Berlingske Tidende, 1830-09-20
Foreløbig bringes herved til Kundskab, at der sidst i October eller først i November Maaned d. A. vil blive afholdt en offentlig Auction, hvorved denne Eiendom med Kiøbmandshandel og Giæstgiverie samt tilhørende Eiendomsjorder vil blive bortforpagtet paa 6 a 12 Aar fra 1ste Mai 1831. - Ønskes Stedet taget i Øiesyn, forinden Auctionsdagen, der nærmere skal blive bekiendtgjort, behager man at henvende sig til undertegnede Eier, hos hvem de nærmere Conditioner erfares. Storehedinge, den 19de September 1830. P. Svendsen, Kiøbmand. (Hermed følger 1 Ark Tillæg.) ortsættelse af Efterretning fra det Kongl. Landnusholdningselskab, om tilkjendte Præmier &c. i Vinteren 1829 - 1830. (See No. 147.) B. Udenfor Selskabets Jndbydelse. Planmæssig Drift, Jordforbedring og anden Flid i Agerbruget. 14. Fæstegaardmand Christen Rasmussen i Voldum, under Clausholm Gods, Randers Amt, indførte i Aaret 1821 paa sin Hovedlod, 32 Tdr. Land, som indtil da var dyrket efter Egnens Skik, følgende Drift: 1ste Aar, Grønjordshavre, 2det Vikkehavre, (giødet), gjor til Høe, med Undtagelse af det, der i den hede Tid af Sommererbruges til Køerne, 3die Rug, 4de Byg efter 3 Pløininger, 5 Erter, Vikker, Kartofler, halvgjødede, 6te Byg, 7de Klever til Slæt, 8de, 9de og 10de Græsleie. Kartoffelafgrøden har han anvendt til Foder for Melkekoerne. Ved saadan Forandring i Driftsmaaden, har han kunne forøge sin Qvæg Besætning fra 6 Køer og et Par Ungevæg til 12 Køer og 6 Stkr. Ungevæg. Af Heste holder han 4, der ligesom Ungevæget heelstaldfodres, med det Grøntfoder, han avler paa sin Toft. Han tilveiebringer nu den dobbelte Gjødning imod før og, som Følge af alt dette, er hans Mark, som tilforn var forhuttet, nu bragt i en kraftfuldere Tilstand, saa at den yder rigere Kornafgrøder og et rundeligere Foder for Kreaturene. Af Smør sælger har nu 50 Lpd. aarlig. Opmuntret ved sin Naboes Exempel, er han nu i Begreb med at omdele sin Mark og at indføre et syvaarigt Vexel brug. J sin Have, som han har forbedret ved Tilførsel af god Jord, har han plantet endeel Frugttræer og vilde Træer ; hine har han selv opelsket af Kjerner og forædet. Rigtigheden af alt Forestaaende er attesteret af Krigsraad, Herredsfoged Wesenberg, Møller og Dbud. Knudstrup og Gaardmand i Voldum Jens Christensen. Christen Rasmussen har givet et mønsterværdigt Exempel paa, hvorledes en forfalden og forsømt Gaard kan ved stadig Flid Orden. og Tænksomhed sættes i fortrinlig Stand. Hvad han har foretaget, er saa meget roesværdigere som han er Hovbonde. Ham tilkjendtes derfor, som et Agtelsestegn, Selskabets 3die Sølvbæger, med Paaskrift For Flid i Agerbrug. Som en Opmuntring for hans særdeles vindskibelige Kone, skjænkede Selskabet hende en Smørkjærne af en forbedret Construction, hvorom var yttret Ønske. 