Berlingske Tidende, 1767-09-01
De saa kaldede Rodemestere, Fierdings= eller Qvarteer Mestere skulle være Brand Jnspecteuren og hans Assistent til Medhielpere altid forordnet, og naar nogen af dem er beqvem, præsereres de, frem for andre, til at være Brandmester, Spøytemester eller kand Jnspecteurens Assistent, ja endog ved forefaldende Vacance til at være Brand Jnspecteur udi de Byer, hvor ingen Magistrat er. Findes eller en Bye, som ikke udi saadanne Roder, Fierdinger, eller Qvarterer er inddeelt, da skal sligt strax skee, og en Bye i det ringeste i 2de saadanne Deele inddeeles, og derudi fornuftige Borgere til ovendemelte Bestillinger af Øvrigheden, som sædvanligt, beskikkes. 5. Saa mange Vægtere, som fornøden gjøres, og Byen kan holde, antages af Øvrigheden, hvor det ikke er skeet; og skal de, som gaaer paa Gaderne, nyde i det ringeste ugentlig om Sommeren 32. Skilling, og om Vinteren 48 Skilling, som af Løgte og SpøyteSkatten, hvor saadan Forfatning er, skal betales, men hvor den ikke er, da at lignes aarlig af Taxeer-Borgerne paa Byens Jndvaanere, Geistlig og Verdslig, og af de forordnede Rodemestere til Jnspecteuren leveres, som da derfor aflegger Regning, og ugentlig til enhver især uddeeler hvad dem tilkommer. III. Capitel. Om Jldstæder og deslige, hvorledes de skal være beskafne. 1. Skal Muurmesterne alvorlig være anbefalet, Skorsteenene udi alle Bygninger lovligen og forsvarligen at opføre, vel forsynet med Brandmuur paa alle Sider, og skildte fra alt Tømmer og Træ verk, under 5 Rixdalers Straf, for hver Gang saadant enten paa Angivelse eller ved Juqvisition befindes ikke at være efterkommet. Muurmesterne skulle ellers, førend de nogen Skorsteen opføre, under i Rixdalers Straf give det tilkiende for Jnspecteuren, som hermed vedbørlig Jndseende skal have, og hvorfor han af Eiermanden, nyder for sin Umage, saasom, 16 Skilling for et Loft høyt, 32 Skilling for to Loft høyt og derover. Saa maa og ingen Skorsteene sættes og haves udaf Kieldere ved Siden paa Muurene af Huusene, men de skal inden Muurene i Huusene forsvarligen opmuures og igiennem Taget udføres. Jligemaade maa ikke heller noget Jldsted, saasom Smede, Kione, Kiølle, Badstue eller andet, med hvad Navn det nævnes kan, tilstædes at være udi Fiæleskuur eller paa andet deslige farligt Sted i Baggaard eller Udhuus; men alle saadanne ulovlige Skorsteene, Jldstæder og uforsvarlig indrettede Kioner skal inden 2 Maaneders Forløb, efterat denne Brand-Ordning er publiceret, være afskaffede, eller forandrede, under 5 Rixdalers Straf, som de, hos hvilke saadanne Skorsteen og Jldstæder findes, strax under behørig Execution skal erlegge, foruden at saadanne ulovlig besundene Jldstæder straxen skal, som forhen er meldet, afskaffes og gandske casseres. 2. Alle Byens Bagere, saavelsom andre, der have Bagerovne, skal hermed under alvorlig Straf være anbefalede, Brandmuurene, hvormed saadanne Ovne ere omgivne, altid vel og forsvarligen at holde i Stand, samt alle de Mangler og Bræk, som derpaa kunde findes, strax lade besørge repareret; saa at dersom efter 2 Maaneders Forlod, fra denne Brand Ordnings Publication, derpaa skulde findes nogen Mangel, skal de, hos hvem Brøsten findes, 5 Rixdaler, og vel meere, efter Sagens Beskaffenhed, i Straf erlegge, og ikke tillades at bage eller bage lade, førend saadanne Mangler forsvarligen ere forbedrede og fornævnte Straf tilbørligen betalt. Den Muurmester, som udi sit Arbeyde haver været skiødesløs, skal ligesaadan Straf erlægge. 