JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Prædikanterne paa anden Pintsedag. Høimesse. Aftensang: Domkirken. Hr. Provst Bechman. Hr. Prof. Dr. Larsen Fruekirke: Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken: Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 2den Juni, om Morgenen Kl. 7 s. hagede det den Alvise at bortkalde fra det imelige i et bedre Liv min elskede Kone Jnger Cathrin Lund, fød Godoner i sit Alders 60 Aar, efter 38 Aars kierligt Ægteskab. Dette bekiendtgiøres for fraværende Familie og Venner. Galdsmed O. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Den Kongl. danske Hof Landlæg Albert, fori Frankrige, er ankommet her til Byen, og og er at opholde sig nogle Dage, hvis nogen vil tale eller kosultere ham Hans Logis er hos Hr. Mahl ved Aaen Undertegnede, som af Stift og Amtsørrigheden er beskikket til Søgiører ved samtlige Underretter i Aa huus Amt, logerer i Kiøbmand Hr. P. L. Schmidt Gaard paa Vestergade tet ved Fruekirkegaard. C. P. Olsen Exam. juris Løverdagen den 19de Juni førstkommende, om Fo middagen Kl. 10, opbydes paa Aarhuus Raadstue til Forpagtning paa 4 næstfølgende Aar 9 Gaardeavlinger tilhørende Sognekaldet til Aarhuus Domkirke, og beli gende paa Aarhuus Mark i Skov og Worregaards Vang Konditionerne bekiendtgiøres paa Auktionsstedet, hvor Kortet over Jorderne tillige bliver fremlagt. Aarhuus, den 2den Juni 1813. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Torsdagen den 10de Juni, om Eftermiddagen Kl. 3. bliver holdet offentlig Auktion over Sluppen Svaner, drægtig 7 Kommercelæster, førendes af Skipper Niels Lund, som nu i denne Tid ligger og lader med Stykgods til Kiøbenhavn. Auktionen holdes ved den søndre Side af Mindet, ved Lysthuset. Aarhuus, den 1ste Juni 1813. 1 a 2000 Rigsbankdaler. forlanges til Laans førstkommende Wiborg Snapsting, Termin imod første Prioritet i en Jord- og Sko Eiendom. Adressekontoiret anviser. 1800 Rigsbankdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Jmod lovbefalet Sikkerhed kan til førstkommende Ju Termin erholdes til Laans Et Tusind Otte Hundred, Rigsbankdaler ved Overformynderier i Horsens, Statskalenderen for 1813 er nu at faa hos Schytte. Hos Undertegnede her i Aarhuus er, for Hr. SalomLevins Regning i Randers, godt holsteensk Rug og Hvedi større og mindre Partier, at faae tilkiøbs. Michel Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Et Exemplar af Ptager Udgaven af Holbergs dePaard med mange Kobbere, er at faae tilkjøbs og Adressekontoiret, hvor Bugget Mathematik, Øhlen schlagers portiske Skrifter 2 Dele, Christs Havekons, N. turen betragtet af Rothe, og Evalds Skrifter, kiøbes i de høieste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Blandinger. Den i Slaget ved Lützen faldne Hertug af Jstrien, (Marsk. Bessieres), havde tient sig op fra Soldat af 1796 blev han Kommandeur for General Bonapartes Gulder, og tog i Slaget ved Roveredo 2 Kanoner, hvorfor han blev Oberst. Efter Revolutionen den 18de Brumatte blev han Brigadegeneral, og efter Keiser Napoleons Theondestigelse Marskalk. J Feldttoget 1805 udmærkede han sig ved Austerlitz som Kommandeur af Garden, og 1807 ved Eylau. Han ledsagede Keiseren til Sammenkomsten paa Niemen, kommandeerte siden i Spanien, og 1809 Rytteriet mod Østerrig, og blev saaret ved Wagram, Fra Nordarmeer, bortkaldtes han for ifior at føre Garden ind i Rusland. Peter Greve af Sayn-Berleburg-Wittgenstein, øverste Feldtherre over den forenede russiske preusiske Hær, er født i Rusland. Hans Fader giord Syvaarskrigen med som preusisk General, traadte derpaa i russisk Tieneste og døde i samme som Generallieutn. Grev Peter erholdt i Greve Soltikoffs Huus en udmærket Opdragelse, og blev derpaa anstillet i Armeen. Efter Feldttoget 1805 erholdt han St. Gorgs-Ordenen, tilligemed Generalerne Doctorow, Miloradowitich og Tschaplitz, der i nuværende kommanderer særskildte Korpser. J Feldttoget 1807 blev Witteensteen Chef for et Husartram. og erholdte efter Freden et Regiment Garde=Husarer til Belønning. Medens Feldttoget i Finland havde han den Ulykke, ved et fald at brække sin Arm. Som Vice-Gouverneur i Riga samlede hen hiint Korps, hvormed han ved Polotsk og siden ved Bertzina varede mod de Franske, Med store Militair=Talenter forener han Jndsigter i flere videnskabelige Fag. En Søster af ham er gift med Greve v. Keller, fordum preusisk Minister ved det keiserl. russiske Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
