JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Subskription paa Bøger. Herr Kammerherre v. Hauch, Kongens Staldmester, har tilladt mig, i Trykken at udgive den Lærrebog i Experimentalphysiken, som han har udarbeidet til de Forelæsninger, han i nogle Aar har holdt for en privat Kredsaf Physikelskere. Det er mig ikke tilladt at yttre, hvad Kyndige sige mig jeg burde, om Forfatterens ved disse Forelæsninger beviiste Jndsigter, hans Foredrags Klarhed og Hensigts mæssighed, og følgeligen og Bogens Værd. Det vilde for de Kyndige ogsaa være overflødigt; af vort Videnskabernes Selskabs og flere Skrivter er han dem allerede bekiendt. Kun skal jeg anmelde, at denne Lærebog er bestemt for Begyndere eller Dilettanter, og indrettet derefter; at Forfatteren derfor har søgt at giøre Underviisningen fattelig og tilstrækkelig, saavidt muligt, uden at forudsætte hos Læseren, mange matheematiske Kundskaber, at Bogen, for ei at giøres for kostbar, ikke forsynes med Kobbere eller Figurer, hvorfor Foredraget indrettes saa, at de kunne undværes. Forfatteren agter, i et Skrivt for sig selv at levere en systemmatisk Beskrivelse over sit Cabinet af physiske Jnstrumenter, hvilke efter Kyndiges Forsikkring høiligen vil fortiene at kiendes. Den ne Beskrivelse kan da, som practisk oplysendte den Theorie som meddeles, i den her anmeld et Lærrebog, komme til at ansees som dens anden Deel. Den Lærebog jeg herved har den Ære, at anmelde for Publikum, bliver omtrent 30 Ark stor, og leveres Subskribenterne paa fiint Papiir med god Tryk for 3, og Skrivpapir for 4 Skilling Arket. At jeg i Tide kan bestemme Oplagets Størrelse, ombedes de, som ville eie denne Bog, inden December Maaneds Udgang at lade deres Navne antegne, her i Kiøbenhavn hos mig, eller paa enhver anden at Stadens Boglader, i Provindserne hos mine sædvanlige Commissionairer, eller hos de Herrer Postmestere paa de nærmest beliggende Postcomptoirer, hvilke hermed tienligst ere anmodede, mod sædvanlig Fordeel for dem, at ville imodtage, og til den oven bestemte Tid til mig indsende Fortegnelse over Subskriptionen. - Begyndelsen af næste Aar haaber jeg da at kunne levere dette vigtige Skrivt færdig fra Pressen. Joh. Friderik Schulz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Kongelig Hofbogtrykker. Ligegyldigt er det Forlæggerne, enten de imodtage Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie eller ikke, de sige: dem mangler Papiir. Ligegyldigt er det dem, om Forfatterne ikke have en halv Skilling i Dagleie for tolv Timers Slid paa egen Kost og med eget Værktøi. Ligegyldigt er det dem endelig hvad de forlægge, naar de kuns blive skadesløse. Denne Ligegyldighed haaber Fierde Friderichs Historieskriver ikke at møde hos sine Læsere; Papiir, Sttag, og Medlidenhed med danske Forfatteres udlide Kaar tør han tiltroe dem. Hvorfore han vil her foreslaae en Udvei, paa hvilken baade han og de kan blive skadesløse, og beleForlæggerne. Hver Maaned vilde Forfatteren, udgive et Hefte eller 8 Ark af Fierde Frederichs Historie, og skulde hvert Hefte udgjøre et Kapitel. Heftet med Omslag betales ved Jmod tagelsen med 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. Hvo som ønske at eie dette betydelige Værk, og paa denne Maade vil befor dre Udgaven, ville behage at lade deres Navne og Boepæl antegne hos Bogtrykker Holm i store Fiolstræde Nr. 218 i Kiøbenhavn, hvor Subskriptionsplanerne ere at erholde. N. D. Riegels.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Bekiendtgiørelse. Paa det Postagterne i ingen Maade skal forsinkes i Fortsættelsen af deres Reise, og de mødende Koffardie=Fartøier vide at holde af og give Plads for dem, er det bleven anordnet: at de Kongelige Postjagter skulle føre Splitslag med et Posthorn i Midten af det hvide Kryds, og en distinqveret bred Vagerfra Toppen med et Posthorn i. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved offentlig bekiendtgiøres. General=Postamtet, den 25de October 1793. 