JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Venedig, den 22de Maji. Tvende vigtige Gienstande beskjæftige paa nærværende Tiid vort Senat, nemlig Bombardementet paa Tunis og det Venetianske Dalmatiens Forsvarelse imod igientagne Jndfald af Pachaen i Scutari. Denne Rebeller bliver daglig virksommere. Vor Escadre definder sig endnu for Sfax, og Ridder Emo giør alle Anstalter til et nyt Angreb.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Fra Cattaro lyde Efterretningerne meget foruroligende. En stor Sværm af Pachaen af Scutaris Folk har igien angrebet Grændselinien ved Pastrovich, og ere tvende Gang blevne Slagne tilbage af de Venctianske Tropper, hvilken Seier dog har kostet os mange Mennesker.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Florenz, den 23de Maji. Til alle Biskopper er afsendt et Circulaire, efter hvilket der i det mindste i hver 2 Aar skal holdes almindelige Kirke forsamlinger af Geistligheden. De offentlige Bønner, Breviarier og Messebøgerne skulle blive forbedrede, og den hele hellige Skrift igiennemlæses i et Aar. De private BedeHuse og Huus=Capellerne i Stæderne skulle afskaffes; men de paa Landet, som ligge langt fra Hovedkirken, skulle giøres til Annexer. De gamle Kirkelove om Geistlighedens anstændige Levemaade skulle igien indføres. Fruentimmerne maae ikke komme i Kirken i uanstændig Klædedragt, og skulle sidde afsondrede fra Mandspersonerne. Jngen Fattig maa betle i Kirken, og fra Hovedalteret skal man borttage alle billeder af Helgene, og kun lade staae paa samme Korset. Disse og andre kirkelige Forslag har Storhertugen egenhændig forfattet.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
London, den 30te Maji. J vore Tidender for i Dag lasse vi et Udtog af et Brev fra det skulde befindes at være ægte. Det lyder saaledes: Vort Philladelphia af 2den April, som er af Vigtighed, dersom Fand befinder sig i betænkelige og sørgelige Omstændigheder. Vor udenlandske Handel er kun liden, og den Smule vi endnu have, indbringer os ingen Fordeel. Nye-Engelænderne have grebet til Vaaben imod os, og lade intet Middel ubrugt for at forsvare Besiddelsen af en stor Landstrækning ved Susquehanna i det Jndre af Pensylvanien. De ere endog gaae saavidt, at de i offentlige Tidender have ladet indrykke en Declaration, der sluttes saaledes: "Da nu denne Strid er steget til en saadan Høide, at den maae afgiøres ved bevæbEnet Haand, saa opfordre vi vore Brødre i Nye=Engeland til at staae os bi med al deres Magt, og det saa meget mere som det er et ypperligt Stykke Land, hvorfor vi fægte, og som vil blive tilstrækkeligt til at afbetale vor Nationalgield og at befrie os i visse Maader fra Paalæg og Afgivters "Byrde. - Paa den anden Side sammenbringer Staten af Pensylvanien alle sine Tropper, for at bruge dem imod Nye Engelænderne. Men Jndbyggerne i det Jndre af Pensylvanien synes at være uroelige og misfornøiede. J en Tiid af nogle faa Uger have de forelagt Forsamlingshuset eller Landstænderne 4 Remonstrationer, hvori de true med, at dersom visse Love, der ikke støde dem an, og som de navngive, skulde blive stadfæstede, havde de besluttet, med bevæbnet Haand at sætte sig imod samme. Det besynderligste var, at af 65 Lemmer Forsamlingen gave 24 deres Stemmer til, at disse Remonstrationer maatte lægges paa Bordet i Huset. J Philladelphia giør man alt, for at befordre Banqvens Undergang, og at ophæve dens Fundationsbrev, omendskiønt det er det eneste sikre Sted, hvor man kan nedsætte Penge. Kort, vi have i Forsamlingshuset en Bande, som har Stemme=Overvægten paa sin Side, og som giør alt hvad der staaer i dens Formue, for at stifte Uroeligheder; men vi leve dog endnu i det Haab, at den skal tabe sin Jndflydelse; thi skeer dette ikke, saa er ingen Mands Eiendom sikker, eftersom den har en uindskrænket Magt. Fra Calcutta i Jndien skrives, at Havnen ved Siam, som i endeel Aar har været tillukket for vore Skibe, er nu igien aaben. Prindsen, som tilsperrede den, er for sit Tyranni Skyld bleven ombragt i et Oprør, og hans Efterfølger understøtter Handelen paa alle Maader. Af denne igien fri blevne Skibsfart til Siam love vi os store Fordeele. - J Suffolk, ved Benacre, har man anlagt en nye Landevei, og en af de paa samme arbeidende Folk stødte i Jorden med sin Spade paa en Leer=Krukke, hvori man, da den gik i Stykker, fandt 920 smukke Sølvmyndter med Julius Cæsar Billede paa. Man troer, at de i 1500 Aar have lagt den begravne.