JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
J denne Anledning maa endnu bemærkes, at det vilde være af største Jnteresse, og tillige af største Vigtighed for Landets Hesteavl, om en fordomsfri og uinteresseret Landmand i Jylland, ved den nu attraaede Forædling af denne Provindses Hesteavl, anstillede grundige Forsøg, hvorledes gode Heste af Landets egen Race, og dennes ved Fuldblod forædlede Afkom, forholde sig til hinanden ved lige Røgt og Pleie, med Hensyn til Udvikling, Styrke og Udholdenhed, Trivelighed ved Landets almindelige Foder, og Afsættelighed som Handelsvare i Udlandet. Saadant Resultat vilde sikkerligen meget bedre kunne tjene til Rettesnor for hvad der burde gjøres, end Alt, hvad der hidindtil hos os er blevet skrevet over denne Gjenstand; thi neppe kan Hesteavlen i Danmark betragtes fra samme Synspunkt, som i England. S. C. With. Lector og 2den Lærer ved den kgl. Veterinairskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Bekjendtgjørelser. Creditorerne i Stervboet efter Boelsmand Peder Sørensens Hustrue Bodil Nielsdatter, at Weiselund paa Lillering Mark, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, den 30te Seidelin. Novbr. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Den afgangne Slagter Jørgen Jørgensen, forhen tilhørende Gaard No. 864 paa Guldsmedgade i Aarhuus, agter Enken og de myndige Arvinger, under Haanden at sælge. Gaarden, der bestaaer af 9 Fag stærk Ætage Huus til Gaden med Port, Gaardsrum, hvorpaa er opført 2de Halvtage, samt Pumpevand, er fortrinlig skikket for en Handlende, da den ei allene er beliggende paa en reel Gade, omtrent midt i Byen, men tillige afgiver saavel en rummelig Boepæl, som overflødig Plads til Varebeholdninger; ogsaa er den forsynet med en brandfrie Kjelder. Ønskes ingen saadan Anvendelse af Localet, kan øverste Etage beqvemt særskildt udleies. Conditionerne, der kunne blive meget billige, erfares hos Procurator Jngerslev sammesteds. S. B. Pammes
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Udsalg af Tapetpapiir i Kjøbenhavn, som forhen har været i Gothersgade No. 347. er nu i Pilestrædet No. 96, paa hvilket Sted de forefindes et betydeligt Oplag af alle Sorter Tapetpapirer i allernyeste Smag og i alle muelige Couleurer samt til de billigste Priser. Trykt og udgivet af A. F. Amnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
At jeg har nedsat mig heri Byen som Stolemager og forfærdiger alle Slags moderne og simple Arbeider til meget billige Priser dette tilkjendegiver jeg enhver af de ærede Jndvaanere og Andre som ville forunde mig deres Arbeide, forsikkrende Enhver en reel Behandling. En Deel nyt forfærdiget Arbeide af forskjellige Slags haves, samt Sophamadrasser og Stole sæder til Stopning, Gammelt og Nyt forfærdiges af mig. Aarhuus, Dessau, den 10de Debr. 1832. boende paa Middelgaden Nr. 92.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Dansk Senep, af Hr. C. F. Holmblads Fabrik i Kjøbenhavn, er Undertegnede atter bleven forsynet og udsælges i 1/2 og Glasser saavelsom i Papiir i større og mindre Deele til Fabrikkens Priser. Jens J. Schmidt, Vestergade No. 666.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Extra godt blaat & grøn Kalmuk, carmoisin & grønFinel, superfiin dobbelt Cassemir og Klæde, med flere nye Varesorter, er jeg i disse Dage bleven forsynet. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Med endeel Glasvarer, saavel fine som ordinaire, et Partie Porcellain & Fajance, en betydelig Deel smukke Galanterie og pletterede Varer, flere Jernvarer, og Søm i alle Størrelser, er mit Varelager bleven forsynet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Fremdeles med blegede, ublegede og couleurte Tvister, samt Bomuldstrikkegarn, Alt til billige Priser. Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Nyelig er jeg blevet forsynet med endeel smukke Bomuldstøier, Jndienne, Bomulds og Silke=Tørklæder, sorte og andre Couleurer Cret Tørklæder med Fryndser, Silke og Bomulds=Baand, Merino, m. m. som faaes til billige Priser hos Jacob Smith, paa Vestergade. Calmuk, Døffel og fine Coatings i blaae, grønne, brune og drap Couleurer til forskjellige Priser, sælges meget billig hos J. F. W. Røse. dreed hvid Multum, samt fine Floneller og blegede Hørlærreder faaes til billige Priser hos J. F. W. Røse. Ravnen eller Broderprøven af Andersen. Opført første Gang den 29de October, 2 Mk. 8 s. Kunstnerliv, eller: den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen. Original Vaudeville i 1 Act. af Th. Overskou, 3 Mk. faaes hos J. Jessen. Regnedog med tilhørende Facitiste for Landsbyeskolernes øverste Klasse, udarbeidet som en Fortsættelse af de til den indbyrdes Underviisning henhørende Regnebøger ved Peet, 20 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-21
Taschenbücher for 1833, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
No. 206. den 222 December. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts- Cidende. Aarhuus Or
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Blandinger. Efter alt hvad der i denne Tid foregaaer paa den politiske Horizont maa man vel sande med Jtzehoer Wochen blatt, at det meest brogede Skuespil opføres paa Jord kredsen, hvor Folk og Stater kunne lignes ved en Myretue. Sultanen skjælver for sin Vasal, Syriens Erobrer; Grækenland sætter Haabet til sin nye Konge, bayersk Øl og bayerske Penge; Rusland holder Polen i Respect; Preussen søger at forsvare sin 1814 med Blod kjøbte Stilling; Frankrig er en ustadig Veirhane; Tydskland, som stedse optog franske Moder, fik paa eengang den svimmel, at vilde efterabe de franske Julidage; men Heltene bleve fra Frankfurt bragte paa andre Tanker; Engelland sidder Klemme, Kjøbmandstanden skriger: Vor Handel!" Ministeriet: "Vore Konferentser!" Holland er en Familiefader i sine bedste Aar, der holder kraftig paa sin Ret; Belgien er en Kjæledægge af Frankrig, og lærer flittig af sin Mester, om Portug al stride to Brødre; i Spanien glimter en Solstraale gjennem Taagen - maaskee vorder det lyst; Jtalien er en ophedet Ovn, hvorved Udlændingerne varme, men nu og da forbrænde sig; de amerikanske Fristater ere i den feireste Alder; de øvrige Nationer spille endnu ikke med i Dramat, men ere kun Statister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Pariserbladet Nouvelliste havde holdt store Lovtaler, over det Mod, som Hert. af Orleans allerede har viist ved Antverpen. Denne Panegyricus commenterer National saaledes: "Vi læse i Nouvelliste en Artikel om Hertugen af Orleans's Bravoure, i hvilken vore Troppers Mod paa en upassende Maade er underordnet Hertugens Roes. Man skildrer deri vore Soldater som electriserede ved Hertugens Exempel, som om vore Soldater behøvede Øynet af en Prinds for at blive electriseTitti. rede, og som om de ikke vare meere skikkede til at give end at modtage Exempler. Hertugen af Orleans er en meget ung Mand, der maa prise sig lykkelig ved at kunne begynde sin militaire Løbebane som Brigadegeneral i en Armee, hvis Capitainer ofte tælle 30 Tjenesteaar. J en saadan Armee maa en Prinds, der er bleven General, uden i Forveien at have tjent, med Taknemmelighed erkjende, at han befinder sig i en god Skole, men naar hans Lovtalere vine bilde os ind, at han belærer og underviser sine Foresatte, saa er dette idet mindste latterligt. Saaledes læser man f. Ex. i Nouvelliste, at Hertugen i Natten til den 1ste Decbr. tilte gjennem Løbegravene for at besørge deres Fuldendelse. Dengang var imidlertid Marskallen og General Haxo (en af Frankrigs første Jngenieurer) med ham, og vi tvivle derfor om, at det er faldet Hertugen ind at ville lære hine tvende gamle Krigsmænd, hvorledes man fuldender en Løbegrav.