JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Constantinopel, den 10de November. Den engelske Gesandt Listons Afreise giør her saa megen mere Opsigt, da man ikke veed, at angive nogen bestemt Grund til den, og da det dog ved Vanskeligheden af at sende en ny Gesandt, er meget sandsynligt, at dette Sted ikke saa let torde blive besat. - Dette Tilfælde opvækker nu saa meget mere Opmærksomhed, da Porten stedse hæfter sig nøyere til Frankerig, ligesom Frankerig igien giør alt, for at vedligeholde denne gode Forstaaelse. Ved de Uroeligheder, der Tid efter anden udbryde i Provindserne, føler Porten sig i den Nødvendighed, nøyere at forbinde sig med en europæisk Magt. Nyelig har ogsaa Stadtholderen i Syrien, Geizar Pacha, begyndt at vise sig opsætsig. Han vægrer sig, til fastsat Priis at lade udføre Korn af sit Stadtholderskab. Midlertid er Constantinopel i nærværende Øieblik vel forsørget og roelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Prag, den 24de December. Efter Beretninger fra den tyrkiske Grændse, hersker endnu vedvarende Opstand i Servien. Rebellerne udgiøre endnu bestandig et anseeligt Corps, og have for ikke længe siden igien leveret Bassen af Belgrad et Slag. Den 29de November bragde man et stort Antal Saarede til Belgrad; adskillige af de anseeligste Tyrker vare deriblandt andre ere nedhugne. Træfningen forefaldt egentlig i Egnen ved Widdin. Nu er Bassen af Belgrad meget nedslaaet. Han forsyner sig med alle Fornødenheder, og venter daglig en ny Beleiring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Den 6te have de keiserlige Tropper taget Krakau i Besiddelse. Under almeen Jubel af Jndvaanerne (?) drog General Faulon med sin Brigade ind i Staden, og afløste det tilbageblevne preussiske Commando, og andre Tropper toge andre Egne af det Krakauske i Besiddelse. Warschau, den 21de December. Endnu ere Preuserne her ikke, imidlertid vil det ikke vare længe, inden de ogsaa tage Warschau i Besiddelse. Alting synes allerede tilstrækkelig forberedet dertil. Hr. von Buchholtz, og General Favrat have ved deres Ophold her gjort Aftale med Generalerne Buxhøvden og Derfelden, og begge disse russiske Generaler have her viist al muelig Føyelighed. Efter Favrats Plan skal Warschaus Besætning bestaae af 16 Batailloner Infanterie, og 36 Kanoner med det fornødne Artillerie, og af 10 Eskadroner Cavallerie, og til Forstaden Prag skal to Batailloner let Jnfanterie, og tre Eskadroner Husarer; et meere end tilstrækkeligt (?) Antal til at holde Warschau i Respekt (!) En Vanskelighed for Preusen synes endnu at ligge deri, at Rusland har de polske Documenter i sin Magt. Man troer, de ville blive reclamerede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Kiøbenhavn, den 29de December. Under dette Datum berette hamborgske Tidender, at den Ambassade, der var bestemt fra Stokholm til Petersborg, for at notificere Kongens Giftermaal, af visse Aarsager ikke er gaaet for sig. (Om den ikke er afgaaet fra Stokholm, eller ikke kommet til Petersborg, derom mælde Tidenderne intet, her løbende Rygter forsikkre det sidste).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Haag, den 29de December. Man har endnu stedse tvivlet her, om virkelig ved Rhinen var sluttet Vaabenstilstand mellem de Keiserlige og Franske. Men vi overraskedes af Visheden forrige Søndag, da den hele herværende Besætning fik befaling at træde i Gevær, hvilket det væbnede Borgerskab ogsaa gjorde; hvorpaa i Overværelse af den herværende franske Minister Noel, og en egen Deputation, den sluttede Vaabenstilstand bekiendt gjordes. Bekiendtgiørelsen skeede ved Hollands Repræsentanters Præsident i en kraftfuld fornemmelig til Gesandten Noel henvendt og med almindeligt bifald optaget Tale. Samme Bekiendtgiørelse skeede til samme Tid i andre Stæder. Her ledsagedes den af Skuespil, Baller, o. s. v. Man vil her med temmelig Vished paastaae, at man torde ansee en almindelig Fred for meget nær. Adskillige fra Paris indløbne Breve