JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-16
J Jversens Avis af 5te Marts d. A. læses følgende: "Paa en Tid, da der er saa mange Ugeblade og periodiske Skrivter, da Regjeringen, har givet fortræffelige Anordninger for Almueskolevæsenet og værdiget samme sin allerhøieste Opmærksomhed, forrekommer det Jndsenderen besynderligt, at man ei har en Journal eller Magazin for Almueskolevæsenet. Man har theologisk Bibliothek, Politieven, Universitetsjournal og mange andre, men intet periodisk Skrivt som ganske er bestemt for Almueskolevæsenet. En saadan Journal kunde, efter Jndsenderens Mening, indeholde: 1) en detailleret Beskrivelse over Borger= og Almueskoler over hele Landet, forsaavidt man kunde overkomme Materialier dertil, og en nye Rubrik dertil være bestemt. De Gode kunde derved opmuntres og de mindre Gode anspores til Efterlignelse. 2) Afhandlinger fra Præsten, Skolelæreren og Andre Skolevæsenet angaaende. 3) Cancellie, Amts- og Skolecommissionsskrivelser for saavidt de kunde have almeen Jnteresse. 4) Bidrag til Kundskab om Foranstaltninger af vedkommende Foresatte eller Private til Skolevæsenets Fremme. 5) Neccologie. 6) Allehaande. En Journal, omtrent af saadant Jndhold, naar en eller flere af vore for Almueskolevæsenet varmt følende Mænd paatog sig sammes Udgivelse, vilde neppe savne enten Afsætning eller Understøttelse, og vover Jndsenderen at yttre det Ønske, at en eller anden Saakyndig vilde værdige Forslaget Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-16
Kjøbenhavns Børs den 15 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 717, a vista 725. Amsterdam 2 M. 664. London 2 M. 30 2/3 Rbdlr.,a vista . . Spec. 715. - Specier solgtes til 43 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 90 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 50 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-16
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-16
Norske Efterretninger. J den Norske Rigstidende No. 19 læses følgende: "Lector Hansteen har i Christiania Jntelligentsseddeel No. 18 bekjendtgjort Følgende: Da Observatoriet i Juli Maaned var færdigt, blev der paa den østlige Pynt af Hovedøen opsat et Mærke, hvorefter Middagskikkerten kunde rettes, og dets Stilling ved idelige Observationer prøvet. Jkke saasnart vare disse Undersøgelser i Slutningen af September til Ende, førend Mærket (formodentlig af Folk, der om Søndagen gjorde Lyst farten til Hovedøen) blev revet over Ende, og kastet langt bort fra sit Sted. Derpaa blev et Jernkors mineret ned i Fieldet, og atter dettes Stilling ved mangfoldige og besværlige Observationer prøvet; jeg haabede, at dette skulde modstaae alle ødelæggende Forsøg. Men den 26de Februar er ogsaa dette blevet bøiet skjævt og altsaa ud af sin rette Stilling, saa at et halvt Aars Arbeide er forgiæves. Jeg tør ikke haabe, at en Sammenligning imellem den store Møie det er at sætte saadant Mærke paa det rette Sted, og den saare ringe Fornøielse det kan være at ødelægge det, skulde afholde Alle fra endnu eengang at forspilde mit Arbeide. Jeg maa derfor bruge andre Bevæggrunde for at afholde Lysthavende fra dette lidet fortjenstfulde Arbeide. Jeg udlover nemlig en Belønning af 100 Rbdlr. N. V. for den, der kan give mig Oplysning om, hvem de skadelige Personer kan være, og ifald dette Jernkors skulde blive bortstiaalet, hos hvem det findes, at Vedkommende efter Fortjeneste kan blive afstraffet. Jeg maa tillægge, at jeg og min Ammanuensis, Hr. Studiosus Holmboe, jevnligen ere i Observatoriet, og da i Middagskikkerten kan see og kjende Enhver, der nærmer sig det omtalte Mærke."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-16