3. Alle Bryggere og Brændeviinsbrændere, Maltgiørere, Farvere, Smede og Pottemagere, samt alle andre, anbefales alvorligen, at de drager lige Omhue for deres Jldstæder hvor de deres Handtering bruger, og dermed sig i alle Maader saaledes forholder, som om Bagerne befalet er, under lige Straf og Nærings Forbud, i Fald deres Forsømmelse ved Jnquisitionen eller af Naboerne angiven befindes at være skeet. IV Capitel. Om Jld og Lys at lagttage. 1. Alle Jndvaanere uden Forskiel, af hvad Condition de endog tre ere, eller under hvad Jurisdiction de formeene sig at henhøre, skulle tiltænkt være, deres Skorsteene, som jævnlig bruges, 4 Gange om Aaret, og de andre, som ikke saa ofte bruges, to Gange om Aaret i det ringeste at lade rense, under 5 Rixdalers Straf for hver Gang det forsømmes og desforuden at betale til Skoesteens=Feyeren sin Gebuhr ligesaa fuldt, som om han Skorsteenene føyet havde. Udi hver Kiøbstæd skal indrettes en Bog, som skal være igiennemdraget af Magistraten, eller hvor ingen Magistrat er, da af Byefogden, hvorudi anføres hvad Skorsteensseyeren for at feye Skorsteenen, samt andre Forretninger hør have. J denne Bog bør Jndvaanerne tegne, naar de lade deres Skorsteene reengjøre, som i Tilfælde af Benægtelse skal tiene til Beviis imod dem. Opkommer nogen Jld formedelst Forsømmelses Skyld, at en Skorsteen ikke er bleven feyet, da skal den, som skyldig findes, betale 5 Rdlr. Straf, og skeer det andensteds i Huuset, bøde 10 Rdlr., endog om Naboerne derved ingen Skade er tilføyet; men er derved nogen Ulykke eller Skade foraarsaget, straffes saadanne skiødesløse Personer efter Loven og allernaadigst udgangne Forordninger; Og paa det at vis Underretning om de Uvillige kan haves, saa skal Byens Skorsteensseyer, hvert halve Aar, nemlig i det seeneste 8te Dage efter Paaske og Mikkelsdag, under sin Tienestes Fortadelse tilforpligtet være, rigtig at optegne de Skorsteene, som ikke ere feyede og rensede, og de han ellers finder farlige og ulovlige, hvorpaa han en Optegnelse til Jnspecteuren inden 2 Dage derefter skal indlevere til nærmere Undersøgelse. 2. Skorsteens=Feyerne skal betænkt være saa mange Folk at holde, som Byens Jndvaanere kan være betient med, hvorefter hans Folk hver Fierding Aar skal lade sig i 8 Dage paa Gader og Stræder høre, paa det enhver, som dennem behover, villigen og uden Ophold kan vorde betient, og Skorsteenen, hvortil de bestilt vorder, forsvarligen reengjøre, under 5 Rixdalers Straf, om de det ey noyagtig forretter, hvorimod de skulle nyde af en Skorsteen, et Loft høi, 8 Skilling, for 2 Loft høy 16 Skilling, og saa fremdeles efter Huusets Høide, om Øvrigheden hannem ikke ellers med StiftAmtmandens Samtykke enten en Lon aarlig af heele Byen, eller en vis Penge af hvert Huus kunde tillegge. 3. Naar nogen vil kaane Beeg eller Tiære, da skal dennem dertil enten et sikkert Sted afsides eller uden for Byen af Øvrigheden anvises, forrettes det andensteds, da at betale for hver Gang det bevises 1 Rdlr. i Straf. Under lige Straf maa ey heller i de Byer, hvor der haves Avling af Linn og Hamp, noget saadant tørres udi Bager Ovnene, saa skal og de, som nogen Salpeter, Olie, Fernis Terpentin eller deslige, over Jlden vil kaage og forarbeyde, dermed varligen omgaaes, skeer deraf nogen Skade, da straffes den Skyldige for saadan Skiødesløshed efter Lovens 6te Bogs 19 Cap. 2den Artikel. 