3 di Hoe=Sogn og Bye under Ribehuus=Amt Her i August Maaned ved Døden afgangen Selveler Bonde Hans Hansen, som har staaet i nogen Handel og Regning med adskillige, fornemmelig her i Egnen. Thi indkaldes herved alle Dem, som enten maatte skylde noget til, eller have noget at fordre hos fornævnte Afdødes efterladte Stervboe, at de inden 12 Uger ville melde sig hos mig, som til Skifteholdet af Amts Øvrigheden er kommitteret, de første med Betaling, og de sidste med behørig Legitimation, paa det at Skiftet ikke efter nogen af Delene skal vorde opholdt, og de Vedkommende for deraf ellers flydende Uleilighed kunne vorde befriede. Varde den 5te November 1793. L. Fogtmann. Bye og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-15
Skipper Rann af Fridericia, lader herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter først i tilkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham, vilde jo før jo hellere og i seeneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimelig tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Slutningen paa Cambons Beretning om den franske Republiks Tilstand, da Commissionen for det offentlige Vel blev oprettet o. s. v. See No. 43 til 46.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Man har endnu forhørt mange andre Personer, og de have bestyrket Commission i den Meening, at en Conspiration virkelig er i Værk. J Følge heraf har den følet de Anstalter, at man ikke kan bortføre Capets Søn, og har udstedt befaling, at tage ham fra hans Moder. Disse Forsigtigheds Regler have paa draget Commissionen en Mængde løgnagtige Beskyltninger. Den nye Commission for det offentlige Vel vil formodentligen aflegge til N.C. en Beretning om denne Sag, eller og hensende til Revolutions=Tribunalet de Angivelser og Dokumenter, som den af os har modtaget. Efterat denne Sammenrottelse var opdaget. angav man for os, at General Miranda have de sendt en Courier til Bourdeaux, og gjorde Anstalt til selv at reise derhen. Vi ville ikke dølge for N. C., at, da vi sammenlignede denne Angivelse med den første, som var gjort til os, nemlig at i det Complot, hvorfor Dillon var beskyldt, skulde findes 12 i Paris sig opholdende Generaler som Medskyldige, da vi des uden erindrede, at vore Colleger, Matthieu- og Treilhard, som vare afsendte til Bourdeaux, og som man indtil deres Afreise til Departementet Gironde ikke havde beskyldt for at være Maratister, havde skrevet, at visse Personer i Bourdeaux, som sammesteds havde Bevægelserne i deres Magt, syntes at have den Plan, at oprette den kongelige Værdighed paa nye, befrygtede vi at maatte give Anledning til at blive anklagede som Medskyldige, naar vi ikke toge alle de Forholdsregler, som den almindelige Sikkerhed fordrede. Vi paalagde derfor Mairen i Paris at forhindre General Mirandas Afrelse, og forkynde ham Huusarrest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
I Henseende til den offentlige Formues Anvendelse, har N. C. forbudet Commissionen, for det offentlige Vel, at blande sig heri. Den opfordrer dog enhver, hvo han endog er, tilat anklage den for at have forødt en eneste Skilling. Den har stedse henviist Undersøgelsen af Alt, hvad der vedkom Udgivter, til Finants=Commissionen. Vore Colleger af denne Commission ville endog kunde sige N. C., at de have gjort os den Bebreidelse, at vi ikke krævede nok. De have anviist os maanedlig 100,000 Livres til hemmelige Udgivter efter vort eget Tykke. Vi have indskrænket os til den aldeles nødvendige Udgivt for en daglig Correspondents af 80 Breve, og til at lønne Skrivere, som vi behøvede til vort Arbeide, der allerede bestaaer af 800 Deliberationer. Men selv have vi intet anordnet, og den Commission, der fører Opsyn over Skatkammeret, har havt Opsyn over disse Udgivter, ligesom foralle andre Commissioner. I Henseende til de hemmelige Udgivter har man foreslaaet Commissionen at oprette Boglader for den offentlige Meening, og at bestride Omkostningerne paa Skrifter, Journaler og Commissarier. Vii have stedse vegret os herfor, og vor heele Regning bestaaer i at sige