JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Undertegnede, der har etableret sig som Maler i Fredericia, modtager Bestillinger paa alt, saavel simpelt, som Decorations-Arbeide, alle Sorter Forgylder og Laqueer-Arbeide, samt malede Rullegardiner med smukke bekjendte Prospecter, saavel i Couleurer som Tuschmaneer, samt alt andet til Malersaget henhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
En duelig Malersvend kan strax erholde Arbeide. J. F. Wogelius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
En Student med bedste Caracteer til sine Examiner, og som for sin Flid og Duelighed i at undervise kan fremlægge de meest tilfredsstillende Anbefalinger, ønsker sig en Huuslærerplads. Man behager i frankerede Breve at henvende sig til Hr. L. Michelsen i Aarhuus eller til Hr. R. Friederichsen i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
En Dreng af god Opdragelse og Udvortes, og i Besiddelse af de almindelige Skolekundskaber, kan strax eller til November blive antaget hos en Manufacturhandler. Billet, mk. P., bedes aflagt paa Adressekontoiret i Aarhuus eller Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Et Armbaand er tabt igaar paa Veien fra Aarhuus over Skandsen til Marselisborg, for hvis Tilveiebringelse loves en passende Douceur. Finderen bedes aflevere det paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Nye Fortællinger af Forfatteren til en HverdagsHistorie, 2det Bind, 9 Mk. Tydsk Grammatik til Brug for lærde Skoler, af C. Julin=Fabricius, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Hermed et Følgeblad Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqulst. Følge-Blad, til Stiftstidende. Aarhuus No. Fredagen den 11 September 1835. Niels Mortensens Besværinger gjendrevne. (Slutning.)"Man kastede mig derhos den ene Proces efter den Anden paa Halsen, for at ruinere mig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Det er aldeles vist, at Niels Mortensen siden 1813 har havt syv Processer, som af Godseieren ere anlagte mod ham ved Hjemtinget, men disse kunne da paa ingen Maade siges at være kastede ham paa Halsen; det er ham selv, som har paaført sig dem. Vi ville kaste et Øie paa disse Sager: 1. J Februar 1833 saggav Godseieren N.M. for Afgiftsrestancer af Beløb 215 Rbd. denne Sag forundtes ham beneficium paupertatis og fri Prokurator, og Sagen blev - skjøndt den var en aldeles reen og klar Gjældsag - ved under den at optage, hvad der allerede forhen var drøftet og afgjort saaledes vidtløftiggjort, at den først blev paakiendt i September 1833. Ved Dommen blev N. M. naturligviis tilpligtet til at betale Beløbet. Han appellerede den til Overretten, hvor han, skjøndt han procederer for egen Regning - hans Ansøgning om Beneficium i anden Jnstants blev ikke bevilget – og, saavidt vides, selv møder i Overretten, har uddraget Sagen saaledes, at den endnu ikke der er paakiendt. 2. J August 1833 blev af Kjærups Eier anhængiggjort en Sag mod Niels Mortensen, fordi denne foretog ulovlig Tørveskiæring. Uden at ændse den i det ovenomtalte Forlig af ham selv vedtagne Jndskrænkning, udebliver han, naar han kaldes til at modtage Udviisning, og skjærer raskvæk, hvor han faaer Jndfald. Endogsaa efter at denne Sag var anhængiggjort i Efteraaret 1833, lod han saaledes skjære Tørv, ene paa Trods, og paa en Tid, da det ikke var sandsynligt, at den skaarne Tørv kunde komme Nogen til Nytte. Dom afgaves ved Herredsretten i December f. A. N. Mortensen, idømtes en Mulkt af 5 Rbd., samt tilpligtedes at give Skadeserstatning. Ogsaa denne Dom appellerede han til Overretten, hvor Sagen endnu staaer upaa kjendt. Hans Ansøgning om Beneficium blev afslaaet. 3. J Mai 1834 søgtes N. M. af Kjærups Eier i Anledning af nogle resterende Afgifter og forældede Skatter ialt til Beløb 179 Rbd., hvorhos han tillige saggaves til at have sit Fæste forbrudt. J denne Sag var beskikket et Forsvar forden Saggivne, nemlig Prokurator Baadh i Slagelse. Niels Mortensen vilde imidlertid ei alene ikke henvende sig til sin beskikkede Sagfører, men han afgav endog i Retten Erklæring om, at han aldeles ikke vilde have hans Jndblandelse i Sagen. J Septbr. f. A. faldt Dommen ved Herredsretten, og selvfølgelig er N. M. ved Samme. tilpligtet at have sit Fæste forbudt, samt at betale Beløbet og Sagens Omkostninger. Denne Sag har han indanket for Overretten, hvor den endnu staaer. 