JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Hannover den 15 Nov. Vores Gouverneur, Hertugen af Randan, var i Dag ikke saasnart kommen tilbage fra Brunsvig, førend en Expresser kom derfra, med hvilken Hertugen af Richelien meddeelede ham Efterretning om det ulykkelige Slag af 5 huj. og sammes uangenemme Følger; Denne Begivenhed har foraarsaget en pludselig Forandring i mange Ting, som man tilforn holdte for gandske visse. Om Hertug Ran dans Reise til Hans Fædreneland tales nu slet intet meere, og ved dette Efteraars Felttogs Operationer maa noget besynderligt foregaae, dersom endnu de Franskes Hoved=Qvarteer skal blive her i Vinter. Efter al Anseende vil Overvinderen ikke lade det blive ved forbem. Slag, men føre sig samme videre til Nytte. Man publicerer her for en vis Sag, at den combinerede Hannoverske Armee er paa nye i Bevægelse. Man anfører og iblant andet som Aarsag dertil, at man fra Chur-Hannoverske Side af paastaaer, at det Fiskerske Corps har forøvet mange utilladelige Expresseringer af Undersaatterne. Andre sige, at Hertugen af Richelien vilde nøde bemeldte Armee til at træk ke i Vinter=Qvarteer, hvori den, formedelst fornævnte Omstændigheder, ikke vilde finde sig. Jmidlertid fornemmer man fra Brunsvig, at høystbemeldte Hertug var alt afgaaen til Celle for at uddeele de nødvendige Ordres, da der i Egnen skal være forsamlet en Armee paa meere end 60000 M. Man hører og for vist, at saavel denne Hovedstad som Lyneborg skal befæstes, og at paa det sidste Sted 1000 M. dagligen arbeide derpaa.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Neverelven den 18 Nov.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Man har Efterretning, at det Kongel. Preussiske Corps under General Mayer har saa hurtigen forfulgt Rigs-Armeen, at det alt den 13 hujus er ankommen til Gotha Nürnberg den 8 Nov.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Med en i 52 Timer fra Schweidnitz anlanget Coureer haves den Efterretning, at Fæstningen bliver beskudt med 80 Kanoner og 30 Mørsere, saa den enten maa give sig eller blive til en Steenhob. Dispositionerne ved den for Breslau staaende fiendtlige Armee synes at være rettede paa en Slags Undsætning, hvorimod de K. K. Tropper allerede have taget de fornødne Præcautioner.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Fra Egnen ved Leipzig den 11 Nov. Ved den Action, som den 30 Oct. forefaldt mellem Leipzig og Weissensels, blev af Rigs=Armeen over 100 Mand dræbte, forvundede og fangne, og Preusserne gjorde en stor Deel Eqvipage til Bytte. Den 3 søgte Kongen at angribe den combinerede Franske og Rigsarmee ved Weissensels; men samme trækkede sig tilbage over Saale, hvorved henimod 500 M. bleve fangne af Preusserne. Den 4 gik Hs. M. over Saale, og begge Armeerne var derpaa hverandre saa nær, at de beskiød hinanden, skiønt uden nogen synderlig Virkning, af det grove Skyts. Om Aftenen gik Kongen tilbage over Saal=Broen, hvorved den fiendtlige Armees Mod ikke lidet tiltog, og det heele Franske Cavallerie fulgte den 5 gandske tilig efter over Floden, saasom man meente at den Preussiske Armee af Mistillid til sin egen Styrke havde retireret sig, men Kongen satte sig strax i Orden. Hs. Cavallerie angreeb med største Hidsighed det fiendtlige, og kastede det strax fuldkommen over Ende. Det synes vel noget utroeligt, dog forsikrer man for gandske vist, at kun 55 Preussiske Cavallerister ved denne Leilighed vare blevne. Saasnart Prinzen af Soubise fik Efterretning om hans Cavalleries Nederlag, lod han sit samtlige Jnfanterie fremføre, hvilket og Rigstropperne, som stode bag ved dem, efterfulgte. Forvirringen ved denne Flugt var saa stor, at de Folk, som skulde