JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
AVERTISSEMENTS. Med en med Jagtseil forsynet klinkbygget Baad paa en Snees Tønders Størrelse afgik Søndagen den 22 dennes om Morgenen Gaardmand Rasmus Hansen, Huusmand Thomas Hansen og Ungkarl Hans Christian Christensen, Alle her af Lyøe, fra Als for at vende hjem hertil. Da der senere, uagtet Eftersøgning, Jntet er hørt videre til dem, saa er det desværre at antage, at de ere forulykkede. Skulde Nogen kunne give Oplysning om de formeentlig Forulykkede eller deres Liig samt Baaden, da bedes de at anmelde Saadant til Sognefoged Rasmus Hansen paa Lyøe. De Forulykkedes Klædedragt kan ikke opgives nøiagtig, men deres Linned er mærket R. H. S., T. H. S. og H. C. C. S. Bladudgivere i Provindserne bedes at henlede Opmærksomheden paa dette Avertissement. Lyøe den 30 Juni 1845. En høiere Bondeskole. Oprettelsen af en Saadan i Gielsted til førstkommende November er paatænkt af Undertegnede. Skolens Formaal vil, i Betragtning af, at Nutiden uafviseligt opfordrer Bonden til en Forbedring af hans Livsstilling, til en mere omfattende Anvendelse af hans Kræfter, og til at gribe virksomt indi det borgerlige Liv, blive at bibringe Eleverne en grundig og mere udvidet Oplysning, moralsk Kraft og Dygtighed, samt større Modtagelighed for de høiere Livsinteresser. For at fremme dette Øiemed ere følgende Underviisningsgjenstande foreløbigt bestemte: Religion, Dansk, Fædrelandshistorie, samt kort Udtog af Verdenshistorien, Geographi, Naturhistorie, samt Plante= og Naturlære, Geometri, Regning, Skrivning, Tegning og Sang, naar Skolen kommer i fuldstændig Gang, meddeles desuden Underviisning i Tydsk, Agerdyrkningslære og Havekultur samt Kjendskab til dansk Retslære. Samtlige Fag ventes gjennemgaaede i 3 Aar. Elever optages efter det 12te Aar; Logi m.v. for disse kan erholdes hos Beboerne af Gielsted By. Den maanedlige Betaling for Underviisningen bestemmes til 2 Rbd. Nærmere Underretning om Skoleplanen m.v. meddeles, og Jndmeldelser modtages indtil Midten af September Maaned d. A., naar man henvender sig personligt eller skriftligt til Undertegnede. - Og hermed være min Plan anbefalet til den fyenske Landmands og Bondes velvillige Opmærksomhed og Jnteresse. Gielsted pr. Assens den 1 Juli 1845. Chr. Krag, Cand. theol.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Formedelst forandrede Omstændigheder ønsker en Seminarist, der er i Besiddelse af meget fordeelagtige Vidnesbyrd, sig til førstkommende 1 Novbr. d. A. en Ansættelse som Huuslærer eller Hjelpelærer. Adressecontoiret meddeler nærmere Oplysning. Contoirist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
En i Postforretningerne ovet Contoirist, som i 4 Aar har opofret sig for dette Fag og senest conditioneret paa eet af de større Postcontoirer, ønsker sig til 1 Novbr. d. A. en lignende Plads. Reflecterende bedes snarest mulig at aflægge Billet paa Adressecontoiret, mærket " Postcontoirist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
En ugift Smed, der kan paatage sig saavel Hestebeslag, som alt andet Arbeide henhørende til Avlsvæsenet, ønsker sig til 1 Novbr. en Plads paa en Herregaard i Fyen. Gode Anbefalinger kunne forevises. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
En duelig Havekarl med godt Skudsmaal kan faae Plads paa Brolykke 1 Novbr. d. A. Man melder sig paa Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Spiritusvin a 15 Grader, lys orange Schellak, udmærket god gammel Linolie anbefales Dhrr. Snedkere til billige Priser. E. Frandsen & Co. Høstleer, for hvis Godhed indestaaes og som paa Forlangende ombyttes, D. Andersen & Co., faaes til billige Priser hos boende ved Slottet i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Schweizerost, prima Sort, a 20 sk. pr. Pd., Stoltzerost a 28 sk. pr. Pd., grønEiderstedter, samt Flødedst faaes hos E. Frandzen & Co
