JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1821-03-23
J Tillæget til No. 21 den 12te Marts i de under Kiøbenhavns Juritition i Retten skiødede Huse staaer i 1ste Pilles 5te Linie: Brygger J. 3 Møllers Gaard, læs : Brygger I H. Møllers Grund. Da ved den af mig i Statstidenden for dette Aar No. 13, 19 og 20, likiendtgjorte 3die Auction over den Skiftet efter P. Mortensens afdøde HustueAdel Marie, fød Hammond, af Særslew tilhørende Selveiergaard, Gartlowgaarden taldet, er indløben den Trykte i : at benævnte 3die Auction er anført at holdes den 25de isteden for den 26de April 1821, Kl. 3 Slet, paa Gaarden, saa vorder dette herved berigtiget til alle Vedkommendes Efterretning. Arts- og Skippinge=Herrederscontoir, den 17de Marts 1821. s. D. Vei. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdømmen Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Januar Maaned 1821, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede Rug Byg i Havre. 1 pr. Tønde. pr. Tønde. 1 pr. Tønde. pr. Tønde, Danmark. Rbd. s. Abd. s. Rbd. s. v. 3. S. og T. S. og T. I S. og T. C. 24 s. cadicalaica. 11 Kiøbenhavn..... sas - og 1 16 ca 124 Ital be Helsingøer. . . . . . . 163 (aa 11 i (al Holded....... 214. 117 11. Kallundborg....... 4. 2 43 1143. - Kiøge ......... 33 222 1 s. - Corsøer . . . . . . . . Wordingborg . . . . . 4 - 2 48 Nestved......... 4. 211. 11 8 Stege . . . . . . . . . 31 - Natskon . . . . . . . . . . - Nysted . . . . . . . . . Nykiøbing . . . . . . . Stubbekiøbing..... Nyborg . . . . . . . . Svendborg. . . . . . . Faaborg . . . . . . . . Rudkiøbing . . . . . . Odense . . . . . . . . Assens . . . . . . . . . Aalborg. . . . . . . . Aarhuus........ (4 Horsens. 5. 2 Jal 114 1 Randers......... 41. 261 116. 1 Hobre . . . . . . . . . . . . . 21 116. - Thisted . . . . . . . . . . . . . 141 a . . 1 Ribe.......... 63. 212 a 12 11 32 Veile . . . . . . . . . . . . . . . . Kolding......... - . . . . . . . . . . Frideri. . . . . . . . . . . . . . . . . . - 1 S. H. C. S. H. C. 1 C. H. C. C. H. C. Hertugdommene. Abd. 1 s. Rbd. 1 s. Rbd. 1 s. Rbd. calascalaical alle Flensborg....... (aa 1 72 (aa 172 (22 22 (al Tønden. . . . . . . . 233 2 Apenrade....... . . 2 las 1122 Eckernforde . ..... 3 133 2133. 16. 1 Sluckstad . . . . . . . . . . . . . . Kiel . . . . . . . . . . 45. 2 263 21 124 1 Rendsborg . . . . . . .ca . . Joch........ 66 1124 2 s. 2 i Sønderborg....... 47 a 14. 2 Altona. Hvede, 75 a 10 Rbdlr. pr. Læst, Rug 54 a 53 Rbdlr. pr. Last, Byg, 33 a 40 Rbdlr. pr. Læst, Havre 28 a 32 Rbdlr. pr. Læst.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Turin, den 11te Marts.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
(Af den franske Moniteur.) Den 5te mynstrede Hs. Majestæt hele den herværende Garnisor og den Kongelige Garde under et stort Tilløb af Mennesker. Prindsen af Carignan fulgte Kongen, som gik igiennem Rækkerne, undersøgte Soldaternes Klædninger og Rustning med den største Opmærksomhed, og henvendte sig med gunstige Ord til de høiere saavel som lavere Officere. Om Aftenen fik Tropperne dobbelt Lønning. I Gaar Morges udkom nedenstaaende Proclamation, der stadfæster de hertil indløbne Rygter, om en Opstand af Besætningen i Alessandria. Her har indtil dette Øieblik (Kl. 11 om Aftenen) ikke viist sig nogen Bevægelse under de herværende Tropper. De, der ligge i Alessandria, bestaae af 2 Regimenter tilfods og et Rytterregiment. De forlange en Grundlov, og synes at frygte, at Piemonts Uafhængighed skal lide ved den Østerrigske Armees Nærhed. Disse Efterretninger erholdt Kongen fra Fossano, Pignerol og Alessanddria. Der