Berlingske Tidende, 1788-01-28
Høieste Rets paadømte Sager: No. 328. Procurator Haagen, efter Kongelig befaling, contra Delinqvent Hans Clausen fra Bergen, angaaende stort Tyverie, hvorfor han er dømt at kagstryges og arbeide hans Livstid i Jern i nærmeste Fæstning, med videre. No. 325. Proc. Skibsted, c. Delinqventinden Maria Nielsdatter af Jarlsberg. Grevskab, anlangende adskillige Tyverier, hvorfore hun er dømt at kagstryges og arbeide Livstid i Christiania Tugthuus, m. v. No. 330. Dito, efter Kongel. befaling, c. Delinqvent David Larsen Ringheim fra Bergens Stift, anlangende en af ham paa Marken bortstiaalen Hoppe, med flere andre Tyverier, hvorfore han er dømt at kagstryges, have Tyvsmærke paa hans Pande og arbeide Livstid i Jern i næste Fæstning, m.v. No. 322. Proc. Haagen, efter Kongel. befaling, c. Delinqventerne Sammel Christian Linde og Marthe Torgersdatter af Stavanger Amt, angaaende den førstes begaaede store Tyverie og den sidstes derudi formeentlig begaaede Hælerie, hvorfor den første er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i nærmeste Fæstning hans Livstid, men den sidste frikiendt for videre Tiltale. No. 329. Ober=Auditeur Rosenstand, efter Kongel. befaling, c. Delinqventinden Marthe Hansdatter af Mosse Fogderie, som var sigtet for Barnefødsel i Dølgsmaal, men dømt at hensættes til Arbeide i nærmeste Tugthuus i 2 Aar. No. 334. Ober=Auditeur Rosenstand, efter Kongel. befaling, c. Delinqventen Ole Guldbrandsen Lybechstuen, anlangende at han som fredløs Mand og imod et Kongeligt allernaadigst Rescript havde ladet sig finde paa nye i Aggershuus Stift, er dømt at have sin Hals forbrudt. No. 321. Proc. Schmidt, efter Kongel. Befaling, c. Rasmus Elberg og Helene Johnsdatter, samt Siri Larsdatter og Adriane Abelsnes fra Trundhiem, af hvilke de tvende første vare tiltalte for at skulle have holdt liderligt Huus og løsagtigt Levnet, og de tvende for at skulle have ladet sig bruge til Utugt, men ere samtlige frikiendte. No. 335. Proc. Schmidt, efter Kongel. Befaling, c. Karen Maria Tronsdatter af Bergen, som formedelst Bedragerie og Utroeskab er dømt til 2 Aars Arbeide i Bergens Tugthuus. No. 57. General=Fiscalen, c. Henrich Mentz. No. 53. Johannes Marcussen, c. Amtsforvalter Niels Poulsen. No. 137. Niels Gundorph, c. Herredsfoged Anders Kiær. No. 46. Etatsraad Stendrup, c. Justitsraad Storp. Er det nyttigt eller skadeligt at indføre en National Dragt, Dette Spørgsmaal er ikke af liden Vigtighed og fortiener vist en tænkende Mands Opmærk ombed. Det bliver paa denne Tid saa ofte opkastet og saa forskiellig besvaret; visse Omstændigheder har opvakt det Ønske, at det maatte nøiere undersøges. Det bliver derfor forelagt Publikum som et Priis=Spørgsmaal af en Fædrenelandets Ven, der hermed tillige vil anføre fra hvad Synspunkt han ønskede det maatte besvares. - Svaret paa dette Spørgsmaal maae falde forskielligt ud, eftersom Producternes, Culturens og Næringsveienes Beskaffenhed er forskiellig i et Land fra et andet. En Stat hvis Riigdom og Størrelse for en Deel beroer paa Fabrikernes Mængde, som arbeide for Luxus, Moden, og foruden den indenlandske Handel ved Udenrigs Afsætning, bringer anseelige Summer ind i Landet, vilde tabe uendelig, hvis ikke Modernes Afvexlinger holdt Fabrikanten i stedsevarende Beskieftigelse, og ved nye Opfindelser i hans Kunst opmuntrede ham til at søge nye Midler til at erhverve; men for en Stat, i hvilken disse Fabriker aldeles mangle, eller om der ere nogle, saa ere de dog kun komne til en middelmaadig Grad af Fuldkommenhed, over hvilken de ikke vil stige at mange Aarsager, og fornemmelig af den, fordi de ikke ere Nationale og deres Existenz er tvungen. Hvor Fabrikerne altsaa ikke ere tilstrækkelige til at forsørge Staten med alle Nødvendigheder, og hvor altsaa fremmede Varers Jndførsel bliver nødvendig; i en saadan Stat synes en National. dragt for begge Kiøn, som maatte være simpel og uforanderlig, at være meere fordeelagtig end skadelig; thi i begge Fald bliver ved nye Moders Efterligning, og deres utallige Afvexlinger, store Pengesummer slæbte ud af Landet, og de indenlandske Fabriker kan ved den uforhinderlige Contrabande ikke længe, eller dog kun kummerlig bestaae. Dette bestyrker Erfarenhed noksom i vores Fædreneland. - Jngen kan negte, at jo vores Regiering har arbeidet meget paa Fabriker nes Opkomst; men det synes som disse, ligesom mange Planter, ikke vil lykkes paa enhver Grund, og at det maaskee vilde være bedre at ophielpe og understøtte dem, som passe sig til vor Grund og Himmelegn. - De Fabriker fortiene ved egentlig kun Statens Understøttelse, der ere opstaaede uden Tilstød af Regieringen, der ved Velstand hos Undersaatterne, og ved et omhyggeligt Politie kan levere saadanne Vare, som kan holde Concurren; med andre europæiske Nationers. Til disse høre vel kun de Fabriker der forarbeide en raae Materie, som findes hos os selv, eller vi kan have fra en anden Verdens Deel for samme Kiøb som andre Nationer. Anvende vi disse Sætninger paa os og nærværende Fald, saa fortiene vel kun de Fabriker Understøttelse hos os, som forarbeide Uld, Hør og Bomuld, vort Land og vor Handel forskaffe os disse Ting in Natura; - men Silke, et Product, som vi har fra andre europæiske Lande, der selv have store Silkefabriker, og det i en høi Grad af Fuldkommenhed, vil vel aldrig kunde forarbeides hos os med Nytte og Fordeel for Staten - og skulle altsaa kun bruges meget sparsomt i vores Klædedragt. (Fortsættelsen følger.)