JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Hamb. Neue Zeit." meddeler følgende Skrivelse fra Rendsborg: Vi have her flere Gange med Forundring læst i deres Blad, at man i Preussen ved Landeværnet bruger eller søger at indføre Brugen af Tiltalen Du." Vi ville ikke nægte, at Ordet Du har noget Fortroligt ved sig, men dog kun naar det bruges gjensidigt, thi ellers tilkjendegiver det aabenbar Underdanighed paa den ene Side. Huusherren tiltaler sin Tjener med Du men derimod ikke omvendt. Det vilde maaskee være ret godt, om man vendte tilbage til simplere Talebrug, og anvendte Du i Almindelighed, men ogsaa gjensidigt, saaledes som de Gamle og de tydske Tourneerkæmper brugte det efter Frihedskrigen, og som Studenterne ved flere tydske Universiteter endnu bruge det; mange overflødige Formaliteter og mange latterlige Ceremonier vilde derved falde bort. Men, for at blive staaende ved Militairvæsenet, de Herrer Officerer vilde dog nok overhovedet ikke gjerne høre, at den menige Mand giensvarede med Du. Derfor er man ogsaa hos os af den Mening, at ved Jndførelsen af almindelig Værnepligt, maa Tiltalen, Du indtræde almindelig og gjensidig, og at en saadan Bestemmelse vil blive reglementeret, thi hidtil hersker ved vort Linie militair det eensidige Du." Det vilde give Anledning til mange Fortrædeligheder, dersom de Herrer Officerer ogsaa vilde tiltale vore Borgeres, Godsbesidderes og Embedsmænds Sønner med Du og de maatte udentvivl vente, at deres Du blev besvaret med Due, dersom dette ikke ligefrem blev forbudet, thi det skal allerede have været Tilfældet, at Bondesønner have knurret over denne Tiltale, og at Bønder, der af de dem foresatte Embedsmænd ere blevne tiltalte med Duk, have svaret med Du. Det preussiske Landeværn kan lignes ved vort Rendsborger borgerlige Artilleri; men her bruges Tiltalen De ikke alene gjensidigen mellem Menige og Officerer, men selv vor Konge-Hertug tiltalede forrige SommerBorgermilitairet med De eller mine Herrer, og dog bestaaer dette Corps aldrig af næringsdrivende Borgere, eller som det preussiske Landeværn af høiere Embedsmænd og andre characteriserede Personer. Skolecommissionen i Faaborg søger til Borgerskolen en Lærerinde, som maatte kunne undervise i alle nu brugelige qvindelige Haandarbeider samt desuden i Tydsk og Tegning, og om muligt i Fransk eller Engelsk. Hun antages med 1/2 Aars Opsigelse. Honoraret er 180 Rbd. aarlig uden Videre. Opfordring til Godgjørenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Natten mellem sidste Torsdag og Fredag ramtes Byerne Obye, Blaavand og Vandflod i Orbye Sogn af en stor og meer end almindelig Ulykke, idet ikke mindre end 23 Mænd og unge Mennesker af bemeldte Byer tilsatte Livet paa Havet i dette Uveir, som rasede samme Nat. J den Hensigt at komme et Skib til Hjælp, som om Eftermiddagen saaes uden Master et Par Miils Vei fra Kysten, var saa godt som al Mandskabet af ovennævnte 3 Byer i Magsveir stukket i Søen; men snart reiste sig en Storm, som nødte dem til at vende tilbage fra Skibet, og medens nogle af Baadene lykkelig kon igjennem Brændingerne, forliste 3 totalt med 20 Mennesker, i Mand kastedes af en Søe ud af en anden Baad, og 2) som tilligemed nogle flere vare blevne tilbage i Skibet, omkom i samme. Af disse 23 Døde vare 18 Familiefædre, og foruden flere ældre, bleve 39 uforsørgede Børn saaledes paa een Gang faderløse. Jammeren og Sorgen er stor, og flere af de Enker, som sidde med de fleste uforsørgede Børn, befinde sig i yderst trange Kaar. For at bevæge medlidende Medborgere, til at række de Nødlidende en hjælpsom Haand have Undertegnede bragt dette til offentlig Kundskab og paataget sig at modtage, hvad der goddædig maatte ydes, for i Forening med een eller to Mænd af de Skadelidtes Midte efter bedste Skjønnende at uddeele det, hvorfor i sin Tid offentligt Regnskab skal blive aflagt. J Ribe vil Hr. Adjunct Adler modtage, hvad Nogen vil bidrage til at afhjælpe Røden, og tilstille Undertegnede Samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Dhrr. Avisredacteurer anmodes om at optage disse Linier i deres Blade, og at tilsende Medundertegnede, Qvistgaard, hvad de maatte modtage af goddædige Gaver. Det tilføies, at Mandskabet af det forulykkede Skib, som havde hjemme i Newfoundland og var bestemt til Hamborg, om Morgenen efter Ulykken blev bjerget, paa Capitainen nær, som var død om Natten ombord paa Skibet. Varde, Blaavand og Hoe, d. 27. Novbr. 