hielpe de Franske, gjorde dem største Skade; thi da det Franske Jnfanterie havde taget Flugten, saa satte Rigs=Cavalleriet med saa stor Hastighed efter samme, at heele Batailloner bleve nedtraadne. Desto fleere Fanger bekom derved de eftersættende Preusser, saa at man sætter sammes Tal paa meere end 6000 M. og har ikke vidst, hvor man skulle giøre af dem. Foruden 16 Faner, 12 Standarter, adskillige var Pauker og det store Antal af Kanoner, skal 15000 Stykker bortkastede Flinter og en Æske med Ludvigs Kørs være blevne de Preussiske til Bytte. Kongen ankom i Gaar til Leipzig, men man troer, at han ey forbliver der længe, men vil afgaae til en nye Expedition.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Fra Brunsvig den 14 Nov. Preussernes Seyer over den forenede Franske- og Rigs=Armee maae have været meget vigtig, saasom man fra Gottingen under 10 huj. beretter, at Fortropperne af den 1ste, samt det Franske Generalitets tilbage blevne Bagage, der med den tilfærdigste Retirade var ankommen, og Prinzen af Soubise selv hvert Øyeblik forventendes. Preussernes Seyer foraarsager her stor Bevægelse. Man har i Gaar udtømmet alle Tøyhuusene og bortført Kanonerne og alle øvrige Krigs-Redskaber. Af alle nær og langt fraliggende Tropper skal efter Machallens føyede Anstalter samles en Armee. Formodentlig for at undsætte Printzen af Soubise, skiønt nogle indbilde sig, at man her i Landet selv har en Besøgelse at vendte.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Naumburg den 7 Nov. Jblant andet angaaende Slaget af 5te huj. imellem Preusserne, de Franske= og Rigs=Armeen, kan man berette dette: Den Kongl. Preussiske Armee havde sin Leyr paa nogle Høye imellem Weissensels, Freiburg og Merseburg: Den foreenede Rigs- og Franske Armee forlod sin Stilling, og marcherede mod Preusserne, hvilke bleve staaende, uden Bevægelse, saa at de ikke engang afbrækkede deres Telter. Men da den forenede Armee kom dem stedse nærmere, forsvandt Telterne med Eet, og Armeen stod i Slagtorden; De Krydsviis og hemmelig staaende Preussiske Kanoner begyndte Kl. imod 3 Slet at give Jld af sig, og det Preussiske Cavallerie trængte med stor Heftighed ind paa det fiendtlige, hvorved foraarsagedes en stor Uorden. Kanon-Kuglerne fløy ved de Allieredes nærmere Avangering bestandigen Krydsvis imellem hverandere, da imidlertid Jnfanteriet gjorde saadan en Vending, saa det syntes, som de trækkede sig tilbage, men for man vidste det mindste deraf, stod det i ordentlig Træfning, og giorde en forskrækkelig Jld af de smaae Gevær paa de Allierede. Da nu de Allieredes Cavallerie havde lidt megtet og var kommen i Uorden, saasom Kanon=Kuglerne fra de høye Steder, Jnfanteriet stod paa, giorde meere Skade, end man kunde tilføye Preusserne af det grove Skyts, og tillige Jlden af de smaa Gevær var ulidelig, saa trækkede de For nede sig tilbage, hvorpaa Preusserne beholdte Valpladsen. Omendskiønt man ikke kan accurat, bestemme Forliisen paa Døde, Blesserede og Fangne, saa stemme dog alle tilbage passerende Rigs- og Franske Tropper deri over een, at samme er meget stort, og at tillige meget Artillerie, i sær af det Franske, er bleven Preusserne til Deel.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Fra en Marqvetenter allene have Preusserne faaet 7000 Gylden i rede Penge, samt en Vogn med 4 Heste læsset med Brændeviine og andre Levnets Midler. Endog de, som tilforn have været i Batailler, vidne, at de aldrig have seet saa hæftig en Jld. I Gaar forefaldt atter en liden Rencontre ved Freiburg, da Preusserne delogerede de der indeliggende Allierede, hvorved Preusserne giorde stor Bytte. Rigs=Tropperne og de Franske marchere nu tilbage over vore Grendser, de første over Camburg, Dornburg, Jena og Kahla, Weimar og Kranichfeld til Arenstadt; men de sidste over Weissensee og Egnen der til Langensalza. Preusserne følge efter, hvorover det ofte kommer til Skiermysler. Jmidlertid igennemsøger man paa Preussisk Side, hvor de Allierede have lagt, om de have der efterladt Magaziner eller Effecter. Til Merseburg, hvor den Franske Hoved=Magazin har været, haaber man at finde noget betragteligt.