N. C., at vi af de 800, 100 Livres, som vi havde til vor egen Disposition, ikke have rørt nogen Skilling. Vi ende med det Forslag, at N. C. vil bekræfte de Arrest Ordre, som vi have ladet udstede formedelst Sagens Vigtighed og nødende Omstændigheder; thi da de ere, saa at tale, vilkaarlige Handlinger, kunne de ikke længer være gyldige, uden de blive stadfæstede af N. C. Nogle Efterretninger og Staden Marocco og Mohrerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Regieringen i Marocco er af alle den meest nindskrænkede. Despoten besidder den heele Magt; han giør Love, han forandrer dem, han giver dem en anden Gestalt efter sit eget Tykke, eller egen Fordeel. Heraf følger, at Undersaatten i dette Rige har intet sig egentlig tilhørende, ikke engang sin Meening eller Tilværelse; hans Herre berøver ham Formue og Liv, naar det behager ham, og begge Deele ere at ansee hos ham som betroet Gods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
De mohriske Fyrster have ikke samme Begreb, som de europæiske, i Henseende til at holde deres Løvter. De ansee den Ærbødighed, som Konger og Mennesker ere deres Forbindelser skyldige, maaskes som Grændser og Jndskrænkninger af den høieste Magt. "Holder du mig for en Vantroe, svarede en Keiser, af Marocco til en Fremmed, at jeg skulde være en Slave af mit Ord, Staaer det ikke i min Magt at gaae derfra, naar det behager mig? Man maa virkelig have meget falske Begreb om den høieste Magt, naar man staaer i den Tanke, at man kan berøve den det, som den holder for det helligste. Keiseren giver dog Andients fire Gange om Ugen, for at bestyre Ret og Retfærdighed. I denne Embedsforretning sidder han til Hest under Skyggen af en Soel skierm., der bæres af een af hans Staldbetiente, og dette er i Marocco det eneste Forskielstegn paa den kongelige Værdighed. Jngen bleve forundt offentlig Audients, uden han bringer en Foræring, der svarer til hans Formue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Keiseren har ofte ladet Haanden afhugge paa Røvere, som man strax slipper løs, da de derpaa tage Haanden op fra Jorden, og løbe de res Vei. Saadanne Afstraffelser, der hverken forud bekiendtgiøres, eller tilberedes, iværksættes med den Kniv, som den første Mohr, deer tilstede, har, og denne fuldbyrder selv sin Herres Villie paa en meget ubeqvem Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Folkemængden i det maroccanske Rige er ikke forholdsmæssig til dets Vidtløftighed; den udgjør ikke over 6 Millioner Mennesker. Dog troer Hr. Chenier, at det ikke vilde være vanskeligt for Keiseren at stille to til ere hundrede tusinde Mand i Marken. Hvad Søemagten angik, saa bestod den i syv til otte Fregatter, hvoraf enhver forde 14 til 18 Jern=Canoner, og i et Dousin Gallioter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Historien og Regenterne i Fes og Maro co er siden dette Riges Stiftelse fuld af Gruesomheder, som overgaae en Neros og Caligulas Grusomhed. Den nu værende Keiser, kan man ikke beskylde for saa gruesomme Handlinger, som hans Formænd. Han har Lyst til at bygge. Han har ladet bygge Staden Mogader, istandsætte Fæstningsværkerne og Larrache og Rabat, og sluttet Fredstractater med de fornemste europæiske Magter. I Henseende til Handelsforbindelser er Frankerig blandt alle europæiske Nationer den eneste Stat, som paa en fordeelagtig Maade kan forbinde sig med Maroc. canerne. 1) Sidi Mahomeri en Kaallak, som døde den 11 April 1790, Efter hans Død opkom imellem hans Sønner indbyrdes Krig, der troedes tildeels, at være opvakt af Spanien. Dog synes denne Krig at have ophørt i dette Aar. Udgiv. Aum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Kiøbenhavn, den 15de November. Hs. Majestæt, Kongen, har allernaadigst behaget at udnævne til Geheimeraader: Hr. Kammerherre Bülau, Minister ved det sachsiske Hof Hr. Kammerherre Grev Ferdinant von Ahlefeldt, Hosmarskal; Hr. Conferenceraad Carstens, Cantsler i Slesvig; Hr. Grev von Mønster. - Til Riddere af Dannebroge: Hr. Kammerherre Grev Henrich