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Et velbygget Huus paa Ryslinge Mark, Ryslinge Sogn, beqvemt indrettet for en Hjulmand, med tilliggende særdeles gode Jordlod og Tørvelod, ialt 4 1/2 Td. Land, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Eieren Rasmus Poulsen, Hjulmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Onsdagen den 16 d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver den Svindinge Sognekald forhen tilhørende større Jordlod, paa circa 18 ½ Td. Land, samt den i Svindinge Bye beliggende gamle Degnebolig, der er bestemt til Nedbrydelse, saavelsom den nuværende Skolelærerbolig med Skolestue, Udhuus, Grund og Haugeplads, bortsolgt ved offentlig Auction, efter Conditioner, som 8 Dage før Auctionen ligge til Eftersyn her paa Contoiret. De Lysthavende indbydes at møde ved Skolelærerboligen. Sunds Gudme Herredscontoir den 1 Juli 1815. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Jfølge Bestemmelse under Skiftebehandling af Boelsmand Lars Christian Jørgensens Fallitboe, bliver det hans Boe tilhørende Boelsted paa Hinnevad Mark, i Haarslev Sogn, Hannoverhuset, kaldet, med tilliggende Jorder, af nyt Hartkorn 4 Skpr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 30 Juli d. A. 2den den 13 Aug. 3die den 27 Aug. hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Bogense og 3die Auction i selve Stedet. Hvilket herved til Lysthavendes og ifølge Pl. 22 April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Skoubye Herredsfogedcontoir i Bogense den 28 Juni 1845. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Ved Proclama af 19 d. M. ere Creditorerne i Boet efter afgangne Selveiergaardmand Lars Madsen af Tveed Mark indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgjøres. Sunds Gudme Herredscontoir den 27 Juni 1845. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-02
Fyens Stiftsavis. Udgives 5 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
No 124. 74 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og udgives 3 Juli 1845. Torsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Fædrelandet. Offentlige For Jndhold. Udlandet: Storbrittannien. Rusland. Amerika. Sverrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
anstaltninger. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Udlandet. Storbrittannien. Partistridighederne i Jrland antage dagligen en mere og mere voldsom Charakteer: saaledes er for ganske kort Tid siden en vis Booth, ved høilys Dag og i Overværelse af sin Svigerinde og sine Børn, bleven ihielskudt af en Person, der i Ro og Mag, efter fuldbragt Daad, fjernede sig, rygende sin gode Pibe Tobak. Dronningen vil i Koburg have en Sammenkomst med Kongerne af Sachsen og Preussen, hvilke ville indtræffe der den 1 August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Rusland. Fra den russiske Grændse skrives i Allg. Zeit., at Man formoder, at Kabinettets hele Politik gaaer ud paa endelig at sætte sig i Besiddelse af det tyrkiske Rige, de stærke Rekruteringer i det Jndre af Rusland, Concentrationen af Armeer paa flere 100,000 Mand i Sydrusland, endelig den russiske Storfyrste, Storadmiral Constantins Reise i Sommer ved Bosphorus's og Archipelagets Strande, synes at tyde hen paa den Retning, som den russiske Politik vil tage. Massekrigen lover intet heldigt Resultat i Kaukasus's uhyggelige Bjergkløfter; men ligesom de romerske Legioner for Carthagos Ødelæggelse opplantede deres Ørne paa Sicilien, ikke for at beskytte denne Øe, men for at angribe det ligeoverfor liggende Carthag: saaledes udfolder den russiske Dobbeltørn sig langs med det sorte Havs Nord= og Østkyster, for umodstaaeligt og hurtigt at falde over sit Bytte. Som Dramaets Jndledning viser sig en Constantin, til Rædsel for Tyrkerne, til Trøst for den christelige Befolkning. Den store Catharina tænkte paa det Samme: ved Daaben gav hun En af sine Sønnesønner Navnet Constantin, men dengang var Frugten ikke moden; nu er den næsten moden og indenfor Constantinopels Mure viser en anden Constantin, Catharinas Sønnesønnesøn, sig for den blegnende Halvmaane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