4. J August 1834 saggaves Niels Mortensen af Kjærups Eier for igjen ei at have villet holde sig den foretagne Tørvendviisning efterrettelig, og for derimod at have skaaret Tørv uden Udviisning, samt for at have udgivet en i Beenløse kundgjort Bekjendtgjørelse, hvorved han averterede Tørveskjær til Salg, med Tilføiende, at Godseieren Jntet havde at byde over hans Tørvemose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
J denne Sag, ligesom i den Forrige, har Niels Mortensen mødt selv. Dom faldt i Novbr. f. A.;N. M. idømtes en Mulkt af 10 Rbd., samt tilpligtedes at give Skadeserstatning. Underretsdommen er exeqveret. 5. J October 1834 har Forvalter Werner, deels paa egne, deels paa Godseierens Vegne, saa søgt Niels Mortensen, fordi Denne, i et til Amtet indgivet Andrag, har fremført fornærmelige Udladelser, saasom, at Man har frataget ham over 30 Tdr. Land, at han har maattet betale ulovlige Skatter, og at der er indgivet usandfærdige Restancellister, hvorefter Udpantning er foretaget hos ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
J Januar 1835 faldt Dommen ved Herredsretten; Niels Mortensen idømtes en Mulkt af 10 Rbd. 6. J to Klager til Forligelseskommissionen, havde Niels Mortensen yttret, at Godseieren, havde overtraadt Kongens Lov og Anordninger og gjort sig skyldig i uretfærdige og skjændige Handlinger. Paa Grund af disse Jnjurier har af Kjærups Eier i Aaret 1833 været anlagt Sag imod N. M. J December f. A. ere hine Udtryk ved Dom mortificerede og N. M. anseet med en Mulkt, af 5 Rbd. Sølv til Amtsfattigkassen. Dommen er ved Execution fuldbyrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
7. Jaar har atter været anlagt Sag mod Niels Mortensen for Restancer 175 Rbd., Fæld paa Gaard, Besætning o. s. v. Under 17de Juni er han dømt til at betale Kravet og at have sit Fæste forbrudt. Han har ikke appelleret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Foruden disse syv Sager, hvori Niels Mortensen er Sagvolder, har Denne Selv anhængiggjort en Sag mod Kjærups Eier, hvori han sigter Denne for at have forurettet ham ved JordsFratagelse, ved hans Tørvemoses Behandling m. m., for hvilke Forurettelser han fordrer en Erstatning af 1600 Rbd. Ved Dom er Godseieren frifunden og N. Mortensen tilpligtet at udrede Omkostningerne. "For fuldkommen at ruinere mig, begyndte Man strax paa at ompløie min Sæd, saaledes ompløiede Man t. Ex. et Stykke Jord paa 7 Tdr. Land, der var besaaet med Rapsæd og stod i den frodigste Væxt, og som i det mindste vilde have afgivet 70 a 80 Tdr. Rapsæd, der, beregnede til dennes Priis, 13 a 14 Rbd. Tønden, udgjør intet Mindre end 1 a 11 Rbdlr. Paa lignende Maade lagte Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Man at ruinere mine andre Jorder, saasom ved at nedpløie 10 Tdr. Land, der vare besaaede med Rug."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Ligesom Rapsprisen er overdreven, saa maa og bemærkes, at der hverken skal have været nogen Raps, eller Jorden have været saaledes behandlet, at Raps kunde trives; Rugen var nogen selvsaaet utjenlig Rug, som Godseieren ompløide, for at saae Byg istedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Jndsendt. Enhver Landmand, der hører eller læser om den Ulykke, som Hagelen har tilføiet Mange af vore Landsmænd i Fyen, vil vist nære det Ønske, at ogsaa hertillands, som i Preussen, Mecklenburg og Holsteen o. fl. St. var en Jndretning, hvorved Landmanden kunde sikkres mod Tab i slige ulykkelige Tilfælde. Jndsenderen af dette troer, at det kuns behøver at bringes paa Bane, for at bevæge Landmænd af Jndflydelse og anseet Navn, til at interessere sig for Stiftelsen af et Assurance-Compagnie imod Hagelskabe, og tillader sig at