Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-19
(Fortsættelse om Mexico.)¬ J Spidsen for de Mexicanske Independenter staaer for nærværende Tid en uafhængig eller høieste Regiering (Supreme Government, hvis Residens er i National-Regieringens Palais i Apazingan, 20 Miile syd for Valladolid, Regieringen daterer nu sine Proklamationer fra Jnsurrectionens 5te Aar. J Mai 1815 udkom en Liste over Repræsentanterne fra de forskiellige Departements, som ere elleve i Tallet. Den høieste Magt er i tre Mænds, eller i et Collegiums af Triumvirers Hænder, nemlig Generalerne Loceago, Morellos og Cos. Den høieste Ret bestaaer af 5 Personer. Der ere 3 Ministre Don Rewigio Jllara for det Jndre; Don Mariana Oriaga for Krigsvæsnet, og Don Antonio Cumplide for Financerne. Den øverste Congres blev i Følge Constitutionen udvalgt d. 6 Febr. 1815 og udvalgte igien Don J. Maria Azagaga til Præsident og Don Antonio JoseMontezuma, der nedstammer fra den omtalte og bekiendte ulykkelige Mericanske Keiser til Vicepræsident. Congressen har i 1815 fra sit Regierings Palais i Aria udstædet flere vigtige Decreter. Et paabyder at alle unge Mennesker skal vaccineres; et andet befaler: at Jndvaanerne i alle Byer og Landsbyer skal bevæbne sig med hvad de kan, selv vælge sine Anførere og opstaae i Masse, og kan de irke giøre Fienden Modstand, skal de under stor Straf forlade deres Boepæl, et tredie Decret er stillet mod Geistligheden og viser at dens Magt er ikke nær saa stor i Colonierne, som i selve Spanien; de fleeste Præster og Munke ere imod Revolutionen. Dekretet taler heftigt imod de Skriftefædre, som ville forlede Amerikanerne at gaae over til det Kongelige Parthie, og det paalægges Skriftebørnene strax at anmelde det for Øvrigheden, for at saadanne Geistlige kunne drages til Ansvar. Ved Jnsurrectionens Fremgang og den Orden og Fasthed, hvormed Regieringen handler er det Kongelige Partie i Mexico bragt i stor ForlegeJnjurgenterne ere Herrer over Landet, staae i faste Stillinger og de Kongeligsingede ere indslutted. Hovedstaden og andre store Stæder. Vicekongen Penge Resoureer udtømmes; i 1814 kunde han kunudmynte 8 Mill. Dollers, i forrige Tider bleve altid 32 Mill. myntede aarlig i Mexico, han maatte endog gribe til at mynte Kobber; de Kongelige Obligationer faldt 90 Procent. Jndianerne for bandt sig nøie med Jusurgenterne. Den 22de April 1815 blev den Kongelige Hovedarmer under General Clhano aldeeles slaget af Jnsurgenternes General Navanetti, Generalen maatte ophæve Beleiringen for Corporo og trække sig tilbage. Den 15de angreb nogle Hobe af Jnsurgentere Staden, Guadeloupe, to Mile fra Hovedstaden det vakte en saadan Allarm i Mexico, at alle Tropper maatte gribe til Vaaben, og selv Munkene traadte ind i Geledderne; Vicekongen saae sig nødt til at trække mange af sine Detaschementer tilbage til Hovedstadens Forsvar, og selv blandt dens Jndvaanere gav sig en stor Misfornøielse temmelig tydelig tilkiende, ogsaa maatte Bicekongen oprette en Banke for at afhielpe Financernes Forlegenhed, Jnsurgenterne havde indtaget gamle Vera-Cruz og stode under Muurene af det nye, hvorover Mexico har sin Communication med Spanien. General Morelos truer Staden, med en disciplineret Armee paa 40,000 Jnsurgentere. Jnsurgentere har forresten organiseret sig i regelmæssige Gueriller, og den indvortes Krig føres med den græsseligste Fru somhed og de vildeste Ødelæggelse. Jndependenterne har sendt Agenterne til de Nordamerikanske Stater og bedet om Vaaben og Munition, som de lide Mangel paa, nogle sige de faae Hielp derfra andre nægte det, forresten forsyne de sig med disse Artikler ved Hielp af deres Kapere og især ved de fra Chartagen, som sværme om paa Havet, og holde en Forbindelse ved lige med de Nordamerikanske Kyster.