Københavns Adresseavis, 1767-12-02
7) Her kan om Løverdagen catechiseres over Søndags Evangelium, at de forud kan have et Begreb om Texten og desbedre fatte Prædiken. Den tredie Classe. 1) Her maae Catechismus grundig examineres, og idelig drives, med Sprog af Bibelen bevises, med Exempel af Bibelens Historier oplyses, og her vænnes de til, at slaae selv Sprogene op og læse dem op, og saa af Sproget at bevise det som er spurgt, og in Summa alt det, som i forrige Classe er meldet og Catechismo, Bibelens Historier, og Sprog, bliver i denne Classe videre excolleret. 2) I denne Classe gjør Informator dem alle Troens og Religionens Artikler bekiendte efter deres Orden, dog blot ved Catechisation, uden at lære noget uden ad, uden de Bibelens Sprog, som ogsaa her skal læres i større Mængde, og tillige med forrige idelig catechiseres, repeteres og appliceres paa forbemeldte Troens Artikle, i hvis Orden kunde følges Frelinghansens Grundlegang der Theologie. Her holdes og Børnene til, at læse for dem selv, og i deres Frie=Timer, andre gode Bøger, Arends sande Christendom og flere, og det ordentlig Capitel fra Capitel, og sige Jnformatoren hvad de have læst og merket, og hvad de ikke forstaaer. 4) Her opmuntres de og af egen Lyst og Drivt, at lære uden af smukke aandelige Palmer, til alle Slags Tilfælde, 5) Her kunde de og vænnes til at skrive Breve til Jnformatoren, og til hinanden indbyrdes, og at svare paa Breve, dog saa, at de intet maae skrive, uden at vise Jnformatoren det, som da retter, hvad der ikke er vel skrevet, og lærer dem efter deres Eenfoldighed, hvorledes et Brev skal stiles, med Overskrift, Slutning, Underskrift, og saa videre. Der kan og settes dem for at skrive andet, en Materie at meditere over, at giøre en Bøn over, o. s. v. 6) Her præpareres de nærmere til Communionen. 7) Det stilles til Jnformator Lyst og gode Flid, hvad andre nyttige gode Videnskaber han vil eller kan give Børnene Anledning til at lære, Høflighed i Sæder, Artighed, i Tale, Videnskab i Verdens Historier, Geographien, den ne Tids og Rigers Sammenhæng, dog saaledes, at ved dette spildes intet af deres Læsetimer. 8) Denne Informator i sær udforsker Børnenes Genie, hvad de best kunde tiene og være naturlig skikkede til Om Løverdag Eftermiddag catechiseres kortelig, men alvorlig over det, som med dem den hele Uge meest er handlet, og holdes en Forberedelses Formaning og Bøn til Sabbatten. J Fri Timer have Børnene al sømmelig Frihed og Lystighed, uden at være frygtsomme, tvungne eller Folkeskye, dog ikke langt fra Jnformator Øyne eller Ørne. Faaer et Barn noget lidet i Penge, maae det ikke beholde samme selv, hvorved det kan vænnes til Slikkerie, ja Tyverie og anden Uorden kan indføres; men Børnene skal tilholdes strax at levere det til Jnformatoren, som da ophæver det til samme Barns Nytte, og det optegner i en Bog, og maae for alting afværges, at Børnene ikke vænnes til Naskerie imellem Maaltiderne. Riis bruges med al Maadelighed og Sagtmodighed, saaledes, at alt hvad som kan udrettes med Gode og med Ord, samt med anden Straf, at sidde længer i Skolen, at forflyttes længer ned i Lectien, at separeres fra de andre, indtil Forbedring skeer, det forsøges heller end med Hug og Slag. J sær maae hver Informator forbinde sig selv, ikke at bruge Riis i Vrede, og heller at lade altid være nogen Tid imellem Forseelsen og Straffen, at baade han selv kan betænke sig, og at Barnet kan