det varante 1ste Grenadeer Compagnie; Primier=Lieutenant v. Moltke, til Stabscapitain; den caracteriserede Primier=Lieutenant von Bruun, til virkelig Primier Lieutenan; Frederich v. Müller, til virkelig Seconde=Lieutenant; og Commandeersergeant v. Krua, til vikkelig Fændrik, med Anciennitet fra 20de December. 1798.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Jagttagelser over Varmen paa Tern. aum. October. Morgen. Den Jdskov ByJensyssel, Begyndelsen døde, har nu, sten i 4 Uger standset, saa at intet Hoved i den Tiid er befundet syg. Bemeldte Sygdom formodes, at hav været af en brøndiginflamatorisk, Art, men ingenlunde den almindelige, eller smitsomme Qvægsyge. Nærmere offentlig Bekiendtgiørelse kan ventes med allerførste.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Predikanterne paa 21de Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Mørch. Hr. Henneberg. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Aalborg Byenyt. Meldt sig til Ægteskab. Den 8 October Muursvend Peder Jensen og Anne Andersdattet.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Døbte. Den 5 October i Budolphi Kirke, Arbeidsmand Niels Christensens Søn Jens, Fadderne: Madame Mørk, Jomf. Søndergaard, Kiøbmændenne Kraft, Kaarsberg, Sødring. S. D. i FrueKirke, Matros Jens Jensens Søn Jens, Fadderne: Frue Baronesse Gersdorff, Jomf. Clausen, Capitain v. Hauch, Lieutenant v. Eisentraut, Kiøbmand Jacob Hop, Viinhandler Kiøler, Mads Galten. Den 8 October i Budolphi Kirke, Parykmager Johan Lorenz, Høcks Søn Niels Peter, Fadderne: Mad. Holm, Jomf. Gleerup, Bager Gysting, Tindstøber Schille, strøm, Skipper Gaarn. Den 9 October Tømmersvend Gregers Nielsens Datter Jnger Marie Fadderne: Mad. Winther, Jomf. Wibroe, Raadmand Gleerup, Lieutenant v. Gruner, Kiøbmandskarl Akker mand.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Begravet. Den 7 October Christian Friderik Schulzes Søn, 4 Dage gammel.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Avertissements. J Følge af at Forsøget med at lade de til Jylland bestemte Breve fra Kiøbenhavn, Sielland og Fyen eengang om Ugen udtage i Odense og forsende med en særskildt Post over Middelfart og Snogher til Weile nu for i Aar ophører den 13 d. M., da samme sidste Gang afgaaer fra Odense den forommeldte Tour, forandres tillige Brevpostens Afgangstid fra Aalborg, saaledes at fra Torsdagen den 17 d. M., da dermed første Gang giøres Begyndelse, og indtil nærmere Bekiendtgiørelse fra General Postamtet i næstkommende Foraar, skal forommeldte Post afgaae fra Aalborg hver Mandag og Torsdag Aften Kl. 10. J Overeensstemmelse hermed er tillige, ligesom forrige Aar fastsat, at i forbenævnte Tidsrum skal Jndleveringen til Brevposten ved Aalborg Postkontoir skee om Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til Kl. 8 om Aftenen. Endvidere er i Henseende til Udleveringen af de med den søndre indkommende Post ankommende Breve bestemt, at naar Posten ankommer til Aalborg Postcontoir førend Kl. 8 om Tirsdag eller Fredag Aften, skal Karterne endnu samme Aften 2de Timer udhenges uden for Postcontoiret til alle og enhvers Eftersyn, og paa det at Vedkommende som finde det forgodt derefter kan lade affordre deres Breve, men naar Posten ei ankommer til Aalborg førend Kl. 8 eller derover om Tirsdag eller Fredag Aften, da skal Karterne først uddeenges om Onsdag eller Løverdag Morgen naar det bliver lyst og i 2 Timer blive udhengende, dog skal samme ikke nogensinde udrenges førend Kl. 6 om Morgenen, om det end- og maatte være lyst for. De Breve som ei blive affordrede medens Karterne ere udhængte, skulle siden hastigst mueligt, ved Bude ombringes fra Postcontoirer, imod de i Aalborg, sædvanlige Bærepenges Erlæggelse, dog staaer det endog, efterat Karterne ere indtagne, enhver frit for i Postcontoiret at forlange samme til Eftersyn, for at overbevise sig om der har været Breve til hans eller ikke. Det bliver saaledes herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General-Postamter den 5 October 1799. Mousqvetter Lassen af det 3die Jydske Jnfanterie Regiments 3die Mousqvereer Compagnie, beordres he med som snarest at indfinde sig ved Compagniet, hvis han vil undgaae Sraffen for ulovlig at have forandret sit Opholdsted, uden at melde det for Compagniet. J Tilfælde af Udeblivelse efterlyses han siden som Deserteur. Suckow. Compagnie Chef.