Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-06
Vel synes en sig i Altonaer=Merkur befindende Viener Skrivelse af 23de Septbr. at give Haab om, at det i vort sidste Nummer yttrede Ønske at en endnu til rette Tid forekommende Eftergivenhed af det Viener=Kabinet maatte afvende Følgerne af den i Paris givne befaling? – torde gaae i Opfyldelse, da der meldes: at Sekretair Battiste er den 20de f. M. ankommen fra Paris til Vien med Direktoriets Ultimatum, at man har antaget dette Ultima cum, og Grev Cobenzl strax faaet befaling og al fornøden, Fuldmagt, at reise til Udine - ikke for der at underhandle længer, men - for paa Stedet at undertegne Definitiv fredstraktaten. - Den er altsaa oprunden, hedder det i bemeldte Viener=Breve, den er oprunden, Fredens Morgenrøde, Glæden derover er saa stor, at næsten Jngen spørger efter Betingelserne. Dog lader sig slutte af adskillige Omstændigheder, at vore Gotgiørelser i JtaAlien ikke forde falde saa glimrende ud, som man en Tid lang havde Aarsag til at haabe, fordi der denne Gang er lagt et ganske andet System, og det keiserlige Hof skulle ved hemmelige Artikler bestemmes andre Gotgiørelser."Men, foruden det, at hverken de øvrige offentlige Blade eller Privatbreve vide noget Ord om al denne Glæde hos de gode Viener og om al den skiønne Fredsmorgenrøde, behøver man kuns at tage Hensyn paa den franske Koureers Ankomst=Datum i Vien, for om ei ganske at opgive, dog i det mindste strax at møderere hvert Haab om en snar Fred. bemeldte Battiste gik, efter alle Beretninger, den 7de Septbr. bort fra Paris og ankom den 20de - altsaa samme Dag, paa hvilken fra Paris af blev meddeelt Bunaparte befaling til Fiendtlighedernes Begyndelse - til Vien. Siden hans Afreise have Omstændighederne i Parts vældig forandret sig. Et besynderligt Tilfælde har paaskynder Underhandlingernes Afbrydelse med Engelland. Som bekiendt havde for kort Tid siden 2 engelske til Lille bestemte Kourerer det Uheld, nær ved Calais at finde deres Død i Bølgerne. Af Depescherne, som de havde med sig, bleve toopfiskede. Sammes Jndhold skal have opdaget det engelske Hofs Politik og den endnu stedse vedvarende nøie Forbindelse mellem Østerrig og Storbrittannien, og gives Anledning til Malmesburys pludselige Bortreise, til den ofte ommeldte befaling til Bunaparte, og endelig til en Krigs proklamation af Direktoriet, hvori samme beskylder det Viener=Kabinet for Tvivlraadighed og Afhængighed af det engelske Ministerium, og opfordrer den franske Nation til igjen at gribe Vaaben. Naar man kuns forlanger Krig, i det man taler og Freden, hedder det i denne Proklamation, saa maae I, som kuns tale om Krigen, fordi J ville Freden, holde Eder beredte." - Og dette skeer virkelig ogsaa paa det eftertrykkeligste, især i Jtalien, hvor, som det lader til, Hovedslaget atter skal skee. Efter Pariser=Beretninger skal Buonapartes Armee bringes til 150,000 Md. Efter den MajlænderAvis skal den for sig selv allerede være over 80,000 Md. stærk, som allesammen have allerede gjort et eller flere Feldttog imod de Keiserlige, og nu, foruden de nylig meldte 30,000 Md. af Alp=Armeen og de 10,000 Rd. Piemontesiske Hielpetropper, endnu forstærkes med 30,000 Lisalpiner, med den 10,000 Md. stærke Pohlske Legion og med 10,000 Rekruter fra den Savoyiske Grændse. Efter endnu Andre skulle ogsaa 10,000 Venetianer støde dertil og Buonaparte have bevæbnet 6000 Friauler, hvoraf 2000 Md. Kavallerie. Alle disse Tropper skulle deels allerede være stødte til Buonaparte, deels staae i Begreb at forene sig med hans Armee. Desuden skal den cisalpinske Republiks Magt endnu bringes til 90,000 Md. Med denne overvættes Hærmagt skal Buonaparte, efter Pariser=Blade, have saadan en Stilling, at han, ifald Keiseren skulde vedblive at vægre sig ved at slutte en for Frankerne saavel som Italienerne ærefuld Fred, kan i 10 Dage være for Viens Porte. Saa meget er vist, at Østerrig under Vaabenstilstanden er fra Jtaliens Side kommen i en slem Forfatning. Buonavarte er, foruden Venedige uskatteerlige Havn, i Besiddelse af en Klædde af Fæstninger. Palmanuopa, Osoppo, Verona, Peschiera, Legnago a. ere af ham alle satte i en fortreffelig Stand, og efter alle disse kommer først Raden til det uovervindelige Mantua. Derimod har Østerrig aldeles ingen Fæstning: alting maae altsaa afgiøres ved Slag. - J Kanalen naaer Buonaparte gjennem Corfu til Moren, og søger, som han selv siger offentlig, fornemmelig at giøre sig Grækerne til Venner. -¬