Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-03-23
Det største Fremskridt, som det medienske Politie har gjort i Europa bestaaer i Omsorgen for og i Anvendelsen af hensigtsmæssige Midler til at forhindre smitsomme Sygdommes Udbredelse; vores Fødeland er forsynet med fortreffelige Anordninger til dette Øi med og den nedsatte Qvarantaine-Commission vaager ombyggeligt over, at smitsomme Sygdomme ikke skal komme ind i Riget fra andre Lande. J det Østerrigske udkom den 10de October i Fior en Forordning angaaende smitsomme Sygdomme, som paabyder, at de Røgelsetønder, som Politielægen, Doctor Dørser, har foreslaaet til at giennemryge Klæder, Linned, Sengetøi o. s. v., og som ere meget hensigtsmæssige for at forhindre al Smittes Udbredelse, skal overalt anskaffes af Politiet, og anvendes, naar Lægerne efter deres Pligt anmelde for dette smitsomme Sygdommes Udbredelse. – Erfaringen har lært, at det beste Middel til at standse smitsomme Sygdommes Udbredelse, er Qvarantaine=Anstalter, og Spærring ved Militaire, og den bemærkning, at denne Stand ikke allene tiener til at værne for Nationens indvortes og udvortes Rolighed, men ogsaa for deres Sundhed, vil forhøie dens Værd for Borgersamfundet; at Pesten grasserer saa ustandselig i de tyrkiske Lande, kommer allene deraf, at Regieringen der blot vil bruge Krigsmagten til at undertrykke Folket, men itre til at beskierme det; disse Foranstaltninger ved smitsomme Sygdomme har aldrig været meere nødvendig i Europa end som i nærværende Tidspunkt, da Pesten truer at vilde brække ind i det sydlige Rusland og Tydskland og i Jtalien, hvor den skal være bragt hen med Bomuld fra Tyrkiet; Sygdommen grasserer især i Staden Noja i det Neapolitanske, yttrer sig i fleere italienske Havne langs med det adriatiske Hav, i Dalmatien og i Odessa alle Magter trækker Cordons derimod, og Sygdommen skal være saa betydelig at den skal være Aarsag til at den østerrigske Keiser har opgivet sin Reise til Rom og Neapel. Hvormegen Fortieneste af Menneskeheden har dog ikke de Læger, som ikke tage i Betænkning at opholde sig imellem de Pestsyge, søge at anvende Lægemidler imod den, og siden meddeele Verden deres Erfaringer, saaledes opholdt den fortienstfulde spanske Plantekyndige og Læge Michel Cavinilles sig med sin Søn i Aaret 1805 i Pest-Hospitalerne i Valencia og Aleriahvor 3087 Mennesker, laae syge og 1287 døde af dem og han har nu i flere Skrifter bekiendtgjort sine Jagttagelser over den guule Feber og om Midgelske Læge Charles Maclean, som har opholdt sig i det store Pest-Hospital i Constantinopel for at giøre Lægeforsøg til at bekiæmpe denne Sygdom, lerne til at vogte sig for dens Smitte; og den en har bekiendtgjort fra Wien af: at den Methode han i fleere Aar har anvendt mod ondartede Febre i andre Lande, ogsaa kan bruges mod Pesten; men at de græske Pest=Hospitaler i Tyrkiet ikke ere hensigtsmæssig indrettede til at helbrede denne Smitsot; men at han er villig til at anvende sine Midler mod Pesten paa de Steder, hvor man vil indføre hensigtsmæssige Syge=Indretninger, som han ikke kunde bevæge den tyrkiske Regiering til; og at han har et udførligt Værk i Arbeide og Pestens Helbredelse; Leiligheden til at bevise sin Konst staaer ham nu aaben i Jtalien, saadanne Mænd, som Maclean og Cavanilles kunne kaldes de sande Menneskeslægtens Helte. Professor Gilbert i Leipzig, har forresten i Aaret 1813 udgivet en lille Afhandling i den baumgartenske Boghandling, som indeholder een for alle forstaaelig Anviisning om hvorledes man ved at betiene sig af mineralsuure Røgelser, kan sikkre sig mod at blive angrebet af smitsomme Sydomme og tillige forbindre disses Udbredelse; det skal være et meget fatteligt og nyttigt krift. J skandinavisk Museum for 1806 findes ogsaa en Afhandling af vores afdøde Doctor Scheel om de nødvendige Foranstaltninger, som skal bruges imod smitsomme Sygdomme.