JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Fra Stadens Raadstue er den 22de August d. A. bekiendtgjort: Att, som det ved Placaten af 31te Julii 1754, angaaende. gaaende Vurderingen over Gaarde, Huse og Eiendomme, her i Staden ikke er bestemt, til hvad Tid Forretningerne, efterat Mesterne dertil ere udnævnte, skal beskrevne afleveres, og det erfares, at slige Forretninger ofte ikke indleveres saa hastig, som skee burde, samt at der, siden bemeldte Placat blot bestemmer, hvad Salarium Tømmer= og Muur, mestere tilkommer for Vurderinger her i Staden, adskillige gange er opkommen Uenighed imellem Reqvirenterne og Mesterne om Betalingens Bestemmelse for Vurderings=Forretninger over Eiendomme uden for Staden paa dens Grund, ligesom det og er kommen under Spørgsmaal, hvad Mestere uden for Tømmer= og Muur=Laugene, samt andre Mænd tilkommer i Betaling for de af dem efter Udmeldelse foretagne Vurderings=Forretninger, saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt ved Rescript til Magistraten af 17de i d. M. at anordne og fastsætte: 1) At de til nogen Vurderings= eller Taxations=Forretning over Gaarde, Huse og Eiendomme her i Staden, eller paa dens Grund uden Portene, enten fra Magistraten eller Hof= og Stads=Retten udmeldte Mænd, skal være pligtige at indlevere samme til det Sted, hvorfra Udmeldelsen er skeet, i det seneste inden 8 Dage derefter under Mulct af 1 Rdlr. for hver Dag de dermed længere udeblive, for hvilken Mulct, som skal tilfalde de i Raadstuen og ved Hof= og Stads=Retten værende Fattiges Bøsser, og i Mangel af mindelig Betaling af Underfogden ved Execution inddrives, de udmeldte Mestere skal hæfte een for alle og alle for een. 2) At de, som udmeldes til Vurderings=Forretninger over Gaarde, Huse og Eiendomme paa Stadens Grund uden Portene, skal derfor betales hver 1 1 Rdlr., foruden den ved Placaten af 31te Julii 1754, og Reglementet af 5te Junii 1771 efter Vurderings=Summens Størrelse fastsatte Betaling, hvorimod de skal være pligtige selv at forskaffe sig Befordring om de den maatte behøve. Og 3) At hvad der angaaende Tømmer= og Muur mestere enten allerede er, eller herefter vorder allernaadigst anordnet, i Henseende til deres Udnævnelser til VurderingsForretninger, saavelsom disses Jndlevering og Betaling, ligeledes skal gielde for alle andre Haandværksmestere af hvad Professioner de end maatte være, som til saadanne Forretninger maatte blive udmeldte, men naar slige Forretninger blive forlangte at foretages paa Steder, som ere uden for Stadens Grund, maae Betalingen derfor herefter som hidtil skee saaledes, som Vedkommende derom med Mesterne efter Omstændighederne og Stedernes Fraliggenhed kunde blive forenede. Den 24de August er Studiosus Axel Hvid Brechling con confirmeret at være Sognepræst for Nørre=Broebye Menighed i Fyen; Sognepræst Hr. Johan Lorenz Schiøtt beskikket at være Sognepræst for Sønderhaae og Hørsted Menighed i Aalborg Stift; Friderich Sommerfeldt ligesaa at være Sorenskriver over Toren, Wardal og Birie; Underrets Advocaten Didrich Bundies beskikket til første Borgemester i Tønningen, og Raadmand Hans Cordt Schmidt til Vice Borgmester sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 31te August er den hidindtil som Jnterims=Chirurgus ved 4de Devision staaende Tobias Frederich Falchenthalbeskikket til at være fast Chirurgus ved samme Division.