J Kuhla havde en Krokone 5 franske Generaler i Qvarteer. Med disses Tienere maatte hun kiævles og drages om sin Eiendom. Forbittret herover sprang en af Generalerne med dragen Sabel ud i Kiøkkenet og raaber til hende: "Hold Mund, Qvinde!" Konen blotter sit Bryst og raaber: "stød til Hr. General! Det rammer en Moder til otte Børn." Generalen bevægedes, de bragte hende et Glas Viin og et Stykke Kage fra sit eget Bord, og skaffede hende Frid. Konen var siden saa overtydet om, at denne General maa have været Keiser Napoleon selv, at det inderlig fortrød hende, ikke at have udbedet sig en Naade. Da men spurgte hende, hvilken Naade hun da vilde have udbedet sig, svarede hun: "Tilladelse at skienke Bamberger Øl, thi det har den tykke Kromand lige over for ganske allene Lov til."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Jmellem Lord=Majoren eller Borgemesteren i London, og Overdommeren i Engelland er der nyeligen opstaaet en Strid ongaaende deres Rang. Den første er bleven tilkiendt Fortangen. Ved denne Leilighed erindres man om en lignende Striid, som engang reiste sig mellem en dansk Borgmester og en dansk Præst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Borgmesteren beklagede sig i den Anledning hos Kong Kristian den Fierde. Kongen svarede: at der var ligesaastor Forskiel imellem Mester bog og Mester for, som imellem en Tønde Sild og en Sildetønde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Da for nogen Tid siden en engelsk Gesandt havde Audients hos Kongen af Loongo paa Kysten af Afrika, modtoges han af denne siddende paa en omvendt Tønde under et Træe. Han var saa pialtet paaklædt, at Gesandten maatte give ham sit Lommetørklæde for at bedække sig mid. Nogle af hans Store stode ærefrygtefulde omkring ham; under Audientsen røgede han Tobak og spurgte Gesandten, om hans Konge ogsaa var faa stor som han. Da Gesandten havde skildret ham sin Konges Magt, svarede han: Hjeg er Nationernes Konge, og Gud i Himlen er kun saameget (her gjorde han et Spand med Haanden) større end jeg." Strax faldt hans Folk ned mod Jorden, kyssede den og raabte: "Gud opholde Jordens Behersker, Kongen af Lange!" En tydsk Skrædersvind havde hørt, førend han komtil Kiøbenhavn, at der, efter de danske Love, betaltes 10 Rigsdaler for en Øresigen. Han var bleven sin Vert 4 Rdlr. skyldig, og da denne fordrede dem betalt, sagde Skræderen paa Tydsk: "Giv mig en Øresigen, Hr. Vext, og 6 Rdlr. til, saa er vort Mellemværende afgjort, Ved et Hombrebord i et offentlig Selskab trængte sig et Menneske frim som Tilskuer, der havde en overordentlig lang fremstaaende Næse. En af de Spillende, over hvis Skuldre denne Fremmede vedblev at lige i Kortene, fandt dette ubehageligt, og for at blive af med denne besværlige Naboe, tog han sit Lommetørklæde opaf Lommen og gav sig, som i Adspredelse, til at snyde den over hans Skuldre fremragende fremmede langt Næse. "Ak! om Forladelse, raabte han da denne for forskrækket tilbage, jeg sad saaman i Tanker, og troede det var min egen Næse!"Et Par Bønder trættedes med hinanden om, hvod der smaatte bedst Omsider sagde den ene: Han tjorde at et Kys af hans Grethe var det fødeste af Alt i Verden. Paa det Lav, raabte den Anden: saa har du nok aldrig smagt - Svinetryner, ubekosteligt Vox.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
