JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Stokholm, den 29 August. Den Russiske Keiserlige Ambassadeur, Hr. Baron von Budberg, er nu afreist herfra tilbage til St. Petersborg. Som det heder, vil den svenske Ambassadeur i St. Petersborg, Hr. von Stedingk, med Tilladelse paa nogen Tid komme hertil, for igien at nyde hans Helbred, som ved 5 Aars møisommelige Arbeider har lidt meget. J Gaar gik Kongens Oeconomie=Betientere samt de Kongelige Drabantere Hans Majestæt herfra i Møde. De Kongelige danske Kammerherrer Schulenburg og Blome, ere fra Kiøbenhavn ankomne hertil.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Leipzig, den 2 September. Efter Privatbreve, fra Triest, var sammesteds det Rygte udspredt, at de paa Corfu landede Franske være af de Grækiske Jndvaatere paa Øen blevne myrdede, fordi de havde villet plyndre Kirkerne og afvæbne Folket. Til en Afmin delse om den vigtige Seier, hvilken Erkehertug Carl forrige Aar den 22 August tilfægtede sig ved Schwarzenfeld i Overpfalz, og derved reddede Bøhmen fra et flendtlig Jndfald, lader Greve Eiernin i hans Slotshauge i Schønhof i Bøhmen opreise en 80 Fod høi Ærestøtte af Steen, hvortil Erkehertuginde Christine den 11 August har lagt Grundstenen ved hendes derværende Giennemreise til Toplitz.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Frankfurt, den 2 September. Man har i Dag bestemte Efterretninger fra Udine til den 26 August, paa hvilken Dag endnu Overgeneral Buonaparte forgieves var bleven ventet. Derimod var hans Ankomst ganske vist lovet at skulle skee den 27, og det hedte, at han ville, saa længe Underhandlingerne vedvarede, lade de franske Tropper drage bort paa en vis Frastand fra Udine. De Cisalpinske Tropper, med hvilke Buonaparte nu lader besætte alle faste Pladser ved det Venetianiske Grændser, bærer for største Delen hvide Ungerske Buxer hvide Veste, grønne men korte Kioler og Corsikaner Hatte med trefarvede Kokarder. J Palmanuovakastede en Teel af samme Gevæhrer bort, deserterte og gik over til de Keiserlige. Hertugen af Angoulene har den 22 August paa en Spadseretour været saa uheldig at styrte af Hesten og derved brækket det ene Been. J Overmorgen afgaaer Erkehertug Carl fra Schwehingen til derværende Leier og den 6 begynder Revnen over de Keiserlige Tropper. Fra Maynz ere ligeledes til disse Revner 3 Keiserlige Batailloner opbrudte, hvilke den 29 har havt Natteqvarteer i Worms. Leiren ved Schwetzingen bestaar af 20 Batailloner og 70 Escadroner. Overgeneral Hoche har her fæstet Qvarteer forsig i den Romerske Keiser, for nogle Dage at opholde sig her i Messetiden.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
London, den 1 September. De af nogle Franske Blade i alle engelske Tidender igientagne Efterretninger om Præliminair Freds=Artiklens Undertegnelse. imellem Engeland og Frankrige er, som man nu ogsaa her veed, en Opdigtelse. Et svensk Postskib havde bragt disse franske Blade til Dover, fra hvilket Sted, disse igien ved Expresser vare blevne afsendte til alle Avis Expeditioner i London og hvortil Publikumet fæstede Tillid. Saavel i Calais som i Dover ere nogle fordægtige Personer denne Sag angaaende blevne arresterede. Fra Øen St. Domingo er Postskibet Westmoreland ankommen hertil i 42 Dage, hvilket har medbragt den Efterretning, at det engelske Krigsskib Tartar sammesteds har opbragt 9 meget rige Priser. - Herefter skal samme Krigskib være strandet i Vestindien, men Mandskabet bleven reddet. J Jamaica er over Havannah indløbet Stadfæstelse paa den bedrøvelige Efterretning, at begge Stæder Cuzeo og Quito i Südamerica ved Jordskjælv, med 40,000 Mennesker ere gaaede til Grunde. J Contreadmiral Christians Sted, paatager sig Contreadmiral Pringle Commandoen over vor Søemagt ved det gode Haabs Forbierg. Til Lord St. Vincents Flode afgaaer endnu fra de engelske Kyster 5 Bombardeerskibe. Lord Bridport vil igjen med første afsegle med hans Flode til Egnen for Brest. Fra St. Domingo meldes, at vore Tropper sammesteds har frataget de Franske Posterne Stor Morne og St. Mare og hvorved de sidste skal have lidt et betydelig Forliis, Den sidste spanske Gesandt Marquis de las Cafas, er nu afgaaet fra Dover til Paris.