JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
De af Citanten, Amtmand over Frederiksborg Amt, Hermann Gerhard de Treschow, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, paaankede, af Jndstævnte Etatsraad og Borgmester Steenfeldt saavel under Valghandlingen i Helsingøer, som i Annoncer, indførte i Kjøbenhavnsposten Nr. 193, i Helsingøersposten Nr. 85 og, Helsingøers Avis Nr. 129 for 1834, mod Citanten brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade; og bor Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold at bøde til Helsingløers Fattigvæsens Kasse 100 Rbd. Sølv. Saa bør Indstævnte til denne Rets Betiente betale Rettens Gebyhr og Skriversalarium, og til det Offentlige Omkostningerne til stemplet Papir, forsaavidt disse Udgifter skulde været erlagte af Citanten, hvis Sagen ikke for hans Vedkommende havde været beneficeret, samt endelig til Citantens beskikkede Sagfører, Procurator Møller i Hillerød, et SalaFrium af 30 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket Retten i Overeensstemmelse med Forordningen om Trykkefrihedens Grændser af 27de September 1799. herved bringer til offentlig Kundskab. Helsingøer, den 26de August 1835. B. Olrik. Spies.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Hørfrø kjøbes af Albert Raffelved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
J Nr. 336 i Skolegaden er et meubleret Værelse tilleie. Hörfrö kjöbes af J. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
2 a 3 Overværelser med Kjøkken kan til næste Flyttetid, faaes til Leie hos Heibroch ved Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Fiin Bomuld faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
En Dreng, der besidder Skolekundskaber og skriver en god Haand, kan, enten strax eller til 1ste November, blive anbragt ved Handelen her i Byen. Adresse-Contoiret,
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
J Aalborg Hospital er en Fruentimmerplads bleven vacant, hvorom Ansøgninger, der maae være ledsagede med paalidelige Attester om den Søgendes Vandel, Stilling og Alder m.v., i 4 Uger fra Dato kunne indgives til Undertegnede. Aalborg, den 9de September 1835. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Den Leilighed i Gaarden Nr. 232 ved Stranden, som Hr. Viinhandler F. Meyer fortiden beboer, er til førstkommende Michaeli Flyttetid at faae tilleie, og kan derom accorderes med Sophie sal. Thygesens. Aalborg, den 31te August 1835. Formedelst indtrufne Omstændigheder bliver den tilden 18de Dennes og følgende Dag averterede Auction over det Bjergede fra det ved Thornby Sogns Strand forliiste engelske Barkskib "Royal George, ikke iværksat forsaavidt Ladningen, bestaaende af Tjære og Tømmer, angaaer, hvorimod Auctionen forøvrigt vil, som averteret, vorde fremmet; hvilket herved bekjendtgjøres. Venneberg Herreds=Contoir i Hjørring, den 10de September 1835. Willemoes, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Auction. Mandagen den 28de Dennes, Formiddag Klokken 9, afholdes Auction hos Gaardmand Søren Andersen i Trudslev i Jngstrup Sogn, efter dennes og Kones Begjæring, over deres eiende og iboende Gaard i bemeldte Trudslev med Jorder, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Fdkr. 11 Alb., samt en tilkjøbt Parcel fra Vestermark, ligeledes i Jngstrup Sogn, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 11 1/2 Alb. Naar Auction er afholdt over disse Eiendomme og de gjorte Bud approberede, vil Auction samme Dag og følgende Dag blive afholdt over Løsøre, Boet tilhørende, bestaaende af Heste, Fækreature, Faar, Vogne, Plouge, Harver og øvrige Avlsredskaber, samt endeel Jndbo. Gaardens Bygninger ere solide og Jorderne af god Bo. nitet, og med Hensyn til Hartkornet er meget betydeligt, Areal. Paa Eiendommen holdes 8 Heste, 40 Fækreature og 20 Faar, hvilken Besætning betydelig kan forøges Af Kjøbesummen for de faste Eiendomme kunne 2000 Rbd. Sedler blive indestaaende hos Kjøberen uopsagte i 4 Aar, mod Sikkerhedsstillelse i Eiendommene. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn paa undertegnede Herreders Contoir i Nørre-Sundby, og Ejendommen forevises af Søren Andersen, som tillige giver Lysthavende Underretning om Betingelserne for Salget. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 12te September 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Auction. over Besætning og Løsøre paa Rodsteenseie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Mandagen den 21de Dennes, Formiddag Kl. 9, begynder paa Hovedgaarden Rodsteenseie, i Hads Herred, Aarhuus Amt, Auction over Besætning og Effecter i Boet efter afgangne Kammerjunker, Major v. Boss og fortsættes følgende Dage, ved hvilken Auction da bortsælges: en Deel forarbeidet Sølv, Mahagonie= og andre Meubler, Sengeklæder, Dækketøi, Linned, Bord= og Theeservicer, Glas, Speile, Kakkelovne, Kjøkkentøi, holsteenske og andre Vogne, Bøger; et Par fede 5 a 6 Aars Græs=Stude omtrent 70 Stkr., Køer omtrent 40 Stkr. Heste, Seletøier, hvoriblandt pletterede, Meieri- og Avlsredskaber, deriblandt et nyt Rapsseil m. m. Det bemærkes: at Auctionen over Studene, Køer og Heste vil blive afholdt Fredagen den 25de d. M. og begynder Morgenen Kl. 9, samt at trykte Cataloger til Auctionen a 8 Rbs., ere at erholde i Avis=Expeditionerne i Randers, Horsens og Viborg, saavelsom og i Aarhuus hos Birkedommer Rasmussen og Undertegnede, samt paa Rodstenseie. Lysthavende ville møde. Hads og Ning Herreders Contoir, den 1ste September 1835. Lanng. Auctions-Directeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Ifølge Amtets Ordre bliven følgende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts-Restancer tilkjendte, Eiendomme, nemlig: a) de Peder Larsen forhen tilhørende Parceller af Gaarden Kjersgaard i Hellevad Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb., med Avi og Afgrøde; b) den Jørgen Jacobsen forhen tilhørende GaardLembsøndergaard kaldet, samme Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., med Avl og Afgrøde, og c) den Frands Rasmussen forhen tilhørende Parcel af Clausholm, samme Sogn, af Hartkorn 4 Skpr., med Avl og Afgrøde, stillede til Salg ved trende Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction Fredagen den 2den October førstk., anden - 16de og tredie - 30te Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes som vedkommende Panthaveres Efterretning, i Henhold til Placat af 22de April 1817. - Auctionerne, hvoraf de tvende første afholdes paa mit Contoir, sidste derimod paa selve Eiendommen, foretages over Parcellerne af Kjersgaard hver Dags Formiddag Klokken 11, over Lembsøndergaard Eftermiddag Kl. 1, og over Parcellen af Clausholm Eftermiddag Klokken 3. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 5te September 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-14
Ifølge Amtets Ordre blive følgende, Lars Jensen forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts=Restancer tilkjendte, Eiendomme, nemlig: a) Lembbundgaard i Hellevad Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb., med Avl og Afgrøde; b) Lemborgaard, samme Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr., med Avl og Afgrøde, og c) Lembøstergaard, samme Sogn, af Hartkorn 9 Tdr. 1 Skpr. 2 1/3 Alb., med Avl og Afgrøde, stillede til Salg ved trende Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction Løverdagen den 3die October førstk. - 17de anden - og tredie -- 31te hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner, paa mit Contoir, hvorimod tredie Auction paa selve Eiendommene, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og vedkommende Panthaveres Efterretning, i Henhold til Placat af 22de April 1817. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 5te September 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Spanien. Den spanske Regentindes og hendes Regjeringssystems Sag svæver med hver Dag i større Fare. Det hedder allerede, at der gjøres store Tilberedelser paa Slottet Amboise ved Orleans til at optage hende, naar hun muligt nødes til at forlade Spanien. Er dette endog en, maaske noget overilet, Gisning, saa kan man dog, med Hensyn til den stedse fastere Holdning, som Provindserne Catalonien, Arragonien og Valencia antage mod Regjeringen, neppe andet end troe, at de ei ville lade sig tilfredsstille, uden ved en Eftergivenhed fra Regjeringens Side, som hun og hendes Raadgivere, under fransk Jndflydelse, vel neppe tør vise. Efter Breve fra Valencia ville franske Journaler vide, at de benævnte 3 Provindseer allerede have forenet sig til en Conforderation, og hermed staaer en Skrivelse fra Saragossa af 27de i Forbindelse. Den er af følgende Jndhold: "Regjeringen i Madrid har lyttret sig misfornøiet med de Skridt, som Juntaerne i Arragonien, Catalonien og Valencia have gjort. Denne Efterretning har forøget Gjæringen, og istedet for, efter Regjeringens befaling, at nedlægge deres Authoriteter, have disse Juntaer anordnet, at optage et Jnventarium over Kirkernes og Klosternes Skatte og at lægge Beslag paa disse. Valadolid, Corunna, Malorca og Estremadura have sluttet sig til Juntaerne i Barcellona og Saragossa. Procuradorerne, Semproni og Roman ere fra Madrid indtrufne i Saragossa Den Sidste, skjøndt tidligere ministerielsindet, har forladt Regjeringens Sag, da han bemærkede, hvorledes den optog det af Juntaen i Arragonien gjorte Skridt. Alvorlige Begivenheder forestaae og den Christiniske Regjering svæver i den største Fare. J Burgs har General Castanon den 18de maattet give efter for Borgergardens Forlangende, at lukke samtlige Klostre, ved hvilken Leilighed man dog ingen Voldsomheder har udøvet mod Munkene."
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Efter en Skrivelse fra Valencia under 22de August havde man der Dagen i Forveien formelig proclammeret Kongerigernes Arragoniens, Cataloniens og Valencias Forening til Tronens og Frihedens Forsvar, og til at bevirke de af Nationen, forlangte Reformer. Grev Almodovar, hidtil Procuradorernes Kammers Præsident, staaer i Spidsen for Juntaen i Valencia og udtaler i en Proclamation følgende, som sine, politiske Grundsætninger. "Folket i Valencia har i de faa Dage, jeg har befundet mig i dets Midte, allerede havt tilstrækkelig Leilighed til at kjende mine politiske Anskuelser. Jeg vil ingensinde geraade i Modsigelse med mig selv eller svigte de af mig givne Løfter. J nøie Forbindelse med Catalonien og Arragonien ville vi skride fremad paa den betraadte Bane, og jeg har fast besluttet at dele Valencianernes Skjæbne, i hvad Udfald vore Bestræbelser end faae. Lykkes det disse 3 Provindsers mageløse Patriotisme at grundfæste Jsabella den 2dens Trone og Folkets Frihed paa en nurokkelig Grundvold, at paaskynde de tilsigtede Reformer og Fremskridt, og at gjøre Ende paa Landets lange Lidelser, saa ville vi i vort fælleds Fædrelands taknemmelige Anerkjendelse hoste den skjønneste Løn for vore Bestræbelser. Men, hvorledes Udfaldet ogsaa bliver, saa vil dog Ingen nægte os den Roes, at vi have forsøgt Fædrelandets Redning og for dette Formaal trodset alle Farer" o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Endnu er det ikke kommet til noget egentligt fjendtligt Udbrud mellem Regjeringen i Madrid og de insurgerede Provindser. Vel vil man af en Skrivelse fra Saragossa af 26de have den Efterretning, at General Quesada med 110,000 Mand skulde bryde op fra Madrid, for at tugte Arragoneserne, og at man i Saragossa laver sig til at tage imod ham paa Fædrenes tappre Viis, men det er ikke rimeligt, at Regjeringen i Madrid kan afsende Tropper fra