JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-07
Mandagen den 14de September førstkommende, om Middagen Kl. 1, bliver ved Auction, der afholdes i Gaarden No. 25 paa Vesterbroe, 4de og sidste Gang, for, hvis nogenlunde antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Afholdelse, til den Høistbydende absolut at bortsælges, opraabt til Bortsalg : 2de afg. Bagermester Jesper Hansen Hamborgs Stervboe tilhørende Jordlodder, den ene af Frederiksbergs Hovedgaardstaxt, Fuglebakkenkaldet, af Areal 34 Tdr. 4 Skpr. Land geometrisk Maal med Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr.; den anden af de saakaldte smaa Lodder paa Valbye Mark, af Areal af Tdr. 2 Skpr. Land med Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. Af disse Jorder, der opraabes hver for sig og som i en Række af Aar ere fortrinligen behandlede og dyrkede, vil Fuglebakken, i hvilken der befinder sig et Fiskerpark, blive opraabt deels samlet deels i 2 Parceller, af hvilke den ene bestaaer af 18 Tdr. 1 1/2 Skp. Land med Hartkorn 1 Td. 6 Skpr. 1 1/2 Alb., og den anden af 15 Tdr. 7 1/2 Skpr. Land med Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Naar Jorderne ere bortsolgte bliver derefter opraabt, ligeledes til absolut Bortsalg, en paa Fuglebakken beliggende Mødding. Auctionsconditionerne ere tilligemed Adkomstbrevene og et Kort over Fugle bakken til Eftersyn paa Etatsraad Treschows Contoir Nye Kongensgade No. Torsdagen den 17de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opraabt og til den Høistbydende uden flere Auctioners Afholdelse absolut bortsolgt: den afgangne Møllermester Mathias Callesens Boetilhørende hollandske Veirmølle Kongens Mølle, kaldet, beliggende i Schackens Bastion paa Vestervold, der, ved de foregaaende Bekiendtgiørelser, er omstændeligere beskreven, og som er vurderet til Auctions-Efterretning for 22,500 Rbd. Sølv, og assureret for 24,000 Rbd. Sølv. Auctionen afholdes paa selve Møllen, og Auctions-Conditionerne og Vurderings-Forretningen, ere tilligemed Adkomstbrevene, samt flere Eiendommen vedkommende Documenter, til Eftersyn hos Procurator Petersen, boende i Compagnistræde No. 20, anden Sal. Kiøbenhavn, den 5te September 1835. Meubel-Magazin.
Berlingske Tidende, 1835-09-07
Onsdagen den 23de September førstkommende, om Formiddagen Kr. 9, og følgende Dag, bliver ved Auction i afgangne Stolemagermester C. C. Frorups Meubel-Magazin i Gaarden No. 117. i Pilestrædet, bortsolgt et betydeligt Oplag af udmærkede gode og og velforarbeidede Mahognie, Bøge= og Birketræes Meubler, saasom Divaner, Sophaer, Stole, ovale, runde og fiirkantede Divan Spise= og Spilleborde, Syeborde, Skriverpulte og Skriverborde, Sengesteder, Speile med og uden Consoler, Secretaire, Chisonniere, Piedestaler, Servanter, m. m., saaog et lidet Partie godt Speilglas, alt tilhørende fornævnte afgangne Stolemagermester Frorups og Hustrues Stervboe, og imod Betaling til Boets Jncassator, Bogholder Rohde, boende i store Kongensgade No. 237, 1ste Sal, hvor Catologerne erholdes 8 Dage førend Auctionen for 4 Rbs. Stkt.