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 1ste September ere Candidati Juris Peter Christian Flor af Kiel og Henrich Ernst Strodtmann af Bredsted beskikkede til Underrets=Advocater i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Den 12te September har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt den i Bourdeaux etablerede Kiøbmand, Joost Johan von Hemmert den ældre, til Kongelig dansk Consul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Fra den 1ste til 29de September ere her i Staden copulerte 56 Par, fødte Drenge 126, Piger 115, tilsamtmen 241; døde Mænd 47, Qvinder 65, Drenge 67, Piger 67, tilsammen 246; ere altsaa 5 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 7, Barselseng 3, Blodstyrtning 3, Brystsyge, 22, Druknet 1, Durchløb 1, Flekfeber 2, Forraadnelses Feber 9, Gicht 1, Halsyge 3, Hastig Død 2, Hidsig Feber 2, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 5, Kighoste 3, Kopper 15, Krampe 2, Kræft 1, Langvarig Syge 2, Modersyge 1, Nærvesyge 2, Obstruction 1, Ormefeber 1, Skarlagensfeber 38, Slag 40, Svindsot 2, Tænder 5, Tærende Syge 33, Uangivne Svag hedes 16, Ulykkelig Hændelse 2, Vattersot 20.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 29de September af Patienter indkomne 192, udgaaet 177, døde 21; af Barselqvinder indkomne 50, udgaaet 51; af Børn fødte 50. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand brækket et Been ved et Sukkerfad; en Muursvend nedfaldet fra en Bygning; en Tienestekarl ved et Fald brækket Kravebenet; en Portner faldet fra en Trappe og forslaaet Hovedet; en Bryggersvend faldet i en Kiedel heedt Vand og skaallet sig; en Arbeidsmand faldet fra en Bygning og forslaaet sig; en Pige skaallet begge Hænder og Arme med heed Fernis; en Arbeidsmand forslaaet en Fod med en Kasse; en Tømmermand nedfaldet fra et Skib og forslaaet sig; en Musketeer knuset 2de Fingre ved en Bielke; en Arbeidsmand qvæstet en Fod med en Jernstang; en Musketeer ligeledes forslaaet en Fod med en Bielke; en Kone faldet fra en Trappe og brække, et Been; en Hyrekudske=Karl nedfaldet af en Karet og forslaaet sig.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Ave TISSENTS. dall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for Stedmoderen, en original Comoedie 15 Acter af P. T. Wan 1 Mk. Føl Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbt mig efter min i sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk., Skriv Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. 2 Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Voglvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berling. Afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Tolkammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 sk. h Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Samme steds sælges tillige alle den Salliges udgivne Skrifter, nemlig Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefuld Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Tryk 4 Mk. udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tank 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn &c., and forbedrede Oplag, fiin Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communcanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Pradiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papi8 s. og Trykpap. 6 s. Korn. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. - Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 4 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Lollandsk, Td. . . 4 Rd. 3 Mk. - s. Siellandsk, Td. . 4 Rd. 1 Mk. - s. Byg Td. 1 Rd. 5 Mk. a 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Byg=Gryn Td. . 5 a 6 Rd. 4 Mk. - s. Malt Td. . . 2 Rd. 5 Mk. - s. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Havre=Gryn Td. . 6 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 9 Rd. - Mk. - s. Erter Td. . 