4. Alle Maltgiørere skulle altid have deres Kiølle, Kioner eller de Huuse, hvor Maltet tørres, i forsvarlig Stand, og, saavidt det er giørligt, holde Jlden derudi om Nattetider slukket, nemlig om Sommer-Aften Klokken 10 og Vinter=Aften Klokken 8, forsømmes det, da skal den, hos hvem Forsømmelsen findes, bode 1 Rdlr. Ligesom de og i den Tid at Maltet tørres, skulle idelig paa Jlden derved have flittig Agt, samt naar de det udtage, da nøye paasee, at intet bliver tilbage liggende som kunde antændes, og imidlertid de mal ter, skal de stedse have en Tønde Vand tilligemed 2 a 3 Læderspande, ved Haanden, samt en Haandspøyte paa 22 og en halv Tomme lang og halvtredie Tomme breed eller vild, under 1 Rixdaler Straf, for hver Gang det ikke derhos befindes, og dersom deres onde Varetægt, Sovn eller anden Forsømmelse og Skiødesløshed skulle foraarsage nogen Jldsvaade eller Skade, da skal de foruden erstatte Skaden, om de dertil Middel have, eller og lide Fængsel, alt efter Sagens Beskaffenhed. 5. Apothekerne skal have deres kaboratoria forsvarlige og ikke for snevert indrettede, og naar de laborerer, maa de med all Forsigtighed omgaaes med Jlden, og om Natten ikke understaae sig at destillere, saafremt de ikke vil vente, ifald nogen Ulykke formedelst Uagtsomhed skulle tildrage sig, at straffes som i næst forestaaende 4de Artikel, 6. Bryggere, Brændeviinsbrændere, Kroemænd, Bagere, Pottemagere, Farvere Smede, Gortere, Kandestøbere og andre, som jevnlig bruge stor Jld, skulle dermed forsigteligen omgaaes, Bryggerne deres Bryggerhuuse forsvarlig og vel indrette, Bagerne deres Kullild vel dæmpe og udslukke; Brændeviinsbrænderne at have deres Lofte, hvorunder Kiedelen staaer, vel tætte og med tyk Leer forsynet; de maa ingenlunde klare eller destillere ud paa Aftenen eller om Natte-Tide, de skal og altid have nogle Læderspande og en god Haandspøyte, samt fornøden Vand ved Haanden; deres Kiedler altid, tæt og forsvarlig Stand, og i Fald de ikke ved Jnqvisitionen saaledes befindes, skal første Gang bødes 2 Rdlr. og det Brostfældige repareres; men skiønnes det at være ubrugelig, da strax casseres. befindes Kiedelen anden Gang uforsvarlig, skal dobbelt Straf betales; men skeer det tredie Gang, skal Redskabet strax confisqveres og en saadan Jndvaaner ingen Tid mere tillades af Brænden eller Destilleren sig at ernære. De andre i denne Post ommeldte Haandværkere skal, saa vidt gjørligt er, arbeyde ved Dags Lys og ikke om Aftenen eller ved Nattetide, de skulle og være forsynede med fornøden Vandspande og Haandspøyter, alt under den i 4de Art. dicterede Straf. 7. Bødkere, Snedkere, Dreyere, Stolemagere, Hjulmænd og alle andre, som med Træe og Spaane omgaaes, skal under ligesaadan Straf vel og forsigteligen iagttage deres Jld og Lys, og de Spaaner, som daglig falde, strax i deres Huusholdning forbrænde eller skaffe dem ud af Verkstedet afsides paa et sikkert Sted, hvor ingen Jld eller Lys kommer. 8. Alle Kiøbmænd og Kræmmere, samt andre, som med Linn, Hamp, Beeg, Tjære, Tran, Terpentin, Svovel og Salpeter, eller andre saadanne Vahre handle, advares alvorligen, at de intet lade aaben ligge, men at samme i Fader er pakket eller med Maatter bedækket. Beeg og Tiære skal være forvaret i Pakhuuse eller paa andre beqvemme Steder, hvor ingen Jld eller Lys i Nærværelsen er, under 5 Rixdalers Straf. 