JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Skildring af Hovedbegivenhederne i Historien gjennem alle Tidsaldere. Første Deel den ældre Historie. Anden Deel den midlere Historie. Tredie Deel den nyere Historie. Af Pastor Mule. 2 Rbd. i Matr. Jens Andersen Beldenak, Biskop i Fyen. En Levnetsbeskrivelse af Dr. Paludan Müller. 2det Opl. 80 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Fuldstændig Afsløring af de saakaldte Taskenspillerkunster, ved fattelig Lære af deres Udførelse til Tidskort i selskabelig Kreds, med Figurer. Af Mørk. 64 s. Lille Magie eller magiske og andre sjeldne Kunstveiledninger, med Figurer. 2det Oplag. Af Mørk. 9 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Napoleon Bonapartes Reise fra Fontaineblean til Elba i 1844. Oversat af S. Hempel. 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Physisk, astronomisk og chemisk Børneven for Ungdommen, af Newton. Oversat af Salling. Med 30 kobberstukne Figurer. 64 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Praktisk Regnebog til Brug i Almueskoler. Af Lærer Raben. 2det Oplag. 7 Mk. indb. Opløsninger af nogle af de vanskeligste Opgaver i denne Regnebog. 40 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Praktisk Regnebog for Begyndere. 7de Oplag. At Raben. 2 Dele indb. i et Bind. 2 Mk. Faciter til denne Regnebog. 1 Mk. 12 s. indb. Apparat til Skriftlæsning, især til Brug i Almueskoler. Af Raben. Dette Apparat bestaaer af lithographerede Haandskrifter, og gaaer gradviis frem eftersom Haandskrifterne bliver sværere og vanskeligere at læse; dets Jndhold er Breve og Formularer til de vigtigste Dokumenter, som forefalder i det daglige Liv. Det kongelige danske Cancellie har særdeles anbefalet dette Apparat til Brug i Skolen, og det findes nu indført i næsten alle Danmarks Skoler. Apparat til Hovedregning i Almueskoler. Af Raben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Jndeholdende 2136 Opgaver paa 21 Tabeller med tilhørende Facittabeller, samt en Anviisning til Apparatets Brug. 21 Ark. 4 Rbd. i Mat. 3 Rbd. op klæbet i Foutteral. Et Expl. er tilstrækkelig til at beskjæftige selv en talrig Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Forsøg til en Udvikling af Bibellæsningens Væsen, Vigtighed, Nødvendighed, dens Forhold til offentlig og Huusandagt, den retteste Tid og Maade til dens Jværksættelse. Af Pastor Rohmann. Et af det fyenske litteraire Selskab udgivet Priisskrift. 1 Rbd. i Matr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Tre Bibellæsninger over det 13de og 14de Capitel i Johannes Evangelium. Af Samme. 32 s. heft. Exorcismens eller den tilforn ved Daaben brugte Djævlebesværgelses Historie i Danmark, med et Par Ord om dens Ret til paany at optages ved Siden af Diævleforsagelsen. Af Samme. 40 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Historisk Fremstilling af Souverainitetens Jndførelse i Danmark. Af Samme. 1 Rbd. i Paph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
En almindelig Bededag. En lille Fortælling især for Bondestanden. Af Samme. 12 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Almuesvennen. En Læsebog for Gamle og Unge i alle Stænder, 3die Udgave betydelig forandret og forbedret ved Samme. 8 Mk. 8 s. indb. Udvalgte Høitidsprædikener. Af Schleiermacher. 1ste Samling, oversat af Samme. 4 Rbd. i Papbind. Elpizon eller om Sjælens Udødelighed, oversat af Dr. Limkilde. 3 Dele, 2 Rbd. i Materie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
De kirkelige Epistler tilligemed en forklarende Omskrivning af samme. Af Biskop Tetens. 2 Mk. 12 s. i Matr. Udvalgte Vers af vor evangelisk-christelige Psalmebog til Brug ved Religionsunderviisningen, især i Skoler hvor den indbyrdes Underviisning øves. Af Biskop Dr. Tetens. 10 s., i Dusinviis 8 sk. Selveierbonden, en Fortælling til Oplysning og Advarsel for unge Landmænd som mangle Kundskab og Erfaring. 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Afhandling om Biens Natur og en for Danmark passende Behandling af Bien, af Andersen. 5 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Prædikener, holdne ved forskjellige særegne Leiligheder, for flere forskjellige Menigheder. Af Domprovst Ortved. 9 Mk. heftet. Ordinationstaler, af Biskop Dr. Tetens. 4 Mk. best. Psalmer for christelige Sømænd. Af Andresen, 3 Mk. Taler ved Jndvielsen af Vesteraabye Kirke. Biskop Faber og Pastor Krohn. 2 Mk. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