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Indenlandske Efterretninger Den portugisisk-jødiske Menighed i Kiøbenhavn, som førend den ulykkelige Jldebrand havde sin Kirke i Snaregaden No. 12, har den 3 September 1797 indviet sin nye opbygte Kirke i Skindergaden No. 36 i Hr. M. A. Henriqves's Gaard. Fremgangsmaaden var følgende: Overrabbineren Hr. Abraham Gedalig og den hele Menighed vare samlede om Eftermiddagen Kl. 2, da 10 Personer hver har en Thora under en Himmel, med Akkompagnement af Pauker og Trompeter sang Versene 19 25 af den 118 Psalme ved Overgangen til den nye Kirke, og da de kom ved Kirkens Dør sagde Overrabbineren det 17 Vers af 1 Mos. 28 Kap. Derpaa afsang den hele Menighed de øvrige Vers af den 118 P. fra 26 til Enden. Dernæst gik de med Thoraerne i Procession syv Gange om Alteret, hvorved i hver Omgang blev siunget en af Palmerne 30, 122, 24, 42, 84, 100, 29 i den her anførste Orden, hvorved blev og den sædvanlige Bøn for Kongen og det hele Kongelige Huus ved Paukers og Trompeters Akkompagnement oplæst. Ligeledes blev af D. oplæst een af ham selv forfattet Taksigelse til den Allerhøieste, der bevidnede Nationens Glæde ved Rigets Haab (hvis Tab den nu med Smerte føle) hvormed tillige var forbunden en forBøn for Kronprindsessen. Derefter blev Thorgerne St. indsatte i Skabet. Nu læste man Eftermiddagsbønnen, og dernæst holdt Overrabbineren en til den Dag passende Tale; Texten var Pl. 30, 21, 72, hvori han med den stor Veltalenhed prisede Gud for Freden, som vi ere saa lykkelige at nyde, og Kongen for den Tolerance ha udviser. Tilsidst blev holdt den sædvanlige Aftenbøn.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
J Anledning af den for sin voldsomme og skammelige Behandling imod en dansk Skipper, engelske Lien, tenants, Stephen Henrich Dods Afsættelse, sige Tronhienske Tidender: "Denne engelske Kieltringsstreg maae ikke have ladet sig kunne skiule!" -(Af Fyens Adressecomtoirs Aviser No. 73).
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Odense, den 13 September. J Løverdags Middag reiste sig en Orkan Storm over Byen, der var saa heftig, ot den paa adskillige Steder trykkede Vinduerne itu. Med dette Uveir fulgte en usædvanlig stærk Skylregn. Stormen blev ved i Løverdags Nat og upaatvivlelig har den omkastet mange Træer i Skovene, ligesom den ingen Frugt har levnet paa Træerne. Landmanden, som endnu ikke har faaet sine Erter, Boghvede og Tørv i Huus, er at beklage. - Endnu fortiener at nævnes, at Thermometret i Løverdags Middag, da Uveiret kom, faldt med eet nogle Grader.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
J Mandags Aftes opkom i Nyborg hos Ole Nye en Jldebrand, som tog saaledes Overhaand, at over totredie Dele af Staden efter Sigende skal være ødelagt. Raadhuset, begge Postgaardene og de efter Jldebranden, i Fior opbygte nye Huse med mange andre betydelige Bygninger ere lagte i Aske. Kirken er ræddet. Da Branden endnu i Gaar ikke var slukket, saa kan man ikke bestemt melde noget om det endelige Udfald. Beklageligt for de ulykkelige Jndvaanere, at de nu to Sommere efter hinanden have maattet friste denne haarde Skjæbne!
