JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Paris, den 16 December. Den 6te hujus er der ankommet et Skib fra Jsle de France, og den 7de et andet fra Pondichery til Orient. De bekræfte begge den beklagelige Forfatning, hvori Lord Cornvallis har været siden hans Forliis for Seringapatnam.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Beretningerne fra St. Domingo af 25de October melde, at Revolten sammesteds igien er stillet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Endnu til dette Øyeblik har hverken den Russiske eller den Svenske Gesandt taget Afsked ved Hoffet, for at reyse herfra, endskiøndt alle vore offentlige Blade have debiteret det. Jmidlertid har dog Hr. von Ormond, der som fransk Minister skulde gaaet til Rusland, udsat sin Reyse indtil videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
J Mandags tabte vore Assignater 39 til 40 Procent, og man gav 12 Livres Opgeld paa en Louis J Tirsdags derimod gik det bedre, og i Gaar vare Assignaterne faldne til 15 Procent. Formodentligen er det Aarsagen, at Gouvernementet siden i Tirsdags har bragt endeel rede Penge i Circulation, hvoraf det virkelig skal have over 30 Millioner i Hænder. Man har hidtil troet, at den Sum, der skulde udredes for alle af den første Nationalforsamling ophævede Charger a., beløb sig ikkun til 800 Millioner. Man har virkelig allerede udbetalt 700 Millioner, og nu erfares, men for sildig, at Hr. du Fresne, Chef for Liquidations=Commissionen, vil insinuere den nu værende Nationalforsamling en Liste paa det, der endnu staaer tilbage, efter hvilken der endda skal udredes en Milliard og 80 Millioner. Paa denne Maade opsluge disse ophævede Charger næsten alt det, alle Nationalgodserne kaste af sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Jacobinerne sørge troeligen for at vedligeholde Gæringen iblandt den gemeene Mand. Man befrygter Plyndring, og Beboerne i Forstæderne maa derfor belave sig paa Forsvarsmidler. Jmidlertid have Jacobinerne i de sidste Dage tabt meget af deres Credit.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Stockholm, den 16 December. Kongens Svar paa Hs. Allerchristeligste Majestæts Notification om Constitutionens Antagelse er nu færdigt, og Hr. Signeul afgaaer endnu i Aften som Coureer med samme til Paris. To andre Courerer, af hvilke den eene til Prindserne i Coblenz, ventes ligeledes at afgaae i Aften. Adskillige Officerer have ansøgt om Permission, men de have alle faaet Afslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Kongen har udnævnt Gouverneur og General, Baron von Rayalin, til Generalintendant over Flaaden i Carlscrona, i Generalmajor von Tolls Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Wien, den 17 December. Hs. Kongel. Høyhed Erkehertug Franzes Gemalinde blev i Mandags Nat lykkelig forløst med en Erkehertuginde, som i Tirsdags blev døbt i det store Forgemak af Churfyrsten af Cøln, i de høye Herskabers, de udenlandske Gesandtes og deres Gemalinders, samt den høye Adels Nærværelse. Den unge Erkehertuginde, som Keyserinden holdt over Daaben, blev kaldet Maria Ludovica. Der blev istemmet et høytideligt Te Deum, og paa samme Tid givet en tredobbelt Salve af en Bataillon, som blev besvaret af Kanonerne paa Voldene. - Monarken har ved denne glædelige Leylighed skiænket de Fattige 4000 Gylden. Den franske Gesandt har atter anmodet Keiseren om, at han, som Rigets Overhoved, vilde forbyde de franske Prindsers begyndte Udrustninger paa det tydske Riges Grund. Han skal have faaet til Svar, at Sagen skulde paa Rigsdagen i Regensburg blive taget i Overveielse. J Morgen reyser Churfyrsten af Cøln tilbage til sine Stater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Jmellem Østerrige, Preussen og Sachsen, skal der virkelig være en Handelstractat paa Tapetet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Vor Gesandt i Regensburg har bekiendtgjordt Rigsdagen, at der imellem Østerrige og Preussen vil blive sluttet en Alliance, for at haandhæve den tydske Rigs-Constitution, og at Præliminarierne til denne Alliance vare underskrevne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Frankfurt, den 17 December. Churfyrsten af Maynz er gandske roelig ved Nationalforsamlingens Trusler i Hensigt til de franske Emigranter. Han har ladet Magistraten i