JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-02-19
avERTISSEMENT. Under 15de denne Maaned har den høie Magistrat tilskrevet mig saaledes: i Agent og Urtekræmmer Johan Adolph Top, under 4de f. M. er meddeelt allernaadiget Bevilling, til her i Staden, at udsælge Malagaviin, dog ikke i mindre Partier, end 50 Flasker ad Gangen, det meddeles herved Hr. Hofagenten, til fornöden Efterretning. Kiøbenhavns Baadstue, den 13de Februar 1833. Denne Skrivelse Indhold, anseer jeg, at være min Pligt, som Viinhandler-Laugets p. t. Oldermand, at bringe til offentlig Kundskab med llensyn til den fra Hr. Agent Top i Publicum udsendte Priis Courant der giver den ham allernaadiget forundte Bevilling Udseende af, at maatte sælge Mallagaviin, Tintoviin og Keresviin i enkelte Flasker, uagtet Samme kun tillader ham, at sælge Malagaviin, og ikke i mindre Partier end 50 Flasker. Kiöbenhavn, den 16de Februar 1833. Vaagepetersen. En Kobber Brændeviins=Pande med Hat og Piber, i god og brug b. Stand, samt en Svale=Tønde og 2 Mæske=Kar, anvises tilkjøbs fra Kattesundet No. 111, 3die Sal. sen i Sielland beliggende, velvedligeholdt Mølle, som har fornødent Vaaningshuus, ønskes i Fæste eller Forpagtning. J Mangel deraf søger en Landeiendom paa 1 a 200 Tdr. rand tilkiøbs, dog uden at saavel denne, som Møllen, har en fordeelagtig Beliggenhed, nytter det ikke at melde sig, Restecterende ville behage at indgive billetter paa denne Tidendes Contoir, mrkt. B. No. 120.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
De, som ville beære Undertegnede med Bestillinger af efterstaaende Vine, ville behageliget henvende dem til J. A. Top & Comp. i Vimmelskaftet Nr. 134. Sedler og Tegn. Gammel Neres, 1 Auker . . . . 26 Rbd. 4 Mk. 1 dito dito Boutl., uden Flaske . . . . 3 - Gammel söd Malaga, I Flaske uden dito . . - 4 - Gammel Muskatel, 1 dito uden dito . . . - . - Gl. St. Croix Rom, prima Sort 1 Boutl. med Fl. 1 - . - Hollandsk bitter Genever, 1 dito med dito . . - 3 - Dito Solbær - - 1 dito med dito . . - 5 - Varene skal jeg bestræbe mig for stedse at levere af prima Qvalitet og til Forsendinger - Söe- og Landværks - bliver Emballagen gratis. Hiöbenhavn, den 18de Februar 1855. J. A. Top. Agent.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Skifte-Jndkaldelse. Fredagen den 1ste Marts 1833, om Formiddagen Kl. 9, Slet, afholdes e) Skiftesamling i Stervboet efter den ved Døden afgangne Præste=Enke, Magdalene Overgaard, fød Nyeboe; hvilket herved, i Forbindelse med de til de testamentariske Arvinger udstædte specielle Jndkaldelser, bekiendtgiøres. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 7de Febr. 1833. Fischer.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Torsdagen den 7de Marts førstkommende, Middag Kl. 1, fremlægges den forfattede Repartition i afgangne Geheime-Legationsraad Frederich, Avemann og ligeledes afdøde Enke Elisabeth Maria Avemann, fød Høy, deres fælleds Stervboe. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 16de Februar 1833. Vortforpagtning.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Forpagtnings=Auction. over Holbeks Slots Ladegaards Avling og Meierie, vil paa nye vorde prøvet næstkommende 21de Februar Kl. 1, hos Giestgiver Petersen i Holbek, da intet af de ved forrige Auction gjorte Bud fandtes antagelige. Auctioner.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Fredagen den 22de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem e) 4 og 5, bliver ved offentlig Auction første Gang opraabt til Salg : Gaarden No. 160 paa Hjørnet af Gammelstrand og Størrestrædet. Eiendommen er assureret i Brandkassen for 60, 400 Rbd. Sølv, og afgiver i aarlig Leie omtrent 3,100 Rbd., hvorimod de aarlige Skatter og Brandpræmien af samme udgiør 884 Rbd. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