J Foraaret samlet man af de mange kunstige Blomster som roxe paa Poppeltræerne. Disse stamper man først, bløder dem derpaa i kogende Vand. Naar de ere fuldkommen bløde, kommer man dem i Poser og presse dem i Haandpresse. Ved Presningen udflyder en Materie, som naar den er afkiølet seer guul ud, og er blød et føle paa ligesom nyelig størknet Vox. Lidt efter lidt gaaer Kuløren over til et smudsig Graat. Denne Materie brænder meget godt naar man støber Lys deraf, og udbreder tillige en behagelig Lugt. Poppelen er altsaa et europæisk Voxtræe. Fattige Folk, Børn og endre, som ville fortiene sig noget, kunne i Poppiltræets Blomstringstid, forskaffe sig en ikke ubetydelig Jndtægt ved at samle Blomsterne - og formuende Folk kunde med en ringe Bekostning anskaffe sig en Materie der betydelig kunde formindske Talglysenes Dyrhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Befordringer i Aarhuus Stift. Under 7de Mai er Cand. Theol. F. Hobe udnævnt til personel Kapellan hos Amtsprovsten for Hasse, Ring, Sabroe, Vesterlisberg, Framlew, Giern og Hids Herreder; - Cand. Theol. J. J. Laurberg, ligeledes hos Amtsprovsten for Nim, Hielmslev, Thyrsting, Voer og Hads Herreder. - Cand. Theol. H. C. Aschanius, ligeledes hos Amtsprovsten for Størring, Gierrild, Onsild, Nørrehald. Galthen og Østerliisberg Herreder. - Under 12te er Prøveprucocator A. Hermandsen udnævnt til Procurator ved Landsoverretten samt ved Underretterne i Ribe og Aarhuus Stifter. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Proprietair Lemier til Caløe udnævnt til virkelig Kammerraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Telegraf-Efterretninger. Den 25de Maj signaleredes fra Skagen: To fiendtlige Brigger og 2 Koffardieskibe sees nordlig. Den 26de En fiendtlig Brig og 3 Koffardieskibe ere passerede Skagen ind af Kattegattet. En fiendtlig Brig sees mellem Fladstrand og Skagen. Den 28de, fra Fyrbakken: Jgaar Efterm. Kl. 8 passerede 2 fiendtlige Brigger og 12 Koffardieskibe Skagen, gaaende ind af Kattegattet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Den 29de: J Efterm. Kl. 4 sees 2 fiendtlige Brigger, og en Kutter nordlig. Den 30te, fra KiøbmandshøienEn fiendtlig Brig og en Kutter krydse imellem Fladstrand og Skagens Pynt. Den 31te, fra Hirsholmen: En fiendtlig Brig imellem Fladstrand og Skagens Pynt har udsadt Barkasser og taget et Koffardieskib, fra Kiøbmandshøien: de sidst derfra signalerede Seilere ere udaf Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Bekiendtgiørelser. Enhver her i Byen, uden Undtagelse, som paa for lere eller længere Tid modtager nogen Fremmede, der ikke netop er boesiddende her i Egnen, i sit Huus, liver gientaget herved erindret om at tilholde slige Feisende personlig med deres Passer, uden Ophold, og om de arkomme sildig om Aftenen eller Nukken, de strax den paafølgende Morgen at fremstille sig, saaret for den Høistkommanderende her paa Stedet, som for undertegnede Politiemester. Huus Verterne som de giøres ansvarlig, maa i Forsømmelses Tilfælde vente sig tiltalt og alvorlig straffet. Aarhuus Pelitiekammer, den 2den Juni 1813. J. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Ved Aabningen af det paa Dødsdagen den 30te April sidst, efter Jens Laursens Enke, Maren Knudsdatter, her i Byen forseglede Boe, er det bleven anmeldt at hun har efterladt sig følgende Arvinger: 1) En Broder, Peder Knudsen Vognmand her i Byen, død og efterladt sig: a) en Datter Kiersten, gift med Knud Brastrup i Mariager; b) en dito, Ane Margrete, gift med Christen Hald i Kiøbenhavn, og e) en dito, Marie Katrine, ugift, opholdende sig her i Byen. 2) En dito, Jens Knudsen, Vognmand her i Byen, død og efterladt sig: a) en Søn Knud Jensen, opholdende sig her i Byen, og b) en Datter Maren Jensdatter, gift med Brændeviinsbrænder Ole Knudsen ibid. 3) En Søster, Margrete Knudsdatter, som skal have været gift med Skoemager Sismann her i Byen; men er død og har efterladt sig: a) en Søn Poul Christophersen, boesadt som Skomager i Aarhuus, og b) en Datter, Mette Kierstine, som skal være gift med en Spækhøker i Kiøbenhavn, men hvis Navn ikke videt. 