25. Fæstegaardmand Peder Jørgensen tiltraadte for omtrent 15 Aar siden en fra Taarnmark Bye Fjurendal Sogn, under Sorøe Amt og Holsteinborg Grevskab, udflyttet Gaard paa circa 8 Tdr. 2 Skpr. Hetk. med Areal omtrent 87 Tdr. Land. Lodden var dengang i en raa Tilstand som følge af en maadelig Drift; Moser og Rendedrag indtoge næsten den halve Deel af Marken. Hans første Bestræbelse var at faae Lodden forsvarligen indhegnet, i hvilken Hensigt han for sin Andeel anlagde dobbelte Voldgrøfter paa en Strækning af 900 Favne, og beplantede Volden med 2 Rader Piil, der ere i frodig Væxt. Marken befriede han dernæst aldeles fra skadeligt Vand ved efterhaanden at grave en stor Deel Grøfter, samt rensede den fra Steen, som ere benyttede til Brøndsætning m.v. Efter disse forberedende Arbeider, inddeelte han Lodden i 12 Vange, som dyrkes paa følgende Maade: 1, Havre, 2, Heelbrak, med Undtagelse af et lidet Stykke, som anvendes til Staldfordringsværter; 3, Vintersæd, gjødet, 4, Kartofler, 5, Byg, udlagt med Klever og Raigræs i 6te og 7de Aar, 8, Vintersæd i Halvbrak, 9, Erter, 10, Byg med Klever og Raigræs, til Udlæg i 2 Aar. Af Kartofler har han aarlig avlet 500 til 600 Tdr. undtagen i Misværtaaret 1826, da han kun avlede 200 Tdr. og i det Hele leed et betydeligt Tab. Kartoflerne, som anvendes til Qvæget og Svinene, koger han ved Damp. Hans Besætning er at Heste og 2 Fol, 9 Malkekoer, 2 Kalve og en Tyr, 16 Faar og 12 Sviin. Heste og Ungevæg staldfodres hele Sommeren. Paa passende Steder ved Gaarden og paa Marken har han anlagt 6 Vandinger, To Vænger ere benyttede til Dyrkning af Staldfodringsurter, Kartofler, Kommen, Humle og Hør. Ogsaa Træplantning har han drevet med Jver og Held. Hans Beretninger herom ere ledsagede med Attester fra Kammerherre, Grev Holstein til Holsteinborg, Pastor C. S. Tryde, Skole, lærerne P. Petersen i Skafterup og H. Jensen i Spiellerup. Som et Agtelsestegn tilkjendtes denne ualmindelig dristige Bonde, Selskabets 3die Sølvbæger, m. P.: "For hæderlig Virksomhed i Agerbrug. 26. Selveiergaardmand Peder Nielsen af Skalde ved Feide under Lo lands Fuglse Herred har ved Attester fra Pastor Boje samt Gaardmændene Christen Jeppesen og Hans Jørgensen godtgjort, at han i de sidste 5 Aar har af sin Gaards meget lette Jorder, som staae for omtrent 7 1/2 Tdr. Hrtk., merglet 52 Tdr. Land, med 300 til 400 Læs, Mergel pr. Tønde Land, hvoraf han har sporet de heldigste Virkninger. Hans Sædskifte er: 1, deels Heelbrak, deels Bælgsæd, 2, Vintersæd efter 4 Pløininger og en halv Giødning, 3, Byg efter 3 Pløininger, 4, Raigræs, Vikker, Kartofler, 5, Vintersæd, halvgjødsket, 6, Byg efter 3 Pløininger, og udlagt med Klever, 7 og 8, Slæt og Græsning. Peder Nielsen, som der paa Stedet er den første, som har giver et opmuntrende Exempel paa Jorders Forbedring ved Mergling, tilkjendtes desaarsag, saavelsom i Betragtning af dennes Betydenhed, og den brugte, ikke udtærende Sædfølge, det 3die Sølvbæger m.P.: Til den fortrinlig dristige Bonde Gaardmand Peder Nielsen paa Skaløe. 27. Møller Jeppe Clemmensen af Bogense Kjøbstad i Fyen tilkjøbte sig i Aaret 1817 tvende Englodder udenfor denne Bye og grændsende til et Stykke Eng, han allerede dengang eiede, hvorved han fik et samlet Areal af omtrent 20 Tdr. Land; men det Hele var Mosebund, fuld af Sumper og Torvepytter og saa stid at Kreature neppe kunde gaae derpaa. Med megen Anstrængelse og blot ved sine Børns Hjælp, udgravede han dette Uføre med 1200 Favne Vandgrøfter, samt fyldte 3000 Læs af det Opgravede i Hullerne. Det hele Stykke Land, som han desuden forsynede med 1120 Favne Voldgrøfter, beplantede med Popler, Pile og Ell, er saaledes