J Sydrusland have Bønderne omringet og sat Jld paa en grusom Godseier, Grev Apraxins Slot, alt Levende indebrændte og den flygtende Greve blev ihiel slaaet af den vilde Horde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Amerika. En frygtelig Jldebrand har den 28 Mai ødelagt den største Deel af Staden Queber i Canada; Brandstedet er en engelsk Miil langt, henved 2000 Bygninger ere afbrændte, 12,000 Mennesker ere huusvilde og Skaden anslaas til imellem 5000,000 og 750,000 Pd. Sterling. Forskjellige Kirker, et Hospital, foruden 18 Skibe, ere afbrændte, Man troer, at henved 100 Mennesker ere omkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Ogsaa i Nyyork har en Jldebrand ødelagt henved 100 Bygninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Sverrig. Fra forskjellige Steder i Landet klages over daarlige Udsigter til Jndhøstning i dette Aar; paa Gottland føler Man sig dog især trykket under disse Omstændigheder. J et Brev herfra hedder det: Herpaa Gottland raader Jammer og Elendighed i oeconomisk Henseende. Jngen Sæd og ingen Penge. Forleden Høst solgtes Rugen for 7 Rdlr. og Byg for 4 a 5 Rdlr. Rigsg. Nu staaer Rugen i 14 a 15 Rdlr., Byggen i 11 og Havren i 8 Rdlr. Paa Grund af Fodermangel i Vinter og Foraaret ere mange Kreaturer. døde af Sult og de som have overlevet Hungersnøden have for den største Deel været saa udmarvede, at Man ikke har kunnet benytte dem ved Tilberedelsen af Jorden i Foraaret, hvorfor en Deel ikke har faaet saaet og næsten Jngen har faaet sin Jord brækket til næste Høst Udsæd. Til kommende Høst seer det endnu værre ud. Rugen staaer overalt saa ussel, at en Deel ikke faae Udsæden igjen og en Deel have nedpløiet den og saaet Byg i Stedet, og dersom Tørken, som har varet en længere Tid, endnu vedbliver noget, kunne vi hverken vente Byg eller Kartofler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Høiesteret har fældet Dom i Sagen imod suspenderet Skolelærer Jens Christian Nielsen, der tiltales for uværdigt og forargeligt Forhold. Ved Sjællands Stifts Landemodes Dom, der stadfæster Ringsted og Alsted Herreders Provsterets Dom, er Tiltalte dømt til at have sit Embede som Lærer ved Allindelille Skole forbrudt. Dom. Denne Sag bør paany foretages ved Provsteretten og der paakiendes, efterat de Personer, som nøie have kjendt Tiltalte, ere opfordrede til at erklære, om de have bemærket, at han paa Tider, naar han ei var beskjænket, har foretaget sig Handlinger, der kunde give Anledning til at slutte, at han undertiden var findsforvirret, og hvilke i saa Fald disse Handlinger have været, samt efterat derpaa Acterne have været tilstillede vedkommende Læge, og i fornødent Fald Sundhedscollegiet, og dens Betænkning om Tiltaltes mentale Tilstand er erhvervet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Under 27 Juni er Capitainl. C. L. Prøsilius udnævnt til Chef for Briggen "Mercurius", paa dens forestaaende Togt til Jsland og Færøerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Blandinger. Fædrelandet, slutter sin Beretning om Studentermødet saaledes: Vi og vore Venner forene os med de bortdragne Gjæster i at bringe vor Tak til vore Medborgere af alle Stænder og høist forskjellige Anskuelser, som med saa ualmindelig Redebonhed have rakt Haanden til at udøve den viste Gjæstmildhed. Vi takke ogsaa Hs. Maj. Kongen og Statens høie Myndigheder, under hvis velvillige Beskyttelse, ja, vi tør maaskee sige, ved hvis Medvirkning denne Modtagelse af Nabofolkenes Ungdom har kunnet finde Sted, paa en saa smuk, alle Parter saa tilfredsstillende Maade. Aldrig skulle vi forsømme at skatte det Gode, hvor vi møde det; thi netop dette ligger i de Grundsætninger, til hvis Forsvar vi have helliget vor Stræben. Af Private i Kjøbenhavn, som i Anledning af de svenske og norske Gjæsters Ankomst, have gjort betydelige Opoffrelser, nævnes i Loll.-Falsters A. en Grosserer, der skal have givet 1000 Rbd., en Anden Logis til 20 Gjæster og 10 Vogne frit, en Tredie 300 Flasker Rødviin og 100 Flasker Champagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
