JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Torsdagen d. 21 Juni med dito fra Nr. 132 til 223 incl. Fredagen d. 22de dito med dito fra Nr. 233 til 344 dito og Løverdag d. 23de dito med dito fra Nr. 345 til 431 dito Hvorvidt Jnteressenterne ønske disse deres 4 Procents Capitaler udbetalte eller ikke, derom udbedes Anmeldelse til Bogholderne inden 11te Mai førstkommende; og ville benævnte, nu opsagte, Capitaler ifald de ikke afhentes inden 3die Juli dette Aar igjen vorde indskudte i Sparecassen, hvor de fra 11te Juli af ikkuns blive at forrente med 3 Procent aarlig Rente. Dersom 4 Procents Capitalen skal udtælles, da bedes Contrabogen - forsaavidt de oplagte Renter der ikke maatte være tillagte - ligeledes inden 11te Mai fore vist paa Bogholder-Contoiret til Berigtigelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
J Analogie med Jndbydelsens 4 og 5 Post kunne Opsigelser fra Directionens Side kuns ventes indrykkede een Gang i denne Tidende, og herefter retter Directionen sig. Men for at lade Publicationen vorde saa bekjendt som mueligt, besørges dette indrykket 3de Gange.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Directionen for Holstebroe og Omegnens Sparecasse, d. 13de Marts 1838. Fielstrup. Smith. Petersen. Gjeding. Krarup. Dahl. Faber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Auctions-Placat. Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring, bliver Warde Veirmøllegaard med tilhørende tvende Veirmøller, beliggende tæt udenfor Warde Kjøbstads Nørreport, opbudne til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagene den 30te April, og de og 28de Mai dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første i Warde Byes Raadstue og den tredie paa Møllegaarden. Gaardens Bygninger bestaae af 51 Fag, Grundmuur med Straatag, vel indrettede til en Beboelse udenfor Bondestanden. - Den ene Vindmølle er ottekantet hollandsk Bygning med grundmuret Kielder og har 4 Qver ne, den anden er en firkantet Stubmølle, hvori 2 Qver ne. - Gaarden og Møllerne ere forsikkrede mod Jldsvaade i Kjøbstædernes almindelige Brandkasse for 12,330 Rbd. r. S. Dette bekjendtgjøres herved, ifølge Pl. 22 April 1817, til Pantecreditorernes og Liebhaver, nes Efterretning. Warde Byefogedcontoir, den 23de Marts 1838. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Auction. Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Peder Olesen og Hustrue i Wilslef bliver Hovedparcellen af den dem tilhørende udstykkede Gaard i Wilslehvis Tilliggende staaer for Htk. 5 Skp. trefjerded. Alb. med dette Hartkorns Anpart i Wilslef Sogns Konge: og Kirke-Korn og Qvægtiende, samt tilhørende brand assurerede Bygninger stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 20de April næstk. Formiddag 2den 4de Mai Kl. 11. 3die - Mandagen den 21de -De tvende første Auctionet afholdes paa Gjording Mal Herreders Tingsted i Weirup, men tredie og sidste Auction paa den sælgende Eiendom, hvilket herved i Henhold til Pl. 22 April 1817 bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og de Lysthavendes Underretning. - Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Endrupholm, d. 23de Marts 1838. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet i Boet efter afdøde Kjøbmands Enke Madame Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe, bliver følgende dette Boe tlihørende Eiendomme, nemlig: 1, Gaarden No. 71 paa Holstebroe Byes Ruderlandsgade beliggende, med paastaaende Bygninger og tilliggende Grund, Gaards og Haugeplads. Gaarden No. 80 paa samme Gade med tilliggende Grund, Gaards og Haugeplads, samt vedliggende Toft af Hartkorn, frie Kjøbstædjord 3 Fdkr. jemsertendedeel Album. Et Stk. Jord i den saakaldede Galliemose paa Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn frie Kjøbstædjord 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 enfjerded. Album. Et Stk. Jord i Holstebroe Byes søndre Mark, at Hartkorn fri Kjøbstædjord 5 Skpr. syttentoogtredive tedeel Album, og 5, Et Stk. Jord ligeledes i Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn frie Kjøbstædjord 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Album med derpaa opførte 6 Fag Huus, med den i Jorderne nedlagte Sæd, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes de tvende første paa Holstebroe Raadstue og den tredie i Gaarden, No. 71 saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 1ste Mai næst) hver Dags 2den 15de -) Formid. Kl. 11. og 3die - Onsdagen den 30te Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. - Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Holstebroe Byefogedcontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved Holstebroe Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Kjøbmands Enke Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet inden forestaaende Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Holstebroe Byefogedcontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
April Historisk statistisk Maanedstidende for Ribe Stift. Redigeret af Adjunkt Adler. Trykt og udgiven ved Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Om Holesmedningen i Øster Horne Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
(Af Pastor Ramsing til Andsager.) Den Overflødighed af gode Moser, som findes i Hedegnene af Ribe Amt, forsyner ikke blot Omegnens Smede med Kul, men har og giver Anledning til, at mangen vindskibelig Hedeboer har lært selv at benytte denne hans i andre Henseender fattigere Fødegn Rigdom. J Øster Horne Herred findes især i Andsager Sogn betydelige Moser, som aarlig levere en stor Deel fortrinlige Smedekul, ligesom ogsaa dette Sogn har et Antal af 15 Smede, – mange flere end Landmandens sædvanlige Smedearbeide udkræver Saavel i dette Sogn, som i Thistrup og Hod Sogne forfærdiges derfor en betydelig Deel Hr. leer og Hakkelseknive, tildeels ogsaa Klyne- og Tørvespader, - og, endskjøndt der flere Steder paa Vesteregnen hist og her findes enkelte Hø lee= og Spadesmede, som i Starup, Øsse, Sne um og flere Sogne, er der dog neppe noget Sted heri Egnen, hvor Høleesmedningen er saa almindelig, som i de nævnte 3 Sogne af Øster Horne Herred og navnlig i Andsager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Den endnu levende agtværdige Olding, Jens Bertelsen af Mølbygaard, var den første, som for omtrent 60 Aar siden i Andsager Sogn begyndte med denne Beskjæftigelse, som han skal have lært i Vamdrup, - og samtidig hermed skal en Broder af ham paa Fædregaarden Agerkrog i Thistrup Sogn have været den første, som der begyndte at smede Høleer. Jmidlertid har nok dengang saavelsom nu Smedningen været en her paa Egnen almindelig Jndustri, hvilket blandt andet synes at fremlyse deraf, at der ikke her som paa andre Landets Egne findes Smedehuse og udlagt Jord for den af Byen i Fællesskab antagne Bysmed. Siden har Høleesmedningen efterhaanden udbredt sig videre, og der gives nu i Andsager Sogn 8 og i Thistrup og Hodde Sogne 4 Smede, som sysselsætte sig med denne Jndustri foruden et Par, som forfærdige Spader. De ere alle Gaard, eller Huus besiddere og have