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Merseburg den 8 Nov. Antallet af de blesserede Officierer og Soldater af den Allierede Franske og Rigs-Armee, som ere her indbragte fra Slaget af 5 huj., er meget stor, men de Fangnes endnu langt større, saa at dersom denne Transport endnu skal vedvare, vil det her sær rummelige Slot blive alt forliden til at tage imod dem. J Dag kom atter en Transport af 1172 M. af adskillige Nationer. J de 2 forbie gangne Dage skal henved 3000 M. være indbragte og endnu fleere underveis. Deriblant ere mange Franske, som fra de Spanske Grendser af ere marcherede herhid. Nogle af de Blesserede ere komne sig igien og nogle døde. Alle Anstalter ere saaledes føyede, at de Fangne berømme deres høymodige Seyerherres Naade. Af Kanoner er gandske vist 50 mestendeels af den Franske Armee, ligesom og i Dag 11 Standanter, 2 Faner og 2 par Pauker indbragte. Fangerne af Rigs-Armeen bevidne, at saa sto som den forenede Armee har været, hvilken de selv angive for 80000 M. stærk, saa liden Villie have de havt til at fægte imod den Kongel. Preussiske Armee.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Kiøbenhavn den 21 Nov. Den 20 Nov. har H. K. M. allernaadigst behaget at avancere Capitanlieutenanterne Søren Heyer og Ernst Jacob Gedde til Søe=Capitainer og tillige confereret dennem de 2de vacante Compagnier Søe=Folk. Samme dato er Capitainelieutenant Henrich Christian Holm allern, beskikket til Enroullerings Chef i Vester-Jyllands District,
Berlingske Tidende, 1757-11-21
J Eftermiddags behagede det atter Hs. M. Kongen at giøre en Tour her fra Staden til Slottet Jægersborg, hvorfra Allerhøystsamme forventes paa Torsdag.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
J Morgen Aften forventes Hs. M. den Kongelige Frue Moder fra Slottet Hirschholm her til Staden, for der Vinteren over at sejournere, og spiser Høystsamme paa Slottet Sorgenfrie hos Hs. Durchl. Fyrstinden af Ost-Friesland.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
J forrige Uge fra den 12 Novbr. til den 19 Nov. ere her i Staden copulerede 24 Par, føde 19 Drenge, 22 Piger, tilsammen 41; døde 7 Mænd, 12 Qvinder, 11 Drenge, 10 Piger, tilsammen 40, ere altsaa 1 fleere De Døde ere henrykkede af følgende fød end død. Svagheder. Alderdom 1, Blodgang 4, Brystsyge 3. Durchløb 1, Feber 1, Gicht 1, Guulsoet 1, Hidsig=Feber 2, Hævelse 1, Jnflamation 1, Koldfyr 1, Orm 1, Slag 17 Svindsoet 4, Tærende Syger,
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Vexel=Cours. London 5 a 4 Rdlr. 94 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 15 1/2 a 4 pro Cento. Hamborger Banco 14 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Ober=Conducteur ved Lieutnant ved Garnisons Auditeur. det Norske Fortifica. Artilleriet. tions=Stat.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
