Københavns Adresseavis, 1793-11-04
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Colbiørnsen. Rejersen. Brandt. Schow. Biskop Blocks Bevilling, at den af ham udtagne Contrastævning i Sagen med Frue Geheime-Conferentsraadinde Bille Brahe maae indføres i Aviserne, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede. Bliver efterstaaende Høiesterets Contrastævning af 4 Julii 1793 bekiendtgjort. Vi Christian den Syvende re giøre vitterligt: At for Os haver andraget Os elskelig Biskop over Fyens Stilt Tønne Block, hvorledes han skal finde sig beføiet til Confirmation, Skier velse og Forandring, samt yderligere Paakiendelse contra at indstævne en af Os elskelig Statsraad og Landsdommer Hans Koefoed og Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendt; som allernaadigst befalede Commissarier, den 26 April sidst afsagde Dom i en Sag mellem Contra Citanten paa den ene, og Os elskelig Geheime-Conferentzraadinde bille Brade, for saavidt hendes afdøde Mand har været Med, Directeur med afg. B skop Ramus for endeel publiqve Stiftelser, og sammes Midler mest paa den anden Side, betræffende 1. Om samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme af afg. Biskop Ramus har været bestyret som ene Directeur, mannamme me ge for de samling. eller der med ham har været flere Directeurer, bør lige concurrere pro qvota i den fra afg. Biskoppens Stervboe indkomne Summa, for hvad biskoppen af sammes Midler har inde sadt med; item om de Stiftelser hvor der har været flere Directeurer for den hele Summa, som den afdøde B skop til samme er bleven skyldig, bør lige coneurrere pro qvota. 2 Om de Stiftelser til hvilkes Med Directeurers Sikkerhed afg. Biskop Ramus under 11 Decbr. 1779 har udstædt en Panteobligation paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Parterne ere indkomne bør nyde forlods Betaling, og for det øvrige Skyldige nyde pro quota Betaling i de i Boet forefundne Comanter m. v. Thi som ved bemeldte Dom saaledes er eragtet: At alle Stiftelser som afgangne Biskoppen, bar havt i Hænde, enten ene eller fælleds med andre Directeurer bør lige concurrere pro qvota udi den af Biskoppens Stervboes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler, Biskoppen som Directeur for hver Stiftelse især er pligtig at tilsvare, følgelig bliver nu forinden den endelige Beregning, i Følge det til Os ergangne Kongel. Commissorie 7de Post kan forfattes over, hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur enten ene, eller en for alle og alle for en bør at tilsvare Stiftelserne, her Spørgsmaalet; hvad afg. B skoppen som Directeur for hver Stiftelse især bør at til vare, Saavel efter Loven som Tingens Natur er det uden for al Tvivl, at hvor er Mand efter Fundatzen ene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den hele ved denne Stiftelse befindende Mangel; hvor han der mod efter Fundatzen tilligemed flere der Directeur, der er han uden Hensigt til enten han selv ene eller andre af hans Directeurer have forødet noget af Stiftelsernes Cap tal (naar sk. hans Boe ikke kan tilstrække til den hele af ham giorte Gield) paa Stiftelserne allene ansvarlig for eendeel af Manglen lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtlige Forsømmelse Manglen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield til hver Stiftelse især er det, der udi den endelige Beregning bor concurrere lige pro qvota udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Directeur for øvrigt bliver meere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler uden Paatale af fine Med Directeurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det hele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Stiftelser, som af Stervboen fremfor anden privat Geld bør udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Mangel, som de andre Med=Directeurer bør til svare, hvad ellers udi det her i Commissionen under Litr. M. fremlagte Jndlæg at 8 Febr. d. A. er paastaaet i Henseende til forlods Udlæg til nogle af de publique St stelser, til hvilke afg. Biskoppen har udstædt sin Opligation af 11 Decbr. 1779 paa 10000 Rdlr. med Pant i sine Eiendomme m. v. derudi anmeldte, da kan denne hverken som Panteforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragt nag, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfordres naar den skal have Panteret, og dens øvrige aarlige Opfylt delse, ikke af Stiftelsens Direction er sørget for. Efter at det nu saaledes oventil er oplyst og paakiendt, at udi afg. Biskop 3 Ramusses Stervboe, ligesom i andre Concoursboer imellem de forskiellige publique Stiftelser, som samme have de her i Com commissionen opgjorte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted, saa kommer dog iblandt de ommeldte Fordringer i Be betragtning No. 4. Det Trolliske Skole Depositum, som bestaaer udi 3 Rdlr., der aarlig hos Biskopperne i Fyen skal forbliverinc Deposito, for i paakommende Tilfælde at anvendes til Skolernes Ophyggelse, hvilket hele Depositum til afg. Biskop=Ramusses gang, saa paagaar man mal das led denne maa han pas Død, efter den af Commissionen den 19 Martii 1789 afsagte Kiendelse udgjør den Summa 273 Rdlr. No. 5. den londonske danske lutheriske Kirkes Fordring, saavel for de 5 Aar afg. Biskoppen er