Reus; Hr. Kammerherre de la Calmette, Oberfalkenermester; Hr. Kammerherre von Gersdorf, Amtmand i Jylland; Hr. Kammerherre von Brackel, opvartende Kammerherre hos Hs. Majestæt Kongen; Hr. Kammerherre Staldmester von Hauch; Hr. Generalmajor von Lytion; Hr. Kammerherre v. Pentz, Amtmand i Jylland; Hr. Conferenceraad Classen - Til Kammerherrer; Hr. Kammerjunker von der Lyhe hos Hs. Majestæt Dronningen; Hr. Kammerjunker Grev Henrich von Reventlou ved Livregimentet Ryttere; Hr. Major v. Staffeldt, Chef for det norske Jægercorps Hr. Baron von Pechlin, Amtmand i Segeberg. Occidit Occicit ehen. O LAUS. RRAETIUS. Flebilis Musis Othiniensthuus. Flebilis Conjugi Dilectissimæ, Flebilis Liberis Quatur, Flebilis Amicis. Bonis Omnibus Flebilis. Occidit ehen, Flos velut Immaturus. Anno Sospitatoris MDCExce. Quarto Iduum Novembris. Anto Ætatis LimoMensis Primi Die Ultimo Ingenio Facundia Eloquentia Probitate Morum Clarus Occidit tamen chen. Lugete Musæ, Plangte Charites! Amico Monumentum hos Moerens Posuit LAVRENTIS ANChr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Subskription paa Bøger. Som Pendant til de for et Aars Tid siden udgivne Luxdorfiana har Bibliotheksecretair, Nyerup, samlet Langedekiæng, der ligesom hine, indeholde Bidrag til Fædrelandets Litterairhistorie, og oplyse det historiske Studiums Fremgang; for meste Parten bestaae af Extra ter og af Langebeks lærde Brevvexling med Harboe, Hielmstierne, Hofman, Klevenfeld, Rostgaard, Suhm, Temler, og andre Lærde. De originale har Hr. Justitsraad Uldal forrige, Aar kiøbs paa en Auction, og været af den Godhed at meddele dem til at giøre Brug deraf for Publikum, ligesom ogsaa Udgiveren fra det Suhmske Bibliothek er bleven understøttet med Bidrag i samme Øiemmeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
bemeldte Langebekiana udkomme paa mit Forlag i samme Format som Luxdorfiana, og vil udgjøre et lidet Octavbind, der overlades Subskribenterne for 3 Skilling Arket paa Trykp. og for 4 Skilling paa Skrivpapiir. J. F. Schultz. Hof= og Universiters=Bogtrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Den retskafne Familie. Et originalt Forsøg til den huslige Andagts Befordring, især med Hensyn til den voxnere Ungdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Under denne Titel udkommer med det første en Læsebog i Religionen, dersom et tilstrækkeligt Antal Subskribentere kan samles. Bogens Størrelse vil ei overgaae et halvt Alphabet, og Prisen bliver 3 Skilling Arket paa Trykp. og 4 Skilling paa Skrivpapiir. Subskribenterne behage at regne deres Navne hos Hr. Hofbogtrykker Schulz i Høibrostrædet No. 64. Dem, som samle Subskribentere, tilstaaes de sædvanlige Procent. M. F. Liebenberg. Cand. Theol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Af det læseværdige Skrivt Fragmenter, om Kongen af Preussen, Friderik den Anden, af Zimmermann udkommer til næste Nytaar en Dansk Oversættelse, i samme Forma som ovenmeldte Konges efterladte Værker. Dette Skrift oplyser mange Ting, i Henseende til denne store Konges Levnetsløb, Handlinger og Karakteer. Det synes, at Forfatteren har havt mange sikkre Efterretninger, og har forklaret adskillige Omstændigheder anderledes, end en Deel andre Forfattere, der have skrevet omdenne Konge. Man vil tillige anmærke, at dette Skrivt koster paa Tydsk 3 Rdlr. 2 Mk. Det Danske derimod kun 1 Rdlr. paa Trykp. og 8 Mk. paa Skrivp. for dem, som tegne sig derfor inden næstkommende Nytaar hos Boghandler. Hegelund. i Kiøbenhavns store Færgestræde Nr. 17. Herr Kammerherre v. Hauch, Kongens Staldmester, har tilladt mig, i Trykken at udgive den Lærrebog i Experimentalphysiken, som han har udarbeidet til de Forelæsninger, han i nogle Aar har holdt for en privat Kredsaf Physikelskere. Det er mig ikke tilladt at yttre, hvad Kyndige sige mig jeg burde, om Forfatterens ved disse Forelæsninger beviiste Jndsigter, hans Foredrags Klarhed og Hensigts mæssighed, og følgeligen og Bogens Værd, Det vilde for de Kyndige ogsaa være overflødigt; af vort Videnskabernes