De af Jnteressenterne udi det Syndenfields i Norge anlagde Sukker=Raffinaderie, som endnu resterer paa deres indskud der, blive herved paamindet forderligst dermed at indkomme saafremt de vil undgaae conventionens 16 postes bydende. N. Tank. C. Friis Eilschow. Bøge.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Hos Jens Esmarch, boende i Høybroestrædet, er at bekomme Chinesiskesilke Vahrer, som Meubel, Porsies og Golstes, Damaster i diverse Couleurer, Pordesor, Illystring, Sattyner, effene og stribede Tafter, Pelangs store røde og blaachinesiske Kiprede og ruderede SilkeTørklæder, Nanquin, Stoffer, som gule, Tørke blaa og i andre Couleurer, i diverse Sortementer, item pyldKiste Thee de Bohe, extra Congo, Pecco, Super Fien, Zion-Zioung, Songe-Heysan- og Keyser-Thee, fine Marti que Costebønner, Sago-Mane- og Hirsegryn, Eau de la Reine og Ean de la Vande, extra pyk i lange og i korte Toupe-Glasse, Porcelain, complette store Taffelserviser, Theestelle og Ponsboller, Thee- og Caffe kopper, Theepotter, Spølkommer, Smörkander, dybe og hade Tallerkener, med meere andre Sortementer af Porcellain for billigste Priser, item Ostindiske og Bengalske Vare, som hvide Cattuner, stribede og effene Nettelduger, Sukkerduun, Tirsak, Gingang, Calevap. Zitzer, röde og blaa Tørklæder, og Bengal. Silketørklæder, alt for meget billig Priis, som mueligst være kand.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Løverdagen d. 26 Nov. om formiddagen imellem 10 og 12 slet, skal ved offentlig auction 6 og sidste gang opbydes og absolute bortselges Sr. Peder Ewertsens huus i store Fiolstrædet beliggende.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Hos Jøden Berend Wessely boende i Pilestræde i det brenende hierte er at faa Seidschitzer bedst vand, saa og Pirmonter, Seltzer, Spa, Hoved, og Levandel vand, Bøhmiske hvide glas ruder af den allerstørste til de mindste sorter, thee, caffe, catoen, netteldug, firtzer og andere Ostindiske vare, Leipziger borstorpher æbler med videre.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Banco-Cafferer Peder Moff lader herved udi de Danske og Tydske Aviser bekiendtgjøre, at han er findet underhaanden at afhænde sin iboende Gaard med tilliggende vel indrettede Hauge &c. iligemaade kand faaes hos ham til kjöbs en Vandmølle, Heste trangs Mølle kaldet beliggende udi Kiøbenhavns Amt, kenimod 3 Miile her fra Staden med istandværende Mølle-Brug af 2de Par Qværne, og Bygninger samt Jordebrug og videre tilhörende af Besætning og Redskaber. Fremdeles vil og kand hand afhænde en deel Actier udi diverse Kongl. Octroyerede Compagnier om hvilket alt de lysthavende kand addressere sig til bemelte Casserer Moss, og hos ham erholde dend fornødne Underretning og Afhandling paa billige Conditioner.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Da forrige Nyrrenberger og glas handler Johan Joseph Pitsch senior, udi den kiøbsted Bergen i Norge, ved døden er afg. og mand ey er viidende hvo hans arvinger ere, uden forsaavit der siges at han skal have en kone og 2de hørn opholdende sig Scheiba udi Bøhmen, Saa lader skifte forvalterne sammesteds Hr. Commerce-Raad og Raadmand Morten Olsen, samt Hr. Byefoged Albert Christian Dass ved proclamation udi de danske og tydske aviser 3de postdage efter hinanden dødsfaldet bekiendtgiøre samt tillige indkalder bemel. afdøde Johan Joseph Pitsches arvinger og eredie samt debitorer at indfinde sig paa Hr. Raadstue skriver Hans Gielmuydens contoir her i Bergen inden aar og dag efter proclamationstiden med lovlig indrettede legitimat. til arve tagelse om nogen skulde falde samt til deres fordringers bestyrkelse som efter død mand skee bør, og de sidste hvad de ere skyldige til stervboes curator Sr. Jacob Lange at erlægge imod skadesløs qvitering. Hvorefter enhver skal vorde begegnet med retten efter stervboets tilstand. Bergen den 1 Novembr. 