Aalborg Stiftstidende, 1842-11-01
Aalborg, den 1ste November. J den Viborgske Stænderforsamling er endvidere nedsat Committee ang. følgende kgl. Udkast: Plac. ang. nærmere Bestemmelser af Forordn. 3die Juni 1796 § 42 om fri Proces: With, Jespersen, Rosenørn (Larsen, der havde lige St. med R., maatte vige paa Grund af Alderen); Forordn. om Flytningsfrihed for Værnepligtige: Rosenørn. Godsforvalter Hjorth. Exam. jur. Worm; Plac. ang Lægds indretningen i Kjøbstæderne: Fleischer, Qvist, Estrup Anordn. om Collisioner imellem Udlægshavers Ret i Løsøre: Larsen, Winkel, Juels Plac. ang, et nyt Ligningsforhold af de Kjøbstæderne paahvilende Byrder: Køfter, Aagaard, Qvist, Anordn. ang. de mosaiske Troesbekjenderes Eedsfæstelse: Tage Müller, Schjødte Larsen; Forordn. om Minoritetsvotas Afgivelse: Funder, Fleischer, Roulund, Jespersen, Schytte; Reglement for Nymindegabs og Ringkiøbing-Fjords Lodseri: Schou, Krieger, Borberg. – J Mødet den 20de Octbr. oplæste Fleischer Trykkefrihedsselskabets bekjendte Andragende om Lettelser for Pressen; Committee, Fleischer, Larsen, Nyholm, Køster, Jespersen. J samme Møde foretoges et af Benzon indgivet Andrag. fra Grev Reventlow til Christianssæde om Privilegium til Høker handel paa Landet for Huusmænd og Inderster, hvilket Forslag Producenten gjorde til sit eget. Efterat Jngerslew, Brock, Borberg, Worm, Dahlerup, Fjelstrup, Schjørt og Kbmd. Müller havde talt imod og van Deurs, Propr. Jensen, Lydersen, Wulff. Lüttichau, Sognef. Jacobsen og Tage Müller for en Committee og With og Black for Aflevering til Committeen om Opkjøb paa Landet, blev ved Afstemning med 26 mod 20 St. Andragendet afviist. – J Mødet den 21de oplæste Funder sit Andrag, om Finantsvæsenet. Eenstemmig vedtoges Committee, Funder, Aagaard, Hvass, Nyholm, Jngerslev, Køfter, v. Støcken, Krieger og Schytte. – J Mødet den 24de oplæste Bay sit Andrag. om Eiendoms- og Navneregistre over Pantebogen. Under Discussionen bemærkede Kirk, at "det er ham bekjendt, at der i flere Jurisdictioner findes en saadan Uorden i Henseende til Pantebøgerne, at der efter en aarig Besiddelse gives Paategninger om Mangel ved Adkomsten, uagtet der imidlertid er læst andre Documenter, som støtte sig til den samme Adkomst, uden at disse have erholdt nogen Paategning. Dette bevirker en fuldkommen Usikkerhed Eiendoms-Besiddelsen, og forhindrer navnlig Meddelelsen af Laan af offentlige Stiftelsers Midler. Man kan vel afhjælpe saadanne Mangler ved Mortificationer, men det er ikke Enhvers Leilighed at forskaffe sig saadanne, da dette baade er forbundet med Skriveri og Bekostning." With kunde ikke andet end ansee det ønskeligt, at der indrettedes Realregistre i enhver Jurisdiction. Hos mig – yttrede han - har enhver Mand i Jurisdictionen sin Folio, hvor man paa den ene Side finder hans Adkomst og paa den anden Behæftelserne, men Jndretningen af dette Register har ogsaa kostet mig Kost og Logis til en Comptoirbetjent i 1 1/2 Aar og 150 Rbd. i Penge. Det vil derfor være at tage under Overveielse, hvorledes de Udgifter, som vilde medgaae til en almindelig Jndrettelse af Realregistre, skulle udredes. Jeg troer ikke, at man kan paalægge Retsbetjenten det hele Beløb. Det kan imidlertid ikke nægtes, at Jndretningen af Realregistre for Retsskriveren ogsaa medfører pecuniaire Fordele af Vigtighed; thi da han derved erholder en lettere Oversigt over Behæftelserne og Eiendommenes hele Forhold, vil han saaledes blive foranlediget til flere Paategninger, der ville afkaste et ikke ubetydeligt Gebyhr, idet mindste