blevet til dyrkbar Jord, og yder nu ypperlige Afgrøder af alle Slags Korn. J Aaret 1821 opførte han paa denne Lod, efter dertil erhvervet Bevilling, en Vandmølle ved en igjennem Lodden løbende liden Aae og har siden havt Møllen i fuld Gang til megen Nytte for Byen. Han har anlagt en med mange gode Frugttræer forsynet Have; omkring denne og Bygningerne findes en Mængde Plantninger, som forsyne ham med de fornødne Stænger, til en ved Møllen anlagt Humlehave paa 110 I Favne. J Foraaret 1828 beplantede han af egen Drift og uden Vederlag, den fra Bøgense løbende Hovedlandevei indtil Byemarkens Grændse, en Strækning af 600 Favne, med kandiske Popler som alle staae i frodigste Væxt og tegne til og faa Aar at ville afgive en smuk Allee. Mangfoldige Stiklinger har han overladt Andre, ja endog gaaet tilhaande ved Plantningen. Til hans almeennyttige Fortjenester henhører ogsaa, at han var een af de virksomste Fremskyndere af den i Aaret 1817 vesten for Byen foretagne Inddigning, hvorved omtrent 250 Tdr. Land bleve vundne fra Havet og nu ernære en Mængde Kreaturer. Attestanterne ere: Cancellieraad, Byefoged Herz, Forligelsescommissair og Kjøbmand Lassen, Brændeviinsbrænder Hans Jensen og Avlsbruger Jørgen Andersen. Møller Clemmensen, som under trange Kaar har udført hine roesværdige Foretagender, tilkjendtes, som et Agtelsestegn, Selskabets 4de Sølvbæger, m. P.: "For ufortrøden Stræbsomhed. 28. Selveiergaardmand Rasmus Andersen i Hvalløse Bye, Voldum Sogn, Randers Amt, tiltraadte i Aaret 1812 en Gaard paa 5 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn med omtrent 21 Tdr. Agerland og 28 Tdr. Land Engbund. Marken havde tilforn og indtil 1822 været dreven med langstraaede Sædafgrøder efter hinanden og 4 Aars Hvile, men da indførte han følgende Drift: 1, Vikkehavre, gjødet, 2, Rug, 3, Byg og Havre med Klever, 4, 5, Klever, 6, Rug, 7, Kartofler, gjødede, 8, Byg, 9, Havre. J de sidste 7 Aar har han aarligen avlet mellem 300 og 400 Tdr. Kartofler; hans Kornavl er i dette Tidsløb betydeligen forøget og forbedret; ligesaa hans Høebjergning som følge af Tuers Jevning og Vandets Afledning paa hans tilforn, side, mosbegroede Eng, som han derhos har forsynet med Hegns grøfter. Gaardens Besætning, som før havde været ringe og maade lig, har han nu bragt til mere end det dobbelte Antal, der endog er over det, som de øvrige Byemænd holde paa dobbelt saa meget Hartkorn. Hans 4 Heste staldfodres hele Aaret; hans 22 Qvægshøveder, store og smaae, faae om Sommeren 3 til 4 Givter paa Stald. At Faar holder han 30 til 40, men til dem maa han leie Sommergræs ning, hvorimod de fodres hjemme om Vinteren. Med Dige af Steen, opgravede og sprængte paa Marken, har han indhegnet en Have paa 4 Skpr. Land; deri plantet flere Hundrede Læ=Træer, 70 Frugttræer, som han har forædlet, og 100 Stkr. Buskværter. J den øvrige Deel af Haven dyrker han Humle og Kiøkkenurter, m. v. Det Anførte er attesteret af Krigsraad, Herredsfoged Wesenberg, Møller og Dannebrogsmand Knudstrup og Gaardbruger i Voldum Jens Christensen. Rasmus Andersen, som under ringe Kaar og med en talrig Børneflok at forsørge, har hæderligen stræbt fremad, tilkjendtes, som et Agtelsestegn, det 5te Sølvbæger, m. P.: "For mønsterværdigt Agerbrug. 