JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Politiske Nyheder. Frankerig. Den 17de Decbr. har Kong Ludvig Philip aabnet Kammerne med en Tale, hvoraf det Vigtigste er følgende: "Conferentser ne i London og de belgiske og hollandske Anliggender ere igjen aabnede. Jeg tvivler ikke paa, at de ville faae et nærforestaaende og fredeligt Udfald; i det de give en nye Borgen for Belgiens Uafhængighed og Europas Rolighed. J Jtalien have de østerrigske Tropper rømt de pavelige Stater, og i Overeensstemmelse med vores Tractat med den hellige Stoel have vore Tropper forladt Ancona. Spanien er endnu bestandig et Bytte for den samme Partieaand, de samme Lidelser; vi vedblive mod vores Bundsforvandte at opfylde alle Qvadruppel-Tractatens Bestemmelser. Dronningens Regjering har ikke alene modtaget den Bistand, som Tractaten forpligter os til, men ogsaa al den Hielp, som Frankerigs Vel har tilladt os at yde den. Vore Stridigheder med Mexico og den argentiske Republik haaber jeg snart vil faae en Ende. J Africa høste vi Lønnen for vores Vedholdenhed. Freden er i dette Aar ikke der bleven forstyrret, vor Stilling vinder Dag for Dag meere Fasthed og Sikkerhed. Vore Finantsers Tilstand blive Tid efter anden mere blomstrende, og Formerelsen af tatsindtægterne vidner om den lykkelige Udvikat af National-Rigdommen i alle Selskabets Classer." J de Deputeredeskammer den 19de Decbr., er den bekjendte Hr. Dupin igjen bleven valgt til Præsident. - Fra den mexicanske Kyst var til Ny-Orleans ankommen Brev fra en fransk Officeer paa Briggen "Laurette." Han skriver, at den franske Flaade har begyndt Fortet St. Juans Blokade, og landsat 3000 Md. paa Kysten, som marschere løs paa Veracrux. Morning Cronicle, der meddeler denne Efterretning, mener imidlertid, at her maae herske en Feiltagel3 se, da tidligere Efterretninger melde, at et Budskab var afsendt fra den franske Admiral til Mexicos Hovedstad med det franske Cabinets Ultimatum, og førend dettes Tilbagekomst kunne ingen militaire Operationer aabnes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Engeland. J Følge Depescher fra Sir S. Arthur, Generallieutnant og Gouverneur i Overcanada, ere 26 til Transportation til de anstralske Forbryder=Colonier bestemte Canadier i Lænker ankommen fra Queber til Liverpool. Disse arme Offere for Borgerkrigen, ere for størstedelen kun fra 17 til 18 Aar gamle, blandt dem er ogsaa den bekjendte Parker, Bill Johnsons forvovne Staldbroder. Paa Skibet gjorde Fangerne et Forsøg paa at befrie sig og overmande Skibsmandskabet og 6 Mand af Militsen der vare med til deres Bevogtning, men det mislykkedes, og de bleve nu lagte i Lænker. Beretninger fra Canada melde for Øieblikket den fuldkomne Undertrykkelse af Opstanden i begge Provindser. Efterretningen om Frankerigs Krigserklæring mod Argentine eller Buenos Ayres bekræfter sig ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Fra Brasilien berettes, at Pedro Lima var udvalgt til Rigets Præsident. De bevæbnede Jnsurgentere i Rio Grande vare 7000 Md. stærk, Halvedelen Negere. Staden Rio Grande, hvori der skal ligge 4000 Md. Tropper, er bleven Regjeringen troe; man ventede dagligt et Slag. J Peru er udbrudt en nye Opstand under Orbegoso mod Santa Crur, Perus Uafhængighed og Adskillelse fra den Perueboliviske Conføderation er proclameret. Fra Montevideo meldes, at Staden var haardt beleiret af Don Ribera og nogle blodige Skjermydsler havde fundet Sted for Stadens Porte. Saavel Bladet Courier (som ogsaa fra Frankfurth) meldes at ingen Forandring i Teritorial-Bestemmelserne med Hensyn til Belgien kan finde Sted; selv den tydske Forbundsdag skal i en Note have erklæret sig derimod, og fornævnte Blad tilføier, at det var uforsvarligt af Tuilleriernes Cabinet, hvis det i denne Henseende havde givet Belgien Haab. - J denne Tid opvækker, i London et ungt