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Stockholm, den 30te Maji. Det væsentlige af de 4 Punkter, som Hs. Majestæt har forelagt Stænderne paa Rigsdagen til Overveielse, er følgende: 1) At forandre den paa Barnemord satte Dødsstraf til Fængselsstraf paa Livstid, og en aarlig Pidskning paa den Dag, da Misgierningen blev begaaet. 2) At forhindre de store Godsers Deeling, formedelst de de deraf flydende hyppige Uleilgheder, derved, at man testamenterer dem til den førstefødte Søn, og fastsætter for de øvrige Børn en aarlig Pension, eller andre Penge: Erstatninger. til et Korn-Magazin, som skulde oprettes paa det Sted, som 3) At autorisere Kongen til at tage en Fond af Banquen man dertil finder beqvemmest. en nødvendig Fond til de forskiællige Bergverker og i Besyn4) Ligeledes at autorisere Kongen til at tage af Banquenderlighed til Faluns Kobberverk, eftersom det daglig tiltagende Vand i det Falunske Verk maae skaffes ud, for at ræde de det fra gandske at forfalde, hvorhos dog en lige Værdie af Kobber skulde blive nedlagt i Bauquen. - Den første at disse Punkter vil ingen hindringer finde; men ihenseende til de 3 sidste skulle de 3 Stænder være af forskiællig Menning. -
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Hs. Majestæts Heste og Eqvipage ere allerede afgaaet til Leiren i Skaane, for sammesteds at oppebie Høistsamme.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Wien, den 31te Maji. Man siger, at der i Hof=Krigsraadet i Wien er bleven fattet den Beslutning, at alle saa kaldte Grændse= og Provincial-Regimenter, som hidindtil ere blevne underholdte paa og blive monderte og besoldede af den Keiserl. Kongel. Krigs deres Provindsers Bekostning, skulle sættes paa Feldtfod Casse. Nogle ville finde Grunden til denne Beslutning i Efterretningerne fra Constantinopel, som afskildre Giæringen iblant Folket meget frygtelig, og lade Misforstaaelsen imellem Porten, Rusland og Venedig blive alt større og større. Dog er hverken den Russiske eller Vennetianske Gesandt reist bort fra Constantinopel, uden at tage Afskeed, men begge Ministrene opholde sig endnu der. Der er og endnu noget Haab tilbage, at Freden, i det mindste i dette Aar, skal blive vedligeholdt ved det Wienske og Franske Hoffes Megling. Carlsruhe, den 31te Maji. tighed, Hr. Carl August, Margreve til Baden og Hoch I Dag Morges Kl. 3 1/4 døde Hs. Høifyrstelige Durchlauchberg &c., Rigs Generalfeldtmarskal i sit 74 Aar. Han var fød 1712, og har i den nu regierende Margreves Mindreaarighed været Administrator for de Durlachske Lande.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Haag, den 3die Junii. Den 29de i forrige Maaned ankom Underfogeden Walburg med en Raadstuetiener til Wyck, for at bekiendtgiøre en Stevning for nogle der værende Magistratspersoner, som ikke følge det gamle beedigede Regierings-Reglement. Da den første kom til Borgmesteren, blev han arresteret, men Raadstuetieneren sendt tilbage til Utrecht. Dagen derpaa fremkom Chefen, og fordrede, at man strax skulde løslade Underfogeden af hans Arrest, og give ham de Papirer tilbage, som man havde frataget ham. Men man henviste ham til Magistraten. Staterne af Utrecht have, formedelst dette besynderlige Tilfælde, besluttet, at foranstalte en overordentlig Sammenkaldelse af Staterne til i Dag. Man er begiærlig efter at faae vide, hvad samme heri ville beslutte, og man er ikke uden Grund frygtsom for, at