bemærkninger Høravlen betræffende og dennes Behandling indtil Brydningen. Andet Oplag. Af Kjøbmand Jacobsen. 16 s. Udsigt over den christne Kirkes Historie. Af Dr. Kalkaar. 3 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Christelig Huuspostil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage. Andet Oplag 1ste Deel. Af Pastor Leth i Middelfart. 9 Mk. heftet. (2den Deel udkommer om kort Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
St. Knuds Kirke i Odense, dens Bygning, Monumenter og andre Mærkeligheder. En historisk Beskrivelse. Med flere Afbildninger af Kirken, dens Monumenter &c. Af Cantor Mumme. 2 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Kirkelige Leilighedstaler, af Pastor Leth i Middelfart. 2 Rbd. indb. Opgaver til mundtlig og skriftlig Jndøvelse af den franske Grammatiks Elementer. Af Lassen, Medbestyrer af Odense Realskole. 1ste Afsnit 1 Mk. 8 s. 2det ditto 3 Mk. 8 s. Dansk homiletisk Magazin. Af Rohmann. 4 Rbd. indb. Læse- og Hukommelses=Øvelser eller Læsebog med nærmest Hensyn til Almueskolernes nederste Klasser. Af Clausen. Andet Oplag. 4 Mk. 8 s. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Det gamle Testamentes poetiske og prophetiske Skrifter, efter Grundterten paa ny oversatte og med Jndholdsfortegnelse samt Anmærkninger forsynede. Af Dr. J. Møller og Dr. R. Møller. 3 Dele. 3 Rbd. i Materie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Veiledning til en andægtig og forstandig Læsning af det nye Testamente især for ulærde Læsere. Af Biskop R. Møller. Anden forøgede Udgave. 2 Rbd. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Veiledning til en andægtig og forstandig Læsning af det gamle Testamente især for ulærde Læsere. Af Biskop R. Møller. 2 Dele, 5 Rbd. indb. Forklaring over Pauli første Brev til de Corinthier, nærmest for yngre Præster, som Prøve paa et apostolisk Brevs christelige Anvendelse ved Ungdommens Forberedelse til Confirmation. Af Biskop R. Møller. 5 Mk. heftet. Moralsk christelig Læsebog eller den christelige Religions Sandheder og Lærdomme, oplyste ved korte Træk og Fortællinger, ordnede efter Lærrebogens 8te Capitler. Af C. S. W. Faber, Candidat i Theologien. 4 Mk. indb. Læsebog for de første Begyndere, af J. H. Jagd, Skolelærer. 4 Mk. indb. Clementarlæsebog (til Brug for Lærere ved Underviisningen efter den nævnte Læsebog for de første Begyndere). Af Samme. 1 Rbd. indb. Fransk Læsebog for Begyndere, af H. C. F. Lassen, 2 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Confirmationsforedrag holdte i Brahetrølleborg og Krarup Kirker, samt Foredragene ved en Proselyt daab. Af Consistorialraad Knap, Ridder, 3 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Beskrivelse over Skolelærer-Embederne i Fyens Stif saavel i Kjøbstæderne som paa Landet. Af Hansen og Jørgensen. 1ste Hefte. 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-09
Fattigreglementerne af 5te Juli 1803 og Placaten af 14de December 1810 med vedføiede nærmere Bestemmelser og Forordninger. Af Justitsraad Hertz. Dette, især for Dhrr. Sogneforstandere saa nyttige Skrift, er nu forsynet med et Sagregister og nærmere Bestemmelser og Forordninger efter den senere Lovgivning, af L. F. Bobjerg, og koster compl. 