9. Reebslagere, som deres Hamp udi deres Huuse maa have, skulle samme Vahre i god Forvaring holde, under lige Straf, som udi næst forestaaende Art. er dicteret. Saa skal og enhver strengeligen være forbuden, nogen Linn, Hamp eller Blaar ved Lys at sælge, hvis nogen derimod befindes at handle, bøde for hver Gang 2 Rixdaler, endskiønt deraf ingen Ulykke er kommen. 10. De som have Krud og dermed handle, skulle have det paa deres øverste Lofte, befindes nogen dermed at have skiødesløs omgaaet enten med Lys eller i andre Tilfælde, saa at det haver Skade foraarsaget, skal ikke allerne have forbrudt 300 Rixdaler til nærme ste Tugthuus, men endog være General-Fiscalens Tiltale under given. 11. Jngen, som anden Leylighed haver, maa legge Linn, StraaHalm, Brænde, Kull, Tørv eller Tougverk paa Stuehuusenes Lofter, men naar det endelig ikke anderledes kan være, skal det ey legges for nær op til Skorsteenene, men en vis fri Distance der imellem lades, saa det kan være uden Fare, dog hvor Kiølle, Kioner eller Badstuer ere, forbydes det aldeles under 32 til 64 Skillings Straf. Angaaende Træ-Aske, da skal den være ganske kold førend den forvares og paa et sikkert Sted henlegges. 12. Under Straf af 32 Skilling maa ikke heller Jld eller Gloer bæres fra et Huus til et andet, enten over Gaard eller Gade under aaben Himmel, med mindre det skeer under tillukt Kar. 13. Alle og enhver Huusfædre og Huusmodre befales strengeligen. ligen, med deres Folk og Tyende at have god Jndseende, at de med Jld og Lys forsigtelig omgaaes: 1) at ikke Lys paa Vegge, Borde, Bænke eller nogensteds klines, under 2 Rixdalers Straf, om noget Tegn derefter findes. 2) At med Maltgiøren, Bryggerie, Tvæt, Slagterie og andet deslige, vel tilsees, at ingen Skade skeer, 3) At ingen sig om Aftenen eller Nattetide paa Lofter, udi Stald eller paa andre farlige Steder, med Lys indfinder, uden tillukte Løgter, vel forvaret, under i Rixdalers Straf til Angiveren; derfor skal Løgterne altid ved Visitation eftersees, og for hvert Horn der fattes eller er i Stykker, gives 10 Skilling i Straf, og Løgten, om den er ubrugelig, casseres; men hvor ingen Løgter er, gives 1 Rixdaler i Straf. Tobaks=Smagen paa farlige Steder, saasom i Stalde, Staldkammere, Senge, Loe, lader, Høe=Lofter eller andre Steder, hvor Materie ligger, som Jld hastig kan fænge, forbydes hermed strængeligen under Fængsel og vilkaarlig Straf paa Kroppen. Hosbond eller Hustrie, som overbevises, hermed at have seet igiennem Fingre, skal 10 Rixdaler i Straf erlegge, hvoraf Angiveren nyder Halvparten. De som modtvillig og forsætligviis Jldsvaade foraarsage, straffes paa Liv og Formue efter Loven. Alle andre, som enten af Uagtsomhed eller Skiødesløshed nogen Jldsvaade foraarsager skal foruden andre Bøder betale Skaden, og om han det ikke formaaer da at straffes paa Kroppen med Fængsel og Arbeyde. 15. Jngen maa ved Nattetide støbe Lys, smelte Talg eller trække Svovel smelte Fet eller Jster tilsammen, ey heller præparere eller smelte Vox til Lys eller kange Fernis, under 2 Rixdalers Straf, endog deraf ingen Ulykke er foraarsaget. 16. Jngen i hvo det være maa, er tilladt at smoge Tobak paa Gader og i Gaarde under aaben Himmel hvor man er ved Bygninger uden Pibehytte paa Piben under Straf af 32 Skilling, hvilke uden nogen Jndvending hver Gang til Angiveren skal betales. 