Københavns Adresseavis, 1763-05-02
Middel, hvorved aarlig meget Rug kand spares, saa vel i Almindelighed, som i enhver Huusholdning i Særdeleshed. Min Herre! (Sidste Gang De beviste mig den Ære, at besøge mig, gav mit Brød Dem Anledning til at spørge mig, hvad der kunde være Aarsag til, at mit Brød altid ey allene var bedre og finere end Deres, men at jeg og aarlig kunde komme ud med mindre Rug til lige mange Personers Spiis ning, end De, da jeg dog bekom mit Rug af Dem, der var af selv samme Slags, som De selv lod bage Deres Brød, af, men da jeg den Gang ey vidste at give Dem andet Svar end dette, nemlig: At Tillavningen og Bagningen maaskee kunde være Aarsag til det første, og at mine Folk maaskee ey spiser saa meget som Deres, kunde være Aarsag til det andet, men da De forestilte mig, at den selv samme Pige, som forrige Aar tiente mig, og som hos mig blev brugt til mit Brøds Tillavning, nu tiente Dem og blev brugt til samme Brug, kunde Tillavningen og Bagningen ey være Aarsag til at Deres Brød var slettere end mit, og at Deres Folk skulle være større Brød=Ædere end mine, kunde De ey heller troe, men at der maatte være andre Aarsager, og da jeg, som meldt, ey vidste at sige Dem nogen anden Aarsag, lagde jeg dog Mærke dertil, har og siden opdaget samme paa følgende Maade: Jeg lod hos Deres Kiereste bede om at overlade mig 2 Skiepper af Deres RugMeel, hvilket jeg lod tillave tillige med 2 Skiepper af mit Meel (dog hver for sig) af cen og den samme Pige, lod samme i en Ovn og paa een Tid bage, da det var bagt undersøgte jeg begge Deele, hvorved jeg erfarede at det Brød, af mit Meel ey allene var langt bedre og finere end det Brød af Deres Meel, men jeg havde og mere Brød af mit Meel end af Deres, og som jeg deraf sluttede, at Mallingen maatte være Aarsagen dertil, talte jeg med den Møllere hos hvilken jeg lader male, og forespurgte mig hos ham hvad der kunde giøre denne Forskiel, da jeg meente at han forstod bedre at male end Deres Møllere, men han var dog saa ærlig at han ey vilde tilegne sig en større Kundskab end andre hans Medbrødre og Naboer, men sagde mig at Aarsagen bestod i Mølle=Stenene, thi de Stene han havde i sin Mølle var af en langt bedre Art end de hans Naboer, havde, som jeg nu ey vidste andet end at alle Møllere brugte et og det samme Slags Stene, bad jeg ham at han ville underrette mig hvorudi Forskiellen bestod, da han svarede mig følgende: Da jeg var Svend tiente jeg hos 2 Møllere, den første havde ey meget at bestille efterdi Folk beskyldte ham for at han ey tilgavns forstod at maale, saa og at han . . . . . Den anden derimod, som var Naboe til den første, havde overmaade meget at bestille, ja snart meere end han kunde overkomme, og det fordi det Meel han malede var bedre, leverede og Folk mere Meel af deres Rug end den første, da jeg kom i Tieneste hos den anden, indsaae jeg snart at de gjordte Beskyldninger imod den første, havde ey Sted i Henseende til hans Person, men at Aarsagen bestod allene i Mølle=Stenene, og at Forskiellen paa Stenene var denne: At den første malede ikke med Rinske Stene, som den anden gjorde, og som jeg indsaae Nytten og Fordelen af disse Stenes Brug, lod jeg, saasnart jeg blev Eier af denne Mølle, strax indlegge Rinske Stene i samme, og det er Aarsagen hvorfor at det Meel jeg maler er bedre og finere end mine Naboers, og at der af samme kunde blive bedre og mere Brød; Derpaa bad jeg ham sige mig hvori Forskiellen bestod, at de Rinske kunde male bedre og give meere Meel end det andet Slags Stene, da han gjorde følgende Forklaring: Hvad de Stene der ey er af de Rinske anbelanger, da er det meget rart at finde nogle iblandt dem, som ere ret gode, og det kommer af de