Selskabs og flere Skrivter er han dem allerede bekiendt. Kun skal jeg anmelde, at denne Lærrebog er bestemt for Begyndere eller Dilettanter, og indrettet derefter, at Forfatteren derfor har søgt at giøre Underviisningen fattelig og tilstrækkelig, saavidt mueligt, uden at forudsætte hos Læseren mange mathemariske Kundskaber, at Bogen, for ei at giøres for kostbar, ikke forsynes med Kobbere eller Figurer, hvorfor Foredraget indrettes saa, at de kunne undværes. Forfatteren agter, i et Skrivt for sig selv at levere en systemmatisk Beskrivelse over sit Cabinet af physiske Jnstrumenter, hvilke efter Kyndiges Forsikkring høiligen vil fortiene at kiendes. Den ne Beskrivelse kan da, som practisk oplysende den Theorie som meddeles, i den her anmeldte Lærebog, komme til at ansees som dens anden Deel. Den Lærebog jeg herved har den Ære, at anmelde for Publikum, bliver omtrent 30 Ark stor, og leveres Subskribenterne paa fiint Papiir med god Tryk for 3, og Skrivpapir for 4 Skilling Arket. At jeg i Tide kan bestemme Oplagets Størrelse, ombedes de, som ville eie denne Bog, inden December Maaneds Udgang at lade deres Navne antegne, her i Kiøbenhavn hos mig, eller paa enhver anden af Stadens Boglader, i Provindserne hos mine sædvanlige Commissionairer, eller hos de Herrer Postmestere paa de nærmest beliggende Postcomptoirer, hvilke hermed tienligst ere anmodede, mod sædvanlig Fordeel for dem, at ville imodtage, og til den oven bestemte Tid til mig indsende Fortegnelse over Subskriptionen. Begyndelsen af næste Aar haaber jeg da at kunne, levere dette vigtige Skrivt færdig fra Pressen. Joh. Friderik Schulz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Kongelig Hofbogtrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Bekiendtgiørelse. di Hoe=Sogn og Bye under Ribehuus=Amt. 1 er i August Maaned ved Døden afgangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Selveier Bonde Hans Hansen, som har staaet i nogen Handel og Regning med adskillige, fornemmelig her i Egnen. Thi indkaldes herved alle Dem, som enten maatte skylde noget til, eller have noget at fordre hos fornævnte Afdødes efterladte Stervboe, at de inden 12 Uger ville melde sig hos mig, som til Skifteholdet af Amts Øvrigheden er kommitteret, de første med Betaling, og de sidste med behørig Legitimation, paa det at Skiftet ikke efter nogen af Delene skal vorde opholdt, og de Vedkommende for deraf ellers flydende Uleilighed kunne vorde befriede. Varde den 5te November 1793. L. Fogtmann. Bye og Herredsfoged. Høyen Kirke med sin Korn og Qvægtiende, matriculeret for 15 Tønder Hartkorn, samt til hørende Eiendoms=Kirke=Bolig, Høyen Degn gaard kaldet, tet ved Kirken opbygt, og staaer for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., som bestaaer af en god Toft ved Gaarden, og en dertil grendsende Ager= og Englod, hvortil nyelig er indkiøbt en sider og god Toft, af 1 Td. 3 Skpr. 3 Fkr. Ager og EngsHartkorn i hvilken Kirken er beliggende, og Toften omgrændset af Kirkens forbemeldte Jorder, følgelig nu Jord og Eng samlet paa et Sted, ved Kirken og dens forbenævnte Gaard, til 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, uden Fælledskab, og til hvilket Hartkorn, Kongens Anpart Korn og Qvægtiende eies; alt beliggende i Riber Stift, Coldinghuus Amt og Jerlev Herred, i en bekiendt god Korn Egn, imellem Weile og Colding Kiøbstæder, agter Kirke Ejeren Hr. Provst Holm, ved en eneste Aucionsholdelse i Kirke Boeligen bemeldte Høien Degngaard, den 20 December førstkommende Kl. 11 Formiddag, at bortsælge, hvilket T. Ende Postdage efter hinanden herved bekiendtgiøres, og hvorhos meldes: A., om fornøielig Bud skeer, kan Kirke Boeligen, meerbemeldte Høyen=Degngaard, fra 1ste Maji 1794 at regne, antages til Beboelse af Kiøberen, og forbemeldte Hartkorns Jord og Eng samme Tid til Brug, da Fæsteren derfra er udmindet at bortflytte, som, uagtet med re kan saaes, dog ikkun skal efterlade og aflevere 3 Tønder Rugsæd og 10 Tønder Havresæd, samt afgive noget Halm og Høe, og skaffe Jord fældet til 4 og en halv Td. Byg eller Boghvede. Høyen Sogn bestaaer af 153 Tønder Tiendeydende Hartkorn, og Kirken er i god Bygningsstand, Taarn, samt Blye= og Steentag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-22
