JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-05-12
Fredagen den 23de Maji førstkommende lader Eieren af Parcellen No. 4 under Baadesgaards Gods i Lollands Søndre herred Gabrielsminde kaldet, samme bortsælge ved en eneste Auction. Gaarden staaer for 8 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og er inddeelt i 7 Kobler eller Marker. Af Vintersæden er lagt 11 Tdr., deels Hvede, deels Rug. Af Vaarsæden er lagt 5 Tdr. Havre. Til Gaarden er fornøden Gierdsel af Pile. Henved 1 1/2 Mark er besaaet med Kløver, som staaer i god Vext. Kiøberen kan vente, at foruden de 1200 Rd., som Enkekassen har staaende paa 1ste Prioritet, kan en betydelig Deel af Kiøbesummen blive staaende mod 2den Prioritet. Samme Dag vorder ogsaa foretaget Auction over Eierens Jndboe og Besætning. Tottrup, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1800-05-12
Mandagen den 26de Maji og følgende Dag bliver i Kongsted Præstegaard efter afgangne Sognepræst sammesteds sal. Hr. Holbye, holdet offentlig Auction over endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Seng= og Gangklæder, Kakkelovne, Bøger m.v., som nærmere erfares af de trykte Cataloger, hvilke kan bekommes deels paa Auctionsstedet, deels hos undertegnede Provst. Auctionen begynder hver Dags Kl. 10 Formiddag. Fare den 12te Maji 1800. Søren Johan Heiberg.
Berlingske Tidende, 1800-05-12
Tirsdagen den 27de Maji 1800, om Formiddagen Kl. 10, bliver i afg. Handskemager Søren Trues Stervboested No. 79 i Hillerød holdet 3die Auction over bemeldte Sted, og om antagelig Bud skeer bliver det uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt, Bemeldte Sted, der i Kiøbstædernes Brandkasse er forsikret for 240 Rdlr. bestaaer af 8te Fag Muur= og Bindingsværk, Tegltag til begge Sider, indrettet til 2 Stuer og et Kiøkken. J Stuerne 2 Jern Bielægger Kakkelovne, og til Stedet et udskiftet Stykke Jord i Hillerøds Overdrev paa omtrent 3 Tdr. Land. Frederichsborg den 10de Maji 1800. Tønnesen.
Berlingske Tidende, 1800-05-12
Tirsdagen den 27de Maji førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver i afg. Jens Nielsens og forhen afdøde Hststrues Stervboes Sted No. 93 i Hillerød holdet 3die Auction over benævnte Sted, og om antagelig Bud skeer bliver det da uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt. Bemeldte Sted, der i Kiøbstædernes Brandkasse er forsikkret for 400 Rdlr., bestaaer af 8 Fag til Gaden, Muur og Ege Bindingsværk, Tegltag til begge Sider, indrettet til Beboelse for 2 Familier, til hver en Forstue, en Stue med en Jern Bilægger Kakkelovn, et Kammer, et Kiøkken og afdeelt Loft, en steenlagt Gaard og er rummelig Hauge. I Gaarden et Locum og fælleds Adgang med Naboerne til en steentat Brønd. Til Stedet et udskiftet Stykke Jord i Hillerøds Overdrev paa omtrent 3 Tdr. Land. Frederichsborg den 10de Maji 1800. Tønnesen. Da jeg i nogle Aar har befundet mig svagelig, agter jeg at bortsælge min tilhørende Gaard, beliggende i Tustrup Herred i Fanervraae, gandske nær ved Christiansfeld, og som er en af de behageligste Egne man vil ønske sig. Lænderierne ere af den bedste Bonitet og Bygningerne indrettet for en honet Familie til Beboelse; ligesom forsynet med en smuk Frugthave og 2de gode Poster udi Gaarden med meget godt Vand. Koblerne ere alle indhegnet med levendes Pottning, og udi Agerne, som Gaarden kan frit benytte sig af, findes mange gode Fisk, saasom: Lax, Aborrer, Øreter og Aal a. Sæden er 3 Tønder, og 2 Skierper Rug, 3 Tønder Byg, 7 Tønder Havre og 3 Tdr. Boghvede, og avles ongefær 52 a 54 Læs godt Høe, da Lænderierne, som aarligen bliver udlagt, ere blevne med Kløver besaaet. Der kan græsses 3 Køer og 2 Heste og forres 20 Kreaturer og 4 Heste. Kiøbesummen vil blive henimod 