bringe nogle Fundations-Puncter i Forslag, hvis Berigtigelse og Fuldstændiggjørelse han overlader til Andres bedre Jndsigt. Endskjøndt det ikke er at nægte, at Assurance-Compagnier desto bedre ballancere, jo større deres Virkekreds er, saa synes det dog Jndsenderen fremfor Alt nødvendigt, for at lette Stiftelsen af en saadan Jndretning, at ethvert Amt i Jylland foreløbig danner et eget for sig bestaaende Selskab; dernæst maatte hver Landmand, der interesserer sig for Sagen og troer, at kunde virke til at grunde Jndretningen, melde sig som Jnteressent i Samme, til hvilken Ende nogle Landmænd, efter Aftale med hinanden, ved en offentlig Bekjendtgjørelse, kunde bestemme Tid og Sted, da og hvor en Forsamling i denne Anledning maatte finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
J denne Forsamling kunde man da aftale Hoved-Fundationspuncterne, og vælge nogle indsigtsfulde Mænd af Forsamlingen, der skulde udarbeide Planen til Indretningen, og i en anden Forsamling af alle Jnteressenter, forelægge den til nærmere Bedømmelse og Antagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Til Grund for Planen hører, efter Jndsenderens uforgribelig Mening: 1) At enhver Jnteressent aarligen forsikrer sin forestaaende Høst. 2) At han forpligter sig til at laane Jndretningen en bestemt, moderat Sum, ifald en Skadeserstatning maatte finde Sted, forinden en tilstrækkelig Fond var dannet ved indkomne Præmier. 3) At fire eller fem solide Mænd af Jnteressentskabet vag tes til Directeurer, af hvilke skifteviis En maatte paatage sig at føre General-Regnskabet, og de Andre at modtage Anmeldelser og Præmier i deres Kreds. Hvert Aar maatte da en Directeur afgaae, og en Anden vælges i hans Sted. 4) At de som Præmier indkomne Penge kun skulde sættes paa Renter i Sparekasserne, hos Communerne eller hos Regjeringen. 5) At Præmierne sættes saa lavt som muligt, for Rapssæd, maaskee een Procent, for Korn en halv Procent. Naar der da ikke i de første Aar blev betydelig Skade at erstatte, kunde derved snart samles en passende Fond, der vilde være tilstrækkelig til at erstatte de Tab, der ved Hagelen, med Guds Hielp ikke ofte og kuns strøgviis vilde finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-11
Det vilde glæde Jndsenderen, om disse Linier maatte opnaae deres Øimed, og give Anledning til en nyttig Indretning i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
No 146. den 121 September. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst, Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Blandinger. Den persiske Schah har forherliget sin Thronbestigelse med en Retfærdshandling, der har vakt den meest levende Glæde i hele Persien, og betragtes af Folket som et Forbud paa bedre Dage. Kaimakanen eller Premier=Ministeren, der blev almindelig frygtet og afskyet for sin Grusomhed og Rovbegierlighed, er gandske uventet, paa Schahens Befaling, bleven fængslet, dømt til at døe Hungersdøden, og Døren til hans Fængsel tilmuret. Hans Børn, Slægtninge, Tilhængere og Tienere ere ligeledes fængslede og deres Formue konfiskeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Foruden Leiren ved Kalisch er i Schlesien endnu to preussiske Leire. Den ene ved Bjerget, obten, ved hvis Fod ligger en Landsby ved Navn BeilauPaa dennes Mark er opslaaet Telte og Hytter for omtrent 10,000 Md., og i en Halvkreds rundt om dis se er indqvarteret 30,000 Mand. J en Afstand af 6 Mile fra hiint Bjerg ligger Staden Liegnitz, hvor det 5te Armeecorps er opstillet paa lignende Maade. Efter endt Mønstring vil disse tvende Korps maneuvrere imod hinanden, forestillende fjendtlige Armeer, og da 60,000 Md. ere her forsamlede og i Virksomhed, kan man ikke kalde dette et blot Forspil til Troppe samlingen ved Kalisch, men rettere sammes første Act.