Berlingske Tidende, 1835-09-07
irectionen for det danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at den ved Bekiendtgjörelse af 13de August d. A. foreløbigen averterede Auction afholdes Onsdagen den 23de September d. A., Compagniets Auctionstal, om Formiddagen Kl. 10 Slet, over chinesiske Varer. Christianshavn, den 3die September 1835. Med 3die Auction over det Bogholder Raa Fredensborg. J tilhørende Sted i Fredensborg, Bespebyts, kaldet, skeete aldeles intet Bud, hvorfor en 4de Auction vil blive afholdt paa selve Stedet Mandagen den 21de September, om Formiddagen Kl. 105 og ved da Eiendommen absolut blive bortsolgt, ifølge det passerede Forlig og Udlæg, om nogenlunde antageligt Bud skeer. Eiendommen findes beskreven i No. 164, 165 og 167 af denne Tidende kan Conditionerne forinden erfares hos Procurator Lund i Esbønderup Frederiksborg. erved tilbagekaldes indtil videre de berammede Auctioner over Gaarden Landeruplund m. Røthald, Støvring og Galtzen Herreders-Contoir, den 24de August 1835. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Aar 1835. No. 214. Tirsdagen. den 8 September. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Brevposter. privilegerede. Avertissements-Tidende. Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. t. af Th. R. Rumohr.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
London, den 1ste September. – Ved Kongens Lever den 26de f. M. forestillede Herr von Bille den, det Kongl. danske Gesandskab adjungerede Grev von Plessen. Herr ForStrangvays forestilledes som den forrige engelske Gesandt, i Vien, og de tyrkiske videnskabelige Reisende, Achmed Effendi og Asmi Bei toge Afskeed. Globe, troer at have Grund til den Formodning, at der er indledt fredelige Underhandlinger mellem den spanske Regjering og de trende insurgerede Provindser. Øjemedet af samme skulde gaar ud paa, at bringe hine Provindsers Privilegier, hvis Tilintetgjørelse var den første Anledning til Krigen, i Overensstemmelse med de, i estatuto real udtalte Grundsætninger Det conservative Parti mener, at uagtet de truende Tegn, vil en alvorlig Collision mellem Over- og Underhuset blive undgaart; med Hensyn til Reforn-Billen skulle nemlig begge Husene, hvert paa sin Side, ville give noget efter, hvorved det endnu kunde komme til en fredelig Overeenskomst.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
J Provindsen Venezuela er der forefaldet voldsomme Optrin En bekjendt Skurk, ved Ravn Carujo, havde i Spidsen for en Hob sammenløbne Militaire faaet Garnisonen i Caracas, 100 Mand Jnfanteri, til at gjøre fælleds Sag med sig. Om Natten fra den 7de til den 3de Juli bemægtigede de sig Arsenalet og Artil ler Parken og arresterede den ædle Præsident, Dr. Jose Vargas i sit Huus. Carujo trængte i Spidsen for sin fra Top til Taa væbnede Bande ind i Præsidentens eget Værelse og med Haanden paa Pistolen opfordrede han ham til at nedlægge Præsidentskabet. Dette vægrede Dr. Vargas sig ikke alene ved, men med den største Rolighed forekastede han Skurkene deres Opførsel, og forsikkrede, uagtet den Livsfare, han svævede i, at hans Værdighed aldrig vilde tillade ham at laane Øre til slige Anmodninger. Paa hans Spørgsmaal, om de kunde forekaste ham nogen Uretfærdighed, svarede de Alle: Nei, men de forlangte en Forandring i Constitutionen. Præsidentens Huus havde imidlertid fyldt sig med mange af Staden Caracas's Jndvaancke, at mange af disse vare bevæbnede og at Dr. Vargas stod i stor Anseelse, selv hos flere af Oprørerne, maa man vel tilskrive det, at Jngent forgreb sig paa hans Person. Da Carujo mærkede, at han vilde faae at bestille med alt for mange Folk, befalede