diverse Materier hvoraf de bestaaer, Hoved=Materien er egentlig Kampe=Steen de øvrige ere Flinte=Steen og Sand=Steen, nu begriber de selv at diverse Materier maae giøre diverse Virkninger; thi naar Rugen kommer imellem 2 saadanne Stene, og skal males, glider den over Flinte=Stene Materien, men tager med sig af Sand=Steene Materien, og følgelig bliver noget ikkun halv malet og andet derimod fuld af Sand, og følgelig maler, som man kalder det, dødt, (hvilket og er Aarsag til mange Beskyldninger, som giøres imod Møllere) saadant Meel findes fuldt af Skaller, ja endog hele Kierner, de der ey ere af de Rinske Stene maae og billes langt oftere end de Rinske, hvilket ey allene stiller mangen Dags Maling fra Mølleren, men endog opholder Folk, som skulle have malet, tilmed fylder Folkes Meel med saa meget mere Steengruus, end naar de ey saa ofte skulle billes. De Rinske Stene derimod ere af en gandske anden Materie, de bestaaer ey af Kampe, Flinte= eller Sand Steen Materie, men af en særdeles sey og tillige skarp Materie, behøves ey heller saa ofte at billes som de andre, knuser og saa vel Skallen som Kiernen af Sæden langt bedre, og følgelig skaffer finere og bedre Meel, og maler, som man kalder det, levende, og dette er Aarsagen hvorfor det Meel jeg maler er baade finere og bedre og giver mere Brød, end det mine Naboer som bruger ikke Rinske Stene kand male, tilmed ved det de Stene indeholde en Flinte=Stene Materie, land de ved at male sterk med dem snart brænde Melet an, hvilket man ey har at befrygte ved de Rinske, da jeg derpaa spurgte ham hvoraf det kom sig at de andre Møllere ey ligge saa vel brugte samme Slags Stene som han, for baade selv at have og at skaffe andre, som lod male hos dem, samme Fordeel som han, om det maaskee kom deraf, at de Rinske kostede saa meget mere end de andre, svarede han, at naar han gjorde sin Regning kostede de Rinske er saa meget, som de andre; thi 1.) kunde han male lige saalænge med 2 Rinske, som en anden med 3 andre, og naar han for det 2.) regnede at han kunde male saa mange flere Dage om Aaret med Rinske end med andre, ved det de forste ey behøvedes saa ofte at billes, som de sidste, tilmed ey saa ofte behøvede at legge nye Stene i sin Mølle, som andre, hvilket foraarsagede baade Ophold og Bekostninger, havde han sine Rinske Stene langt ringere end de andre deres andet Slags, endskiøndt de vare af en Størrelse, men Aarsagen til at hans Naboer ey brugte Rinske Stene var denne, at sammes gode Egenskaber og fordeelagtige Brug er endnu vare dem bekiendte, saavidt min Vens Brev i den Materie. For nu at faae fuldkommen Overbeviisning, tog jeg en Tønde Rug lod den halve Tønde male hos min Vens Møllere, som havde Rinske Stene, og den anden halve Tønde hos min sædvanlige Møllere, som havde de andre Stene, da jeg fik Melet hiem fra begge, lod jeg det hver for sig ældte til Brød, paa det Behandlingen kunde være eens, lød det og i en Ovn og paa en Tid bage, efterat det var bagt, undersøgte jeg begge Dele, og fandt det ligesom min Ven havde tilmeldt mig, lod derpaa begge Deele veye og saae at jeg havde langt flere Pund Brød af det Meel, som min Vens Møller havde malet, end af det min Møller havde malet, derpaa gjorde jeg en nøye Beregning, og fandt at jeg ved at lade male hos den Møllere, som malede med Rinske Stene, i min Huusholdning aarlig kunde spare en Deel Rug, da jeg nu har syntes at denne Opdagelse, som jeg forhen ey vidste det ringeste af eller hørt tale om, kunde saa vel i Almindelighed som i Særdeleshed være til stor Nytte, og at mangfoldig Rug aarlig kunde spares, har jeg holdt det for min Pligt og at lade det komme til deres Kundskab, for hvilke det hidtil har været ubekiendt.