JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Den Maade, hvorpaa Schiller i sit berømte Sørgespil Don Carlos har skildret denne Prinds, findes at være ganske falsk, naar man læser Llorentes critiske Historie om den spanske Revolution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Llorente siger, at det store Antal af den spanske Jnquisitions Offere var især een af Aarsagerne til, at Spaniens Befolkning blev saa forringet. Naar man lægger til de Millioner Jndbyggere, som Jnquisitionssystemet ved Jødernes fuldkomne Fordrivelse, Maurernes Betvingelse og Moriskos Drab har skilt Kongeriget ved, de 500,000 Familier, som aldeles bleve ødelagte ved det hellige Officiums Executioner, saa sees deraf tydeligen, at dersom denne Ret ikke havde været til og dens Grundsætninger ikke havde yttret sin Jndflydelse i Spanien, vilde dette Rige have tælle 12 Mill. flere Jndbyggere end nu, da det har 11 Mill. Hine Offeres Tal kunne i det allermindste anslaaes til Personligen Brændte....... 31,912 J Billede Brændte. 17,659 Haardt Straffede. 294,400 Heriblandt ere ikke regnede alle de Ulykkelige, som af Tribunalerne i Mexico, Lima og Jndisk Carthagena, i Sicilien, Sardinien, Oran, i Malta ere dømte til Galeierne; heller ikke dem, der ere blevne ulykkelige ved de voldsomme Forsøg at indføre Jnquisitionen i Neapel, Mailand og Nederlandene, eller dem, der maatte deele Jnfamiens Straf, hvormed man belagte deres Forældre Deres Antal vilde, naar det føiedes til hiin Sum, være uberegneligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Det Zaluskiske Bibliothek, bestaaende af 300,000 Bind, der har tilhørt Grev Zalusky og af denne er blevet Republiken Polen testamenteret, men, efter sammes Opløsning 1795, ført fra Warschau til St. Petersborg i 327 Kister, befinder sig nu der i en egen dertil indrettet Bygning, det Newskyske Perspectiv, og er nu fuldkomment opstillet og bragt i Orden. Bøgerne er classificerede efter deres Jndhold, og staae i høje smukke Bogskabe. Bygningen selv er 3 Etager høi, har paa Fronten Jndskriften: Imperstorskaja Bibliotheka (Keiserligt Bibliothek), og over de sex doriske Søiler, der pryde Facaden, paa Gesimsen, lige saa mange colossale Statuer af græske Philosopher, af hvilke ogsaa to findes paa begge Sider af Bygningen i Nicher. En smuk Trappe af tilhugne Granitavadderstene fører fra Gaarden ind i Bibliotheket, som i hver Etage har en stor Rotunde i Midten og to anseelige Værelser, paa begge Sider. - Man finder her de ældste og sjeldneste Bøger, mange Jncunabler (Førsteoplag) og gamle Udgaver fra det 15de Aarhundrede o. s. v. Men kun indtil Aaret 1770 har man fuldstændiggjort Samlingen. Nogle 30 Kister indbefatte blot Haandskrifter i adskillige ældre og nyere Sprog. Man finder deriblandt yderst sieldne, endnu ikke almindelig bekiendte Skatte. Da mange af Bøgerne vare blevne beskadigede ved Jndpakningen og Flytningen, saa blev strax Begyndelsen af Catharina II. og derpaa af Paul I. udsat 1000 Rubler aarligen til de beskadigede Bøgers Jndbinding og Jstandsættelse; ogsaa bleve Defecterne fra Tid til anden completterede, og de endnu manglende vigtige og kostbare Værker paa Keiserlig Bekostning anskaffede. Jøvrigt staaer Bibliotheket aabent til hver Mands Brug, og Bøgerne endog udlaanes til bekiendte og retskafne Folk. Paa en meget fuldstændig Catalog arbeides uafladeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