29. Parcellist Christen Nielsen kjøbte i Aaret 1817 et Huus, bygget paa en Parcel af Raastrup ufri Hovedgaardstaxt i Hundborg Sogn, Thisted Amt, og med et Tilliggende af omtrent 8 Tdr. Land Ager og Eng. J de første Aar maatte han indskrænke sig til, lidt efter lid at forberede Jndførelsen af en bedre Driftsmaade, end den i Egnen sædvanlige. Omtrent 2000 Læs af forskjellige Jordarter har han fyldt i Huller og fugtige Steder, og omtrent 3 Tdr. Land, som vare for lerede til Rug og Kartofler, har han paaført omtrent 1000 Læs Sand, der har gjort ypperlig Nytte. Han har afledet Vandet, tildeels ved dækkede Grøfter. Efterat han saaledes havde gjort Jorden skikket til en ordentlige Dyrkning, indførte han det Sædskifte, han nu bruger, nemlig: 1ste Aar Hør, efter 3 Pløininger og en halv Gjødning, 2det Byg, 3die Vikker, 4de Rug, gjødet, 5te Kartofler, 6te Rug, eller Havre, med Klever, til Udlæg i 7de, 3de og 9de Aar. Efter en Udsæd af 6 1/2 Skpr. Hørfrøe har han i de senere Aar avlet 16 til 18 Lpd. reenskjættet Hør og 2 til 3 Tdr. Frø. I Hørrens Beredning en han oplært ved Høravlings=Jnstitutet paa Lykkenssæde i Fyen. Han holder 2 Heste, 3 Køer, 1 Ungnød og 20 Faar. Heste og Køer holdes inde indtil 1ste Juni og forres om Foraaret med Kartofler, Kaalrabi foruden Høe og Halm; om Sommeren holdes de paa halv Stald, fodring. J hans to haver findes i god Væxt 140 Stkr. Ask, Aborn- og Pile til Læ samt 33 Frugttræer, hvoraf en Deel allerede have ødet Frugt. Disse hans heldige og roesværdige Bestræbelser ere bevidnede af Conferentsraad, Amtmand, Ridder Faye, Pastor Madelung og Proprietair Neergaard, som tillige bemærke, at det mønsterværdige Exempel, som derved er givet paa en liden Lods fordeelagtige Benyttelse hidtil ikke fandt sin Lige i denne Egn. Som et Agtelsestegn til kjendtes denne stræbsomme Mand Selskabets 5te Sølvbæger, m.P.. For en Huuslods vindskibelige Dyrkning : Skolelærer N. Jacobsen i Gundslev ved Stubbekjøbing paa Falstehar i flere Aar dyrket sin Skolelod saaledes: 1, Kartofler, gjødede samt lidet Hør, 2, Hvede, udlagt med 3, Klever i eet Aar, 4, Byg 5, Vikkehavre, gjødet til Staldfordring, og 6, Byg. Paa denne Lo holdtes for 3 Køer og 3 eller 4 Faar, men nu holder han derpaa, Køer, 2 Heste, 3 Faar. Han har anlagt en have paa 2 Skpr. Land deri plantet endeel Frugttræer og iøvrigt benyttet den til Humleavl, De ældste af sine 10 Børn sysselsætter han med nyttig Haandgjening, saasom Straafletning og Paparbeide, hvori han har oplærdem. J 1828 kjøbte han en Parcel paa 6 Tdr. Land, som han har indfredet med levende Hegn og paa hvilken han nu agter at indføret sexaarigt Vexelbrug, hvortil han har søgt om Understøttelse, men som ikke kunde tilstaaes, da han allerede paa sin Skolelod har iværk sat det, hvortil Selskabet ved Understøttelsen søger at medvirke, og Egnen saaledes ikke længere savner et godt Exempel i den Henseende For hans heri udviste Flid, som han, ifølge de af Overkrigscommissair Stampe, Pastor Sørensen og Landvæsens-Commissair Rousing meddeelte Vidnesbyrd, forener med en samvittighedsfuld Opfyldelse af sit Kald som Skolelærer, tilkjendte Selskabet ham sit 5te Sølvbæger, m. P.: "For en Skolelods mønsterværdige Dyrkning. For Inddigning.