handagen den 25de Februar, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved AucVe tion i Hillerød, paa sædvanligt Sted, bortsolgt fra det Frederiksborgske Districts Skove følgende Effecter: for Lyngbye Skov. Nogle Bøgetræer paa Roden, taxeret til henved 20 Favne, - Vesterskov. 18 Favne beskadiget Bøgebrænde, Nogle Fagotter og Qvas, Freersløv Jegn. 24 Favne Bøger, Kander og Trødskebrænde, 19 dito dito Fagotter, 6 dito Elle dito samt Bøge og Elle Qvas, - Lystrups Skov. 70 Bunker Naaletræe Udhug; - Uggeløse og Krogenlund: 44 Favne godt Bøge Kløvebrænde, 51 dito beskadiget dito, 10 dito Bøge Fagotter, 10 dito Elle Kiøvebrænde, 29 dito dito Fagotter, Endeel Bøge og Elle Qvas; Brødeskov og Store Dyrehaven i 32 Favne beskadiget Bøgebrænde, 19 dito Fagotter, 200 Bunker Qvas; for Nyevang, Præstevang og Hestehaven: 30 Favne beskadiget Bøgebrænde, 44 dito Bøge Fagotter, 163 Bunker Udhug og Qvas, - Tyvekrogen, lille Dyrehaven og Strødam: Nogle Favne beskadiget Bøgebrænde samt Qvas; - Steenholtsvang, Pederstrupsvang og Nøddeboefægede 13 Favne beskadiget Bøgebrænde, 4 dito Fagotter, 27 3/4 dito Elle Kløvebrænde, 9 1/4 dito dito Fagotter, 286 Bunker Qvas og Udhug. Herløv, den 14de Februar 1833. L. Staffeldt.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Jnsdagen den 27de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 til 4 bliver ved offentlig Auction første Gang opbuden til Bortsalg : Eiendommen Nr. 67 ved Nybørs, udi Strand=Qvarteer heri Staden. tilhørende afgangne Øltapper Jver Strandgaard, og forhen afdøde Hustru Sophie Cathrine Strandgaard, deres fælleds Boe. Det bemærkes, at der i denne Eiendom, som er assureret for 16,000 Rbd., Sølv, indestaaer paa 1ste Prioritet 7000 Rbd. rede Sølv af offentlige Midler. Efter Vurderings Forretningen bestaaer Eiendommen af: en grundmuret Forhuus Bygning paa 3 dobbelte og et enkelt Fag mod Gaden, 3 Etager høi med Kjælder under, et dito tildeels grundmuret Forhuus imod Børs graven, 3 Etager høi med Qvist over, en Mellembygning af samme Høide, med Halvtag, som Alt er indrettet til Beboelse for 4 Familier, foruden Pakhuus, Brændeskuur og Vaskerkjælder, i hvilken sidste er en indmuret KobberVaskerkiedel og en Rulle; i Gaarden er en Portion fersk Pompevand med Opstander og Pomperedskaber, og til hver Side mod Canalerne er Bolværk med et Slæbested. Auctionen afholdes paa 1ste Bagsal, og Auctions=Conditionerne, hvorefter denne skiønne og vel vedligeholdte Eiendom bortsælges, ere tilligemed Adkomstdocumenterne og Vurderings=Forretningen til Eftersyn hos Undertegnede, Boets Curator, boende i Snaregaden No. 11, første Sal. Kiøbenhavn, den 15de Februar 1833. C. N. Winther, Archivarius.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Fredagen den 1ste Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4, e) bliver ved Auction første Gang opbuden til Bortsalg : Gaarden No. 235 i Adelgaden. afgangne Enke Johanne Marie Jørgensen, fød Larsdatter, og forhen afdøde Mand, Høker David Jørgensens fælleds Boe tilhørende. Anden Auction afholdes den 3de Marts og tredie og sidste Auction den 15de Marts, til samme Tid. Conditionerne, Vurderingsforretningen og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Boets Curator, Fuldmægtig Paulsen, boende paa Kongens Nytorv Nr. 270.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Efter Udlægshaverens Begjæring, bliver den P. F. D. Seitz tilhørende E i Frausing Bye, Hinge Sogn, Lysgaard Herred, beliggende Gaard, at Hartkorn 8 Tdr., stillet til 3de Auctioner, nemlig : Løverdagen den 23de Marts d. A.,- 6te April og Mandagen - 22de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir, den 3die paa selve Gaarden. Arealet til Gaarden er opgivet at være over 300 Tdr. Land, med en god Jordbund, tienlig til hver Slags Sæd. Mærgel haves paa Marken. Henimod 70 Læs Høe avles. En stor og god Mose ligger saa nær ved Guden aae, at Torv med Fordeel kan udskibes til Randers. Denne Bekiendtgiørelse skeer tillige, ifølge Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaards og Hids Herreders-Contoir paa Dalsgaard, den 12te Februar H. H. Holm.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