1757. A. C. Dass. M. Olsen. Som en afhelsinggaards godses reserve mandskab og til landsoldat angiven karl ved navn Hans Larsøn 20 aar gammel, maadelig af vext og lemer, med et kort kryllet rødbrunt haar, i ansigtet noget koparred, ved undvigelsen klæd i en rød vadmels vel med brednæsede skoe paa føderne for kort siden er undviget fra Reersøe, saa anmodes alle, hvilke denne deserteur maatte forekomme, at de behageligst i følge Kongl. allernaadigste forordning af 4 Febr. 1733 og 30 Mart. 1742. ville ham anholde og hefte og mig det tilkiende give, da al anvendte bekostning skal erstattes. Den undvigte karl advares tillige at indfinde sig strax paa godset og rette stevne saafremt han agter at undgaae den straf, som hannem hellers vilde overlomme, naar han engang efter rømningsdoms antreffelse, skulle antreffes. Helsinggaard den C. Bousach. 12 Nov. 1757.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Foruden den almindelig løbende pris paa alle kiøbmænds vahØre, manufactur vahre arbeyde og effecter, skibs afgang, ankomst og hovet ladning i de idruemeste søestæder, coursen paa assurancer, i alle contoirer, paa vexler i de stæder hvor der er banqve for hver uge, paa acter og offentlige sedler der gaae i handel. Told som paalegges og forandres, hver land. Kort indhold af forordninger, beslutninger og declarationer angaaende handelen, som alt fuldnandig i følge planen, bliver indført udi den Kongl. priviligerede Handels-Avis, som førstkommende nye aar hver Løverdag vorder udgivet hos boghandler Philibert paa Kongens Nye Torv og hos Holck kiøbmand boende i Grønnegade, kand uden og inden byes kræmmer svenne, eller de der søge employ ved handels contoirer lade sig recommendere, ligesaa skippere der søger fragter &c. og meldes de uden byes til behagelig efterretning som ey have faaet planen, at bemelavis bestuen hos hver stæds postmester, som koster 4 Rdl. (hei byen er det 3dlr.) samme betales enten til 1 Jul. eller og ved aarets udgang. Paa Mullerup gaard i Fyen beliggende 2 mile fra Svendborg, bliver til 1 Mai 1758 et meget got hollænderie, bestaaende af 120 kiør og 4 thre, vacant til forpagtning og ville liebhaberne derom melde sig i Kbhavn i geheimeraad Scheels gaard eller paa Mullerup hos ridesogden Mathias Clemmentsen, hvor conditionerne kan erfares. Extraordinaires Avertissemens. No. 93.)
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Eftersom Hr. Tønne Sehestedt, Hs. K. M. fordum bestalver Obristlieutnant ved garnisons regimentet d. 26 Aug. sidstafvigte her i Citadellet Frederichshavn, ved døden er afg. uden at have efterladt sig livsarvinger eller gjort nogen disposition over hvorledes med hans efterladenskab skal forholdes, og allerhøystbem Hs. M. allernaadigst haver anbefalet os, som skifteCommissarier, at bringe hans stervboe til lovmæssig rigtighed, saa have vi formedelst dette proclama peremtorie vildet indkalde alle og enhver, som hæreditario jure vil eller kan giøre nogen pretention paa bem. obristlieutnant Sehestedt efterladenskab, samt tillige hans creditorer og andre der af en eller anden aarsag- og fundament noget hos hannem maatte have at fordre, at de inden den i loven foreskrevne tid, nemlig de her i staden saavelsom i provineen Sielland boende inden 6 uger, og de uden provincen, inden 12 uger fra dato, ville enten personlig eller ved en vedbørligen befuldmægtiget Commissionaire indfinde og anmelde sig hos os i Commissionen med deres fordringer, og dertil hørende lovmæssige beviser, da dem skal vederfares den ret, som loven og forordningerne medfører; hvorhos tillige alle og enhver, som inden forommeldte tid ikke melde sig, herved bliver advarede, at de med deres formeentlige prætentioner derefter ikke bliver hørte, men gandske præcluderede. Decretum i Commissionen i Citadellet Frederichshavn d. 14 Nov. 1757. J. Phister, Major ved D. Hensel, Ober Garnisons=Regimentet. Auditeur i Danmark. (L. S.)(L. S.)
