Berlingske Tidende, 1754-02-04
Deres grove Gluffer, som de uden Aarsag paa mig har udøst, kunde noksom undskylde mig om jeg end tang til deres elændige Spotte=Skrift. De fortiener meere at jeg skulde bære Medlidenhed med dem end vredes over dem. At de i Videnskaber saavel som i alle gode Kunster ere ustuderet, havde de ikke havt nødig til Slutning at melde, da man dette uagtet tydelig nok kunde see det af deres Skrivemaade og Grovhed. Thi om dem der forstaaer deres Kunst tilgavns heder det: Didicisse fideliter artes, emollit mores. Dersom de ikke veed hvad dette heder paa Dansk, saa see de faaer en Skole=Pog til at forklare dem det. En Mand, der forstaaer sin Kunst, kand paa en grundig Maade modsige, men den der intet forstaaer, maa behielpe sig med Spotte Gloser. Jeg slutter deraf, at de enten maae være en Kaabersmed eller en Kaaber=Handler, der dog ikke forstaaer meget meere, af hvis til Metaller, er henhørende, end at blande i et Centner Kaaber 10 Pd. Jern, for at bekomme ti gange meere Profit pro Cento. Jeg kand for Exempel vise, at en fornuftig Guldsmed vilde dømme, at deres Hierne er meget meere fuld af Span=Grøn end min, da de troer at Ædike og SaltLage kand trække Span=Grøn af fiint Sølv, da dog saadant ey af anden Kilde reyser sig, end af det deri iblandede Kaaber, saasom fiint Sølv hverken af Ædike eller Salt=Lage i ringeste Maade bliver angreben. Jeg kunde videre vise, at deres Hierne maa være meget tomt for Videnskaber, da de troer at ægte Span=Grøn præpareres af Kaaber=Aske ved Skeevand, da dog Kaaber=Aske ikke bliver brugt uden af Bedragere til at forfalske den ægte Span-Grøn, der med Viin=Ædike bliver præpareret. Videre kunde jeg og vise, at de maa have hørt fortælle i en Ammestue, at Tin smeltes snarere end Blye, da man dog mænger Blye iblandt Tin paa det Tinnet des lættere skal smeltes, og at det ikke er venteligt, at de veed, paa hvad Maade man kand kiende Forskiel paa Tins og Blyes hastigere eller seenere Smeltning. Fremdeles kunde jeg vise, at det formodentlig af en Kokke=Pige (der dog ikke veed endnu at skielne reent Tin fra Manggods) maa være den indblæst, at der i det fiine Tin ved Kiøkken=Brug gaaer Grav-Rust, da dog dette intet andet er end den ind smeltede Regulus Antimonii eller Blye, der af Ædike eller andre skarpe Ting er angrebet, hvilket meget gesvindere end Tin bliver opløst til en skadelig Kalk. Hvis det var mig om at giøre at kunde legge deres Uvidenhed forDagen; Men hvad angaaer mig og Publicum deres Uviidenhed? Hvad kand man for, at de ikke veed bedre, end de af deres Ode=Fædre og Olde=Mødre og af deres Ammer og Opvartersker haver hørt, Lad dog andre Folk være ubidte, der har anvendt Fliid og Møye, og selv lagt Haand paa Arbeyd, for at forskaffe sig Kundskab om Metallernes Natur. Jeg frygter mig aldeeles ikke at en foraftig Lære-Dreng skulde udle min Prøve med Salmiacsom de meener: Jeg kand meget meere slige dem, at jeg i saadanne Operationer har en saa fuldstændig Kundskab, at de med det gandske Kaabersmed=Laug kunde gaae i Skole hos mig og endnu lære meget. Meget mindre frygter jeg, at den nye Jnvention at foere Kaaber=Kar inden i med Tin, skal komme Kokke saa urimelig for, som dem, jeg har meget meere med Fornøyelse seet, at forstandige og fornemme Folk haver med Velbehag betient sig af denne Opfindelse. (Resten følger.)J den forrige Uge, fra den 26 Januar, til den 2 Fedr., ere her i Staden copulerede 11 Par, fødde 28 Drenge= og 19 Pige=Børn, tilsammen 47, døde 7 Mænd, 10 Qvinder, 13 Drenge, 11 Piger, tilsammen 41; Ere saa 6 fleere føde end døde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 6, Bryst=Syge 7, Dræbt 1, Feber 1, Hidsig=Feber 2, Hoved=Pine 2, Slag 17, Svindsoet 2, Vattersoet 3. Lands-Tingene blive holdne: Siællands i Ringsted den 6 Februar.; Fyens i Odensee den 20 ejusd. Jyllands i Viborg den 6 dito; Lollands i Marieboe den 20 dito.