4) En dito, Ane Knudsdatter, som skal have været gift med en Mand, ved Navn Ambrosius her i Byen, men er død og har efterladt sig: a) en Datter, Kirsten Ambrosiusdatter, gift med Mikkel Bierring, Tømmermand her i Byen, og b) en dito, Bodil Kirstine, som har været gift med Tømmermester Aabye her i Byen, men er død og har efterladt sig en Søn Ambroflus Aabye. Hvilke, og om flere maatte være til, herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldes at legitimere deres Arveret, for undertegnede Skifteforvaltere, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Med samme Varsel indkaldes ogsaa alle de, som i navnlig Maade maatte have noget i Stervboet at fordre, for os at godtgiøre saadant, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers Raadstue, den 2den Juni 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Et sølvbeslagen Meerskumspibehoved med lang Rør, er tabt imellem Middelgadesport og Egaaebroe; hvem som har funden samme, vilde levere den til Jens i Kiersgaard, som betaler en god Douceur. En gl. fiirkantet Kobberkiedel, 4 1/2 Qvart, lang og 3 Qvart. breed, er bortkommen fra Hatte, Fabriken i Aarhuus. For Tilveiebringelsen loves 50 Rdlr. d. Ci Douceur af J. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Da der udi min Gaard under Dags Dato er bortstiaalet fra en Bonde, 2de hvide Vadmels Hestedækkener med røde Skriber, saa advares Vedkommende, som bekiendt Mand, strax at tilbagelevere dem herudi min Gaard, saafremt hans Navn ikke offentlig skal vorde bekiendtgjort i Aarhuus Avis. Aarhuus, den 5te Juni 1813. Hans Kold. Straahatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Hvor behageligt det end er mig at see Straahattene af min Fabrik fortrinlig yndet og søgt, og hvor gierne jeg end vilde opfylde Enhvers Forlangende, er jeg dog nødt til, for ikke alt for meget at skuffe nogens Forventning, at frabede mig flere Bestillinger af Straahatte indtil 1ste August næstkommende, da der er bestilt Stykviis flere Hatte end Fabrikken kan forfærdige i de første 2 a 3 Maaneder. Frysenborg, den 27de Mai 1813. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
En liden Reisekuffert ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Fra Pressen er udkommen: Fortsættelse (eller 2den Deel) af Materialier til de umiddelbare Forstandsovelser, udgivet til Brug i Skolerne af Translateur A. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Da det i disse Tider er saa saare vanskeligt at paatage sig Forlag af Bøger, siden baade Papiir og Tryknings omkostninger (skiøndt Bøger just ikke betales i Forhold til alle øvrige Ting) ere tegne til saa høie Priser, saa erkyndigede jeg mig først hos adskillige i Underviisningsfaaet berømte Mænd, saasom en Plum, en Vedel o. fl., om de troede nærværende Skrivt hensigtspassende til Uugdommens elementare Underviisning. Disse opmantrede mig ei allene paa det stærkeste til dets Udgivelse, men anbefalede det tillige som fortrinlig brugbart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Da nu dr. Jørgensen i Forerindringen omstændelig har berørt saavel Bogens Hensigt som dens Brug, samt Nytten der af dette Slags Underviisning kan forventes, saa vil jeg, som Forlægger, blot tilføie, at der forhaabentlig er viist, saavel Lærere som Opdragere og Forældre, en ræsentlig Tieneste ved at en saa nyttig Samling af Materialier til umiddelbare Forstandsovelser, den vi hidtil have savnet i vor Skoleliteratur, kommer for Lyset. Lærere givet herved Anledning til paa en for Børnene ligesaa let som behagelig Maade gradviis at vække deres Opmærksomhed og forøge deres Eftertanke, berige deres Sprog og berigtige deres Udtale, udvikle deres Tænkem 14de og skierpe deres Dom nekraft, og derved tillig overhovedet at bibringe dem et Forraad af videværdig- og nyttige Ting, hvorved deres fremtidige Underviisning baade grundfælles og lettes. De svart herved baade