9 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Jndhold. Udenlandske Blandinger. Fædt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Hr. Rowland Hill, PennyPortoens Opfinder, har nylig oplyst, at de af de engelske Poster i det forløbne Aar befordrede Breves Antal var 299 1/2 Mill., medens det for den billige Portoes Jndførelse kun var 75 Mill.; det er altsaa voxet til det Firedobbelte og behøver ikke ganske at naae det Femdobbelte, for at Postintraderne ville være ligesaa store som før Forandringen, Poststationernes Antal i Engelland og Wales er steget fra 2000 til 4000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Frankerig. Ved Assiseretten i Angers blev i f.M. forhandlet en skandalens Proces ang. Valgbestikkelser. Den Hovedanklagede var en Banquier Drouillard, der var bleven valgt i Quimperle, og Deputeretkammerets konservative Majoritet, hvortil denne Deputerede bekjender sig, havde til Domstolenes Kiendelse henviist de mangehaande Klager, der reiste sig imod Gyldigheheden af hans Valg. Generalprocureuren i Rennes forlangte vel at Sagen skulde forhandles ved Politiretten, men Kassationsretten henviste den til Jurien. Denne har nu afsagt sin Kiendelse og derved er Hr. Droullard, tilligemed hans Hovedagent Hr. Peyron bleven dømt hver især til 7,400 Franes Mulkt, til Tabet af deres borgerlige Rettigheder i 10 Aar og til at betale femSjettedele af Sagens betydelige Omkostninger. Tre Medskyldige vare Bønderne Dagorn, Mathias og Audren, der i Forhold til de Priser for hvilke de havde solgt deres Stemmer bleve dømte til at bøde resp. 1800, 1000 og 900 Fr., tilligemed Udredelsen af de øvrige Omkostninger, og desuden til at miste deres borgerlige Rettigheder i 5 Aar. Hr. Drouillards Optagelse i Deputeredekammeret var af dette bleven udsat til efter Udfaldet af den retlige Undersøgelse og Valget vil nu sikkere blive annulleret. Hr. Drouillard synes at have drevet Valgforretningen ganske som Banquier; i Hr. Peprons Regnskabsbøger fandtes at dertil var udgivet 145,000 Frø. Sognepræsten i Guerrien havde erholdt 10,000 Fra i Guld for at kjøbe Stemmer, tilligemed et Sølv crucifix til hans Kirke; Man havde budt 1500 indtil 2000 Franes for en Stemme og enkelte Stemmer vare blevne endnu høiere betalte, Postmesteren i Quimparle, Hr. Allard, sagde, at det ved dette Valg var gaaet til som paa et Qvægmarked, Vælgerne bleve afhentede i Vogne og underveis dygtigt trakterede. Agenter, der under Foregivende af at ville kjøbe Korn og Brænde gik fra Huus til Huus, fortalte at Hr. Drouillard var umaadelig rig og vilde udrette Vidundere for Distriktet; de vundne vælgere bleve derpaa ledsagede af en sikker Mand, der ikke meere veeg fra deres Side, skrev Stemmeseddelen for dem og lod skjænke Champagner for dem i Kroen. Bestikkelsen bestod for endeel ogsaa i Laan til lave Renter eller i Foræringer, som Hr. Drouillard lod tilstille indflydelsesrige vælgere. Ogsaa Underpræfecten holdt frit Skjænkebord for Vælgerne og en Værts huusholderske klagede over at dette havde gjort hende mere Afbræk i hendes Næring end alle Værtshuse i Quimperle. Af denne Art forekom endnu meget, den hele Affaires Forargelighed havde været saa stor, at Præsten i Quimperle havde følt sig foranlediget til at sige sin Menighed et alvorligt Ord om Vælgernes Pligter. Paafaldende var det, at see den Deputerede Hr. Berryer,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
det. Blandinger. Odense. den saa gjerne moraliserende Stortaler, blandt Forsvarerne af Valgkorruptionen. De dømte have grebet til den sidste Udvei at lade Dommen prøve af Kassationsretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Tydskland. Den 21 Febr. ere 8 store Kister med Guldbarrer, der med Hurtigpost skulde gaae til Berlin, styrtede i Rhinen og ville nu, især da de ligge paa et dybt Sted, maatte vente paa en beleiligere Tid. Pengene gik paa Hr. Rothschilds Regning, beløb sig til 1 Million Rbd. og vare bestemte til Rusland. Jfølge en senere Efterretning skulle de være blevne fiskede op igjen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Sverrig. Den 26 Febr. feiredes i det kgl. Theater i Stokholm en Fest til Tegners Minde. Den bestod i en dramatisk Fremstilling i 5 Afdelinger af Scener af Digterens "Axel" og