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Talleyrand ligger for nærværende Tid syg i London. Hans Liv og Død er i dette Øieblik af største Vigtighed. Og da han er en meget gammel Mand, kan det jo snart være forbi med ham. Denne vor Tids aandrigste Diplomatiker er, besynderligt nok, gift med en ligesaa aandløs, men udmærket smuk Kone. Madame Grant, nuværende Fyrstinde Talleyrand, var i sin Tid meget bekjendt for sin Skjønhed og den Erkjendtlighed hvormed hun lyksaliggjorde dem som hyldede den. Først efter at Talleyrand havde lært at kjende sin Nevens Gemalindes elskværdige Egenskaber, fik han Øinene og for sin egen Halvdeels Aandløshed, og bortviste hende nu baade fra sit Huus og sit Hjerte, hvori han igjen inddrømmede Hertuginden af Dino den ledige Plads. Fyrstinden, som dengang netop opholdt sig i Engelland, erfor neppe dette, for hun øieblikkeligt vendte tilbage og tiltvang sig formeligt Adgang hos sin Gemaal, der havde meget ondt, ved atter at blive hende qvit. Nogle Dage efter dette Optrin kom Talleyrand til Hove, og blev af Ludvig XVIII leendeadspurgt: om ikke Fyrstinde Talleyrand var vendt tilbage, "Sire!" – svarte den aldrig forlegne Diplomat: "Hvermand har sin 20de Marts." (Som bekjendt var det den 20de Marts, at Napoleon vendte tilbage fra Elba.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Den forhen saa almægtige spanske Minister Calomarde er sluppet ud af Fæstningen i Mahon, og har naaet den kataloniske Kyst, hvorfra han, forklædt som en Tiggermunk og ridende paa en Æsel, er kommet over Pyrenæerne til Frankrig, hvor han nu deler Skjebne med de Mange som for hans Skyld ere blevne landflygtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Cholera yttrer sig dennegang anderledes i Paris end den forrige: den begynder f. Ex, ikke med Krampe og Brækning, derimod er Betændelsen i Jndvoldene heftigere, ei heller er den fuldt saa hurtigdræbende. Man vil have bemærket, at Maanen udøver en i betydelig Jndflydelse paa Cholera. De i Moskau, Petersborg, Riga, Berlin. Hamborg, Wien og flere store Steder i denne Henseende anstillede Jagttagelser have ledet til følgende Resultat: J tiltagende Maane døde Fleste, som angribes af Soeten; udbryder den i denne Tid, tiltager den, i det mindste til Fuldmaane; udbryder den i Fuldmaane, bortrykker den de fleste i den første Periode, og aftager da igjen efterhaanden; i Nymaane, angriber den de Færreste, et Beviis paa, at det ikke er Maanens Nærhed, men Maaneskinnet, der har Jndflydelse. Heraf fremlyser, at Soeten taber baade i sin Meddelelsesevne og i sin Ondartethed, jo mere den fjerner sig fra Æqvator, hvor Maaneskinnet har den største Virkning, og at det er Maanens Bane, som giver Soeten sin Retning imod Nordvest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
J Bergen er Trankogeriet afbrændt den 20de f.M. Skibene vare i største Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Fra Wittow (paa Øen Rügen) læses efterstaaende interessante Beretning om Strandingen af den danske Jagt "Jngeborg", Skpr. Paul Robertson, den 26de Novbr. d. A., i Nærheden af Arkonas Fyrtaarn, Skipperen var den 23de Novbr., med en gammel Matros og en pensioneret A tillerie-Lieutenants Kone, som Passagerer, fra Kbhvn. afgaaet til Bornholm, med Ballast af Klinker. Den 25de, om Aftenen, indtil hvilken Tid Seiladsen var gaaet ret heldig, reiste sig under en tyk Taage en stærk Storm med saadan Kulde, at Seil og Tougværk snart vare frosne stive, og Kl. henimod 4 om Morgenen stødte Jagten paa Grund, uden at Skipperen vidste, eller formedelst Taagen kunde see, hvor de vare. Da Fyrtaarnets Vægter, hvis Navn er Schill ling, omtrent 2 Timer senere gjorde sin sædvanlige Runde langs med Stranden, fornam han en Lyd, der lignede Basken af løse Seil. Som gammel Sømand formodede han strax, at her var skeet en Stranding. Han tilte derfor paa staaende Fod hjem, vækkede sine 3 Sønner, paa 18, 16 og 14 Aar, og da han med dem var kommen tilbage til Strandbredden, vadede han og hans ældste Søn, skjøndt Bølgerne