Den 8de Februari d. A. havdes i Christiania, med N. O. Vind og klar Luft, 19 1/2 Grad Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Doctus benignam Socratis et scholam nobis recludens tu sapientia vorder præ ver monebasscilicet inferiora cuncta! Rostris superbam fulmine, te duce miramur, orbem qvæ valido qvatit, facundiam: elsas triumphis Scandimus hinc Capitolii arces: sublatus auras ingeminans forit clanger tubarum, vociferantium altoqve Jo colles resultant, Teqve hominem, ille "memento frustra post tergaservus laurigeri canit: Romæ tremende jura ferociter, humana temmenti eruentum arruere exitium videmus: humanitatis ved placide jubet leges, Sacrato fundere sangvinem qvi monte divus non recusat, omnibus at redimat salutem! - Sic te Secuti nos, pater, o sener dilecte, moesti conspicimus dom, carissimas qvæ tristis athve relliqvias tenebroga condet! Overnam merenti, Dania, nectito civi coronam; sed madidam piis ponas amaris et sepulero. zu lacrimis, vale dic ved illi multos cui qvando invenias pares, misceqve nostris fletibus og tuos, qvi nitimur frustra magistrum discipuli æqviparare cuncti! P. G. Fibiger, Adjunct. Scholæ Roeskild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 15 Marts. Den megen Regn og optøede Snee, som er kommet paa Jorden, har foraarsaget slig en Overflødighed af Vand, at ei allene de fleste Kieldere staae fulde, men Aaer og Bække strømme over, og have paa flere Steder, gjort Skade paa Broerne, og Veiene ufremkommelige. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Udtog af en Skrivelse fra St. Croix af 12 December 1818. Veiret er her i denne Tid saare ustadigt. Naar man et Øieblik gaaer ud for at nyde Naturens Skjønheder, bliver man et andet pludseligen overfaldet af et rasende Uveir, der med frygteligt Bulder bryder løs. Af Mariboe Avis sees, at i Fyen har raset en Orkan, og det saa heftig, at Huse der ere omblæste; underligt nok, at den selv samme Dag havde vi ogsaa her en Orkan, i den Grad, at 14 Skibe deels bleve slagne i Stykker paa de danske Øer og megen anden Skade anrettet paa de andre Eilande. En Americaner, som udholdt Stormen, maatte kaste 70,000 Shingler overbord. - Shingler er Træ, som bruges her istedenfor Tagsteene. Ved den Leilighed levede vi ret her i Fryd og Gammen med Fuglevildt, da Stormen havde dreven en stor Mængde Fugle med sig fra den spanske Kyst i Sydamerica, hvormed man gjorde sig ret en god Smaus. Damerne døe her i denne Tid meget pludseligen, derimod meget saa af Mandkjønnet. Vi leve eller her som i et Paradiis. Med næste Leilighed et langt Brev med mange interessante Efterretninger for Læserne af Deres Blad. - Venskabeligst o. s. v. (Mariboe Ap.) sig Nakskov, den 11te Marti. Hr. Generalkrigscommissair Astrup til Gammelgaard har beviist Byens Jndvaanere en stor Tjeneste ved at gjøre et betydeligt Oplag paa tørt Bøgebrænde for billig Priis, som kan bekommes fra 1 til 1/4 Favn. - Fjorden er nu saa frie for Jis, at Skibsfarten om nogle Dage kan tage sin Begyndelse. Kjøbmændene her i Byen have allerede begyndt at tilskibe deres Fartøier. - Fredagen den 4de Marti, blev Hr. Kjøbmand Fr. Engels Søn, 3 3/4 Aar gammel, begravet her i Byen i Hr. Rebslager J. P. Løvs indrettede