han sin Bande at gjøre Geværene færdige og rydde Huset. Borgerne bleve forbløffede og trak sig tilbage, hvorpaa Huset blev omringet af Soldater. Hovedmændene, som mærkede, at Præsidenten ikke lod sig forskrække, gjorde ham nu nogle Forslag, der gik ud paa, at han skulde blive i Spidsen for Regjeringen, naar han vilde stadfæste de høie Embeder, hine havde tildeelt sig selv, og desuden glemme alt det Forefaldne. Men disse Forslag bleve ligeledes forkastede med Foragt, hvorpaa Oprørerne bevogtede Præsidenten i hans Huus indtil næste Aften, da de bragde ham ombord paa Skonnerten Aurora, tilligemed Vice-Præsidenten, Dr. Andreas Navarte; begge ankom den 18de f. M. til St. Thomas, hvis Gouverneur viste dem al mulig Opmærksomhed, saavelsom Kjøbmændene, der gjorde dem deres Opvartning ; men de frabade dem alt sligt, og flyttede ind i en Privatbolig, hvor de endnu opholde sig.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
J Anledning af Discussionerne over de spanske Anliggender, erklærede nylig Marquis Londonderry i Overhuset, at han kunde ikke undinde at hendrage Husets Opmærksomhed paa de Oplysninger, som Regjeringen i den nyere Tid havde givet det og Landet, med Hensyn til Spanien, og som havde beviist sig som aldeles ugrundede. Marquien omtalde nu det Spørgsmaal, han i Juni d. A. havde stilet til Lord Melbourne, om nemlig den Elliot ske Convention ogsaa skulde være anvendelig paa de i England hvervede Tropper, hvilket Lorden bestemt havde briget, skjøndt Conventionen, ifølge en Jnterpretation af samme, der var at ansee som antentist, ikke kunde vedkomme de fremmede Soldater. Dernæst anførte han, at Lord Palmerston havde ganske uopfordret i Underhuset afgivet en, mod den Melbournske stemmende Erklæring. Ligedanne var det gaart med Don Carlos's bekjendte Deeret, der bestemmer Døden for enhver fremmed Soldat, der fanges af Carlisterne. Som almindelig bekjendt, erklærede Lord Melbourne i Førstningen dette uden videre for et Falsum; og dog kunde Documentets Ægthed ikke nægtes. Begge Erklæringer tilføiede Marquien – underkastede Regjeringen, i det mindste i hans Øine, et svært Ansvar, da de paa en ubetænksom Maade, bleve givne til en Tid, da Hvervingen for den spanske Dronning var i fuld Gang, og Mange havde offret sig til den spanske Tjeneste, der vistnok havde vogtet sig herfor, hvis det Feilagtige i de ministerielle Erklæringer havde været dem bekjendt. Marquis Londonderry fremhævede endnu nogle almindelige Besværinger, blandt andre den til gjentagne Klage over Qvadrupel-Tractaten. Denne var nemlig kun et dødt Bogstav, og det vilde være umuligt at handle overeenstemmende med den. Den tredie Artikel forpligtede England positivt til, at anvende sin Sømagt til Spaniens Tjeneste, medens den fjerde stipulerede, at Frankerig ei anderledes skulde yde Hjelp, end naar det maatte ansee saadant for hensigtsmæssigt. Han sluttede med den Forsikkring, at han til næste Session vilde føre denne Sag ved enhver Leilighed paa Bane. Lord Melbourne tog derpaa til Orde, idet han erklærede, at han ansaae den af Regjeringen betraadte Vei for den fornuftigste Politiks og tillige for den Vei, som Retfærdigheden bød. Han paastod, at den Understøttelse, som den engelske Regjering ydede den anerkjendte Dronning af Spanien, ingenlunde var bevirket ved nogen særdeles Anskuelse af den spanske Arvefølge, eller ved det Ønske fra Ministeriets Side, at see en vis Regjeringsform som den fremherskende i Spanien, skjøndt Jngen kunde nægte, at Dronningen i Spidsen for det liberale Parti havde den store Masse af Folket og den sande Kraft paa sin Side. Og hvilken end andre Nationers Jnteresse maatte være, saa bested Englands Jnteresse dog kun deri, at Spanien var stærkt, enigt, fredeligt og lykkeligt, men fremfor Alt, at det var uafhængigt af enhver anden Nation.