forsikkre, at man allerede var kommet langt med Jndledningen til den. Men man bebuder os ikke denne Jndledning, som fordeelagtig for vor Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Forslaget om Vaabenstilstanden fra General Jourdan skal være kommet Clairfait saa uventet, at han i Begyndelsen kun antog det paa 12 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Brüssel, den 28de December. Den her ankomne Efterretning om Vaabenstilstanden mellem de franske og keiserlige Armeer opvækker næsten almindelig det Ønske, at den snart maatte faae nærmere Stadfæstelse, og ledsages af Tidende om lykkelige Fredsunderhandlinger. Mod Bidragene til det tvungne Laan knurres her meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
London, den 25de December. Committeen til at undersøge Laansagen, holder vel sine Møder i Ferierne; men da ingen Tilhørere indlades, taber den derved den Jnteresse, den ellers kunde have for Publicum, Efter Forlydende skulle Undersøgelserne hidtil fornemmelig være anstillede af Ministernes Venner, og bestaae i nogle Hr. Boyd og Morgan forrlagte Spørgsmaal. Den Summa Master Pict siden Krigens Begyndelse har faaet bevilget, beløber sig til 51 Millioner 721000 Pund Sterling; altsaa omtrent til 300 Millioner Rigsdaler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
For faa Dage siden har den herværende tyrkiske Gesandt faaet den første Coureer i de 20 Maaneder, han har været i Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
J et Brev fra Philladelphia af 6te November hedder det: De har formodentlig hort om den hidtilværende Statssecretairs Randolphs Resignation, og veed ikke at forklare dem dette. Da intet officielt derom er bekiendtgjort, lader intet sig sige med Vished, dog gaae her Rygter, at et officielt Brev fra Fauchet, hidtil værende fransk Gesandt, er opsnappet af et brittisk Skib, og ved Hr. Hammond meddeelt Regieringen. J dette Brev skal Hr. Fauchet meddele en Historie om vore Partier fra Begyndelsen af, nævne Anførerne paa begge Sider, sætte Hr. Randolph paa Oppositionssiden, og give tydelig at forstaae, at han og adskillige andre havde tilbudet deres Tieneste mod behørig Skadesløsholdelse at fremme Frankerigs politiske Hensigter; samt at de democratiske Selskaber i adskillige Provindser, under Bestyrelse af et i Pensylvanien, havde en Forandring med Regieringsformen i Sinde; at Oprøret i Vesten var en Deel af dette System, men det var udbrudt for tidlig; at man havde for at afsætte Præsidenten, og giøre Hr. J - s. -(formodentlig Jefferson) til hans Eftermand, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
J Overgaars er Grev Artois om Bord paa Fregatten Jasan afseglet fra Portsmouth til Leith, hvorfra han begiver sig til Edenburg. Emigranterne skal være gandske keede af, at man kun sender saa faa Tropper adGangen til Chouannernes Understøttelse, og at det ikke er vore Ministres Alvor, at oprette Monarkiet i Frankerig igien. De begynde at formode, at Krigens Hensigt har fra Begyndelsen været, at ødelægge den franske Søe maat, og bringe de franske vestindiske Øer og Corsica under Engellands Krone, og de ønske nu at forsone sig med Frankerig ny Regiering; meget Haab maae det imidlertid ikke give dem, at Hr. Bird, der af Pitt var sendt til Paris, at ansøge hos Municipalitetet og Directoriet, til Fordeel for de fra Tydskland komne, og ved Calais strandede Emigranter, vel fik en Audients hos Delacroix, Ministeren for de udenlandske Sager, men intet andet Svar, end at der skulde blive sørget for, han sikkert kunde reise tilbage til Calais. Om en Hr. Chartier, der var med ham, var den, Cormartin og Charette have paastaaet af Vendehøvdingerne, forrige Vaar, at have været sendt til Paris, for at fuldbringe Underhandlingerne med Almeenvelscommitteen om den unge Capets Løsladelse, og Ophøyelse paa Thronen, vides ikke. At Montmorency og Cholseul, hiine strandede Emigranters Høvdinger ved en Krigsret skulde være friekiendte, hvilken Efterretning