Hovedstaden i et Øieblik, hvor dennes Jndvaaneres egen Stemning saalidet er at stole paa, og de insurgerede Provindser, have fra denne Side vel lidet eller intet at frygte, skjøndt Regjeringens fjendtlige Sindelag imod dem noksom har røubet sig derved, at de Personer, som af de forskjellige Juntaer have været afsendte til Madrid, for at underhandle med Regjeringen, strax ere blevne fængslede og endnu holdes i Fængsel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Municipalkeform Billen har paany den 4de og 5te September beskjæftiget Overhuset, og Haabet, at Lorderne skulde give efter for Underhusets maadeholdende Ønsker, er ikke gaaet i Opfyldelse. J Mødet den 4de androg Ministeren Lord Melbourne paa, at man saa fredeligt, som muligt, maatte debattere om de Forandringer, som Underhuset havde foretaget sig med Overhusets Amendements. Undersøgelsen, lloverdroges til en Committee, hvis Beretning om Billen, i dens nyeste Skikkelse, aflagdes Dagen efter. Omendskjøndt Lord Melbourne modsatte sig Beretningens Jndhold, som gik ud paa at stadfæste de Dagen forhen tagne Bestemmelser, beholdt Torverne dog Overhaanden. Det blev da besluttet, Dagen derpaa, den 7de, at holde en ny Conferentmed Underhuset og strax paany at skride til nye Debatter. Lord Russell indbød ved Skrivelser Underhusets Medlemmer til at oppebie Resultatet af disse Conferentser; de allerede bortreiste Medlemmer kaldtes tilbage ved Expresser; der blev holdt et Cabinetsraad, i hvilket alle Ministre vare tilstede, og disse Mænd ivrige Bestræbelser syntes at have givet Sagen en den brittiske Regjeringsforfatning værdig Vending. J skarp Modsætning til Overhusets Halsstarrighed, hvis mangehaande Forbedringsplaner have paadraget det Øgenavnet: Englands Forbedringshuus, har Underhuset, paa Ministrenes Andragende, viist sig beredvilligt til ny Eftergivenhed. Allerede om Middagen den 7de, endnu førend den af Lorderne berammede Conferents havde fundet Sted, forsamlede Lord Russell et stort Antal af Underhusets Medlemmer i Udenrigs=Departementet, for at gjøre dem bekjendte med de Forholdsregler, Regjeringen ansaae for de hensigtsmæssigste. Han forestillede dem, at det fremfor Alt kom an paa, saa hurtigt, som muligt, at tilveiebringe en bedre Forvaltning i Communerne, at det demokratiske Princip, paa hvilket en saadant Forvaltning alene bør bygges, er anerkjendt i nærværende Bill, og at det altsaa synes bedre, at antage den i dens nærværende, skjøndt mangelfulde Tilstand, end aldeles at forkaste den og derved gjøre det nødvendigt, i næste Parlamentssession at begynde hele Sagen forfra og forhandle den paany moden, maaske da stærkere, Opposition. Han holdt det imidlertid tillige for fornødent, at Underhuset formelig protesterede mod Lordernes Amendements og at de udtrykkelige forbeholdt sig, snarest muligt, igjen at tage fat paa dette Anliggende, for at afhjælpe de endnu i Loven stedfindende Mangler. Sluttelig lovede Lord Russell, ved Circulaire til aller Stæder, at opfordre disse til, ufortøvet at vælge deres nyeCommuneraad, hvilke da igjen kunde opgive de Jndivider, for hvilke de ønskede kongelig Stadfæstelse i Fredsdommer-Embedet. Alle i Forsamlingen tilstedeværende Medlemmer af Underhuset erklærede sig enige med Lord Russels i disse Anskuelser og Følgen af dette Skridt var, at hans Andragende samme Aften, om at antage den oftnævnte Billimed de af Overhuset ved samme gjorte Forandringer, efterat han havde motiveret det i en lys og kraftig Tale, gik igjennem i Underhuset uden Afstemning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Kjøbenhavn, den 10de September. Det glæder os at kunne meddele vore Læsere den Efterretning, at Etatsraad Hvidt ikke har indgivet sin Dimissionsk fra den Post, hvorpaa Folkets Tillid har sat ham, men at han kun derom har tilskrevet Bankens Repræsentation. Har han, som vi haabe, ansøgt