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Paris, den 29de August. – Politiet har dømt de, fra St. Pelagie ad en underjordisk Vei undkomne Fanger in contumaciam til eet Aars Fængsel og 30 Frankers Bøder. Af fem, for Skjødesløshed anklagede Fangevogtere ere kun de to dømte, til sex Dages Fængsel.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Fra Hendale fortælles, at Don Carlos har i Jrun udstedt den befaling, at ophæve al Forbindelse med Frankerig og at skyde paa enhver Franskmand eller Spanier, der skulde ville passere Grændsen.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Advocaten Chair-d'Est-Ange skal endnu ikke definitive have vægret sig ved at forsvare Fleschi; han vil først tale med ham, inden han fatter nogen Beslutning; men hidtil har han ikke kundet faae Adgang til ham.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
J Monzon, Over-Aragonien, skal en Kanonicus D. Barbel have proclameret Constitutionen af 1812. Denne Person har fra 1828 indtil Amnestien levet i Frankerig som Flygtning; i Aaret 1830 organiserede han i Forening med Mina en Guerilla-Bande, for at trænge ind i Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Den 24de August indtraf Grev d'Erlon med sin Familie i Bordeaux.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Det Rygte har været i Omløb, at Hertugen af Remours, som blev meget godt modtaget i London, vil indskibe sig til Lissabon, for at aflægge Dronningen af Portugal et Besøg, men dette gjendrives allerede fra flere Sider.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
J Løbet af den sidste Uge har Fleschi bestaaet fom Forhører.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
En Skræder har, som sagkyndig Mand, faaet det Hverv, at sprætte hans Klæder op, og at see efter i enhver Fold, selv i Knapperne, om ikke Papirer ere skjulte noget Sted. Maupas og Coudere, tvende Bureau-Betjente i Deputerede Kamret, ere blevne confronterede med Fleschi og have udsagt, at de i ham gjenkjendte Journalen Revolutions. Commissionair. Denne Forretning, nemlig at besørge Commissioner for hiint Blad, skal dengang slet ikke have behaget ham; han indkom derfor med en Ansøgning om at blive optaget blandt Veteranerne, og i denne Anledning anholdt han til de Deputerede ved Forsamlingens Dør, navnlig sine corsiske Landsmænd, Generalerne Horace og Tiburce Sebastiani Fra Bordeaux meldes, at en vis William Leborgne, som kalder sig Palfray og siger at være født paa Martinique, var netop ankommet der, strax blevet fængslet og bragt til Fortet Ha som mistænkt for at være Fleschis Medskyldige.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Hs. Majestæt har i nogle Dage været i Fontainebleau, men er i Gaar kommet tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Af et Brev fra Madrid erfares, at Alt var fuldkommen roligt der, og at flere Deputerede vare satte i Fængsel. Grev Torreno havde udnævnt Hr. Moreda til Krigsminister istedetfor Hertugen af Ahumada; men Garcia Herreros var blevet paa sin Post. Hr. Galiano var sat i Frihed. Man troede, at Jsturiz, de las Navas og Caballero vare flygtede til Aragonien eller Catalonien. Gaceta modsiger det Rygte, at Juntaerne af Barcelona og Saragossa have erklæret sig for uafhængige af Central-Regjeringen i Madrid. Fra Barcelona har General Pastor opfordret Fremmed-Legionen til Kamp mod Carlisterne i Catalonien; men den vil først oppebie Befalinger fra Madrid.