Kirke=Boligen bestaaer af god Bygnings Eege Bindingsværk, og 4re Længer Huus som tilsammen udgjør 40 Fag, der nemt kan indrettes til Beboelse for en honet Familie, hvortil denne Eiendom, i alle Henseender, er meget passende; ligesom Avlingen er nem og beqvem at drive, hvortil er god Græsning og anseelig Høeavl; Overflødig Brændsel af Tørve Grøft findes og paa Kirkejordens Grund. En Capital af 2700 Rdlr. svarer Kirkens Eiere aarlig Rente eller Afgivt af til Kongens Casse, a 4re pro Cento, følgelig bliver samme Capital fremdeles i Kirken og dens Eiendomme indestaaende. Kiøbe=Conditionerne bliver ellers at see hos Kirke=Eieren, i Høyen Præstegaard forinden Auctionen, og paa Auctions=Stedet blive de fremlagte og bekiendtgjorte den 20 Decbr. førstkommende; men dersom Liebhabere heller under Haanden ville slutte Kiøb, maatte det skee saa betid, at Salget kunde blive bekiendtgjort i Aviserne nogle Dage før Auctionens Bestemmelse, paa det Auctionen, i saadan Fald, kunde blive reclammeret. Colding, den 12te Novbr. H. Junghaus. Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Hist. Polit. Magazin for December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
1 Cambons Bericht uber die offentliche Schuld am 15 August dieses Jahrs im Namen der Finantz=Commission im Nat. Convent abgestattet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Hr. Cambon klager over, at ved de offentlige Renters Afbetaling hersker endnu stor Forvirring, og at man i den Post endnu følger den forrige Regierings Methode; men ønsker, at man ville republicanisere disse Renters Afbetaling, eller indrette den paa en ordentligere Fod, at en Creditor ei skulle behøre at gaae frem og tilbage fra en til anden iblandt 40 Finantzbestyrere for omsider med Besværlighed at faae sine Renter udbetalte, Han udkaster selv en ordentligere Plan, som han her forelegger Nat. Conventen. 2) Convention zwischen Sr. Brittischen und Sicilianischen Majestæt, unterschreben zu Neapolis den 12. Julius 1793. Det væsentlige heraf er alt længe bekiendt i de offentlige Tidender. 3) Decret des Nat. Convents in Beziehung auf die Schweizer=Cantons und die vereinigten amerika nischen Staaten. Hvori besluttes at anvende al muelig Omsorg for at holde Venskabet med Republiken Sveitz og de Nordamerikanske Stater vedlige. 4) Note des grossbritanischen Ministers am Hofe zu Florenz, LordHervey, ubergegeben den 8te October 1793, an den Herrn Serristori, Minister der ansmartigen. Angelegenheiten. Efterat Storbrittanien først med Trudsler har tvungen den gode fredelsken de Storhertug til at tage Andeel i Kr. gen, slutte de omsider en Alliance=Trak tat, med ham, hvori de forsikkrer ham sine Stater, som vel aldrig nogen havde isinde at berøve ham, hvor menneskekierligt: 5) Memoire des Lord Robert Fiz Gerald, Grossbrittanischen Ministers bey den Schweizer=Cantons, andie Cantons. Ogsaa her søger Storbrittanien at anvende baade Bønner og Trudsler, med hvad Held, vil Tiden lære. 6) Project einer Negotiation von 12. Millionen Gulden hollandischen Courant=Geldes zu 5 Procent jahrlichen Zinsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
De Franske Prindser havde isinde at laane 12 Millioner af et anseeligt Contoir i Amsterdam, men Hollænderne ere nok alt for forsigtige til at laane paa saa usikkert et Bodmerie, 7) Capitulation der Einmohner von la Grand Ause auf St. Domingo. 8) Uebersicht der Krigs=Begeben heite. Hr. Wittenberg viser, hvorlidet de allierede Magter hidtil have udrettet imod Frankerig og at Frankerig allene kan undertvinges ved sig selv; og den ulykkelige indvortes Uenighed, de skammeligste Forræderier, som der gaae i Svang, i Landet selv, synes ogsaa virkeligen at love de Allierede bedre Fremgang i næste Feldtog, end de hidtil have havt i de 2. forløbne Feldtoge.