JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
Høimægtige Herrer, Kongen havde smigret sig med, at de Forestillinger og venskabelige Erindringer, som den Undertegnede, paa Hans Majestæts udtrykkelige befaling, har gjort adskillige anseelige Lemmer af Generalstaterne i de forenede Provindser, angaaende den ulykkelige indvortes Giæring, som paa nærværende Tid yttrer sig i Holland, skulde have et forønsket og med de ham derom meddeelte udtrykkelige Forsikkringer overeensstemmende Udfald; men Hans Majestæt har med ligesaa stor Misfornøielse som Forundring erfaret, at disse indvortes Bevægelser, i Stedet for at ophøre, meget mere blive sterkere, og at man har intet mindre i Verk, end at betage Prinds-Statholderen den bydende Magt over Tropperne og Søemagten, og derved at berøve ham de fornemmeste og væsentligste Forretter af sin Værdighed som Arve-Capitain og Admiral-General. Kongen kan ikke forestille sig, at dette er Nationens og Statens Regenters almindelige Ønske. Hans Majestæt er meget mere overbeviist om, at dette er blot nogle Personers særdeles Hensigt, som af Privat-Had eller egne Absigter vil det durchlauchtigste Huus Nassau ilde, uden derhos at overveie Statens sande Vel og almindelige Bedste. Enhver god Hollænder skal med Erkiendtlighed erindre sig, at Grunden til hans Frihed og hans nærværende Velgaaende er lagt ved Prindserne af det durchlauchtige Huus Oranien og Nassau, og tildeels er erhvervet med deres Blod; at det er disse Prindser, som have grundet og befæstet Republikens hele nærværende Forfatning, og som efter overordentlige Afvexlinger og Revolutioner, som paa en vis Maade vare de nærværende lige, have reddet de forenede Provindser af de dem truende og forestaaende Farer, og bragt dem tilbage igien til deres gamle Anseelse. Af denne Regieringsforms Vedligeholdelse, som i 200 Aar lykkelig har staaet ved Magt, og af den derfra uadskillelige Statholder-Værdigheds Handthævelse, hænger uden Tvivl Republikens Lykke og Sikkerhed. Enhver god hollandsk Patriot maae være overbeviist om denne Sandhed. (Resten følger.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
Holland, den 25 Jan. Man seer Afskrivter af de forudløbende Fredsbetingelser imellem Spanien, Frankrig og Engelland, hvilke tilligemed en Skrivelse fra Paris af den 20de d. M. ere ankomne med en Coureer til Amsterdam. De bestaae, ligesom man har erholdet dem i Paris fra Versailles, i følgende Punkter: 1) Amerika erklæres for uafhængig. 2) Engelland giver tilbage til Frankerig, St. Lucie i Vestindien, og i Afrika Senegal og Goree. 3) Kronen Frankrig erholder den fri Fiskefangst paa Kysten af Terreneuve, hvor Øen Miquelon ogsaa indrømmes samme, og kan efter Behag befæstes. 4) J Ostindien erholder samme Krone Pondichety igien, tilligemed 150 i Nærheden liggende Landsbyer, Engellænderne giøre Fred med Hyder Aly, og ifald denne ikke kan komme i Stand, skal Hyder Aly ikke videre understøttes af Frankrig. 5) Engelland beholder Fæstningen Gibraltar, og i Nordamerika Canada og Nye-Skotland. 6) Spanien bekommer Minorca, og i Amerika de 2de Floridat. Derimod leverer denne Krone til Engelland et bestemt Partie Campeschetræ for en fastsat Priis. Fiendtlighederne ophøre inden 14 Dage i de europæiske Farvande, i Antillerne inden 40 Dage, og i Ostindien inden 4 Maaneder. Den engelske Commissair fra Dynkirchen afgaaer, og denne Havn erholder gandske sin Friehed igien. Da de Befuldmægtigede fra Holland af Mangel paa Jnstructioner ikke have undertegnet disse Præliminair-Artikler, saa vente de paa nærmere Fuldmagt. Republiken er imidlertid indsluttet med i Vaabenstilstanden, og skal erholde alle de Eiendomme igien, som ere den fratagne i Krigen, nogle Districter i Ostindien undtagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
Fra det Brandenborgske, den 27 Jan. Efter Forlydende skal Hans Majestæt, Kongen, paa Nytaarsdag, da de fremmede Hoffers Ministre bevidnede Høistsamme deres Ærefrygt, have udladt sig saaledes fordem: Hans Ønske var en almindelig Fred; hvorhos han endnu har tilføiet: At dette Ønske vist maatte være fordeelagtigt for alle Nationer, og at sammes Opfyldelse efter Anseelse ikke var langt borte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