Agerbrug, nogle endog betydeligt, hvorfor de kun bruge Høleesmedningen som Bibeskjæftigelse. Hedeboen har ingen Skov, næsten intet Hegn at vedligeholde, og derfor kun lidet Vinterarbeide, ja selv Aarets Afgrøde faaer han kun altfor let og snart udtorsken, at han aarligen kan sende Tærskere til den frugtbarere Østeregn. Derfor er Hølesmedningen for denne Egns vindskibelige Landmænd en ligesaa passende som indbringende Vinterbeskjæftigelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Naar Efteraarsarbeidet er endt og Vintersæden, lagt, antages gjerne en Karl paa et Par Maaneder, for at føre Forhammeren og gaae tilhaande ved Arbeidet. Det Antal Høleer, som det Aar agtes forfærdiget, tages under Hænder paa eengang, forat kunne med hinanden blive lagte i Staal, hærdede ved Hjælp af Talg, og bragte til een af Egnens tvende Slibemøller, for at sli til Hærdning, samt reen Fordeel . . . . . . . . 26 - 3 - 10 - 50 Rd. - M. - s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Af Andsager Sogns 8 Høleesmede forfærdiges aarlig omtrent 820 Høleer, 150 Hakkelseknive, og af 4 Smede i Thistrup og Hodde Sogne skal aarlig omtrent forarbeides 500 Høleer og 90 Hakkelseknive. Den aarlige Production i alle 3 Sogne kan nok omtrent anslaaes til 1300 Høleer, 240 Hakkelseknive, foruden 50 a 70 Spader. For Tiden betales en Hølee fra 4 Mk. 8 s. a Mk. 8 s. HC. og en Hakkelsekniv fra 3 Mk. 8 s. a 5 Mk. Efter Middelpriis kan saaledes Værdien af den aarlige Production ansættes til circa 1400 Rd. HC. Gromd. Bertel Jensen, Søn af fornævnte Andsager Sogns første Holesmed, er endnu den, som forfærdiger det største Antal nemlig 250 Stkr. Høleer og 50 Stkr. Hakkelseknive aarlig, ligesom og hans Arbeide er almindelig bekjendt og søgt Sædvanligviis afsættes denne roesværdig¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Vindskibeligheds Frembringelser i Forsommeren, paa Markederne i Ringkjøbing og Holstebroe, tildeels og i Varde og Ribe. Forhen har Afsætningen været større og Prisen høiere, – nemlig fra 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. for en Hølee. Den lavere Priis er sikkert en Følge af den især ved huserende Jernhandlere stærkt tiltagne Jndførsel af fremmede Høleer, der er saa betydelig, at den alene ved Ribe Toldkammer for hine Varer betalte Told aarlig skal beløbe sig til 400 Rbd.,To ja endog derover. Jkke destomindre foretrækkes de dyrere indenlandske især i Mærskenge, fordi de fremmede der findes for fine og lette for den stærke Græsvært. Det kunne vel synes, at, naar en fremmed Hølee, efterat Tolden er betalt og Kjøbmandens Provision iberegnet, dog kan sælges for 4 a 5 Mk., at da ogsaa de indenlandske, uanseet deres bedre Qvalitet, maatte kunne leveres til en lavere Priis. Udentvivl er det deels Fabricationsmaaden, deels mindre gunstige Handelsforbindelser saavel med Hensyn til Afsætning som Jndkjøb, der fordyrer det indenlandske Fabricat frem for det fremmede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Pengebelsbet udbetales endnu til tvende fattige Enker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Afgangne Raadmand Peder Christensen Farberblevne fattige, en Gaard i Roager Bye af Hartkorn 1 Td. 6 Sk. 2 Fk. 2 Alb., som nu beboes af tvende Mænd, der svare hver i Landgilde 2 Td. Rug og 2 Td. Byg, som betales efter Middeltallet af de 2 sidste Aars Capitelstaxter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