Worms tilkiendegive, at den fremdeles skulde beraabe sig paa hans Bevilgning som Fyrstbiskop, ifald Nogen skulde opholde sig over Emigranternes Forsamlinger sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Regensburg, den 18 December. Af det Keiserlige Ratificationsdecret seer man, at der for det første ikke skal gaaes offensive tilværks angaaende de Elsassiske Anliggender, men at man paa nye vil forsøge, ved Underhandlinger at komme til Maalet. Hvad de franske Prindsers Understøttelse angaaer, da ville nogle forsikkre, at Østerrige og Preussen have erklæret det Russiske Hof, at de ey endnu kunde tage nogen Deel i de franske Anliggender, ja andre paastaae, at baade Rusland og Sverrig ere ligedan findet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Christiania, den 24 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Aggershuus Stift copulerte 3275 Par Fødte Drenge 6047, Piger 5671, deriblandt 814 Uægte, tilsammen 11718, Døde Mandkiøn fra til 10 Aar 2282, fra 10 til 20 Aar 175, fra 20 til 30 Aar 211, fra 30 til 40 Aar 193, fra 40 til 50 Aar 255, fra 50 til 60 Aar 277, fra 60 til 70 Aar 324, fra 70 til 80 Aar 262, fra 80 til 90 Aar 157, fra 90 til 100 Aar 36, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 4173. Qvindekiøn døde fra til 10 Aar 2006, fra 10 til 20 Aar 161, fra 20 til 30 Aar 211, fra 30 til 40 Aar 232, fra 40 til 50 Aar 244, fra 50 til 60 Aar 251, fra 60 til 70 Aar 353, fra 70 til 80 Aar 346, fra 80 til 90 Aar 191, fra 90 til 100 Aar 43, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 4039, døde af begge Kiøn 8213. Altsaa ere i hele Stiftet 3505 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Døde skal 9 være druknede og, 1 har hængt sig. Jblandt de Fødte 6 Par Tvillinger. Aarsagen til det store Antal flere Fødte end Døde, dette og forrige Aar, er, at ingen smitsomme Sygdomme har hersket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Kiøbenhavn, den 30 December. Hs. Majestæt haver under 11te November d. A. allernaadigst benaadet den ved det Kongelige Norske Generalitets- og Commissariats=Collegio staaende Archivarius, Hermannsdorff med virkelig Krigsraads Caracter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
J Tallotteriets 650de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Vinden. 2 Kulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
19 Decbr. S. V. 28. A. O. 3 28. A. C. 4 N. O. 28. O. I. 3 S. V. 27. 5. O. 112 Varme. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1792, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s.; ligeledes kan og bekommes: Schleswig=Holsteinischer, gemeinnutziger Handcalender für 1792, for 8 s., samt smaa Altonaiske Fouteral-Calender med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-12-30
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. Kielderen under Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden, tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er under eet eller separat strax til Leye at bekomme, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Kiøbenhavns No. Aar Juul, mur. Post-Tidender, samt mann, muuun. Mandagen, den 2 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
London, den 13 December. en 8de hujus var der i det nye Londoner Tawern en meget talriig Forsamling af alle Kiøbmænd, som have med Sukkerhandelen at giøre, for at tage de nærværende uhyre Sukkerpriser i Overveielse. Jackson Barwis, Esquire, var valgt til Forsamlingens Præsident, og man besluttede, at et Anliggende, der er af saa stor Vigtighed saavel for adskillige store Handelsmænds som Detailhandlernes og Sukker=Consumenternes Jnteresse, fordrede ey allene al muelig Oplysning om Sagen selv, men ogsaa Overlæg og Forsigtighed i Maaden, paa hvilken man agtede at gaae frem." – J Overmorgen holdes atter en Forsamling. Man regner, at der for nærværende Tid ligger mere Sukker i London, end der kan i en Tid af 3 Aar blive forbrugt i hele Engeland, Skotland og Jrland. Man anseer derfor de høye Priser at være tilveyebragt ved Kunst, og Udsælgernes Afsætning er naturligviis meget formindsket. Skulde heri ikke skee nogen Forandring, saa vil vort Ostindiske Compagnie formodentligen ogsaa finde en betydelig Forskiæl i dets Thee=Afsætning, siden den fattigere og største Deel af Folket vist nok hellere vil vælge sig