Menneskes Arrestering i Buckingham Pallads, stor Opsigt. Han hedder Edward Cotton, har i et Aar holdt sig der skjult, og er Skorsteensfeier. J Marmorsalen, hvor han blev greben, fandtes et kostbart Portrait af Dronningen sønderbrudt og tilsmudsket. Hos den Arresterede bleve 2 Breve fundne, det Ene adresseret til Dronningen, og det Andet til Hr. Murray (en af de kongel. Huusbetjente.) J det Aar han havde beboet Palladset, havde han om Natten hentet sig Næring fra Spisekammeret. den Tid, at Dronningen opholdt sig der, havde han skjult sig blandt Møbler og Tapeter og regelmessig hemmelig bivaanet Conseilets Beraadslaaelser, og hørt Alt hvad Dronningen og Ministrene havde yttret. Det unge Menneske skal ikke være uden Dannelse, og Skorsteensfeier vil han ikke være. Han skal have meddeelt visse Oplysninger, der skal være af et ganske overordentligt Slags, og ikke egne sig til Offentliggjørelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Belgien. Herfra meldes, at Troppebevægelserne tiltage, og at franske og polske Frivillige samle sig i Metz, for ved første Signal at forene sig med Belgierne. J Luxemburg tales om Oprettelsen af en Forsvarsjunta. Med Hensyn til den belgiske Bank, da hedder det nu, at Ministrene skulle have besluttet at understytte samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
(Et fransk Morgenblad forsikkrer, at den fra Londonner-Conferentsen tilbagekomne Dessages skal ikke have kundet udvirke nogen Modification i territorial Qvæstionen, men at Fuldbyrdelsen skal være bestemt til 1ste Febr. Belgiske Afsændinge vare indtrufne til Paris, for at indlevere en Adresse i Anledning af den belgiske Sag til de franske Kammere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Indenlandsk. Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen af tillade Hs. K. H. Prinds Christian Frederik at anlægge og bære den Høistsamme fra Hs. Maj. Keiseren af Rusland tilkiendte Kjæde til den russiske St. Andreas-Orden, Jnsignierne af Alexander Newsky= og St. Anna Ordenerne, samt af den polske hvide Ørns Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Efter Forlydende agter Artilleriecaptain Ascherning a forlade Danmark for bestandig og modtage en ham tilbudt Post som Jnspecteur ved en Kulmine i Cöte du Nord Provindsen i Frankerig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Etatsraad Adler er bleven Theaterdirecteur istedetfor Etatsraad Kirstein, som ifølge sin Ansøgning er gaae af fra næstk. Nytaar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
En Familiefader i Kbhvn, tilbyder at give Damer Underviisning i at fægte. Der udloves i Commis. Tid, en Douceur til Den der der kan give Oplysning om følgende Tyverie. En Person kom til en Skræder, og bad fra en Anden om at et Bud maatte følge til Denne med en Vinterfrakke, som han udvalgte. Skræderen sendte sin Pige med ham, og de gik ind i Hjørnestedet af Brolægger= og Badstuestrædet, der har Udgang til begge Gader. Her tog han Frakken fra Pigen og sagde, han vilde lukke hende ind igjennem Salen. Lidt efter hørte Pigen Gaardsdøren gaae op og i, hun fattede nu Mistanke, løb efter ham, men han var allerede sluppen om af den (Ah. Av.) anden Gade. I Kjøbenhavnsposten, protesteres imod, at en vis Peter Saaby, der hverken staaer i Hoffets Tjeneste, ha digtet for Theatret, eller paa anden Maade gjort sig fortjent til nogen national Hæder, er givet Friplads det kgl. Theaters Hofparquet, og saaledes paa den Maade er hædret lige med Thorvaldsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Som Curiositet meddeles Følgende fra Kiøbenhavn: Ved Opførelsen af Farinelli i Tirsdags hørtes imellem Acterne en høi Latter og Frisen, ja endog dæmpet Klap og Dacaporaab, og man bemærkede, at Fleres Øine vare henvendte paa en Loge i anden Etage. Her havde man da det opbyggelige Skuespil, at see en Mand caressere