J Slutningen af Jnspectionens Beretning af 7de Mai 1740 anmærkes følgende: Desforuden skal Fattigvæsenet lade opbygge 16 forfaldne Gjæsteboder, som ere indrettede til Bolig eller Logement for fattige Huusarme. Endvidere findes her i Byen - Stk. Almisseboder ligeledes til Huusværelse for fattige Mennesker, men disse have ingensinde været under de Fattiges Jnspecteurers Administration, hvorfor Magistraten formodentlig derom giver nærmere Underretning. Denne Jnspectionens Formening, at Almisse bodernes Jstandsættelse var Fattigvæsenet uvedkommende, blev kort efter befunden at være umotiveret. Bygningerne befandtes saa brøstfældige, at Jnspectionen saae sig nødsaget til at indgaae med Forestilling om en Hovedreparation. Herpaa resolverede Stiftet under 12te Juli 1743.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Førend det kan tillades de Fattiges Jnspecteurer, at anvende nogen Capital af de Fattiges Midler til Almisseboligernes Jstandsættelse og Opbyggelse, bør lovligt Syn over Brøstfældighederne og Overslag over Bekostningerne til os indsendes, hvorefter nærmere Ordre skal paafølge. Jøvrigt bør alt foretages paa det menageerligste, og de gamle Materialier dertil anvendes. - Resultatet blev efter Resolution af 8de August 1743, at kun 11 Fag maatte opbygges. Hvortil af de Fattiges Midler i det Høieste maa optages 180 Rd., som igjen af resterende Contingenter og Andet i Kassen bør indkomme, da de Fattiges udestaaende Capitaler ingenlunde maae angribes. Derimod bør de ugentlige Distributioner snarere indstrænkes indtil Forskuddet af Fattigkassen bliver refunderet. Reparationen kostede 232 Rd. 3 Mk. 6 s. Fra 1743 og de følgende Aar indtil 1747 haves ordentlig aflagte Regnskaber, hvoraf følgende extraheres: Af Gjæsteboderne bleve 22 Stk. nedbrudte, og Materialierne bortsolgtes ved offentlig Auction for 37 Rd. 3 Mk. 12 s. Kun 4 Stk. bleve tilbage med 8 Værelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Ved kgl. Reskript af 18de Juni 1743 blev befalet, at de Fattiges Capitaler skulde opsiges til næstk. 11te Decb., eller det paafølgende Aars 11te Juni og indbetales i Kongens Kasse. Af Regnskabet seer man, at Fattigkassen maatte betale tvende Borgere for Capitalernes Opsigelse 5 Mk., samt for stemplet Papiir til Opsigelse af den Capital som Amtsforvalter Bundesen var skyldig 4 Mk. 8 s. Jmod hiint Paabud gjordes indtrængende Forestillinger fra Cathrine Kirke, som efter Obligation og Domme samt endelig Liqvidation af 6te Decb. 1728 skyldte til Fattigvæsenet 448 Rd. Ligesaa fra Byen, som skyldte at de fra Mogens Grave og Niels Knudsen legerede 866 Rd. 4 Mk. b. Af Gildens Capital 1000 Rd. Jalt 1866 Rd. 4 Mk. - Forskjellige private Debitorer kunde ei heller betale deres Gield. Det blev derfor bevilget af Stiftet under 4de Mai 1744, at de skyldige Capitaler til Fattigkassen, som skulde have været indbetalte i Kongens Kasse, maatte indtil videre blive indestaaende hos vedkommende Debitorer, naar Pantet var suffisant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
J Aaret 1743 tillagdes Regnskabsføreren i aarlig Løn 20 Rd., og Leieafgiften af St. Peders Eng, samt Rugafgiften af Darum og Aarup. Denne Udgift anføres ogsaa i alle de følgende Regnskaber for dette Tidsrum. Det kan historisk godtgjøres, at de ældre Regnskabsførere ved Fattigvæsenet, som sædvanlig vedbleve Bestillingen i flere Aar, have i 100 Aar og derover havt aarlig Løn for deres Arbeide. Jeg undrer mig derfor meget over, at Fattigcommissionens Jndstilling om, at der maatte beskikkes en fast Casserer og Regnskabsfører med aarlig Løn af 40 Rbd. r. S. eller 25 Rd. H. blev afslaaet ved Cancellieskrivelse af 25de Octb. 