JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-10-22
J Følge Forordningen af 3die Juni 1796 gives ingen Lavdag Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 16de October 1830. (L. S.) Hoff. Lohn Finsen, Hs. Kongelige Majestæts Cancelliesecretair, Herredsfoged i Andst, Slaugs, Jerlef og Brusch Herreder; Giør vitterligt: at efter Begiæring af Overformynderen og Skifteforvalteren i Andst og Slaugs Herreder, og ifølge dertil under 3die f. M. allernaadigst meddeelt Kongelig Bevilling, bliver herved den eller de, som maatte have i Hænde en bortkommen, under Andst m. fl. Herreders Overformynderie antegnet Panteobligation, udstædt af Selveiergaardmand Simon Andersen i Øster Giesten, Andst Herred, Ribe Amt, den 21de November 1815, tinglæst den 28de f.M., med 2den Prioritets Panteret næstefter 485 Rbd. Sølv i Debitor Gaard af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb., til senere afdøde Jvar Jensen for Capital 520 Rbd. Sølv, hvilken Obligation senere ved Skifterettens Paategning er udlagt til bemeldte Jvar Jensens Børn, nemlig Sønnen, nu afdøde Jens Peter Jversen af Røiskovhuus og Datteren Anne Cecilie Jvarsdatter, med Aars og Dags Varsel indstevnede til at møde for Andst og Slangs Herredersret, som holdes paa Raadstuen her i Byen den første Tirsdag i Februar Maaned Aar 1832, om Formiddagen Kl. 10, for der at fremlægge bemeldte Obligation og beviisliggiøre deres dertil havende lovlige Adkomst, da samme ellers forventes ved Dom mortificeres. Jfølge Fr. 3die Juni 1796 gives ingen Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Herredscontoiret i Kolding, den 6te October 1830. John Finsen. (L. S.) John Finsen, Hs. Kongelige Majestæts Cancelliesecretair, Herredsfoged i Andst, Slangs, Jerlef og Brusch Herreder; Giør vitterligt: at efter Begjæring af Skifteretten i Stervboet efter den i Alminde Bye og Sogn, Brusch Herred, Veile Amt, afdøde Jndsidder Christen Madsen og ifølge dertil under 7de f. M. meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, bliver herved den eller de, som maatte have i Hænde noget lovligt Adkomstdocument paa det bemeldte Christen Madsen forhen tilhørende, ved Kiøbecontract af 27de August 1823, tinglæst 2den September f. A. til nu værende Besidder Peder Jepsen aftraadte Sted, Nørup paa KnudsbølMark, Jorderup Sogn, Ribe Amt, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr.,med Aars og Dags Varsel indstævnede til at møde for Andst og SlaugsHerreders Ret, som holdes paa Raadstuen heri Byen den første Tirsdag Februar Maaned Aar 1832, om Formiddagen Kl. 10, for at fremlægge saadant Document og beviisliggjøre deres derpaa grundede lovlige Fordringer: da Skifteretten, saafremt Jngen inden den foreskrevne Tids Forløb, med saadan Adkomst skulde melde sig, vil paastaae og forvente Stedet Nørup ved Eiendomsdom tilkiendt Christen Madsens Stervboe, saaledes at lovligt Skiøde kan udstædes til Kiøberen Peder Jepsen. Foretagelse eller Læddag kan, følge Fr. 3die Juni 1796, ikke gives. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Herredscontoiret i Kolding, den 6te October 1820. John Finsen, C. S.)
Berlingske Tidende, 1830-10-22
Skifte-Jndkaldelse. Credi- og Debitorerne efter afdøde Fæstegaardmand Rasmus Hemming sen af Lundstorp, under Basnæs Gods, der tillige var Arvefæster af en Gaard i Lundbye, under det Kongelige Universitetsgods, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, de Første, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste, for til Skifteretten at indbetale hvad de maatte være Boet skyldig. Ligeledes underrettes herved, saavel Arvingerne, som andre Vedkommende, om, at der i Boet, Mandagen den 25de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, vil blive afholdt en Skiftesamling paa Basnæs Godses Skriverstue, hvor iblandt andet, vil blive afhandlet, hvorvidt det maae ansees oplyst, at den Afdøde, til sin Stedson, har bortskiænket sin Ret til Arvefæstegaarden; ligesom der ogsaa vil blive taget Bestemmelse, om Boets Realisation i det hele Basnæs, den 9de October 1830. Hansen.