sloge dem over Hovedet, ud i Søen, og naaede, omtrent 40 Skridt fra Land, til det strandede Skib, der saa fast imellem 2 store Stene. Vandet naaede dem her til op under Armhullerne. Paa Schillings Anskrig trak Jagtens Besætning ham og hans Søn ombord, hvor deres første Beskjeftigelse var at beslaae Seilene, hvilket de af Kulde stivnede Folk ikke selv havde formaaet; samt derefter at sætte Jøllen ud. Den stærke Søgang slog denne imidlertid fuld af Vand, men efter at Sønnen igjen havde øst den læns, bragtes Fruen og den aldeles forfrosne Matros ned i den, og nu styredes der til Land. Dog neppe var man kommen noget fra Borde, før Jollen atter var fuld af Vand; men Schilling var ikke raadvild, med Fruen under den ene, og Matrosen under den anden Arm, vadede han afsted, og slæbte dem lykkeligt igjennem Brændingen, iland. Paa samme Maade hentede han siden Skipperen, der imidlertid var bleven tilbage ombord; thi af Baaden kunde man, formedelst den stærke Brænding, ingen Brug gjøre. De tre Skibbrudne bleve nu bragte hjem til deres Redningsmand, hvor de pleiedes paa det omhyggeligste. Schilling er endog gaaet saa vidt i sin Jver, at han har lettet Skibet og igjen faaet det flot, bragt hele Ladningen iland og atter ombord, samt sat Seil og Tougværk i sin behørige Orden igien; saa at Skipperen nu med første føielige Vind kan afgaae til sin Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 18de Decbr. (Efter Viborg og Aalborg Avis.) Hofmarschal hos Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, Kammerherre, v. Moltke (forhenv. Stiftamtmand over Aalborg Stift),er allernaadigst udnævnt til kgl. dansk Gesandt ved det svensk norske Hof i Stockholm, hvilken Post har været besørget ved en Charge d'Affaires fra den Tid af Hs. Excell. Greve af Krabbe-Carisius blev udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender. Ligeledes er Kammerherre og Hofjægermester v. Blome udnævnt til Gesandt ved det storbrittaniske Hof i London. Hidtilværende Adjutant hos Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, Ritmester Greve v. Ahlefeldt-Laurvig (Broder til Stiftamtmanden i Viborg) er allernaadigst udnævnt til Høisammes Hofmarschal i Kammerherre v. Moltkes Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Copulerede. J Viborg Bispegaard den 16de Decbr. Hr. Kammerherre Greve F. W. Ahlefeld af Laurvig, Stiftamtmand over Viborg Stift, og Frøken Anne Dorthea Hansen, Hs. H. Biskop Øilgaards Stifdatter. – J Thisted den 15de: Hr. Overkrigscommissair Faye og Jomfrue N. Holst. - J Nykjøbing paa Morsøe: Hr. Hospitalsforstander Falsen og Jomfru M. Ettrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Bekjendtgjørelser. Selskabet Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Onsdagen den 26de December afholdes et af de for denne Vinter bestemte smaae Baller i Selskabet Polyhymnias Locale, hvori at deeltage indbydes Selskabets Medlemmer, saavelsom dertil efter Lovene berettigede Fremmede. Disse ville behage at henvende dem om Billet, der betales med 1 Rbd. til en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 17de December 1832. Hoskiær. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Jfølge allerhøieste Bevilling, der vil blive læst for vedkommende Over- og Underret, og er saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Siesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjørevitterligt: At Vi, efter den af Os Elske lig By og Herredsfoged Olaf Stephani Stephensen, Vor Overauditeur, som Skifteforvalter, i Kjøbmand Andreas Schjøtts Fallitboe af Vor Kjøbstad Edeltoft, udi Vort Land Nørre=Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stats-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts-Tidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteret, ten at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanighave at rette, og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 17de Decbr. 