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Aalborg, den 18 September.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Lotterie. Tirsdagen den 5 September er i Tallotteriets 623 Trækning i Altona følgende Nummere udkomne: Til den forestaaende Trækning kan daglig faaes Sedler, paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Til forestaaende Trækning i Altona den 3 October, kan Æ bekommes Sedler dagligen hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Avertissements. Subskriptionsplan. Bornuft=Kundskab om sine Rettigheder og deres Grændser ere ikke mindre vigtige for Mennesket, end Kundskab om sine Pligter, men overgaaer fra en vis Synspunkt alle andre Videnskaber i Værd og Vigtighed, fordi den, i Forening med Sadelæren, sætter os i Stand til at gaae vor høie moralske Bestemmelse med faste Skridt i Møde, fordi den ei nøies med at vise os, hvad vi ere, men lærer os, hvad vi bør være. Foruden denne Videnskabens absolutte Værd, som den til evige Tider vil beholde for fornuftige Vasener, har den desuden en relativ, med Hensyn til vore Tider, thi ingen finde vare Debatterne over Menneskets Rettigheder saa livende, saa almindelige - aldrig var det derfor vigtigere end nu, da Partieaand saa let forleder til Yderligheder, frimodig og upartisk at undersøge vore naturlige Rettigheders Omfang og Grændser.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Den kritiske Philosophies udødelige Stifter Jmmanuel Kant har ved sine dybsindige Undersøgelser er allene udbredt et saa klart Lys over de theoretiske, men ogsaa over de praktiske Sandheder, og i Særdeleshed, Naturrettens, at Philosophen nu seer sig i Stand til, at udlede vore Rettigheder af reene og almeengyldige Grundsætninger, og heldigen at giendrive alle de Sophismer, hvorved man søger at fordunkle dem. For 1 1/2 Aar siden begyndte jeg for mine Tilhørere. at fremsætte Naturrettens Grundsætninger, med Hensyn til den kritiske Philosophie i egne Diktata. Den Yndest, hvormed dette Forsøg blev modtaget, opmuntrede mig til uafladelig at arbeide paa, at giøre det mindre ufuldkomment. Ved Kants derefter udgivne Skrivt: Metaphysische Anfangsgrunde der Rechts lehre befæstedes deels mit Mod til at vedblive den begyndte Bane, da jeg i det Hele fandt en mærkelig Overeenstemmelse imellem mine og de af ham antagne Sætninger, deels lettedes herved den mig paaliggende Revision.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Naar jeg nu vover at fremlægge dette Arbeide for Publikum, skeer det i Tillid til at det vil bedømme det første Forsøg, at fremsætte Naturrettens Lærdomme efter den nyeste Philosophies Grundsætninger i Modersmaalet, med mindre Strenghed. Dets Bestemmelse er deels at tiene som Lærebog for Lovkyndighedens unge Dyrkere, deels som et Skrivt, hvori Borgeren kan søge Oplysning om hans Retsforhold til sine Medborgere og til Staten. Med Hensyn til dette dobbelte Øiemed har jeg stræbt at forene Rigtighed og Nøiagtighed i Begreberne med mueligste Almeenfattelighed og Popularitet. Bogen, der skal føre Navn af Naturrettens eller den almindelige Retslæres Grundsætninger, kommer til at indeholde en almindelig Jndledning, hvori det handles om denne Videnskabs Natur, dens sande Grændser, Nytte, Historie og Litteratur, en speciel, hvori det almindelige Moral=Princip udvikles, den motalske Friheds Tilværelse bevises, Begreberne om Pligt- og Ret, deres almindeligste Jndeeling og Beskaffenhed udvikles, kort, det afhandles som man pleier at henføre til den almindelige praktiske Philosophie; derefter følger den naturlige private og offentlige Ret eller den reentlig saakaldte Naturens Ret, den almindelige Statsret og Folkeretten. Til dette Skrivt, der omtrent vil blive 1 Alphabet stort, indbydes hermed til Subskription. Prisen, bliver for Subskribenterne 3 s. for Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. Bogen kan ventes færdig til October Maaneds Udgang. - Subskriptionen modtages i Aalborg hos Bogtrykker Wandall. J. F. W. Schlegel. Doct. og Prof. i Lovkyndigheden. Solv nye Engelskdandse satte til 2de Violiner Flautto, & Clarinetto, Corno Trompet & Basso, samt Tourer ere at bekomme, for 1 Rdlr. Exemplaret hos N. Fr. Schilling, Organist. Wiborg den 13 September 1797. Schilling. Hartofler, extra gode og af en meget behagelig Smag J er tilkiøbs i Postmesterens Gaard for 20 sk. Skieppen. Guldbergs Testament, Treschou over Evang., Ekkards Jos Klokker Milling faaes alle Jesu Taler af Bastrolm, Haandbog i Naturhistorien, Guthermats Gymenstich, Birchner og Skrivefriheden, Buonapartes Levnet, Holbergs Commedier, Den Geistlige Calender.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