Berlingske Tidende, 1830-10-22
J følge Proclama, som den 18de denne Maaned vil blive læst inden den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, indkaldes Alle og Enhver som maatte formene at have Noget at fordre efter afdøde Odin Wolff, Doctor philosophie og Professor samt Archivarius ved Communitetet, med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til saadant deres havende Krav for os, som Executores testimenti efter fornævnte Afdøde, inden fornævnte Tidsforløb at anmelde og beviisliggiøre. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 14de October 1830. O. Tidemand, G. Lund, Secretair og Jnstitutbestyrer, boende Copiist under de Deputerede, Store Kongensgade No. 31. for Finantserne; boende paa Vandkonsten No. 150.
Berlingske Tidende, 1830-10-22
Enhver, som i Stervboet efter den ved Døden afgangne Boelsmand Pe& der Nielsen af Holme, Draabye Sogn, maatte have noget Krav, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, til at anmelde og beviisliggiøre saadan Fordring for undertegnede Skifteforvalter. Ebeltoft, den 7de October 1830. Seideling, const.
Berlingske Tidende, 1830-10-22
Ved Proclama, der er læst ved Feide Birketingsret og vil vorde læst ved B vedkommende Overret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Hans Hendrik Jensen af Østerbye paa Feide, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Og da det under Skiftebehandlingen er meldt, at den Afdøde skal have en Halvsøster, navnlig Ane Dorthea Hansdatter, der skal være gift med Skipper Hans Mathisen, forhen boende i Kierteminde, men formeentlig nu skal boe i Norge, saa er bemeldte Arving, om hun endnu er i Live, eller i andet Fald, om hun har efterladt sig Børn, disse ligeledes indkaldt med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og iagttage det Fornøde under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Faløe, den 2den October 1830. Petersen. alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre efter den ved Av-Regimentet Curasserer i Slesvig ved Døden afgangne Corporal Asmus Simonsen, og den ved Regimentets 7de Escadron i Flensborg, afdøde Trompeter Johann Jürgen Luftmann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav for undertegnede Skiftecommissairer. Slesvig, den 8de October 1830. Holstein. Chr. A. Brockenhuus, Kammerjunker og Ritmester. Over= og Regiments=Auditeur.
Berlingske Tidende, 1830-10-22
Creditorerne i Boet efter afdøde Skolelærer Clemmen Hansen af Bier sted Bye og Sogn, Kjær Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Kiær og Hvetboe Herreders=Contoir i Nørre Sundbye, den 9de October Lange. Credetorerne i efterfølgende Boer: 1) efter afdøde Snedker Peter Jensen Kruse, 1 2) efter afg. Jomfrue Marie Møller, og ) Alle heraf Byen. 3) efter afg. Slagter Hendrik Kragh. indkaldes herved til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, ligesom og Jomfrue Marie Møllers Arvinger indkaldes med Aar og Dags Varsel til at melde sig hos mig og legitimere deres Arveret. Storehedinge, den 23de September 1830. B. Hornemann.
