Aalborg Stiftstidende, 1827-09-17
J Smyrna, Constantinopel og andre Tyrkiske Stæder, har man med den mest støjende Jubel modtaget Efterretningen om en stor og meget afgiørende Seier, som der foregives at Perserne den 12te Juli skulle have vundet over Russerne lige under Erivans Mure, hvorefter Levningerne af den flygtende Russiske Krigshær haardt eftersattes af 50000 Persiske Ryttere. Skjønt man umuligen kan vide hvorvidt denne Efterretnings Paalidelighed strækker sig, opvakte den dog allevegne i Tyrkiet ikke mindre Glæde, end om det havde været Tyrkerne selv der havde vundet, denne store Ser" og de godtede sig ikke mindre over Efterretningen om stor Sygelighed i Russernes Kavkasiske Hær, af hvilken foregives over 8000 Mand at ligge i Lazarettetne. Jhvorvel disse Efterretningers Ægthed med Føje kan dtages i Tvivl, tjene de dog i denne Tid særdeles vel til at sætte Mod i de fra flere Sider saa alvorligt truede Tyrker. til Grev Capo d' Jstria. Grev Capo Jstvig (Andreskrive det sammentrukkem Capodistria), der nu staaer i Begreb med at gaae til Grækenland, for at overtage Regeringen sammesteds, er 1776 født paa Corfun hvor hans Fader var Læge Hans Familie havde siden 1300 indtaget en hæderlig Plads blandt de Joniske Øers Beboere. Den unge Capo d'Jstria studereden Lægevidenskaben i Venedig og vendte 1798 tilbagetil Corfug, da den Venetianske Republiks Undergang forplantede Frankrigs demokratiske Magt did. Hans Fader sad paa den Tid fangen, og de Franske Commissærer truede ham, formedelst hans politiske Anskuelser, med Landsforviisning, hvorfra alleneste Sønnens Bestræbelser reddede ham. Da Franskmændene i Februar 1799 maatte aftræde de Joniske Øer til den forenede Russiske og Tyrkiske Fløde, blev den gamle Capord Jstria Formand for den Deputation, som i Constantinopel ledede Underhandlingerne om de 2 Joniske Øers Skjebne, saaledes at de ved Tractat af 20de Marts 1800 bleve erklærede for en til Porten tributpligtig Republik. Greven fik, uagtet sin Ungdom, det Hværr at organisere Cephalonien, Jthaca og Santa Maura, og hermed begyndte hans politiske Løbebane. 1802 blev han Statssecretær for Republikens indre Anliggender, og senere ogsaa for de udenrigske, samt for Handelen og Søvæsenet. Et af hans priselige Foretagender var Oprettelsen af Normalskoler, hvori det hidtil ringeagtede Nationalsprog især dyrkedes. 1809, da Ali Pascha truede Santa Manza, betroede Regeringen Grev Capo d'Jstria Commanden over Republikens hele Militærmagt. Under dette Felttog lærte, han at kjende de Graske Høvdinger Kolokotroni, Botzaris, Karaiskaki og andre, med hvem han siden vedligeholdt uafbrudt venskabelig Forbindelse. Da Frankrig ved Tilsiterfreden igien, fik de Joniske Øer tilbage, nedlagde Grev Capo, d'Jstria sin Post; men forblev dog i Landet. J Juli 1808 blev han af den Russiske Regering kaldet til St. Petersborg, og indtraadte der Aaret efter i det udenrigske Ministerium, under Grev Romanzow; 1812. ledsagede han det Russiske Gesandtskab til Vien, fungerede derefter som Chef for det diplomatiske Departement i det Russiske Hovedqvarteer ved Donauen, og senere i den store Armee, som han fulgte i Felttogene 1813, 14 og 15, og deeltog i alle væsentlige Underhandlinger fra hiin mindeværdige Tid. J November 1813 sendte Keiser Alexander ham til Sveits, og Følgen af denne Sendelse var, at Sveits gjorde fælleds Sag med de Allierede imod Bonaparte. Sveitserforbundets Forfatning, saaledes som den fortiden endnu bestaaer, er tildeels Capo d'Jstras's Værk, naturligviis i Forening med de øvrige Hoffers Ministre og de 22 Cantoners Udvalgte. J Sveits er han derfor særdeles meget yndet; Waadtland og Gense have skjænket ham deres Borgerret, og overalt har han modtaget Beviser paa Agtelse og Kjerlighed. Ved Viener-Congressen, saavelsom ved Underhandlingerne i Paris og i Aachen, skjænkede Keiser Alexander Capo d'Jstria sin fulde Tillid og brugte ham til de vigtigste Forretninger, blandt Andet til den Convention, hvorved de Joniske Øer udelukkende bleve overdragne til Englands Beskyttelse. Under alle disse Forhold lagde Greven stedse humane og liberale Grundsætninger for Dagen; men viste sig tillige som meget moderat og fredelskende. Fra 1816 til 1822 beklædte han i Rusland Statssecretærens Post for de udenrigske Anliggender, og erhværvede sig i denne Carriere baade Monarkens og Nationens Velvillie. Da det Russiske Hof 1822 syntes at misbillige de nyeste Begivenheder i Levanten og Grækenland, nedlagde Grev Capo d'Jstria sin Post, og trak sig tilbage til Sveits, hvor han endnu modtog Beviser paa Keiser Aleranders uforandrede Velvillie og mange fornemme Russers Hengivenhed. Under sit Ophold i Sveits levede han meget indgetogen, og helligede sin Tid, saavelsom sin meget middelmaadige Formue, til de ulykkelige Grækeres Sag. J Begyndelsen af 1826 kom han til Paris, og det heed da, at han strax skulde afgaae til Rusland. Jmidlertid blev denne Reise udsat til i Mai d. A. Ved hans Ankomst til Rusland erfoer han, at Valget til Overhoved for den Græske Regering var falden paa ham; og for Øjeblikket befinder han sig nu, som bekjendt, i England, ifærd med at afgaae til denne sin ny Bestemmelse.