Familie-Begravelse i hans Hauge, der er Halvdelen af den forhenværende Kloster Kirkegaard. Liget blev, foruden flere af Byens agtværdige Mænd, ledsaget til sit Hvilested af Stedets Sognepræst og Hr. Overlærer Stephansen. Sognepræsten, velærværdige Hr. Holst, holdt efter Jordpaakastelsen, en meget rørende Tale, hvorved han gjorde de Tilstædeværende opmærksom paa, hvor lykkelig den er, der, som et uskyldigt Barn kan segne i Graven. Ved Graven blev afsjunget Psalmen "Nu Gud skee Lov at Stunden u. af Brorsons Psalmebog. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Kjøbenhavns Børs den 19 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 728, a vista 740. Amsterdam 2 M. 670. London 2 M. - Rbdlr.,a vista . - Spec. 726. - Specier solgtes til 43 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 a 89 pr. 100; Oblig. 76. Norske Sedler 50 1/2
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Norske Efterretninger. Hs. Kongl. Majestæt har naadigst tilladt, at det ordentlige Storthing maa forblive samlet indtil sidste Marts 1816. - J et Extra-Ordens Capitul, som holdtes i Stockholm den 27de Februari, behagede det Hs. Majestæt at tilkjendegive, at Hs. Majestæt den 15de Februari har i Naade udnævnt til Commandeur af Nordstjerne-Ordenen den Norske Statsraad, Kammerherre og Ridder af Nordstjerne-Ordenen, Severin Løvenskjold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Dødsfald. Bundtmager M. M. Scharbau, 69 Aar, den 1ste Marts i Christiania; C. Ellerhusen. 58 Aar, den 18de Febr. i Bergen; Dr. Med. Heiberg, forhen praktiserende Læge i Drammen, 35 Aar, den 3die Febr. i London; Henrik L. Jversens Hustru, B. L. Hoff, født Kyhl, 71 Aar, den 29de Febr. ved Frederiksstad; Mad. K. Borg, 84 Aar, den 1ste Marts i Sigdals Præstegaard; Landhandler P. A. Hertel, 44 Aar, den 1ste Marts paa Rommerige, Mad. A. M. Brodahl, født Grimlund, 70 Aar, den 2den Marts i Christiania; J. Johnsen fra Christianssand, 44 Aar, den 9de Febr. i Kjøbenhavn; Thomas H. Angels Hustru, M. Sundt, 58 Aar, den 21de Febr. i Stavanger; Fru M. Høier, født Westerman, 85 Aar, den 26de Febr. i Trondhjems Stift; Ole Aagesen Holm, 29 Aar, falden overbord i Trondhjems Fjord, den 26de Febr. (Norsk Rigstid.)J den Norske Rigstidende No. 20 d. A. læses følgende: "Efter Hr. Oberst Auberts Forslag og under hans Veiledning lod Universitetet i sidstforløbne Sommer bygge et interimistisk Observatorium paa den sydlige Pynt af Hovedtangen, udenfor Fæstningens Mure. De nødvendigste Jnstrumenter laante Hr. Obersten, og Hr. Professor Esmark. J Begyndelsen af Juli Maaned var Bygningen færdig, og denne og Begyndelsen af den følgende Maaned blev tilbragt med at regulere Uhrene og opstille og berigtige Middagskikkerten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Fra den 24de August indtil Jevndognstiden blev daglig, naar Himmelen var clar, Solens Høide kort før og efter Middag maalt, for at bestemmeObservatoriets Polhøide; det hertil brugte Jnstrument var en Troughtonsk Septant med Platina Rand og dertil hørende Qvægsølv-Horizont. Ved 181 saadanne Circummeridian Høider, tagne paa 15 forskjellige Dage, fandtes Observatoriets Pol høide ved et Middel - 592 83, 4578 eller med et rundt Tal 69, 53, 46. Den største Forskjel imellem de forskjellige Dages Bestemmelser har været 117, og der endda under mindre fordeelagtige Omstændigheder, saaat Middel-Resultatet formodentlig er sikkert indtil et Par Secunder. Den 19de Januar