med et Cartelskib fortælles at være kommen til Dower fra Calais, synes i høyeste Grad usandsynligt. Synderligt skulde dette overalt være, om denne Chaiseul, over hvis Hoved Guillotinen alt tredie Gang svæver; første Gang i Sommeren 1791, da han var af dem, der ledsagede Kongen paa sin Flugt; anden Gang, da han som Emigrant var bragt fangen til Dunkirken, og undveeg, og nu tredie Gang ved hans Stranding, atter denne Gang skulde bierge sin Hals. Af de fra Tydskland til Engelland hiemkomne Emigranter skulle oprettes to Batailloner, og sendes til Corsica. De ere ikke siden de kom, blevne satte i Land, og skulle være meget misfornøyede. Ogsaa skulle mange have fundet Leilighed at undvige. Derimod hverves daglig franske Retruter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Paris, den 25de December. Den Debat, som Genissieur har foranlediget ved sin Jndberetning om Valgenes Verification, hvorved han ikke utydelig androg paa Forkastningen af Seinedepartementets Valg, ligesom Roux paa Revisionen af Lot-Departements Valgene, har taget en meget betænkelig Vending for en nyvalgt Deputeret, navnlig Anme fra Mortelimar, som Genissieur angav for at være paa Emigrantlisten. Goupilleau føyede hertil, at han altid havde søgt at opvække en Contrarevolution i Departementet Drome, der altid havde været Republiken oprigtig hengivet, og i hine Egne afbrudt Mordenes Kiæde. Begyndelsen havde han gjort med at understøtte de oprørske Præster, og forfulgt alle Patrioter, under Paaskud, de vare Terrorister. J denne Hensigt havde han oprettet et Forbund, der formelig havde omskabt sig til en Royalistbande, sønderrevet Nationalcocarden, omhugget Friehedstræerne, og plyndret en Repræsentants Huus; end videre havde han skrevet Primairforsamlingens Beslutning fra Mortelimar, hvori tillodes alle Vælgere, ikke at tage noget Hensyn til Loven af femte Fructidor om de to Trediedeles Gienvalg, og erklæredes, Conventen bestod af lutter Misdædere. Goupilleau gjorde da Forslag at udstøde ham af Forsamlingen. - Alme vilde forsvare sig; efter meget Skriig blev han endelig hørt. Han nægtede at have været Emigranter og Præster gunstig, søgte at forestille Forbundet mod Terroristerne, som fornødent, og yttrede endelig, at han blot ved Primairforsamlings-Beslutningen i Mortelimar havde gjort Brug af Meeningsfriheden. Midlertid opkom i Enden af Salen en hæftig Trætte mellem Desmolieres, Madier, og Roux, Præsidenten bedækkede sig da, og Roligheden blev tilbagebragt. Jean de Bry, der af Anme kaldtes til Vidne, fag de blot, han var reede at erklære sig, naar Raadet fordrede det. Tallien søgte, at vise, at man gik ud paa, at omstøde Decretet af tredie Brumaire mod Emigrant frænder, samt at kaste Mistanke paa Conventens Forhold den 13de og 14de Vendemaire. Vilde man holde denne til Republikens Frelse saa vigtige Lov i Agt, maatte man begynde Fuldbyrdelsen i Forsamlingen selv, og udstøde et Menneske, som Amme. Efter at have faaet Ordet med megen Møye, talte Ame paa ny, kunde man bevise, sagde han, at han var indbefattet under Loven af 3die Brumaire, fortiente han lovligen at tiltales; men Forsamlingen kunde ingen lovlig Kiændelse afsige. Louvet anmærkede, at her kun Spørgsmaalet var, om Alme indbefattedes under hiint Decret, og foreslog herom en Commission, der ogsaa bevilgedes. Blandt andet Tallien ellers ved denne Leilighed fremførte, sagde han og, det var Tid at vide, om man havde en republikansk eller en royalistisk Constitution. Man talte om en nye 31te Mai; men Royalismen havde den Gang ikke havt saa megen Dristighed, som nu, og den Gang ingen Chouanshøvdinger friekiendt, som nu. Ogsaa har siden om samme Anme været en meget hæftig Tvist. Sieyes har Medlemmerne i den nye Commission, foreslaget, ere Ramel, Monnot, d'Auchy, Gilbert des Molieres, Defremont og Crassoux, der har vægret sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