2 Rd. 3 a 5 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - -Rd. - Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 8 a 12 s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, 12 a 13 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 38 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 42 a 44 Rd. - Mk. - s. . Holsteensk, Td. 384400 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 14 a 15 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. = Høst=Sild Td. - 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. - -Rd. - Mk. - s. - Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td... - Rd. - Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 15 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 700 Rd. Udenrigs = 38 a 500 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle, Brunsviger) = 80 a 90 Rd. - Mk. - s. Garleber J Skpd. - - Rd. - Mk. - s. Brabandsk ). = 90 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td., 4 Rd. a 4 Rd. 1 Mk. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Brænde. Favne. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Pommersk Fyr, 3 Rd. 5 Mk. Pommersk Ell = = = 3 Rd. 4 Mk. - Pommersk Bøg 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. Holsteensk Bøg=Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt = = 4 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Fyensk, Rd. - Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. -
Berlingske Tidende, 1787-09-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 1 a 2 Mk. f. Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. - s. Kul Td., Rd. 2 Mk. s. Forring. Høe et stort Læs 2 Rd. 5 Mk. et mindre dito = = 1 Rd. 5 Mk. - Halm et Læs = 1 Rd. a 1 Rd. 4 Mk. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret, 2 Rd. - Mk. -. - unge Parret 1 Rd. 2 a 3 Mk. - Capuner sede et Par - Rd. - Mk. - s. = = mavre et Par =Rd. - Mk. - . Høns gamle Parret, 4 Mk. -- unge Parret = = 3 Mk. - Kyllinger et Par 2 Mk. 4. Giæs levende Stk., Rd. 3 Mk. Slagtede Stk. = = 2 a 3 Mk. - s. Ænder et Par = = 3 a 4 Mk. - s. Duer et Par Mk. - s. Klipsik, Skpd. = 15 a 16 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 30 Rd.) Bonitet. Æg en Suces, 1 Mk. 6.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Alexandria, den 14de Junii. Endelig er Capitain Pacha bleven træt af Krigen i Egypten, og har bevilget de rebellerende Beier Fred under adskillige Betingelser, af hvilke denne er en af de fornemste, at Jbrahim og Murat Bey skulle indtil nærmere Ordre fra Porten opholde sig i Ober=Egypten. Capitain Pacha giør sig nu færdig til at reise tilbage til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Constantinopel, den 7de August. Krigsudrustningerne fortsættes her endnu paa det ivrigste, og der blive daglig sendte Tropper og Ammunition til det sorte Hav. J Albanien tør Uroelighederne med Mahmud snart blive stillede; men i Egypten er Capitain Pacha ikke lykkelig :at bringe de oprørske Pachaer til Lydighed. - Man veed end nu ikke, hvad den Russiske Gesandt har svaret Porten paa dens Forlangende, at den bortflygtede Hospodar af Moldau maatte blive udleveret. - Den Arabiske Prinds, Muntesik som med Magt har indtaget Staden Bassora, har sendt 2 fornemme Arabiske Herrer hertil, som have forestillet Porten, at Gouverneuren i Bagdad, som residerer i Bassora, og Generalforpagterne paa det forskrækkeligste havde plaget Jndbyggerne, hvorfore Prindsen havde fundet for got, at tage Staden i Besiddelse, og afsætte Musselin og de fornemste Forpagtere. Han haaber, at Porten billiger dette, og udnævner ham til Pacha af 3 Hesterumper og til Gouverneur af Bassora. Disse tvende Gesandtere synes efter det Engelsk Ostindiske Comtoirs Gotbefindende at være affærdigede hertil, eftersom de logere hos den her værende Engelske Gesandt, som af alle Kræfter understøtter deres Forlangende. Nymmegen, den 16de August.