JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Den 29 Mart. Conclavets forrige Marskalk, PrintsChigi, har gjort en meget behagelig Foræring til Hs. paa belig Hellighed; den bestaaer i den pavelige Kivel, som for kum Pius 5, betienede sig af, og hvilken hidtil er bleven hos den Chigiske Familie, som en kostbar Helligdom; den et hæftet paa et Bræt, og ligesom et Malerie indsattet med sin meget kostbar Sølv forgyldt og med Steene besat Ramme. Hs. pavelig Hellighed har befalet at ophænge den i hans Sovekammer oven over den pavelige Bære stoel. Den 1 April Uagtet den gode Forstaaelse, som hidtil har været imellem vores og de Spanske og Portugisiske Hoffer, er man dog her, i Henseende til deres i Særdeleshed det sidstes, Sindelav, tvivlraadig. Bemældte Hoffer skal være meget opmærksomme paa den Jndflydelse, som Cardinalerne Torregiani og Reizonico have i Forretningerne, og alle deres Handlinger blive af deres Ministre paa det nøieste lagttagne. Malvezzi skal af Hans Katholske Majestæt være udnævnt til Protektor i Spanien. Han er en klog og resolveret Mand, og, som man meener, ingen Ven af Rezonico; man siger meget meer, at han har gjort meget dertil, at det betydelige Embed, at blive Prodatarius, har slaaet ham feil, og er bleven sendt tilbage til sit Erkebispedom.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Af en Skrivelse fra Madrid den 28 Mart. Vore nyeste Efterretninger fra Melilla ere af 9 hujus. Samme mælde, at Keiseren af Marocco venter paa grovt Skyt, for med Storm at erobre Staden. Den 7 er Keiseren igien kommen ud af sit Telt, og siden den Dag blev Kanoneringen fra Fienderne sterkere. Nu ere der allerede kastede 6795 Bomber ind i Staden, og skudte 2193 Kanonskud imod samme. Ved Penon er intet af Vigtighed foregaaet. – J en anden Efterretning fra Madrid af 27. Mart. mældes følgende: Hoffet har med en Expresser faaet Efterretning, at Keiseren af Marocco har ophævet Beleiringen for Melilla, og forlanger at giøre Fred. Man troer at Hoffet vil indgaae den, og at følgelig Udrustningen med den til Barbariet bestemte Eskadre vil ophøre.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Fra Jtalien den 29 Mart. J Venedig havde en Apothekers Datter en Kiæreste, og efterdi han saae smuk ud, saa var hun jaloux paa ham og i dette Raserie drak hun i hans Nærværelse en saa sterk Portion Gift, at intet Middel derimod kunde redde hendes Liv.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Fra Kirkestaten den 30 Mart. Hertuginden af Lante, som den afdøde Pave havde ladet arrettere for de Jesuitiske Sagers Skyld, skal af Hs. Hellighed have faaet Tilladelse til at forlade hendes Kloster, dog maae hun ikke beboe hendes eget Pallads. De 1800 Scudi Jndkomster, som hendes Gemahl har efterladt hende, har hun ligeledes faaet igien.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Livorno den 2 April. Den nyeligen herfra under Contre=Admiral Basdalles Commando afseilede Russiske Eskadre, er formedelst Modvind kommen her tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Fra de Sachsiske Grændser den 4 April. Foruden det fra Wien til Bøhmen afgangne svære Artillerie, skal nu og henimod 30000 Mand nye Tropper være indrykte i dette Kongerige. Sachsen skal ogsaa ruste sig til Østerrigs Tieneste, og det bekræftes, at i Bayern, maae alle Cavallerie- og Infanterie=Regimenter i denne Maaned være fuldstændige. Enden den 4 April Under Dags Dato er følgende her bleven bekiendtgjort: Hans Kongel. Majestæt af Preussen &c. vor allernaadigste Herre, har under Dato Potsdam den 16, i