J Oldingskammerets Møde den 21de yttrede Lacombe St. Micheel, i Anledning af en Debat over Desertionen, at Freden maaskee ikke var mere langt borte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Det hedder, Directoriet har forlangt 1500 Millioner i reede Penge til næste Feldttog, hvis Freden ikke denne Vinter kommer i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Det er sikkert, at det, der nylig af Moniteuren er anført i disse Tidender, angaaende den engelske Konges Budskab til Parlamentet, udtrykker franske Regierings Sindelag, i Henseende til Freden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
J Cambray ere Municipalitetet og Commandanten afsatte, og den sidstes Søn med nogle andre hæftet, fordi de have understøttet Royalisternes Anslag, hvilke der myrdede, plyndrede Republikaner o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Om den navnkundige og almindelige agtede Malesherbes, J. J. Rousseaus Ven, to Gange Minister, og een af den ulykkelige Ludvigs ædle Forsvarere, guillottineret med sin Familie under Robespierres Blodregimente, er nu udkommet en Art Biographie, hvoriblandt andet fortælles, at han, da han førtes til Retterstædet, og underveis stødte sin Fod paa een Steen, med Uskyldens Sindsbliidhed spøgende udbrød, en Romer vilde have holdt det for et ondt Tegn, og vendt om. Ved denne Leilighed ivre de exagererte Patrioter hæftigen imod, at Tronchet, den anden af Ludvigs Forsvarere, har præsidderet i Oldingskammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Kiøbenhavn, den 11 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. S. V. Varme. 4 Januar. V. N. V. S. V. 27. II. 8. V. N. V. S. V. N. V. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-11
AVERTISSEMENT. Tirsdagen den 19de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet bliver Gaarden No. 278 paa Hiørnet af Stormgaden og Volden ved første og eneste Auction opraabt, og til den Høystbydende bortsolgt. Denne Gaard bestaaer af 5 Fag til Stormgaden og 12 Fag til Volden, 3 Etager høyt med Kjælder under, alt Grundmuur, og beqvemt og smagfuldt indrettet. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Eieren Hof=Conditor Raae, boende hos Brygger Jansens Enke i Amalie-Gaden No. 71 Littr. 4, hos hvem tillige Gaarden imidlertid underhaanden kan faaes tilkiøbs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Kiøbenhavns Aar. No. nu mens tain, Post-Tidender. Fiinanland. med Fredagen, den 15 Januarii. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Warschau, den 30te December. Den slette Januar bliver uudeblivelig anmaldt som den Dag, da de preusiske Tropper skulle indrykke her. Alt den fierde skulle i vort Naboelag de til vor Besætning bestemte preusiske Regimenter Thiele, Lattorf, Larisch, Pirch, og Mengden Dragoner mødes, og indtil de ere færdige at rykke ind, skulle alt den fierde, Regimenterne, Anhalt, Bruckner, og fire Eskadroner af Trenkes Husarer marschere ind, for den slette at give ovennævnte Rum, og drage videre i de nye Eiendomme. Ogsaa Ministeren Grev Heym ventes her fra Schlesien, for at modtage Hyldingen. Han har allerede ladet indhente skriftlige Efterretninger, hvor mange store Saale, og Leiligheder til Festens og Forraad til store Giæstebudder her kunne findes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Heidelberg, den 26de December. Den 16de er klærede den keiserlige General Lauer den pfalziske Regieringspræsident von Veningen, og Kammerpræsidenten von Perglas, at han fra Keiseren havde befaling at forsiktre sig saavel den i Mannheim værende Generalcasse, som de øvrige Casser i Pfalz. Det skeede deels for igien at istandsætte Fæstningen, deels for at bygge nye Udenværker paa den anden Side Rhinen, deels for at proviantere Mannheim. Begge Præsidenter protesterede formelig mod dette Forhold, men General Lauer stod paa sin Pligt, Følgende Dag kom virkelig en keiserlig kongelig Revisions-Raad, for at lægge Beslag paa de herværende Casser. Hvad Følgerne deraf vil blive, vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Frankfurt, den 1ste