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J Gaar, den 10 om Aftenen er paa Nørregade, synden en sort Stud med hvide Horn, Eieren af samme behager at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra Finderen anviser.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
En nye Pareplye med brangul Voxdugs Betræk er sin Eier frakommen, hvem som kan give nogen Oplysning hvor den er bleven forglemt, anmodes at melde det til Prokurator Rommedahl.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
En Vinovn med Tromme og Rør kan faaes tilkjøbs hos Prokurator Rommedahl. Udi store Nyegaden No. 407 er i Mandags indløben en meget forsuulten Gaas, som af Eieren imod dette Avertissements Bekostning kan afhentes.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Paa Hals Ladegaard er godt Sæderug at faae tilkjøbs fra Dato, og til 27 d. M. N. B. En god og næsten nye Postvogn med Qvistkurv og Bagsmek findes tilkiøbs i Gierding Præstegaard for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Huusleien, for de Fattige og Huusarme her i Aalborg, som hver halve Aar til dennem pleier at udbetales, skeer for sidstafvigte halve Aar i Directionen for Arbeidsanstalten Onsdagen den 16 October førstkommende Kl. 3 Eftermiddag i Skolegadens Fattighuus. Vedkommende eller de som saadan Huusleiehielp er tillagt ville derfor møde for samme imod Qvittering at indtage. Aalborg den 9 October 1799. O. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
En gammel Skibsmast med Jern om, er funden paa Strømmen lige for Uttrup; hvem samme tilhører kan melde sig hos Thomas Pedersen i Wodskov eller og hos Peder Pedersen sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
En indfødt Engelsmand tilbyder det høistærede danske Publikum, at give en fuldkommen Underviisning i det engelske Sprog; Vilkaarene er en Time hver Dag, 1 Rdlr. om Ugen naar de kommer til ham i hans Logie i Hielmerstalds hos Sr. Jver Erichsen Neebye; han findes hiemme hver Dag fra Kl. 10 om Morgenen til Kl. 3 om Eftermiddagen.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
Under 27 September d. A. er udkommen en Forordning af følgende Jndhold: "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenburg; giøre vitterligt: At, ligesom det i Almindelighed er Vort Ønske og Vor Villie, at enhver af Vore kjære og troe Undersaatter skal nyde al den Friehed, som kan bestaae med Orden i Staten; saa ynde Vi og især Trykkefriheden, fordi Vi gusee denne som det virksomste Middel, til at udbrede Oplysning og almeennyttige Kunskaber iblandt alle Borger Klasser. Med Hensyn til at fremme en for Menneskeheden saa velgiørende Sag, have Vi, tørt efter Vor Regierings Tiltrædelse, ophævet Censuren, og derved aabnet Vei for enhver oplyst og retskaffen Mand, til at runne meddeele offentligen Resultaterne af sine Grandskninger, og ubehindret yttre sine Tanket og Meeninger og hvad der tunde bidrage til det almindelige Bedste. Men, ved ubegrændset Friehed, maatte Pressen blive allehaande nædle Lidenskabers Verktøi, til skadelige Følger for den offentlige Rolighed og den private Sikkerhed. Trykkefriheden maae alt saa, ved Lovens Forskrivt, ledes til Almeenvel, som er dens Øiemærke, og den maae, som endeel af den offentlige Underviisning, være Regieringens Tilsyn undergiven. Det paaligger Os derfor, som Konge og Lovgiver, at sætte Skranker for dens Misbruge, saaledes, at den ei skal udarte til tøileløs Frækhed, og blive et Middel for Ondskab, til at kunne, ustraffet, undergrave Statens Grundstøtter, og forstyrre den borgelige Sikkerhed, der staaer i adskillelig Forbindelse