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kgl. Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen. "Bevilling for Overauditeur, Bye= og Herredsfoged Stephensen til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Andreas Schjøtts Boe af Ebeltoft Kjøbstad." indkaldes herved Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Kjøbmand heraf Byen Andreas Schjøtts Fallitboe, med Aar og Dags Varsel til sub poena præclusi et perpetui silentii for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden formeldte Tids Forløb. Samlinger afholdes i Boet den 31te Marts, 30te Juni og 30te September, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa denne Byes Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Byfoged-Contoiret i Cheltoft, den 19de Decbr. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
At Skifterepartitionen i Kammerraad, Stiftslandinspecteur Ludevig Daniel Wesenbergs og Hustrues Helene Christine Petersens Dødsbo, fremlægges til Skifteprotocollen her paa Contoiret Fredagen den 25de Januar n. A., Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, i Henhold til Forordningen af 16de Januar 1828 § 17. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 14de December 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Mandagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver efter Begjering af Kammager Halvorsen foretaget een eneste Auction over det ham paa denne Byes Fiskergade tilhørende Sted No. 469, bestaaende af 9 Fag En Etage Bindingsværks Forhuus med Gaardsrum, Pompevand, og en betydelig have Aahuus, den 22de Septbr. 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, føretages offentlig Auction: Torsdagen den 24de Januar 1833) hver Dags den 7de Februar ) Formiddag og Fredagen den 22de f. M. ) Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
over det Jens Thue tilhørende Huus paa Meilbye, Mark, med tilliggende Jord af Hartkorn 1 Skjeppe. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus, men den 3die i selve Huset paa Meilbye Mark. Denne Publication skeer, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir den 12te Decbr. 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Efter vedkommende Skifterets Foranstaltning bliver Stervboegaarden Sønder-Holmgaard i Lemb Sogn, Ringkjøbing Amt, med tilliggende Jorder, Hartkorn 14 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 3/4 Alb., frie Hovedgaardstaxt stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction 7de Januar 1833. 2den dito 21de – ) om Formiddagen 3die dito 4de Febr.) Kl. 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes paa undertegnede Bølling og Nørre Herreders Contoir paa Petersminde, i Skjern, og tredie Auction paa Eiendommen selv. Gaarden, der kan tiltrædes til 1ste April 1833, er indrettet til Beboelse uden for Bondestanden, Stuelæng, den 17 til 18 Fag, Udhusene 54 Fag, og en Smedie ved Gaarden, Alt grundmuur og straaetækket. Paa Gaarden holdes 67 Stkr. Køer, Stude og Ungsvæg, 9 Heste og 50 Faar, Vinterudsæden er 31 Tdr. Rug, og Vaarudsæden omtrent 15 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, desuden avles til Gaarden 180 til 190 Læs Høe. Af Kjøbesummen kan 4000 Rbd. r. S. blive indestaaende paa første Prioritet i Gaarden, og det øvrig bliver at udbetale Halvdelen i 11te Juni og Halvdelen. i 11te December 1833. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede og hos Procurator Albinus i Varde. Bølling og Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 10de Decbr. 1832. Hertz. ATRONOM.