Ti og Møie med selv at samle og nedskrive første Delen af hvad de paa denne Maade agte at giennemgaae med deres Børn; og de Lærere, som hidtil ikke have kiendt denne Læremaade, og dog ogsaa ønske at gavne deres Ungdom med de saa saare nyttige Forstanddrøvelser, finde her er allene Materialier dertil, men og Maaden at bruge den paa. Ogsaa Forældre, der føle det som Glæde og Pligt, stundom selv at afgive sig med deres Børn Under viisning og Opdragelse, finde her Anledning til mar, nyttig Samtale med dem. Ved at opgive Børnene den Gienstand, der næst Gang skal giennemgaaes, findes her for disse Anlednintil, paa egen Haand i deres Fritimer at forherede sig med nyttige Tanker og Undersøgelser, hvorved de lettere bevagres fra Lediggang og dens fordærvelige Følger. Alleredtidlig kan man saaledes beskjæftige den Unges Opmærksomhed og Eftertanke, og uformærkt føre ham giennem de høiere Grader af Forstandtøvelserne eller til at udgrundTingenes Aarsager og Virkninger, at forbinde tydelige og bestemte Begreber ved forekommende Ord og Udtryk samt ordne disse paa enhver rigtig Maade, og derved end ydermere forberedes til at fælde rigtige Domme, som og af disse at udlede rigtige Følgeslutninger. Første Deel af disse Forstandsøvelser, som indeholde, Tingenes Benævnelse, Dele, Egenskaber, Nytte og Brug, Oprindelse, Lighed og Ulighed, koster indb. 2 Mk. 8 s. Rbd. Anden Deel, eller de høiere Grader af Forstandtøveler, saasom Aarsag og Virkning samt Hensigt og Middelse enkelte af de meest forekommende Begreders Udvikling, Øvelse i at klassificere Begreber, Domme og Slutninger koster indbunden 2 Mk. 4 s. Rbpenge. Samlede i eet Bind koste de indb. 4 Mk. 8 s. Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Skrivtet faaes i Kiøbenhavn hos Hr. Hofboghandlers, Schubothe paa Børsen Nr. 5, og mine sædvanlige Bogkommissionærer i Provindserne, samt her paa Adressekontoiret hos Odense, den 1 Februar 1813. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Fra mit Officin er udkommet: Beli ona. Et Tidsskrivt til Kundskab om den nyeste Tids Krige og Krigende. Udgivet af Jens Kragh Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-05
Første Hefte. Dette særdeles interessant: Skrivt, hvis Fortsættelse snarest muligt skal følge, faaes indheftet i smukt Omslafor 2 Mk. 8 s. Rbd. i enhver Boghandling, saavelsom der i Aarhuus hos A. F. Eimus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspædent.)J Forbindelse med hiin d. 20de Mai od Bautzen. tilkiempede Seier, har Keiser Napolion allerede gien den 21de leveret et andet formeligt Slag ved Hochkirchen, hvis følger skal have været saa fuld somne, at det endog henregnes til en af demest udmærkede Seire som Han har vundet. (Hochiirchen ligger en Miilsvel fra Bautzen, og var allerede iforveien besømt ved et Slag som Østerrigerne i Aaret 1758 vande hver Friederich den Anden). - Keiser Napoleons Hovedqvarteer var den 27de i Liegnitz (i Schlesien).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Dagen efter Slaget ved Lüten udstædte Keiseren, følgende Proklamation til Armeen: Soldater. Jeg er tilfreds med Eder! J have opfyldt mine Forventninger J have erstattet alt ved eders gode Villie og ved eders Tapperhed. J have i hiint mindeværdige Slag den 2den Mai slaget den russisk preusiske Armee, anført af Keiseren af Rusland og Kongen af Preusen, og bragt den i Deroute. J have føiet en nye Glands til mine Ørnes Navnkundighed. J have viist hvad Franskmænd formaaer at udrette. Slaget ved Lützen vil vorde hævet over Slagene ved Austerlitz, Jena, Friedland og Moskwa. J det sidste Feldttog fandt Fienden blot en Tilflugt mod vore Vaaben, i det han fulgte sine barbariske Forfædres vilde Methode. Sværme af Tartarer opbrændte hans Landsbyer, hans Stæder, ja selv det hellige Moskau. - Efterat Keiseren herpaa havde kundgjort sine Soldater deres Fiendes nuværende Plan og Hensigt, erklærede han: "At de paa en Dag havde gjort samme til Skamme, og gjort sig fortient til Jtaliens, Frankriges og Tydsklands Tak!