forrige Maaned, foruden den det octroyerede Sildfiskerie=Compagnie her sammesteds i forrige Aar allern bevilgede Præmie af 16 Sar. pr. Tønde af deres Fangst, behaget at accordere bemældte Compagne en privative Indførsel af Sild i alle ved Elven liggende, saa og Churmarkiske, Provintser i Julii, August. og Septembr. Maaneder hvert Aar, og aldeles at forbyde Hollandske og andre fremmede SildsJndførsel i bemældte Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Wien den 5 April De nyeste Efterretninger fra Bøhmen mælde, at Bøndernes Opstand sammesteds deels ved gode og deels ved strenge Midler aldeles er blevet dæmpet.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Regensborg den 5 April, Ved Raadsforsamlingen den 31 i forrige Maaned gjorde den Churbrandenborgske Hr. Gesandt, i Følge et fra hans Hof erholdet Rescript, denne Forestilling: J Aaret 1778 hænder det sig igien, at Paaskefesten ikke indfalder, paa een og den samme Dag hos de Katholske og Evangeliske, men at derimod Jøderne skulde have deres Paaskefest, tilligemed de Evangeliske. Hs. Kongel. Majestæt af Preussen ønskede derfor gierne, at man, for at forebygge alle Fortredeligheder, vilde i rette Tid foreene sig imellem begge bemældte christelige Religioner om at holde denne Fe paa een Dag. Desuden angaaer dette ikke nogen Religinonspunkt, ei heller nogen Forret enten for den ene eller den anden Part, da de uden Tvivl saa meget lettere kunde bringes til Enighed, allerhelst det kunde være til stor Ny te i politiske Henseender, og formedelst Handel og Vande hvilken Gienstand den Churbrandenborgske Hr. Gesandt recommenderede til at erholde Beretning om, hvortil Sal gen og blev modtagen, og hvad den Østerrigske Hr. Gesandsk angaaer, saa forsikkrede han at gjøre sit Beste dertil. -
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Fra Weichselen den 5. April. Efter Forlydende skal der i Østerrigsk Polen hæve 20000 Recruter. J den Russiske Andeel bliver ligeledes sterk hvervet; dog skal dette hvervede Mandskab ikkun stikkes under.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Warschau den 8 April. Eftersom de hidtil paa Rigsdagen holdne Taler ofte have sat Gemytterne i Harnisk, og man frygtede for, at saadant ikkuns kunde give Anledning til paa nye at forhal Tiden, ja maaskee endog til Uroeligheder, saa have endeel gen de 3 allierede Magters Ministre seet sig nødsagede til formedelst disse Forhalinger at bruge Alvor, og til den Ende i Onsdags indgivet en Note af det Jndhold, at dersom man i tilkommende Uge ikke fuldkommen gjorde Ende paa Sagerne, men ikkuns gjorde unyttige Vidtløftigheder, vil de man ansee denne Omgang som en formelig Krigs Enklæring imod de 3 Magter. Kron=Storfeldherrens, GreBraniky, den 3 hujus holdte Tale skal have givet Anledning til denne af de 3 Ministre indsendte Note, og i Tort dags blev samme Note offentligen oplæst paa Rigsdagen Da man nu har foregivet, at man umuligen kunde komme til Ende med Sagerne, efterdi man ikke var kommer i Rigtighed med Grændserne, saa har man endelig ogsaa fundet Middel til at forekomme dette.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Den 11. April. Et Project, hvorefter man bestemmes en Commission til Thorn og Danzig, for at undersøg disse Stæders Privilegier, og at indføre god Orden den har gjort store Bevægelser, allerhelst da disse Stæder med ne, at man ikkuns søger at giøre dem lige med andre Polske Stæder.