har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commssionen den 2 April 1789, udgiør 278 Rdlr. 5 Mk. 12 s.,men hvoraf kkuns det sidste Aars Contingent, som sædvanlig til Biskop Rasmus rigtig var afleveret, mene afsendt som sædvanlig 111 Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just Biskoppen ved Døden afgik, kan ansees i Boet af samme Natur som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6. Helsingøers Hospital og Skoles Contingent for det sidste Aar Biskovpen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785 have været afsendt, og efter Kiendelsen afsagt i denne Commission den 19 Martii 1789 beløber sig til 350 Rdlr. hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Continjent ligeledes som næst forrige Post bør ansees af samme Natur, om et Depositum. Da nu alle Deposita allerførst frem for noget indet af et Stervboe bør udtages, saavidt samme der nemlig naatte forefindes, og ikke ere forkommede, men det af den her i Commissionen ved Litr. Mfremlagte Attest fra Skifte=Commis far erne i afg. Biskop Ramusses Stervboe a Dato 8 Febr. d. A. erfares, at ved Stervboets Aabning fandtes ikkun af Redepenge ialt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s.; saa kan fornævnte 3 Depositaikkuns derudi pro qvsta nyde forlods Udlæg, da de i Hense ende til det øvrige manglende bør lige at conturrere med de øv tige publiqve Stiftelser, efter den Maade som oven anført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 5te Post af det allernaadigste Commissorium af 12 Decbr. 1788 befalede, og Udlægget i Biskop Ramusses Stervboes beholdne Midler paa samtlige publiqve Stiftelses Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver Stiftelse at iagttages: saa vil Citanten forvente og for Os i Vores Høiesteret, contra lade paastaae, at fornævnte Dom maa vorde confirmeret skierpet, samt forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere giørende Demonstration og Paastand. Thi byde og hermed allernaadigst befale i Vi eder fornævnte Cammissarier at J retter eders Leilighed efter herom at møde for Os i Vores for dette Aar 1793 holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour og Hovedslæsningens Dato til nærmere allernaadigst Paakiendelse foretages, Eders afsagde Dom at til og forsvare. Som Hoved Vederpart og Sagvolder contra indstevnes Geheime-Confer renceraadinde Bille Brahe med Laugværge for Contra=Citantens Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at anhøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad deraf dependerer at svare, og Vores allernaadigste Dom at imodtage. Endelig. indstevnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst Os elskelig Doctor Theologi og Profeffor Hr. Lorenz Ancker, Sognepræst til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Gruner, Toblas Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dan; Odense Byes Magistrat Borgmester Christian Seidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Mathias Kurrehaums Stervboe og Arvinger, MargaardsEier Os elskelig General=Adjutant og Major von Schrøller, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kanneworff, Professor Gymnasit a) nu værende Hr. Christian Gottholdt Seidlitz, Ole Nicolai Bützow, Hans Sibbern; b) de forhen værende Roeskilde tatinske Skoles Rector Os elskelig Profesi afg. Professor og Doltor Thro for Johan Henrich T. logi Nicolai Engshavn Nannestads Enke med Laugværge myndige med Værger og Formyndere, og og Arvinger, afg. Processer og Conrector Popsi Holms Arvinger, ligeledes mundere; Casserer for den i Fyenske gelsk S. Enkelige Selskelis Camelle Alleller Hilde Umyndige med miniske mod naar a. nymus Langsted tilligemed Stifts Provster; afg. Prolefor ee og Rector Søren Ankersens Arvinger, de Umyndige med Formyndere; Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Rar mus Østrup; Odense Frue Kirkes Værge Kiøbmand Fiellerpan; Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn og forriByefoged nu Etatsraad og Politiemester Flindt, samt Fatte ges Forstander Thomas Basballe; Præsten over Biergeherred, Hr. Jørgen Rasmusien Fogh, Stiftsbefalingsmand over Lolland og Falster Os elskelig Kammerherre og Baron Frederich, Kragh Juel Wind; Sognepræsten Hr. Jørgen Stauning, Byefoged Mathias Reimers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstander Kiøbmand Krover; Sognepræsten Os elskelig Hr. Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm i Colding og Kirkeværger Oster. feldt; Arvingerne efter afg. Biskop over Siellands Stut Hr. Ludvig Harboe, Kammerherre Johan Friderich de Lindencrone, Hr. Biskop Nicolai Balle og Cancellieraad Akke; og endelig Skifte=Commissarierne i afg. Biskop Ramuses Stervboe Os elskelig Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens=Commissair Hans Dreier paa bemeldte Stervboes og Arvingers Vegne, og skulle nogle flere at forbemeldte være døde, da deres Stervboer, Enker og Arvinger med Værger, og Formyndere, for samtlig enhver for sit vedkommende Procedure Paastand og Dom at anhøre og modtage. Enhver medtage det Fornødne, da i Sagen skal blive dømt hvad Ret er. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 4 Julii 1793. Under Vort Signet. (L. S.) Allerunderdanigst læst paa Frue Geheime-Conferenceraad inde Bille Brahes Vegne af Troiel.