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Det projecterede Giftermaal imellem Prindsen af Carignan og Dronningen af Portugal skal igien være opgivet, fordi han, som opdraget i Paris, har indfuget antiebrittiske Meninger, og derfor torde blive anseet af Engelland med mindre gunstige Øine, Ministrene skulle allerede have foreslaaet en ny Candidat i en Prinds af Sachsen-Coburg, 19 Aar gl., Ne ven af den belgiske Kong Leopold og Hertuginden af Kent. Med Hensyn til Religionsbekjendelsen skal her Jntet være iveien, da han allerede er traadt over til Katholicismen. (Dette er et sin qua non hos Enhver der beiler til Dronningens Haand, og det saameget mere, da Dronningen ikke besidder eet protestantisk Kirkesogn i alle sine Lande, og ikke har en eneste protestantisk Undersaat, og heller ikke besidder en saa overordentlig Popularitet, at hun kan tænke paa at give sin Haand til en Kjætter, selv om hans Tænkemaade var ligesaa liberal som hendes. En Minister yttrede nylig, at Præster og Folk udentvivl vilde levende brænde det Ministerium, der foreslog Dronningen en Protestant til Gemal.)J Viksbourg var i den senere Tid indrettet et Spillehuus, hvori mange unge Mennesker forførtes. Jndvaanerne forenede sig, og opfordrede Spillerne til at forlade Staden, samt lod dem vide, at Fragten for dem paa et Dampskib allerede var betalt. Men det vilde de ikke, og da Folket søgte at trænge ind i Huset, skjød de ud af Vinduerne, hvorved en Borger dræbtes og flere saaredes. Nu blev Huset stormet, og det rasende Folk hængte uden videre Proces Verten, en Marqveur, og 2 andre Personer. Tolv til femten Andre reddede sig ved Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
J en af de nordamerikanske Fristater er den Bill (Lov) gaaet igjennem, at Pebersvendene paa visse Aar skulle bidrage til de gamle Jomfruers Underholdning. Jmidlertid bliver dog hver den erklæret skattefrie som kan bevise, at han har faaet fem Kurve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Tørken er saa almindelig i Europa og saa stor, at den østerrigske Keiser lader dagligen Hofvogne kjøre Vand til Forstæderne omkring Wien, hvor der især hersker Vandmangel. Fra London meldes, at man sælger Vand spandeviis i Chichester, og at Kreaturene omkomme paa Marken af Tørst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
J Paris dandser for Tiden en akrobatisk Kunstner som er langt større end Niemeczer, nemlig den Elephant, som i Circus des Boulevards ballancerer paa et Ankertoug, der er spændt 12 Fod høit, over Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Kongen af Engelland har sendt Keiseren af Østerrig 50 Jagthunde, som i denne Tid have marscheret gjennem Rhinegnene, ikke bundne, men Alle følgende bagefter en Fører tilhest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Den bekjendte Banquier Aguado har kjøbt det skjønne Viinbjerg Chateau-Margot ved Bordeaux for 1,500,000 Fr. Chateau-Lafitte eies ligeledes for Tiden af en Udlænding ved Navn Johnston. Under en stærkbesøgt Maskerade i Aachen den 25de August styrtede Orchestret med alle deri værende Musici ned paa det underneden anbragte Skjænkebord, og anrettede, som man kan forestille sig, en skrækkelig Masatre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Rolighedsforstyrrerne i Berlin ere blevne tugtede meget strængt. Een er bleven dømt til 10 Aars, og endeel Andre til 8, 4 og Laars Tugthuusstraf. En stor Deel ere blevne forporligt straffede og derpaa frigivne. Professor Fr. Mars, bekjendt som Kobberstikken. og Landkorttegner, var falden som et Offer for Opløbet i Berlin. Han gik hjem fra et Venneselskab, og blev underveis overfaldet af endeel, sandsynligviis beskjænkede Dragoner, der med et Sabelhug i Hovede og to Stik igjennem Bryst og Skuldre, strakte ham til Jorden. Han efterlader sig Kone og 7 Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Den preussiske Prinds August har i denne Tid sluttet et morganatisk Ægteskab med en delig og særdeles aandrig 18aarig Polakinde, Frøken von O. Jfølge flere Astronomers Observationer sees den for nærværende Tid, gjennem gode Kikkerter, i Solens Midte, en stor rund mørk Plet, omgivet af en graa Rand; dens Gjennemsnit anslaaes til circa 3000 Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