store Uroligheder torde flyde af denne Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Kiøbenhavn, den 12te Junii. Den 5te Maji d. A. er Catecheten Hans Dutzen til St. Nicolay paa Fohr allernaadigst confirmeret til Diaconus i Bordelum i Amtet Bredsted; og Candidatus Theologie Boje Clausen til Diaconus i Drelstorf i samme Amt. Den 16de ejusdem er Candidatus Juris Adolph Henning Cruse fra Kiel beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdommene, Den 19de ejusdem er Candidatus Theologi Johan Henrich Schwarz confirmeret til Diaconus ved Kirken i Staden, Crempe; og den 23de ejusdem er Candidatus Juris Johan Christian Storm i Rendsborg beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 190. Procurator Haagen, som befalet Actor, c. Delinqventinden Anna Catharine Andersdatter fra Norge, som var actioneret for begaaet Tyverie; men Sagen er hiemviist paa Vedkommendes Bekostning. No. 191. Ober=Auditeur Rosenstand, som befalet Actor, c. Delinqventen Henrich, Kielsen fra Norge, som for Qvæg=Tyverie er dømt at stryges til Kagen, have Tyvsmærke paa sin Pande, og arbeide i Jern i Fæstningen sin Livstid. No. 192. Procurator Skibsted, som befalet Actor, c. Delinqventen Ole Johnsen, Busæt fra Norge, som formedelst anden Gang begaaet Tyverie er dømt at kagstryges og arbeyde i Jern i nærmeste Fæstning Livstid. No. 193. Procurator Wivet, som befalet Actor, c. Delinqventinden Maren Casparsdatter fra Sielland, som for i Vildelse at have ombragt sit Barn er dømt at hensættes til nøiagtig Forvaring og taaleligt Arbeide i Tugthuset hendes Livstid.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
At den agende Post, som ellers ikkun hver 14de Dag medbringer noget fra Kiøbenhavn til Jylland, skal, formedelst Viborg Omslags Termin imellem den 4de og 20de Junii, de 3de Postdage efter hinanden, nemlig den 3die, 10de og 17de Junii, gaae fra Kiøbenhavn til Jylland og lige til Viborg medtage Penge, Banko=Sedler, Pakker og Reisende: Saa og, at den agende Post skal i samme Henseende afgaae fra Aalborg over Viborg den 5te, 12te og 19de Junii, der bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General=Postamtet, den 20de Maji 1786. Barom. Therm. i Vinden. 5 Junii. 28. 4. o. 13 3/4 Varme, N. 6 - - 28 3. 9. 13 3/4 - i N. N. V. 7 - - 28. 3. o. 16 - N. O. 9 - - 27. 11. 6. 15 3/4 - N. O. 10 - - 27. 11. 1. 13 - N. O. 11 - - 28. 2. 7. 11 1/4 - i N. N. O. Saasom 11 Junii Termin nu er forhaanden, at Livrenterne af de i Aarene 1747 og 1757 allernaadigst oprettede Livrente=Societeter blive udbetalte, saa ville vedkommende Jnteressentere behage, deres forfaldne Livrenter Mandagen den 12 Junii førstkommende, fra Klokken 9 til 1 om Formiddagen, og saaledes de efterfølgende Dage, Løverdagen allene undtagen, men i det længste inden Maanedens Udgang at lade i General-Postamtet afhente, og de Fraværende deres Commissionairer med fornøden Fuldmagt forsyne.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
General-Postamtet, den 3 Junii 1786. Paa Løverdag den 17de Junii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Ved Tal=Lotteriets 325 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 12, 22, 74, 86, 76.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Ved Tal=Lotteriets 476 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 60, 1, 41, 19, 44.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Den 10de og 12te Junii kom 5 Skuder fra Finland med Tømmer, Lægter, Bræder og Trækar, og udgik SnovenFinmarken, som føres af Skipper P. J. Lassen, og Brikken, Falken af Skipper P. N. Falck, begge til Jsland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Fra den 27de Maji til 3die Junii d. A. ere her i Staden, copulerte 19 Par, fødte Drenge 32, Piger 33, tilsammen 65, døde Mænd 34, Qvinder 25, Drenge 15, Piger 10, tilsammen 84; ere altsaa 19 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Brystsyge 15, Druknet 1, Engelsk Syge 1, Forraadnelses=Feber 6, Hidsig Feber 3, Jndvortes Syge 1, Kighoste 1, Koldfyr 1, Krampe 1, Meslinger 1, Slag 18, Svindsot 2, Tærende Syge 9, Trødske 1, Uangivne Svagheder 12, Vattersot 4.