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Etatsraad og Landsdommer Ped. Marsvin til Trudsholm og borgemester Bredal i Randers, som anordnede skifte Commissarier i afg. Conferenteraad og amtmand Christian Gersdorff til Wosnesgaard og fleere gaarder, hans efterladte stervboe ) ladet herved 3 postdage bekiendtgiøre, at, endskiønt samtlige credi og debitorer ere under dato 28 Julii 1757 bleven lovlig indkaldet og advaret, saavel ved Kiøbenhavns raadstue, som ved Fyens Siellands og Nørre=Jyllands landstinge, tilligemed ved Randers og Aarhuus raadstuer, samt ved bycherreds og birketings retterne i Calløe amt, sig inden de i loven foreskrevne tider, for skiftecommissionen, som da for det første var udsadt, til da paafulgte 18 Oct, igien i stervboen paa Wosnesgaard at foretages, at indfinde og beviislig at anmelde, hvad enhver maatte have lovlig at tilkiendegive og erindre imod stervboens giørende krav, samt ellers i øvrige tilfælde lovlig at fordre og paastaae, saa ere dog endeel udeblevet med deres krav til stervboet behørigen at anmelde og indgive; J saadan henseende skiftet er fremdeeles bleven udsadt til den 24 Jan. 1758 førstkommende, da igien i stervboen paa Wosnesgaard at skal foretages, til hvilken tid samtlige vedkommende vilde være betænkt paa sig for Commissionen med deres formeenende ankravkat indfinde, skulde nogen længere udeblive over de i loven fastsatte tider, eftersom de inden og uden provincen, da haver enhver at tilskrive sig den der af flydende uleilighed med at blive udelukt fra al fordrings ret i fremtiden.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Den af sal. Frue Geheime-Raadinde Grevinde von Knudt beboede og i Viingaardstrædet beliggende gaard er under haanden at faae til kiøbs, samme bestaaer af et stort grundmuuret huus til gaden, hvorudi er 6 fuldkomne og vel indrettede foruden endeel andre smaa værelser, derunder 3de grundmurede kielder med gewelst, som især kunde være tienlig til Viin kieldere, derved et fuldkommen stort kiøkken med tilhørende Spisekammer, hvorved er en temmelig stor bag gaard til hønsegaard. Nok en bygning af muur og bindingsverk, hvorudi er 2de fuldkomne værelser, som tilligemed de førtmeldte ere paa nelede og betrokne samt meest alle gibsede, dernæst 2de side bygninger og et baghuus hvorudi ere stalderom til 12 heste og vogn remisse til 5 vogne og derover en stor deel Domestiqve værelser samt fuldkommen loftrom til høe og havre, et stort gaardsrom ungefær 100 all. lang og 50 al bred, derudi springvand med tilhørende opstander og nye marmortkamm og derforuden got brøndvand med behørig pompe redskab. Endnu en stor haugeplads med mange adskillige Slags rare frugttræer samt springvand og videre. Liebhaberne ville behage at melde sig enten hos gaardens eyere Høyvelbaarne Hr. Cammer-Herre, Greve Knuht, eller og hos den i gaarden værende sal. Frue Grevindens fuldmægtig Peter Hansen.