Berlingske Tidende, 1830-10-22
Jet bekiendtgiøres herved foreløbigen, at endeel Juveler, samt en betydelig Deel moderne Guld-og Sølvarbeide, saa og endeel gammelt Guld og Sølv, Værktøi m. m., tilhørende Juveleer og Guldsmed Clausens fornyelig afdøde Enkes Sterboe, vil med det Første blive bortsolgt ved Auction i Boets Huus paa Hiørnet af Boldhuusgaden og Gammelstrand. Kiøbenhavn, den 12te October 1836.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Paris, den 9de October. Den franske Regjering har i disse Dage udstædt en stræng befaling, at ingen Franskmand og intetsomhelst Vaaben maa tillades at komme over Grændserne, for at staae Belgierne bi. Et Detaschement af indfødte Belgier, der nylig begave sig fra Paris til deres Fæderneland, blev mønstret i Valenciennes, paa det man kunde forvisse sig om, at ingen Franskmand var imellem dem. Ti, som bleve opdagede, hjemsendtes. Mange flere, der have forsøgt at naae den belgiske Grændse af Snigveje, ere blevne anholdte og have maattet vende tilbage.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Fyrst Talleyrand er bleven særdeles vel modtagen i London, Baade her og der mindes man denne gamle snilde Statsmands Mundheld: et fant garder une poire pour la sois. Men selv de af vore Blade, der i Anledning af hans Udnævnelse til Ambassadeur i London have haardest angrebet ham, og ikke bluedes ved at beskylde ham for tvetydigt, doppelt Spil, maa dog indrømme, at han er en af de ypperligste Spillere, og vel veed, hvor langt bedre Kortene ere i Palais royal end de i Lulworth. Det engelske Cabinet har i sin Cirkulærndte til de europæiske Hoffer tilkjendegivet sit gunstige Sindelag mod Ludvig Philip saa uomtvivleligen, at Talleyrand umueligen kan være uvis, om den Stilling som han under disse Omstændigheder har at vælge.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
De belgiske Anliggender sætte - hvad end Moniteuren siger - vore faiseurs de diplomatie i en ikke ringe Forlegenhed. Man frygter med Føje, at en Krig, engang begyndt, vilde vorde meget langvarig, og forstyrre den indvortes Orden, hvis Vedligeholdelse nu allerede koster megen Møje. Vi haabede, at vor Regjerings Erkiendelse af alle europæiske Stater skulde give Krediten Liv og Kraft, men vi kunne ikke dølge det for os selv, at Belgiens nu værende Tilstand nødvendigen maa forhale den offentlige Kredits- og den offentlige Tillids befæstelse i Frankrige. De tre Mænd som Deputeretkammeret, i Anledning af Anklagen imod de afsatte Ministre har udnævnt til at føre Processen, for Pairskammeret, charakteriseres i et almeenagtet Blad saaledes: Hr. Berengers Talenter ere meget indskrænkede; han blev valgt, fordi han havde forfattet Jndberetningen om Anklagen. Hr. Persil er Advocat, med pathetisk Kulde og et utaaleligt Organ; i Øvrigt en udmærket Jurist. Hr. Madier de Montjau er bekjendt af sin Memoire om Massacren i Nismes 1815, det eneste Mærkelige ved ham er hans høje Væxt og vilde FigurEn Proces af høist sielden Beskaffenhed, der nu svæver for Retten, tildrager sig Publicums Opmærksomhed. Under det sidste Valg til de Deputeredes Kammer, var en catholsk Præst i Verduus Arrondissement tilstæde i Municipalraadets Møde: med en prophetisk Beggeistring udraabte han: "Dersom de 221 (som havde stemt for den bekjendte Adresse til Carl X) atter vælges, saa ville vi bringe 200,000 Russer, for at ave Eder!" Denne Trudsel rygtedes snart i hele Omegnen og blev Gienstanden for alle Samtaler, saasnart Resultatet af Valgene var blevet bekjendt, ilede Eieren af et Brændeviinsbrænderie i Nabolaget, der fuldt og fast troede paa Paterens Forudsigelse, med at sende 100 Oxehoveder Brændeviin til Paris, i det Haab, at sælge dem der fordeelagtigen, naar hine Thronens og Altarets hyperboræiske Forsvarere kom did. Da Begivenhederne i Juli indtraf, sendte Speculanten atter et dobbelt Antal Oxehoveder Brændeviin til Paris. Erkiendelsen af vor ny Regjering i England satte ham rigtignok Griller i Hovedet, men hans faste Overbeviisning om, at Abbeen vel kunde gjøre et Mirakel, naar det galdt derom, gav ham igjen Mod. Men da Efterretningen om Grev Athalins gunstige Modtagelse ved Hoffet i Petersborg ankom, saa opgarhan alt Haab. Nu har han anlagt Sag imod Pateren og fordrer, at denne, enten skal skaffe hine 200,000 Russer tilveie inden en Uges Forløb, eller betale ham Erstatning for Brændevinen.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Siden den 29de Juli d. A. ere her 40 nye Bogtrykkerier, oprettede, der sysselsætte 500 Arbeidere.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