4000 Rdlr., hvoraf den Trediedeel kan blive staaende i Gaarden paa første Prioritet. Gaarden kan tiltrædes til St. Hansdag eller Mikkelsdag, alt efter Kiøbernes Leilighed. Med Gaarden kan og følge Besætning om forlanges. Liebhaberne vilde behage at anmelde sig hos mig underskrevne med postfrie Breve, som nøiere kan give Oplysning derom. Fanervraae ved Christiansfeldt den 10de Maji 1800. C. F. Hopffer. Reserven Morten Petersen, fød udi Hyllested, 22 Aar. gammel, 62 1/2 Tomme høi, der staaet anført i nye Sorøe Amts 83 Lægd, løbe No. 12 er undvigt af sin Tieneste hos Gaardmand Jørgen Hansen paa Sønderup Mark, han er mørkladen, har sort Haar og er føer af Lemmer, var ved Undvigelsen iklædt en rød Trøie, en hvid dito, blaae Brystdug, Skindbuxer, Har og Støvler. Denne bedes anholdt hvor han træffes, og undertegnede derom meddeelt Efterretning, da han skal blive afhentet og Omkostningerne erlagte. Espegaard pr. Corsøer. Nagel, Lægds=Forstander.
Berlingske Tidende, 1800-05-12
Forrige Skoleholder Jens Krog er den 7de April d. A. ved Døden afgaaet i Høismarke Skole i Sandbye Sogn i Lolland, Efter Anmeldelse er Boenstrax taget under lovlig Behandling, men befunden saa ringe, at Dødsfaldet i Følge Placaten af 26 October 1792 saavel for Arvinger, som Credi= og Debitorer paa denne Maade bliver bekiendtgjort til Efterretning for enhver af dem, at en Skiftesamling igjen holdes (foruden paa den 30te Dag i Stervboehuset) i Nakskou Præstegaard den 28 Maji d. A., om Eftermiddagen Kl. 2, og at dette fattige Skifte samme Dag ventes at optages til Slutning. Foruden de her i Landet værende Arvinger, hvoraf nogle ere umyndige, skal efter Enkens Beretning en afdød Søns Datter Lovise, 12 Aar gammel, være hos en Slætning i Kiøbenhavn, men vidste et hvor samme boede eller hvad hans Navn er. For samme saavelsom andre fraværende Arvinger og alle Vedkommende bliver dette herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser bekiendtgjort, men tillige meldes, at formedelst Boets Fattigdom ei noget kan ventes til Arv. Ankskov den 21de April 1800. A. Borch, Herredsprovst.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Spanien, den 10de April. Ved Efterretningen om det nye Pavevalg har Kongen igienkaldet Dekretet af 7de September, som gav den spanske Geistlighed særskilte Fakulteter, som skulde være afhængige af den romerske Stoel.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Fra Cadix har man den Efterretning, at 13 spanske Kiøbmandskibe, som vare afseilede sammesteds fra til Sydamerika under Bedækning af 3 spanske Fregatter, ere stødte paa 3 engelske Krigskibe og blevne tagne af samme paa den ene Fregat nær, som kom tilbage til Cadix med den ubehagelige Efterretning.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Jtalien, den 23de April. Fra Neapel har man den Efterretning, at det franske Linieskib Wilhelm Tell, som Engelænderne have gjort til Priis i Nærheden af Malta, nu er opbragt til Palermo under Bedækning af 2 engelske Krigskibe. Man udspreder, at man fandt ombord paa denne Prise 6 Millioner i rede Penge og andre Kostbarheder, som de Franske havde fundet paa Malta og nu vilde sende hiem; men dette er ikke rimeligt. - Wilhelm Tell havde forsvaret sig 4 Timer mod 2 engelske Krigsskibe, før det overgav sig. Det har havt 400 Døde og Saarede i Slaget; de engelske derimod kun 90. Man fandt ombord paa Skibet 1600 Mennesker, som deels vare Besætning og Syge og deels Maltesiske Patrioter, som ville flygte til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Florenz, den 25de April. Den her kommanderende General Sommariva har bekiendtgjort følgende officielle Beretninger om de nyeste Krigstildragelser i Jtalien, som kan ansees som en Bekræftelse paa hvad