J Wien er en Bogbinder, med Familie og Folk ialt 13 Personer, bleven forgiftet ved Arsenik i Riismeels=Suppe. Endnu vides ikke, om det er skeet ved Tilfælde, eller forsætligt. Da der strax blev kaldet Lægehjelp, saa haaber man at redde de Flestes Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Til den ostfriesiske Øe Borkum er uden Mand skab inddreven Vraget af en Kuf paa 40 til 50 Læster, indbrændt: dansk Eiendom og Aarstal 1824.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Nu bliver det til Alvor med en Jernbanes Anlæfra Hamborg og Altona til Lübeck. Over 500 af Hamborgs og halvandethundrede af Lübecks anseeteste Jndvaanere have skriftlig forbundne sig til at understøtte dette Værk, hvis Omkostninger anslaaes til 4 Millioner Mk. B. Jernbanens Længde vil i ret Linie blive 8 Mill. Af 32 Grundeiere, hvis Jord Banen vil komme til at gjennemskjære, have de 29 allerede samtykt Planen. Man venter nu Hs. M. Kongen af Danmarks allerhøieste Bevilling til at oprette et Compagnie, bemyndiget til at udstede 15000 Actier, hver til 20 Pd. St. (c. 90 Sp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Den ulykkelige Moder i Altona der nylig saagodt som mistede to Sønner paa eengang, er Enken Ravn. Hendes ældste Søn, som blev ihielstukket med en Kniv af en yngre Broder (13 a 14 Aar gl.) som de sad ved Bordet og spiste, fordi Hiin havde givet Denne en Øresigen for viist Uartighed, var Lærer i Mathematik og Navigation, og havde grundet Haab om snart at faae en for hans Kundskaber og Talenter passende Ansættelse. Han havde siden Major v. Wachenhusens Død en Tidlang i Forening med Dennes Søn redigeret den bekjendte "Tidende for Heste liebhavere", og ofte har man i de holsteenske Blade læst mangen fortrinlig Artikel af ham om hippolitiske Gjenstande. Han var 27 Aar gl. Den skrækkelige Scene havde virket rystende paa den ulykkelige Moder, hvis Klageskrig forsamlede en Mængde Mennesker udenfor hendes Dør, hvoriblandt en Politibetjent, der strax opsøgte den unge Morder, som havde skjult sig i et Kammer, og endnu havde den ulyksalige Kniv i sin Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
En Skovrider i det Slesvigske, hvis Gaard ligger midt i Skoven, kjøbte i en Landsbye, som ligger en halv Miil derfra, en Gaas tilligemed 12 for kort siden udrugede Gjæslinger. J Almindelighed opholdt disse Dyr sig i Nærheden af Skovridergaarden, hvor der var god Græsgang. Efter omtrent fjorten Dages Forløb, da Gjæslingerne allerede vare voxne noget til, bemærkede Skovrideren en Eftermiddag med Forundring, at de græssede allene, Moderen var borte Man søgte og søgte, men forgiæves. En halv Time efter, medens man endnu stod hos de af deres Moder forladte Gjæslinger, hørte man nogle Gjæs skrække muntert i en Frastand. Man lyttede, Lyden kom nærmere, og det varede ikke længe, inden man saae den savnede Gaas komme anmarscherende i Selskab med en Gasse, hendes gamle Jnklination. Uden videre førte Gaasen ham midt iblandt Gjæslingerne, kjærtegnede disse og syntes ved sine Fagter at ville sige ham: Seer Du, hvor smukt vore Børn ere voxne til! – Gassen blev nu greben, og tilbageleveret Eieren i Landsbyen, af hvem man med Forundring hørte, at Gaasen ved Middagstid havde indfundet sig ved Gaasestien og bortlokket sin fordums Kammerat. Fra den Tid af forløb ingen Dag, at jo Gassen gjorde en Prommenade til Skovridergaarden; mod Aften begav den sig regelmæssigt paa Hjemveien. Mortensaften gjorde en Ende paa disse Sammenkomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