God jævnlig Middags Spise forlanges for tvende Personer, imod maanedlig Betaling; hvorover begiæres Efterretning ved en forseglet Billet, addresseret til D. og aflagt paa Aviscomtoiret. de Karle, som dette Vinter vil aftærske Korn, og ac 4 cordere Lonnen af hver Tønde som aftærskes, enten paa deres egen Kost, eller at nyde Underholdning; kan strax erholde Leilighed hos Niels Christian Brix. Aalborg den 18 September 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Da man erfarer af de Aalborgske Jydske Efterretninger No. 74, at Tømmermester Hans Boss, tillige giver sig Navn af Snedkermester, saa finder Snedkerlauget i Aalborg sig deraf anlediget at berigtige samme, nemlig: at han kun er Tommermester, men ikke Snedkermester, og mindre begge tillige, han bliver altsaa først pligtig at lære Snedker Professionen, førend han kan erkiendes for Mester deraf.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Almanaker for Aaret 1798, faaes til sædvanlig i Priis, hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Anmeldelse. Det bifald, hvormed Publikum har modtaget de forhen- udgivne Kobbere over store Scenek af Fædrenelandets Historie, har opmuntret mig til i Kobberstik at fremstille een af forrige Aarhundredes mærkværdigste Begivenheder. Mit Arbeid er efter et ypperligt original Malerie af Hr. Lorentzen, som findes i Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Malerie=Kabinet, hvilket viser de Svenskes Landgang paa Amager i Aaret 1658, da de Danskes Tapperhed, under deres Konges, Frederik den Tredies Øine, aldeles slog de Svenske og og dem paa Flugt. Kobberet er at samme Størrelse, som Hr. G. Haas's historiske Stykker, nemlig 12 Tommers Høide og 17 Tommers Brede, og kan ventes færdigt mod Slutningen af indeværende Aar. De Herrer Kunstelskere indbydes til Subskription, som staaer aaben indtil October Maaneds Udgang; for dem, som tegne sig, vorder Prisen 2 Rdlr. for Exemplaret; for andre Kiøbere forhøies den. J Aalborg modtages Subskriptionen af Bogtrykker Wandall. Kiøbenhavn den 16 Julii 1797. A. Flint. det morsømme Grave eller Vexelspild, oplyst ved de sædvanlige billeder og Figurer, tilligemed nye og fuldstændig Underviisning om den retteste og brugeligste Spillemaade, faaes hos Bogtrykker Wandall for 8 Sk.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Skulle en skikkelig og duelig Skoemagersvend have Lyst til, at nedsætte sig paa Landet, i en Egn hvor han aldrig kan mangle Arbeide; da gives ham derom Anviisning af Oluf Christensen.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Sidste Mandag den 4 hujus, et Par Timers Tid før Aften da mine Folk høstede et Fald Rug fordet østerste af Kiærsgaards Mark, er af min Avelskarl, som Formand for 7 andre Folk, med sin Høler gjort Jndhug i noget Linnet, som ved Vidnesfast Eftersyn befandtes at være en gl. Lerreds Pose, øiensynlig at have været ved Henslængningen blodig, og saadanne Tegn kiendelige, hvorudi ved Opløsningen laae endeel Kobberpenge, samt nogle Sølvmyndter af forskiellige Sorter, imellem 7 a 8 Rdlr., item en mindre udsyet Pose, af Størrelse som en Tobakspung, forret med rødt, hvorudi fandtes et Sølv Lommeuhr med Kiæde, et Par Sølv Skoespænder, og nogle større sleebne Kobberknap per, som til en Overkiole; baade Uhret og Spænderne har de samme Kiendemærker, som Efterlysningen i de Jydske Efterretninger No. 68 d. A. af Sognepræsten S. T. Hr. Ginge i Bredkiær Præstegaard forklares, og upaatvivligen er og var den myrdede Hellevad Degne Thorum tilhørende; enten af den mistænkte og arresterede Morder Jacob Nielsen Hellevad, eller hans Tilhængere slængt fra sig i en Forlegenhed, som enten Tids Korthed for den første, eller