17. Alle Vertshuusholdere og andre, som logere Folk eller imodtage Fremmede, Bonder og andre med deres Folk, Creature og Heste, skal paa Jld og Lys have af Agtsomhed, og altid giøre fremmede Folk bekiendt hvorledes de sig med Tobaks Smogen Jld og Lys have efter denne Anordning at forholde, samt hvad Straf for de Ulagtsomme derudi er dicteret og fastsat og at de forsigteligen herudi, omgaaes, saafremt de ikke udi saadan Straf vil giøre sig deelagtig. 18. Gavler, Baghuuse Rullestuer og Skurer, som med Bræder, ere beklædde, skal saavidt Leyligheden det tillader, ganske afskaffes og herefter af Bindingsværk giøres, og hvormed Øvrigheden nøye bør have Jndseende, at saadant Tid efter anden virkelig skeer, og bestandig ved Jnqvisitionerne erindes. 19. Skyden paa Gaderne ved Nat eller Dag, i eller nær ved noget Huus i Byen forbydes herved strængeligen, under 10 Rixdalers Straf, endskiønt derved ingen Skade skeer, og i Fald saadanne Boder ikke kan erlegges, da at lide efter Forordningen af 3die Dec. 1743, alt efter Sagens Beskaffenhed og Personernes Stand og Tilstand. 20. Naar Tordenveir paakommer, skal alle Vedkommende holde Spøyter, Heste og Vogne med Tønder paa, i behørig Stand tilrede, særdeles maa ingen af dem om Nattetide staae sig til Rolighed førend Veyret er forbie, under 1 a 2 Rixdalers Straf for hver, efter Omstændighederne og Personernes Tilstand. 21. Alle og enhver skal om Sommeren en heel eller halv Tønde Vand i det ringeste for deres Dørre udsætte, saa længe Hunde-Dagene varer, under i Rixdalers Straf. a. Hvor Jndvaanernes Formuenhed og Omstændigheder det tillader, der skal alle Spon-Bord, eller Hon Tage, som nu findes, efter Haanden, ligesom Tagene repareres eller omlegges, gandske 4 og i Steden med Tagsteen belegges; men hvor BagerOSomester og deslige er med forbemelte Slags Tag bedækket der skal det saasnart skee kan, aftages og igien med Steene vorde forsynet og hvormed Øvrigheden skal have vedbørlig Opsyn, at saadant jo før jo heller efterkommes. 23. Over Brøndene, Postene og vedkommende Render saavel paa Gaderne som i Huusene, bør Jnspecteuren have Directionen. Han hør og saaledes have Tilsyn, at de holdes i tilbørlig Stand. paa det Byen med Vand altid kan være vel forsynet, saavel Vinter som Sommer og fornemmelig i Nøds Tilfælde. For saadan hans Umage nyder han en liden Kiendelse efter Omstændighederne. Hvad ellers udfordres til Brandvæsenets Forbedring og Vedligeholdelse derudi søger han Magistratens, og hvor ingen er da Byefogdens, eller i fornøden Fald Stift Befalingsmandens Assistence. V. Capitel. Om Tilsyn, Exercitie og Visitation, til god Skik og Orden at holde. 1. Paa det man kan være forsikret, at det udi 1ste Cap. 5te Art. anbefalede Brand Redskab er eller hvor Byens Leylighed det tillader, kan vorde anskaffet skal Øvrigheden og Jnspecteuren strax efter den i bemelte Art. ansorte Tid og under lige Straf som der meldes, indsende til Stift Amtmanden en Specification, under deres Hænder, paa alt Brand Redskabet, med Forklaring hvad deraf fattes, at de Forsømmelige kan vorde med den dicterede ugentlige Straf anseet, indtil det Manglende er anskaffet, dog i Fald Spøyterne ere bestilte og i den Tid ikke have været at erholde kan Stift-Amtmanden tillade den udfordrende Tid; men ikke videre. 