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Fra Algier erfares af 22de August, at Cholera endnu rasede der, især blandt Jøderne. 1271 Mennesker vare allerede bortrevne af Sygdommen.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Sverrig. Gothenborg, den 29de August. Den engelske Agronom Georg Stephens, som i nogle Aar har opholdt sig i Sverrig, og i den Tid har viist at han besidder umærket Duelighed i Alt hvad der angaaer Jordbrug og Landhuusholdning, er af Regjeringen antagen paa 10 Aar til at gaae saavel samme som Private tilhaande med Raad og Oplysninger om de i andre Lande antagne Jord brugs=Methoder og de derved anvendte Redskaber, saavelsom omEngvandning, om overflødig Vands Bortledning fra Kjær, Moser, Agre m.m., og om, ved passende Opdyrkning at sætte den i frugt har Tilstand. Hr. Stephens kan tage sit Ophold hvorsomhelst i Riget, staaer umiddelbart under Stats-Secretairen for KammerBefatningen, til hvem han aarligt skal aflægge Beretning om hvad han i det foregaaende Aar har udført. Naar Private ville benytte Hr. Stephens Raad og Bistand, skal dog saadant forinden anmeldes for bemeldte Stats-Secretair. For dette Arbeide erholder Hr. Stephens aarligt 1200 Rd. Bco., og 3 Rd. om Dagen i Diæt, samt fri Befordring naar han er paa Reiser, og for Private desuden Kost og Bolig.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Efterretninger af blandet Jndhold. Den preumatiske Jernbane. – J England samles for Øjeblikket Underskrivter til en saadan Jernbane, hvis Entrepreneurer gjøre megen Larm af de Fordele, den vil yde fremfor de sædvanlige Baner. For at bringe Vognene fremad har man hidtil benyttet sig især af tvende Slags Dampmaskiner, staaende og bevægelige. De sidste ere de sædvanligste og udgjøre den første Vogn i Toget; men de have den Feil, at Maskinens betydelige Vægt foraarsager større Omkostninger og bringer mindre i Kassen, og at den voldsomme Gidning hindrer en hurtig Fart. De faststaaende Dampmaskiner, et System, efter hvilket man foreslog at bygge Liverpooler-Jernbanen, opstilles i bestemte Afstande fra hinanden; de drives af et Hjul, om hvilket et, i Forbindelse med Vognen staaende Reeb opvindes, hvorved Vognenes Bevægelse fremad bevirkes. Feilene ved dette System skulle nu forebygges ved en Opfindelse af Hr. Pinkus – hvilken Opfindelse dog paastaaes at være anvendt for og mislykket. – Han vil nemlig bygge et, flere Mile langt, ganske lufttæt Rør, ved hvis ene Ende en Luftpumpe, drevet af en Dampmaskine, skal anbringes. Ved Luftens Udpumpning skal en, i Rørets anden Ende anbragt Prop, der netop har Spillerum nok til at kunne bevæge sig frem i samme, ved den atmosphæriske Lufts Tryk skydes frem i Rørets nu luft tomme Rum, og et, ved Proppen befæstet Reeb, der altsaa løber med den gjennem Røret, skal atter befæstes ved Vogntoget og saaledes drage dette efter sig. Hr. Pinkus lover Underværker af denne Maskine, der skal gjøre det unødvendigt, saa meget som muligt at anlægge Jernbanerne paa fladt Land, derfor at grave Tunneler o. s. v., da den ligesaa godt vil kunne drage Vognene op af Bjerge, som henad Sletter.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Sir Mackintoshs Prognosticon for Botany-Bay Selv med Undtagelse af England gives der mange andre Lande, som jeg vilde foretrække for Bombay, og – om det ogsaa var Botany Bay. Man mener maaskee, at dette er ikke mit Alvor; og dog er det vist, at jeg, naar jeg undtager en Plads i Parlamentet, hvortil min Natur eller en tidligere Ærgjærrighed bestandig have hendraget mig, uden Hensyn til pecuniaire Fordele, intet heller ønskede end at være Lovgiver for Botany-Bay. Gjerne vilde jeg anvende Resten af mit Liv til, ved en god Opdragelse i