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Vexel=Cours, den 10de Junii. London 2 Maaneders Sigt = = = pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - . . pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 131. 14 Dages Sigt 132. Dito i Courant 2 Maan. Dato 129 14 Dages Sigt 130. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 135 1/2 14 Dages Sigt 136 1/2 AVERIISSEMENTS.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
ved Vor Frue Latinske Skole er et Stuekammer med Meubler for en honet Person til Leie.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Med dette No. udgaaer ingen nyeste Kiøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Hans Haagen af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans, som Curator bonorum i Bendix Henriqves & Delhancos af den Jødiske Nation, deres Fallitboe, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission maae sub poena præclusi & perpetui ulentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden. med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre hos bemelte Bendix Henbriqves og Delbancos, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb hos berørette Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved fornævnte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at " tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel Residence-Stad Kiøbenhavn, den 24de Martii. en 1786. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Procurator Haagen, som Curator bonorum i Jøden BendiHenriqves og Delbancos Opbudsboe, Bevilling, at Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission maae i Aviserne indkalde bemelte Boes Creditorer. Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede alle og enhver, som formeene sig, at have noget at fordre ud Bendix Henriqves & Delbancos af den Jødiske Nation, deres under Hof= og Stads=Rettens Skifte Commissions Behandling. opgivne Fallitboe, at anmelde deres Fordringer for os inden den Tid, som forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling tilholder. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 26de April 1786. Fogh. Falbe. Hjorth. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 22de Mai 1786. C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertu" udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Søren Thrige, af Vor Kiøbstæd Nyekiøbing paa Vort Land Falster, hans, som Curator bonsrum udi forrige Mynster skriver, en sammesteds afg. Carl Huushers Stervboe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigt have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og ullade, at Borgmesteren i bemelte Nyekiøbing Johan Schmidt, som Skifte=Forvalter i samme Stervboe, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, ind pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Mynsterskriver Huusher, inden forskrevne Tids Forløb, at indfinde sig hos bemelte Borgemester Schmidt, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 17de Martii 1786. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Procurator Søren Thrige af Nyekiøbing paa Falster, Bevilling, at Skifte=Retten sammesteds maae i Aviserne indkalde dem, som maatte have noget at fordre efter afg Mynsterskriver Carl Huusher. Allerunderdanigst læst inden Lollands og Falsters Landsting den 26de April 1786. Protocolleret af H. Flint Reimer. Allerunderdanigst læst inden Nyekiøbings Byetings=Ret og protocolleret Mandagen den 15de Mai 1786. Schmidt. Allerunderdanigst læst inden Falster Lands Birketings=Ret Torsdagen den 18de Mai 1786. Og protolleret tester. Allerup. Ortved.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