blev strax besluttet, at Prindsen af Carignan skulde reise til Altssandria. Man er ei uden Frygt for Garnisonerne i Rovara og Vercelli. Man siger i øvrigt, at Hovedmændene for Opstanden ikke ere enige om den Forfatning, man vil begiære. Proclamation. Victor Emanuel, af Guds Naade Konge af Sardinien, Cypern og Jerusalem, Hertug af Savoyen og Genua, Fyrste af Piemont a. &c. Den udbredte Ængstelighed har bragt nogle af Vore Tropper til at gribe til Baaben. Vi troe, at det - for at bringe Alting i Orden igjen - vil være tilstrækkeligt, at bekiendtgjøre Sandheden. Roligheden er ikke bleven forstyrret i Vor Hovedstad, hvor vi opholde Os med Vor Familie og Vor høitelskede Fetter, Prindsen af Savopen Carignan, der har givet Os uvetydige Beviser paa sin Standhaftighed og Jver. Det er falsk, at Østerrigerne skulde have begiæret af os, at besætte nogensomhelst Fæstning, eller at Vi skulde afskedige noget af Vor Armee. Vi have derimod af de forbundne Magter faaet al mulig Forsikring om Vor Uafhængighed og Vort Gebets Jntegritet. Enhver Bevægelse, som Vi ikke havde befalet, vilde give den eneste Grund til, at fremmede Stridskræfter - Vor uforanderlige Villie uagtet - skulde kunne komme ind i Vore Stater, og foraarsage uberegnelige Onder. Vi love Alle, som toge Deel i de Bevægelser, der hidtil have fundet Sted, men som nu strax ville adlyde Vor befaling, og vende tilbage til deres Poster, at de skulle beholde deres Stilling og Ære, ei mindre end Vor Kongelige Velvillie. Givet i Turin, den 10de Marts &c.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Neapel, den 21de Februar. General=Lieutenant Caractioli havde i Salerme foranstaltet en Subscription til et Giæstebud til Ære for Englænderne; men de dertil indkomne Penge bleve anvendte til at forsyne de fattige Legionairer og Miliz Soldater i denne Provinds med Vaaben. Hs. Hellighed Paven har i Rieti bekiendtgjort et Manifest, hvori det hedder: "De Østerrigske Tropper komme som Venner, og deres Marsch har ingen anden Hensigt, end at rykke ind i Kongeriget i Neapel, og - igienoprette den Fred, der - efterat være erhvervet med saa meget Blodsudgydelse - igjen er bleven forstyrret ved nye Begivenheder i hiint Kongerige. Vi formane alle Jtalienere, og selv Neapolitanerne, til at modtage og behandle dem med fuldkomment en Giestevenskab.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
General=Lieutenant Carascosa (forhenværende Krigsminister) har skrevet følgende Brev til den nuværende Krigsminister: "Deres i Excellence. Jeg erklærede i min forrige Skrivelse, at jeg ansaae Overbefalingen over 3 active Divisioner at være over mine Kræfter, Jeg hører, at denne Vægring er bleven ilde udlage. Jeg maae et derfor forsikkre, at den ovenanforte Grund allene har foranlediget min Vægring. Jeg beder Deres Excellence at disponere over mig, en som de finder for godt, enten det saa er, at De kalder mig til at Commanden over 3 Divisioner, eller en eeneste ; eller og kun til at staae i Spidsen for et Compagnie.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den herværende Spanske Gesandt har igaar faaet en overordentlig Gureer fra Madrid. Denne medbragte den Efterretning, at 5000 i Catalonier frivilligen tilbyde Neapolitanerne deres Tieneste, for, som de udtrykke sig, at dele deres Brødres Farer.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den Engelske General, Robert Wilson, har, som bekiendt, taget Tieneste hos os, og er allerede indtraadt i Generalstaden.