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Den regierende Hertug af Brunsvig er lykkelig ankommen hertil, og blev af Arvestatholderens Familie og alle Jndvaanerne imodtaget paa en Maade, som vist nok er ham af større Værdie, end den meest skinnende Seier, han nogensinde har tilfegtet sig. Arvestatholderen, Wilhelm V, var med et stort Følge redet ham nogle Mile i Møde. Jen vis Af ne Berling. stand fra Hertugens Vogn steeg han af Hesten og med sit blot te Hoved gik ham i Møde. Hertugen sprang hurtig ud af Vognen og ilede til Prindsen, hvorpaa disse 2de Fyrster saaledes imodtoge hinanden under aaben Himmel, med det var meste Venskab paa begge Sider, og med en Agtelse fra Arvestatholderens, som tilkiendegav hans Ærefrygt for en saa stor Mand. Hertugen bad derpaa Prindsen indstændig, at stige ind med i sin Vogn; men forgieves; han steeg igien med sit følge til Hest og reed foran Hertugens Vogn. Ligesom de kom Staden nærmere, strømte en Mængde Mennesker af alle Stænder til, som med Fryderaab, Haandklap pen, og ved at kaste Hattene i Veiret, gave de meest levende Tegn paa Glæde, Haab og den Tillid, de bare til ham J den hele Stad herskede en almindelig Glæde, og det lod som man nu havde overstaaet al Fare, og at alle Trængsler og Skræk for en befrygtende Borgerkrig var aldeles forsvunden ved denne ene Mands Ankomst, der vist nok og gielder for mange. Visselig, dersom Helteroes har noget Jndtagende, da er det saadanne Optrin, og man kan forestille sig de Følelser, som i en sand stor Siel derved maae opstige. Men det meest Rørende af alt forestod ham endnu. Ved Indgangen til Slottet stod Arvestatholderens Gemahl. inde med sine Børn, og imodtog Ham, som den Fortrængte og Fornærmede modtager sin længe forhaabede Frelser. Hun indsluttede Ham i sine Arme, vædede Hans ædle Ansigt med Taarer, og Hendes Børn slyngede sig om Hans Knæe. - Stille, rørende og smuk var denne Scene, og det af Følelse beklemte Bryst tvang en Taare frem i den store Fyrstes Øie.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Wien, den 20de August. Det var Abbed von Grimberghe, som ved de Nederland, ske Deputertes første Audience holdte en Tale til Keiseren. Hos Monarken, der var iført alle Ordens Jnsignierne, var ingen nærværende, uden Vicecanzleren, Grev von Cobenzl. Hs. Majestæt talede med dem paa det naadigste, lod Abbeden sige sig Navnet paa enhver af dem, erindrede sig dem strax, som Han havde kjendt forhen, og sagde tilsidst, at deres Besværinger og Ansøgninger skulde blive undersøgte af et udtrykkelig hertil udnævnet Conseil, at sammes Godtbefindende og Reseratter skulde blive ham forelagte, og Hs. allerhøieste Beslutning derpaa igiennem samme Vei blive dem meddeelt. For Resten, føiede Monarchen til, skulde Adgangen til Ham staae aaben for dem alle tilsammen, eller enhver enkelt Person af dem, i ethvert Anliggende og alletider. De Deputerte sendte strax efter denne Audience en Coureer til deres Medstænder. eftersom de kun havde Ordre til at forsikre Monarchen om de res Troeskab og Underdanighed, for efter en saa naadig Udladelse af Keiseren at faae en nærmere og videre udstrakt Fuldmagt. De have siden ofte været forsamlede i et privat Huus og den 16de og 17de blev hver Gang den halve Deel af den efter deres Rang indbudet til Middagstaffel hos Fyrst von Kaunitz. Man haaber, at de Nederlandske Anliggender skulle faae et lykkeligt Udfald.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Østerrige, den 22de August. Der siges, at endnu flere Regimenter have faaet Ordre til at holde sig marchfærdige. - J en Efterretning fra Galliziermeldes, at alle der værende Tropper skulle marchere ud, og Gallizien derimod blive bevogtet af 40000 Russer.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Delft, den 22de August. Elleve af denne Stads Raadsherrer, om hvem man fornemmelig troede, at de havde tabt Borgerskabets Fortroelighed, ere blevne afsatte, og 11 andre strax igien indsatte i deres Sted. 8 af samme ere umiddelbar af Raadet tagne i Eed, og have taget Sæde. 2de af de nye ansatte Raadsherrer befinde sig uden for Byen, og 1 har frabedet sig det anbetroede Embede. Ved denne Vending er udvirket en Stemme Overvægt i Raadet til den patriotiske Sags Befordring.