J Anledning af Hans keiserl. Høiheds, Hr. Grævens af At Norden, Reise til Rusland, fortæller man endnu. Hans keiserl. Høihed, efterat Han var reist igiennem Ratiher, har, da Han tog Afskeed med den af Monarken til Hans Modtagelse beordrede Generallieutenant von Dall wig, hiertelig trykket sammes Haand, og sagt: Min kiere General, sig De Deres Konge, at Græven af Norden bliver stedse Preussens Ven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
Kiøbenhavn, den 7 Februarii. Den 3die Januarii er Capellan, Hr. Daniel Haar, confirmeret at være Capellan pro persona til Trinitatis Kirke i Fridericia. Studiosus, Frederich Müller, ligesaa til Waaler Præstegield i Aggershuus Stift. Capellan, Hr. Johannes Bergendahl, beskikket at være residerende Capellan til Hougs Præstegield i Bergens Stift. Den 15de dito er Capellan, Hr. Nicolai Brønning, beskikket at være Sognepræst for Tolgens Præstegield i Aggershuus Stift. Den 22de dito er den ved det kongel. Generalitets og Commissariats=Collegio staaende Cancellist, Johan Christian Hedegaard, benaadet med Caracter som virkelig Krigs-Cancellie-Secretair. Under Dato Rente-Kammeret, den 31te Januarii, er udstædt en Placat, angaaende Opdagelse og Anmeldelse af de Midler og Effecter, som maatte tilhøre forrige Foged udi Øvre-Rommerige Fogderie under Aggershuus Amt, Regiments-Qvarteermester Adrian Kokke, og ikke af Vedkommende allerede ere angivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
J Dag bleve af Hs. Horædle Høiærværdighed, Hr. Professor og Biskop Balle, følgende Præster ordinerede: Hr. Christian Kock, kaldet at være Præst til Garnisons Menigheden i Citadellet Frederichshavn; Hr. Andreas Wilhelin Ambders, kaldet at være Sognepræst for Wischinde og Aunsøe Menigheder i Schippings Herred i Sielland; Hr. Johan Henrich Tscherning, kaldet til Præst paa Fæstningen Christiansøe paa Bornholm; Hr. Christian Fabricius, kaldet at være Capellan pro persona til Wartou Menighed her i Kiøbenhavn; Hr. Johan Brandt, kaldet til Præst paa et til China destineret Skib, og Hr. Henning Munch Engelhart, ligeledes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
Døde: Kiøbenhavn. Den 28de Januarii: Frøken Lucie Bille, 71 Aar. Den 30te: Hr. Johan Georg Hederich, Guldsmed, 53 Aar. Den 31te: Hr. Kammerherre og Commandeur=Capitain, Christian Carl von Basballe, 51 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-07
I Tallotteriets 285de Trækning i Altona, den 30te Januarii, udkom følgende Numere: Jndpasserede: Kammerjunker Korbitz; Hofjunker Løvenhielm; Kammerherre Eppingen; Kammerherre Morgenstierne og Oberste Berg fra Landet; Capitain Grue fra Mantua; Kammerraad Borneman fra Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
ge nedsøre. vender Af 10 Februarii 1783. 182 Kassesekassere. lagdagsaa sagde, Til Bortsendelse overalt i J. W. Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Hopffver. dressererer,
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Madrid, den 10 Jan. Ved den store Forventelse, hvori man er her, enten at en ønskværdig Fred snart skal være sluttet, eller Græve destnings vigtige Expedition skal gaae for sig, taler man, om Græve d'Estning med megen Beundring, fordi han egentlig er den, som ved sit korte Ophold i Jldephonse har bevæget Hans katholske Majestæt, til at afstaae fra Gibraltar, i det han paa det tydeligste har beviist for ham, at Engellænderne inden 3 til 4 Aars Forløb selv vilde tilbyde denne Fæstning, efterdi den fra Tid til anden maatte blive dem meer og meer til Byrde, da den uden en overlegen Søemagt og uden en Flaade i Middelhavet var dem unyttig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Græve d Estning har i øvrige, ifald hans Expedition virkelig skulde gaae for sig, uindskrænkede Fuldmagter af begge Nationer. Alt hvad han forlanger i Cadix, skeer. Han har forlangt 300 spanske Dragonere, for at indskibe