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den 27de Februar. Den 23de anmeldte Hr. Borelli i Parlamentet, at der i Krigsministeriet laae et Tilbud fra 20000 Engelske Frivillige om at tage Tieneste i vor Hær. - Hr. Nettis i Hvor meget end vor Kraft udfolder sig, skulde vi dog forene os med en eller anden Magt, som kunde sikre vor Seier. Med den mægtige Engelske Nation skulde vi derhos slutte en Handelstractat. Parlamentet meddeelte den Engelske General, Robert Wilson, der har tilbudt sig at tiene i vor Hær som simpel Soldat, et Na 1 tionaliseringsdecret. Den 23de afmarscherede den Kongelige Gardes Rytterie. - Prindsens Søn har i Hæren de 300 Brutier (Calabresere) til i Æresgarde.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den fra Palermo komne Besætning er steget i Land her, og strax i marscheret videre til Fondi.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Hovedqvarteret Foligno, den 27de Februar. Den Østerrigske Armee har fortsat fine Bevægelser, og befinder sig i Dag i følgende Stilling: Divisionen Walmoden har besat Rieti og Terni, hvorfra Reapolitanerne, ved de Østerrigske Troppers Nærmelse, uden at giøre Modstand have trukket sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Divisionerne Wied=Runkel og Hessen Homburg ere i Spoleto; General Lederers i Folgas, og et Detaschement fra ham i Seravalla. Divisionen Stutterheim er igaar brudt op fra Civita Castellano, for at begive sig forbi Rom til Tivoli, og derfra at gaae frem mod Arsoli.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den 4de Marts. Den 25de aflagde Hr. Filippis i Parlamentet Beretning fra den overordentlige Commission, hvori den foresloges, at ødelægge Byerne og Landet, naar Fienden trængte frem. Men da dette System ikke kunde passe sig for vort lille af Naturen saa yppig velsignede Land, og ikke vilde kunne opholde en Fiende, blev Projectet tilbageviist til nøiere Overlæg.) En Commissair skriver fra Monte=Leone i Calabrien, at han havde fundet Calabreserne rustede over al Forventning, og at han nu gik til Messina, for at tage alle Fartøier i Beslag til at føre 18 Batailloner over til Jtalien. 4 gaae tillands.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Et Linieskib, en Fregat og en Corvette ere gaaede herfra til det Adriatiske Hav, og have passeret Messina=Strædet.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Malland, den 4de Marts. Den Kongel. Keiserl. General, Baron Frimont, har ved sin Indtrædelse paa Neapels Gebet udstædt en Proclamation, ledsaget af en Bekiendtgiørelse fra den Neapolitanske Konge, dateret fra Laibach, den 28de Februar.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Rom, den 7de Marts. Den hellige Fader har i forrige Maaned flere Gange holdt Statsraad, hvorved der een Gang var Talen om hans Afreise. Nogle herværende Fremmede, som vilde flygte til Civitaverchia, ere komne tilbage.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Man erfarer ved overordentlig Leilighed, at Prindsregenten er afreist fra Neapel til Abruzzoerne, for at mynstre Tropperne. En Deel af de Reapolitanske Tropper ere paa vort Gebet, og have ved Terni taget en fast Stilling; men der ersendnu ingen Fiendtligheder forefalden.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Jtalien, den 9de Marts. Florentineravisen af 6te Marts melder, at Østerrigernes Hoved qvarter den 3die Marts var i Terni, hvorhen det var kommet fra Spoleto. Alle Armeecorpserne havde gjort en Bevægelse, for at concentrere sig. De ventede kuns Overgeneralens Befalinger, forat gaae over Grendsen.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Avisen Mario di Roma skriver fra Rieti under 1ste Marts, at 24,000 Østerrigere bivouaquere der i Egnen, for at trænge ind i Adruzzoerne over Civita=Ducale. General Frimont selv befandt sig i Rieti.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
