Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-11-30
En Franske Journal forsikkrer, at alle Rygter, om Kronprindsen af Sverrigs Formæling, ere uden Grund, han skal have erklæret, at han ikke vil tænke derpaa førend han opnaaer sit 21de Aar; den unge Prinds opholder sig for Tiden i Upsalg og tænker der allene paa sine Studeringer; Professorerne og Studenterne der, ere meget beskiæftigede med Forberedelserne til en stor Fest, som skal der gives den 1ste December paa Hs. Kongelige Høiheds Navnedag; den skal overgaae i Glands alle de Feste, som nogensinde have været foranstaltede; den skal bringe de forrige Kongers Skikke og de gamle Gothiske Sæder i Erindring. En Deel af Festen skal celebreres under aaben Himmel paa Steder i Nærheden af Upsala, som ere blevne berømte: Historien; man vil drikke Miød af Horn, og for at giøre denne Fest saa paafaldende som muligt, tillige betiene sig af Fortidens Sagn. - Ligesom den Norske Cours er ulige slettere end den Danske, saaledes har ogsaa den Svenske Cours begyndt meget at forværre sig, man forundrer sig derover, eftersom Udførselen af Jern har været ligesaastor i Aar som i Fior. Kornhøsten har lykkedes ypperlig og Jndførselen af fremmede Varer har været ubetydelig; dog seer man af den trykte Fortegnelse paa Vexelbreve, at en Franskmand ved Navn Pochet, som handler med vellugtende Sager og Ligeurer, har allene for sin Person paa een Dag kiøbt Vexel breve paa 4300 Pund Sterling. – Der gives vel ikke noget Land, England undtaget, hvori det for Tiden er vanskeligere at være Financeministerend i Spanien; den forrige Financeminister, Hr. Garay, mistede sin Post formedelst sin alt for store Activitet; den nærværende, Hr. Jmaz, er nu bleven afskediget af den modsatte Aarsag og den bekiendte Hr. Salmon er bleven udnævnt i hans Sted. De Personer, som kun have Lyst til at høre tale om Krigsbegivenheder, falder det vanskeligt at tilfredsstille i disse fredelige Tider, naar man ikke vil føre dem til Udkanterne af den nye Verden, bringe dem ombord paa Lord Cochranes Escadre, eller lade dem marschere med Bolivar til Santa Fedet nordlige Amerika glimter det kun i Asken, man vogter sig for at puste til Jlden, og man lader der, som man ikke bemærker, at et Antal af Søe-Underofficerer, Kanoner og Tømmerfolk ere blevne afsendte fra England til Canada, og at den Engelske Flaade paa de store Søer, som bestaaer af et Skib paa 98, eet paa 56, fire paa 32, eet paa 20, to paa 12, 5 Goeletter og en Mængde Kanonbaade, blive satte i fuld Krigstilstand. – Man hører vel fra Kongeriget Nederlandene, at flere Engelske Officerer, som have opholdt sig der, have faaet pludselig Ordre, til at begive sig til deres Corpser; men man forklarer det blot, som en Foranstaltning forat dæmpe de indvortes Uroeligheder i England selv; især siden man erfarer, at Ministrene tage til dette Øiemeed saamange andre kraftfulde Forholdsregler; lade oprette en Mængde Barakker i Egnen af Leedsi Skotland, hvor nogle Regimenter Cavallerie og Jnfanterie trækkes sammen; afsende meget Militair og Artillerie til Edingburg, hvor Radical Reformatorerne især drive deres Uvæsen; lade hænge Jernporte for Castellet i Chester, og desuden sætte stedse flere Krigsfolk i Activitet i det Jndre af Landet. Man har gjort med Føie den bemærkning, at et Land, som England, som har saamange Colonier og Besiddelser i de forskiellige Verdens Deele, er aldrig gandske frie for Krig, i de sidste Aar har det maattet føre en uophørlig Krig med de Jndfødte i Ostindien, tildeels paa Ceilon og tildeels paa Halvøen selv; i det Jndiske Archipel forefaldt idelige Stridigheder med Hollænderne, mod de Arabiske Søerøvere, i den Persiske Havbugt maae det foretage store Udrustninger. Kafferne begaae idelige Plyndringer i Colonien paa Kap, og den Engelske Regiering maae lade Dragoner bringe dertil fra Ostindien, for at holde dem i Tømme; ligesom og Kornvarer fra Tyvscolonien i Botany Bay, for at komme Kolonisterne til Hielp ved den Misvært, hvoraf de tillige i Aar have været plagede; Roligheden er imidlertid bragt igien tilveie, og det Engelske Admiralitet har contraheret om det fornødne Antal af Skibe, for at bringe 1500 nye Colonister dertil fra England. – Paa Santa Maura, en af de Joniske Øer, er en Rebellion udbrudt, i Anledning af Embedsmændenes Udsuelser, hvilken den Engelske Vice Gouvernør, Generalmajor Sir Adams, har maattet undertrykke med væbnet Haand, og i Anledning deraf, har han i Corfu, den 6te October, udstædet en Proclamation. Gouvernøren selv, General Maitland, opholdt sig just paa Maltha, men er strax afseilet dertil paa Fregatten Glasgov. – Den Engelske Regiering er forresten i Begreb med, at forunde disse Øer en stor Velgierning, ved at oprette et Universitet paa Corfu, den Russiske Statsminister, Greven af Capo de Jstria (somnu er kommen tilbage til Petersborg fra sin vigtige diplomatiske Reise) og, som er af Fødselen en Corfiot, tager sig ivrig af Sagen, og har af sin Formue forundet dette nye Anlæg store Understøttelser. - Kongen af Frankerige lader sin Armee organisere paa nye, og har ladet ved en Forordning af 10de November udtage 20000 unge Soldater til Krigsinesten; men han bruger sine Krigsfolk for Øieblikket blot til at trække Cordoner om de Spanske Grændser, for at spærre Jndgangen for den gule Feber; man forsikkrer for bestemt, at heele Expeditions Armeen i Spanien, bestaaende af 12000 Mand, som skulle trække Cordonerne i det indre Spanien selv, har opløst sig og adsplittet sig omkring i Landet. – Saa angestfuld, som man er i Europa for den gule Feber, saa bange har man været i Sydamerika for den store Expediton; selv i Brasilien skal man have truffet Forsigtigheds Anstalter; og i Buenos Ayres har man drevet Forsigtigheden saa vidt, at man endog har villet sende Fruentimmer, Børn og det Mandskab, som ikke kan bære Vaaben, ind i det indre af Landet. – Den meest paafaldende af alle de nyeste Krigsbegivenheder, er forresten den, at et Fransk Skib er bleven anholdet af en Kaper, som førte det trefarvede Franske Flag, og hvori Caperen spurgte Mandskabet, om nogen af dem vilde tiene Napoleon, fire Mand modtoge Opfordringen.