der forrige Postdag blev meldt derom: Ved den afgiørende Trefning den 18de imellem Voltri og Celle lod General Ott Fienden falde i Ryggen med 4 Batailloner, han selv angreb den venstre Flanke ved Voltri, fortrængte General Dombrowsky fra sin yderst stærke Stilling, drev ham paa Flugten, gjorde 1000 Fanger og ville har, gjort mange flere, dersom vore Tropper ikke havde været saa aldeles udmattede. De imellem Savona og Voltri afskaarne Franske maatte med Sværdet i Haanden aabne sig Veien til Voltri, som kun blev forsvaret ved 2 Compagnier Franske. Et uimodsigeligt Beviis paa at de Franske maa have lidt betydilligt den 18de er dette, at Massena har trukket sig tilbage med 7000 Mand til Genua, hvor han anstrænger alt for at forsvare sig.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Officielberetning fra General Gottesheim, Leiren. ved Genua, den 20de April. - Efter Nederlaget den 18de er Massena flygtet med sin Armee til Genua. Man venter hvert Øieblik Hovedarmeekorpset til at forstærke Blokeringsskorpset og da maae den fiendtlige Armee snart strække Gevær for Genua. Jeg iler med at melde denne vigtige Efterretning; men maae tillige bede, at der saa snart mueligt bliver sendt Levnetsmidler til vore Tropper, som midt under deres Seier lide Mangel paa alting.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Reiserlige Hovedqvarteer i det vestlige Sestri, den 20de April. - Efter at de Franske ved et almindeligt Angreb den 18de var drevne tilbage til Genuas Mure, ankom vort Hovedqvarteer i Gaar hertil over Voltri. De Franske fægtede med Fortvivlelsens Mod, men Skjebnen vilde, at de strax i Slagets Begyndelse bleve adskilte i deres Centrum. Endnu Dag ere Biergene omkring Genua bedækkede med Liig. I Gaar gjorde Massena det Tilbud at frigive 3000 østerrigske Krigsfanger, som han ikke havde Levnetsmidler til Genua, hvilket ogsaa blev antaget. Vort meste Kavallerie staaer i Leir ved Aqvi. De Engelske holde Søekysterne strængt blokerede.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Skrivelse fra Schweitz, af 1ste Maji. Efter Beretning fra Bern havde den der værende franske Gesandt Reinhard, ikke i sin officielle Egenskab, men som en Fredsven for kort Tid siden foranstaltet en Sammenkomst af de vigtigste Personer blandt de forskellige Partier, og gjort Forsøg paa, om mueligt at forene dem til et fælleds Øiemeed. Udfaldet er ei blevet bekiendt. - Man holder nu for vist, at der har været en Sammensværgelse til Omstyrtelse af den nærværende fuldførende Magt. Planen skal have været lagt i Lausanne, men Udførelsen være bleven opsat. Allerede den 23 April skeete der et Forslag til Ophævelsen, af det lovgivende Corps, men dette Forslag blev forkastet med 46 Stemmer mod 38.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
De Schweitserske Emigrantkorps Bachmann, Roveren, og Wattevil ere nu igjen i Nærheden af vore Grændser. Det hedder, at de i det inderste af Schweitz underholde en stærk Brevvexling med deres Tilhængere. Mange Mennesker udvandre nu igien fra Langenthaler Egn.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Paris, den 2den Maji. J Forgaars udspredte man her de meest foruroligende Rygter om vores italienske Armee, som satte alle Retskafne i Bestyrtelse; men tillige gik de gunstigste Rygter fra vores Rhin armee. Regieringen var tavs ved alle disse Rygter; men i Dag er i Moniteuren bleven bekiendtgjort en kort officiel Beretning, som hverken bekræfter det store Uheld ved den første, ikke heller den store Lykke ved den sidste. Den lyder saaledes: General Suchet beretter under 21de April fra sit Hovedqvarteer i Melogno, at han, for at forberede sig paa det almindelige Angreb, havde den 19 April attakeret den første Stilling, som Fienden havde besat. General Clauzel havde indtaget denne Post og gjort 300 til Fange, hvoriblandt 13 Officerer. General Suchet havde den 20de hele Dagen været i Haandgemæng med Fienden, uden at vinde eller tabe Terrain, endskiøndt man ofte havde anfaldet med Bajonetten og Trefningen været meget hidsig.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