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Wien, den 22de August. De Nederlandske Deputerte have ikke opholdt sig her længe; thi i Gaar ere de allerede afreiste igien. Vore Tidenden for i Dag melde dette paa følgende Maade: "De hertil ankomne Deputerte fra de Nederlandske Stænder have i Gaar, efterat de havde udrettet deres Ærende, og den 17de og 18de paa nye havt Audience hos Hs. Majestæt Keiseren, og Søndagen Kl. 12 hos Deres Kongelige Høiheder, de Durchlauchtigste General=Gouverneurer, begyndte at tiltræde deres Tilbagereise." Videre melder benævnte Tidende, at Hs. Keiserlige Majestæt har, for naadigst at opfylde Grev von Belgiojosos Ønske, entlediget ham fra den hidindtil i Nederlandene beklædte Post, som befuldmægtiget Minister, og udnævnt den befuldmægtigede Minister i Maynz, Hr. Grev von Trautmansdorf, som med det første afreiser til Brüssel, til hans Efterfølger.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Utrecht, den 25de August. Afvigte Løverdag ankom endnu 50 til 60 Franske Kanonerere og Bombarderere hertil, og kom under Hr. d'AverhoultCommando. Paa Batterierne arbeides der stærkt, og nogle ere allerede i fuld Stand. Det ved Rhinstrømmen er anseeligt, og skikket til 11 Kanoner og 2 Mørsere. Den Houtenske Linie bliver ogsaa forstærket, og Broen ved Jutphaas er bleven afbrudt. - Man har her den Efterretning, at Prind Arvestatholderen er i Løverdags Middag gaaet meget misfornøiet ud af Forsamlingen, og reist bort fra Amersfort. Han befinder sig nu i Nymvegen.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Cleve, den 25de August. Saa meget de Hollandske Patrioter endog bestræbe sig for at giøre Folk viis, at de Preussiske Tropper ikke skulde rykke ind i det Hollandske Gebet, saa kan man dog tilforladelig forsikre, at den Preussiske Armee skal sætte sig i March, saasnart den bliver samlet, med mindre Staterne af Holland, denne Mellemtid give deres Forlangende tilkiende, at bilægge Sagen i Mindelighed, hvortil der dog synes at være kun lidet Haab. - Man veed, at bemeldte Stater paa nærværende Tid fornemmlig ere betænkte paa at forskaffe sig Pluraliteter, hos Generalstaterne. De have til den Ende sendt Ridder vor Ternant til Friesland, for at vinde samme, og vilde derpaa udelukke Staterne af Amersfort fra Generalstaternes Forsamling. De skulle da komme til at faae 5 Stemmer imod 2 Men man har Aarsag til at troe, at dette Project ikke vil lykkes dem, ja der siges godog, at Grønningen har slaaet sig til Generalstaternes nu værende Pluralitet, og at Overryssevil følge dens Exempel.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Frankfurt, den 25de August. Der er atter bleven givet Ordre til at opkiøbe 10000 Mal ter Havre for den Preussiske Armee. Kornet bliver malet ved Rhinstrømmen, Meelet pakket i Fade og bragt til Westphalen. Fisk, Smør og Ost vil den nok snart faae til sit Brød i Holland. - J Elsatz trække 60000 Mand Franske Tropper sig tilsammen, og med Skipperlauget i Strasburg, er der sluttet Accord om Transporten paa Rhinen.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Haag, den 25de August. De bevæbnede Borgere, som i nærværende Tiid camper for Delft, ere ikke trukne ind i Staden, men have indsendt en Erklæring, hvori de bekiendtgjorde, at deres Hensigt ikke var, at fornærme nogen, men allevegne at vedligeholde Roelighed, hvortil de tilbød Magistraten deres Bistand, dersom den skulde fornødiges. De Constituerte af Borgerskabet: Delft sammenkaldte derpaa Raadet, og forlangte de prindseligsindede Magistratspersoners Afsættelse, hvilket og skede. Jmedens dette gik for sig, blev Raadhuset bevogte af et Detachement Borgere. Nu paastaae de bevæbnede Borgere, at de ville bringe det i Stand, som Arvestatholderen ikke vilde, og Staterne af Holland formedelst deres Minoritets Jndflydelse ikke kunde giøre, nemlig at sætte Harmonien i Staterne af Hollands