J Følge forestaaende Kongel. allernaadigst Bevilling, indkaldes herved sub pæna præc usi & perpetui sile til, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formeene sig at have noget at fordre udi afdøde Mynsterskriver Huushers Boe, at møde for Skifte=Retten, her i Nyekiøbing, for at anmelde og med fornødne Beviser at geleyde deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. og Boets Tilstand. Nyekiøbing paa Falster, den 24de Mai Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden. borg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Os Elskelig Jacob Schwartzkovh, Vores Justitsraad og Medlem af Raadet paa Vort Eyland St. Thomas i America, som Skifte=Forvalter efter Præsten paa bemelte St. Thomas, afg. Hr. Niels Falck Gløersen, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle bemelte afg. Hr. Gløersens Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, et som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne saa den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof=- og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførste Eylande boende og sig opholdende Credito rer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slo- Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de April 1786. Under Vort Signet. (L. S.)(R. A.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Jacob Schwarskoph, Justitsraad og Medlem af Raadet paa Eylandet St. Thomas i America, som Skifte=Forvalter, efter Præsten paa bemelte St. Thomas, afg. Hr. Niels Falck Giøersen, Bevilling ved Proclama i Aviserne at indkalde bemelte afg. Hr. Gløersens Creditorer. Gløersens Creditorer, til at melde sig hos Hr. Justits=Raad dermed afg. Sogne=Præst paa St. Thomas Hr. Niels Fald, J Følge forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling, indkaldes Bevilling fastsatte Tid sub pæna præclusi & perpetui silentii, for Jacob Schwartskoph paa St. Thomas, inden den i den Kongel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Kiøbenhavn, den 29de April 1786. Paa Hr. Justitsraad SchwartkopheVegne, A. C. Meinert. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 1ste Mai 1786. C. Schifter. S. & A. Formedelst tiltagende Svaghed agter jeg Undertegnede, om Liebhabere indfinde sig, og fornøyelig Bud skeer, enten samlet eller adskilt underhaanden at bortsælge følgende mine Eiendomme: Stougaard, der er frie Hovedgaards=Taxt Ager og Eng 64 Tdr. 7 Skpr., Skov= og Mølle=Skyld 13 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. Alstedgaard, hvis Hovedgaards=Taxt er Ager og Eng 21 Tdr. 2 Skpr., Skov= og Mølle=Skyld 7 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. Tørring Sogns Kirke-, Konge-, Korn- og Qvæg-Tiende, 21 Tdr. 2 Skpr. Nyekirke Sogns Kirke-, Korn- og Qvæg Tiende 21 Tdr., og Bøndergodset er 304 Tdr. Hartkorn, hvorpaa er overflødigt Mandskab. Til Stougaard saaes aarlig 70 Tdr. Giøde=Rug og derover, 30 Tdr. Byg, 24 Tdr. Boghvede, og 270 Tdr. Havre, avles aarlig fuldkommen 1000 Bønder, tig og besværlig at indavle, og sædvanlig indbringer en 200 Læs Høe, foruden det, som bortleyes af hvad der falder vidtløfRdlr.; 230 Køer, 30 Bæster og 70 Faar kan der forres, men ses der mere. Desuden har Stougaard et fordeelagtigt stort 20 til 30 Stykker Fæe Kreaturer foruden Faarenes Yngel græs aarlige Udsæd til Alstedgaard er 16 til 18 Tdr. Boghvede, 8 Teglbrænderie, saavelsom en smuk og fordeelagtig Have. Den til 10 Tdr. Giøde=Byg, 36 Tdr. Rug og 60 til 70 Tdr. Havre, ligesom Jndtægterne falder; af Høe avles der 130 til 150 gode Læs, og 80 Stykker Fæe=Hoveder, 14 Bæster og fuldkommen 10 Faar med deres Yngel foeres og græsses der. Den aarlige rigtig indkommer. Til begge Gaarde, som ligge i Coldinghuussandgilde af Godserne er over 7000 Rdlr., som til bestemt TildEgn, er god Jagt og Fiskerie, samt anseelig Skov af Eeg Amt 2 Mile fra Weyle og 3 fra Horsens i en god og behagelig Bøg, Ask. og Giersel=Hug, ja mere end til Fornødenhed forGaard og Gods; saa ere og Bygningerne saavel paa Hovedgaardene som Kirker og Gods i god og for det meste i beste Stand.