De ved det Petscherskyske Kloster beliggende Catacomber eller underjordiske Huler og Hvælvinger ere berømte i hele Rusland. Petschera betyder i det Russiske en Hule, og disse ere en Labyrinth af rummelige Gange dybt under Jorden, hvilke ved Siden have Fordybninger eller Capeller, hvori utallige Reliquier og mange Liigkister, med uforraadnelige Lig af Helgener, foruden anseelige Kirkeskatte. De afdeles i de nærmere og fjernere, og bestaae af 7 Capeller. J den hellige Antonius's eller den nærmeste Catacombe, ere 44 Capeller og 45 Liig. Mumierne selv ere klædte i endnu velvedligeholdt Silketøi, paa høie Festdage iklæder man dem de Gevandter, som ere en Foræring af Keiserinde Catharina II. Ved hver Kiste hænger en liden Trætavle, paa hvilken Helgenens Navn, f. Ex. den høiærværdige Nestor, den ærværdige Johannes a. staaer. De aabent staaende Ligkister ere af Træ, og deels overdragne med pergamentagtigt Læder, deels med Silketøi. Legemernes Huud er ganske brun og ved Tidens Længde fortørret og sammenkrympet. J de store Faster ere Ansigtet, Hænder og Fødder blottede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Foruden disse hele Liig findes i disse Gange endnu adskillige Hoveder og i smaa Hvælvinger mange Ligkister med forraadnede Legemer. De have aldeles ingen Lugt, og Liglugt mærkes ingensteds; tvertimod hersker i den hellige Antonius's Catacomber, endog i den hedeste Sommertid, en temmelig tør og reen Luft. Disse Huller, siden mange Aarhundreder de Kiewske Munkes Begravelsessteder, ere udhugne i Bjerget, der bestaar af en fast, jernartet, med noget Leer blandet Sand Det øverste Loft er hos alle hvælvet udhugget, og saaledes som Gulvet og Sidevæggene kalkede. Over Dniepers Speilflade, mod hvilken Høien, hvor Indgangen til denne Hule er, hælder ned, ere disse Gange 20 Favne høie. Af Biergarten og Stedets høje Beliggenhed lader det sig forklare, at magere, i Foraaret eller Efteraaret afdøde Legemer, der bisættes her, ikke forraadne, men udtørres. De besøges hyppigen af andægtige Pilgrime og Nysgjerrige, og fra alle Egne i hele Rusland strømme Andægtige hertil, om Sommeren ofte 50,000. Man kan hver Dag tage disse Hvælvinger i Øiesyn om Morgenen. Der udfordres ikke meget over en Time til at gaae rundt i alle Gangene og betragte hver Martyrer, og Helgen i den græske Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Den berømte Oldgrandsker James Claudius Rich, engelsk Resident i Bagdad, havde i October Maaned 1820 gjort en Opdagelsesreise fra Bagdad til Mosul og den Plads, hvor det gamle Ninive har staaet. Han kom fra Solimania over Erbil (Arbela) og Altounkiopri til Alkantare, Algantar. Slottet i Arbela ligger paa et konstigt Bjerg, som han anseer for Tumulua, hvor Arcasidernes Gravsteder var, og som Caracalla besøgte I Nærheden af samme anstillede han Undersøgelser over Alexanders Vei og Valpladsen ved Gaugamela. J Mosul selv var han saa ulykkelig at miste sin Ledsager og Ven, Hr. Bellino, fra Frankfurt am Mayn. Denne havde i Sinde at copiere de derværende kjølleformige Jndskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Tilbagereisen fra Bagdad havde Hr. Bellino gjort paa Flaader langs ned af Tigris, og bestemt der astronomisk mange Puncter, f. Ex. Mundingerne af begge Floderne Zab, ligeledes Tekrit og Sumera og med Benophon og Arrian i Haanden gjort mange interessante Opdagelser, f. Ex. af Renophons Staden Larissa. Den Obelisk af rød Granit fra Øen Phile, som Hr. W. J. Bankes har ladet ved Belzoni bringe til Engelland, giver ved den paa Piedestalen anbragte Jndskrift, der har Hensyn til de Hieroglypher, som paa fire Sider bedække Obelisken, stor Oplysning angaaende Hieroglyphernes Betydning. Den græske Jndskrift er blevet forklaret af Latrone i Journ, de Sav. 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