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Blandt extraordinaire Jndtægter anføres i Regnskaberne for hine Aar: Mulctpenge fra Skipper Søren Hansen Mandøe 1 Rd., efter Capitain billes Ordre. Mulct fra Organist Bjørnsen 4 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Jndkommen ved Salg af et Fattiglems Efterladenskaber 79 Rd. (De øvrige afdøde Fattiglemmer efterlode intet andet end Pialter, som bleve uddeelte til de meest Trængende).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Blandt extraordinaire Udgifter anføres: Betalt den paabudne Artillerieskat af de Fattiges Jord i Horsfold 4 Mk. 9 s. Givet den fra Cathrinæ Kirke (i Aaret 1745. nedfaldne Tømmersvend i hans elendige Svaghed 1 Rd. Givet Ane Barbara til hendes 3 Børn, som ligge af Sprinkel Sygdom, 3 Mk. (?) Betalt for en Veirhane til at dæmpe Røgen med i Almisseboderne, samt for Muurarbeide tilsammen 1 Rd. 3 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Efter Stiftamtmandens Ordre indrettet et Kammer i Almisseboderne til det afsindige Menneske Bodild Clausdatter, som kostede 7 Rd. 1 Mk. 11 s. Betalt for 3 Bøger, nemlig en Uddelingsbog, en Collectbog, og en til Fortegnelse over de Fattiges Boskab og Efterladenskaber 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Disse Regnskaber bleve approberede af Stiftamtmand Gabell og Biskop Brorson med Bemærkning, at der ved samme Jntet var fundet at erindre; kun tilføies i Decisionen over Regnskabet for 1744, at Alting vel til de Fattiges Gavn er bleven observeret og iagttaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Under 17de Juli 1744 indgaves fra Jnspectionen efterfølgende Forestilling om Moderation med Restancerne, som vidner om Tilstanden i hine Dage. "Da vi nu saa ofte har ladet kræve de Contingenters Restance til de Fattiges Kasse, som Adskillige af Byen paa saa eller mange Aar har paadraget sig, men lidet eller intet deraf har kunnet indhente, af den Aarsag besynderlig, for di det ved Tidens Længde er bleven dem des besværligere paa eengang at udrede saa meget fra sig, uden der nu maatte forundes dem nogen Moderation og Afslag paa det forrige. Altsaa falder herved vores underdanigste Forespørgsel og Begjæring, om ikke samme maatte dem bevilges, hvilket ogsaa findes høist nødvendigt, saafremt alting med de Fattiges Væsen her i Byen skulde komme engang i nogen god Rigtighed og Orden, og om det da derfor maatte behage de Høie Herrer Directeurer at beskikke nogen mere af Magistratens Middel til høist nødvendig Assistence og Hielp herved, hvor da og tillige kunde skee en ny Repartition med enhver, saavel af de nye som gamle Byens Jndvaanere, alt efter enhvers nuværende Tilstand og Omstændigheder, som Magistraten selv bedst kjender og skjønner. Men dette er derhos vor underdanigste Begjæring, at sligt maatte skee med allerførste, eftersom os mangler Penge til den ugentlige Distribution, da vi har intet andet at gribe til uden hvad vi nu ved ommeldte Moderation og Accord for det allerede Forfaldne strax kunde forvente. Denne vor underdanigste Begjæring havde vi forlængst fordristet os Dhrr. Directeurer at insinuere, hvis ikke den imidlertid paakomne almindelige Skat havde hindret os derfra indtil nu, da det er den høie Tid for os at faae herudi Hielp og Bønhørelse; hvorefter da Restancerne siden aarlig i Tide skal blive indkrævede eller inddrev ed ne, og formode vi da vist, at alting skal komme i sin rette Tilstand, naar ikkun indbemeldte Sag, maa først blive bragt til Rigtighed. J underdanigste Forventning om naadegunstigst