indtil de Feil, som de angaae, ere blevne rettede." Efterat endvidere Wandborg og Fjelstrup havde talt for Committee, blev denne eenstemmigen vedtagen og valgtes hertil, With, Bay, van Deurs. – Derefter forelæste Wulff sit Andrag. om Consumtionens Ophævelse. Secher var i Hovedsagen enig med Prop, men meente, at det dog ikke er den rigtige Tid at foreslaae Consumtionens Convertering til en fast Afgift. Af den øvrige Discussion hensætte vi følgende af Brocks Yttringer: "Om der vil komme noget Godt ud af Nedsættelsen af en Committee, anseer jeg for tvivlsomt, men af de Præmisser, som indeholdes i Andragendet, vil der ikke komme Noget ud. Hvad den frie Brændeviinsbrænden paa Landet angaaer, da har denne Gjenstand ofte været behandlet her, og der er derpaa spildt megen Tid. Det kan ikke betvivles, at en saadan Tilladelse vilde være høist skadelig, og jeg kan i denne Henseende ikke andet end gjøre opmærksom paa, at man nu i Norge har bestemt, at af Brændeviinsbrænden skal ophøre og 10 Aar "). Dette vil vel neppe ganske lade sig realisere, men man vil saaledes dog kunne indkalde alle Bevillinger, og naar dette er skeet, vil man kunne indskrænke Brændeviinsbrændingen til Kjøbstæderne alene, hvor den kan controlleres, og derefter vil det være den rette Tid til Afgiftens Forhøielse, hvilken og for sig ikke vil føles synderligt; thi for den, der drikker 16 Snapse, kan det dog ikke være nogen stor Byrde at betale 1 s. mere for disse." Schjørt stemte med Glæde for Consumtionens Ophævelse, naar Hartkornets (!) Byrder ei derved forøges, ialt Fald stemte han for Committee. Efterat endnu Jacobsen havde stemt for og Borberg imod Nedsættelsen af Committee, blev denne med 37 St. imod 11 vedtagen og valgtes hertil Wulff. Estrup, Fleischer, Brock og Secher (Jngerslev, der havde lige St. med S., maatte vige paa Grund af Alderen. Fjelstrup oplæste derpaa et Andragende fra flere Skolelærere i Ringkjøbing Amt om at Skolelærervacancer maatte offentliggjøres i et dertil bestemt Blad. Efter en af Præsidenten vidtløftiggjort Discussion om Principet ved Andragendets Aflevering til Com Denne Storthinsbeslutning er endnu ei, som Commissarius bemærkede, sanctioneret af Kongen. Skulde imidlertid Storthinger endnu 2de Gange fornye sin Beslutning, behøves ei den kongel. Sanction. mittee og en anden Discussion om Skolelærerstandens Kaar, hvilke Kirk og Lydersen ikke ansaae saa ublide, som de almindelig skildres blev Sagen med 36 St. mod 12 (Forts.) afviist. 4 Avlsgaarden Sønderskousgaard i Øster Hann-Herred er, med Besætning osv., solgt af Prop. Lautrup til Enkemad. Lange fra Kjøbenhavn for 22,000 Rbd. rede Sølv. Copulerede. J Hobro den 28de Octbr. Kjøbmand E.A. Beutlich af Randers og Jfr. M. Petersen (Datter af Cancelliraad og Districtslæge Petersen i Hobro), Handels- og Skibsefterretninger. Det Aarhusiansiske Bankcomptoirs Fortjeneste i det forløbne Aar har, naar Sølv og Sedler regnes lige, udgjort 78,668 Rbd. 44 s. J Sølvmynt beroede ved Bankaarets Udløb den 31te Juli d. A. hos Bankcomptoiret i Aarhuus 3,415,647 Rbd. 81 s. Af den Oversigt over Forretningerne ved Bankcomptoiret i Aarhuus sees, at Omsætningerne i Hamb. Bco., nemlig ved Kjøb af Bancovexler, vare 1,442,000 Mk., og at Contoiret har trasseret paa Hamborg og Altona 1,252,000 Mk. J Bankaarets Løb har det desuden disconteret af indenbyes Vexler 1,435,000 Rbd. og gjort Udlaan af 376,000 Rbd. Ved Bankaarets Slutning udgjorde Beløbet af de udlaante Summer i faste Eiendomme 1,111,000 Rbd. og af 200 Laan mod haandfaaet Pant 477,000 Rbd.