J de nyeste Tider have Engellænderne oversvømmet Leipziger Messe med deres Varer, og saa aldeles undersolgt mange af de tydske Fabricanter, at disses Undergang er nær. Allene over Lüneburg gik i eet Aar over 400,000 Centner Garn og Cattun, og over Magdeborg en endnu større Mængde Jernblik, et eneste Handelshuus i Leipzig havde faaet 300 Centner Blikvarer. Der er ingen Tvivl om, at Engelland forbinder en politisk Jnteresse med denne de tydske og franske Fabrikers Undergravelse, hvor betydelig Opoffrelse det endog koster det. Allerede i Aaret 1816 erklærede den nu afdøde Lord Castlereagh: "at skal Jrland, blive roeligt, saa maa man ikke lade Lærredsfabrikerne i Tydskland komme i Veiret", og virkeligen lykkedes det saa godt, at den forhen saa betydelige Schlesiske Lærredshandel, der allerede var sjunket, sank end dybere. Men kun fra den Side, ikke som Grundkilden til den brittiske Velstand, bør man betragte Engellands Handel, saaledes som man kan finde det nøiere stadfæstet i Spences, af Hr. Kammerjunker F. v. Warnstedt paa Dansk oversatte Skrift (Beviis, at National-Rigdom og National-Velstand ikke maa udledes af udvortes, men indvortes Kilder, eller Britannien uafhængig af Haandel), som viser, at Britannien ikke faaer den mindste Tilvæxt i sin Nationalrigdom ved Udførselshandelen, men at dets Rigdom, Velstand, Magt ene have deres Udspring af de i det selv liggende Kilder, som ere aldeles uafhængige af Handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Den 26 Marts d. A. døde den berømte Hofraad og Dr. F. B. Ostander, Prof. ved Universitetet i Göttingen, i en Alder af 64 Aar. Netop da han blev kaldt til Göttingen, blev det derværende Fødselshospitals Bygning færdig, og han var derfor den første, der flyttede derind. Fra det Øjeblik af, det blev ham overgivet, var han ogsaa Sielen for denne Stiftelse, der, ved hans Grandskningslyst, Belæsthed og mekaniske Duelighed, hævede sig til en udbredt Navnkundighed. Fra det udgik mange duelige Fødsels hielpere, som Ostander havde dannet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Kjøbenhavns Børs d. 4 October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 s.a 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 23. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Nye i Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Saaledes ere efter officielle Lister fra 5 Jan. 1792. indtil 6 Jan. 1793 indførte i London 11,623, Pund Haar, hvis Værdie var 3,841 Pd. St., og hvoraf der betaltes 1,152 Pd. St. i Told. Det er naturligt, at disse Haar kom fra Hoveder, der ikke sidde paa rige og fornemme Folk, det er Tiggere, Hospitalslemmer, og overhoved Mennesker, som mere trænge til Penge, end til Haar, der betragte deres Hoved, som en Ager, eller en Faareflok, der yder dem en aarlig Høst. Disse Haar kunne ikke bruges, som de komme fra Naturens Haand; Haarkonstnere maa koge og tilberede dem, førend de kunne forvandles til Guldlokker, der pryde