1843. T. Qvistgaard, Chr. Groofs, Overauditeur, Byfoged i Varde Kammerraad, Sandflugts- og Herredsfoged i Øster- og commissair og Strand Vester-Herreder. Toldcontrolleur. G. Jensen, Sognepræst for Hoe og Oxbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Jdet ovenstaaende Opfordring anbefales til Medborgeres Goddædighed, tilføies, at det vil være dette Blads Red. en Glæde at modtage og besørge Gaver indsendt til de ulykkelige Enker og Faderløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
For de modtagne Bidrag vil selvfølgelig blive aflagt Regnskab her i Bladet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Nykjøbing den 9de Decbr. 1843. Jgaar Morges indtraf den sørgelige Hændelse, at der opkom Jldløs hos Gaardmand Hans Møller i Gundslev her paa Falster, hvorved Gaarden i kort Tid aldeles afbrændte. Af Jndbo og Besætning, hvoraf saavidt vides Jntet var assureret, reddedes kun 4 Heste og Svinene, men de øvrige Kreaturer samt den indavlede Sæd blev Luernes Rov. Ved Tallotteriets 1432 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Udenlandske Efterretninger. Det spanske Ministerium er nu endelig dannet paa følgende Maade: Olozaga, Conseilspræsident og Minister for de udenlandske Anliggender; Luzuriaga, Justitsminister; Domenich, Jndenrigsminister; Cantero, Finantsminister; Serrano, Krigsminister, Frias, Marineminister. - Med Undtagelse af de i Fortet Figueras blokerede Jnsurgenter, der have besluttet ikke at følge Barcelonas Exempel, men at byde endogsaa en formelig Beleiring Trods, synes Roligheden nu at være oprettet i hele Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. Hr. Adjunct Hansen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Dødsfald. At vor elskede Moder, Bolette Elisabeth Møller, föd Prangen, bortgik efter 14 Dages haarde Lidelser, ved en blid og rolig Död, Mandagen den 4de December, efter saa Dage forud at have fyldt sit 58 Aar, bekjendtgjöres med dyb Veemod for fraværende Slægt, og Venner, af hendes efterladte Børn. Nykjøbing den 8de December 1843. Asta Møller. Augusta Christensen, fod Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
At Livsforsikkrings-Anstalten i Kjøbenhavn af 1842, overeensstemmende med Planens § 35, har antaget mig som dets Agent her i Lolland, tillader jeg mig at bekjendtgjøre med Tilføiende: at De, som maatte ønske at interessere i Anstalten, kunne hos mig erholde fornøden Oplysning om de forskjellige Maader, paa hvilke dette kan skee. Den fornødne Correspondence med Anstaltens Bestyrelse, Policens Erhvervelse og Præmiens Jnd sendelse besørges ved mig, naar den, der agter at interessere, har erhvervet de Documenter, som skal være tilstæde, forinden Correspondence kan indledes med Directionen. Mariboe den 7de December 1843. H. C. Hviid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
At mit Lager i Aar, ligesom forrige Aar, er bleven forsynet med et Udvalg af mange forskjellige, smukke og nye Gjenstande, passende til JuleNytaarspresenter, hvoriblandt et stort Udvalg af Legetøi for Børn, – tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Nakskov den 6te December 1843. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Gammelt Sølv kjøbes. og betales med høieste Priis af Guldsmed D. C. Prion i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Friske holsteenske Østers faaes hos H. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