J Roeskilde Avis af 28 Juni læses Følgende: Ogsaa vor By har havt et kjærkomment Besøg af endeel svenske og norske Studenter, som i Gaar vare førte herud af nogle af deres roeskildske Venner, der studere ved Kjøbenhavns Universitet, hvis Forældre modtoge dem med ikke mindre Glæde, end de alle ere blevne modtagne i Hovedstaden. Efterat have beseet Domkirkens Mærkværdigheder, Kathedralskolen, beundret den skjønne Udsigt fra Rectorboligen, samt provet den herlige Magle kildes Vand, som i det mindste endnu er tilgjængeligt for Alle, gjorde de en Formiddagsstour til Lethraborg, for ogsaa at lære denne dem interessante klassiske Egn at kjende, hvorhen Man her havde en rask Befordring, af fire store Vogne i Beredskab for dem, vendte derpaa tilbage til os, hvor der i en Hast var af bemeldte Familier anrettet et Middagsmaaltid, som oplivedes ved den almindelige Munterhed, danske Sange af de elskelige Fremmede, og gjensidige Toaster. Allerede Kl. 6 maatte de vakkre unge Venner igjen forlade os, ledsagede af et kjærligt Farvel og efterladende alle dem, der gjorde deres Bekjendtskab et kjært Minde om denne glædelige Dag. Kbhposten af 30 Juni indeholder Følgende: Fra imorgen af ville alle Trykkefrihedssager, forsaavidt de hidrøre fra Justitsactioner, være underlagte Criminal= og Politirettens Justitiarius og 8 Assessorer. Disse Mænd kunne saaledes faae en ikke ubetydelig Jndflydelse paa Udviklingen af vore offentlige Forholde. J deres Forhørskammere maae vi og den uafhængige Presses øvrige ansvarhavende Ordførere indstille os, saa tidt det eragtes nødvendigt; deres Jnqvisitioner maae vi underkaste os, naar vi ikke ville foretrække et Traktement paa Vand og Brød; til deres juridiske Fortolkningskunst ville Sandsynligviis en Deel af de Artikler, hvorpaa vi sætte høiest Priis hjemfalde; det vil blive Justitiarius F. Thomsen og hans 8 Tilforordnede, der skulle bestemme, til hvilken Side Ballancen falder, naar den uafhængige Presses Ord og Tanker kastes paa Novemberplacatens Guldvægt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Storhertugen af Mecklenburg-Schwerins Følge bestaaer af: Reisemarschal, Oberst og Kherre, Friherre v. Sell, Adjutant, Oberst og Kherre v. Hopfgarten, Adjutant, Major v. Zülow, Ordonnants-Officeer Lieutenant v. Bülow. Under Hs. Kgl. Høiheds Ophold her, der vil vare omtrent 8 Dage, ere Kherre F.v. Blücher og Staldmester v. Bardensleth udnævnte til at fungere resp. som Cavaleer og Staldmester hos Høistsamme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Ved Kunstacademiet ere Opgaverne nu givne til Concurrence for Guldpræmierne. Architekterne have at udføre "Tegninger til et Theater, for omtrent 1600 Tilskuere; Malerne Opgaven "Tobia Bortreise fra Forældrenes Huus, efter Tobia Bog 5 Cap. 24 Vers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Billedhuggerne Hector og Andromache" efter Jliadens 6te Bog J Søndags bragtes Professor Dr. Hohlenberg til sit sidste Hvilested paa Frederiksberg Kirkegaard. Han blev fra sin Bolig baaret af Studerende til Kirken, hvor Hs. Høiærv. Biskop Münster og Prof. Clausen holdt. Taler. Et talrigt Følge ledsagede den Afdøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Det hedder i et af de i Slagelse Avis indrykkede, saare velskrevne Breve: "Ligesom afskedigede Officerer have Lov til at bære Uniformen, saaledes have Fyrsterne mange Navne i deres Titler til et behageligt Mindesmærke og svundne Herligheder; f. Ex. naar Kongen af England i den tidtomtalte Tractat af 3 Juni 1720 blandt Andet kalder sig roi de France. J flere Titler betyde Navne den gjorte Paastand eller Benegtelse i en, ofte for Aarhundreder siden udfægtet, Strid, f. Ex.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