den yndigste Skjønheds Hoved, eller til en Paryk à la Titus og Caracalla, der gjør en Skaldepande til en Adonis. Parykernes egentlige Guldalder er længst forbi. fordums Dage, da var en Alongeparyk "et sandt og ægte Konstværk, og naar den skulde være fuldkommen, maatte den have sine tre Etager, og Lokker, der naaede lige ned til Posteriora. En saadan Paryk gav Anseelse, Gravitet, Værdighed, og derfor bære de Hamborgske Senatorer den endnu, naar de sidde i det høivise Raad. Nuomstunder ere Paryker, ligesom de engelske Hauge anlæg, kun Natureopier, og jo nærmere de komme Naturen, desto ypperlige ere de. Fordum lod man sit Hovedhaar afrage, for at kunne pryde sig med en Paryk, nu bruger man Paryk, blot for at lade, som om man havde Hovedhaar. Saaledes som de fleste Ting i vore Dage føres tilbage til antique Classiskhed, saaledes som vore Theepotter, Caffekander, Kammerpotter ere etruriske, saaledes ere ogsaa de nu brugelige Tourer, der baade bæres af Mandfolk og Fruentimmer, Copier af de Gamles Capillamentum. Allerede Martial og Juvenal spottede over de Damer, der vilde forynge sig ved falske Haar, og de Cavalierer (der forandrede de falske Haars Farve efter Aarstiderne, ligerviis som der endnu gives Herrer i Mængde, der have en Paryk efter hver Kjoles Kolør), saavelsom Oldinger, der troe at skuffe Parcerne ved deres lyse Haar. Grækerne og Romerne havde vel ogsaa Paryker, men af en ganske anden Art end de, der i Europa, lige fra det syttende Aarhundrede af have været brugte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Over Keiser Commodus's Paryk har Aelius Lampridrius leveret en Beskrivelse, der kunde give frugtbart Æmne til en glimrende Doctordisputats, og hvoraf sees, at denne Keiserlige Paryk var puddret med Støvguld, og parfumeret med Liim, hvorpaa Puddret heftede. Men først i det sextende Aarhundrede begyndte Parykerne ret at komme i Flor i Europa, især i Tydskland. J Begyndelsen, bestode de ikke af andet end blotte Haarbedækninger eller Tourer, og Hertug Johan af Sachsen skrev 1518 til sin Amtmand, Arnold v. Falkenstein i Coburg, han skulde bestille et smukt Haar i Nürnberg, dog saa ham meligen, at man ikke mærker, at det er for Os &c. Det var altsaa et Slags Paryker, som man ikke vilde være bekiendt, at have paa. Da Henrik III. (1575-1589) mistede i en vis galant Sygdom sit Haar, lod han sig gjøre falske. 1629 bleve Allongeparyker indførte i Frankrig, og nu var det ordentligen en Skam, at bære sit eget Haar. Moden udøvede sit Herredømme over Parykerne, og der fremstode af samme alle muelige Sorter. De Geistlige begyndte, som man paastaaer, at bære 1684 Alongeparykker, men CardinaGrimaldi og Biskoppen af Lavaur forbøde (1684 og 1689) alle Præster at bære Paryker, med mindre de havde faaet Dispensation dertil, eller Nødvendig, heden krævede det. En Hr. Thiers har skrevet en heel Afhandling, hvori han søger at bevise, at denne verdslige Prydelse er nanstændig for Geistligheden, og at en friseret og puddret Paryk med Bukler, strider ligefrem mod Conciliernes Decreter, og Canoner. En Præsts Hoved, smykket med konstigt Haar, og opsat med megen omhyggelig hed, syntes ham et Uhyre i Kirken, og han finder intet forargeligere end en Abbed med et blomstrende Ansigt, som hæves end mere ved en delig Paryk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