Frithlofs Saga, med Prolog og Epilog, samt Skialdens Apotheose. Unge Haandværksmestere og Svende have i Stokholm stiftet et skandinavisk Selskab, der samles hver Mandag og synes at voxe meer og meer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Fædrelandet. Blandinger. Hs. Maj. Kongen har allern, tilstaaet Jndustriforeningen i Altona en Understøttelse til et Beløb af 400 Rbd. til dens Udstilling i Aar. Der fortælles efter privat Efterretning, at Man den 15 Januar har bemærket Askeregn paa Færøerne, ligesom ved Heklas sidste Udbrud. (Fædrel.)"Der er Udsigt til - hedder det i Kbhposten. at den næste holsteenske Stænderforsamling strax ved sin Sammentræden vil komme til at beskjæftige sig med et meget interessant Competence-Spørgsmaal, hvis Besvarelse, dersom det kommer dertil, i høi Grad vil charakterisere den. J Anledning af de holsteenske Gods eieres Valg af Stænderdeputerede for deres Klasse berettes nemlig i en Skrivelse fra Kiel i "Børsenhalle angaaende forrige de fire kongeligt udnævnte Godseier eller Ridderskabs=Medlemmer af Stænderforsamlingen, hvem Kongen, som bekjendt, efter Stænderforsamlingens frivillige Opløsning fratog deres Mandat, at afde to af dem, der frivillig resignerede, nemlig Grev Reventlou i Preetz og Geh. Confr. Bülow, er den førstnævnte ved denne Leilighed bleven valgt til Godseier Repræsentant, hvorimod den anden ikke er bleven det, fordi han havde frabedet sig et saadant Valg. Men Grunden til, at de to andre, Grev Reventlow til Farve, og Grev Reventlow til Jersbeck ikke ligeledes bleve valgte, angives derimod at være den, at da de ikke have resigneret, men protesteret mod Regjeringens Ret til imod deres Villie at afskedige dem som delegerede Medlemmer, hvilket de mene at være blevne paa Livstid eller saalænge de ere i Besiddelse af et adeligt Gods, saa har de holsteenske Godseieres Valgkollegium givet denne Anskuelse Medhold og derfor udeladt dem af Valglisten, idet disse to Grever endnu vare at ansee som delegerede Medlemmer af Stænderforsamlingen. De kunde altsaa ikke vælges, men ved den næste Stænderforsamlings Aabning siges de at ville indfinde sig i Forsamlingen, for at lade denne afgjøre Spørgsmaalet om deres Ret til at have Sæde i dens Midte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Under 1 December f. A. indsendte Stenderup, Sogns Repræsentanter en Protest til den slesvigske Stænderforsamling, hvori de erklære det 2det slesvigske Landvistrikts Deputeredes Paastand i Forsamlingen, at det kgl. aabne Brev af 8 Juli i hans Valgdistrikt hverken havde fremkaldt Glæde eller Bekymring, for usand, da Brevet netop havde været dem en stor Trøst, fordi Hs. Maj. der havde erklæret, at de hverken skulde indkorporeres i Danmark eller indlemmes i det tydske Forbund, men vedblive at være Slesvigere. Nogle Uger efter læstes i "Lyna" et Slags Erklæring, undertegnet "Flere Gaardmænd i Steenderup, hvori Man søgte at vise, at Sognets Repræsentanter, ved at forfatte og indsende ovenstaaende Protest til Stænderforsamlingen, havde handlet ikke alene uden Hverv fra Kommunen men endog aldeles i Strid med de øvrige Sognemænds Anskuelse, og saaledes ganske uden beføielse. Nu erklære Gaardmændene i Steenderup, paa 5 nær, i "Dannevirke", at de gjøre ovenmeldte Protest til deres egen. Nationalbankens Virksomhed - hedder det i Berl. Tid. – er for Tiden begrændset til omtrent 25 Millioner Rigsbankdaler, hvilke Banken anvender til Udlaan i faste Eiendomme, til Udlaan paa haandfaaet Pant, og til Discontering af Vexler. Dens Virksomhed kan udvide sig deels ved Jndlaan, deels ved at forøge Seddelmassen, og deels ogsaa ved Salget af de 3 pCt. kgl. Obligationer, som ere funderede paa de 3/3 Bankhæftelser i Jorder og Tiender. Da nu Realisationen af disse 3 pCt. Obligationer, i hvor meget den end maa fortjene Bestyrelsens Opmærksomhed paa en Tid, da Man for de 3 pCt. engelske Obligationer betaler omtrent 90 pCt., efter Bankbestyrelsens Argumenter i dens Ansøgning af 19 