624 Rbd. - Mk. 2 s. umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Overformynderie, kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans i 11te December Termin d. A. Juellinge d. 7de December 1843. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Auction. Torsdagen den 21de December d. A., om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov, over et betydeligt Parti Naaletræ, tjenligt til Bjelker, Sparer, Lægter m. m., samt over Birke Gavntræ, Brænde og Egetømmer. Mødet er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Led i Hanenau Skov. Nykjøbing den 16de November 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Forvalter paa Rudbjerggaard under Lollands Sønderherred Rasmus Hellemanns og efterlevende Enkes Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som constitueret Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 24de November 1843. Fasting, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 146. Mandagen den 11. December. Er der Sandsynlighed for at Holsteen i Fremtiden vil blive skilt fra Danmark, eller ikke, (Fortsat, see No 143.) Danmark tiltraadte denne Statsforbindelse for Holsteen, og dette Lands Beboere maatte sandelig ikke have været Efterkommere af de gamle Sachser, disse Tydskeste af alle Tydskere, for ikke at være bleven grebne af hiin Begeistring for Tydsklands nationale Eenhed; thi det er et mærkeligt Fingerpeeg af Verdensaanden, at netop Holstenerne ere satte som Vogtere af den tydske Nationalitets Grændser mod Nord. Han kunde neppe have betroet dette Hverv i sikkrere Hænder. Endskjøndt dette Naboskab har bestaaet i Aartusinder, endskjøndt Holstenerne i en Række af Aarhundreder paa det nøieste have været forenede med de Danske, havt danske Embedsmænd, og giftet sig i danske Familier, saa er det dog vitterligt for Enhver, at denne langvarige Forbindelse ingenlunde har været istand til at sammensmelte begge Folkestammer. Saa stærk er Nationaliteten, Vi ville ikke indlade os i nogen videre Charakteristik af de to Stammer, men skulde man med et Par Ord betegne Forskjellen, maatte det vel være, at hos Holstenerne er Cholera meere fremherskende, hos de Danske mere Phlegma. Som Følge deraf ere Holstenerne mere arbeidsomme, mere livlige og energiske, men naar Holstenerne med saamegen Hovmod see ned paa dansk Cultur, da er tilvisse dette Hovmod kun begrundet i egen Jndbildskhed, thi hvad have Holstenerne præsteret i Kunst og Videnskab? Naar de ville tale derom, maae de altid tye til deres tydske Stamfæller. Holstenerne ere et forstandigt, practisk dygtigt Folk, og deri maaskee de Danske overlegne, men af Aand og Phantasie have de ikke faaet mere end til Huusbehov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
At Holstenernes tydske Nationalitet saaledes har været en væsentlig Hindring for deres Sammensmelten med Danmark, er vist, men det turde være ligesaa vist, at en solidere Forbindelse kunde have været tilveiebragt, naar man ikke havde regjeret Holsteen med saamegen Halvhed; man har altid fra dansk Side gjerne villet gjøre Holsteen til dansk Provinds, men man har ikke havt Mod dertil, og denne halve Villie har skadet Danmark meget hos Holstenerne. At gjøre Holsteen, til dansk Provinds i den Forstand, at udrydde tydske Sprog og tydsk Nationalitet vilde have været uretfærdigt og tillige undførligt, da Sligt ikke lader sig gjøre uden i en Nations Barndom; men hvad man kunde have gjort, og hvad man har forsømt, er at uddanne den samlede Stat til et organisk Hele. Regjerings magten har ladet sig nøie med, af og til at lade Holstenerne mærke med, at den betragtede dem som undergivne den absolute Kongemagt, men derved har man ladet det beroe; iøvrigt har man ladet Hertugdømmet beholde sin særskilte Administration, og for at gjøre Tingen værre, trukket Slesvig med ind derunder; man har givet Lovbestemmelse for, at Holstenere og Danske skulle have lige Adgang til Ansættelse i Statens forskjellige Dele, men man har gjort Udførelsen af denne Lov til en Umulighed; man har ladet Underviisningen, den vigtige Underviisning, udvikle sig efter ganske forskjellige Principer i de to Statsdele, og denne forskjellige