Resolution forblive vi med al underdanig Hengivenhed de Høie Herrer Directeurers underdanigste Tienere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Ribe den 17de Juli 1744. P. Stockemark. N. Ries. N. Brasen. S. Thun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Resolution. "Den af Jnspecteurerne foreslagne Moderation paa de Contingenter, som til de Fattiges Kasse hos Een eller Flere endnu kunde restere, bliver herved, i Henseende til Borgernes Uformuenhed og for at faae dette Væsen udi Rigtighed, accorderet, dog saaledes, at Moderationen skeer efter de Contribuerendes nuværende Tilstand; og have Jnspecteurerne ydermere at adressere sig til Magistraten, som, efter Borgerskabets Jndkaldelse til Raadstuen viser dem al vedbørlig Assistence, ikke alene ved forbenævnte Moderation, men ende og i Henseende til dem, som enten siden ere komne til Byen, eller og ikke forhen frivillig har ladet sig tegne for noget til de Fattige. For den tilkommende Tid lade Jnspecteurerne sig den kongelige Forordning af 24de Septb. 1708 saavel i denne som i alle sine Punkter være en Rettesnor, saafremt det ikke skal komme paa de res Ansvar. Bramminge og Ribe den 24de Julii 1744. J. A. Brorson. C. v. Gabell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
J Medfør heraf forfattedes en ny Ligning overContingenterne, som skulde tilsvares for 1744 og derefter. Af dette Document, som tillige indeholdt Fortegnelse over de gamle Restancer (i Beløb 121 Rd. 4 s.) seer man, at det aarlige Pengebidrag bestemte til 92 Rd. 4 Mk. 12 s. Deraf betalte. Dr. Anchersen . . 2 Rd. 4 Mk. Madame Mahlers = = 5 Justitsraad Worm Mag. Fogh, Sognepræst til Cathrine Kirke, Biskop Brorson . . . Rector Falster. Raadmand Rahr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Stiftsprovst Stockemark. 6 Borgemester Frausing. Raadmand Fridsch. o. s. v. Forholdet var iøvrigt omtrent det samme som nu. Embedsmændene og Kjøbmændene betalte de 2 Dele af Bidragene, og det øvrige Borgerskab 1/2 Deel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Fra 1748 til 1755 haves ligeledes ordentlig aflagte Regnskaber, der decideredes af Stiftet, med Paategning, at der ved samme Jntet var fundet at erindre. Collectbeløbet fra Jndvaanerne sank efterhaanden ned til 65 Rd. Distributionsbeløbet til 50 a 60 Fattige var sædvanlig 400 Rd., og de extraordinaire Udgifter 100 til 150 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Blandt extraordinaire Jndtægter anføres følgende:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
J Aaret 1749 bleve 18 Præster ordinerede, som betalte hver 1 Rd. til Fattigkassen. Under 14de Juli 1749 indkom fra et anseeligt Sted, en Veldædigheds-Gave paa 20 Rd., hvoraf Byskriver Enken Madame Lund, efter Ordre fik 5 Rd., og de øvrige 15 Rd. uddeeltes til andre Fattige. - J Mulctpenge indkom 1 Rd. 32 s. fra en Rytter for hans onde Opførsel mod en Byens Borger, og fra Courector Montagne, Rd. 74 s., som Peder Birklef ved Forlig med ham maatte betale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Blandt extraordinaire Udgifter anføres flere Gange Gaver til Salzburger Emigrantere, samt til tvende for Religionen fordrevne Præster fra Salzburg 2 Rd., og til en Præste Enke 4 Mk.