naar Kongen af England for Tiden kalder sig Hertug af Rothsay og Skotland, halvtredie hundrede Aar efterat han er bleven Konge over Skotland, som Deel af Storbrittannien. Og paa lignende Maade maa det ogsaa forstaaes, naar Kongen af Danmark kalder sig Hertug, til Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, idet at herved mere betegnes, at hine Landsdele engang i fordums Tid ere indkomne under Titelførerens Forfædres Besiddelse, end just, at de nu besiddes, hvilket paa saa mange Maader til Evidents kan bevises. Der menes med denne Deel af Kongen af Danmarks Titel saaledes ikke, at han er Hertug af det Landskab, som nu hedder Holsteen; thi saa maatte jo alle Deele, f. Ex. Ranzau, Herzhorn, o. s. v., nævnes med; men der betegnes, at han, Kongen, eier det, ved at nævne symbolsk eller repræsentativt nogle af de historisk og geographisk mærkeligste Parter deraf. - Jntet beviser maaskee bedre, hvormegen middelbar Udtydning saadanne Kongetitler ere underkastede, og altsaa hvor lidet de umiddelbart bevise noget vist Enkelt, end naar Man læser Tractaten af 10 Septbr. 1817 imellem Sverrig og Rusland om Skibsfart og Handel, der begynder saaledes: Nous Charles, roi de Sude, de Norvege etc. etc., due de Schleswig-Holstein, de Stormarie et de Dittmarsen, comte d'Oldenbourg et de Delmenhorst etc. etc. Savoir faisons- - Seigneur Alexander I., Empereur etc. etc. - duc de Schlesvig-Holstein, de Stormarie, de Dittmarsen et d'Oldenbourg etc. etc. Begge disse salig Hensovede vare endogsaa komne eet langt Skridt videre end selve Slesvigs og Holsteens Herre; thi de kalde sig begge: Hertug til Slesvig=Holsteen, hvorimod vor Konge rigtigen deeler denne Titel i to. Man har da her ikke mindre end tre Betydninger af Titelen Hertug til Slesvig" (Jeg forbigaaer her forresten den ikke uvæsentlige Forskjel, at de ogsaa kan oversættes ved det blotte, af, nemlig: a) Den Danske Betydning, at vor Konge er Slesvigs factiske og ene retmæssige Overhoved. b) Den Russiske, at Keiseren engang havde Arveret til Slesvig, men nu har frasagt sig den. c) Den Svenske, at en fra den Svenske Throne i Aaret 1809 forjagen Kongesamilie havde en Slags Arvemulighed blandt sine Rettigheder paa Papiret, om hvis Overførelse paa den nyvalgte Herskerfamilie der forresten maa næres den meest grundede Tvivl. Kun i Eet ere disse høist forskjellige Betydninger eensartede, nemlig at godtgjøre Ugyldig heden af Titlers Anvendelse til at bevise statsretlige Sætninger med. Mon Frankrigs Krone har mindre Ret til Lothringen, Roussillon eller Calais, fordi Frankrigs Konge, ved Nationens Caprice, nu blot hedder: De Franskes Konge? - Men deraf følger igjen, at denne Titel paa ingen Maade kan bruges som et Beviis for, at en særegen Stat Schlesvig=Holstein i Forbindelse med Kongeriget Danmark skulde udgjøre Jndholdet af eller Gjenstanden for Kongen af Danmark hele Dominium eller Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Det Kjøbenhavnske Blad "Flyveposten" fortæller: "En skikkelig Mands Kone heraf Staden er bleven indlagt paa Hospitalet, som vanvittig. Aarsagen hertil skal være Religionssværmeri, da hun stedse har været en ivrig Baptistinde, hvilket foranledigede huuslige Scener med Manden, der ikke vilde vide af Sligt at sige, men kun bad hende passe Huusholdningen. I Dyrehaven, som forresten i Aar er meget stedmoderlig behandlet fra Kunstens Side, findes en Amazone, som er saa dygtig i Fægtekunsten, at hun udæsker alle Fægtemestre og Amateurer til at møde hende paa Bakken, for at vove en Dyst med hende. Men hun er ogsaa Datter af en Professor i Fægtekunsten." Cand. Phill. Sv. G. M. Strøhm har overtaget "Fædrelandets Redaction istedetfor den nu 4 Gange domfældte Cand. Gjødwad. hedder det i Byens Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Den 29 Juni var en Festdag for Ribe. J Domkirken, dette ærværdige Guds Huus og Minde og Ribes fordums Flor, som ved den dygtige Kunstner og Architekt Nebelongs Ledelse nu er saa vidt muligt ført tilbage til sin oprindelige ædle, ophøiede Form, - tog Gudstjenesten paa denne Dag atter sin Begyndelse. Om Morgenen heisedes Dannebroge fra Taarnet medens fra samme en Koralmelodi udførtes af det borgerlige Musikkorps. Kl. 12 begyndte Gudstjenesteen, som havde hidlokket en talrig Menneskemasse saavel fra Byens nærmeste Omegn som ogsaa langveis fra. Efter at en skjøn Koral var afsungen fra Orgelet af et stærkt besat Chor og med Accompagnement af blæsende Jnstrumenter og Orgelets mægtige Toner, holdt Hs. H. Hr. Biskop Tage Müller en herlig Jndledningstale. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Daugaard holdt derefter sin Tiltrædelsesprædiken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