en Dame – formodentlig sin Kone - og saaledes give en Scene i Skuespilhuset, der vel rettere hørte hjemme bag Vinduesgardinerne. Foranlediget ved Publicums Latter bleve de Rygifte - thi derfor holdt man dem – opmærksomme paa sig selv og holdt op med deres Caresser, imedens de udentvivl hos sig selv lovede, at fortsætte dem ved en meere passende Leilighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Til den sidst meddeelte Beretning om det, med den ellers saa uskyldige Skrædersat, i Kbhvn. forøvede Drab maa endnu føies, at den, der ved sin syndige Attraa havde foranlediget det, var Skræderens Mestersvend, mod hvem egentlig Hr. Fer, da han attraperede ham, rettede sit Vaaben, men kom i det Sted til at bibringe Konen et saa farligt Saar i Brystet, at hun 3 Dage derefter paa Hospitalet opgav Aanden. Mad. For skal have været en særdeles smuk Kone. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Ved at omtale et i Kjøbenhavn udstillet usselt Paronama af Niels Ebbesens Borg Nørreriis, fortæller, Jyllandsposten, at den afdøde udmærkede Overførste Wiinholt (hvem Man, i Forening med Godseieren, Grev Friis, skylder det skjønne Anlæg, der nu smykker denne mindeværdige Plet) skal have erklæret den ærværdige Eeg, der endnu kneiser paa Voldstedet, for henved 1,000 Aar gl. Dens Top er forlængst nedstyrtet, men dens omfangsrige Stamme og kraftige Sidegrene over(Rd. Av.) skygge tildeels endnu Borgpladsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
For Tiden bygges paa Nyholm 2de Skibe, af hvilke det ene bliver et Linieskib paa 84 Kanoner og har en Længde af 176 Fod i Vandlinien; det andet, en Fregat paa 48 Kanoner, har en Længde af 150 Fod Det Første blev sat paa Stabelen i 1834 og vil nok først blive færdig til næste Aar. Det mindre vil nok komme til at staae et Aar længere, paa Grand af, at der skal haves stor Mangel paa tort Egemateriale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Den 14de Decbr. hensov i Herren, savnet og begræde af sine Menigheder, He. Eiler Hagerup Smith, Sognepræst til Bringstrup, og Sigersted. J 40 Aar havde han, med en ubeskrivelig Kjærlighed og Troskab, røgtet en Sjælesørgers hellige Kald. Det var denne retskafne Mand, som, ved indeværende Aars Begyndelse, indgik til Hs. Maist. Kongen med en allerunderdanigst Ansøgning om, "at der, efter Hs. Majestæts allernaadigste Befaling, maatte vorde sat en Provsteret til lovligen at paakiende saavel Hr. Districtsprovst, Ridder Bentzous, som hans eget Embedsforhold, med Hensyn til fire nærmere angivne Poster, for hvilke han, ifølge usande Jndberetninger om ham til det kongelige danske Cancelli, hvori bemeldte Districtsprovst maatte antages at have havt Hovedandelen, uforskyldt var bleven ikke blot irettesat, men endogsaa truet med Fratagelse af det ham allernaadigst betroede Embeds Bestyrelse." Redactionen haaber, om føie Tid at see sig i Stand til at meddele en documenteret Fremstilling af denne, i sit Slags høist mærkelige Sag. (Kbhvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Af en Bekjendtgjørelse i et af vore offentlige Blade, seer Man nu, at en Commissionair for en Agent ved Foreningen for Kunstens Opmuntring, titulerer sig: Sub agent. Titelsygen griber vidt om sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Fra Preetz skrives under 19de Decbr.: at i Omegnen deraf, er paa en Reise mellem Bellin og Seikrug, en Landmand bleven morderigsk overfalden og berøvet en Sum Penge, som han førte med sig. Han er saaret i Halsen og der er lidet Haab om hans Helbredelse. Man er endnu ikke kommen paa Spor efter Gierningsmanden. - Den saakaldte Mundfaule, Mundsyge, blandt Faarerne er nu ogsaa udbrudt i Hütten Amt. - J den første Halvedeel af 1838 ere 177 Forbrydere, straffede Hertugdømmet Slesvig, hvoraf 18 i Flensburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Veirpropheterne