indeværende Aar blev afstukken en Perpendiculair paa Observatoriets Meridian over Bjørvigen til Opsloe, og i Samme maalt en Grundlinie, ved Hjælp af hvilken og nogle maalte Vinkler Christiania Byes Hovedkirke befandtes at ligge 1670 Alen nordenfor og 453 Alen østenfor Observatoriet. Kirken ligger altsaa i Bue 338 nordenfor og 18, østenfor Observatoriet; altsaa er Kirkens Polhøide - 5954 197, eller med et rundt Tal 59, 54 20. Ved umiddelbar Maaling af Solens Høide Middagen den 27de Febr. paa Kirkens sydlige Trappe fandtes dens Polhøide 2 69 54 16, hvilket altsaa stemmer med den forrige Bestemmelse paa 4 nær, dog er den førstangivne Polhøide den sikkreste som et Middeltal af 15 Dages Observationer, og hermed maa det have sit Forblivende, indtil Observatoriet faaer større og fuldkomnere Jnstrumenter. - Paa samme Maade fandtes, at Aggerskirke ligger i Bue østenfor Observatoriet, og 73,8 nordenfor Samme; altsaa bliver Aggerskirkes Polhøide med et rundt Tal 69. 359. Opsloe Kirke ligger paa det nærmeste lige i Øst for Observatoriet, og har altsaa samme Polhøide som dette. - J Bugges observationes actronomica anføres: "at P. Hell og Prof. Holm have fundet Christianias Polhøide. 6904 80 og de Herrer Rick og Wibe 69 55 20, hvilket, naar det redneeres til det samme Sted, hvor Hell og Holm observerede, bliver 59, 54. 42. Hvis der altsaa ikke er nogen Feil i disse Observationer, saa maa dette Observationssted have ligget nordenfor Byens Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
- Magnetnaalens Misviisning fandtes den 23de Januar 1816 paa Jsen lidt søndenfor Observatoriet ved Middel af 2 forskjellige Naale 200 33 vestlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Den 17de Februari d. A. havdes i Christiania, med N. O. Vind og klar Luft, 10 Grader Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Fire eller fem og tredive ærværdige Fædre af Jesuiterorden nævnes her ved deres Navn (og Udgiveren forsikkrer, at kunne levere 100, ja 200 lignende Tilfælde af Archivet, hvilke alle i Aarene 1650 til 1723 ere blevne i Bayern overbeviste om unaturlige Forbrydelser, og om at have misbrugt deres Anseelse som Skriftefædre og Ungdomslærere til at forføre de ædleste af de dem betroede Lærlinger, forgifte deres Grundsætninger, og foranledige dem til hiin Afskyeligheds videre Udbredelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Hertugen af Richelien, som staaer i Spidsen for det franske Ministerium, betraadte tidliggenden militaire Løbebane, og da hans Fædreneland, den Gang nød Fredens Frugter, gik han, ledsaget af Greverne Langeron og Roger, til Rusland, hvor han, med det franske Hofs Tilladelse, tog russisk Krigstjeneste. Han kom til at staae under Gener. Suwarow, som da beleirede Jsmailow. Denne Fæstning gjorde stærk Modstand, og i de mange Fægtninger, som forefaldt der, udmærkede Richelien sig særdeles. Da den franske Revolution udbrød, gik han til Frankrig, blev Oberst for et Regiment, og forfegtede Kongens Sag. Da denne slog feil, forlod han Frankrig, og tog Tjeneste i Prinds Condres Armee. Men da ogsaa her hans Anstrængelser vare frugtesløse, vendte han tilbage til Rusland, hvor han gradeviis forfremmedes til Generallieutenant, og blev derpaa Statholder i Krimm, hvor han anlagde Staden Odessa. Under Napoleon kom han igjen til Frankrig, for at bringe nogle Familieanliggender i Rigtighed, men han reiste snart igjen tilbage til Rusland, trods alle de glimrende