Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-09-15
Brændeviinsbrænder Sidenius begjerte, at alle Afstemninger i denne Sag maatte foretages med Kugler. Afstemningen foretoges i følgende Orden: 1) Amendement af Cand. Lehmann. At der ved Ordene i Comilebetænkningen S. 2209, Lin. 1. Vi skjønne ikke rettere osv. skeer følgende Tilføielse og Forandring: "Skjøndt nu derved Folkets Trang til en friere Udvikling af dets Samfundsforhold ikke vil kunne føle sig tilfredsstillet, skjønne vi dog, osv. - forkastet med 34 St. med 27. - 2) Amendement af Kammerr. Drewsen: At der S. 2214, Lin. 5 tilføies: "Dog vil det, da de stænderske Comiteer efter den kongelige Meddelelse skulle udgjøre en Enhed, være en Selvfølge, at alle Sager af Regjeringen maae forelægges de Comitteredes Plenarforsamling, og at betænkninger af de vedkommende Comitterede i Sager, som udelukkende betræffe de for enkelte Deele af Staten særegne Love og Indretninger, og desaarsag, for hver enkelt Sags Vedkommende, af Plenarforsamlingen maae henvises til disse Comiteredes Behandling, blive at tilbagesende til Plenarforsamlingen, for af denne at forelægges Regjeringen." Dette Amendement, der var optaget af Comiteen, blev - med den Forandring, ifølge Referentens Andragende, at der i Begyndelsen af Amendementet istedetfor efter den kgl. Meddelelse skulle sattes: "synes at burde, og i Slutningen istedetfor "forelægges: indsendes til antaget med 43 St. mod 18. - 3) Skulle i Østifternes Forsamling de fire Valgklasser opstilles som særegen Valgbass for denne Forsamling, Besvaret benegtende med 5 Stemmer mod 5, hvorved de af Procurator Rye fremsatte Amendements bleve at ansee som forkastede. – 4) a. Skal Valget udgaae alene fra Klasserne? Besvaret benegtende med 13 St. mod 15. b. Skal Valget alene skee ud af de respective Klasser, Besvaret benegtende med 53 St. mod 5. - Ved den benegtende Besvarelse af disse tvende Spørgsmaal bleve de af Kammerh. Neergaard og Grev Schulin under Nr. 4 og 5 (paa Amendementslisten) stillede Amendements at ansee som forkastede, hvorimod Comiteens Forslag om Valgmaaden blev at ansee som billiget, alene at Jntet endnu var af Forsamlingen bestemt med Hensyn til Antallet af dem, som skulle vælges ved det frie Valg. – 5) Skulle de tvende Amendements 4 og 5 optages som Henstilling i Betænkningens Præmisser, Dette Spørgsmaal blev, med Hensyn til Amendementet a) At Valget af de Comitterede ene skeer klasseviis, dog at enhver Klasse skal kunne vælge sine Comitterede fri blandt alle Forsamlingens Medlemmer – besvaret benegtende med 33 St. mod 21; - med Hensyn til Amendement b) At hver Forsamling alene vælger 6 Comiterede, foruden de af Kongen valgte Medlemmer besvaret benegtende med 41 St. mod 16. – 6) Skal Antallet af de frit Valgte indskrænkes til Een? besvaret benegtende med 44 St. mod 13, hvorved Kammerh. Castenschiolds Amendement forkastedes, forsaavidt det ikke allerede, efter Udfaldet af de foregaaende Afstemninger, var at ansee som forkastet, Comiteens Forslag derimod, forsaavidt Antallet angaaer af dem, der skulle vælges ved det frie Valg, billiget. De under Nr. 4, 5 og 6 nævnte Afstemninger foretoges paa sædvanlig Maade, da Brændeviinsbrænder Sidenius, med Hensyn til samme, havde frafaldet sin Begjering om Afstemning ved Kugler.) 7) Amendement af Cancellieraad Feddersen (til S. 2219. Lin. 1 s. n.) At Valget af de Deputerede til de stænderske Comiteer kun gjælder paa to Aar, fra den ene Stænderforsamlings Afholdelse til den andens, og at de Afgaaende kunne vælges paany;" blev, da det sattes under Afstemning ved Kugler, antaget med 33 Stemmer mod 28, hvorved Comiteens Forslag om Valg for det hele Sexennium var forkastet, og tillige Kammerherre Neergaards Amendement under Nr. 7 (paa Amendementslisten) bortfaldt. - 8) Skal Comiteens Forslag om Valg for det hele Sexennium optages som Henstilling i Betænkningens Præmisser? Besvaret bekræftende med 35 Stemmer mod 26. 9) Amendement af Kammerraad Drewsen og Grosserer Hansen, saaledes som dette, med Amendementstillernes Samtykke, var blevet optaget og udført af Comiteen: At Forsamlingen vil udtale sig for, at det er ønskeligt, at de stænderske Comiteer snarest muligen maatte kunne træde i Virksomhed, og at det navnligen vilde være i høi Grad uhensigtsmæssigt, at det første Valg af de Comitterede blev udsat til Sessionen i 1846, der netop er det Tidspunkt, da de nærværende Forsamlinger staae i Begreb med at aftræde. Forsamlingen vil derfor allerunderdanigst anholde om, at der maa træffes den fornødne Foranstaltning til denne Sags Paaskyndelse, enten ved det forventede Lovudkasts Forelæggelse i en dertil sammenkaldt extraordinair Session i Aaret 1843, saa at Valget af de Comitterede kan foregaae i den ordinaire Session i 1841, eller derved, at denne Session holdes saa tidligen i Aaret 181, at Loven kan emanere og en extraordinair Sammenkaldelse til at foretage Valget kan finde Sted inden samme Aars Udgang. antaget med 47 St. mod 14. (De tvende sidstnævnte Afstemninger foretoges i sædvanlig Form, da Brændeviinsbrænder Sidenius, med Hensyn til disse, havde frafaldet sin Begjering om Kugleafstemning.) 10) Amendement af Landsoverretsprocurator Christensen og Brændeviinsbrænder Sidenius: At de foreslaaede stænderske Comiteer fraraades, som ikke tilfredsstillende Folkets Trang til en friere Udvikling af dets Samfundsforhold;" blev, da det sattes under Afstemning ved Kugler, forkastet med 17 St. mod 14, hvorved altsaa Comiteens Forslag om, at de foreslaaede stænderske Comiteer tilraades, blev at ansee som billiget. 11) Amendement af Landsoverretsprocurator Christensen: "At Delegerede fra alle fire Stænderforsamlinger, overeensstemmende med den af Comiteen foreslaaede Sammensætning og Valgmaade, snarest muligt og eengang for alle sammenkaldes, for til Hs. Maj. Kongen at afgive allerunderdanigst Betænkning om Ordningen af Retsforholdet mellem Rigets forskjellige Deele, og om Jndførelsen af saadanne friere Samfundsforhold, som kunne betrygge Statens Bestaaen og Folkets Velfærd.