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Den 12 April Rigsdagen er endnu immer bleve fortsat med stor Jver. Men i Dag er man endeligen af deles kommen i Stand dermed. I Løverdags har man sikdet heele Natten igiennem til om Søndag Morgen Klokken 3, ja om Søndagen har man holdt Conferencer, og Mandags igjen hos Kron=Storkangeleren.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Harlem den 8 April.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Efterretninger fra Rom mælde følgende Omstændigheom den bekiendte Pater Buontempii forhen værende Skritefader hos Pave Clemmens den 14.: En vis Gesandt sendt, den 19 om Aftenen sildig en Vogn til Klosteret, hvor bemældte Pater opholder sig, for at afhente ham til Ministerens Hotel. Pater Buontempi steeg, saa snart han havde faaet Tilladelse af Pater Generalen for hans Orden, i Vognen og kjørte til Ministeren; denne imodtog ham i Døren paa det andet Forgemak, og sagde til ham med en bivorlig Mine: Pater Buontempil Hs. Majestæt min Konge tager i dette Øieblik fra eder den aarlige Pension af 3000 Scudi, som han har givet eder som sin Gudslærer; lev nu herefter, som det sømmer og anstaaer en from Klosterbroder, og see eder vel for, hvad J taler, ellers - - -med disse Ord vendte Ministren sig om, uden at oppebteSvar, og loed Pateren staae i største Bestyrtselse. Da han nu uden Lys var gaaen ud af Forgemakket og ned ad trappen, fandt han ikke meer Vognen, som havde hentet lam, men han maatte gaae til Foeds tilbage igien til sit Kloster. Paris den 10. April.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Den 4 hujus er Hr. Renne Chartes de Maupeau, Mar vis af Morangles, Vicomte af Bruyeres, Herre af NoisyMontigny a. forhen værende første Parlementspresident, Kantzler og Seglbevarer i Frankrig, død i hans Alders 87de Aar.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
London den 11. April. I Gaar Eftermiddag Klokken 1 gik Lordmayoren og det Condonske Raad til St. James, og overgav til Kongen en Adresse, Remonstration og Petition angaaende de Amerianske Sager, Lordmayoren, John Wilkes, blev ledsaget fen stor Mængde af Jndvaanerne, og kjørte i sin Stats vogn. Der vare i det ringeste vel 6000 Mennesker, som ringede Palladset; men alting gik dog stille og ordentagt til. Der blev i Palladset ikkuns een Dør aabnet, og larde Vagten var fordobblet. Klokken 2 gik Audiencen, . Kongen var omgiven af sine Ministre. Adressen, Remonstrationen og Petitionen indeholdt alle Amerikanernes Klagemaale, deres Brødres i Storbrimien Klagemaale, med formeentlige Beviser, at de ere Agrundede ; hvorledes Regieringen handler med Amerite, med et alvorligt Forlangende, at indeholde dermed, mit en sterk Forestilling af alle de Følger, som ville flyde deraf. Coloniernes Forhold og Modstand retfærdiggiøte, som constitutionsmæsig; og til Slutning siges der: Vi bede Eders Majestæt umiddelbar ævig at uddride Ministre af Eders Majestæts Raad, hvilke have været Tilskyndere til saadan Medfart imod Amerika. Deter det første Skrit til fuldkommen at ophæve de Besvætinger, som foruroelige Eders Majestæts heele Folk, og ninger det i Skade og Fordærvelse. Saa vil Fred og Andeel komme i Stand igien, og Troeskab og Kierlighed, en blive grundfæstede af alle Eders Majestæts Undersaat re, hvorved Thronen allene kan blive understyttet. Kons Svar var følgende: Det er med den største Forundring, at jeg finder, at nogle af mine Undersaattere understaae sig at forsvare det redelske Foretagende, som ulykkeligviis hersker i nogle af mine Colonier i Nord=Amerika. Jeg har en fast Tillid til mit Parlements, Nationens store Raad og Klog 1 skab. Jeg vil standhaftig følge de Beslutninger, som samme har anbefalet, for at forsvare Storbritanniens Constitutional-Rettighed, og at befordre mine Kongerigers Commercial-Jnteresse." Dette Svar satte Lordmayoren og de andre i Forundring. En sørgelig Taushed loed sig overalt tilsyne, og Lordmayoren og Raadet, gik altsaa, efterat have bukket sig dybt, tilbage.