Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-09-26
Kiøbenhavn, dend 26 Septembr. v. Min Herre! fra Christiania i Norge haves Breve af 21 Sept., som beret ste at Farten baade paa Frankerige og Portugal var formedelst de udi Søen krydsende Algierer meget usikker, de samme Breve indeholde og hvorledes der i de samme Dage var ankommen fra Lissabon Skibet Pagtens Engel commanderet af Capitain Hechmand, som hafver aflagt en Reise udi 11 Uger, samme Capitain fører og et andet Fartøyg med sig, hiemhørende udi omrørte Christiania kaldet Hav-Fruen, og ført af Johanis Hest, hvilket hand 14 Dage forhen havde freist fra en Algierer paa 24 Canoner noner 10 Miil Norden fra Heiland oppe i Canalen, thi Søerøveren laa allerede paa siden af bemelte Hav-Frue udi fulde Forset til at entre dend, men da Capitain Hechmand, som var bleven dette var med sit grove Skyt begyndte at helse Tyrken, begav hand sin forehavende Entring, stak sit Blod Flag ud, og gav tilgiende, at hand vilde slaae, Capitain Hech mand da hand hafde faaet Hav-Fruen frelst og Skibet op til sig, gjorde sig ligeledes klar til at slaae, og derpaa avancerede ind paa Algierren, hvorved Hav-Fruen fik fuldkommen Leilighed til at escapere, men da Tyrken fornam af Capitain Hechmands grove Skud, at der paa samme Norske Skib hvercken fattedes for Hierte eller Ammunition, saa at intet for ham uden blodige Pander der var at vinde, retirerede hand sig til et andet Algierisk Fartøyg, som de tilforn havde seet ligge under Heisand tillige med et andet Fartøyg, som hand havde opbragt. Et Svensk Skib kaldet Charitas eragtes dog at være bleven denne Algierer til Bytte, saasom det var i Farvandet for ham, da hand escaperede fra de Norske. Denne Action om dend ikke skulde synes saa stoer udi de fleestes Øiene, er dog berømmelig i sig selv for denne Capitain, i det hand ey allene have frelst saa mange af sine Lands-Mænd fra et haardt og forsmædeligt Fengsel, men endog lært disse Algierer at bære Respect for det Danske Flag, da de ellers ere saa Hoffer dige at de lidet eller intet skietter om det Tyrkiske Hofs Befalinger, og veed ikke med hvilke Puissancer de vil holde Fred eller ei. Deres Magt haver dog i de ældere Tider ey været saa stoer, som dend paa en 20 Aars Tid er stegen til, thi hvorvel endeel vil foregive denne Bye at være dend samme, som er bekandt i de Romeres Tider under det Navn af Julia Cæsarea, saa har dend dog ikke, førend 1086 begyndt at være synderlig berømmelig, da dend ved at separere sig fra det Tremesiske eller Bugiske Rige om sidder har opsluget sin egen Moder Bugtam, og tvunget dend under sit Aag. Byen er bygt ved Søe siden udi en angenem Egn paa et Bierg saaledes at dend ene rekke Huser staaer over det andet som paa er Amphitheatre, og giør saaledes et behageligt Syn, da alle Hule Huse gemeenlig ere gysede for alle andre end de som foruden deres Velfærds forliis ved deres Opbringelse der ogsaa blive bragte om deres Frihed. Dend er til Søesiden meget vel befestiget en allene ved en Molem, som indslutter Havnen, men endog nogle Søe-Casteller. Deres Landmagt skal bestaae af nogle og 40000 Mand, og deres Søe-Magt af hen imod 20 de Christue mestendeels fratagne Skibe og Fregatter. Det Slaverie, de der opbragte maae udstaae, er ulidelig baade i henseende til deres Arbeyde, Medfart og Forflegning, som dog nogenledes er lindret for de af H. K. M. Undersaatter, som maae friste saa haard en Skjebne at blive der opbragt, i det de kand være forvisset om igiennem Hans Kongl. Majest. naadige Anstalter engang ligesaa vel som andre Slaver, at see en Ende paa saadan deres ælendige Tilstand. Fra Stokholm haves Breve som indberette, at der var ankommen fra Nysted dend saalenge forventede Expresser med de glædelige Tidender, at Freden imellem Sverrig og Rusland virkeligen var Sluttet og Undertegnet, dog holdes OmstendighederJndtertid. ne og Particularia deraf endnu meget geheimt. var mand der i Riget betenkt paa, at aftakke eendeel Trouper, saa at General Adjutant Sicker iblandt andre med Naade af Andre Breve fra Stokholm Tienisten ere bleven dimitteret. indehalde, at Hans Kongl. Majest. til Sverrig tillige med Dronningen nogle Dage forhen vare afreiste fra Brøndene udi Rix Bergen, til et vist Slot udi Sydermanland, hvor Hans Kongl. Majest. agtede at mønstre eendeel af Lif-Regimentet Dragonerne, som have Ordre der at trekke sig til tilhaabe, saa at Deres Majest. ej førend den 11 eller 12 Octobr. ventes tilbage til Stockholm. Jmidlertid fortfarer General Feldt Marskalk Duker med at Mønstre de øvrige Trouper baade til Hest og til Fods, til hvilken Ende de fleeste Regimenter for i Veyen op i Landet have sendt deres Syge og Bagage til deres Qvarterer, hvilcke det heele Corps med første vil komme til at følge.