5 Shakespears Tid maa især Damerne i Engelland have brugt falsk Haar, thi det hedder f. Ex. hos ham: Mit Haar er ganske guult, hendes bruunt; Hvis det i Kierlighed den hele Forskjel er, En slig Paryk jeg mig forskaffe skal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
J Danmark synes Paryker først at være komne ret i Brug i det syttende Aarhundrede. Paa Portraiterne af danske Konger, seer man dem først baarne af Christian den Femte. Christian den Fjerde har endnu sit eget Haar. Men de øvrige Konger, lige til Frederik den Femte, bare store Alongeparyker, saaledes som man kan see det paa Portraiterne foran Salvingsacterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Endnu for tredive Aar siden vare Parykerne temmelig almindelige hos os, og man seer endnu enkelte gamle Folk, som have vedligeholdt denne Mode. Om Løverdagen saae man Parykmager drengene løbe gjennem Gaderne med store Æsker, hvori de friserede og puddrede Paryker hang meget stadseligen paa Pinde. J Holbergs Tid maatte alle Doctorer, Advocater, Raadsherrer a. bære samme, og jo længere de vare, desto mere Gravitet og Værdighed gave de dem, der havde dem paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Blandt det meest frie, oplyste og menneskelige Folk - Americanerne i de forenede Stater, siger Welby i hans 1821 udgivne Reise i Nordamerica – straffes Negerne paa det allergrusomste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Endnu i Aaret 1820 bleve adskillige Negere dømte til at brændes levende, og Dommen fuldbyrdet, uden at mindste Forsøg gjordes til at formilde dens Strænghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Skal man slutte til de holsteenske Krønikers historiske Troværdighed, fra de Beretninger, de meddele os om physiske Begivenheder, saa havde man ofte Aarsag til at drage den i Tvivl. Saaledes fortæller den som historisk Kilde betragtede holsteenske Krønike af J. Petersen "at i Aaret 1365 en Discipel i Lübeck kom ind i et Herberg i Mülnstrasse, hvor han faldt i Søvn, og som i syv Aar, saa ingen kunde vække ham; men da han siden vaagnede, har han levet i lang Tid derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Anecdot. Beaumarchais spadserede engang tidligt om Morgenen i Hydepark, og fandt der en Halvkaabe af sort Silketøi og af det Slags, Damerne paa den Tid pleiede at bære. Han tog den til sig. Da han var kommet hjem, undersøgte han den nøiere, og nogle Dage derefter, lod han i de offentlige Blade indrykke en Bekjendtgjørelse, hvori han meldte, at en Dame, over hvis Legemsbygning, Ansigtsfarve, Træk, Haar og Formuestilstand, han leverede den alleromstændeligste Beskrivelse, havde tabt et saadant Klædebon, som hun kunde lade afhente igjen hos ham. Eierinden indfandt sig, og Beaumarchais's Beskrivelse var, indtil den ubetydeligste Omstændighed, rigtig. Spørgsmaalet bliver nu, hvorledes var han istand dertil, Herpaa svares: Paa følgende Maade: af den lille Kaabes Vide og Længde omkring Skuldrene, og den af Hofterne indtrykte Form sluttede han sig til Damens Størrelse, Væxt, Embonpoint og Barm; af de Spor, de lange Ørenringe havde efterladt paa Saloppen, at hun maatte være rig, af nogle Haar, som fandtes derpaa, at hun var blond, følgeligen havde han deraf igien kunnet slutte sig, ikke allene til Haarets, men ogsaa til Øinenes Farve, og at hun havde en liden Fod, gjettede han af Fodsporene, han saae i Sandet, der hvor Kaaben laae &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Spørgsmaal. Af de offentlige Tidender sees, at Gaarden No. 274 i Dronningenstvergade, som ved 4de og sidste Auction skal sælges d. 15 d. M., er assureret i Stadens Brandcasse for 46,000 Rbd. Sølv, men at den, efter den afholdte Vurderingsforretning, kun er taxeret for 25,000 Rbd. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Da der nu ikke kan gives noget bedre Beviis for faste Eiendommes dybt siunkne Priis, saa spørges, om det, efter Tidsomstændighedernes Krav, ikke var ønskeligt, at Assurancesummen paa faste Eiendomme i Almindelighed blev nedsat, og Gaard og Huuseierne derved besparede en Udgivt, der, ved Siden af saa mange andre, maa falde dem saa besværlig, Vil man indvende, at Assurancen maa bestemmes efter en fast Norm, og at den ikke kan saaledes forandres efter tilfældige Omstændigheder, saa svares, at med samme Grund, som Eiendommenes Assurancesum for en Deel Aar siden blev forhøiet, kunde den vel ogsaa nu nedsættes, og det saa meget mere, som der just ikke er alt for stor Udsigt til, at Eiendommenes Priis eller Huusleien saa snart vil reise sig igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Jndenlandske Efterretninger. Resultatet af det danske asiatiske Compagnies Auction den 2 October, ved hvilken Varerne opraabtes i Rigsbankpenge rede Sølv, var følgende: 1) Af Skibet Christianshavns Ladning fra 1821. 13 Kister Congo solgtes 4 1 Rbdlr. til 1 Rbdlr. 3 1/2 s.; af 1479 dito solg. tes 316 Kister a 96 Rbs. til 1 Rbdlr.; af 512 Kister Campoy solgtes kun 12 a 1 Rbdlr. 3 s.; af 820 dito solgtes 8 a 1 Rbdlr. 1 1/2 s.; af 96 dito, a 30 Pd. Netto, solgtes 32 a 1 Rbdlr. 4 1/2 s., og af 247 dito, a 12 Pd. Netto, solgtes 160 a 1 Rbdlr. 8 til 8 1/2 s.; af 194 Kister Zion Zioun solgtes intet; det samme var Tilfældet med 650 Kister Patri Zion Zioun og 212 Kister Pecco; af 320 Kister Pecco solgtes 4 a 2 Rbdlr.; 414 dito gik alle ind; af 419 Kister Thunkay solgtes 25 a 1 Rbdlr. 1/2 s.; af 121 Kister Haysanschin. solgtes 66 a 1 Rbdlr. 5 s.; af 102 dito solgtes 8 a 82 1/2 s.; 56 Kister Young Haysan solgtes ikke, af 38 Kister Haysan solgtes 10 a 1 3/2 Rbdlr.; af 149 dito solgtes ligeledes 10 a 1 1/2 Rbdlr.; af 1099 Daaser, a 2 Pd. Netto, solgtes 50 4 Rbdlr., alt pr. Pund, 232 Kister Tchy gik alle ind uden Bud. - 32,547 Stkr. Nanquin toges alle tilbage a 1 Rbdlr. 14 s.; det samme var Tilfældet med 295 Stkr. Damaster, som tilbagetoges a 52 til 55 Rbdlr.; ligeledes 250 Stkr. Tafter til 17 a 21 Rbdlr.; af 150 Stkr. Settiner solgtes 25 Stkr. a 43 1/2 til 46 Rbdlr.; 19 Sække Gallonge solgtes ikke, og det samme var næsten Tilfældet med alt Porcellainet. 2) Af Skibet Frederik den Sjettes Ladning fra 1818, 98,550 Pd. Calliaturtræe gik ind uden mindste Bud, 10 Stkr. Gorras Birbon solgtes a 5 Rbdlr. 3 Mk. og 10 Stkr. dito a 4 1/2 Rbdlr.; af 45 Baller Baftes Chuttabully solgtes kun 3 Baller a 4 Rbdlr.; 10 Stkr. Baftes Moradabassolgtes a 4 1/2 Rbd.; 99 Stkr. Hammands Chantpora gik ind igen a 6 Rbdlr.; 5 Stkr. Manudis Chantpore solgtes a 5 Rbdlr. - 3) Af Skibet Kronprindsessen, Ladning fra 1820. 