dem med, og de ere ham givne. Han har forlangt Geværer for en Deel af de fra Brest uden Geværer hertil ankomne franske Tropper, og Græve O-Reilly har leveret ham alle nødvendige Geværer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Wien, den 22 Jan. Man forsikkrer, at den paa Tronen igien indsatte Chan af Crim har udtrykkelig fordret af Porten Fæstningen og Districtet Oczakow, som i gamle Tider tilhørde Tartarer nes Behersker. Man er begierlig efter at vide, om Porten godvillig vil opofre en saa vigtig Fæstning, hvorved den vilde miste at Jndflydelse i de tartarske Sager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Den 25 Jan. Hertil er ankommet en preussisk Coureer, som skal have gjort Reisen fra Berlin i 48 Timer, hvilket formedelst det nu værende slette Veir synes næsten utroeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Om sammes medbragte Depescher tales adskilligt, men det er lutter Formodninger, af hvilke den er den almindeligste, at de angaae en imellem Østerrig, Rusland og Preussen, imod den ottomanniske Port sluttet Triple Alliance.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Paris, den 24 Jan. Vort Ønske er opfyldt, og de Vanskeligheder, som havde forhalet Fredens Slutning, ere hævede. Tak være vort Hofs Uegennyttighed og vore Ministres Duelighed. Allee rede i Søndags, den 19de, efterat et stort Statsraad var fuldendt, erklærede Kongen, at man ventede en overordentlig Coureer fra London, med de af Georg 11 undertegnede Fredspunkter. Den 20de om Morgenen Kl. 3 steg denne Coureer af Versailles hos Græven af Vergennes, Kl. 7 gik Græven af i Vergennes til Kongen, der blev holdet et overoredntligt Statsraad, som endtes dermed, at Hans Majestæt, Kongen, tegnede Sit høieste Navn Ludvig Xul ved Siden af Georg 111, hvorpaa Præliminærernes Undertegnelse paa de befuldmægtigede Ministres Side skede. Strax derpaa har Politiets Generallieutenant, Hr. le Noir, oversendt Freds-Bulletinen til alle Departementernes Chefer og Statens Stænder, og den lykkelige Nyehed blev snart udbredt over hele Staden. Denne Dags Gazette de France indeholder herover følgende Artikel Vis
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Versailles, den 22 Jan. J Mandags, den 20de d. M. ere Fredspræliminairerne imellem vor Konge og Kongen af Storbrittannien, saavelsom og imellem Kongen af Spanien og Hans brittanniske Majestæt, her undertegnede. Ratificationerne skal udvvexDe forenede nederland les inden en Maaneds Tid. ske Provindser ere tilligemed indbegrebne i Vaabenstilstanden, som skal være Følgen af disse Præliminairer, og hvis forskjellige Tidspunkter skal begynde fra den Dag, da RatiDe forenede Stater, fications Acterne blive udvexlede – af Nordamerika have tiltraadt bemeldte Vaabenstilstand formedelst giensidige Erklæringer imellem den befuldmægtigede Minister af Engelland og de med Deres Fuldmagter forsynede Ministre, og den skal have Sted imellem Engellænderne og Amerikanerne paa samme Dag, da den begynder J Tirsdags, imellem de andre krigførende Magter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
den 21de, har Hr. Fitherbert, Hans brittanniske Majestæts befuldmægtiget Minister, havt sin første Audience hos Kongen, og overleveret sit Creditiv. Dette er det Authentiske. Derforuden siger man endnu, at denne store Hemmeligheds hastige Udvikling fornemmelig er udvirket ved den spanske Tilstaaelses hastige Ankomst, hvilket formodentlig er skeet i den Hensigt, for, om muligt, endnu at have Tid til at contremandere Græve d'Estnings Udløb fra Cadix. Ved denne spanske Tilstaaelses Ankomst skal Græven af Vergennes have bedet de hollandske Ministre, at underskrive med, og tillige erklæret for dem, at han vilde indestaae for alle skadelige Følger; men disse have af Mangel paa Jnstructioner ikke kundet bringes til en saa pludselig Undertegnelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Om Fredsbetingelserne er saameget at sige med Vished, at næsten alt kommer igien paa den Fod, som det var i Aaret 1778 før Krigens Udbrud, undtagen, at Amerika, som naturlig, bliver uafhængig, at Spanien beholder det erobrede Minorca og Pensacola, ligesom og Frankrig formodentlig beholder Tobago, at Engelland bliver Eier af Canada, Nyeskotland, Newfoundland, Regaparnam og en Deel af Campesche Træfældningen, men Frankrig igien erholder Øen Miguelon og den dermed forbundne Fiskefangst. Formodentlig vil snart den ægte Freds-Tractat give meere Vished herudi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