Løfter, Napoleon gjorde ham. Endelig da Ludvig XVIII kom til Frankrig igjen, vendte ogsaa Richelien tilbage, og fulgte derpaa i den ny Storm med Monarken til Gent. Ved Tilbagekomsten til Paris udnævnte Kongen ham til Præsident for hele Ministeriet. (Zeit. f. d. c. Welt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Nyligen afbrændte Skuespilhuset i Neapet, maaskee et af de skjønneste Theatre i Europa. Arbeidsfolkene havde, i en med brændbare Gjenstande opfyldt Sahl ladet en tændt Lygte staae; Vinduerne stode just aabne, og da det blæste stærkt fra Nordost fløi der Guister ud af Lygten. Kun med Møie blev det til Huset umiddelbart stødende, Kgl. Palais reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
J Frankrig er siden d. 15 Febr. blevet præget over 1 Mill. nye 40 Frankstykker af Guld. Falkesagten, som i lang Tid har været ganske ud af Mode i Engelland, er nu kommet der i Brug igjen ved Lord Rivers, Major Wilson og nogle flere Herremænd, som i dette Øiemed have forskrevet Falconerer fra Tydskland. J forrige Aar omstyrtede i Pister=Skoven, i den Rakenitziske Kreds i Bøhmen, en Eeg, der havde 45 Fod i Omfang og 18 i Gjennemsnit, og som leverede, skjøndt den var huul, 75 Favne Brændeved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Antallet af Manufacturerne og Fabrikerne i Rusland er blevet forøget med 931. Der findes nu 3263, hvoriblandt 181 Klæde= og 150 Silke Manufacturer, samt 1348 Garverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Senater og Borgerskabet i Staden Bremen have bestemt Aarsdagen af Slaget ved Leipzig til en Festdag for Staden og dens Gebeet til evindelige Tider. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Trettende Aargang. No. 24. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Søldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 Marts 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Nogle Bidrag til Linplanternes Dyrknings Historie her i Danmark. (Fortsættelse; see No. 22.) Før jeg slutter dette Brev, maa jeg deele med Den Fornøielsen af et Par Beretninger, ikke fremmede for vor Gienstand, i hosfølgende to Bilag. Det eene vil gjøre Dem bekjendt med nogle flinke Dannekoners vakkre Raskhed i et vigtigt Øieblik, og Standhaftighed i Udførelse af Beslutning, ved Erkiendelse af Linplanternes Vigtighed for brave Landboer: Det andet vil bringe Dem i Erindring, en Efterretning, som vi for nogle Maaneder siden læste i de offentlige Blade fra Udlandet, og hvorom vi alle, der sætte Priis paa Linplanterne, længes efter at erfare det videre. En dygtig Kone lægger Grundvolden til en heel Byes Fremtids Gavn ved sin Tillid til Hørren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Hvorhos vi ville anbefale til Opfinderen af denne overordentlige Forbedring i Behandlingsmaaden af Hør og Hamp, at forelægge Samme for de Mænd, hvilke Omsorgen for Skotlands Manufacturer og Fiskerier er overdraget, samt det særdeles patriotiske Skotske Høilands-Selskab, saasom Linmanufacturerne ere Hovedgjenstanden for sammes ædle og dristige Opmærksomhed for enhver Forbedring, der kan blive velgjørende for Fædrelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