Octbr. f. A. om en Udvidelse af Seddelmassen, neppe vilde føre til Hovedformaalet, at opnaae en større Circulationsmasse, maa det især være ved en forøget Seddelmasse, at den af Bankbestyrelsen godt gjorte Mangel paa Cirkulationsmidler afhielpes og Bankens Transaktioner udvides. Bankens Ret til Udgivelse af realisable Sedler er klart begrundet i Octroyen- og stadfæstet ved det kgl. Reskript af 11 Juli 1840; det kan paa ingen Maade tænkes, at vor retfærdige Regjering vil modsætte sig denne Rets Udøvelse og det synes derfor at kunne ventes, at Banken, der, om den ogsaa har faaet Formen af et Actieselskab, dog er bleven oprettet for Folkets Skyld og til hele Landets Tarv, vil offentliggjøre, hvilke Hindringer der ere indtraadte fordenne Sags endelige Afgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
"Danmarks Udførsel i Landbrugsprodukter af alle Slags - hedder det i Kbhposten i en Artikel om Aarsagerne til den af Bankbestyrelsen følte Mangel paa Papirpenge - har siden 1836 næsten Aar for Aar udviist en tiltagende Fremskriden, der fra omtalte Aar indtil 1840 er steget fra 5,653,000 Rbd. til 9,222,000 Rbd., beregnet efter uforandrede Priser. Denne Udførsels Værdi kom fra fremmede Lande og Steder tilbage til Landet enten i Penge eller i fremmede Produkter, og disse sidste ikke i nogen saadan Mængde, at de kunde have formindsket vor Pengemasse. Danmarks Formue har tiltaget i de rede Penges Mængde, i Bankens Behold, uden at Papirpengene derfor ere aftagne, thi endnu ere 16 Mill. Rbd. Sedler i Omløb. Her kunne altsaa Aarsagerne til den følte Pengemangel ikke søges; men de ligge deels deri, at der nu, ved næsten alle Levnetsmidlers Fordyrelse, efter statistiske Beregninger i selve Landet behøves næsten 16 Mill. Rbd. mere end førtil Kjøbet af indenlandske Produkter til Livets Ophold, hvilke Penge næsten ganske gaae over i Landmændenes Hænder, uden altid strax igjen at komme i Circulation; deels deri, at de mange Actieforetagender holde en Kapital af 4 Mill. bunden. Papirpengenes Forøgelse vil dog ikke hæve det Onde, men snarere Skibsfartens Aabning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
For en Række Aar siden afgik fra Altona en Skibscapitain, efterladende Kone og Børn i Velstand. Der hengik en meget lang Tid og han vendte ikke tilbage. Konen blev meget bedrøvet, og hun ventede sin Mand endnu nogle Aar uden at høre det Mindste fra ham. Nu antog hun ham for død, en Opfordring til ham i fremmede Blade om at opgive sit Opholdsted, blev frugtesløs, og Mandens Død blev derfor anseet for aldeles vis, i hvilken Anledning et Proclama blev udstedt. Konen indgik et andet Ægteskab og for omtrent et Aar siden er hun død. Hvo skulde troe det, nu er hendes første Mand vendt tilbage efter endeel eventyrlige Begivenheder i fremmede Lande, hvor hiin Opfordring ikke var kommet ham for Øie. Han finder sin Kone død, sine Børn og sin Eiendom i en Andens Værge, der ikke godvilligen vil udlevere samme og som ifølge hiint Proclama paastaaer at være den lovlige Eier af Huus og Gaard, rørligt og andet Løsøre. Jurister mene imidlertid, at Sagen vil blive afgjort til Fordeel for den nu Hjemvendte, da hiint Proclama under saadanne Omstændigheder ikke kan ansees som gyldigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Det danske Silkeselskab har i Foraaret f. A. omflyttet sin Morbærplantage fra det mindre beqvemme Terrain i Clasens Have til Glaciet udenfor Østerport, hvor et passende Jordstykke, af omtrent 1 1/2 Td. Land, mod billig Priis, er Selskabet overladt af Jngenieurcorpset. Tildeels paa Grund af denne Omflytning har Udbyttet for 1846 kun været omtrent 2000 Cocons. Selskabet har en Kassebeholdning af omtrent 500 Rbd., som, i Forening med det endnu ikke opkrævede 5te Actiebidrag, vil sætte det i Stand til at fortsætte Silkeavlen og saaledes forskaffe dem, der interesserer sig for Sagen, yderligere Erfaringer. Jøvrigt beklager Berl. Tid.,at det Exempel, Selskabet har givet og de Erfaringer, det har