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Vicekongen af Jtalien er med et følge af adskillige Generaler indtruffen d. 18de Mai i Malland. -Et nyt 15,000 Mand stærkt italiensk Troppekorps er allerede passeret giennem Bairen for at støde til den store franske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Over Tildragelserne i Dresden siden Russernes Afmarsch derfra, leverer tydske Blade følgende omstændelige Beretning: "Da de russiske og preusiske Tropper havde iværksat deres Tilbagetog, deels over den Dresdner Steenbroe og deels over en ovenfor Staden over Elben slagen Skibbroe, forlode ogsaa begge Monarkerne, Keiser Alexander og Kongen af Preusen uopholdeligen Staden. Under Broen havde man anbragt Høe og Straae, som man strax efter hines Overgang satte i Brand. Faa Timer efter rykkede de første franske Tropper ind i Dresden. Brændende drev Skiborden ned af Elben henimod Steenbroen, hvor den aldeles opbrændte og frembød et ligesaa frygteligt som paafaldende Skuespil. Efter at Keiser Napoleon ved Porten havde modtaget den ham fra Magistraten imodegaaende Deputotion, og holdt sit høitidelige Indtog, foretog han, forinden han traadte af i Slottet, langs med Elben nedenfor Staden en Rekognosering. Da Keiseren den næste Dags Morgen lod slaae en Broe ved Priisnitz, kom det til en heftig Fægtning. Endeligen maatte Russerne aldeles forlade Neustadt og Elbbredden. Fra Daggrye den 11te indtil langt ud paa Natten defilerede nu det franske Cavallerie, Jnfanterie og Artillerie over. Keiseren var selv nærværende derved indtil Kl. 8 om Aftenen. - Næste Dag skedte Hs. Maj. Kongen af Sachsens høitidelige Tilbagekomst til sin Residents. J Spidsen af sin Garde modtog Keiseren ham uden for PirnaaPorten. Disse tvende Monarkers første Samtale under aaben Himmel var høist rørende. Keiseren omfavnede ømt Kongen af Sachsen, der ikke kunde undertrykke sin Bevægelse. Begge Souperainerne holdt deres Jndtog til Hest. Da Stadens Borgmester vilde rette sin Tale til Kongen, tilkiendegav denne ham, i det han viste paa Keiseren, at Hovedstadens Taknemmelighedsfølelser tilkom ham som dens Frelser. Omtrent 6000 Mand Cavallerie rede foran begge Monarkerne. Dem fulgte flere Marskalker, mange Generaler og Officerer at den franske Armee med Vicekongen af Jtalien i Spidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Den Keiserlige Gardes Jnfanterie paraderede i Gaderne og paa Torvenne stode hele Regimenter opstilte i Slagorden med vaiende Ørne. - Grev v. Einstedel er af Kongen af Sachsen bleven valgt til Minister for de udenlandske Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Hamborg, hvis Korrespondent endnu den 29de Mai bebudede et kraftiet forsvar, ja Angribsplanet, og spottende anmærkede, at Vandet, som for endeel har oversvømmet Øen Wilhelmborg, ikke er de Franskes Element, at de svenske Officerer ere de meest dannede i Europa, o. s. v., var som sidstmeldt allerede den 30te i de Franskes Hænder. De nærmere Omstændigheder ved dens Besættelse af franske Tropper ere følgende: Den 26de Maj forlode de Svenske Staden, og den 28de til lige det 2 Mile derfra liggende Berg dorf, kuns General v. Boyen blev med sin Stab tilbage i Hamborg. Jmidlertid bleve Forsvartanstalterne en nu megen Jver fortsatte af den russiske General v. Tittenborn, og de ved Portene opkastede forskandsninger næsten færdige, ogsaa bleve Kanonerne kiørte derop. Sit Hovedqvarteer havde han imidlertid forlagt til Grændsen af det danske Amt Reindeck. Natten imellem den 28de og 29de bemægtede Franskmændene sig Ochsenwerder, der kun ved en smal Arm af Elben skilles fra det faste Land Herpaa fulgte samme Nat en ny heftig Kanonade paa Staden, der vedvarede fra Kl. 2 1/2 til henimod Kl. 4. Mange Haubitsgranater faldt paa Gaderne, der vel ikke antændt, men dog ingen ubetydelig Skade anrettede, og fra russisk Side endnu besvaredes temmelig levende. -