London, den 24 Jan. Endelig er den heftige Forlængsel og det fyrrige Ønske, at have Vished om det store Fredsverk, fuldkommen bleven opfyldt. Thi i Gaar, om Aftenen, har Statssecretairen Mylord Grantham, tilsendt Lord Majoren følgende Skrivelse, dateret St. James, den 23de Jan. 1783, Kl. 6 1/2 Mylord! Jeg har den Fornøielse at give Eders Herlighed Efterretning, at just i dette Øieblik er ankommet et Statsbud fra Paris, med Præliminair-Artiklerne imellem Storbrittannien og Frankrig, saavelsom og imellem Storbrittannien og Spanien, hvilke ere undertegnede den 20de d. M.i Versailles af Hans Majestæts befuldmægtigede Minister, Hr. Filherbert, og forbemeldte Hoffers befuldmægtigede Ministre. Præliminairerne med Holland ere endnu ikke undertegnede; men der er en Vaabenstilstand indgaaet med bemeldte Republik. Jeg oversender Eders Herlighed ufortøvet Beretning om denne vigtige Begivenhed, paa det samme uden Tidsophold kan blive bekiendtgjort i Staden, Jeg har den Ære o. s. v. Grantham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Det kongel. Skib Adamant, Capitain Graves, som i Begyndelsen af December forlod Havnen ved Charlestown, og Forgaars indløb til Plymouth, har bragt fuldkommen Vished om Charlestowns Rømning af de kongel. Tropper. Denne Begivenhed er ikke gaaet for sig førend i de første Dage af December. Henved 300 Seil af Koffardi- og Transportskibe forlode bemeldte Havn, under Escorte af Adamant og de øvrige kongel. Skibe, som have været stationerte sammesteds. De fleste Jndvaanere af Charlestown, som have ladet see en besynderlig Tilbøielighed til den kongel. Sag, have været indskibede paa bemeldte 300 Skibe. Nogle af samme ere seilet til Nyenork, andre til St. Augustine, andre til de vestindiske Øer. Den øvrige Deel fortsatte under Adamants Escorte Reisen til Engelland, men blev ved en Storm saa aldeles skilt fra hinanden, at Adamant er ankommet gandske allene i Plymouth-Sound.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Østerrig, den 25 Jan. Følgende er det Væsentligste af de i Wien udbredte, tildeels meget usandsynlige Rygter, som desuagtet immer blive almindeligere. Man siger nemlig, at de tvende keiserlige Hoffer vare i Henseende til Tyrkernes Uddrivelse af Enropa blevne fuldkommen enige, og at det preussiske Hof ikke allene havde givet sit Samtykke dertil, men endog lovet at forene sig med bemeldte 2de Hoffer. Man føier hertil, at Storsultanen selv har bedet de keiserlige Hoffer om Beskyttelse og Bistand imod sine oprørske Undersaatter, og tilbudt sig, at afstaae Crim og det lille Tartarie til Russerne, men alle Provindser ved Donau til Østerrigerne, og gandske at trække sig til Asien. For at vedligeholde Magtens derved forstyrrede Ligevægt paa denne Side, skulde man foretage en nye Deeling af Polen o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Haag, den 25 Jan. Slutningen af den Generalstaternes Præsident af den kongelige preussiske Gesandt overleverte Memoire. (See forrige No.)Alle Naboemagter synes ligeledes at være igiennemtrængaf denne Sandhed, og forundre sig over at see, at saadan de ligesaa farlige, som ilde anbragte Uenigheder vedholde og formere sig i de forenede Provindsers Skiød, hvis Følger kunde blive Republiken ligesaa skadelige, som de have været andre Stater, som befandt sig i lige Tilfælde. Disse Naboe-Magter tage alle lige Deel i Vedligeholdelsen af Reubliken Hollands nærværende System. Kongen tager deels formedelst de Slægtskabsbaand, som forbinde ham ed det durchl. Huus Oranien, deels som nærmeste Naboe bestandige og oprigtige Ven af Republiken, en besynderDeel