proclama. Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt I Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Enke Johanne Marie Jørgensen, fød Larsdatter, og forhen afdøde Mand, Høker Davil Jørgensen heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til heri Skifte. commissionen at anmelde og beviisliggjøre deres Krav Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, for at legitimere sig og iagttage deres Arveret; hvilket herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 18de Februar 1833. Buchwald. Mollerup. vo, som maatte have noget at fordre i afgangne Kirsten Christens Hdatter og hendes efterlevende Mand Boelsmand Jørgen Hansen, af Vollerup, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, tilat anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 17de Februar 1833. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og B Stadsret den 18de denne Maaned, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Cathrine Dorthea Lund, fød Feldt, dansen, Enke efter Kongelig Staldkan Erti Hansen Lund, dendes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skiftet Commissionen at anmelde og bevise saadant Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovilge Varsel indkaldte, for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket derved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Staderets Skifte=Commission, i Kiøbenhavn, den 19de Februar 1833. Nollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og B. Staderet den 18de denne Maaned, ere Alle og Enhver, som maane have Noget at fordre i afgangne Mad. Karen Kirschhaum, fød Børresen, og forhen afdøde Mand, Snedkermester Johan Jacob Klrød, baum, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og bevise saadant Krav. Ligeledes ere de Aldede, Arvinger med forligt Varsel indkaldte, for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endoldere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, i Kiøbenhavn, den 19de Februar 1833. Møllerup. Buchwald. Vi Frederik den Slette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Æ Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter forhenværende Kiøbmand af Vor Kjøbstad Randers, Forligelses=Commissair Jacob Holm, nu boende i Holmsgaard, i Christrup Sogn, under Randers Amt, ud Vort Land Nørrejylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii. med Aars og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts=Tidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham selv at anmelde og beviisliggjøre; deg Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevillig Ord til anden indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme der hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 14de Januar 1833. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nonrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzon. Jacobsen. Bevilling for Forligelses=Commissair Jacob Holm til, ved Proclami Aviserne at indkalde sine Creditoret. Betalt med 13 Rbd. 3 Mk. rede Sølv og Forhøielsen til Seminarlesonder, Rønne 3 Rbd. 2 Mk. rede Sølv. I Kraft af denne allernaadigste Bevilling, der er læst for vedkommende Over= og Underret, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui alentii, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte forment sig at have Noget at fordre hos mig, hvorfra Saadant og maatte hidrøre navnlig Maade, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Kiør, inden benævnte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Holmsgaard, den 3de Februar 1833. Jacob Holm.