Januarii. Det hedder, det keiserlige Hof vil eftergive Staden Mannheim dens Contribution. De for Mannheim staaende keiserlige Militaire er udbetalt en halv Maaned af det fra Staden Mannheim bekomne Don gratuit. Et Rygte, at der ved Vesel anlagdes Magaziner, og ventedes et Corps paa 25000 Mand, gienkaldes nu, som ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Det Hannoverske, den 6te Januarii. Den engelske Regiering har ladet de oraniske Tropper, der sammendrage sig i det Vestphalske, betyde, at den ikke længere beholdt dem i sin Sold, og at et halv Aars Sold skulde til Afskeed udbetales dem. De skulle være 7000 Mand stærke, og have af Prindsen af Oranien faaet Befaling at forføye sig til Nassau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Nederelven, den 7de Januarii. Efter Privatbreve fra Frankfurt vilde man der med Sikkerhed vide, at den ved Rhinen aftalte Vaabenstilstand, hvortil efter østerrigske Beretninger en fransk, og efter fransk en østerrigsk General havde gjort Forslaget, ogsaa skal strække sig til Armeerne i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Jtalien den 21de December. Efter Beretninger fra Genua af den 18de, have de Franske gandske draget sig ud af det piemontesiske, ogsaa er nu hævet Blocaden for Ceva, da et Corps under Prindsen af Carignan, og General Argenteau nærmede sig. Dette Corps staaer nu forved Ceva, og naaer til det genuesiske. Madrid, den 11te December. Admiral Malaspines Hæftelse skeede her Natten den 25de November, da to Officerer og 8 Grenaderer hentede ham fra hans Boepæl, og bragde ham i et af Statsfængslerne, hvorfra han to Dage efter blev bragt i Garde du Corps Kaserne, der er fængslet for Statsforbrydere. Han havde staaet sig meget vel til Hove, og var for et Aar siden kommen tilbage fra en Femaarsreise om Verden. Dag og Nat bevogtes han af 8 Gardes du Corps. En vis Geistlig, der stod i nøye Forbindelse med ham, er ligeledes hæftet, og behandles som Statsfange. Alle Officerer, der have gjort Reisen om Verden med ham, ere forviiste herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Haag, den 2den Januarii. Omsider have Generalstaterne endnu i det gamle Aar, og det den 30te December, da de næsten havde været sammen hele Dagen indtil Klokken 7 om Aftenen, endelig besluttet Nationalconventens Sammenkaldelse, og skal den sammentræde den 18de Februarii. Provindsen Grønningen er, efter at man havde gjort nogle Forandringer i Reglementet derom, tiltraad samme; og de to Provindsers Zelands og Frieslands Tiltrædelse ventes ligeledes. Endelig er i Over Basel, den 26de December. gaars Aftes Prindsessen af Frankerig kommet her i Følge af en Oberst, og en vis Madam Souch til Hünningen. For at undgaae alt Opløb og Scener, der kunde befrygtes, blev hendes Bortreise fra Paris og underveis lige til Hünningen holdt meget hemmelig. J Hünningen bliver i disse Dage ingen indladt. Saasnart hun kom til Hünningen blev strax sendt en Coureer til Freiborg, at de derværende Gidsler strax skulde reise. Udvexlingen skeer i Aften mellem 5 og 6.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
J Dag er den af Frankerig forviiste Minister Carletti ankommen her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Frankfurt, den 1ste Januarii. Prindsessen af Frankerig er den 24de bleven udvexlet paa den breisganske Grændse og samme Aften passert giennem Basel, for hurtig at fortsætte sin Reise til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Paris, den 25de – 29de December. Om Ludvig Capets Datters i største Løndom foranstaltede Bortreise giver et troeværdigt Blad følgende Underretning: Cadet de Veaux og to Templetaarnets Embedsmænd førte hende om Natten fra den 20de til 21de Klokken 1 fra Taarnet til Minister Benesechs Boelig, hvor hun fandt Madame Souch, forhen hendes Undergouvernante. Hendes Begiering, at ledsages af Moderen og Datteren Tourzel, var bleven hende afslaaet, da Moderen forhen havde givet hende adskillige Regieringen mishagelige