De for Kirkens Chor bestemte Kandelabere samt Alterklædet og Bispekaaben, som Hs. Maj. Dronningen har skjænket Kirken, ere vel endnu ikke komne; men disse Sager kunne snart ventes hertil. Der er imidlertid en væsentlig Deel af Kirken, som støder Øiet, saasnart Man træder ind, nemlig Chor-Nischen, der af Mangel paa Pengemidler ikke er bleven decoreret, saaledes som Hr. Rebelong ønskede, men kun kalket. Den Farvepragt, der fra de coulørte Chorvinduer møder Øiet, staaer derved altfor isoleret, ligesom ogsaa det paa Alteret anbragte skjønne Kors næsten aldeles falder sammen med Baggrunden; men vi have nu Haab om, at ogsaa denne Mangel vil blive afhjulpen. Hvorom alting er, saa er Domkirken ved de foretagne Forandringer fremstaaet i en saa ædel og værdig Skikkelse, at Ripenserne ikke kunne Andet end glæde sig ved at have en saadan Bygning i deres By; thi Jngen, hvis Sjæl er modtagelig for det Ædle og Ophøiede, kan træde ind under dette Tempels herlige Hvælvinger, uden at føle sig mægtig greben og opløftet af den simple Storhed, som allevegne træder ham imøde. Vi kunne ikke her undlade at omtale Orgelet, der fra dets nuværende Plads saa herlig udbreder sine Toner. Orgelet er flyttet, repareret, forsynet med et Par nye Stemmer samt en Mekanik af en fortrinlig Virkning, hvorved erescendo og decrescendo kan frembringes, af den dygtige Orgelbygger Hr. Organist Ohrt i Gram, der isandhed ogsaa har Ære af dette Arbeide. Og for alt dette have vi først og fremmest Hs. Majestæt Kongen at takke og dernæst Hs. Høivelb. Hr. Kherre, Stiftamtmand Grev v. Sponneck samt Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Tage Müller, der med saamegen Varme og Jnteresse have taget sig af Sagens Fremme, som visseligen har frembudt mange Vanskeligheder." Odense. Laurids Skau, der kommer fra Kjøbenhavn og har deeltaget i Høitidelighederne i Anledning af de svenske og norske Studenters Møde, opholder sig her i Byen idag. Af Privatbreve vidste vi iforveien, at hans mærkelige Personlighed havde vakt megen Opmærksomhed, for ikke at bruge stærkere Udtryk, hos Svenskerne, men endnu mere hos Normændene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Kunstnerne, Brødrene Bils, have forlænget deres Ophold her i Odense, see blandt Avertissementerne
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Ved at læse den under Blandinger" optagne Artikkel og Fyrstetitlerne har En af de paa dette Bogtrykkeri nuværende ældre Typographer tænkt efter, søgt og fundet hvad c) angaaer, i Anledning af den forviste Fyrstefamilies Affald, i Fyens Stiftsavis for Aaret 1812, 30 Marts, indrykket Følgende: "J Basel er udkommet følgende offentlige Bekjendtgjørelse: Greven af Gottorp giør vitterligt, at han, som sin høie Souverains, Kongen af Danmarks Undersaat, fra den 29 d. M. skriver sit Navn: Gottorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Basel den 27 Februar 1812. Gustav Adolf, Greve af Gottorff."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Skibs= og Handels-Efterretninger. Kbhavn den Juli. Man sporer endnu intet Liv i Kornhandelen, skjøndt Priserne holde sig paa et næsten uforandret Standpunkt. For tørret Rug af 120 Pds. Vægt betalte Man 7 Bcomk. pr. Td., og for utørret Byg af 111-112 Pds. Vægt 5 Mk. 8 s. Bco. pr. Td.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-03
Christiania den 24 Junii. De nærværende Kornpriser ere følgende: god dansk Rug 1617 Mk., 2d. Byg 11 Mk. 12 s. - 12 Mk., Crd. ditto 11 Mk., store Ærter 4 Spd. 24 s., smaa ditto 16 Mk., hele Gryn 4 Spd. 48 s., 56 Spd., halve ditto 19 Mk., Malt 13 Mk., Alt pr. Td. og fra Borde.