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Hamborg den 14. April. Til den fra Enden anførte Artikel kan endnu tillægges, at de nye fremmede Silds Forsendelse, naar det skeer med Kongel. Preussiske Poster, er aldeles eximeret fra det der, indeholdende Forbud paa Indførsel i de Kongel. Lande, og skal de nye Sild, det maae være Hollandske eller Danske, nu saavelsom før, frit og ubehindret passere ligesom de Emdenske, i alle Kongel. Lande, saa og Transito til fremmede Lande med Kongel. Poster, i Følge Kongel. Forordning.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Nederelv den 18 April. J Følge de sidste Efterretninger, som man har havt fra Wien angaaende Urolighederne i Bøhmen, skal samme nu allerede være stillede, og Bønderne begive sig til deres Hiem igien. Oprørerne have ogsaa heller aldrig sat deres skyldige Lydighed imod deres Lands høie Øvrighed, udaf Øinene, men allene angrebet nogle af Gods-Eierne og deres Forvaltere.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Den 20 April Nu har man Efterretning om, at Hs. Keiserlig Majestæt har bekræftet den imellem Rusland og Danmark sluttede Bytte=Tractat angaaende det forrige Storfyrstl. Holsteen og Grevskaberne Oldenborg og Deelmenhorst, og tillige ophøiet begge Grevskaberne til et Hertugdom. Altona den 21. April.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Af en tilforladelig Skrivelse fra Schmiegel i Storpolen. er at see, at den forhen ommældte sørgelige Tildragelse, som der i Naboelauget skulde have hændet sig med en vis Prints, er en Historie, der er bleven opdigtet af en vis Avanturier, som blev kaldet med hans Navn, for at spille en sælsom Rolle, hvorom man torde faae at høre mange Particularier.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Aalborg den 27 April.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Sidstafvigte Søndag blev her i begge Byens Sognekirker holdt den sædvanlige høitidelige Confirmations Forretning, hvorved der da af den tilvoxende Ungdom vare i alt 66, der offentlig aflagde deres Troes Bekiendelse, og derpaa fornyede deres Daabes Pagt, neml. i BudolphiKirke 20 Drenge og 20 Piger, og i Frue Kirke 15 Drenge og 11 Piger.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Det Rygte, at Studene paa Waargaard skulle være solgte, er urigtigt; hvilket herved efter Begiering bekiendtgiøres. Fra Viborg berettes, at de solgte Stude paa Demstrup, Tuustrup og Heuringholm, samt fleere Steder omkring Randers, ere for nogle Dage alt drevne, ligeledes paa Randrup her ved Viborg; Paa mange fleere Gaarde heromkring ere de og solgte. Med dette No. følger Registeret til forrige Aargang. gratis.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Den 26. hujus blev Hr. Wandall under Forseigling leveret med Hosskrift: De Fattige bør og nyde got af et lykkeligt Snapsting, &c. 4 Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Ved Cassens Aabning befandtes 1 Ducat 2 - Rok i løse Penge Er 6 For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes Copulerede: Den 21. Hr. Oberkrigskommissair Lange af Fyen og Frøken Nicolette Hansine Stiernholm paa Ørndrup paa Mors.