London, den 17de Marts. Den 14de dennes foreslog Hr. Smith i Underhuset, at bede Kongen om der maatte blive forelagt Huset Afskrifter af Underhandlingerne angaaende den Østerrigske Gield, som han anslog til 17 Millioner med Renten. - Lord Castlereagh sagde i sin Tale der imod, at Gielden vel var anerkiendt; men Liqvidationen havde mange Vanskeligheder, det Huset selv vilde indsee, naar Papirenebleve det forelagte, hvilket blev bevilget.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
J Subsidie=Commissionen blev Troppernes Antal for det løbende Aar antaget til 81,468 Mand, efterat en foreslaaet Nedsættelse af 10,000 Mand mindre var faldet igiennem med 211 Stemmer, mod 115, og et andet om 5000 Mand mindre med 195 Stemmer, mod 130.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Hr. Canning bivaanede igaar Mødet i Underhuset ved Forhandlingen angaaende Catholikerne.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Hr. Tierney har ikke frasagt sig at lede Oppositionen, men kuns erklæret, at hans Sundhed ikke tillod ham, at bivaane Forsamlingerne saa langt ud paa Natten, som de nu for det meste vedvare.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Jgaar blev der i Underhuset debatteret angaaende Catholikernes Emancipation, eller over den anden Læsning af Hr. Plunkett's Bill til at hæve Jndskrænkningerne i de catholske Undersaatters Rettigheder. - Hr. Bankes var der imod, men Hr. Wilder. forre understøttede Forslaget. - Hr. Bragge Bathurst foreflos at opsætte Billens Læsning i 6 Maaneder, der vilde være det samme, som at forkaste den. - Hr. J. Mackintosh talede længe og grundig til Fordeel for Billen, hvis anden Læsning i Morges Kl. 3, blev bevilget med 254 Stemmer mod 243.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den 12te blev der forelagt Overhuset en Forklaring over alle de Udgifter Landet siden 1817 har havt i Anledning af Dronningen. Derefter har Sagen i forrige Aar kostet Landet 129, 154 Pd. Strig.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Paris, den 14de Marts. Det Spanske Skib, som af en - saa kaldet - Independenskaper var bleven opbragt til Marseille, er nu bleven overgivet til den Spanske Consul, efterat man desangaaende havde erholdt Ordre, fra Paris. De 4 Mand af Kaperens Besætning, som vare derpaa 3 Englændere og 1 Americaner, ere kastede i Fængsel. Man ventede at de vedkommende Landes Consuler skulde reclammere dem men dette synes ikke at ville skee. I Paris ere i forrige Aar fødte 24858 Børn, hvoriblandt 8,870. af Forældre udenfor Ægteskab. De Dødes Antal er 24211, og 5877 Par ere ægteviede. Vore offentlige Papire synke betydelig, uden at man ret veed Aarsagen dertil.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Da Hertug Decates igaar ankom hertil fra London, begav han sig strax til Hoffet, og havde over en Times Audienz hos Hs. Majestæt. Hertugen vil ledsage sin syge Gemalinde til AlbyDen 15de Marts. Regieringen har paa Børsen bekiendtgjort Følgende:
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Regieringen kan umulig længer undlade at bekiendtgiøre de Begivenheder i Turin, hvorom den ved en Telegraphisk Depesche har faaet Efterretning. Den 10de dennes blev nemlig den Spanske Forfatning proclammeret af Carnisonen i Alessandria, der er 10,000 Mand stærk. Paa denne Efterretning forlangte Kongen, at de Turin værende Tropper skulde afmarschere; men disse nægtede at adlyde, og raabte: "Held den stændiske Forfatning!" Prindsen af Carignan og General Gifflenge bleve sendte til Alessandria, men ved deres Ankomst dertil stillede de dem selv i Spidsen for Garnisonen, og istemmede samme Raab. J dette kritiske Øieblik haabede Kongen at stille Giæringen ved at love, at indføre den Franske Forfatning; men dermed vilde man ikke lade sig nøie. Alle Besætninger i Piemont have fulgt Alessandriens Exempel. Vi have visse Efterretninger om, at Prindsen af Carignan og General Gifflenge i Spidsen af 25,000 Mand ere marscherede mod Malland, og at man formodede, at de i Dag vilde trække ind i hiin Stad.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Lissabon, den 28de Februar. Den 26de er der, efter meget levende Debatter, med 59 mod 25 Stemmer besluttet, at der kun skal være eet Kammer; med 70 imod 6, at Kongen intet ubetinget Veto skal have, og med 81 mod 41 at han dog skal besidde et snspenderende Veto.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Commissionsberetningen angaaende de Engelske Officeres Skiæbne er nu indleveret til Stænderne, og gaaer ud paa; at de skulle meddeles Hæder og Taksigelse; vedblive at hæve Gage for saamange Aar, som de have bivaanet vort Feldttog, og - dersom de ikke have bivaanet samme - da have et Aars Gage som Gratification. Brigadiererne skulle desuden have Commandeur=Korset, Obersterne og Oberstlieutenanterne Jnsignierne af Taarn- og Sværd=Ordenen. Mange vente Kronprindsen hertil.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Jgaar var der i Parlamentet heftige Debatter angaaende den 28de Artikel i Forfatningen, da Nogle vilde, at Kongen skulde have Ret til at foreslaae Love; men dette gik ikke igiennem. I Dag ere alle Artikler af Grundloven antagne, med Undtagelse af den 30te, som angaaer Udmeldelsen til civile, militaire og geistlige Embeder.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Madrid, den 3de Marts. Vi have i hele 2 Dage egentligen befundet os uden Ministerium. Under disse overordentlige Omstændigheder have Stænderne troet at maatte erklære sig for permanente. Efterat Kongen havde afskediget de hidtilværende Ministre, og sammes Divisionschefer, vægrede sig ved at forblive i Embederne, besluttede Kongen at bede Stænderne udnævne et nyt Ministerium. Saasnart dette Budskab, ankom i Forsamligssalen, opstode adskillige Deputerede med Heftighed mod samme, fordi Cortes Corpset var en repræsentativ, med ingen Kongen raadende Forsamling, hvorpaa der blev besluttet at give Kongen at forstaae, at man saa meget mindre kunde blande sig i Ministrenes Udnævnelse, som det kunde synes, at en tilkiende, Billigelse af deres Handlinger derved tillige var grundet. De Kongen modtog dette Svar, besluttede han at lade de forrige Ministre kalde, og at overdrage dem fremdeles at forestaae deres Poster, indtil et nyt Ministerium var udnævnt, hvorpaa disse gare Hs. Majestæt det Raad, at lade sig af Statsraadet til hvert Departement foreslaae tre Candidater, og blandt dem at vælge, Jfølge heraf befalede Kongen Statsraadet at foreslaae ham MininCandidater, og ved Minatstider blev følgende Ministerium sammensat: Minister for det udenlandske Departement, Døn Barl af y Azara, for nærværende Tid overordentlig Gesandt i Paris. Finantsminister: Don Antonio Barata, en af den offentlige Gields Bestyrere. Justitsminister: Don Vincent Cano Mannel, Medlem af den høieste Ret. Minister for det Jndret først Don Valdemort, Titulair=Statsraad, og siden i hans Sted Hr. Felin. Marinem in ster: Don Escudero, forhen Secretair i Admiralitets=Consollet Krigsminister : General=Lieutenant Thomas Moreno Daviz, for