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Torsdag den 20de Decbr. endte jeg Astrognosiens Elementer efter den lille trykte Ledetraad. Enhver vil derefter selv kunne veilede sig til at kjende de øvrige Stjernebilleder ved det forventede Stiernekort. Jeg gjorde de Tilstedeværende opmærksom paa: at mellem Juul og Nytaar vil Maanen være i Fiskene ved Jupiter og derfra dagviis vandre gjennem Væderen til Mars Tyren. Torsdag den 3die Januar 1833, Kl. 6 og Kl. 8. Aften, begynder jeg atter efter Ledetraaden Side 4, B. Astrologien, eller Planeternes Gang om Solen og Jordens Hjulomløb. Hvis nye Tilhørere ville møde, skal jeg i apartTimer med dem indhente det i de første 4 Timer Læste; dog er det ikke fornødent for at forstaae det Følgende. De Sætninger, der nu forestaae, ere de Fleste bekjendte fra Jndledningen til deres Skolegeografi; men der vil tilføies de nyeste Opdagelser, og det Hele oplyse ved Tegninger og Maschiner, samt om Onsdagen besvares de mødende Spørgsmaale og Jndvendinger. J. V. Bruun Fra mit Viinudsalg leveres følgende Vine til ved føiede Priser: Gammel 9 Aars Langkork til 1 Rbd. pr. Flaske, bedste Medoe fra 1827 til 2 Mk. 8 s.; anden Sort Dito til 2 Mk.; almindelig god og vel smagende Rødviin til 1 Mk. 12 s.; gammel hvid fransk Viin til 1 Mk. 12 s.; ung, fransk Dito til 1 Mk. 8 s.;(NB. ikke den saakaldte Flensborger Ungviin, der er lavet af Rosiner og Svovet) Endvidere Madera til 1 Rbd. pr. Flaske; Portviin til 1 Rbd. pr. Dito; gammel Rhinskviin a 7 Mk. og Muskatlunel 1825 a 3 Mk. pr. Marcus G. Bech. Flaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Caroline-Riis af fortrinlig Gothed sælges til bil M. G. Bech. lige Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Brunsviger Humle faaes i større og mindre Par P. Herskind jun. tier hos Nye Mallaga Rosiner hares i Oplag til KjøbenP. Herskind jun. havnsk Priis af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
For en duelig Seminarist er en Hjelpelærerpladledig hos Skolelærer og Kirkesanger R. Randløvi Riis. De, som ønske samme, ombedes snarest muligt at henvende sig til Skolecommissionen for Onsted Sogns Skoledistrict. Sneptrup, den 20de Decbr. 1832. S. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
En honet Kone ønsker sig antaget for at bestyre et Huus enten for en eenlig Mand eller en anden anstændig Familie, strax eller til første Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Paa Landeveien mellem Woldbye og Tulstrup er Tirsdagen den 11te Decbr. d. A. funden en gl. blaae KlædesChenillie, som Eieren kan erholde hos Undertegnede, imod at betale dette Avertissement og en billig Douceur. Ladding, den 22de Decbr. 1933. Casper Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
Fra Pressen er udkommet: Tjenestekarlen, som han børvære, Veiledning for unge Bønderkarle til troligen at opfylde deres Pligter og forskaffe sig deres Huusbonders Agtelse og Tillid. C. Dalgas, Landvæsens Commissair, faaes her paa Adressekontoiret og paa mine sædvanlige Kommissionssteder, i Aarhuus hos dHrr. Jessen og Warberg, for 12 Rbs. indhefter. Odense, den 29de October 1832. S. Hempel. Prædikantere, 1ste Juledag: J Domkirken: Froprædiken Kl. 7, Hr. Pastor Gruner. Høimesse: Hs. H. Hr. Biskop Paludan-Müller. Aftensang: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. J Frue Kirke: Høimesse, Hr. Pastor Brix. Aftensang: Hr. Pastor Gruner. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-22
2den Juledag: J Domkirken til Høimesse, Hr. Stiftsprovst Lindhard; Aftensang: Hr. Pastor Grüner. Frue Kirke til Høimesse Hr. Pastor Brix; Aftens. 1. Hr. Pastor Lahnsen, Hospitalskirken og Aaben Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Eliquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
No. 207. den 25de December. Tirsdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Nils-Tidende. leere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-25
Nyheder fra Udlandet. Belgien. J det franske Hovedqvarteer var kommet Efterretninger og en stor Bevægelse i den hollandske Armee, der syntes at tyde paa, at den vilde rykke fremad, For desbedre at kunne observere alle dens Bevægelser, havde Kavalleriebrigaden Simmonneau faaet Ordre til, uopholdeligen at forstærke det franske Opservationskorps ved den hollandske Grændse.