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Foruden lovlig skeede tillysninger, averteres det ogsaa herved 3de gange i de danske Berlingske aviser, at der Manddagen den 12 Decbr. er berammet skifte at foretages udi stervboet, efter afdøde forrige stiftsbager, sal. Berendt, Caspar Licht, her paa Walløe, og Tirsdagen den 13 ej, ligeledes udi stervboet efter Niels Jensen Portners afdøde hustrue, navnlig Maria Rasmus daater, ibid.; thi ville da saavel arvinger, med Laugværge og Formyndere, som credi= og debitorer, sig med lovlige legitimationer, for deres resp. arve rettigheder og for bringer i disse stervboeder indfinde, saa og debitorerne dertil erlægge, hvad de maatte være skyldige, eller dermed forud mælde sig hos skifteforvalter, Stiftsskriver From sammesteds, og i sær den sal. kones arvinger, som ellers af enkemanden ere angivene, at skal være 3de systere, navnlig Cathrine, Maren og Birthe, og den eene at boe ved Nestved, og have en huusmand i en bye kaldet Orup, den anden opholde sig ved Wordingborg slide og den 3 tiene i Kiøbenhavn; men intet viidere sikkert derom viides; hvorfore de med tingsvidner maa beviise, at de ere hendes rette og eeniste arvinger, og dennem samtligen skal vederfares, hvad soven og Forordninger i saa maade befader. Walløe den 10 Novbr. 1757. Samtlige arving efter Høyvelb. Frue Jde Margrethe v. Reventlau, enke Grevinde af Knuth, som den 11 Sept. sidstleden ved døden er afgangen; laaer herved bekiendtgiøre for alle og enhver, som under nogen Slags titul maatte eragte sig berettiget at giøre nogen Slags fordring til den sal. Frue Grevindes efterladenskab, at de ville behage jo før jo hellere, at and melde deres formeentlige fordringer skriftelig hos Høy=Velbaarne Hr. Eggert Christoffer von Knuth Greve til Knuthenborg, Riddet, Hans Kongl. Majest. Cammer-Herre og Assessor i Høyeste Ret logerende udi Velædle og Velbyrdige Raadmand Suren Jørgensens gaard paa Kongens Nye=Torv, saasom arvingerne der alle samtlige ere myndige, under sig selv, lader skiftet behandle, og gierne ønskede dermed jo før jo hellere at komme til behørig endskab. Alle og enhver kand være forvissede om at dennem skal vederfares hvis Ræt er, thi ville de behage ingen forsømmelse at tage i deres fordringers andmeldelse. Kiøbenhavn den 18 Novbr. 1757. som fuldmægtig. J Stampe.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Michel Sørensen Mav af Grænd i Jylland, lader herved i Aviserne bekiendtgiøre 3 Postdage, at siden en arv af 50 Rdl. er tilfalden en Pige ved navn Karen Sørensdatter Mav, og nu i 11 aar ey har vidst hvor hun sig opholder, saa indkaldes hun herved at møde eller møde lade med lovgyldig beviis i bemelte Greno inden i loven fastsatte tid, og hvis ey, da at tage skade for udeblivelse. Det bekiendtgiøres, til behagelig efterretning for de Hrr. Liebhabere, at paa Ledreborgs Fabrique kand strax bekommes, saavelsom udi Kiøbenhavn levert, gode forfærdigede Leberieklæder af lyse og mørkagtige couleur til pris 7, 8 og 9 mkr. al. efter et hvert tykkes bonite. Addresse herom skrer til Jnspecteur Junghans ved fabriquen saa og hos Msr. Chamereau i Hans Høy Grevelige Excellence Hr. Geheime-Raad Holsteins gaard i Stormgaden udi Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1757-11-21
Hos Jesper Berg i Munche=Mølle ved Odense er at faae for billig priis, en nye vogn der er indrettet til lagt vogn og chalse, grøn anstrøgen smuk maling og aldrig været brugt.