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1004 - 1832 J 33. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Anne Margretde Rosendahls Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclamere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 16de Februar 1833. Buchwald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Ved Proclama, der er læst ved undernævnte Ret den 8de forrige Mar ned, og vil blive læst ved den Kongelige Lansover= samt Hof= og Stadsret, den 18de Februar dette Aar, ere Alle og Enhver, der maan formene at have Noget at fordre paa Boet efter afgangne Degn og Skolelærer Peder Jensen i Næraae, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvalter; hvilke herved endvidere bekiendtgiøres. kunde, Scham og Schoubye Herreders Skifteret, den 16de Februar 1832. M. Knuten.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Over, samt hos og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at har Noget at fordre efter afdøde Conferentsraad og Assessor i Høiesteret Adam Gottlob Muller Commandeur af Dannebroge, hvis Em frue, ifölge allernaadiget Bevilling af 16de Marts 1800 hensiddet i uskiftet Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel. til for Undertegnede, som dertil Befuldmægtiget, at anmelde og beviisliggjøre deres for meentlige Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiöbenhavn, den 18de Februar 1833. L. Ring.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Lands Overrets Procurator. boende i Löngangstrædet Nr. 17.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de December f. A., som læst i Faaborg Byetingeret, og vil blive læst i den Kongelige Land over, samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved med Aar og Dags Variil, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som man have Noget at fordre efter her afdøde Kiøbmand og Giæstgiver ChristitsHolger Christesen, med deres Paastand at fremkomme, og saaden deres havende Krav for Undertegnede, som Skifteforvalter, inden fornæret Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Byefogedcontoiret, Faaborg, den 4de Februar 1833. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1833-02-19
Trykfeil i No. 42. Sp. 1, Lin. 25, Waterfort, liWaterford. Sp. 2, Lin 26. Saint=Eme, læs: SaiElme. Sp. 2, Lin. 31. tilladt, læs: tilladt sig. Et 3, Lin. 55. Juliserierne, læs: Juleferierne.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
Paris, den 9de Februar. Den bekjendte Naturforsker, Latreille, Medlem af Jnstituten- og Professor ved det naturhistoriske Museum, er død i sit 7de Aar.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
De franske Consuler, der nyelig ere blevne udnævnte for alle Dele i Sydamerika, have faaet befaling til at begive sig til deres resp. Poster. Frankrige søger nu at give sin Handel paa Sydamerika den mueligste Udstrækning. Den største Hindring, for dette Ønske er Expeditorernes Uerfarenhed. Den Franske Handel har endnu ingen solide Huse dannet i Buenos=Ayres, Valparaiso, Lima o. s. v., der kunne give deres Speculationer den Grad af Sikkerhed, som Englænderne have forskaffet sig, Disse besidde nemlig i alle Havne ved den Sydamerikanske Kyst gamle Handelshuse, som veilede deres Correspondenter i England, i Henseende til Varernes Valg, og deres Forbindelser og Credi skaffe de fra England sendte Varer Afsætning. De Franske Skibe seile fra Havn til Havn, fra Buenos=Ayres til Californien, forsøge allesteds paa at sælge deres Ladninger og lære ingen Handelsplads at kjende. Ved deres Hjemkomst medbringe de upaalidelige Efterretninger, der tjene til Basis for nye Speculationer. Den naturlige Følge deraf er, at den Franske Handel overalt undertrykkes af den Engelske og ingenlunde har naaet den Grad af Fuldkommenhed, som var den muelig. Man haar ber, ved en ny Organisation af Consular-Establissementets, at raade Bod herpaa, og ved Jndberetninger til Handelskamrene om Handelspladsenes Beqvemhed til Varernes Afsætning, at give dem en sikkrere Maalestok for Localiteternes Fornøden. heder. Saaledes have Handelskamrene nyelig erholdt en Beretning om Handelens Tilstand i Ny-Granada, tilligemed de Varer, som der egne sig til fordeelagtig Afsætning.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