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Dødsfald: Den 14, hujus i Ulliz Præstegaard, Hr. N. Kop. Sognepræst til Ullitz og Faulum Meenigheder, 43 Aar. Samme Dag i Viborg Niels Nielsen Snedkers Hustrue, Anne Marie Christensdotter, 81 Aar. Den 18 Casper Herman Borreschmith, 18 Aar. Samme Dag i Aarhuus Mad. Kirstine Espensdotter, Sr. Jens Mundelstrups Hustrue, fød den 28 Septembr. 1709. Den 21. Sr. Hans Jensen Barfred, fød 1710. Den 24. Kiøbmand Sr. Ole Jensen Broeberg, 35 Aar.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Bekiendtgiørelse. den Danske Oversættelse af det Jtalienske Dramatiske 1 Stykke, Conclavet, er nu her fra Pressen udkommet: og sælges hæftet for 12 s. Den kan faaes til Kiøbs i Viborg hos Hr. Doct. Mangor, i Horsens hos Collega Hr. Kattrup, i Aarhuus hos Hr. Postmester Holm; Odense paa Adresse=Contoiret, og her i Aalborg udi Bogtrykkeriet hos Hr. Saurbier.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Jen nye og forbedrede Udgave af Doct. Wichmans Underviisning for Jordemodre med dertilhørende Kobbere sælges paa Trykpapiir for 2 Mk. i Wiborg hos Amanuensis Hr. Friis. J Aarhuus hos Amanuens Hr. Rasch. I Horsens hos Hr. Kastrup.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
J Odense hos Hr. Biering paa Adresse=Contoiret, saavelsom og her J Aalborg i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
De, der ellers ville til Forhandling imodtage 30 Exemplarier af Gangen, kunne imod contant Betaling bekomme samme her paa Stedet paa Trykpapiir for 12 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
En Samling at nye og gamle Böger i adskillige VilE denskaber er at finde i forestaaende Snapsting hos Boghandler Iyrkske paa Raadstuen i Wiborg, hvor et trykt Catalogns derover gratis udgives. Samme Catalogus er i Forveien at faae i Wiborg udi Bogtrykkeriet, i Aalborg hos Hr. Wille, Bogbinder, i Randers hos Hr. Jens Bud, i Aarhuus hos Bogbinder Enken Mad. lelsen, i Horsens hos Sr. Busch, og i Weile hos Sr. Winge, Giestgiver. Halsrornar Viis af Aalborg agter sig til( Gud til forestaaende Wiborg Omslag med sin Bogsamling af adskillige smukke Skrifter samt Forordningerne fra 1670. til 1774 Aars Udgang, smukt indbundne, saa og separate Aargange, Registere over Lore og Forordningerne, og andre juridiske Skrifter m. som best kan erfares af det af ham forevisende Catalog og er at finde i Markeds Tiden lige for Nytorvs Gyd Fra Bogtrykkeriet gives her Anviisning paa een St. NB., dent, som søger om en skikkelig Condition, og i Ma gel deraf vil han paatage sig Tiimeviis at give Underviisning Huuset saavel i det Latinske, som i det Franske, Sprog. Han sig ver got, og kan forevise gode Attester, Herved bekiendtgiøres, at Mandagen den 15. Maji førstkomende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver efter Hr. Thom Holst i Thisted, som Commissionair, hans Begiering foretag og holdet offentlig Auction paa Steenberg-Strand, NørhaSogn her i Thyeland, over Capt. Jacob Stappenbech (i Østed i Schaane:), hans paa dito Sted sidst in Mart. indstrax dede Ladning, bestaaende af et Qvantum Bielker og Sparre saa og et temmeligt Qvantum gode og tildeels lange Bræde og nogle Tylter dito Planker, saavelsom circa 4 Læster Be 36 Tønder Allun og 96 Stkr. Gulvfliser; samme Tid og Ste vorder og opraabt og bortsolgt Skibs=Vraget, samt tilhørenTakkelage, saavelsom gode nye Touge, Ankere, en Deel Sel Kiøkkentøy med andet meere, som paa Auctionsstedet og i Ste berg fremkommer og bortsælges. Liebhaberne ville altsaa mældte Tid og Sted sig behagelig indfinde, da Conditioner nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Thisted den 19. April. 1777 R. Steensen.