have spaaet, at vi i denne Vinter skulde fra 16 November til 14 December have afverlenlende tempereret og koldt Veir, fra 15 Decbr. til 22 Januar tørt og middelmaadig koldt, fra 23 Januar til 28 Februar nogle kolde, men fleest tempererede Dage; fra 1 til 16 Marts alt venligt Foraarsveir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Fra Odense skrives under 24 December: Jforgaars faldt en Dreng gjennem Jsen i Aaen og druknede; endnu igaar havde Man ikke fundet hans Liig. Man forsøgte at redde ham ved at hugge Jsen igjennem med en Stavre, men denne gik midt over og for Man fik hentet en anden, var Drengen bleven mat og var sjunket. Sidst i forrige Uge er en Haandværksvend fundet død paa Hovedlandeveien ved Vissenberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Det nyoprettede Gensd'armeriekorps, der nu har concentreret sig i Neuenbrock ved Itzeboe, bestaar af en Ritmester, 2 Lieutenanter, 1 Vagtmester, 22 Underofficerer og 25 Gemene. Efter Forlydende vilde dette Korps den 25de Decbr. bryde op til sin Bestemmelse: Grændsen mellem Lübeck og Hamborg. Korpsets Kommandeur, Ritmester v. Unzer, vil blive stationeret i Wandsbeck; Pr. Lieutenant v. Holler i Langenfelde; og Lieutn. v. Gulstad i Støckelsdorf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Fra Aalborg skrives: Renteskriver i 1ste sjællandske Contoir under det kgl. Rentekammer, Kammerraad Valerius Thersen Lange, er allernaadigst beskikket til Amtsforvalter over Aalborg Amt fra 1ste Januar 1839. J en til Horsens Avis meddeelt Skrivelse, dat. Khvn., den 18de Decbr. hedder det: En slauere Periode er indtraadt for Kornvarer. Den sig yttrede livlige Speculationsaand er ophørt og det midt under de gunstige, Conjuncturer for Speculanterne. Forbrugerne vægre sig for at betale de høie Priser, og trække disse sig end mere tilbage, saa vil det for Øieblikket vorde meget stille med Omsætningerne, da den hele Speculation sandsynlig kun var grundet paa et eller andet Overordentligt, som man meente skulde forefalde i Politikens Gebeet, der sandsynligen vil undgaaes, og der ellers ingen særdeles Mangel viser sig nogensteds, saa ville vi ei heller kunne gjøre Regning paa ualmindelig høie Kornpriser, uden at man derfor vil antage, at de ville gaae meget under nærværende Standpunct."(Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Capt. C. Hansen af Faaborg, som den 19 d. indkom til Frederikshavn, beretter, at Christianssands Korn- og Smorpriser den 17 d. svare noterede saaledes: dansk Rug 3 Spd. 4 Ort; Byg 2radet, 2 Spd. 4 Ort, dito Gradet, 2 Spd. 3 Ort pr. Td.: Smør 7 a 8 Spd. pr. Fjerding.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Fra Amthuset i Ringkjøbing bekjendtgjøres under 18 Decbr. i Ribe Avis, at der paa Fialtring Strand Natten imellem den 10 og 11te Novbr. uden levende Folks Medfølge og med Bunden i Veiret, er inddrevet et Skibsvrag, ladet med Fyrretømmer og Jern, som er bjærget og hvortil Eierne med Aars og Dags Varsel indkaldes. Paa Vraget fandtes følgende Mærker, paa Lugekarmen indbrændt 23 CLCR (i Træk) 30 1/2 T., og Bjælken i Storlugen ligeledes indbrændt FR VI (i Træk) 26 1/2. Udel, ved Kbhvns Toldkammer den 18de og 19de D., P. Toft og P. Dam, den 20de, Th. Hjelm, og den 21de F. Sand; Alle til Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Kjøbenhavns Børs den 21de Decbr. 1838. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 198, Speciel 200; (Specier solgtes til – 1 - sk.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 173 a 173 1/2 - i Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjæld 45 1/2 a 45 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 93 1/2 a 94 i Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Kjøbenhavns Havnepriser den 22de Novbr. 