En bemærkning af Hr. Louis Crommelin, een af de forrige Franske, som havde nedsat sig i dette Rige, og en Opsynsmand over det Kongelige Linmanufactur i Jrland, som han selv kalder sig, i et Forsøg over denne Materie, skreven i Aaret 1705, synes mig værd at bringe i Erindring. Han siger, "at tvertimod den Maade, som bruges med Hør i de Franske Nederlande, lægger Jrlænderen sit Hør ned i enhver Rende eller Hul, hvor han blot kan faae noget Vand, og derved faaer de den farvet eller sværtet saa sort som Blæk Jeg kan tilføie af Erfaring, at af Hør, voxet paa samme Plet, dersom det bliver vandet, dets i rindende Vand og deels i stillestaaende, hvori der vare Vandrødder (Fris palustris og Cineraria Pseudacorus) faaer man sit Lærred stribet, eller randet, eller beltet, ikke eens i sin Farve, da Graaheden bliver uforgængelig fæstnet og umuelig at faae af ved Blegningen. Afdøde Hr. Kirwan, i hans Analysis af det farvende Stof i Hørren, betragter dette, om jeg ret husker, som tildeels sammensat af en harpix agtig Materie, der ikke lader sig opløse i Vand, og som det heller ikke er mueligt at faae ud af Lærredet, uden ved gjentagen Behandling med Alcalier. Senere Experimenter have fremdeles beviist Forandringer, frembragt ved Vand paa visse nedsænkede Vegetabilier, eller saadanne, som have været underkastede jevnlig Paaskylning, der virker Forraadnelse, eller hvorved de bedækkes med saadanne Substantser, som kan bringe noget bituminøst frem. J hvordan nu end Theorien kan være (thi jeg er ikke Chemist), saa veed vi Sagen i Virkningen, saavelsom Vanskeligheden i at blege Lærredet af Hør, som er behandlet paa den gamle Maade. Da nu det er beviist, at Taven af al urodnet Hør er hvid, eller aleene farvet med en guul Farve, som lader sig umiddelbart opløse i Vand, saa kunne følgende Slutninger desangaaende gjøres, i Anledning af denne nye Opdagelse: 1) At vi have hidtil, ved vores Rødning af Hørren, gjort det mere fast, som i sin egen Natur er lettere fraskilleligt. 2) At vi derved har selv bragt det tilveie, som vi bag efter maa søge at faae tilintetgjort ved en kjedelig, vanskelig og farlig Fremgangsmaade. 3) At, dersom den ny Beredningsmaade af vores egen selvavlede Hør, befindes anvendelig i det Store, da vil alden Spilde af Tid, Penge og Vahrenes Forringelse kunne spares ved Hr. Lees Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Der ere andre Betragtninger, som Tiden ikke tillader mig at udføre, og jeg har den Tillid, at Selskabet vil med skaansom Dom modtage, hvad jeg nu saa hastigen, uden at oppebie de fuldendte Resultater, dog efter Anmodning af nogle blandt de meest agtværdige Handlende, har taget mig den Frihed at lade indløbe. For det Anførte skal jeg være ansvarlig, og jeg beder mig tilladt at tilføie, at dette Brev er skrevet uden Patenthaverens Vidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Vi have allerede de omhyggeligste Meddelelser, fra Marqvis Downshire, over denne Materie, hvilken Herres Bevaagenhed Enhver, der har Følelse for denne vigtige Fædrelandssag, erkjender sig høiligen forbunden for Hans Bestræbelser, i at søge tilbørlig Opmærksomhed, vunden for denne saa interessante Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