Forsamling, og Roligheden i Provindsen igien paa en fast Fod. Staterne af Holland ere altsaa nu satte i den Nødvendighed, at samtykke i alt hvad de bevæbnede Borgere foretage; og dette er de den første Prøve paa Folkets Jndflydelse i Regieringssagerne. Efterretninger fra Nymmegen melder, at Regimenterne have i Gaar begyndt at trække ind i Leiren ved Cranenburg, at mange Officerer have allerede gjort Cour hos Hs. Durchlauchtighed, Hertugen af Brunsvig, og at Hovedqvartere, skal forflyttes fra Wesel til Cleve, hvor Hertugen vil boe paa Slottet. For Resten have Generalstaterne endnu ligesaalidet som Staterne af Geldern faaet noget Reqvisitorial angaaende de Preussiske Troppers Jndmarch. Man troe endog, at disse skulle efter truffen Aftale nægte Giennemmar chen til Lettelse for en anden Hensigt. Det synes og at være afgjort, at de ikke skulle skride til noget, førend Generalstaterne have taget sin Beslutning angaaende Meglingen, og Staterne af Holland givet Svar paa Hr. von Thulemeyers sidste Memoire.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 25de August. De bevæbnede Borgere, som nu trække omkring i Provindsen for at lade afsætte de Magistratspersoner, som ere prindseligsindede, have fra deres Leir ved Delft gjort et liden Udfald for at giøre Oraniecorpset i Overschie vaabenløst. Det te have de og sat i Værk uden Modstand, og i Gaar bragt endeel Flinter, Bøsser, Fahner &c. som Seierstegn tilbage Leiren, og derhos ikke forglemt at medtage Oranniesocietetets Papirer. Næste Nat ville de giøre en ligesaadan Expedition. men man veed endnu ikke, mod hvilket Sted samme egentlig er stilet. Paa Onsdag ville de vandre til Gouda, og saa videre fra Stad til Stad, for at giøre alting patriotiskt, saa at man om faa Dage venter en fuldkommen patriotisk Eenstemmig hed i Staterne af Hollands Forsamling.
Berlingske Tidende, 1787-09-03
Nederelben, den 27de August. J et i Nymmegen trykt Skrift under Titel: Lettre kunobservateur impartial fur les Troubles actuels delHollande 1787. 8vo, læser man følgende Skildring. over Arvestatholderen for de foreenede Nederlande: Wilhelm den Femte arvede af sin Fader hans Siels Storhed, hans Frimodighed og Kierlighed til Sandhed. Opdraget under en om Moders Opsigt, antog han hendes Følsomhed, hendes Mildhed og Venlighed. Naturen har skiæn"ket ham en virksom Siel, en rigtig Dømmekraft, og en lykkelig Hukommelse, der strækker sig saa vidt, at han udenad kan Poplæse et Digt af 200 Vers ved at høre det een Gang læse for sig, og at han veed Navnet paa enhver, endog den mindste "Landsbye i hele Republiken, samt alle civile Betienteres men hans svage Helbred har ikke tilladt ham at udvikle alle disse lykkelige Anlæg, og derfor har han mange kun superfici "elle Kundskaber. Man bebreider ham for Lyst til Spotte Frie - en farlig Tilbøielighed i en saadan Statsforfatning Skikket til store Ting, beskylder man ham for, at han i mange Tilfælder befatter sig med ubetydelige Smaating. J sin"Dages Jnddeeling har han valgt sig den afdøde Konge af Preussen til Mønster. Det hele Aar igiennem staaer han hver Morgen op Klokken 4, og den korte Tid, han nyder Søvnen, er utilstrækkelig til at fyldestgiøre denne Naturens Fornødenhed. Hollænderne stikle over, at han ofte under Middagsmaaldtidet sover ind, ja de ville endog vide, at dette er endog hændet ham i Staternes Forsamling. Han er en god Soldat, elsker Tropperne og elskes igien af dem. Kort, der fattes denne Prinds intet, uden en lykkeligere Tidspunkt, for at spille en anseelig Rolle. Til hans Uheld var hans Opdragelse den samme, "som end Tydsk Fyrstes. Han fik ingen Anviisning til at indrette sit Forhold efter en handlende, opsætsig og mis"tænkelig Nations Caracter, hvis egensindige Aand seer i sine Officerer og Soldatre intet uden fattige Daglønnere, "og i sig Statholder intet uden sine Troppers General-Capitain