med and Borgerfrihed. Jmod saadanne Misbruger have Vigigientagne Gange advaret, isaa ved Rescriptet af 3 December 1790. Men Vi erfare med yderste Mishag, at Vore Lovgivninger desangaaende endnu uden Ophør overtrædes, og at nogle ildesindede Personer med strafværdige Frækhedsdagligen antaste og forhaane alt hvad der, i ethvert Borgersamfund, er hellig og agtbart, samt jevnligen udbrede falske Forestillinger, og søge at forplanten prange Meeninger om de, for Mennesket og Borgeren vigrigste, Eienstande, hvorved den mindre oplyste Deel af Almuen, især den erfarne Ungdom, letteligen kan misledes og fordernes. Vel forebygges saadan Udaade allersikkersted Skrivters Consur, førend de til Trykken maae befordres; men da dette Middel medfører en ubehagelig Tvang for enhver god og oplyst Mand, der har Lyst til at gavne med sine Jndsigter, ville Vi ikkergiøre Bruge deraf, Derimod ville Vi forsøge, saa bestemt og nøie, som mueligt, nærmere ved Lov at fatstsæt1te Trykkefrihedens Grændser, og at tilføie passende Straffe for dem, som vove at overtræde Vore landsfaderlige og velmeente Buds Forskrivter.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
J øvrigt have Vi besluttet, at formilde de Straffe, der ere fastsatte i D. L. 2 B. 21 Cap. 4 Art.,N. L. 2 B. 20 Cap. 4 Art., samt D. og N. L. 5. B. 1 Cap. 7 Arts, saavelsom D. og N. L. 6 B. 4 Cap. 1, 2 og 9 Art., for saavidt disse kunne taale Formildelse, uden at forfeile deres Hensigt; hvorimod Vi, med Hensyn til at værne kraftigen om den borgerlige Agtelse, som er af de helligste Rettigheder i Borgerselskabet, have anseet det fornødent, at anvende legemlige Straffe imod grove Æreskiændere. Og som det har viist sig, at lumsk og nedrig Ondskab i Almindelighed søger Skiul under Anonymet; men Retfærdighed fordrer, at enhver bør vedstaae ligesaavel det, i han lader offentligen trykke, som hvad han skrivtligen eller mundtligen yttrer, og at han altsaa ikke mindre bør være sit Navn bekiendt i hiint, end i disse sidste Tilfælde, saa ansee Vi det tienligst, at forbyderal Anonymtet og at paalægge enhver, der udgiver noget trykt Skrivt, den Pligt, at nævne sig.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
9 J. Udgives noget trykt Skrivt, hvorved Sædelighed og Blufærdighedskrænkes, straffes Forfatteren med Fængsel paa Vand og Brød, fra 4 til 14 Dage.
Jyske Efterretninger, 1799-10-11
10 J. Fremføres der, i trykte Skrivter, Beskyldninger imod Vore Collegier, Netter, eller andre Embedsmænd, deres Embedsforvaltning angaaende, da ville Vi, at Sagen, saafremt den er af Vigtighed, skal Os forestilles, til Overveielse og Beslutning, om den bør nærmere undersøges, paa det at enhver, som findes skyldig, kan blive draget til Ansvar og fortient Straf. I vorigt skal enhver Embedsmand være pligtig til, naar han beskyldes for Uretskaffenhed i hans Embedsførelse, at fralægge sig samme ved Dom (hvortil ham skal gives benencium processus gratuiti) da Vi forbeholde Os, efter Omstændighederne, at afgiøre, vin han, indtil Sagen er paakiendt, maae vedblive at forrette sit Embede, eller han, i Overeensstemmelse med D. og N. Lovs 3 B. 4 Cap. 4 Art., skal afholde sig derfra imidlertid. Men, dersom Beskyldningender i høi Grad fornærmelig, og det derhos er aabenbart, eller sausynligt, at den er falsk, da ville Vig især naar den angaaer Vore Collegier, Retter, eller vigtigste Embedsmænd, lade Skriftets Forfatter til tale ved General=Fiskalen, eller en anden dertil beskikket. Actor. Det følger ellers af sig selv, at den Tiltalte, saavel i dette Tilfælde, som i enhver anden praatJnjurie=Sag, bør, naar den af ham gjorte Beskyldning er bestemt, være berettiget til at bevise dens Rittighed; Dersom Jnjurianten derimod intet vist eller individnelt Factum har opgivet, men ikkun gjort ubestemte beskyldninger imod Embedsmanden, eller en anden Medborger, kan det ei tilstædes ham, under Paaskud af, at ville føre Beviser, at anstille Jnqvisition over den, hvis Rygte han har angrebe.