Berlingske Tidende, 1786-06-12
Skulde foranførste Eiendomme ikke blive bortsolgte underhaanden, agter jeg ved en eneste Auction at sælge samme samlet herpaa Stougaard førstkommende 24de Junii, Kl. 10 Formiddag, om fornøyelig Bud skeer, og skulde jeg afhende dem før den bestemte Auctions=Dag, skal samme betids blive bekiendtgjort i de offentlige Tidender. Jorde Bog, Conditioner, blandt hvilke, at Kiøberen kan tiltræde Gaarde og Gods førstkommende Michaeli, Reserva=Roule og Hoverie-Reglementet faaes til Eftersyn paa Stougaard. J. F. Wodschou. Randrup Hovedgaard med tilhørende Schibsted og Lyngbye, Kirker, samt Bøndergods, alt beliggende under Aalborghuus Amt, Hellum Herred, 3 Mile fra Kiøbstæden Aalborg og 4 Mile, fra Hobroe, er Lierne S. T. Hr. Lieutenant von Deden og Hr. Severin von Deden i Anledning af deres Moder, Frue Majorinde von Dedens Død, bleven til Sinds at bortsælge ved offentlig Auction, som foretages paa Randrup den 12te Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Gaard og Gods ligger i en ypperlig og grødefuld Kornegn. Hovedgaardens Avling, som er bortforpagtet for 1700 Rdlr. aarlig Forpagtning, staaer for Hartkorn fri Hovedgaards Taxt 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. Bøndergodset Ager og Engs Hartkorn er 225 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., Skovskylde 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., Kirke=Tiender 25 Tdr. Schibsted og Lyngbye Kirkers-, Korn- og Qvæg-Tiender oppebæres in Natura til Hovedgaarden, Korn Tienderne under Forpagtningen og Qvæg-Tienderne af Eieren. Den aarlige Landgilde af Godset foruden Hoverie, er Penge 192 Rdlr. 4 Mk. 8 s., 30 Lam, 30 Giæs og 60 Høns. 29 Heelgaards Beboere i Schibsted og Lyngbye Sogner forretter Hoverie. Marken er inddeelt i 10 Vang Skifter, og den aarlige Udsæd er Rug 100 Tdr., Byg 100 Tdr. og Havre 120 Tdr. lidet meere eller lidet mindre, ligesom Vangene falder. Høe avles 150 Læs meere eller mindre, ligesom Afgrøden bliver. Jldingsbrand haves i Overflødighed fra Træer, Heede og Moeler. Træe af Skoven til Fornødenhed, Fiskerie haves i Lyngbye og Schibsted Aaer, samt Smidie Søe. Harer- og Freder=Vildt, findes paa Eiendommen i Overflødighed. Gaard og Gods findes i god Stand og forsynet med endeel ungt reserva Mandskab.