London, den 25de September. Den Vending, som Begivenhederne i Belgien have taget, og den Energie, hvormed det belgiske Folk, og i Særdeleshed Staden Brussel, har forsvaret sine formeente Rettigheder, opvækker her almindelig Forhauselse. Det Nederlag, som de kongelige Tropper have lidt, er faktiskt vort eget, d. er et britiskt Nederlag. Hollands Forening med Belgien efter Pariser Freden er især udgaaet fra Storbritannien, som for det i Besynderlighed, men ogsaa for hele Europa politisk vigtig; alligevel ville vi, efterat hiin Freds Grundsteen - det Bourbonske Dynasties Gjenoprettelse i Frankrige - er bortvæltet, ingenlunde beqvemme os til at blande os i de Nederlandske Anliggender, uagtet de mange Millioner Pd. Sterling, som vi have anvendt paa at anlægge og gjenoprette en ny Fæstningslinie mellem Nederlandene og Frankrige. Belgiens Adskillelse fra Holland vil ikke give Anledning til nogen Krig fra britisk Side, endskjøndt denne Begivenhed tilintetgjør vort Cabinets politiske Marimer og Beregninger. Vor Jntervention vil antage en fredeligen mæglende Charakter. - Her holder Jngen en Udsoning mellem Kongen og Belgierne for muelig efterat Borgerblod er udgydet og Folket er opstaaet i Masse.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Borgerne i Brussel have havt mange Franskmænd til Anførere, men den franske Regjering har ikke i mindste Maade understyttet dem eller givet Belgierne nogensomhelst Opmuntring. Som en konstitutionel kunde den ligesaa lidet forbyde Privatpersoner og afskedigede Officerer at reise til Belgien, som vor Regjering nogensinde har formeent britiske Officerer, at stride for Sydamerica nernes eller Grækernes Sag. Men Belgiens Uafhængighed d. c. Uantastelighed er saa vigtig for den franske Regjering, at nogensomhelst fremmed Magts Jndblanding i de belgiske Anliggender med væbnet Haand, let kunde vorde Signalet til en almindelig Krig i Europa, hvis Følger vilde blive uberegnelige.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
De foreløbige vigtige Gienstande for det næste Parlaments Forhandlinger ere: 1) Regentskabet under Thronfølgerens Mindreaarighed; 2) Indskrænkning af Udgifterne for Civillisten; 3) Parlamentsreform; 4) det ostindiske Handelscompagnies totale Ophævelse. En partiel Ministerialforandring, der holdes for uundgaaelig, vil uden Tvivl have fire vigtige Forholdsregler til Følge.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
de nyeste Breve fra Lissabon berette, at Gjæringen den vedvarer. Hele Portugals Tilstand er : Skræk hos dem, der herske og beherskes, de fleste Patrioter ere udvandrede, landsforviiste eller forsmægte i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Fra Dover meldes: Talrige Uordener ere i sidste Maaned blevne begaaede af Bønderne i Kentshire, i Begyndelsen indskrænkede disse sig til at ødelægge Tærskemaskinerne. Da de saae, at Oprigheden ingen kraftige Forholdsregler tog imod deres voldsomme Adfærd, saa har denne misledte Hob nu begyndt paa at opbrænde Bygninger, Loer og Lader o. s. v.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
J Søndags Aftes prækede den ved sin velgjørende Virksomheli de qvindelige Straffeanstalter saa berømte og offentligen saa ofte omtalte Mr. Fry, en riig Banqviers Kone, i Qvækernes Forsamlingshuus for et særdeles talrigt Auditorium af Qvækere- og andre. Den syngende Maade, hvorpaa hun holdt denne Prædiken, var den vidunderligste, man kan tænke sig. "Qvinden skal tie i Menigheden!" siger Apostelen.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Addressen i Overhuset ved Parlamentets Aabning skal foreslaaes af Marqvis Bute og understyttes af Lord Morson. Addressen i Underhuset skal foreslaaes af Lord Grimston, Medlem for St. Al bans, og underflyttes af Hr. R. A. Dundas, Medlem for Jnswich, Den berømte Lærde, Alexander Humboldt, der nu opholder sig i Paris, ventes i disse Dage til London, for at besøge sin Datter, Baronesse Bülow, der er gift med den preussiske Ambassadeur ved vort Hof.