Blandt vor Tids Phænomener kunne vi maaskee ogsaa regne det, at den Mand, som har opoffret Alt for vor Revolution, den Mand, som var Juliopstandens og det ny Dynasties ivrigste Befordrer, Hr. Lafitte, vil vorde stillet for Pairskammerets Ret, som anklaget for lovstridig Anvendelse af de offentlige Penge, medens han var Finantsminister i Slutningen af Aaret 1830. Den paaklagede Sum beløber sig til fire Mille 800,000 Fr. Denne Sag synes at være en Følge af Hr. Passys Commissionsberetning angaaende Regnskabsvæsenet for Aaret 1830; mange troe, at det mere er personlig Fjendskab mod hiin Hædersmand, end samvittighedsfuld Aarvaagenhed i at paasee Statskassens Tarv, som har fremkaldt denne Anklage. - Sagens Sammenhæng er følgende. Strax efterat Carl Xdes Regjering, med Hr. Villele i Spidsen, havde tilstaaet Emigranterne Skadeserstatning, sluttedes en Convention med Republiken. Hayti, ifølge hvilken denne Stats Uafhængighed erkjendtes, mod en Erstatnings=Sum af 150 Millioner Fr., som skulde afbetales i 5 Terminer, og deles blandt St. Domingos forhenværende Colonister. Da Republiken ikke var i Stand til at betale ved den første Termins Udløb, søgte den at slutte et Laan, og et Jnteressentskab af Capitalister, hvoriblandt ogsaa Hr. Lafitte, lod sig, fornemmelig ved Hr. Villeles Opmuntring, bevæge til at gjøre den et Forskud af 30 Millioner til den første Afbetaling. Da den anden Termin nærmede sig, saae Republiken, sig ikke i Stand til at realisere et nyt Laan, efterdi betingelserne ved det første ikke vare blevne opfyldte, end ikke Renterne for de tre sidste Semestre betalte, som en Følge deraf var Republikens Credit aldeles forspildt. Da formaaede Hr. Villie hine Capitalister til et nyt Forskud af 4 Mill. 800,000 Fr. til at udrede Restancerne, imod en ministeriel Garantie, og Rettighed til at liqvidere disse 4 Mill. 80, 1 Fr. med Statens Skatkammer i de 24 Millioner Fr., som endnu vare resterende paa de 4 Millioner, der skulde have været udbetalte. Tillige sendte Hr. Villele en Underhandler til St. Domingo, som kom tilbage med nye Forslag, der gik ud paa, at de af Ministrene garanterede 4 Mill. 800,00 Fr. ufortøvet skulde vorde erstattede, naar Regjeringen for de øvrige 120 Millioner vilde nøies med en Rente af 3 Mill. 600, Fr. Hr. Villie, som vel indsaae, at Hayti for Øjeblikket aldeles ikke kunde betale, og at Alt kom an paa at vedligeholde Republikens Credit, syntes ikke utilbøielig til at indlade sig herpaa, men han blev styrtet, og Hr. Roy kom i hans Sted. Denne nedsatte en Commission, for at raadslaae om denne Sag, og den havde netop givet en billigende Erklæring, da ogsaa Hr. Roy blev af løst af Hr. Chabrol. Den sidste erklærede Capitalisterne, at han var villig til at opfylde den Villeleske Garantie, men forlangte tillige fem Aars Frist til Udbetalingen. Denne tilstodes af Capitalisterne, og en Kongelig Ordonants bekræftede Contracten.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