Udvikling har havt uberegnelige Følger til at fjerne Beboerne af begge Deele fra hinanden. Nu synes man vel at ville slaae ind i en anden Retning; men nu turde det være for sildigt. Holsteen er bleven et Medlem af det tydske Forbund. Det er betydningsfulde Ord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Det nytter kun lidet nu at anstille Betragtninger over, hvorvidt Frederik den 6te, efter engang at have indlemmet Hertugdømmet under den danske Krone, burde have indvilget i dets Tiltrædelse af Forbundet. Factum er, at det er skeet, og Alt vel overveiet, kunde det neppe undgaaes. Vel hedder det, at det ikke er Holsteen som Holsteen, der er tiltraadt Forbundet, men Danmark paa Holsteens Vegne; men denne Distinction har, efter vort Skjønnende, kun lidet at betyde. Jkke alene ere alle Forhandlinger med Forbundet, saavidt os bekjendte, førte i Holsteens og ikke i Danmarks Navn; men hvad der kan tjene som et endnu mere slaaende Beviis paa Forholdets Beskaffenhed, er Militair-Præstationen. Er det Danmark, der paa Holsteens Vegne er Medlem af Forbundet, og ikke Holsteen, saa bør der intet Holsteen-Lauenborgsk Contingent existere, men Danmark bør med sin hele Armee være Garant for, at Contingentet, naar paafordres, leveres, ligemeget enten det da er Sjællændere, Jyder eller Holstenere. Dette er, som bekjendt, ikke Tilfældet; det Troppe-Contingent, som Holsteen skal stille til Forbundsarmeen, udskrives alene fra Hertugdømmet, det benævnes officielt "det Holsteen-Lauenborgske Contingent, og det har allerede ført til, at man hverken vil vide af danske Officerer, dansk Commando eller danske Militairlove, og det vil føre til videre, det vil føre til, at Holsteen, ved Omstændighedernes uundgaaelige Magt, i militair Henseende (Sluttes.) aldeles skilles fra Riget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg Avis af 30te f. M. indeholder en curis Artikel, hvorefter den lille Ø Hirtsholmen, der, som bekjendt, ligger i Kattegattet en Miil fra Frederikshavn, skulde være kjøbt af en Speculant, der agtede at sælge den til en fremmed Magt, og Referenten har, efter Evne, søgt at fremhæve den formeentlige komiske Side ved denne Historie, der lader til at være forebragt det Aalborgensiske Publicum i en betydelig forvansket Skikkelse, men ved hiin Artikel sikkerlig ikke er bragt Sandheden nærmere. At den nævnte Ø er bleven Gienstand foren Handels-Speculation, kan neppe forundre Nogen, der kjender det mindste til dens for Fiskeri af enhver Art, et Fiskesalteries Anlæg og lignende Foretagender, særdeles fordeelagtige Beliggenhed. Det er langt snarere at undres over, at det ikke allerede er skeet for længe siden. Naar Talen er om dens Salg til en fremmed Magt, maa herved vel forstaaes til et fremmed, sandsynligviis engelsk, Handelshuus, eller Compagni, som speculerer paa at gjøre sig de Fordele, denne Øes Besiddelse tilbyder, frugtbringende. Men, hvis dette er Tilfældet, synes Sagen langt meere at vise sig fra en alvorlig end fra en comisk Side. Det vilde nemlig være høist beklageligt, om der ikke heri Landet skulde gives entreprenante Handelsmænd, der vilde sætte en Capital paa et saadant Foretagende, der synes at love et temmelig sikkert Udbytte, hvis Frugter da udelukkende vilde komme Fædrelandet til Nytte i Stedet for, i det mindste for en Deel, at gaae til Udlandet. Der synes ogsaa fra Regjeringens Side at være Anledning til ikke at tabe et andet Hensyn af Sigte, som torde være af endnu større Vigtighed. Øen Hirtsholmen tilbyder nemlig en yderst beqvem Leilighed til Anlæggelsen af en stor Havneplads, hvor selv de meest dybgaaende Skibe med Sikkerhed kunde søge Tilflugt og hvor de langt lettere vilde kunne løbe ind, end i det ved flere Vinde farefulde og tildeels utilgængelige Frederikshavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Det har ogsaa, saavidt vi vide, tidligere flere Gange været under Qvæstion, at anlægge en Havn ved Hirtsholmen, og det kan vel neppe være nogen Tvivl underkastet baade at et saadant Havneanlæg vilde være til overordentlig stor Nytte for Skibsfarten i hiint farlige Farvand, og at det særdeles godt vilde svare Regning for Staten. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Hr. Fabrikeur Fibiger har paa 11te Blegdam ved Kjøbenhavn anlagt en Kaffemølle i det Store efter en ny Construction. Kaffen bliver heri malet paa Steenqværne og sigtet, hvilket medfører den Fordeel, at den bliver fuldkommen pulveriseret, saa at alle dens Deele komme til Nytte ved Brugen, i Stedet for at naar den males paa de almindelige Kaffemøller disses ufuldkomne Construction volder, at kun en Deel af Kaffen, som males deri, bliver pulveriseret, hvorimod Resten, som bliver i en kornet Tilstand, næsten ingen Kræfter afgiver ved Brugen. Den Fordeel, der opnaaes ved at bruge sigtet Kaffe fremfor den, der er malet paa Haandmøller og ikke bliver sigtet, anslaaes til ikke mindre end imellem 20 og 25 pCt., hvorom Enhver let selv vil kunne overbevise sig ved at sigte den paa Haandmølle malede Kaffe i en ikke for fiin Haarsigte; man vil da finde, at den Deel af samme der er for kornet eller grovt malet til at kunne gaae igjennem Sigten, ikke ved Brugen afgiver halvt saamange Kræfter som den, der er passeret Sigten. Hvert Lod af den sigtede Kaffe fra Hr. Fibigers Mølle, som vil blive solgt i enkelte Pund for 2 Mk., vil give 2 store eller 3 smaa Kopper god stærk Kaffe, hver Kop vil altsaa kun koste til 1/2 Skilling. Regner man nu kun, at der Kjøbenhavn consumeres 4 til 500,000 Pd. Kaffe om Aaret, vilde Besparelsen ved Anvendelsen af gode Møller og Sigter alene beløbe sig til i det mindste 100,000 Pd. Kaffe aarligen. Den Omstændighed, at Hr. Fibigers Bageri er paa samme Sted, hvor Kaffemøllen er anlagt, giver ham den Fordeel, at han i flere Timer i Morgenstunden, naar Ovnen ikke bliver benyttet af Bagerne, kan i samme brænde de Kaffebønner, som males i Møllen, hvilket skeer ved at Kaffeen bliver lagt ganske tyndt paa store Plader, hvorved den bliver brændt langt fuldkomnere og jevnere end det kan skee i de almindelige Tromler og Pander, som benyttes dertil. Hr. Fibigers Mølle blev sat i Drivt i forrige Uge. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Den saakaldte Marmorkirke, der i sin nuværende Tilstand som Ruin kun kan tjene til at give fremmede Tilreisende feilagtige Forestillinger og en tidligere Glandsperiode for Kjøbenhavn, er, som bekjendt, allerede oftere bleven anseet for at kunne tjene til bedre Brug, hvorvel de dertil sigtende Forslag ikke have vundet vedkommende Autoriteters Bifald. Et nyt Forslag skal imidlertid nu være indgivet af Dhrr. Architect Stilling og HofOrgelbygmester Ramus, hvilket gaaer ud paa at indrette Ruinen til et Locale, navnligen for Concerter, til hvilken Hensigt ogsaa et Orgel vilde blive anbragt deri. Man tør maaskee haabe, at dette Forslag vilde vinde mere bifald, end de foregaaende, og derved Anledningen til den omtalte Jllusion engang for alle blive hævet. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Sidste Fredagsnumer af Fædrelandet er beslaglagt. Vi havde - hedder det i Løverdagsnumeret forsøgt paa at skrive en Artikel, hvori Ordene Rusland og Censur" forekom, og troede at have gjort det paa en saa uskyldig Maade, at vi endog havde givet Artiklen den Overskrift: Et Forsøg paa ikke at blive beslaglagt. Al vor Uskyldighed har ikke hjulpet: Numeret er taget, og det forstaaer sig, Justitsraad Reiersen kan citere baade Overrets- og Høiesteretsdomme for, at Blade, meget godt kunne beslaglægges, som ikke ere skyldige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
J Sagen: Etatsraad Salicath imod Fædrelandets forhenværende Redacteur J. A. Hansen blev i Fredags afsagt følgende Dom i Høiesteret: Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Lands-Over- samt Hof og Stadsrets-Assessor Schack Just Gudenrath bør for Jens Andersen Hansens Tiltale i denne Sag fri at være. J Salarium til Etatsr. Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 80 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