En baiersk Missionair Hufnagel giver i sin til Trykken befordrede Reise=Dagbog følgende komiske Beretning om sit Ophold i Kjøbenhavn: "Man kan ikke nægte, at Kjøbenhavn yder et majestætisk Skue formedelst de mange kneisende Taarne. Et dem kaldes gemeenlig Rotonda, og er et høit rundt Taarn, som er bygget af Træ. Det er meget mærkværdigt, thi det er bygget saaledes, at man ikke har nødig at gaae derop, men kan kjøre af et Slags Sneglevei og til dets høieste Høide, og det endogsaa med Heste og Vogn. Men det er bleven meget ramponeret i Bombardementet 1807. Næst efter denne Rotonda er Kjøbenhavns Museum mærkværdigt, den berømte kongelige Park og Mineralbrond ikke at forglemme. Paa en yndig Høi staaer det kongelige Landslot, mangfoldige me Træer og Buske omgivne Spadseregange slynge sig op til samme. Mange tusinde Kjøbenhavnere forsamle sig daglig om Slottet, for at høre den delige Taffelmusik og see den kongelige Familie. At Danmark er et stakkels Land af ringe Frugtbarhed slutter jeg deraf, at Brød er en stor Sjeldenhed her, og at man i Mangel deraf maa behielpe sig med et Sla sort Tvebak. Sølvpenge findes her slet ikke, men lutter Papirspenge. (Hermed kan sammenlignes, hvad der i et tydsk Skrift: "det reisende Antiquar," berettes om Jsland: "Brænde og Tør findes ikke paa Øen; dette Savn har den forsynlige Moder Natur imidlertid afhjulpet, idet her nemlig findes store Masser af Jis, der er saa gammelt og tørt, at det strax fænger, naar man lægger det til Jlden, og brænder som det bedste Bøgetræ."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Jndsendt. Følgende allerunderdanigste Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen, underskreven af 107 Landmænd i Veile Amt, er nyligen bleven afsendt til sin Bestemmelse: "Med meget Bekymring have undertegnede, Deres Majestæts troe og hengivne Undersaattere, ved sidste Stutteri besigtigelse i Veile erfaret, de Jndskrækninger den Kongl. Stutterie-Direction har foretaget sig med Hensyn til Uddeelingen af 2den og 3die Præmie for Hingster, ligesom med Hensyn til Udstædelsen af Blanketter for Hopper. Jfølge Directionens Ordre er nemlig den Sum som skal uddeeles i Præmier ned sat, og skulde i saa Henseende 2den og 3die Præmie for Hingster inddrages. Ligeledes er paa Blanketterne den Clausel tilføiet: indtil Hs. Majestæt anderledes resolverer. Disse Forandringer maatte være os saa meget mere paafaldende, som vi ikke vide andet, end at Forordningen af 8de Mai 1795 endnu er i fuld Kraft. Vi maae derfor befrygte at istedet for en Forøgelse af Præmierne, der vist var saare ønskelig, Stutterie-Directionen arbeider paa at faae Besigtelserne afskaffede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Væddeløb paa Khvns Bane, Mandagen den 7de September 1835. Dommer: Hs. K. H. Prinds Fr. Ferdinand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Bekjendtgjørelser. De Forældre, eller Værger, som have anmeldt deres Børn eller Nyndlinger til Optagelse i Aarhuus=Cathedralskole, ville behage at møde med disse paa Skolen førstkommende 23de September, Kl. 9 Formiddag, og medbringe de befalede Døbe= og Vaccinationsattester; thi uden disse kan ingen antages i Skolen. Aarhuus, den 12te Septbr. 1835. J. Stougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Formedelst indtrufne Omstændigheder bliver den til den 18de dennes og følgende Dag averterede Auction over det Bjergede fra det ved Thornbye Sogns Strand forliste engelske Barkskib "Royal George ikke iværksat forsaavidt Ladningen, bestaaende af Tjære og Tommer, angaaer, hvorimod Auctionen forøvrigt vil, som averteret, vorde fremmet; hvilket herved bekjendtgjøres. Wenneberg Herreders Contoir i Hjørring, den 10de September 1835. Willemoes, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Tirsdagen den 15de dennes, om Eftermiddagen Klokken 2, lader Sukkerkaagermester Pein formedelst Bortreise herfra Byen ved Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, hvoriblandt et stort Speil i Mahognie=Ramme, 8 massive Mahognie Stole, stoppede med Krølhaar, 1 Birketræes Divan, Kobber= og Messingkjedler, samt andet Kjøkkentøi, med meget mere. Ved samme Auction bortsælges efter Vedkommendes Begjæring et betydeligt Parti fiint fransk Porcellain med forgyldt Kant og Zirater, bestaaende af Kaffe, Chocolade= og Flødekander, Spolskaaler, Sukkerdaaser, Thee og Chocoladekopper, hvilket Alt er til Liebhaveres Eftersyn i dHrr. Ph. H. Ree & Comp. Gaard paa Vestergade her i Byen, hvor Auctionen afholdes. Aarhuus, den 8de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-09-12
Auction. over Besætning og Løsøre paa Rodsteenseie.