nærværende Tid General=Capitain i Andalusien. J Almindelighed have Stænderne yttret deres Tilfredshed med det afskedigede Ministerium, og at samme ikke har forladt den constitutionelle Bane. For at kunne besvare Kongens bekiendte Tale ved Sessionens Aabning have de fra Ministeriets Archiv ladet komme Originalen, til denne Tale, som efter vor Forfatning maae være undertegnet af Ministrene, men i hvilken den Deel af Talen ikke findes, som bebreider de constitutionelle Autoriteter Mangel paa Energie til den Kongelige Værdigheds Oprettelse; Cortes have derfor bestemt, at kun den af de ansvarlige Ministre undertegnede Deel af Talen skal besvares.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Da de forrige Ministre i Forgaars ikke vilde indfinde dem i Parlamentet, uagtet de flere Gange vare anmodede derom, gav dette Anledning til megen Forlegenhed. - Man begyndte at forelase Ministernes Beretning om Tilstanden ved deres forskiellige Departementer, først den fra Ministren for de udenlandske Anliggender; men et Medlem indvendte strax; hvo der var Overbringer af Beretningen, og om det var nogen ansvarlig Person, Efter Oplies ningen vilde samme Person vide, hvad den hellige Alliance var, og hvad den under de nærværende Omstændigheder havde til Hensigt: Hvilke Skridt vi havde gjort ved andre Hoffer for Reapels Uafhængighed, og hvilke med Hensyn til Portugal. En anden klagede over Ufuldstændigheden af Beretningen angaaende vore Forhold med andre Magter. Der var saaledes ingen Tvivl om, at Portugal jo holdt Banda oriental besat, men Beretningen taug angaaende Forestillingen derom til det Brasilianske Hof, saavel som over andre, betræffende Costa firma, Chille og Buenos=Ayres, om hvilke man dog vidste, at de have diplom tiske Agenter ved forskiellige Regieringer.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Den 10de Marts. En Deputation har overbragt Hs. Majestæt Stændernes Svar paa den Kongelige Tale. Exministerne fremstillede dem den 5te dennes i Parlamentet; men erklærede strax, at de som private Mænd ikke havde noget at sige, og Ministre vare de ei mere; desuden var alt, hvad de som saadanne kunde have at sige, bekiendt i Secretairiaterne, og de vilde kuns svare, naar de bleve anklagede. Da een af de Deputerede foreslog, at høre dem i en hemmelig Commission, erklærede Hr. Arguelles: at Offentligheden var deres Sikkerhed, og han vilde udsætte sig for alle Ulydigheds Følger, saasnart man spurgte ham inden lukte Døre. Den 6te udnævnte Stænderne en Commission for den offentlige Sikkerhed, for at give Beretning om Nationens Stilling med Hensyn til samme, og foreslaae Midler i denne Anledning. Jfølge den fra den forrige Minister for det Jndre afgivne Beretning er der paa Halven og de tilgrendsende Øer 577,78 Mand Nationalmiliz og 10,280 Mand frivillig Miliz. Hr. R. Alpuentssagde i Anledning af denne Ministers Beretning: To Ting var især af peremtorisk Vigtighed. Kongen klagede i sin Tale over de foregaaede Fornærmelser mod hans Person, og han klager over, at Mangel paa alvorlige Forholdsregler af Autoriteterne foraarsagede disse Excesser. Hvorledes kunde Congressen undgaae, strax af tage disse Klager i Overveielse, Var da Kongens personlige Hellighed et tomt Prærogativ, Nei, den der antaster den, er skyldig i Statsforbrydelse. Men Fornærmelserne vare ikke specificerede, og de Autoriteter, der ikke havde forhindret eller standset dem, vare ei angivne; Ministerne vare de eneste, som havde Kundskab om Begivenhederne, og kunde meddele Cortes samme a. - Hr. Victorica fandt meget Betænkelighed ved Sagen, og meente, at de samme