disse om Tilladelse til at afgaae til Stænderforsamlingen, saa ville de sikkert saa meget mere ansee sig opfordrede til at træffe et Arrangement, hvorved dette bliver muligt, som Hr. Hvidt først valgtes til Bankdirecteur, efterat han tidligere var udnævnt til Deputeret og havde modtaget dette Hverv, og Bankrepræsentanterne altsaa maatte forudsee, at en saadan Collision vilde indtræffe, i hvilken Statens Jnteresse neppe bør staae tilbage for Bankens. Vel indsee vi, at det vil være forbundet med Vanskelighed, da tvende Bankdirecteurer ved Sygdomrillere satte ud af Virksomhed, og en af dem alt har faaet Tilladelse til at deeltage i Stænderforsamlingerne, men vitroe dog, at her Hensyn af høiere Art maae være aldeles afgjørende. Saameget er imidlertid vist, at Hr. Hvidt vilde have skuff Folkets Tillid og derfor med Rette vilde tabt fin store Popularitet, dersom idet mindste han ikke gjør Alt hvad der staaer i hans Magt, for at komme derhen, hvor hans Talent og parlamentariske Routine vil aabne ham den hæderligste Virkekreds, og hvor han - vi gientage det vil finde Leilighed til i Gjerningen at retfærdiggjøre det Renommee for Dygtighed og Liberalitet, han har vidste at forskaffe sig. (Kbhpst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Fra flere Egne i Landet fores Klage over en Betler i stor Stiil, som, med sin egen Befordring, kjører omkring fra By til By, fra den ene Herregaard til den anden, og plager Folk paa utrolige Maader, saa det næsten skal være gen Umulighed, at slippe ham, uden enten at give ham Penge eller idet mindste at tegne sig derfor. Det er en forulykket Kjøbmand Cohen fra Ringkjøbing sikke at forvexle med Broderen, ligeledes Kjøbmand sammesteds, der allerede over Aar og Dag sidder arresteret, der nu med Vold og Magt vil tilveirs igjen, og dertil behøver en 30,000 Rbd., som han vil, at hele Landet skal skyde sammen til ham, skjøndt det ikke er let at indsee Nødvendigheden for Landet af at han kommer tilveir igjen. Han tager mod Summer fra 120 til 500 Rbd., maaske ogsaa derover. Paa denne Maade skal han allerede have sammenbragt 20,000 Rbd. Smaa, gemeene Betlere, som nøies med en Styver, sætter man i Hullet. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Udfaldet af Heste Veddeløbene i Tirsdags var følgende: Første Løb om den af Hs. M. Kongen udsatte Priis for Beaarige og ældre Heste, 4000 Al., Fuldblodsheste, udelukkede, 1ste Hest 8000 Rbd., 2den Hest 200 Rbd. Ved Løbet, som skete i 3 Min. 10 Sec., blev Hr. O. Petersens, Furhoppe Herodia, som i Mandags vandt 400 Rbd., 1ste Hest; Hs. D. Hertugen af Augustenborgs mørkebrune Hingst Disparch 2den Hest. Andet Løb for Heste, tilhørende Bønder, 3000 Al., 1ste Hest 100 Rbd., 2den Hest 60 Rbd., 3die Hest 30 Rbd. Løbet skete i 2 M. 32 S. Gromd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
J. Grahams sorte Hingst, som i Mandags vandt Pokalen, blev 1ste Hest; Gromd. O. Hansens sorte Hoppe (8 Aar. 2den Hest; Gromd. Christen Hansens mørkebrune Hest 16 Aar, 3die Hest. Tredie Løb, Sveepstakkes for Heste af enhver Alder, Fuldblodsheste udelukkede, 6000 Al., 1ste Hest 200 Rbd., 2den Hest 50 Rbd. af Stakkes. Løbet skete i 4 M. 56 S. Ovennævnte Herodig blev 1ste Hest, Lieutenant Tornerhjelms brune Hingst Wanderer 2den Hest, Fjerde Løb om en Pokal, udsat af Hs. M. Dronningen, for Heste af enhver Alder og ethvert Land. Løbet, som først var sat til 5000 Al., blev forandret til 6000 og skeete i 4, M. 9 S. Af 9 anmeldte Heste løb kun 3, Hs. M. Kongens brune Fuldblodshingst Skjold (3 Aar, efter Moses og Momentilla), Lieutn. Tornerhjelms Forfan og Hr. Volckers Miss Bell, og Løbet gjordes saaledes af 3 Fuldblodsheste, Den kgl. Hingst frembod ved sin Skjønhed og sin Rytter meget smukke Dragt et skjønt Skue og, idet den forte i Lobet, med de 2 andre i nogen Afstand, men ved Siden af hinanden, vakte den