*) 1) Det var elsten, Erkebiskop Leopold Anton v. Firmin, som i sanatisk Jver fordrev omtrent 30,000 Protestantere fra Salg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Det var elsten, Erkebiskop Leopold anton v. Firman, som fantisk Jver fordrev omtrent 30,000 Protestantere fra Sa burg. Til nogle arresterede Omløberes Bortførelse til Viborg, efter Stiftamtmandens Ordre, 9 Rd. Omkostninger paa det dødfundne Barns Begravelse (1750, efter Stiftamtmandens Ordre, 1 Rd. 4 s. For en ny Klædning til Prakkerfogden med alt Tilbehør 6 Rd. 69 s. Til Scham vogels ældste Søn Andreas en Curtius 32 s. Gradus ad Parnassum 48 s., Logica 30 sk. En Peruqve 1 Rd. 64 s.**)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Af Regnskabet for 1750 erfares, at Frøken Foss har ved Testamente af 30te Octb. 1743 givet til Almissebodernes Reparation 200 Rd., som indbetaltes i Fattigkassen den 11te Januar 1751. Ligesaa, at Stiftamtmand Holger Scheel, har ved Gavebrev af 6te Novb. 1750 skienket de Fattige 140 Rd., som udgjorde den ham tilkommende Anpart af et Skib i Hjerting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
J Aaret 1755 foretoges en Hovedreparation paa Almisseboderne, som kostede 291 Rd., hvoraf de 200 Rd. rimeligviis udgjorde Frøken Foss's Gave. - Ved dette Aars Udgang var Restance beløbet 282 Rd. 48 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
J Aaret 1752 beskikkedes i Raadmand Ries's Sted en ny Fuldmægtig og Regnskabsfører, nemlig Christian Albrecht Jessen, som modtog af Fattiginspectionen en Jnstrux, der er et ganske interressant Bidrag til Kundskab om Bestyrelses maaden i hine Tider: 1. Han skal i rette Tid indfordre hvad Renter, Contingenter, Auctionspenge eller andre slige Jndtægter de Fattige tilhøre, og om Restancerne gjøre Anmeldelse til Jnspecteurerne. Han har jevnlig Jndseende med Gjæstebodernes, Almissebodernes og andre de Fattige tilhørende Huses og Eiendommes Tilstand og Beskaffenhed, og besørger efter Jnspecteurernes Ordre deres fornødne Reparation og Vedligeholdelse af Kassens Jndtægter, og efter dens Formue. i 3. Han har flittig Jndseende med de Fattiges 11) Denne Andreas Schamvogel blev siden Præst i Visbye. opskrevne og Kassen tilhørende Bohave og Formue, og hvorledes de dermed holde Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Naar Nogen af dem, der nyde de Fattiges Penge, bliver syg og sengeliggende, bør han strax indfinde sig for at føre i Pennen hvad de have i Eie, og efter deres Død bærer han Omsorg for, at samme kommer de Fattiges Kasse tilgode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Hver Mandag indfinder han sig paa Raadstuen ved Distributionen for at paasee, at alting rigtig bliver indført i de behørige Bøger, hvormed Jnspecteurerne efter Sædvane ere ham behjelpelige. Han bør ei alene forfærdige Qvartal=Extracter, men endog ved Aarets Slutning et fuldstændigt Regnskab over al Jndtægt, Udgift, Beholdning og Restance, efter sædvanlig Regnskabsform og Maade. Han bør til sit Regnskab have 4 store Protocoller. J den ene indføres rigtige Gjen parter af alle Fundatser, Gavebreve, Adkomster og Panteobligationer, som ere de Fattige tilhørende. J den anden Protocol indføres de aarlige Kasseregnskaber. J den tredie de aarlig forfaldne Collecter. J den fjerde de ugentlige Distributioner. - Desforuden bør han have en mindre Bog, hvori de Fattiges Bohave og auctionerede Efterladenskaber indføres. Derimod nyder han i aarlig Løn, saalænge han samme Tjeneste forsvarligen forestaaer: A en Otting Jord paa Lille Darum Mark 1 Ørte Rug. Af en Otting Jord paa Aarup Mark ligeledes en Ørte Rug, og en Eng i Hillerup, Enge kaldet St. Peders Eng, som ialt skatter for 8 Rd. Jndkomst, og desuden af de Fattiges Kasse 20 Rd., hvilke Tyve Rigsdaler ham af Jnspecteurerne ved hvert Aars Udgang og Regnskabernes Overlevering skulle blive betalte.