Samvittigheds Qval forden sidste haver forvoldet. Jmidlertid bliver herved disse saaledes fundne Sager 3 Gange i Rad oplyste, om nogen samme skulle vedkiende sig, de da strax med fornødne Legitimationer ville melde sig hos Procurator Calundan paa Kiærsgaard i Hellevad Sogn. Jaroniet Ryssensteen, samt allodial Godserne Rammer gaard og Herpinggaard med tilhørende Kirker, Konge= Korn- og Qvægtiender, Strandrettighed og Bonder gods, lader Eieren S. T. Hr. Baron Ove Hendrich Juel stille til offentlig Auction udi førstkommende October eller November Maaneder, hvilket forløbig bekiendtgiøres, da Dagen og Tiden herefter til Auctionens Holdelse nærmere skal vorde bestemt og publiceret.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Ned Kongel. allernaadigst Privilegium af Dato 23 August d. A. haver jeg anlagt et Skiedevands Fabrik i Pusterwig. No. 71 Litra A, hvor jeg nu haver Forraad af godt Skiedevand. Skulde jeg herved ikke undlade at bekiendtgiøre for Venner og Velyndere saa vel uden som indenbyes, at hos mig kan bekommes godt Skiedevand og redelig Behandling til billigste Priser. N. B. Indgangen til Udsalget er ind af Gade Døren til Boen hvor Garverskieltet sees. Peter Ahlgreen, Garver og Kongl. priviligeret Skiedevands Fabrikør i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Fredagen den 22 næstkommende om Formiddagen Kl. 10,3 Slet, lader jeg ved Auction udi min iboende Gaard bortsælge, mit tilhørende Viin og Brændeviins Lager, bestaaende af forskiellige Sorter Viine og Brændevine, som forauctioneres i store og smaae Partier, alt efter Liebhaleres Beqvemmelighed og yttrende Ønske; ligesaa bortsælges og det til Kielderne henhørende Jnventarium af Viin og Brændeviins Redskaber m.v. Det bekiendtgiøres tillige for alle og enhver tiltroende Liebhabere, at da min iboen Gaard er ved de over samme holdte Auctioner har kunde bortsælges, saa kan samme underhaanden paa billige Vi kaar erholdes til Kiøbs, hvorom Vedkommende behagentlegen ville henvende sig enten til mig selv, eller underskrevne min Laugværge, for om Kiøbet at accordere. Aalborg den 6 September 1797. Peder Borreschmidt, C. Broerholdt, Laugværger. sal. Viinhandler Hansens Enke, Af Gustav Freiers (August Lasontaine, fortræffelig 1 Roman: Leben und Thaten des Freiherme Quinctius Heymeran von Flamming, udkommer hos mig en dansk Oversættelse. Bogen er hver Mand Læsning, fuld af sand Menneskekunskab og morende Satire. Prisen bliver 3 Sk. Arket paa Trykp. og 4 Sk. paa Skrivp. J Aalborg modtages Subskriptionen af Bogtrykker Wandall. Kiøbenhavn den 20 Juni K. H. Seidelin.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
De Herrer Cancellieraader Christian Knudsen og Peter Johan Monrad, begge Expeditions=Sekretairer i det danske Cancellie, agte i det seeneste til Nye=Aar 1798, at udgive et Ugeblad under Navn af Collegial=Tidende for Danmark og Norge, hvis Jndhold bliver følgende: 1) Efterretninger om offentlige Foranstaltninger. 2) Ligeledis om alt, hvad det henhører til Lovgivningen. 3) Bekiendtgiørelser af de Privilegier og Benaadninger, som give offentlige, Rettigheder. 4) Høiesterets=Domme i Justitssager, og de derpaa følgende Kongelige Resolutioner. 5) Proklamata, imod Betaling, naar enten sammes Bekiendtgiørelse af Vedkommende forlanges eller saadant utrykkeligen maatte befales. 6) Efterretninger om ledig blivende Embeder og Befordringer. 7) Underretning om Politiet i Kiøbenhavn, de offentlige Indretninger saavel der, som i Norge og Provindserne, Landmilice Væsenet, de milde Stiftelser og Rigernes Statistik i Almindelighed. Bladets Priis bliver i Kiøbenhavn 2 Rdlr., og i Provindserne forholdsmæssig i Hensigtil Befordringen, Subskription modtages af Bogtrykker Wandall i Aalborg. de Bevæggrunde vi som Christne have, til at ved re virksomme i vort Kald; en Prædiken over Joh. 5, V. 17, holden i Helliggiæstes Kirke 5te Trefoldig heds Søndag af Dr. P. Hansen, faaes hos Bog trykker Wandall, heftet for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1797-09-18
Samling af Reskripter, Kammer= og Collegii Brede m. m. som angaaer Fyens Stift, første Hefte for 1797, faaes hos Bogtrykker Wandat i Aalborg. heftet for 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
