Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-21
J No. 16 af Skilderiet har En med ædel Varme atter talt Hestens Sag mod Menneskets kuns alfor ofte utaknemmelige, for ikke at sige, umenneskelige Forhold mod samme *). Han fortæller, efter at have omtalt to engelske Heste, der ere *) Blandt saa mange Andre, har, som bekjendt, Professor Smith, forlængst indskærpet ei alene Hestens, men og øvrige Dyrs Rettigheder i sin klassiske Bog. Det Samme har Kammerraad Just siden gjort i flere af sine almeennyttige Skrifter, blandt hvilke blevne berømte ved deres utrolige Hurtighed i at løbe, at den afdøde Grev Rantzau og en engelsk Kjøbmand indgik et Veddemaal om, hvo af dem der inden 5 Minuters Forløb kunde ride heel omkring Kjøbenhavns Nørrefælled, og at Kjøbmanden vandt ved første Veddemaal paa sin engelske Hest, men at ved næste vandt derimod Rantzau, der red Fælleden omkring, i noget over 4 Minuter paa en jydsk Hest, ligesom og, at en anden blandt de tilsteværende Ryttere naaede paa en lille sjællandsk Hest Maalet næsten i ligesaa kort Tid. J denne Anledning maa jeg bringe i Erindring, at ved det sidste og største offentlige Veddeløb tilhest paa samme Nørrefælled d. 16 Octbr. 1771, hvor det Kongelige Herskab var tilstede, vandt min Farbroder, den bernstorfske Selveier bonde af Gjentofte, Jacob Jensen paa en 15 Aar gammel sjællandsk Bondehest, som han i sammes 10de Aar havde kjøbt for 10 Rdlr., de 500 Rdlr., der vare den udsatte Priis, for Den, der snarest omred bemeldte Fælled 3 Gange. Jeg veed ikke rettere, end at den Tid, hvori denne Hest de 3 Gange omløb Fælleden, blev anslaaet til 11 Minuter, eller til 3 3/2 Minuter for hver Gang, og fortjener isaafald, med Hensyn til dens længere og hurtigere Løb, til dens Alder, og dens Stilling. som Plovhest, at omtales fremfor de ianledning af det Rantzauske Veddeløb omtalte. Hvad vilde denne danske Hest, om den var afrettet og blot brugt som Ridehest, i sine yngre Aar kunne have præsteret. Angivelsen af Nørrefælleds Periphermindes jeg ikke; men samme maatte kjendes for hvem det kunde interessere at vide, hvor nær de hurtigstløbende danske Heste ere istand til at naae de engelske, blandt hvilke den berømteste skal have kunnet tilbagelægge 82 1/2 Fod i 1 Sekunde, og altsaa have løbet flere Gange hastigere end Vinden, hastigere end Stormen, der regnes at giennemfare 6060 Fod i 1 Sekunde, og ligesaa hans Naturhistorie især ikke borde savnes i nogen Skole. Ogsaa har jeg selv i dette Emne ydet min Skjærv i min Bibelske Exempel- og Sprogsamlings 1ste Deel, S. 890904, hvor Talen er om Menneskets Rettigheder og Pligter ihenseende til Dyrene. hastig som Orkanen, ja næsten ligesaa hastig som Ørnen i dens Flugt *).Man tillade mig ellers herhos at bemærke, at imedens benævnte Bondemand vandt Prisen i hint Veddeløb, nød hans Broder, min Fader Hans Jensen, Selveierbonde sammesteds, en Udmærkelse, som nok ikke er bleven nogen anden Danmarks Bonde tildeel, enten for eller efter ham. Da den udødelige Joh. Hartvig Ernst Bernstorff søgte strax at ophjælpe sit i Aaret 1764 erholdte forarmede Gods ved Hoverifrihed, Fælleds skabs Ophævelse og Udflytning, og fandt paa Godset Uvillie og Modstræben mod disse sine, da saa fremmede og uhørte Jndretninger, lod Hans Jenssens lyse Forstand ham strax indsee Nytten heraf, saa at han ei alene med Glæde modtog samme, og strax og først udflyttede, men gjorde endog ved den hele Udskiftning betydelig Tjeneste. Han udmærkede sig, siger daværende, af samme Gods saa vel fortjente Forvalter Kammerraad Torkel Baden i sin Beskrivelse over disse Jndretninger S. 82 fremfor alle, og den Kundskab, som denne Mand besad om sit Fødested, gjorde, at man i mange forskjellige Tilfælde, hvor det ofte beroede paa det tydeligste Begreb og den rigtigste Forestilling om visse enkelte Dele af Markerne og som deres Skikkelse og Lage, mere og sikrere kunde benytte sig af denne ene Mands, end af alle Jordbrugeres Efterretninger, om det og havde været muligt til samme Tid at indsamle disses Kundskab." Men ei nok. Nei, da han ved Erfaring noksom havde overtydet sig om 2) Hvilken Forskiel imellem den større og mindre Hastighed, hvormed de os bekiendte Legemer bevæge sig. Man tænke sig fra den krydende Snegl til den orkansnare Hest og Ørn, fra samme til Kanonkuglen, der styrter 600 Skridt frem i 1 Sekunde, fra denne igjen til Jordkuglen, der farer 3 1/2 Mile af dens Bane, og endeligen fra denne igjen til Lyset, der i bemeldte Øieblik af Tid igjennemflyver 40,000 Mile. Og dog hvad er Legemernes mest forunderlige Hastighed mod den, hvormed Aanden farer alle disse forbi. Udskiftnings Gavnlighed, saa skrev han til sammes Anbefaling 1771 en Bog, i Form af et Brev for sine danske Medbønder. Han var Medlem af Landhuusholdningsselskabet, og medtoges til at bedømme de til samme indsendte Agerdyrkningsredskaber. Mansee til Exempel: Beretning til Landhuusholdingsselskabet om Forsøg med adskillige Plove 1771. Han lod en Søn reise til Tydskland, for at lære Agerdyrkning; havde anskaffet sig en Samling af danske og tydske Bøger. Jkke alene besad han Bernstorffs særdeles Yndest, men Danmarks øvrige da berømte Mænd, Cramer, Klopstock, Kall, Sneedorff, Martfeldt, Evald og flere omgikkes ham gjerne. Han blev forestilt Kongen, og Høistsamme lod en Guldmedaille paa 100 Rdlr. slaae med hans Navn paa og skienke ham. Magen til samme skal findes i det kongelige Medaillekabinet. Da jeg nu vidste, hvilken heldig Virkning Lesningen af Sveizerbondens Kleinsoggs Levnet i Hirzels bekiendte Bog: Die Wirthschaft eines philosophischen Bauers, havde gjort paa samme min Fader *), saa troede jeg og Andre med mig, at Fremstillelsen af de vigtigste Træk i sidstes Levnet, og den Hæder, han havde nydt, maatte igjen kunne have gavnlig Jndflydelse paa mangen en af vore Bondemænd og Bondesønner. Jeg skrev til den Ende, i Aaret 1801 min Bog imod Overtroen, i Form af en Samtale imellem en Præst og hans Medhjælper. Her igjennemgik jeg de mange Arter af Overtro hos Almuen, bestred samme som urimelige, latterlige og høist skadelige 27.1, søgde Grunden dertil i den usle *) Jeg har endnu det Exemplar af denne Bog, hvori han studerede.