en anden Drik, end Thee uden Sukker. Alle Europæere ved Lord Cornwallis's Armee, Officerer saavelsom Gemene, have maattet lade deres Haar afskjære, fordi det i den stærke Heede og paa de svære Marcher faldt dem besværligt. Oppositionsbladene levere et Brev fra Jndien med overdrevne Beretninger om den Jammer, som skulde herske ved General Abercrombys Corps. Bedre underrettede Folk læse det endelig ogsaa, ligesom saameget andet af samme Suurdey, uden at tage sig Beskrivelsen nær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Hr. Hammond, der som Engelsk Gesandt skal residere i America, er ved sin Ankomst til Nyeyork blevet modtaget med stor Glæde og Distinction. Man lod alle hans Sager passere frit ved Toldboden, og der har allerede meldt sig 28 anseete Mænd, der ønske at gaae som Americanske Gesandte til London, for at arbeyde paa en Commercetractat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Hertugen af York er i Begreb med at flytte til Melbournehouse, som han har kiøbt for 20000 Pund. Kongen har skiænket ham hele Ameublementet, og Hertuginden vil der hver fjortende Dag give stor Cour.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Warschau, den 14 December. Fra Jassy haves den Efterretning, at Fredsunderhandlingerne der have den herligste Gang, og at Fyrste Potemkins Liig er ført derfra til Cherson. Admiral Uschakow har faaet Alexander=Newsky Ordenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Endnu er man ikke kommet videre med Starostiernes foreslagne Bortsælgelse. Fyrst Primas, som har meget derimod, og er desuden en stor Fiende af den franske Constitution, lod nyelig paa Rigsdagen disse Ord falde: "Siden man ved dette Project saameget beraaber sig paa de Franske Skoves Bortsælgelse, saa frygter jeg, at man tilsidst ogsaa indfører de stygge Lygtepæle hos os, ved hvis Kraft Franskmændene med deres naragtige Forklaring over Menneskenes Rettigheder og Liighed have saagodt som forjaget al Religion, Ære og sund Menneskeforstand; hvorved Jøden, Bøddelen, Bonden, Tyrken, Adelsmanden, Borgeren og Præsten ere kastede sammen i en Classe."
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Paris, den 16 December. Man har længe ventet, at Kongen vilde bivaane Nationalforsamlingen, og dette er nu virkelig skeet i Forgaars. Han havde først bestemt den 13de dertil, men han maatte udsætte det et Døgn længer, fordi der den 12te om Aftenen var i Jacobinerclubben af Hr. Robertspierre blevet vidtløftigen harangeret over det, man kunde formode, at Kongen vilde tale om, men især over hans formeentlige Retfærdiggjørelse for hans Veto angaaende Decretet imod de ubeedigede Geistlige, og tilsidst blevet besluttet, at det defensive System imod Rigets udenlandske Fiender, var for nærværende Tid bedre end det offensive. Disse Yttringer i Jacobinerclubben gave Anledning til et Statsraad, som i Forveien blev holdet den 13de, hvorefter da Kongen den 14de, om Aftenen Klokken 6, efter foregaaende Anmeldelse, indhentet af 24de Deputerte og geleydet af alle sine Ministre, ankom i Forsamlingen, tog Plads ved Præsidentens venstre Side, og holdt staaende følgende Tale: "Mine Herrer, Jeg har taget Deres Addresse af 29de November i nøyagtig Overveielse, og har holdt for, at jeg i et Tilfælde som dette, hvor det kommer an paa det franske Folks Ære og Rigets Sikkerhed, bør selv bringe Dem mit Svar. Nationen kan ikke andet end bifalde denne Fortroelighed imellem dens valgte og dens arvelige Repræsentante. De have indbudet mig til at tage afgiørende Mesurer imod de udenrigske Forsamlinger, som i Frankeriges Skiød vedligeholde den skrækkelige Uroe og Gæring, sætte os i den Nødvendighed at giøre flere og føleligere Bekostninger end ellers, og true Frieheden med langt større Fare, end en aabenbar og erklæret Krig. De forlange, at jeg skal erklære Naboefyrsterne, som beskytte disse imod godt Naboeskab og Folkerettens Grundsætninger stridende Forsamlinger, hvorledes den franske Nation nu ikke længer kan taale denne Behandling og disse hemmelige Fiendtligheder. De have tillige givet mig at forstaae, at Nationen er i fuld Bevægelse, og at alle Franskmænd raabe: Hellere Kriig, end en fordærvelig og ydmyg gende Taalmodighed!""Længe, Mine Herrer, har jeg troet, at disse Omstændigheder krævede megen Forsigtighed, og at man, efter