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Florents, den 8de October. Her tales almindeligt om en Kongres af italienske Souverainer, der skal holdes i Wien. Kronprindsen af Neapel kommer derhen i sin Faders Navn, ogsaa Storhertugerne af Toscana og Moden og Prindsen af Lucca reise vid. Paven skal repræsenteres af Cardinal Macehi; Kongen af Sardinien ved Grev Alfiredi Sostegno og Storhertuginden af Parma ved Marqvis di Piombino.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Nederlandene. Ved Campenhout have 300 brusselske Frivillige slaaet et Corps af 800 Hollændere paa Flugten, dræbt mange af dem og gjor endeel til Fanger.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Den preussiske Statstidende af 18de October indeholder følgende Privatbrev fra Antwerpen af 12te October. Som det nu gaaer til i Brüssel, maa mange Jndvaanere snart blive kjed af Folkeregjeringen; Gent og Lüttich ønske Tingenes fordum Orden tilbage, og vi Antwervere fremfor alle. Man veed ikke at nævne een eneste respektabel Mand, som er den provisoriske Regjering hengiven, og maaskee vil Demagogernes Adfærd snart ende hele Opstanden. Den er Vandalismens og den physisk Magts Strid med Loven og den moralske Magt; man maa derfor undre sig over, at den har kunnet vare saa længe. Brussel, den 12te October. Al Eiendom, der tilhører Huset Oranien, er, efter den provisoriske Regjerings Befaling, seqvestreret. - Duepetiaux, Pletiner og Everard, der i Antwerpen holdtes i Fangenskab, kom i Gaar Aftes hertil. De ere frigivne paa deres Æresord, at indstille sig, saasnart den Kongelige Regiering maatte forlange det.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Antwerpen, den 14de October. Prinds Fredrik reiser i Dag herfra til Haag. I Gaar holdt Prindsen af Dranien, en Tale til det 8de Husarregiment, der bestaaer af lutter Belgiere; han forsikkrede det, at hans Mission havde Fred til Hensigt, og at forebygge nye Blodsudgydelse. I Dag har Prindsen, ladet sætte adskillige Stadsfanger paa fri Fod.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Haag, den 15de October. Førstkommende 18de October skal Generalstaternes sædvanlige aarlige Møde aabnes ; men endnu ere her kun meget faa af dets Medlemmer tilstede og fra de sydlige Provindser kan vel Ingen ventes. Man formoder, at Prindsen af Oranien vil være tilstede ved Forsamlingens Aabning.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Det hollandske "Algemeen Handelsblad, indeholder en Artikel med Overskrivt Antwerpen, hvori det forsikkrer: "At, skjøndt der i denne Bye, formedelst den stærke Garnison, er fuldkommen Rolighed, saa er dog den herskende Aand ussel; Glæden over Brussels og andre oprøreriske Stæders Triumph kan læses i en hver Borgers Ansigt; de modigste tale høit imod Regjeringen og berømme Jnsurgenterne; de, der tie, gjøre dette af Frygt eller Interesse.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Bayonne, den 8de October. I Gaar Morges besøgde General Mina Oberst Valde. Deres Samtale var i høieste Grad heftig. Valde; yttrede sin Misfornøielse med, at Mina, der havde staaet i Spidsen for 3 og Mand, som ønskede at trænge ind i Portugal paa den Tid Dou Miguel usurperede det, havde forholdt sig neutral. Han bebreidede Mina fremdeles, at der var Forstaaelse mellem ham og Hertugen af Wellington, og erklærede, at han ikke var utilbøielig til at holde Generalen for en Forræder. Endvidere tilføiede Valdez, at han paa Grund af dette havde besluttet, at marschere ind i Spanien ved første gunstige Leilighed, som General. Mina svarede med al den Energie, som har gjort ham saa bekjendt, og truede, at han vilde stille Oberst Valde; for en Krigsret, saasnart Affairen begyndte, og lade ham skydes ihiel, dersom han ikke nøiagtigen adløb de befalinger, som han, General Mina, sendte ham. Mod Enden af denne varme Dispyt imellem begge Jnsurgenichefer, forsynede de sig omsider indbyrdes, og udkastede en Plan, hvorom Jntet videre hidtil er blevet bekjendt.