deri. Hans Majestæt er overbeviist, og veed af de deligste Forsikkringer, at Prinds Statholderen har de eneste og bedste Hensigter til Republikens Velgaaende og den ærværende Constitutions Vedligeholdelse; og ifald ildesinde Personer tilskrive ham andre, at dette da er en fra al Sandsynlighed ligesaa blottet, som for Prindsens Person Jndsigter fornærmende Opdigtelse; at Prindsen meget mevil følge og udføre det System og de Grundsætninger, som an findet antagne og fastsatte af de forenede Provindsers uveraine Magt, og at han tillige i Fremtiden vil afvende al Mistanke, om det Modsatte fra sig. Den undertegnede overordentlige Minister har den Ære at forelægge Deres Høimægtigheder, Generalstaterne i de forenede Provindser, alle disse vigtige Betragtninger. Kongen har ved den eftertrykkeligste Befaling paalagt ham, at anbefale samme Deres alvorligste Overlæggelse, og at bede Dem, at De vilde bortrydde og forkaste ethvert Forslag og Tanke, som kunde hensigte til Arvestatholderens retmæssige Forretters Forringelse, og til Deres fastsatte og i saa lang Tid vedblev ne Regieringsforms Forandring; meget mere maatte De vælge kraftige Forholdsregler, til at dæmpe de indvortes Uroeligheder, at standse de Oprøriskes Foretagender, af undertrykke deres Skandskrivter, og ikke allene at tilveiebringe den fornødne Enighed, men endog at forskaffe Arvestatholderen og de i Republikens Regiering deelhavende Personer deres tilbørlige Autoritet og Agtelse igien. Hans Majestæt smigrer sig med, at Deres Høimægtigheder vil antage en Naboes Forestillinger, som er Deres sande Ven, som ikke er ligegyldig ved Republikens Skjebne, men som stedse vil tage den alvorligste og ivrigste Andeel i dens nærværende Forfatnings Vedligeholdelse. Haag, den 20 Jan. 1783. von Thulemeyer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Kiøbenhavn, den 10 Februarii. Den 29de Jan. 1782 er Etatsraad og Borgemester, Johan Hinrich Baur i Altona, allernaadigst beskikket at være Confeenceraad. Den 27de Jan. 1783 er Kammerherre, Landraad og Canzler i Hertugdømmet Slesvig, Hr. Johan Ludvig v. Jügert, Ridder &c., beskikket at være Geheimeraad Cantzleren i Hertugdømmet Holsteen, Hr. Adolph Gottlieb von Eiben, Ridder a., ligesaa. Kammerherre, Hr. Hinrich Reventlau paa Kaltenhof, Ridder &c., ligesaa. Samme Dag er Holtsførster, Jens Christian Kyhn, allernaadigst beskikket til Foged i Øvre Rommeriges Fogderie under Aggershuus Amt, og samme Dato benaadet med virkelig Kammerraads Caracter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 26de Januarii: Sr. Zacharias Johansen, og Jomfrue Maria Catharine Mads Datter Nyegaard. Den 28de: Hr. Hans Christian Ærøe, Urtekræmmer, og Mad. Nicoline Kirstine Theisen, født Grundtvig. Den 31te: Hr. Ole Jacob Aspach, Studiosus og Hører, og Mad. Maria Magdalena Methner. Den 3die Februarii: Sr. Hans Petersen, Hattemagermester, og Jomfrue Kirstine Hessen. Den 5te: Hr. Jens Karlebye, Billedhugger, og Jomfrue Lovise Wederkamp; Hr. Oluf Jelstrup, Foged over Rachestad, Heger og Frøllund i Aggershuus Stift, og Jomfrue Sophie Wallich.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Døde: Kiøbenhavn. Den 29de Januarii: Mad. Kirstine Schmelling, 39 Aar. Den 31te: Hr. Hieronimus Hammer, Gærtner, 63 Aar. Den 1ste Februarii, Mad. Anne Catharine Elisabeth, Hauberre, Handskemager Benjamin Reitzels Hustrue, 66 Aar; Mad. Benedicte Lovise Brandt, afg. Brygger Michael Mentzes Enke, 84 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