indhentet, ikke synderligen ere afbenyttede; Enkelte have vel avlet Silke, som er indsendt til Selskabet, saaledes Grevinde Scheel til Rygaard i 1845, Jfr. Kiøbye i Skalkendrup Præstegaard, Jfr. Didrichsen i Søllerød i 1846; men endnu er Silkeavlen, der er forFlere i Nordtydskland et Erhverv, og saaledes ogsaa maa kunne trives hos os, ikke i nogen kjendelig Grad udbredt, og dog er den nødvendige Basis for samme, Morbærtræet, tilstede, hvoraf betydelig Mængde findes, ved det kgl. Rentekammers Foranstaltning, i de kgl. Forst plantager og trives der vel, ligesom i Selskabets Plantage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Flere Blade indeholde den Efterretning, at Advokat Matthiessen i Slesvig har ansøgt om Bevilling til Udgivelsen af et nyt Blad, der skulde udkomme flere Gange om Ugen. Jfølge Hamb. Corresp. skulde det være et Oppositionsblad, især mod Statseenheden. Man finder det vistnok medrette usandsynligt, at der vil gives Bevilling til et saadant Blads Udgivelse, i det skulde da være - mener det Hamb. Blad - at det virkelig skulde være Regjeringens Hensigt, ved Siden af det projecterede Regjeringsorgan, at tillade et Oppositionsorgan, hvortil Man da maaskee heller vilde skabe et nyt Blad, end koncessionere et af de allerede bestaaende." Det første Hefte af "Vægteren ved Østensøen",der udgives i Stettin, er udkommet. Det indeholder en Artikel med Overskrift: "Hertugdommerne SlesvigHolsteen og Kronen Preussen, hvori den Helmingske Arvefølgetheor (efter hvilken det preussiske Huus skulde have Arveret) i Korthed foredrages og bifaldes. Kiel. Corr." er ikke tilfreds med denne Artikel og mener, at Bladet endnu mangler dygtige Medarbeidere fra Hertugdømmerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Det holbergske Samfund har i disse Dage til sine Medlemmer omdeelt 2det Bind af Ludvig Holbergs Comedier, udgivet af F. L. Liebenberg. Det er trykt med megen Omhu i det Berlingske Officin i stor bred Octav paa smukt Papir, med antike dertil anskaffede Typer, og smykket med Jnitialer i Datidens Charakteer, samt med passende Vignetter, der efter Hr. Constantin Hansens Tegninger ligesom Jnitialerne ere skaarne i Træ af Hr. Flinch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Copulerede i Randers, Gartner M. J. Balle og Jfr. A. M. Hundrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-10
Odense. Ved den d. 23 Febr. d. A. for Committeen for Hesteavlens Forbedring i Fyen, paa herværende Markedsplads stedfundne Præsentation af Hopper, bleve 116 Stkr. fremstillede. Af disse fandtes henved 80 antagelige til Bedækning af den kongl. Hingst Grand Turke, af hvilket Antal 20 af de fortrinligste Hopper bleve udtagne og tildeelte fri Bedækning ved bemeldte Hingst. Af det øvrige Antal præsenterede Hopper blev dernæst udtaget 20 Stkr. af de bedste Hopper, der ligeledes blev tilstaaet Bedækning ved ovennævnte Hingst, imod at erlægge den for i Aar bestemte Bedækningspriis af 5 Rbd. pr. Hoppe. Ved den d. 8 de for ovennævnte Committee, ved Broboværk stedfundne Præsentation af Hingster, bleve 36 Stkr. fremstillede, iblandt hvilke over Halvdelen fandtes at besidde de Egenskaber at de tildeeltes Selskabets Brænde. Af disse blev igjen udvalgt 3de af de fortrinligste, der tilkiendtes følgende af Fyens Stifts patriotiske Selskab udsatte Præmier, nemlig: Propriet. Hansen til Løgismose, for en sort Hingst, 5 Aar gl., 1ste Præmie 60 Rbd.; Gaardm. Erik Hansen i Rue, Wiggerslev Sogn, for en blankbruun Hingst, 7 Aar, 2den Præmie, 40 Rbd.; Gaardmand Christian Ernst Thomsen i Roerslev pr. Middelfart, for en blankbruun, Hingst, 5 Aar, 3die Pr., 25 Rbd. Efterat Præmierne vare uddeelte erklærede Hr. Propr. Hansen til Løgismose, at han, af Jnteresse for Hesteavlens Fremme, bestemte at den ham tilkiendte Præmie skulde anvendes til fri Bedækning ved ovenmeldte hans Hingst for 15 Hopper, hvorhos han anmodede Committeen for Hesteavlens Forbedring i Fyen om at gjøre Udvalget, hvilket eenstemmig blev vedtaget.