1838. hvede, sjællandsk 9 - - a 10. - - sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Hvede holsteensk = = samel-sk Rug, fra Provinds. - . - R - s. a : - 8 - sk. Byg, toradet . . - - saa sk. Dito, sexradet . . - - sam Havre . . . . . . . . - -sae el Ærter, . . . . . . . . - . - Ba : sk. Smør, jydsk Fdg. - - - -s-Fersk Døde. Kjøbenhavn: Forhenværende Districtslæge i Ringsted, Georg Frederik Græbell, 66 Aar; Fru Ane Margrethe Schall, f. Salathe, Enke efter Grof. og Musikdirecteur Schall, 83 Aar; Ane Christine Olderog, f. Petersen; Ane Kirstine Eigtved, f. Hansen: JehanMatthias Lehmann Ordrup, Rustvognskudsk for Hs. kgl. Høihed Prinds Christian, 52 Aar. - Vestindien; Christian Frederik Birk, Kanoneer paa Briggen Allart, 40 Aar. - Odense. Herredsfoged, Justitsraad Christian Andreas Falbe, 69 Aar. - Greenaa: Generalkrigscommissairinde de Fischer 79 Aar. - Bramminge Rygaard: Margarethe Hedevig Ølgaard, 52 Aar. bestoft Præstegaard: Pastor Niels Juul til bestoft og Tiislund, 81 Aar. - Kolding: Frederiche Charlotte Luise Sophie Dahl, f. Westeengaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Bekjendtgjørelse. fra den kgl. Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger indtil videre ansees for pestartig smittede ere: a) Tripolis. b) Alerandria. c) Damiette. d) Constantinopel. e) Tunis. f) Marocco. 8) Smyrna, h Den Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) De nordamericanske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongl. danske Konsuler eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Havne og Der, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 21de Decbr. 18338. H. Holsten. Thonning. Steinmann, Bræstrup. Skibsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Min bekjendte fortrinlige glatløbede Kugle Gevæhr, med endeel Appertinentier, er at erholde tilkjøbs for en billig Priis. Ligeledes kan hos mig erholdes circa 2 Lispd. lidet brugt Vaad Reeb, særdeles tjenlig til Fiskeredskab. Jens Lassen Griishauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-12-29
Endeel Huusleilighed og Loftrum er at erholde strax til Leie hos J. L. Griishaus¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
No. 1. Ao. 1839. THISTID Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 1ste Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Politisk Oversigt. Mere rigt paa politiske Demonstrationer, end paa vigtige Begivenheder, svandt det henvundne Aar, og paa Staternes, saavel ydre, som indre Forhold, have ikke alene deres politiske Forhold til hinanden, men hvad man kalder l'esprit public og Tidsaanden havt en væsentlig Jndflydelse, fra denne Synspunct har Redacteuren derfori Sinde at give en kort Oversigt over Tildragelsernes Gang, og han vil derfor begynde med Frankerig, Revolutionens men ogsaa Frihedens Vugge. Franskmandens Foragt for Livet, hans krigerigske og indtil revolutionaire Jdeer grændsende Friheds Principer, gjør det til det vanskeligste Hværv for en Regent at begrunde en monarkisk Regjering, og sætte den i Samklang med Folkets Krav og Jnstitutioner. Det synes som at Kong Ludvig Philip til Dato har forstaaet dette, men Tid efter anden som hans Regiering vinder i Fasthed, synes han at hælde over paa de monarkiske eller den hellige Alliances Principer. Klogskaben byder ham for at befæste sit Dynastie, at vove meget – det kommer imidlertid dog an paa, om det ikke med Hensyn til Frankerigs Politik var rigtigst, at bevare Coalisationen med Engeland, hvor Engeland, Frankerig, Belgien, Spanien og Portugal forenede paa en Side, danne det den politiske Ligevægt mod de nordlige Magter og den hellige Alliants. Selve Frankerigs Jndflydelse i Orienten byder, at det i Forening med Engeland danner en mægtig Formuur mod de russiske Erobringsplaner. Med Hensyn til Frankerigs Politik i Henseende til Spanien, da har den, hvad Opfyldelsen af Qvadruppel-Tractatens Betingelser angaaer, kun været yderst lunken, og deraf paastaaer man jo hiin Spænding mellem det engelske og franske Cabinet er opstaaet. Med Hensyn til den indre Politik, da har det med Undtagelse af ubetydelige tumultarige Bevægelser hist og her, lykkedes Kongen at pacificere Nationen siden Revolutionen af 1830.