Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Om den store Moguls Rigets Fugle. Jndostan findes og Paafugle, Agerhøns, Vagteller, Giæs, Ænder, Høns, Duer, og adskillige andre gode Fugle. De skiær og castrerer ingen Unger, og derfor har ey heller nogen Caponer der, undtagen iblandt Menneskene; Thi Jndbyggerne ere ikke nær saa omme om Menneskener, som de ere over deres andre Dyr. Agerhønsene der, er mindre end vores. Jblandt Hønsene er der en liden Art, hvis Huud overalt er sort, men Kiødet er meget hvidt og velsmagende. Duerne forskieller ikke noget fra vores, undtagen i Farven, i det de ere gandske grønne Disse og Papegøierne bliver fangen paa følgende Maade: Fugle=Fangerne gaar bag ved en Skierm eller Væ hen, hvor Fuglerne opholder sig, hvilke, efterdi de seer ingen, bliver de sidende stille, og saaledes fanger han dem med en tynd Stok, som er overstrøgen med Fuglelim. Jndianerne ere ikke mindre behændige i at fange Vand-Fugle; thi de svømmer ud med en Potte paa Hovedet, som er bedækket med Fier; bag efter dennem, og naar de naaer nogen af dem, da trækker de dem ved Fødderne under Vandet, og da de andre ey merkede dette Bedragerie, men troer, at deres Kammerater af sig selv hør har dukket under, saa bliver de alle en efter anden fangne. Der ere tvende Slags Flager-Muus i Landet. Det ene Slags er ligesom de i Europa, men de andre er af en gandske besynderlig Art. De ere 8 Tomer lange og bedækket med gulagtige Haar. Kroppen er rund og saa tyk som paa en And. Den har Hoved og Øyen som en Kat, og en spids Snude som en stor Rotte. Ørene som ere spidse, ere sorte og uden Haar. Vingerne ere næsten 2 Fod lange og 7 til 8 Tomer brede, de ere faste ved Kroppen langs ned ad begge Siderne. De bestaar af en sort Huud, som ligner vaadt Pergament. Den har 4re Been eller Arme, som synes ligesom de vare limede ind i Vingerne, et hvert er saa tyk som Beenet paa en Kat, og op imod Livet er det næsten saa fast som en Mands Arm. De tvende forreste ere fra Skuldrene af og til Vingerne 2 eller 10 Tomer lange, de ere voxne ind i Vingerne; og løber lige med Legemet, er bedækket med Haar, og i Enden forsynet med 5 Fingre, som seer snart ud som en Haand. Disse Fingre, som ere sorte og uden Haar, har ligesaadanne Led som paa et Menneske, og dette Dyr bruger dem ogsaa til at udstrekke sine Vinger dermed, naar det har Lyst til at flyve. Et hvert Bagbeen eller Arm er ikkun en halv Fod lang, som sidder fast ved Vingen, og langs med Kroppen i lige Linie fort, naaer ud til den yderste Ende af Vingen, hvor en liden Haand er tilsyne, som er et Menneskets Haand meget lig, allene at den har Kløer i steden for Negle. Bagbenene ere sorte og fulde af Haar ligesom de forreste, men lidt tyndere. Disse Flager-Muus haver ingen Rumper, men man seer under Vingerne to Vorter, hvoraf enhver er saa tyk som Enden af en liden Finger. De holder sig paa Grenene af Træerne fast med deres Kløer, og flyer saa høyt, at man neppe kan see og kiende dem. Nogle som har spist af dem, siger at de ere ret gode at æde. Jblandt de Fugle, som opholder sig i Skovene, findes en Art, som ere endnu mindre end en Gierdsmutte. De ere meget skiønne og nydelig dannede, med fortreffelige brogede Fiære bedækkede og zirede med mange smaa Pletter. De fornøyer ikke alleneste Øyet med deres Skikkelse, men endogsaa Øret med mangfoldige angenemme, Melodier. Naturen har lært dem at bygge deres Reder paa de yderste Qviste, som findes ved Enden af Grenene paa Træerne, hvor de hænger ligesom smaa Ca nine=Nett, og der kan Marrekatten i hvor behændig han end er, ikke naae eller komme til dem. Endelig hvad Fiskene er angaaende, da findes der Crocodiller, som giør mange Floder usikkre, men ellers er der mange Slags vare Fiske, hvoriblandt ere to, som ligner meget vores Gieder og Karper. Fist og Kiød er overalt i Jndien for meget godt Kiøb at bekomme, hvilket til største Deel kommer deraf at Hinduerne, æder ingen Dyr.