(Corresp.) Kjøbenhavn den 9de Decbr. Det er en gammel Politik i alle Krige at fremstille Fjenden som tilintetgjort, og Jngen forstod denne Kunst bedre end Napoleon i sine Bulletins. Det hed altid, at Fjenden var crase (sønderknuust), og man maatte kun undre sig over, hvorfor man vedblev at føre Krigen, da der ingen Fjende var mere. Saaledes gaaer det ogsaa med Slesvigholstenerne. De fortælle os stadigt, og som det synes med særdeles Jver i den senere Tid, at den alene saliggjørende slesvig-holsteenske Tro vinder flere og flere Tilhængere, og "Kbhpst.", der jo nu maa betragtes som deres Organ i Danmark, beretter i en Skrivelse fra Nordslesvig, hvis Ord Kbhpst." har gjort til sine, at det dansk-slesvigske Parti taber mere og meere Terrain." Vi ville gjøre Kbhpst." og dens slesvig-holsteenske Venner opmærksomme paa, at for faa Aar siden var man fræk nok til at nægte, at der existerede dansk Sprog eller Nationalitet i Hertugdømmet, dengang vovede ingen Mand derovre at løfte sin Stemme til Fordeel for Statseenhedens Sag; nu har denne tre journalistiske Organer, to danske og et tydske dengang var der ikke Tanke hos Bønderne om Berettigelse for deres Modersmaal, nu ere de frivillig traadte sammen for at fremme danske Underviisningsanstalter; dengang var Slesvig=Holstenismen afgjort triumpherende i alle Kjøbstæderne, nu forkynde Slesvig Holstenernes lydelige Veeraab, at Hertugdømmets vigtigste Stad, Flensborg, har svigtet den gode Sag, der ligeledes er bleven opgivet, som et tomt Luftcastel af Hertugdømmets bedst redigerede Blad Kieler Correspondenzblatt." Og naar vi dertil føie, at SlesvigHolstenernes Hof-Journal, "Jtzehoer-Wochenblatt sit N af 1ste December d. A. udstoder et Nødsukover, "at bestandig flere og flere af vore Landsmænd (naturligviis i slesvig-holsteensk Forstand, blive forledede til at forraade Landets Sag, og kaste sig i Danskhedens Arme, saa tør vi vel formene, at af Alt dette fremgaaer, at "Kbhpst." og dens nordslesvigske Correspondent have glædet sig for tidligt over, at den danskslesvigske Sag taber mere og meere Terrain.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Vi have i denne Uge havt en Gadescene af en ualmindelig Art, et Slagsmaal nemlig mellem en Diplomat og en Haandværkssvend. Efter hvad der fortælles mødte denne Diplomaten, den spanske Charge d'affaires de Sandoval, og da han havde Fortogsret vilde han, efter kjøbenhavnsk Skik og Brug, ikke vige, men skal have stødt Diplomaten tilside. Den spanske Grandezza blev derover saa opbragt, at han gav Haandværks svenden et Slag med sin Stok, og det kom nu til et Haandgemæng, hvorved begge Parter kom til at maale Rendestenens Dybde. Det lykkedes Diplomaten at faae Haandværkssvenden, der efter at han havde faaet at vide mod hvem han havde været saa uheldig at støde sammen, vilde undflye, arresteret; men man siger dog, at Hr. de Sandoval, efterat Affecten har sat sig, skal have renunceret paa Satisfaction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Vi havde igaar en stærk Storm, der paaførte Materialforvalteren ved Jngenieurcorpset, Krigsraad Carlsen, et stort Uheld. Han skulde nemlig fore vise sine Bøger og sin Kassebeholdning for Corpsets Kassecommission, men havde det Uheld, ved at begive sig over Gaardsrummet fra sin Bopæl i Fæstningens Materialgaard til Commissionens Locale i samme Gaard at Blæsten bortførte en Sum, efter Sigende af 5000 Rbd., hvoraf dog Størstedelen skal være tilveiebragt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Enhver, som kjender denne redelige og agtværdige Mand, vil vist beklage denne ham saa uforskyldt rammede Ulykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Provst Schack ved Frelsers Menighed søger om sin Afsked.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-11
Jstedetfor Professor Otto, der har ansøgt om sin Entledigelse som Læge ved Straffeanstalterne paa Christianshavn, er practiserende Læge Nutzhorn ansat i denne Post.