Københavns Adresseavis, 1759-11-23
18. Forsamlings=Festen bliver aarlig holdet i Friderichsborg paa tredie Pintzedag; paa samme Dag skal alle Ridderne af Elephant=Ordenen, saa mange af dem, som ere tilstæde, have deres Ordensdragt paa, og efter Ordenen gaae fra det bestemte Gemak indi Ordens=Capellet sætte sig paa deres Steder, høre paa Prædiken til Høymesse, og efterat den er til En Aaa. de, forføye sig til det forrige Gemak igien, og blive saa længe sammesteds indtil de bliver kaldte til Tafsels, da de skal sidde i deres hele Ordenshabit. Samme Dag skal ogsaa Ordens=Herren have sin fulde Ordenshabit paa, og sidde til Taffels med Ridderne. Desuden skal alle Riddere, som ere tilstæde, aarlig tre Dage, nemlig tredie Juule- og tredie Paaske=Dag, samt Ordens=Herrens Fødselsdag, bære Ordens=Kir den, samt den derved hængende Elephant, i Steden, for det blaa Baand, og den sædvanlige Dragt. 19. Paa selvsamme Dag skal Ordens=Herrens Confessionarius holde en Prædiken for Alteret, og forrette andre hellige Ceremonier; efterat samme er til Ende, skal en af Ordens=Ridderne, eller en af Dannebrog-Ordenen, holde en Tale i Kirken til Ordens=Herrens Ære og Ordenens Berømmelse. 20 Processionen fra Gemakket ind i Capeller er følgende: To Ordens=Herolder i særdeles Klædedragt; Ceremoniemesteren; Ordens=Secretairen; Ridderne af Dannebrog=Ordenen; Ridderne af Elephant Ordenen; Ordens=Herrens yngste Prinzer; Arve Prinzen; Ober=Hofmarschallen, i en med tre Rader, røde og gule Fiedre udziret Hat, eller i hans Fraværelse den øverste Kammer=Herre, Ordens=Herren under en Himmel som skal bæres af fire Kammer=Herrer, paa begge Sider skal gaae fire Riddere af Dannebrog=Ordenen, og alle de, som han behager, skal følge ham. 21. Dersom det hændte sig, at Ordens=Herren førte Krig med en udenlandsk Fyrste, af hvis Undersaatter en eller flere vare Ordens=Riddere, staaer det saadan en Ridder eller Riddere frit for, at beskytte deres Herre og Fæderneland, uden mindste Forliis i Henseende til deres Ære, Troskab og ærlige Navn og Rygte, som at de skulde have pecceret noget imod Ordens=Herren, eller denne Ordens Love og Statuter. Men dersom saadanne Riddere eller deres Herre førte Krig mod Ordens=Herren, saa skal de afstaae fra samme Tog, med mindre de af deres Herre bleve tvungne til at bivaane det; thi i saa Fald maa de lade sig finde iblant hans Tropper; dog paa de Vilkaar, dersom deres Herre i egen Person drage, i Feldten, og naar de under deres Haand og Seigl i Tide giver Ordens=Herren sligt tilkiende. 22. Jngen Ordens=Ridder maae duellere med den anden, men den Fornærmede skal andrage sin Klage for Ordens=Herren, som skal skaffe ham Satisfaction. 23. Jngen Ordens Ridder maae heller offentlig lade sig see uden Ordens=Vaabenet, under 20 Du katers Straf, som han skal give til de Fattige i Hillerod, tet ved Frederichsborg; men saafremt han aldeles aflegger Ordenstegnet, og ikke i et heelt Aar bærer samme, skal han exeluderes af Ordenen, som den der har selv gjort sig uværdig til denne Orden. 24. Jngen skal antages i denne Orden, som er bleven dømt paa sit Liv, Ære eller Gods, om man endskiønt, strax efter at Dommen er fældet, har eftergivet ham Straffen; ligesom ikke heller den, der uden yderste Nød, har taget Flugten, forladt sit Compagnie og Stand, eller den, som man for en stor Forseelses Skyld har erklæret for uærlig. Kand man bevise, at nogen, efterat han allerede er bleven antaget udi Ordenen, har begaaet sligt, eller gaaet over fra den evangeliske til en anden Religion, skal han strax exeluderes af Ordenen. 25. Er nogen dømt, og exeluderet udaf Ordenen, skal Secretarius strax fordre Ordenstegnet fra ham, dersom han er en Undersaat, og Dommen er afsagt i hans Nærværelse, og skal han uden nogen Modsigelse levere Ordenstegnet fra sig. 26. Naar en Ridder er bleven exeluderet at Ordenen, skal hans Vaaben strax nedtages af sit Sted, ligesom og Dagen og Aaret, naar han er bleven exeluderet, skal indskrives i Riddernes Matricul samt Aarsagen til hans Exclusion indføres i Ordens Protocollen. 27. Døer en Ridder, skal hans Vaaben ned tages af sit Sted, og siden igien ophænges paa den bestemte Plads. 28. Arvingerne skal inden tre Maaneders Forløb indberette hans Død til Secretairen, og tillige tilbageskikke Ordenstegnet og Statuterne, samt Ordens Kieden, ifald bemeldte Ridder har faaet samme at Ordens=Herren, imod Secretairens Beviis, hvormed de siden kand legitimere sig. Dersom det skulde tildrage sig, at Ordenstegnet var blevet borte, skal Arvingerne tilstille Secretairen et andet; men dersom Ridderen skulde være døed i Krigen, eller ved et andet ulykkeligt Tilfælde, og Ordenstegnet paa den Maade var blevet borte, tør hans Arvinger ikke ved, at skaffe noget andet igien. 29. Naar en Ridder døer, saa skal Ordens tegnet legges paa en rød Fløyels Pude oven paa Kiøsten, saa længe Liget staaer i Huset, og siden ved Begravelsen (naar han bliver begravet med offentlige Coremonier) bæres foran Liget, af en dertil forordnet Marschal, den Afdøde til Ære. Strax efter ham skal Ordens=Betienterne, og efter den Ordens Ridderne, saa mange som ere tilstæde følge Liget; de afdøde Ridderes Liig maa begraves med saadanne Ceremonier, som deres Paarørende finder for billigt og ret. 30. Der skal være en Ceremoniemester og en Ordens=Secretair, til hvilke Tienester ingen andre skal bruges, end de, som ere forsynede med Familie=Vaaben. 31. Secretarius skal have en vis Ordens=Protocol. 32. Samme skal ogsaa formaae enhver, som bliver antaget i denne Orden, at han efter hans Formue vil ihukomme de Fattige i Hillerød ved Friderichsborg. 33. De to Ordens Herolder, som i Ordenens offentlige Solenniteter skal lade sig see i den sædvanlige Herolds=Habit, bærer forgyldte Sceptere i Hænderne, og Hatte med røde Fiedre. 34. Konger, Churfyrster og Fyrster kand antages i denne Orden, uden at lagttage bemeldte Artikler, naar Ordens=Herren haaber, at de ere tilbøye, lige og af trofast Venskab til at efterkomme det alt sammen, samt drage Omsorg for at forsvare den evangeliske Religion, og denne Ordens Værdighed.