J Tallotteriets 360de Trækning her i Staden udkom i Dag følgende Numerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Udi afvigte Uge fra den 1ste Februarii til den 8de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 29 Par. Fødte Drenge 25. Piger 12. Tilsammen fødte 37. Døde Mænd 21. Qvinder 18. Drenge 14. Piger 9, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 14. Druknet 1. Feber 3. Forraadnelses=Feber 2. Gicht 1. Hidsig Feber 2. Hikke. Jndvortes Slag 1. Koldfyr 1. Kopper 1. Orme=Feber 2. Pleuris 1. Slag 8. Svindsot 2. Tænder 1. Tærende Syge 4. Uangivne Svagheder 7. Tilsammen døde 59. Altsaa 22 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Hos Dorothea Sal. Behrendts & Søn paa store Ravnsborg, uden for Nørre-Port, er at bekomme, ligesom forhen, alle Sorter frisk Haugefrøe, saavelsom og alle Sorter Frugt- og Plantage Træer, samt Blomster i Potter og til Bouquetter. Farvegaden Nr. 60 sælges casseret stemplet Papiir, heele og halve Riis, Bøger og Ark, samt beskaaren Papiir i smaat Folio og i Qvart; Skattebøger indrettede efter Loven, og heftede i stiv Pap, saaledes, at det fornødne stemplede Papiir let kan tilheftes; der kan og bekommes Skriverbøger og Zifreboger for Børn. de Troendes Salighed i Tiid og Evighed, betragtet af 1 Joh. 3 Cap. Vers 2, af den berømte Dr. Johan Jacob Rambach, er nu i det Danske Sprog oversat og til Trykken befordret af H. L., og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
AVERTISSEMENTS. Under 25de October 1781 har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst rescriberet mig saaledes: Eftersom det allerunderdanigst er bleven foredraget, at ved adskillige Jurisdictioner i Vort Rige Norge skal befindes endeel Pante-Obligationer fra 1694 til 1738 i Pantebøgerne aabenstaaende uaflyste, til hvilke saavel udstæderne som Creditorerne for længst skal være hendøde; ligesom det og er at formode, at disse ere indfriede og betalte; men da de efter saa lang Tids Forløb ikke til Aflysning kan frembringes, og saaledes fremdeles blive aabenstaaende, foraarsager det, for den Rigtighed, som for den paabudne Fierdendeel pro Cento-Skat skal aflægges, nogen Jrring og Vidtløftighed; Thi give Vidig herved tilkiende, at Vi, til at hæve slige Vanskeligheder, allernaadigst ville have bevilget, at alle de, som til 1738 maatte efter aabenstaaende Obligationer have noget ved Jurisdictionerne i det dig anbetroede Stift at fordre, maae i de offentlige Tidender indkaldes, dermed at melde sig inden 12 Uger fra Jndkaldelsens Dato; men skulle de ikke til saadan Tid fremkomme med deres Fordringer, maae deslige Heftelser af Pantebøgerne udslettes, og ansees, som de ikke meere vare til." Thi blive herved indkaldede alle de Vedkommende, der som ovenmeldt maatte have at fordre efter aabenstaaende Obligationer, som ere ting lyste ved Jurisdictionerne i Christiansands Stifts Kiøbstæder og samtlige Amter, til derom at indfinde sig med Ankrav eller Anmeldelse inden 12 Uger, fra den Tid dette Proclama første Gang indrykkes udi de kongel privilegerede Berlingske og hopffnerske kiøbenhavnske Tidender, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og samtlige norske JntelligentzSeddeler, da de, som ikke saaledes som meldt, hos vedkommende Jurisdiction melde sig, maae taale de bemeldte Obligationers udslettelse af Pantebøgerne, og saaledes tilintetgjort al Heftelse paa det Pantsatte efter saa gamle Obligationer. Christiansand, den 10de Januarii 1783. Adeler, Ridder, Kongel. Majestæts Kammerherre, Stiftbefalingsmand over Christiansands Stift og Amtmand over Nedenæs og Raaboyadelauget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-10
Fredagen den 14de Februarii førstkommende bliver paa Børsen her i Staden i Børstiden ved en eneste Auction bortsolgt for høieste Bud, 12 Stykker Actier i det vestindiske Handels=Selskab, som ikke af Vedkommende ere blevne indfriede, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Onsdag Formiddag den 19de Februarii førstkommende, Klokken 11, bliver Kalkbrænderiet ved Castrup Værk, med adskillige vigtige Tillæg, ved offentlig Auction paa Hr. Eegholm Contoir i hans Gaard No. 99 paa store Kiøbmagergade til Forpagtning opbuden, og mod antagelig Bud den Høystbydende tilslagen; efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn, om Formiddagen imellem 9 og 10, og om Eftermiddagen imellem 3 og 4, hos Hr. Justitsraad Matthiesen paa Vestergade No. 15, saavelsom og ved Værket, hvor Stedets Leyligheder forevises, der her ville blive for vidtløftige og allene overflødige at anføre, da de Lysthavende venteligen selv giøre sig Beskaffenhederne bekiendte.