Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
ligeledes ville og da de Fremmede, som nu Udlændings billen hænger over Hovedet, igien fremdrage deres lønlige Underhandlinger. Directoriet vil i Fredstid overlyømme os, med Speidere, og stifte Borgertvedvagt. Jsær ville de Franske i vore fjerne Eiendomme søge at anbringe deres Grundsætninger, da deres System at give alle Negerslaver ubetinget Friehed gikke kan andet, end frembringe Mytterie og Opstand ere me tilføyer Oppositionstidenden til dette Udtog – disse Betragtninger komne fra høyere Haand i Ministerialbladet, have vi netop her vort Hofs Erklæring, hvorledes det agter at forholde sig mod Frankerig. Sand J Jrland maae imidlertid Krigens velgiørende Følger ikke være saa tilstrækkelige, da de foreenede Jrlændere endnu stedse have deres Forsamlinger, og selv ved Dagen deres Committeer meddele hinanden deres Jndberetninger i afsides Gader. For nogle Dage siden vaarlighos Ovi en Forsamling, da de just havde Papiren af høystforræderst Jndhold liggende for sig i Ogsaa den mogle hundrede af dem komne uden for en Forpagtors Huus, og have forlangt, hans Flinten, og da han ikke vilde udlevere disse, brændte de hans Huus af Gravskabet Dom opdagedes Magistraten ligeledes en Sammensværgelse elleve Personer, og deriblandt en meet bemidlef Mand hæftedes, Frighed og Liighed, var deres Valaspaa Enhver der kan flye, forlader dette lykkelige Land, og i tre Maaneder ere fleve udvandrede, end man nogensinde har oplevet ud, og jo anlade de opna og ang og 20 Saasnart i Gaar-Signalet i Harmont blev givet, at den hollandske Flode var udløbet, gik strax Admiral Duncan med 13 Skibe, i Søen; tre vare udenig For veyen. Da han ventede denne Tidende, havde han ladet arbeide Nat og Dag for i saa Fald at være forsyet med det fornødne lig ham og 220 og ald dum har 16. Addin, Klogus og af 30 paa en mod og naar dog London, den 18de October, J Morges, kom Lieutnant Prodie fra Cattenen Rase med en Depecht fra Admiral, Duncan, der mældte den hollandske Flødes Sto tale Nederlag, sig hollandske Admiralen de Winter og 3 Viceadmiral Ravnings ere faldne i vore Hænder med ni Linieskibe, Jann, Jn Jonasiner 1801700 at nogle 100 af da viant og lock ind 50171, 3 99708 forden, 4de Octoberne og Vor store Flodes Skjæbne en strax den fierde Dage after at den havde foran lodt, exelen, bleven afgjort paa den ulykkeligste og i vor Marine meest uhørte Maade. Øtte af vore Linieskibe, og deriblandt de to Flagskibe, Chesen de Winters, og Viceadmiral Reynties ere faldne i engelske Hænder. De engelske vare kun et Skib stærkere i Tallet, men langt overlægne i Størrelse, Styrke, og Canoner. De syd Linieskibe og 12 Fregatter og Cattere ere komne tilbage til Texelen, følgende er et Udtog af Winters med Admiral Duncans Tilladelse hidsendte og her strax ved Trykken bekiendtgjorte Jndberetning Mos Viceadmiral Winter til Marine-Committeen. Med dybeste Følelse af Smerte giver jeg dem den Efterretning, at i Gaar den 11te October tidlig de engelske bleve opdagede af os, vi stillede os i tæt Slagsorden; jeg gav befaling at slutte sig saa tet som mueligt til hinanden, men denne befaling blev ikke efterkommet paa det bedste, deels for den ubestandige Kuling og høye Søegang, deels for nogle Skibes slette Beseiling, Klokken 1smigred Fiendende bageste Skibe, og blev ved bestandig at seile trodsigteveres igiennem Linien, hvilket jeg gierne saae, da jeg altid haabede, jeg skulde afskiære ham; hvorfor jeg og gav det første Skib befaling at mindske Seil, Dog dette kunde ikke hielpe. Efterhaanden kom vi, skiøndt ulige af Tal i Fægtning med hinanden. Jeg blev angrebet først af to, saa af tre Skibe paa eengang. Skibet Herkules kom i Brand; det var det andet i Linien for mig, og dreviderfor løs paa mig; jeg maatte altsaa drage mig tilbage, saameget jeg kunde; hvorved jeg kom ind paa et fierde engelsk Krigskib, Admiralskibet; Jnart var alt Tovværk mig bortskudt; ved det sidste Signal, jeg vilde giøre, for at kalde andre Skibe til Hielp, blev Flaglierne skudte mig selv ud af Haanden. Midlertid blev ved Captainens tidlige Qvæst ning, ved det store Tab af Folk, og Gud vend, ved hvad videre, Skibet Wassenaaer taget, saavel som Harlem, de Vries, Delft og Jupiter, hvilket jeg dog altsammen for den stærke Damp og Røg i den bestandige Træfning ikke kunde see de Alting blev mig endelig bortskudt; jeg tabte betydelig mange Folk, dog forsøgte jeg med de overblevne Seil at seile mellem de 5 engelske Skibe, og naae til Kysten, eller give endnu nogle af vore Skibe, der vare i Stand til at fægte, Leilighed at redde mig, men forgieves. Klokken 2 faldt alle mine tre Master. Endnu en halv Time vedblev jeg at fægte paa mit Vrag, men da intet Haab var mere, og Flaget var bortskudt, holdt Skibsfolket, hvoraf meer end det halve var bortskudt, op at fyre. Klokken 3 kom en engelsk Fregat, hvorfra Officeren kom ombord, og bragte mig paa Admiral Duncans Skib: Liigheden, som laae ikke langt for ved mig, gjorde ingen Modstand meer, og fyrede slet ikke; dens Takkelage var gandske i Stykker, men hvorledes det tilgik, veed jeg ligesaalidt at sige, som med Admiral de Vries, Delft, og Harlem. Herkules havde kappet sin Besanmast, og slukket Jlden, men dette bragde ham og mig midt iblandt de engelske Skibe, og blev han følgelig taget. Med Officererne og Søefolket er jeg særdeles fornøyet, jeg anbefaler dem disse, som Folk, der have værget sig til det ydersten, Paa begge Sider var Fægtningen rasende, og Tabet stort For de engelske bleve mange Skibe skudte i Grund, og mange Folk dræb814777. Jeg veed ikke, hvor mange Skibe der ere gaaede til Grunde for de engelske, jeg tæller kun 10 omkring mig sidder, anmod Commod 2110 Alli72 26 og dog opam og slag og opoda og Jnden denne Beretning gav og Vished om Slagets Udfald at vare Rygterne to Dage høystmodsigende, mange Beretninger tilskreve og Seierens (Hamburgische neue Zeitung meddeler, skiøndt, som modsigende og usandsynlige to Beretninger om et paafølgende lykkeligt Slag, men som strider aldeles med Efterretningen om indlehelen, ge Skibe, salonast valdosrig dog ve. den d. 100, 100 na og Udine, den 1ste October. Grev Cobenal er kommen her den 26de, med uindskrænkede Fuldmagter fra Keiseren Krigsanstalterne vedvare ivrigen. Om Palma ere alle Træer afhugne. Dag er begyndt med at nedrive Landsbyen St. Lorents, Overmorgen skulle FaPilling og ende, ovrige friske samme Skjæbne.