Jyske Efterretninger, 1799-10-14
Trykkes og udgives. Braa i Piement, den 19 September. Den keiserlige General Kalm slog de Franske igaar ved ved Pinarole og gjorde over 800 af samme til Fanger; 1000 bleve paa Pladsen. Nu drives de Franske fra alle Sider ind i Fæstningen Coni, og denne Fæstning vil nu snart efter Reglen blive beleiret.
Jyske Efterretninger, 1799-10-14
J forrige Nat fremtrængte de Franske med Jacobinernes Hielp indtil Savigliano, Den svage østrigske Garnison drog sig tilbage, men strax derpaa ankom Forstærkning. De Franske bleve tilbageslagne og man tog over 200 Mand af samme til Fanget. Regimentet Den schmeister har derhos lidt meget.
Jyske Efterretninger, 1799-10-14
Fred, den 25 September. (Om Morgenen, Kl. 10.) Den hele k. k. og russisk keiserlige Linie er idag i Træfning. Næsten den hele Nat marscherede Tropper igiennem Zürch. Tidlig om Morgenen Kl. 3 har man hørt Kanontordnen fra de nederste Limats Egne, som ogsaa alt mere og meere nærmede sig Zürch. Kl. 7 1/2 gjorde de Franske et hæftig Anfald paa den russiske Stilling ved Wollishofen; Jlden var stærkere, endsom man endnu havde hørt det i en af de foregaaende Fægtninger, især udmærkede sig Russernes Pelotonild ved Regelmæssighed og Hurtighed. De Franske være frem trængte til Wollishosen, men Tid efter anden vege de tilbage, og i dette Øieblik er Fægtningen alt igien i Egnen af Laimbarch og Adlischvyl. Høist sandsynlig seete imidlertid de afgiørende Slag i Egnen af Dierikon og Baden, hvor Russerne alt om Morgenen Kl. 4 skal ha see passeret Limat paa nogle ved Klosteret Fehrli slaan Broer. Andre bevidner vel, et de Franske, hvilke vase underrettede om det forehavende Angreb, ere ogsaa der forekommet Russerne; men nu skal de være i RetiP. F. Wandall, raden, og Russerne hidsig efter længe dem i Forskandsningerne. Antallet af de fra Wollishofen til Zürch inddragte Saarede er meget betydelig, saaledes at de egentlig dertil bestemte Sygevogne ikke tilstrækker, men mange maae føres til Fads eller ogsaa bæreds. Det Corps paa Dihlfeld, hvilket indtil endnu blev uvirksom, har derascheret berydelige Forstærkninger, saavel til Corpset ved Wollishofen, som ogsaa til Centrummet og den høire Fløi paa denne Side af Limat. Oberstlieutenant, Williams Flytille beskiød imedens de Franske fremtrængte og retirerte uophørlig deres ved Søen marscherende høire Fløi, hvorpaa denne svarede meget levende af nogle paa Strandkanten henbragte Artilleriestykker. Fra Egnene oven for Zürcher-Søen, hvor General Hoze staaer, skal man ligeledes paa de tilgrændsende Bierge høre en heftig Jld. J Zürch selv er Alarmen af den saa nær værende Fægtning alt for stærk.
Jyske Efterretninger, 1799-10-14
Frankfurt, den 1 October. De blodige Slag, ved Manhelm den 18 og i Holland den 19 September, er paafulgt et to Dages Slag den 25 og 26 i Sweitz, hvilket efter forløbende derover indløbne Efterretninger endnu skal have været meget blodigere endsom de forrige. Jgaar erholdt vi herpaa den Efterretning, at de Franske den 25de havde gjort et almindeligt Angreb paa alle Punkter i Sweitz, og at Slaget havde forlænget sig til den 26de. Uendeligt stort skal de Franskes Forliis være af Dræbte og Saarede, da de i 9 hele Timer har maattet udholde Kartætskilden af de 5 Batterier for Zürch, ogsaa være tre Gange tilbageslagen af Russerne, men fornyede bestandig deres Angreb, indtil de endelig med deres Overmagt bemægtigde sig Staden Zarch, hvorpaa de russiske Tropper har taget deres Pasition i den forskandsede Leier for Winterthur, hvor de paa den ene Side dækker Rhinen og den anden Bodensøen. Ogsat den keiserlige General Heze skal endelig med sit Corps have maatte vige de Franskes Overmagt og tilbagedragen sig mod St. Gallen. Han selv skal befinde sig enten under de Dræbte eller Saarede. Hvorledes det er afløben i Walliserlandet og i Graubundten, veed man endnu ikke, men det franske Angred var almindelig.