det mindste at redde hine Misdæderes Børn fra Fordærvelsen, Hvis jeg udnævntes til Gouverneur og Over=Dommer, og dertil var sikker paa, at man fra Fædrelandet vilde understøtte mig med en tilstrækkelig Militair-Magt, med et behørigt Udvalg af lancasterske Skolelærere, med nogle gode irske Præster (for deres Landsmænd) og med gode Methodister for den øvrige Deel af Befolk ningen, saa vilde jeg med Glæde tage fat paa Værket, for at indføre Lovlighed og Moralitet i dette beklagelsesværdige Land, og for at give det en saadan Forfatning, som en Straffe-Coloni maa have, hvis den skal omskabes til en stor og fremblomstrende Menighed. – Men hvis intet Saadant skeer, da spaaer jeg, at Betany Bay, der tager hurtigt til i Kræfter og bliver folkerigt, vil inden 50 Aars Forløb blive til Verdens største Plage, en Tummelplads for Skurke, der, naar den først har afkastet Englands Aag, vil danne sig til den frygteligste Sørøver-Republik, der nogensinde har gjort Havet usikkert. England vilde saaledes opdragikke alene de tilkommende Erobrere af Jndien, men ogsaa sine og den hele Verdens arrigst. Fjender.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Jndenlandske Efterretninger. Natten den 20de August indstrandede 1/2 Miil V. for Højen Skagens Tolddistrict, Galeasen Reptunus, Skpr. Westerlund, at Ekenæs, fra Amsterdam med en Ladning Muursteen, bestemt til Hjemstedet. Mandskabet er frelst og Takkelagen samt Jnventarie bjerget; Skibet selv er Vrag.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Viborg, den 28de August. – Sidste Søndag den 23de og 24de August, om Eftermiddagen mellem Kl. 4 og 5, rasede et frygteligt Tordenveir 3/4 Miil sønden for Byen, der ledsagedes af Hagel og Jisstumper af store Valnødders Størrelse. Eieren af Neder-Thestrupgaard leed især et betydeligt Tab. 10 Tdr. Havresæd ødelagdes ganske og aldeles, saavel Straa som Kjærne; over 30 Vinduesruder bleve ituslagne paa den søndre Side af Gaarden, og den høstede Rug blev ganske afslaaet, saa at den kunde opsamles i Haandfuldviis. Flere, baade i Lysgaard og Dollerup, Sogne have lidt større eller mindre Tab. Gamle 80aarige Mænd, mindes aldrig lignende Uveir. Endnu Mandag Morgen Kl. 7: laae der mange Jisstykker paa Jorden.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Kjøbenhavn, den 8de September. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Ørnens Rede. Torsdag: Erik og Abel. Fredag: Bruden fra Lammermore. Løverdag: Matrosen og Duellanterne.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Kjøbenhavn, den 8de September. Posten kom i Morges Kl. 7, men Aviserne ere kun slaae. Den Eftergivenhed, det engelske Ministerium viser mod Oppositionen i Overhuset, er paafaldende; med Ubarmhiertighed har denne beskaaret Municipal-Reform-Billen, paa hvilken Alles Opmærksomhed og Ønsker vare henvendte, og sendt den i en ganske anden Form, end den oprindelige, til Underhuuset. Men Grunden maa ligge deri, at Regjeringen indseer, til hvilket ødelæggende Resultat, en alvorlig Collision mellem begge Husene kunde fore; hiin Kæmpebygning, den brittiske Forfatning vilde blive rystet fra Grunden; allerede har man i en Petition yttret den Mening, om ikke de arvelige Pladse i Overhuset burde afskaffes. For at undgaae Collisionen, give Ministrene derfor efter, skjøndt den utallige Mængde Opfordringer til dem og til Underhuset, at forkaste hiin sønderlemmede Bill, nemlig i sin nuværende Form, og at omstøbe den i sin oprindelige, beviser, at Ministeriet har Nationens Mening for sig. J sin, med Hensyn til billen og dens fordærvelige Amendementer holdte Tale, yttrede ogsaa Lord J. Russell, at da man havde Grund til Utilfredshed