General Massena har samlet alle sine Tropper omkring Genua og opsat det afgiørende Angreb til den 22de eller 23de April.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
General St. Suzanne er den 25de April gaaet over Rhinen ved Kehl og har drevet alt paa Flugten, hvad der stod for ham, og villeforsvare Passet Kinzingen. Der er gjordt mange Fauger og Fienden har mistet mange Folk.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
General St. Cyr er gaaet over Rhinen ved Breysach og er den 26de April rykket ind i Freyburg. Rhinarmeen er i fuld Marsch for at angribe Fienden. Hele Rhinarmeen under Moreaus Overcommando bliver angivet til 120,000 Mand, hvoriblandt 24000 Mand Kavallerie. 600 Transportvogne er gaaet over Rhinen vedBreysach.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Anden Skrivelse fra Paris, den 4de Maji. Politieministeren har i Forgaars ladet arrestere 7 Personer, som udgjorde et engelsk Complot og bemægtiget sig alle deres Papirer, falske Pas og Skandskrivter mod Regieringen.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
En vis Veyrat, som 1797 var Generalpolitie=Jnspector var iblandt de Arresterede; de øvrige ere ubekiendte Mennesker. Hele Paris taler om denne nye Sammensværgelse, hvis Plan skal have været at styrte Bonaparte og den nu værende Regiering og sætte Pichegru i Spidsen for Republikens Armeer og han skulle da hielpe Ludvig den 18de paa Tronen. De Sammensvorne vilde vinde Commandererne i Havnen, at disse kunne blive overgivne til Engelænderne; der var uddeelt over 100,000 Livres for at skrive Skandskrivter mod Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Efter Opdagelsen af denne Sammensværgelse begav Bonaparte sig personlig i Statsraadet og udvalgte de 4 Statsraader, Brune, Emery, Champagny og Dejean for at undersøge de Sammensvornes Papirer.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Paris, den 5te Maji. - Den opdagede Sammensværgelse har været frygteligere end man i Begyndelsen troede. Planen var intet mindre end at myrde Bonaparte og hans Ledsager General Lasne i et og samme Øieblik. Der arresteres mange Mennesker endog Fruentimmer. Til de Sammensvornes Jnstructioner hørte, at de ikke skulde spare Penge for at nedværdige den første Consul, ophidse Soldaterne med ham og stifte Tvedragt mellem hans Tilhængere. Ved Undersøgelsen af de Sammensvornes Papirer har man sundet Forholdsordre fra Greven af Artois. J Brevvexlingen kaldte man den første Consul et dievelsk Menneske, som tilintetgjorde alting ved sin Opførsel. J Gaar var Telegrasen paa Thuillerierne i Bevægelse efter en Coureers Ankomst. Reserva Armeens Hovedqvarteer er ankommet fra Dijon til Gen. Paris, den 6te Maji. - J Nat Kl. 3, er Consul Bonaparte afreist til Gene; ligeledes Krigsministeren Carnot, hvis Post Lacue imidlertid forestaaer.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
I Gaar har Telegrasen bragt den vigtige Efterretning, at Moreau den 4de var slaaet Fienden, befat den vigtige Stilling fra Stockach og Bredden af Costanzsøen, gjort 7000 Fanger, erobret 9 Kanoner og store Magaziner (af Moniteuren)
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Stokholm, den 1ste Maji. Kongen har nu givet efter for de gjorte Ansøgninger, at der maatte findes større Publicitet i Rigsgieldscontoirerne end hidindtil. Ved Banken skal der ogsaa i denne Hensigt skee nogle nærmere Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