J mit nærmeste vil De finde nogle Betragtninger herover, derpaa Fortsættelse af Bidrag til Linplanternes Dyrkningshistorie iblandt os, og flere af Danmark meest fortjente Mænds Opmærksomhed for disse; hvorefter vil følge om noget af hvad i Særdeleshed siden 1807 har fundet Sted, baade fra Regjeringens Side og Privates; samt om de fremdeles Udsigter, i denne Henseende. (Uddrag af Breve fra en Reisende til Venner i Provindserne.)(Fortsættes.) Korset og Evighedskrandsen. Blomster har Jorden saa mange og smaa, Mange og smaa, Himlen har Blomster, som aldrig forgaae, Aldrig forgaae. Kors har vel Jorden saa mange og svære, Mange og svære, Et har kun Himlen, som Alle kan bære, Alle kan bære. Du Verdens Yngling sku foroven, Og see, hvor Krandsen hænger, ned Om Korset fra sin Evighed, J Farveskiær som Foraarskoven, Opløft mod Himmelen Dit Øie, Og svæv med Aanden op til Gud, Og sku i tusind Stierneskud. En Gnist af Livet fra det Høie, Forblindes i et Blik, af Glandsen Fra den Useetes Luehav! Og svimmel i Beundring af Den Funke, som forvirred Sandsen, Og, naar Du vaagner og af Drømme, Som Edens Første føel Dit Savn! Foragt den kolde Verdens Navn, Som Støvskum, der paa Havet svømmer! Som Fugleflokken under Himlen, Du samle Draaben fra dens Skyl Og sjunge lysteligt om Fred og Ly Paa Korset under Stiernevrimlen, Og stirrer Du med faste Blikke Fra Korset her mod Krandsen hist, Foragtende al Glands og Frist, Som Jordens Snille Dig tilskikke; Engang Du da vist, krandset, favner Din Frelser i hans Evighed, Og seer, hvor Jordens Herlighed Henveires, som for Vinden Avner. Gak freidig Yngling. - Haabet smiler, Ænds ikke Verdens tomme Ord - Hæv Dig i Aanden over Jord, Før Jordens Lænke paa Dig hviler! Adam Geelmuyden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Jndenlandske Efterretninger. J Dag høitideligholdes det Kongelige Døvstumme-Jnstituts Aarsfest. Jndbydelsesskriftet er forfattet af Jnstitutets Forstander, Doctor og Prof. P. A. Castberg, R. a. D. Dets Jndhold er: Bemærkninger over Sygdomme hos Døvstumme. En Sygdomshistorie, som fortælles her om et Pigebarn, der døde af Hjempee, er høist rørende. Denne lille Pige kom i Decbr. 1814 fra Fyen til Jnstitutet, og bragtes did af sin Moder, der behandlede hende med inderlig Ømhed, og, efter en Dags Ophold i Stiftelsen, forlod hende. Da hun savnede sin Moder, var hun i nogle Timer utaalmodig, men hendes Graad ophørte snart, og hun hensank i stille Kummer, som intet Middel formaaede at adsprede. Hun blev fritagen for al Skoletvang; man lod hende gaae omkring, hvor hun vilde; og meest opholdt hun sig hos Lærepersonalets Familier, der boe i Stiftelsen; man gjorde alt for at opmuntre hende, men forgjeves. Uafladeligen med Øret henvendt til Gaden, af hvilken hun var bragt til Stiftelsen, sad hun hele Timer roligen og yttrede ingen Klage, deeltog ei i hendes Kammeraders Lege, forrettede godmodigen sin Gierning, men, naar Arbeidet var tilende, stor Øine og Aand mod den samme Kant, og hun ver den tonsse Kummers rørende Billede. Legemsfunctionerne viste intet sygeligt Tilfælde, men Madlysten var kun liden. Snart yttrede sig nogen Mathed, og Prof. Castbergs første Tanke var, at faae hende hjemsendt; men han nærede endnu altid Haab om, at kunne opdage nogen legemlig Sygdom, som han kunde bekjæmpe; men da dette Haab slog feil, indsaae han, at forinden hans Brev kunde komme vedkommende Øvrighed tilhænde, og derpaa føies Anstalter til hendes Afsendelse, vilde hun ikke meere vare i den Tilstand, at den burde tilstedes. Hendes Død nærmede sig langsomt med hetisk Feber, Sveed og andre Debilitetssymptomer. Prof. forsøgte vel at anvende styrkende Midler, men hun havde Modbyggelighed for Medicin i den Grad, at man kun sjeldent kunde formaae hende til at tage den ind. Fem Maaneder efter hendes Optagelse i Stiftelsen endte Døden hendes Længsel. Lykkeligviis er det Tilfælde, at Hjemmets Savn længe spores hos den Døvstumme, saare sjeldent.