os.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Wien, den 2 September. Det her udspredte Rygte, at Defigitivfreden allerede var bleven undertegnet i Udine, har indtil endnu ikke stadfæstet sig; i det mindste ere endnu ingen officielle Beretninger deroverblevn: bekiendtgjorte. En nye, fra det herværende Statsministerio til Paris affærdiget Coureer er endnu ikke kommen tilbage med noget Svar. J Lille er ogsaa ikke skeet nogen Forbindelse med Engeland og Øster stige, i det Fredsunderhandlingerne sammesteds drives saaledes, at de igjen alle Dage kan afbrydes. Af den Aarsag bliver endnu Krigstilberedelserne her bestandig fortsatte, for i alle Tilfælde at være bered. Vor Armee ved de Jtalieniske Grændser, som nu er 132,000 Mand stærk, bliver imidlertid endnu daglig forstærket med Linietropper og Rekruter, hvoraf mange passerer herigiennem.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Cadix, den 15 August. J nogle Aftener har Engelænderne ladet store Jldkugler opstige paa deres Flode, hvilke stiger til en overordentlig Høide. Man befryglier, at disse Maschiner indeholder brændende Materia llier, og er bestemt til at sætte vor Flode i Brand.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Leipzig, den 5 September. En ung Enke af Stand i Oberlausitz, hvilken for kort siden ved Lys skal Aftensmad til hendes endnu værende smaae Børn, kom ved en uforsigtig Vending Lyset for nær med hendes sto ste Halsklæde, hvilket, hende ubemærke, antændte, og med utroelig Hastighed satte de øvrige Bomulds Klædningestykker i Flamme. Af Skræk uden for sig selo, allene, uden Hielp, uden Vand, løb hun til hendes Naboe den Haandværksmand. Denne forskrækkedes, at see en levende Person staae i Lue, greb i den Angest, hvori han geraadede, Feiekosten, for dermed at affeige den brændende Materie, men afrev dermed, tillige med de brænWandall. dende Klæder, ogsaa den allerede brændte Deel af Legemet. Klæderne bleve næsten ganske forvandlet til Aske og denne Ulykkelige døde efter faae Dage. J Witzleben. i Truringen afbrændte for kort siden i en Tid af mindre end 3 Timer, 45 Vaaningshuse, 38 Lader og 41 Stalde. Jlden udbrød om Natten hos en Brændeviinebrænder.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Frankfurt, den 5 September. Midt under de stærke Bevægelser, hvilke de Franske Tropper foretage paa den høire Rhinstrandbred, kommer den saa meget ønske Forhaabning og Fredsstemme os stedse nærmere. Den Baseler Borger Fæsch, en Halvbroder til Overgeneral Buonaparte, hvilken har gjort en Reise til samme til Montebillo, skrev allerede i forrige Uge til hans Venner i Basel fra Montebello, at Overgeneralens Afrelse derfra til Udine virkelig havde Definitivfredens Undertegnelse til Hensigt. De i Dag ankomne Baseler Breve af 2 dennes, indeholder den længe ønskte Efterretning, at Freden virkelig er undertegnet, men denne Efterretning er endnu for ubestemt, og endnu ere ingen Courerer desangaaende ankomne enten hos Erkehertug, Carl eller General Hoche Padua, den 26 August. Da Overgeneral Buonaparte i Forgaars paa hans Reise ankom hertil, afsteeg han hos General Masseng, spiste hos samme til Middag og begav sig efter Taffelet uden for Savonaroler Porten, hvor han under et stort Tilløb af Menneskeer mynstrede den Masseenske Division og derpaa erklærede Soldaterne følgende: 1) Freden med Dronningen af Portugal er sluttet. 2) Der er grundet Haab til ogsaa snart at see Freden sluttet med Engelland. 3) Jeg gaaer nu til Udine, for at slutte Desinitivfreden med Keiseren. Virkelig afreiste han om Natten videre til Treviso.
Jyske Efterretninger, 1797-09-22
Udine, den 25 August. Den Franske Overgeneral Buonaparte indtraf denne Morgen paa det nær herved liggende Slot Passerano, og det synes at han vil blive sammesteds, for der at fortsætte og fuldende Fredsunderhandlingerne. Han har herfra ladet hente og opsøge meget Huusgeraad og andre nødvendige Effecter, som manglede paa Slottet. J Görz giøre de Keiserlige saadanne krigeriske Anstalter, hvilke ikke synes at for kunde en nær forestaaende Fred, og Klagensurt sættes i stærk Forsvarsstand.