148,479 Pd. Salpeter gik ind igien; det samme var Tilfældet med 3468 Lac Dye. - Af Silkevarerne tillægges Kjøberen i Regning 6 pC. for Told- og Forhøielsesafgivt, af alle de øvrige Varer 2 pC. i Told, samt 1 pC. til Compagniets Fattige, for Emballage af Cattunvarer betaler Kjøberen 3 Rbdlr. r. S. - Rest Auctionen over uindfriede Varer er udsat indtil videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Mariboe, d. 1 Octbr. Ved Auctionen afvigte Uge paa Høibyegaard, kostede en Gaas fra 3 til 2 Mk. 6 s., et Lam 5 Mk., foruden Allarmen, Fedesvinen blev ikke solgte. - De, der i Aar have været for hidsige med at bestille Gjæ til Vinterbrug, have ganske artig forgallopperet sig. Nogle have givet 5 Mk. med Consumtionen, Andre fra 4 til 4 Mk. 8 s. uden Consumtion. Nu begynder Bonden at tage til Takke med 3 Mk. Her gielder altsaa den gamle Regel: "At jeg mig ei forhaster!" - J Aftes lynede og tordnede det temmelig stærkt. - J en Hauge her i Byen findes modne Jordbær paa anden Omgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Odense, d. 4 October. Afvigte Tirsdag Formiddag holdtes atter paa Gymnasiets store Auditorie den af Skolens Rector, Hr. Professor Saxtorp indførte offentlige Translokation af Kathedralskolens Disciple. Efter aflagte Prøver paa fleerstemmig og Choralsang, gjorde Hr. Professoren Rede for de med Skolen i afvigte Aar skeete Forandringer, tildeelte de fortrinlige Disciple opmuntrende Roes, og de Forsømmelige Dadel. Derpaa foretoges Opflytning i de høiere Classer og Omflytning af de Tilbageblevne efter Fortjeneste, hvorefter Handlingen endtes med hjertelige og faderlige Opmuntringer og Formaninger til de Unge. Disciplenes Antal er nu i 4de Classe 19, i 3die 20, i 2den 24, og i 1ste 7, tilsammen 70. J afvigte Aar ere dimitterede til Academiet 17, udgaaede til andre Bestemmelser 14 og udtraadte paa ubestemt Tid, med Forbehold igjen at kunne indtræde, 3, ialt 34.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
J den første Classe finde vi 806 Landmænd, 289 Arbeidsfolk, 114 Tømmermænd, 33 Bødkere, 82 Skomagere, 55 Skrædere og 6 Vævere. J den anden 938 Kjøbmænd, 350 Sømænd, 87 Tienere, 33 Læger, 76 Skrivere, 18 Geistlige, og i den tredie Classe 87 Folk af Stand, 49 Damer, I Dansemester, 1 Linedanser og 11 Gjøgler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Naar vi bemærke, at blandt Kjøbmændene de fleste ere Americanere, at blandt de øvrige ere Personer fra alle Lande i Europa, og at de brittiske især tage fra Newyork til Canada, saa tvivle vi ikke paa, at Udvandringen fra Engelland til de forenede Stater er i Aftagende. Men vi have endnu en anden Grund derfor. Malthus har paastaaet, at Americas Befolkning er ikke voxet ved Folkeformerelse, men ved Jndvandringen, da det allene fik fra Engelland aarligen en Tilvært af 43,000 Mennesker, efter Cobbet ankom 150,000 i tolv Maaneder, og efter Nibe 3000 Britter ugentligen i Nordamerica. Da nu fra 1819 til 1820, efter authentiske Lister, kun 7000 ere landede der fra alle Verdens dele, af disse et betydeligt Antal bestod af Jndfødte, og en ikke ubetydelig Deel kun landede americanske Havne, for at gaae til engelske Colonier, saa er det aabenbart, at Udvandringen fra Engelland betydeligen har aftaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Kjøbenhavns Børs d. 8 October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822, 79 1/2 a 80. Nationalbank, Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 121. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-08
Rettelser. J forrige Numer, 1ste Side, 1ste P., Lin. 4, for, mødes læs, møder – P. 1268, Lin. 11 for, 5 S. 10 D. læs: 5 L. 10 S. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.