De udenlandske Ministre ere nu alle komne tilbage til Stokholm, undtagen den Russiske, som blev tilbage i Norkoping formedelst Sygdom.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Forordningen angaaende Tienestefolk er bleven fastsat paa den Maade, at der for Fremtiden kun bliver een Skiftedag, og denne er bestemt til den 12te October.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Kongen har igien tilladt Brændeviinsbrænden paa Landet i 14ten Dage, da en Deel af Bondestanden har desangaaende paa nye indgivet Ansøgninger.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Skrivelse fra London af 2den Maji. Fra Egnen omkring Brest har man den Efterretning, at 17 franske og 15 spanske Linieskibe laae færdig til Afseiling med Tropper. Linieskibene vare provianterte paa 6 og Fregatterne paa 4 Maaneder. Da alle de spanske Syge, som befandt sig i Hospitalerne, vare ombord paa de spanske Skibe, saa troer man, at Bestemmelsen er til Cadix Fra Lissabon have vi Breve til 17de April. Der var alt roeligt og man talte ikke meere om en spansk Armees Fremtrængen mod Portugal.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
I Dudley i Worcesterschire var udbrudt et Oprør i Anledning af Levnetsmidlernes Dyrhed; men som dog blev dæmpet ved Magistratens og de Militaires Aarvaagenhed. Nogle Personer tilsatte Livet ved denne Leilighed. - Hertugen af York er igien kommen her til Byen; men maa bære sin høire Arm i Bandage.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Skrivelse fra Wien af 3die Maji. Jndtil i Dag har man her forgieves ventet paa Efterretningen om Genues Overgivelse. Hoftidenden har ingen videre Efterretning fra General Melas end til 22de April og i denne melder han: at han nu lader de fra Genua i Lei staaende Keiserlige Tropper nyde nogen Roe efter de mange besværlige Marscher og Operationer og ved Forskandsninger søger at sikkre sig mod ethvert fiendtligt Udfald. Han havde overladt Grev St. Julien og hans Brigade Blokeringen af Savena. Man haaber, at Fienden snart skal tvinges ved Hunger.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Ulm, den 4de Maji. Uventet ere vi her bragte i samme Tilstand som forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Siden i Gaar er alting fuldt her. Magaziner, Feldtkasser, kort alt strømme her tilsammen. Dertil kommer endnu en Mængde flygtende Personer. General Kray trækker sig gandske tilbage til Donau og Ostrach; Armeen tager den selvsamme Stilling som i Marts f. A., og inden kort Tid vil det vel komme til et Slag, som vil afgiøre Schwabens Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Skrivelse fra de Schwabiske Grændser af 5te Maji. Den franske Armee, med hvilken Overgeneral Morea trænger frem fra alle Punkter mod Schwaben bliver regnet paa 60 til 70,000 Mand. Den 1ste ere de Franske under Lecourde ogsaa gaaet over Rhinen ved Costanz og Diessenhofen, og har overalt drevet de svagere keiserlige Forpostlinier tilbage. Denne Overgang af den franske Armees høire Fløisynes at have bidraget til, at General Kray har forlagt sit Hovedqvarteer til Stockach, hvor han tillige bedre kan dække Vorarlberg. og Tyrol.