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Hvad Frankerigs Besiddelser i Algier angaae, da er dette Puncts Besiddelse af yderste Vigtighed for den franske Handel i Levanten, og er desuden at betragte som en Lynafleder for Nationens krigerigske Stemning. At den franske Regjering skulle ville forblive en rolig Tilskuer, medens Krigen udbrød mellem Holland og Belgien, er ikke sandsynlig, den franske Regiering vil ikke kunne forhindre de franske Grændsebeboere fra med Raad og Daad at deeltage i den belgiske Krig, imidlertid vil man vel see en eller anden fjendtlig Demonstration, der jevner sig selv. Den hele belgiske Nation er stemt for, at Belgien beholder Luxemburg og Limburg, og Regjeringen kan derfor ikke forblive passiv, hvis man med Magt vil bemægtige sig disse; og selv de preussiske Rhinprovindser ere stemte for Belgierne; det vil derfor være forbunden med Fare fra flere Sider, i Fald en Krig der skulle opstaae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
Hvad Belgiens indre Politik angaaer, da har det i Jndustrie og Handel gjort store Fremskridt under dets liberale Monark og Regjering.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
J Holland kjemper Regjeringen og Nationen med en svær Statsgield, der især i de senere Aar er meget forøget ved den bevæbnede Neutralitet med Hensyn til Belgien, og den Krig det har været nødt til at føre, for at haandhæve dets Herredømme paa Java og Sumatra. Vi kunne forudsee, at den hollandsk belgiske Qvæstion vil i Løbet af 1839 blive afgjort, da Hollands financielle Stilling vil fordre det. Kun Hollændernes utrættelige Jndustrie og Arbeidssomhed, have sat dette lille Lands Jndvaanere i Stand til at bære de store Skatter og Afgifter. Det er høist mærkeligt hvad den franske Reisende Hr. Ramon de la Sagraskriver om Hollændernes Virksomhed. De offentlige Skoler ere der ogsaa Arbeidsanstalter, og inddeelte i forskjellige Klasser, hvor de lære at læse, sye, strikke, flette Straamatter og Dækkener, og lære Geometrie og Tegning. Der holdes Regning over Arbeidet, og hver Aften betales Ugeløn, og der gives de Børn, der fortjene saameget ved deres Arbeide, at de kunne betale Leien for deres Forældre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-01
J Tydskland har i afvigte Aar trende Begivenheder fra Politikkens Side vakt størst Opmærksomhed. 1) De rølnske religiense Anliggender, 2) De hannoveranske Anliggender og 3) Keiseren af Ruslands Reise i Tydskland. Med Hensyn til Ærkebispen af Cølns Afsættelse og de senere forefaldne Uroligheder, da er det catholske Hierarchies Anmasselser og Jesuitismens Fremskridt i Europa alene Skyld der. Loyolas Tilhængere begynde igjen paa flere Puncter at reise Hovedet i Veiret, og deres skjændige machiavellistiske Grundsætninger spores allerede paa flere Steder; den fanatiske Stemning der besjæle Jndvaanerne i de preussiske Rhinprovindser, er saameget mere farlig for den preussiske Regjering, som Jndvaanerne i samme aldrig have været preussisk men franskfindede. Hovedstridspunctet, hvorom hele Tvistigheden dreier sig, ere de saakaldte blandede Ægteskaber", mellem Catholske og andre Confessioners Bekjendtere; de catholske Pabster nægte nemlig at meddele Velsignelsen eller forrette Vielsen, uden at de paagieldende Parter foreløbig ville forpligte sig til at lade deres Børn opdrage i den catholske Religtou. Det er ikke Overbeviisning om Catholicismens Fortrinlighed, der bringer Rom og de catholske Prælater til at fordre det, nei, det gaaer her som sædvanlig kun ud paa at forøge den hierarchiske Magt og gjøre Proselytter.