en Revolutions saa nyeligen overstandne Storme og midt under de første Forsøg til en blivende Constitution, fornemmeligen maatte vogte sig for at paadrage Riiget den uberegnelige Skade, som en Krig vilde føre med sig. Dertil har jeg anvendt alle muelige Midler, jeg har opfordret Emigranterne til at vende tilbage til deres Fædreneland, til at vise de af Nationens Pluralitet antagne nye Love den tilbørlige Lydighed; jeg har ogsaa med venskabelige Jnsinuationer og formelige Requisitioner henvendt mig til Naboefyrsterne, for at bringe dem til at nægte Emigranterne den Understøttelse, der smigarer deres falske Haab og giør dem dristigere til deres forvovne Foretagender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Stockholm, den 16 December. Den her værende Portugisiske General-Commissarius for Marinen har med tre af vore Kiøbmandshuuse sluttet en Contract, efter hvilken der i en Tid af 18 Maaneder skal i Portugal leveres 6000 Skippund Jærnkanoner, som omtrent vil udgiøre 500 Stykker af forskiællig Calibre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Coblenz, den 19 December. J Lüttich er nu hos Fyrstbiskoppen en Gesandt fra Prindserne; hvorimod den egentlige franske Charge d'Affaires ikke tør komme til Hove.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Frankfurt, den 20 December. Smede, Hjulmænd, Skrædere og Skoemagere, ere ey allene her, men i hele Egnen heromkring, i fuldt Arbeyde for de franske Prindser, hvis Anstalter hver Dag blive større og større. Efter al Sandsynlighed er der vigtige Tildragelser i Vente. Man taler paa nye om en Kongres i Aachen, og om Kongen af Sverrigs Ankomst sammestæds. Keyserinden af Rusland skal atter til de franske Prindsers Faveur have anviist 3 Millioner Rubler paa Hoope i Amsterdam. Det Laan af 2 Millioner, som Prindserne under Keyserligt Garantie giøre i Brüssel, havde hos Bankererne fundet nogle Vanskeligheder i Henseende til Renterne; men Greve Metternich erklærede strax, at Hs. Keyserlige Majestæt garanterede baade Capital og Renter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Den i Turin værende 16 Aar gamle Hertug af Angouleme, Greven af Artois Søn, havde af sine Lomme og Spillepenge sammensparet saameget, at han dermed troede at kunne giøre en hemmelig Reyse til Coblenz, og vilde ikke sige hans Fader eet Ord derom, førend han var der, og kunde fægte ved hans Side. Men Prindsens Fortroelige røbede hans Forehavende for Kongen af Sardinien, som befalede, at man vel skulde lade ham reyse, men arrestere ham 12 Miile fra Turin, Dette skede, til den unge Prindses største Fortræd, og man bragte ham imod hans Villie tilbage til Paris, hvor Kongen desuagtet mod tog ham meget kierligen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Den i Wien imellem Østerrige og Preussen sluttede Defensiv Alliance er nu af begge Magters Gesandte ministerialiter bekiendtgjort Rigsdagen i Regensburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Kiøbenhavn, den 2 Januarii. Den 19de August er Candidatus Theologi Johann Otto Mielck beskikket til Adjunctus Ministeri og Catechet i Barmstedt, i Grevskabet Ranzau. Den 23de December er hidtilværende Pastor Johann Johannsen i Okholm, beskikket til Pastor i Grossenwiede, i Flensburg Amt. Udi afvigte Kirke Aar ere i Siellands Stift (Kiøbenhavn og Bornholm undtagen), copulerte 2099 Par Fødte Drenge 3497, Piger 3289, deriblandt 194 Uægte, tilsammen 6786, Døde Mandkiøn fra 2 til 10 Aar 1950, fra 10 til 20 Aar 117, fra 20 til 30 Aar 131, fra 30 til 40 Aar 160, fra 40 til 50 Aar 179, fra 50 til 60 Aar 256, fra 60 til 70 Aar 325, fra 70 til 80 Aar 246, fra 80 til 90 Aar 101, fra 90 til 100 Aar 11, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 3477. Qvindekiøn døde fra O til 10 Aar 1647, fra 10 til 20 Aar 120, fra 20 til 30 Aar 138, fra 30 til 40 Aar 167, fra 40 til 50 Aar 168, fra 50 til 60 Aar 213, fra 60 til 70 Aar 311, fra 70 til 80 Aar 260, fra 80 til 90 Aar 135, fra 90 til 100 Aar 25, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 3185, døde af begge Kiøn 6662. Altsaa ere i hele Stiftet 124 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte en Kone i Jyderup Sogn, Tusse Herred, har i 45 Uger født 4 levende Sønner. En Gaardmands Kone i Høyerup Sogn, Stens Herred, født Trillinger; det ene Barn døde strax, de 2 leve endnu. Jblandt de Døde en Muurmester Enke Anna Lars Datter, af Vester-Egede Sogn i Tyberg Herred, oplevede 102 Aar, og næsten til det allersidste var temmelig rask. Gaardmand Christian Mortensen af Phanefiord Sogn paa Møen, 76 Aar, var Fader til 31 Børn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Barom. Kulde. 