Jyske Efterretninger, 1775-04-28
Tor 2de gode Mands Skrædersvenne, som have Lyst at reise i e) Aalborg, kan strax bekommes Arbeide, og anvises her i Bogtrykkeriet hos hvem Jerinco bekjendtgiøres, at paa Odden Strand for Tom Sogn i Horns Herred bliver Onsdagen den 10. Maji som kommende stillet til Auction en Qvantitet stor fyre Tømmer fra til 18 Alens Længde, og 12 til 15 Tomme i Tykkelse, saa og stor Deel mindre Tømmer, nemlig 18 Al., 16 Al., dobbelte i enkelte 12 Al., 10 Al., 8 Al. med videre, item det sidstafvigte hujus indstrandede Skibsvrag, samt derfra biergede Seil, Ta lage, Ankere, Touge, Skibs Inventarium og meere; thi ville Li habere indfinde sig bemældte Sted og Dag Klokken 10 Form dag. Hiøring den 26. April. 1775. O. Worm. sen gammel Karl, navnlig Christian Klog, som skal være i i Egnen ved Wiborg, og har tient tilsidst som Fuldmægved Godserne Aastrup og Overklit i Wenneberg Herred, men havde Tilhold hos Proprietairen Sr. Laurs Eegeriis i Eeget, vanheldig og af Vaade død paa Marken ved Wandsted ungen en halv Fierdinqven fra Hiøring, Natten imellem den 3 og Martii næstleden; hans ringe Efterladenskaber ere deels sig og deels til 30te Dagen efter Dødsfaldet behørig registerde og udderede, samt Skiftet derefter udsat i 6 og 12 Uger fra under nede Dato, for imidlertid at lade Stervboets Løsøre ved Aucbortsælge. Thi bliver dette Dødsfald hermed bekiendtgjort i vel i de Kiøbenhavnske Aviser, som Aalborgske Jydske Efter ninger, samt derved tillige indkaldede bemældte afgangne Efstian Klogs Arvinger, om nogen ere til, at indfinde eller ma sig til berørte Opsættelses Tider ved Skiftets Foretagelse i HiørTingstue næstkommende 26 Maji og 7. Jul. med behørig letimation om deres Arveret; Og ligeledes indkaldes den AfdelCredi= og Debitorer at møde til bemældte berammede Ste Sessioner, de første deres Krav beviislig at anmælde, og de i leste at betale og levere, hvad de til Stervboet maatte være i dige, enten Penge eller Effecter. Hiøring den 14 April 177. Paa (S. T.) Stiftsbefalingsmand Greve ren, Osten, som Skifteforvalter, hans Venne, en Ordre O. Worm.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Mallaga den 24. Mart. Den Efterretning, som Brigadeer Antonio Barcelo i Forgaars overbragte os, at Mohrerne den 18 hujus hav ske ophævet Beleiringen for Pennon, og bedet og Fred, syn sat spaae os, at Keiseren ligeledes med det første vilde have Beleringen for Melilla, hvilket og er skeet: Keise en har den 16. om Morgenen Klokken 7 ophævet sin Leier er Melilla, om Eftermiddagen Klokken 2 udstukket den vide Fahne, og ved Udsendte ladet bede om Fred. Comhandanten og Gouverneuren i Staden imodtoge dem vedblagdommen. Commandanten gav dem til Svar, at han gide tilstaae dem en Vaabenstilstand saa længe, indtil han møde indhentet nærmere befaling fra sit Hof. Den 17. monterede Mohrerne alle deres Batterier, og bortførte ne Kanoner og Mørsere. Den 18 komme de forrige Ud lidte igien til Slagdommen, og indhændigede Commanenten et Brev til hans Konge. Den 19 ophævede hee Mesten af Armeen Leiren, og defilerede i temmelig god Orm. Keiseren har ladet 100 Mand under Alcaden Amarscommando blive tilbage, paa det at ingen Mohr maae samme nær Staden, og under Livsstraf forbudet, at ingen maatte skyde paa nogen Spanier. Oberstlieutenant Dou an Rocca er samme Dag bleven affærdiget med Depeer til Madrid.