med Overhusets Beslutninger, burde hverken Ministrene eller Underhuset, hvilke forsonlige Skridt de end gjorde, dog aldrig tabe deres egen Værdighed af Sigte; det var nemlig ikke alene Amendementerne til billen, man havde at besvære sig over, men ogsaa Maaden, hvorpaa samme vare givne. Sir Robert Peel søgte, som allerede berørt, at forsvare Overhuset og dets Beslutninger, idet han dog tillige erklærede sig mod flere af Amendementerne, f. Ex. mod Valget af Aldermænd paa Livstid. De radicale Medlemmer Hume, Grote, Ewart og Roe buck talde med stor Uvillie mod den ministerielle Eftergivenhed, og den første erklærede, at billen i sin oprindelige Form aldeles vilde have tilfredsstillet Nationens Fordringer; at det, dersom Underhusets foreslaaede Reformer fremdeles bleve saaledes behandlede af Lorderne, var bedst, ogsaa engang at foretage en Reform mod selve Overhuset. - Connells Foredrag var ved denne Leilighed meget meer maadeholdent, skjøndt ogsaa han dadlede Lorderne skarpt, fordi – som han yttrede – de traadte ethvert nyttigt Forslag, der gjordes med Hensyn til England, i Veien, og slet ikke ydede Jrlands sørgelige Forfatning nogen Opmærksomhed. Han indrømmede, at Ministrene vare gaaede saa vidt i deres Langmødighed, som Klogskaben og Værdigheden vilde tillade, og erklærede det for raadeligst, at antage billen, selv i dens nærværende Form.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Det kongelige engelske Skib Serpent har den 29de Juni, efter en skarp Jagt, taget en spansk Skonnert Sitad ved Østkysten af Cuba; den havde 394 Slaver ombord, og havde først for 39 Dage siden forladt den africanske Kyst. Kun sex af de ulykkelige Negere vare døde.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Den piemontesiske Avis gjendriver den Efterretning, at Kongen af Sardinien havde af Frygt for Cholera forladt sine Stater. Han var tvertimod blevet paa sit Landslot Racconigi, ikke alene da Sygdommen brød ud i Provindserne Coni og Saluzzo, men endog da nogle Tilfælde havde viist sig i selve Racconigi. – J Villafranca er Cholera forsvundet; i Nizza, Coni og Genua raser den endnu med samme Styrke. J den sidste Stad talte man fra den 17de til den 20de August 76 Syge og 26 Dødsfald, i Coni og omliggende Landsbyer 29 Syge og 11 Dødsfald. J Florenz vare de eneste tre Syge i Bedring. En af den havde desuden været angrebet af en ganske anden Sygdom end Cholera.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Den 31te August kom Keiser Nicolans paa sin Reise fra Kalisch til Liegnis gjennem Breslau. Den, Hs. Majestæt ledsagende preussiske Oberst og Fløiadjutant von Rauchs Postillon havde den Ulykke at styrte med Hesten; Hjulene gik over ham, og han var død paa Stedet. – Samme Dag ankom Keiseren til Liegnitz. – J Lystleiren i Slesien klager man meget over den trykkende Hede og over den uhyre Støv, der næsten gjør det umuligt for Tropperne at manovrere. – Fra Berlin reise endnu mange Mennesker til Slesien, skjøndt den russiske Gesandt i de sidste sex Uger ikke har undertegnet noget Pas til Kalisch, Enhver veed, at det næsten er umuligt at komme derhen.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
J Berlin seer man nu Officerer fra de fleste Nationer, der ligeledes ville til Kalisch.
Berlingske Tidende, 1835-09-08
Oberst Den Juan Galinde, som af Central-Americas Regjering er befuldmægtiget til at slutte en Handelstractat mellem Storbrittannien og hiin Republik, er ankommet til London. Den 1ste d. M. var en talrig Forsamling af Orangelogens Medlemmer hos Lord Kenyon i Portmann-square, under Hertugen af Cumberlands Præsidium. Kun de Jndviede vide hvad man besluttede.