Efter Julirevolutionen vilde Hayti aldeles unddrage sig Opfyldelsen af sine Forpligtelser, men af Frygt for at see sig angreben af en Expedition, tilbød Republiken atter en ufortøvet Udbetaling af de 4 Millioner 800,000 Fr., naar man i Stedet for de 120 Millioner, vilde nøies med 45 Millioner, som skulde betales med et aarligt Afdrag af een Million Fr. Underhandlingerne i denne Anledning ere endnu ikke tilendebragte. Jmidlertid forlangte hine Capitalister under Hr. Lafittes Ministerium, at Regjeringen skulde discontere deres Fordring. Hr. Lafitte, som personlig interesseret derved, vilde ikke ene paatage sig, at afgiøre denne Sag; den forelagdes et Ministerraad, som eenstemmigen erklærede, at dette Forlangende burde bevilges, under den Betingelse, at Capitalisterne skulde betales med Kongelige Bons, som vare forfaldne i 9, 12 og 15 Maaneder, dog uden Renter, hvorved Staten vandt 250,000 Fr. Betingelsen antoges, og Capitalisterne renoncerede paa deres Fordringer i Henseende til de 4 Mill. 800,000 Fr. - Men den Betaling, der gaves dem i Kongelige Bons, er forkastet af Overregnskabs-Commissionen som ubeføjet, og udstrøget af Udgifterne i Regnskabet for 1830.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
Commissionen af de Deputeredes Kammer, som bestaaer at lutter Medlemmer af Juste Milien, erklærede i Gaar, at være af samme Mening, som Overregnskabs-Commissionen. Dersom Kammeret tiltræder denne Mening, maa Hr. Lafitte altsaa komme til at erstatte de, under hans Ansvarlighed udgivne fire Mill. 800,000 Fr., naturligviis mod igjen at erholde Fordringen paa Hayti tilbage. Han bliver saaledes for Øjeblikket truet af Juli Regjeringen, og staaer Fare for at miste den Garantie som den forrige, af ham styrtede, Regjerings Ministre have givet ham. - Hr. Passys Beretning herom i Deputeretkammeret hørtes med usædvanlig Opmærksomhed, og opvakte nogen Misfornøielse. - Man venter med Længsel, at erfare Sagens endelige Udfald, som er saameget vigtigere for Hr. Lafitte, da Forpligtelsen, at tilbagebetale de 4 Mill. 800,000 Fr., vilde have hans fuldkomne Ruin til Følge.
Berlingske Tidende, 1833-02-20
Christiania, den 14de Februar. Tirsdagen den 12te Februar indfandt sig hos den Norske Regjering en Deputation fra Storthinget, som anmeldte, at det nu forsamlede 7de ordentlige Storthing, i Overeensstemmelse med Grundloven, havde constitueret sig, hvorefter det blev Deputationen tilkjendegivet, at Storthinget, i Overeensstemmelse med Hs. Kongl. Majestæt naadigste befaling, vilde blive aabnet af Statsraad Collett Onsdagen den 13de Februar Kl. 12 1/2 Middag. At Storthinget til ovenmeldte Tid, i Overeensstemmelse med Grundloven, vilde vorde aabnet, blev derefter i Hovedstaden bekjendtgjort ved ridende Herolder, ledsagede af et Detaschement Cavallerie med Trompetere. Dagen efter, den 13de Februar til ovenmeldte Tid, begav den Norske Regjerings første Medlem Hr. Statsraad Collett sig, ledsaget af den Norske Regjerings øvrige Medlemmer, Højesteret samt alle civile, geistlige og militaire Autoriteter, i høitidelig Procession igjennem de i Gaderne en have paraderende Tropper af alle Vaaben samt Borgervædningen, fra Stiftsgaarden til Storthingets Locale, hvor Hr. Statsraad Collett oplæste Hs. Kgl. Majestæts naadigste aabne Brev af 28de Januar sidstleden, hvorved han bemyndiges til, paa Hs. Kongl. Majestæts høje Vegne, at aabne Storthinget, samt Hs. Majestæt Kongens Tale til Storthinget. Af Statsraad Sibbern oplæstes derefter Beretningen og Rigets Tilstand og Bestyrelse. Fornævnte aabne Brev lyder, som følger: Vi Carl Johan, af Guds Naade Konge til Sverige og Norge, de Gothers og Venders, gjøre vitterligt: Jdet Vi beklage, at Omstændighederne ikke tillade Os, personligen at aabne det nu forsamlede Storthing, ville Vi ved dette Vort aabne Brev naadigst beskikke Vor Statsraad, Ridder og Commanden, af Vore Ordener, Hr. Jonas Collet, til, paa Vore høie Vegne. at aabne det nu forsamlede 7de ordentlige Storthings Forhandlinger med den ham fra Os, tillige med dette Vort aabne Brev, naadigst tilstillede Tale. Givet paa Stokholms Slot, den 28de Januar 1833.