Viborger Samler, 1843-11-06
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. De sidste Efterretninger fra Jrland, bemærker Whigjournalen the Globe, meddele to Facta, der hentyde paa Repealbevægelsens uafbrudte Fremskriden til Trods for Regjeringsproclamationer og Regjeringens juridiske Forfølgelser. Det første er Smith OBriens Tiltrædelse til Repealsagen. W. S. OBrien er Parlementsmedlem for Grevskabet Limerick, og i alle Henseender een af de agtværdigste Mænd i Jrland. Denne Mands Exempel vil upaatvivlelig vorde efterfulgt af Mange, der i OBriens Handlemaade og i de Bevæggrunde, hvorved han retfærdiggjør sit gjorte Skridt, ville finde en Opfordring til at gjøre fælles Sag med en Mand, der hidtil paa sin parlementariske Bane bar udmærket sig ved sin Kulde og maadeholdne Sprog, Endog dengang da Debatterne om de irske Anliggender bleve allervarmest i Underhuset, og der hos nogle Medlemmer paa begge Sider af Huset viste sig i deres Taler en heftig Opbrusen af Følelse, beholdt OBrien sin fuldkomne Fatning. Den Tale, han holdt, da han henimod Slutningen af den forrige Session foreslog en Motion angaaende en Undersøgelse af Tilstanden i Jrland, ligesom og hans Tale i Anledning af den irske Vaabenbill have endog hans politiske Modstandere rost paa Grund af den i disse Taler herskende Klarhed, Maadehold og værdige holdning. Naar en saadan Mand uden Frygt for Proclamationen, og ubekymret om de Følger, hans Skridt kunde bevirke – forener sig med Repealers, saa lader et saadant Factum sig ikke gjendrive ved Haan smill... J den Skrivelse, hvori OBrien anmelder sin Tiltrædelse til Repealsagen, og der oplæstes af O'Connell i Repealforsamlingen den 23de October, retfærdiggjorde. han sit Skridt, og recapitulerede de Puncter, over hvilke Jrland har at klage, og som, efter hans Mening, kun kunne afhielpes ved en adskilt Legislation. Ogsaa O'Connell synes fuldkommen at vurdere Vigtigheden af Oriens Overgang til Repealsagen. Han fremtraadte med den Motion, strax at optage OBrien i Repealforeningen, og indledede Motionen med de Ord, at den Motion, hvormed han vilde fremtræde, var af særdeles Vigtighed for Jrlands Frihed. Enthusiastiske Bifald gjenlød, da han nævnede OBriens Navn. Efterat han havde oplæst Skrivelsen, bemærkede han, at Orien hidtil havde været en redelig Antirepealer, og at han nu for Eftertiden vilde blive en redelig Repealer. Oriens Overgang giver the Globe Anledning til at gjentage Journalens tidligere Yttring: at de retlig indledede Skridt imod O'Connell og dennes Colleger ere et slemt Misgreb fra Ministeriets Side, – og sandt er det, at skulde den Maade, hvorpaa Ministeriet behandler de irske Anliggender formaae flere saadanne Mænd som OBrien og ONeil (tidligere Torymedlem for Hull) til at træde over i Repealernes Rækker, saa turde Repealsagen, der hidtil kun var populair, ogsaa vorde national. Efter Optagelsen af Orien, til hvem der voteredes en Takadresse, kom O'Connell til atter at omtale Foederalparlementet, for hvilket han betingelsesviis havde erklæret sig, og udtalte sig nu uforbeholdent for et uafhængigt Parle ment, hvortil Jrland havde den fuldkomneste Ret. Det synes saaledes, som om O'Connell, bestyrket i sin Tillid, ved Oriens Overgang, atter har stillet sine Fordringer høiere. Den følgende Dag androg O'Connell paa en Forsoningsadresse til Jrerfolket. Denne Adresse har efter O'Connells Yttring til Hensigt at forene alle Jrlændere - paa en Udsoning med Englænderne var der, saa meente O'Connell, ikke at tænke. Fornemmelig skal denne Adresse give de saa meget frygtede Protestanter i det Nordlige af Jrland den Forsikkring, at den catholske Jndflydelse aldrig skal erholde Overvægten i Jrland. Andragendet antoges. Tillige forestillede Taleren, hvor nødvendigt og vigtigt det var, endnu for Parlementets Aabning at tilstille Dronningen Adresser, hvori hun paa ny skulde underrettes om Jrlands virkelige Forfatning, og tillige anmodes om at bortfjerne de nuværende Ministre. - Fra Repealers i Grevskabet Tipperary var indløben til O'Connell en med henved 100,000 Underskrifter, hvoriblandt 37 Geistlige, forsynet Adresse, hvori O'Connell paa en for ham særdeles smigrende Maade indbydes til atter at besøge hiint Grevskab, hvor han da skulde nyde en, om muligt, endnu mere glimrende Modtagelse end første Gang. J Dublin hersker iøvrigt den Formening, at Forhørerne over Ø'Connell og hans Medanklagede først ville vorde foretagne i Hilarius Terminen, der begynder den 11te Jan. 1844. Det er under haard Straf forbudet de engelske Undersaatter af Land- og Sømagten at bivaane Repealforsamlinger. Tre Officierer paa Halvfold, der havde bivaanet saadanne Møder, ere udstrøgne af Pensionslisten.