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Det 3die ere de Franske virkelig rykkede ind i Donaueschingen, vor det Keiserlige Hovedqvarteer forhen var og Stillingerrie ved Villingen og Huffingen ere forladte af de Keiserlige, som vedblive at trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Frankfurt am Mayn den 6te Maji. Den keiserlige og franske Armee, som i disse Dage vil træf se sammen i Egnen af Liplingen og Stockach, ere hver 70,000 Mand stærk og begge have usædvanlig talrigt Kavallerie. Det hele sydvestlige Schwaben er besat af de Franske. J Breisgau fordre de Brandskat og tage Gidsler. De badenske Lande blive forskaanede og det markgrevelige Hof bliver i Carlsruhe; men Moreau har udstædt en Generalordre i Henseende til de Vyrtembergske Lande, og dette Hof vil i Nødsfald begive sig til Anspach. J Dag rømmer Prindsen af Hohenlohe Mannheim og Egnen der. Philipsburg bliver besat med en stærk keiserlig Garnison. General Starray er trukket med sit hele Corps til Rothenburg ved Nickar, hvor han har forenet sig med General Kray.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
De Franske have ogsaa bemægtiget sig Staden Schafhausen. Schweiz er meget lettet ved den franske Hovedmagts Henlæggelse til Schwaben.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Skrivelse fra Haag af 6te Maji. Man taler ved Postens Afgang om et Angreb, som Engelænderne i Gaar skal have gjort ved Schelde. Denne Efterretning skal være givet ved en Telegraf, men man veed ikke omAngreber er skeet til Vands eller til Lands eller hvorledes Udfaldet har været.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Den franske Leir ved Eyndhoven bestaaer af 7000 Mand udvalgte Tropper og den skal under visse Omstændigheder formeres til 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Vexelcoursen imellem Engeland og vores Republik er igien bragt i Stand.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Man venter her med det første en almindelig Amnestie foralle dem, som have forladt vor Republik siden de Franskes Ankomst.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Blandede Efterretninger. J Engeland blev en riig hidtil uderygtet Damenylig anklaget i Bath for at have stiaalet en Rulle Kniplinger, da hun i en Krambod indkiøbte nogle andre Varer. Hun maatte finde sig i at sidde i Fængsel 5 Maaneder til Dommersædets Aabning i Foraaret. Hendes Mand gjorde hende trolig Selskab. Vidnernes Forhør paa Domsdagen og Forsvaret varede 3 Timer for en Forsamling af mange hundrede Mennesker af begge Kiøn. Adskillige Lords aflagde Vidnesbyrd for den Anklagedes ustraffelige Opførsel og hun blev erklæret uskyldig af Retten. Det syntes at have været en dievelsk Cabale af Krambodens Eier, en Madam Gregory og hendes Boefolk.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Da denne Art af Tyverie efter den almene Dom hører til den meest beskiæmmede Nederdrægtighed, saa var den uskyldig Anklagede saa meget mere at beklage. Efter de engelske Love kan hun ikke engang fordre Erstatning.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Den engelske Digter Will. Comper er død i disse Dage i Norfolk. Virmosen Fischer blev rørt af et Slag, da han blæste en Solo paa Hoboe i Dronningens Palads. Prinds Vilhelm, som stod næst ved ham bemærkede det strax, holdt ham og førte ham ud af Concertsalen. En Time derefter døde han, General Mack er ankommen til det Østerrigske, men har endnu ikke faaet Tilladelse at maatte reise til Wien, som han har søgt om. En Betient fra Hofkrigsraadet er sendt til ham for at nedskrive, hvad han kunne have at dictere.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Helsingøer, den 16de Maji. Fra den 9de til i Dag ere expederede i Sundet 466 Skibe. Den 9de indkom de engelske Krigskibe Wright og Ramber her paa Rehden; vilde have seilet den 13de, men maatte ankre igien. Den 14de indkom paa Rehden Lyux, 20 Kanonskib, med 100 Skibe fra London, og Sally, armeret Skib, med 35 fra London.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Kiøbenhavn, den 16de Maji. Beskrivelse over den Fane, Hans Kongelige Høihed Kronprinds Frederik har foræret det nye oprettede Friderikastads Borger Compagnie, og de Høitideligheder, hvormed den blev imodtagen.