almindelig Interesse. Den meget korter Tid, der har været anvendt til dens Trainering, gjorde det imidlertid umuligt for den at seire over de 2de andre, og den blev slagen henimod Opløbet, hvor disse begyndte at kæmpe med hinanden. Miis Bell, som i Mandags vandisk 200 Rbd., blev 1ste Hest. Den kgl. Hingst viste iøvriges megen Kraft under Løbet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Ledige Embeder. Det personelle Capellani hos Sognepræsten for Svanik- og St. Ibs Menigheder paa Bornholm. Capellanen skal bestyre Embedet paa eget An= og Tilsvar, imod at nyde i aarlig Løn af Sognepræsten 150 Rbd. Sølv, foruden fri Kost, Logis, Lys, Varme og Vask i Præstens Huus, sam fri Befordring, naar han paa Sognepræstens og sit Embedes Vegne skal foretage Reiser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Befordringer og Afgang. D. 2den Sptb. er Sognepræsten for Uls= og Braaby Menigheder i Sjælland, C. D. Fasting, beskikket til Sognepræst for Besser og Onsberg Menigheder paa Samp; Sonepræst for Feuling og Holsted Menigheder i Ribe Stift, L. Eiler, til tillige at være Provst for Gjørding, Andst, Malt og Slangs Herreder i samme Stift; d. 4de, personeCapellan for Kundby Menighed i Sjælland, N. S. Bogh til Sognepræst for Skamstrup og Frydendal Menigheder, i Sjælland; dimitteret Major B. C. H. v. Ruthorn i Fredericia til Branddirecteur i forrige Roeskilde Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te September. Rug, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 9 Mk. - s. Hvede, Td. 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, Ardt., Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 sk. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 sk. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 sk. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 11te September. Hamb. 2 M. - k. S. 2041. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 205, solgt til 12 Mk. 41 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 101 i B. Sp. 181 Rbd. Sedl. pCt. Dr. 1828. 101 ator. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 183, ja 49 Rbs. Tegn. 10a101 1 i B. 4 pCt. kgl. Obligatio (u. 4 pCt. Do. Do. 101 a 101 1 r. S. Rente) 99 1 Rbd. Sd. ner 4 pCt. uopsig, norske StatsobDr. ov. 20000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 a 92 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasser, 1820) 1021 Rbd. r. S. Oblig. 93, a 94 i B. Do. Dr. 165 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sed Hamborg, den 11te September. Bordeaux 1881. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 461. Cadix 46 1/2. Lissabon 51 7/8. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 204. Species 1/2 Agio. Disconto ikke noteret. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Følgende Høiesterets=Domme ville ei være uden Jnteresse, for de Paagjældendes Bekjendtskabskreds, til hvilken man ved kan regne den største Deel af denne Byes Almeenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Ved Høiesterets=Dom af 1835 er Artestanten Hans Christian Jochumsen Monratus af Aalborg Arrest, ligesom ved Overretten og Aalborg Byes Extraret, hendømt til 2 Aars i Forbedringshuus=Arbeide. Samme Straf er under 3die Septbr. 1835, af Høieste tret, ligesom ved Overretten og Aalborg Byes Extraret, tilkjendt i Arrestantinden Elisabeth Marie Lund af Aalborg Arrest. til Begge de Tiltalte ere strax afsendte til Straffestedet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-15
Blandede Efterretninger. Den 2den Dennes er Secundcapitainerne ved det kgl. Ingenieur=Corps, L. A. v. Møller og Kammerj. C. v. Krag, samt Capitain ved det holstenske Jnfanteri-Regiment F. H.v. Bruhn, udnævnte til Riddere af Dorg. Den 8de Septbr. er hannoversk Viceconsul Bendixen i Thisted anerkjendt tillige som storbrittaniskehannoversk Viceconsul i Ringkjøbing og Ribe Amter.