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Madrid den 31. Mart. Den nyelig erholdte Efterretning, at Keiseren af Ma tro har ophævet Beleiringen for Melilla, og bedet om ned, har vel sin Rigtighed; dog har man hidtil endnu ingen stendeligere Efterretning havt derom, uden den, som den fra Melilla hertil sendte Officeer den 27, hujus har overbragt til Hoffet. Keiseren af Marocco har nemlig ganske uformodentlig ophævet Beleringen, og kort for hans Afmarsch sendt en af hans fornemste Officerer til Hr. Scherlok, og anholdt om en Vaabenstilstand, paa det han, som han saade kunde skrive til Hs. Katholske Majestæt, og bede om Fred. Hr. Scherlok svarede, at han ikke uden sit Hofs udtrykkelige befaling kunde indgaae den, og i Følge af dette Svar trækkede Keiseren bort med sin heele Armee, og har, som der siges, vendt sig til Mequinez og Tanger.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Fra Spanien den 5 April. Det er vist, at i Cadix, Carthagena, Barcellona, Mallaga og i andre Rigets Havne blive gjorte store Søendrustninger; men hvortil samme sigte, er endnu en Hemmelighed, omendskiønt nogle ville meene, at Skibene og Tropperne, som indtages, skulle løbe ud enten til Amerika, eller som andre ville troe, til at tugte Algiererne. Jmod den 15. huj skal alle Ting være færdige.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Fra Kirkestaten den 6. April. Breve fra Rom bekræfte den vigtige Efterretning angaaende Exjesuiterne, og lægge endnu til, at Hs. Hell. har befalet den Exjesuitiske Congregation herefter at handle i denne Sag tilfælles med Proauditor, Cardinal Girand, og stræbe efter, saa snart mueligt, at bringe alle Ting i Orden. J øvrigt ere i det pavelige Cabinet Sager for af yderste Vigtighed.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Petersborg den 7 April. Efter de nyeste indløbne Efterretninger fra Armeen, have vore Tropper nu forladt heele Wallachiet og Moldau og staae allesammen i god Tilstand endnu i Polen, hvorfra Hr. Generalfeldmarskal, Greven af Romanzow, vil fortsætte sin Reise til Mostau.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Venedig den 8 April. Man har Efterretning fra Rom, at Abbed Ricci tilligemed hans Medfangne vel endnu befinde sig paa Engelsborg, men den 3 hujus ere de blevne satte i Frihed. Mariazell i Steyermark den 12. April.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Den i adskillige offentlige Tidender udspredte Efterretning, at Skatkammeret her var blevet bestiaalet, er opdigtet Mynchen den 12. April.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Hs. Churfyrstl. Durchl. af Bayern har befalet, at ethvert Cavallerie-Regiment skal formeeres med 100 Mand.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
London den 14 April. Ved den nyelig af Staden London overleverede Adresse, Remonstranz og Petition yttrede sig nogle Omstændigheder, hvilke, omendskiønt de synes ikke at være af nogen Betydenhed, dog ere at anmærke: Efterat Lordmayoren, var ankommen til Hofet, kom Kammerherre, Greven af Hertford, til ham, og sagde, Kongen forlangte, at han, nemlig Lordmayoren, ikke skulde tale til Hs. Majestæt, hvortil Lordmayoren svarede, at denne Erindring var unødig, det er imod min Villie og Begiering, at jeg kommer fremfor Kongen. Da Hoffet venter fleere saadanne Addresser af London, saa har Greven af Hertford i Forgaars skrevet følgende Brev til Lordmayoren: Mylord! Det er blevet mig befalet af Hs. Majestæt at give Demsom Overhoved for Øvrigheden i Staden London, tilkiende, at Hs. Majestæt ikke vil imodtage nogen Adresse, Remonstranz eller Petition til Thronen af Lordmayoren og Oldermændene, naar de ikke som en Corporation, d. c. det Londonske Raad, komme frem. Med dette Brev tilkiendegives, at Lordmayoren ikke meere maae sammenkalde det heele Londonske Borgerskab, for i heele Stadens Navn at overgive en Adresse, Remonstranz eller Petition, men ikkuns i Lordmayorens og Raadets Navn. - Virkningen af denne befaling vil snart vise sig.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Fra Donau den 16. April. Russerne skal, efterat de have faaet Kinburn igien, sætte de forfaldne Fæstningsverker i Stand igien, og anlægge anseelige Magaziner der.