Grunde talede for, er at spørge Exministeren angaaende den sidste Deel af den Kongelige Tale, som havde talt for, at Cortes ei skulde blande sig i Udnævnelsen af de nye Ministre - nemlig: deels for ei at giøre Jndgreb i den udøvende Magt, og deels for at det ei skulde synes, som Cortes billigede Ministernes Afsættelse. - General Qviroga vilde, at der skulde skee Undersøgelser angaaende de mod Hs. Majestæt begaaede Fornærmelser, og at man paa enhver Maade skulde søge at redde Fædrenelandet. Jeg - sagde han - som først kaldte til Frihed, vil være det første til at forsvare den Kongelige Persons Hellighed og Tronens Ære, jeg kan einden Afskye tænke mig, at man har fornærmet Kongens Majestæt. Med alle de bevæbnede Conspirationer mod Forfatningen har det ei stort at betyde, fire Soldater og en Coporal ere nok til at forjage saadanne Bander; men mørke Rænke for at forstyrre Ordenen maa indgyde nogen mere Frygt, især saadanne, hvor Ærbødighed mod Kongen og hans høie Værdighed tiener til Paaskud." - Endelig antoges Hr. Alpuentels Forslag, at fremkalde de afsatte Ministre, eller dom, der midlertidig havde Porteseuillerne.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Mainz, den 3de Marts. Efter Beretninger fra Laybach bleve de Jtalienske Befuldmægtigedes Conferen er holdte i det af Fyrsten Metternich beboede Hotel. Man beskjæftiger sig der - siges i en Privatskrivelse - med de heligtsmæssigste Midler til at befæste Eendrægtighedens Baand blandt Jtaliens Fyrster, som ved Afslutning af en særegen Confødderction skal sættes i Værk. Man taler endog om Oprettelsen af e Jtaliensk Forbind, som skal bestaae af de soveraine Fyrsters befuldniægtigede, og behandle de Gienstande, som ere af almindelig Jnteresse for hele Jtalien.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Wien, den 10de Marts. Jfølge de seneste Efterretninger fra Laibach, har Hs. Majestæt Konzen af begge Gicilierne, den 3die dennes tiltraadt Reisen til Florer 3. Kort for Hans Afreise havde Keiseren af Østerrig oversendt ham Storkorserne af den Ungerske St. Stephans- og den Østerrigske Leopolds-Orden. Hs. Majestæt Keiseren havde allerede tidlig ere af Kongen erholdt Storkorset af den hellige Januarius= og Ferdinands=Ordenen.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Her ing Franz af Noden er ogsaa den 3die afreist fra Laibach. Han havde viodtaget Ordener af begge Keiserne saavelsom af Kongen. Han mener vel, at de nuværende Magthavere i Neapel ville an anne alle Midler til Modstand, og at det er lykkedes dem, at tilveiebringe en vieblikkelig Begeistring blandt en Deel af Folket; men vor Armees Capperhed og Krigskunst vil overvinde alle Hindringer. Der er desuden beordret nye Forstærkninger til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1821-03-26
Constantinopel, den 1ste Februar. Porten er nu i Begreb med at angribe en anden af sine Statholdere, den berørte Mehemed Pascha af Ægypten. Denne har i lang Tid ladet net berve ved rigtigt, at afsende den aarlige Tribne til der storherlige Skatkammer. Men Divanet, ikke tilfreds dermed, og af den Mening, at dette herlige Lands Opblomstren ved denne geralske Mand; Forvaltning vel gavner Skatten, men bringen ing en Frugter for Provindsen selv, har derfor givet sin Hensigt til kierme at afsende Citoradmiralen med Flaaden for at tage Alexandria, Rosette og Damlette i Besiddelse og selv at indddrive Afginterne. Paschiensynes imidlertid slet ikke at frygte derfor. Man sige, at han har en temlig betydelig Sømagt, og skal have Sine at angribe Capudan=Pascha, saasnart denne vover sig ud at det Æjæiske Hav.