2. Naar Brand-Redskabet saaledes er tilveyebragt og paa Raadstuen og i Spøytehuuset under Forvaring indsat, da skal Maantraten eller Byefogden, hvor ingen Magistrat er, tilligemed Brand Jnspecteuren derover forsatte et rigtig Jnventarium med Forklaring under deres Hænder, hvor det i paakommende Tilfælde kan findes. Af dette Jnventario tilstilles Brand-Jnspecteuren eller Byens Capitainer, hvor de ere, samt Jnspecteurens Assistent og Brandmesteren, enhver en Gienpart til deres Efterretning. 3. Jnspecteuren antager sig derefter alt Brand Redskabet, som paa Raadstuen og i Spøytehuuset findes. Han og hans Assistent med Brandmesteren skal og jævnlig have Tilsyn at det i paakommende Tilfælde saaledes er i Stand, som de dertil agte at ansvare; dog skal Øvrigheden tilligemed Jnspecteuren, Assistenten og Brand mesteren dertil have enhver sin Nøgel. 4. Jnspecteuren skal og besørge, at alt Brandfolket, som det, der staaer under hans Commando, bliver ofte exerceret og ovet ved Spøyten og Slangen, at de samme færdig kan regiere og handtere, samt at denne Exercitie og Øvelse saaledes skeer, i Henseende til Spøyten og dens Brug, samt Slangen behændig at fore og dermed forsigtig at omgaaes, at derpaa ingen Knude eller Omslag kommer; at Spøyten med det fornødne Vand forsynes, at Straalmesteren dirigerer Straalen, at Svendene saaledes imidlertid arbeyder, at Straalmesteren altid har Vand nok, med videre herudinden behøvende Orden. 5. Jnspecteur, Assistent, Brandmester, Spøytemester og Brand svende skal føre behørig Brandskilt saavel ved Monstring som Jldsvaade, dog saa foranderlig, at enhver, som hans Bestilling er til, kan kiendes. Jngen af de som commanderer, maa lade sig finde uden Sidegevæhr og Brandfolkene ikke uden Brandskilt, aft under Straf, saasom ved Monstring betaler Assistenten 32 Skill., Brand mesteren 16 Skilling, og de øvrige af Brandfolkene hver 3 Skill.,men ved Jldsvaade betales dobbelt, og hvormed Jnspecteuren skal have Jndseende. Naar nogen Brandsvend afgaaer, skal Brand mesteren besørge Brandskiltet og Brandsæddelen affordret. 6. De udi det 2det Capitels 4de Art. ansorte Rodemestere, som skal være Brand-Jnspecteuren og hans Assistent til Medhielp, skulle enhver i sin Rode, Fierding eller Qvarteer, sitteligen paalagte, at denne. denne Brand-Ordning af alle og enhver bliver efterlevet. De skal og af og til endog om Aftens Tide indgaae selv anden med een af Naboerne udi Jndvaanernes Huuse, for at see, hvorledes med Jld og Lys omgaaes. De skulle og eftersee at Brøndene ere i Stand, og ifald nogen Brost dennem forekommer, da saadant for Jnspecteuren at melde. 7. Vægterne, som henhører næst Øvrigheden under Jnspecteurens Commando, skal hannem i alt, Brandvæsenet angaaende, adlyde, og paa Vaarstederne, i Taarnene eller paa Gaderne sig betidelig indfinde, naar de sig først for Jnspecteuren have anmeldet, om noget skulle være at erindre, nemlig om Sommeren fra Klokken 10 om Aftenen til 4 om Morgenen, og om Vinteren fra Klokken 9 til 5 om Morgenen; fra Mikkelsdag til Paaske. J denne Tid skal med Flid og Aarvaagenhed deres Embede iagttages, Slagsmaal, Tyverie, Røverie og andre Uanstændigheder hindre og forekomme, og de Skyldige anholde. De skal ringe af Vagt, Klokken 3 om Sommer Morgenen, og om Vinter Morgenen Klokken 4, alt under vedbørlig Straf eller Cassation, efter Befindende og uden videre Proces.