Raad. Mad. Souch, og Kammertieneren Hue staaer det frit, enten at vende tilbage til Frankerig, eller at blive i Østerrig, i hvilket sidste Tilfælde de kunne lade deres Formue og Familie komme efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Paris, den 1ste Januarii. En ny Dag lyser over Frankerig, siger et Blad fra i Dag, og i Hierterne oprinder Haabet, siden man seer Borgernes Jver, at erlægge deres Bidrag til det tvungne Laan. De sædvanlige Oppebørselsbetiente ere ikke tilstrækkelige til at modtage alt det, der ydes. Man har maattet give dem Notarier til Hielp, der registrere de frievillige Offere, der bringes af mange ikke til Laanet ansatte Borgere. De gode følger deraf er, at Louisdorerne, alle Agioteurernes Kunster uagtet, dagligen falde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Directoriet har forlangt en ny Politieminister som er dem bevilget af de 500s Kammer; han skal ikke blot være over Paris, men over hele Frankerig. En anseet Emigrant Geslin de la Villeneuve, kaldet Lesage, Cidevant Greve og Oberst, 41 Aar gammel, der var kommet tilbage, og opholdt sig i Paris, som Kiøbmand, og underholdt der Forstaaelse med Republikens udvortes og indvortes Fiender, er af Criminaltribunalet dømt til Døde, og den 29de om Aftenen virkelig guillotinert paa Grevepladsen. Da han besteeg Skasottet, vendte han sig til Folket, og raabte: Jeg døer for min Gud, og min Konge, Kongen leve! J hans Papirer vil man have fundet mange vigtige Oplysninger, især sidste Opstand angaaende. Tolv Personer ere og i denne Anledning blevne hæftede, deriblandt den Grev Langeron, der ogsaa i Sectionsstriden var angivet, og Martthien Laval de Monmorency, Sieyes's Eleve.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-15
Jndenlands Ministeren har ladet borttage to nyelig udkomne Brochures, Phistoire des Jacobins en France, 2 Vol., og histoire de la Revolution du 10 Aout. Den jacobinske Club i Pantheon, hvor Merlin fra Thionville høytidelig har erklæret, han ikke har ladet sig optage, tiltager daglig, og har Love, Kasse, Skatmester, Secretair, Directorium og Journalister. Den skal især være opbragt paa alle de modererte Repræsentanter. Kampen om Job Alme i 500 Kammeret er endnu ikke til Ende. En Deputeret Woussens indgav nemlig den 25de den over ham nedsatte Commissions Jndberetning, i Følge hvilken Alme virkelig i Primairforsamlingerne havde foreslaaet Friehedmyrdende Forholdsregler, og foreslog, at han indtil Freden ingen Deel maatte tage i Lovgivningen. Nogle vilde tale for ham; men Bentabolle æskede, at han skulde udstødes, da han var indbefattet under Loven af tredie Brumaire, see, lagde han til, hvor Royalister og Chouans paa nye løfte Hovedet endnu nogle Øieblikke, og J skulle atter see dem i Bevægelse. Alle Formaliteter man nu sysselsætter sig med, kunne ikke hindre denne Contrarevolutionens Strøm. Jeg haaber, at ingen Sammensvoren, ingen Chouan af den ny Trediedeel vil tale hans Sag. Man siger, at denne Trediedeel vil foreene sig med os. Velan, saafremt den ny Trediedeel meener det ærligt. Her kom alle nyvalgte Deputerede i Bevægelse. Pastoret, Ma dier, Duplantier, og flere, styrte om Bentabolle der blev roelig; kun en Oprører – raabte Madier kan tale saaledes, kan tvivle, om den ny Trediedeel meener det redelig. Andre Medlemmer raabte høyt: Vi have i Departementerne haandhævet Frieheden, medens J Al paa saa skammelig en Maade lod den undertrykke. larmen bliver stedse større, Præsidenten bedækker Madier og Duplantier fordre, at Bentabolle skal undskylde sig; man leer, og murrer. Bentabolle bliver ved; Pastoret tager eftertrykkeligen de nyvalgtes Patriotismus i Forsvar. Boissy d'Anglas henviser Raadet til Constitutionen, efter hvilken det ingen Anvendelse af nogen Lov maae giøre, men Job Anme skulde stilles for et Criminaltribunal. Kammeret sluttede da disse Debatter med Decret, at Skrifterne og den derom afgivne Jndberetning skulde trykkes, og ajournerte den videre Raadslagning derom.