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Det er vist, at Cabinettet i Madrid har erkjendt den ny franske Regjering. Coureren, som overbringer Notificationen herom, forlod Madrid den 22de September, for at begive sig til Paris. Hr. de Grouchn, der provisorisk blev sendt fra Kong Ludvig Philipp I til Ferdinand VII., ankom hertil i Dag. Han medbringer Ordre til, at adsprede de spanske Landsforviste og deres Recruter. Det synes vist, at disse stakkels Mennesker have begivet dem hid i den Overbeviisning, at 100,000 Mand vare rede til at forene sig med dem og trænge ind i Spanien; men disses virkelige Antal er ikkun omtrent 4000. Hver Recrut lovedes desuden 250 Fr. i Haandpenge, som de skulde faae i Pau Penge begynde nu, at blive sjældne blandt dem, og enhver berede sig til at drage bort. 100 af den forlode Bayonne den 6te October og begav sig til Pau.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Hamborg, den 19de October. Fra Bremen erfare vi i dette Øjeblik, at en Tumult den har fundet Sted; i nogle Huse bleve Vinduerne indslagne og ikkun strænge Forholdsregler kunde nogenlunde gjenoprette Roligheden.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Efterretninger af blandet Jndhold. J Glasgow har et rceltisk Samfund dannet sig, hvis Hensigt er, at samle og bevare de Traditioner om det gaeliske Sprog, hvis Spor i selve de skotske Bjergegne, hvor det for nogle Aar siden var det eneste Jdsom, som der taledes, nu begynder at forsvinde. Dette celtiske Samfund har til Hensigt, at forandre den galiske Orthographie, der, formedelst Massen af Consonanter, er saa afskrækkende. I den ersiske Bibeloversætning tæller man ikke mindre end tre Hundrede Tusinde Consonanter, Ordet "Trælk f. Ex. hedder i det Gaeliske: SearbofhaghamthuldheEt russisk Skib fra det sorte Havs Kyst er i forrige Maaned ankommen til Constantinopel med 70 deilige circassiske Slavinder; disse kjøbtes strax af rige Tyrker, for 7000 Piastre Stykker, Tyrkerne bleve paa en behagelig Maade overraskede; thi de frygtede, at de, efterat have mistet Anapa, ikke længere vilde være i Stand til at forsyne deres Harems med skjønne Circassierinder.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Den Efterretning, som nylig er udbredt i tydske Aviser, at den lutherske Kirke i Prag, under nogle Uroeligheder i denne Bye, var bleven ødelagt, erklæres nu officielt for ugrundet.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs=Cours, den 22de October 1830. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 212. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 11 ½ s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 82 1/2 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 87 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i red Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pCt. 100 ½ a 101. Dito dito til 3 pCt. - Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. - 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson er Comp. 62 a 62 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 155 a 155 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 1/2 s. a 3 Mk. 1 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Kjøbenhavn, den 23de October. (Slutning f. Gaars No.) Den 3die Juni oplæstes ved Secretairen: "Om en gangrænerende Bubo, hvorigjennem Orme afgik, meddeelt af Hr. Cancellieraad Wendelboe i Sorøe. - Den Julii forelæste Hr. Dr. Dreier: Om en helbredet Bristning af Livmoderen, og andre praktiske Jagttagelser. - Den 12te August Hr. Dr. Svitzer : Nogle praktiske Jagttagelser. - Den 2den Septbr. oplæstes ved Secretairen: Et Tilfælde af Pseudo=Kopper, under og efter Vaceinen, meddeelt af Hr. Justitsraad Professor Hegewisch i Kiel. - Den 7de October valgtes for det kommende Aar til Præses: Hr. Etatsraad Prof. Saxtorph, til Vicepræses Hr. Prof. Withusen og til Secretair Hr. Dr. Hoppe. - TiJordentligt Medlem optoges Hr. Dr. Larpent, og til udenlandske Medlemmer Dhrr. Doctorer: Elliotson i London, Devees, Har og Laroche i Philladelphia, Brachet og Rapou i Lyon. De, som i næste 11te December Termin have Renter at oppebære her ved Hovedkassen, og iforveien ønske deres Qvitteringe, skrevne, ville fra den 1ste i næste Maaned behageligen indfinde sig her i Contoiret med deres Obligationer, hver Sognedags Formiddag fra Kl. 10 til 2.
Berlingske Tidende, 1830-10-23
Hoved=Casserer Contoiret i Kiøbenhavn for Statsgielden og den synkende Fond, den 20de October 1830.