begribe, at det har fortient Straf, inden det straffes, hvorom det endelig hverGang maae overbevises først, da det er vidst, at den Frygt og Angest for Straffen tugter mere, end den hastige Straf, som snart gaaer over og glemmes. Riset kan vel være i Nærværelsen, men ikke ligge paa Bordet, som et Inligne Scholæ. Riis bruges sielden for Læsning, men allermest for Udyder, Slagsmaal, Banden, Skielden, Skiødesløshed om sine Bøger, og hvad anden Forbrydelse der begaaes. Efter en Giernings Grovhed kan Barnet kiendes til at straffes tvende gange for samme Synd, paa det at det ey skal slaaes for meget paa engang. Begaaes nogen saa grov Excess, at Huset derover kunde komme i Blame, da er det billigt, at samme Straf skeer publice for alle Børnene. I den Fortale, som Directeurerne har sat for den ved Trykken udgivne Fundats, lover de, om fornøden skulle giøres foruden det, at give enhver i sær, som nogen besynderlig Underrretning om en eller anden Post, enten mundtlig eller skriftlig kan forlange, al sandfærdig og muelig Beskeed, ved Trykken at giøre bekiendt det gandske Verks Drift, Jnformations=Maade, Revenners Tilvert og Børnenes Formerelse. Det staaer og desforuden enhver frit for, som behager at gaae ind i Veysenhuset, baade at besee Børnenes Spiisning i de dertil satte Timer, og høre paa deres Jnformation. Om Moglernes Liigfærd og Begravelse. Mahometanerne toer deres Dødes Legemer reene afDe begraver dennem ikke i deres Moscheer eller Kirker, men paa en aaben Plads, uden for Staden, og de giører Graven meget dyb og bred. Deres Jammer og Klage over deres Afdøde er gandske umaadelig, og det samme bliver et Aar efter det andet igientaget, i Særdeleshed af Qvinderne, baade i deres Huuse og ved Gravene, hvilke de væder med deres Øyne Taare. De spørger ofte den Afdøde, ret ligesom han endnu var i levende Live, af hvad Aarsage han saaledes vilde legge sig til at døe, da han dog havde saa mange elskværdige Koner, saa mange gode og kiære Venner, og andre store Fornøyelser udi dette Liv? Store Mænd af høyeste Rang, lader ofte forfærdige prægtige Begravelse=Stæder for dennem selv, og deres nærmeste Slægt og Venner. I denne Henseende, lader de et got Stykke Land, med en Muur omringe, som ligger ganske nær ved et Vandqveld, som kaldes Tank, for at oprette et Springvand. Siden lader de der opbygge smaa Mo scheer, og derhos Graver, som enten ere runde, fiirkantede, sexkantede eller og aattekantede, som oven over ere forsynede med Gevælfter af Steen. Disse Vælvinger hviler paa Støtter og Piller, og derudi bliver Liiget nedsat Arbeidet paa de samme, er overmaade skiønt. Det øvrige af Pladsen bliver besadt med Frugt Træer og de allertureste Blomster. Man finder og mange fortreffelige Monumenter og Gravstæder oprettede, til Amindelse for saadanne Personer, hvilke de haver holdet for Pirs, eller Hellige. J disse brænder uophørligen Lamper, og der ere visse Ordens=Folk dertil bestilt, som for en aarlig Løn, skal passe paa de samme. Disse Graver bliver dagligen besøgt af andægtige Folk, og man finder visseligen i det gandske Rige ingenstæds saa megen Fornøyelse, som vad disse Begravelse=Stæder. De anvender og meget meere derpaa, end paa nogle af alle deres andre Bygninger, hvilket det berømte Begravelse=Sted til Secandra, 3 Mile fra Agra, noksom udviser, som af Alber blev begyndt, men af hans Successor fuldendet, og hvorom Reise=Beskriverne haver meddeelt en fuldkommen Efterretning.