Berlingske Tidende, 1800-05-16
Frederiksstads Borger-Compagnie, som blev oprettet i forrige Aar, mødte Torsdagen den 15de Maji. 1800, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, paa Samlingspladsen, i Hr. Etatsraad Bruns Gaard paa Hiørnet af Dronningens Tvergade og Bredgaden, hvorfra bemeldte Compagnie marcherede en Parade hen til Pladsen uden for Hans Kongelige Høihed Kronprinds Frederiks Palais, for at modtage den Fane, Høistsamme beviste Compagniet den Naade, at forære det. Ved denne høitidelige Leilighed vare alle Borger=Compagnie Officererne indbudne paa Palaiet for at overvære Fanens Jndvielse og Sommenes Paaslagning, ved hvilken Ceremonie Hans Kongelige Høihed var saa naadig Selv at indslaae det første Som i Fanen. Derefter bleve de øvrige Som paaslagne af Stabs= og Compagnie-Officererne, og under denne Ceremonie bleve samtlige Officerer beværtede i Palaiets Værelser med Viin og andre Forfriskninger, og det paraderende Borgerskab og Musik=Choret, hvilket bestod af 30 Mand, ligeledes tracterede i Palaiets Gaard Efterat denne Ceremonie var til Ende, marcherede Compagniet ud igjen paa Pladsen, hvor Fanen blev det tilbragt, og det under sædvanlig Militair=Ceremonie aflagde Eed. Saasnart Eden var aflagt, blev der raabt trende Gange: Længe leve Kong Christian den Syvende. Derpaa blev der af Stadshauptmanden holdt en Tale til Borgerskabet, præsenteret Gerær, saluteret og Spillet rørt for Hans Kongelige Høihed Kronprindsen, samt trende Gange udraabt : Længe leve Kronprinds Frederik, og Afmarchen tiltraadt fra Pladsen over Amalienborg, giennem Frederiks Bredgade, om af Dronningens Tværgade og Store Kongensgade, over Kongens Nytorv, giennem Østergade, Amagertorv, Vimmelskaftet og Nygade, over Nytorv, ned af Raadhuusstrædet og Stormgaden til Hr. Stadshauptmand Mylius's Gaard, hvor Fanen blev afleveret, og de Herrer Officerer saavelsom Borgerskabet beværtede af Stadshauptmanden med Caffe, Thee og andre Forfriskninger. Endelig vare alle de paraderende Borgere indbudne af Compagniets Officerer hos Tracteur Rauch til et Aftens maaltid, som blev beæret med Stadshauptmandens, endeel andre Standspersoners og en Deel af Borgerofficerenes Nærværelse, og hvor Hans Majestæt Kongens, Hans Kongelige Høihed Kronprindsens, det Kongelige Huses og fleres Velgaaende blev ønsket og erindret under Pankers og Trompeters Lyd og Fryderaab, ved hvilken Leilighed der tillige blev siunget tvende Sange, som til denne Høitidelighed vare forfattede af Digteren den værdige Olding Hr. Capitain Abrahamson, Efter Maaltidet skiltes endeligen Selskabet af med den glædeligste Erindring om denne høitidelige Dag.