26 Decbr. Uvis. S. V. 1 1/2 Varme. N. O.S. S. O. 1 Januar. 28. O. 7. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1792, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 s.; ligeledes kan og bekommes: Schleswig Holsteinischer gemeinnutziger Handalender für 1792, for 8 s., samt smaa Altonaiske Fouteral-Calender med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Jule-Canker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s. Jesus som den eene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-02
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Kiøbenhavns No. Aar. Mer Juli. man, uun, Muur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Post-Tidender. udi nuar. Fredagen, den 6 Januarii. heralndgives ugentlig de Stykker, ved van Hovsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Rom, den 9 December. Den Hellige Fader er med eet blevet meget upasselig; man har maattet aarelade ham tre Gange, og lægge Træk plaster paa hans venstre Arm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
J Tirsdags ankom Abbed Maury, førte en heel Deel Bøger med sig, og steeg af ved Cardinal Zeladas Palais Strax efter Ankomsten begav han sig til Hs. Hellighed, og derfra til Cardinal Bernis, hvor han i lang Tid opholdt sig hos de franske Prindsesser. Man har lagt Mærke til, at han siden har faaet en stor Pakke med en fra Frankerige ankommen Coureer, men at han ikke har villet tage imod den, og har sendt den tilbage med Posten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Brüssel, den 19 December. J Forgaars ankom Hr. Meurier, Coureer fra Kongen af Sverrig. - Endnu passere stedse endeel franske Officerer herigiennem til Coblenz. - Efter en Forordning af 13de hujus have alle de, som her i Landet give sig af med at hværve for fremmede Magter, deres Liv forbrudt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Strassburg, den 19 December. Krigsministeren, Hr. Narbonne, ventes hertil med allerførste, og meenes at bringe General Luckner Patentet som Marechal af Frankerige. Generalen brænder af Længsel efter at hævne sig paa Emigranterne og at forsvare den vundne Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
J Gaar passerede herigiennem en Coureer fra Paris, med Kongens sidste Erklæring til de tydske Fyrster, som i deres District tillade de bevæbnede franske Emigrantes Forsamling. Den afgiørende Tidspunct er berammet til den 15de Januarii, og General Luckner holder sig færdig til Angreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
London, den 20 December. Med et fra Cadix ankommet Skib har man her erfaret, at sammesteds i største Hast bliver udrustet en Flaade imod Marocco.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
J Philladelphia har man oprettet et Selskab, som ved et Sammenskud vil udløse dem, som paa amerikanske Skibe ere gjorte til Slaver af de africanske Søerøvere. Man er her af den Meening, at det var langt bedre, om de mægtigste europæiske Søestater engang gav Slip paa den gamle Politik, ved hvilken de africanske Røderhuller hidtil ere soutenerede, og giorde en fuldkommen Ende paa disse for Menneskeheden saa vanærende Roverier og det deraf følgende barbariske Slaverie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Det Spanske Hof skal nu have beqvemmet sig til at indgaae alle de amerikanske Friestaters Fordringer, endog den frie Skibsfart paa Mississippi-Floden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Da de af det i Dublin forenede Jrlandske Societets Resolutioner have gjort saa megen Opsigt, saa har man fra det Jrlandske Ministerialparties Side bragt det derhen, at Catholikerne i Grevskabet Kerre have overleveret Lord Lieutenanten en Adresse, hvori de forsikkre, at de ikke have havt noget med bemeldte Societet at giøre, og at de afskye deres Resolutioner. Herved maa erindres, at Societetets Hovedhensigt gaaer ud paa at udvirke en virkelig og almindelig Folkerepræsentation i Parlementet, og at Catholikerne ligesaavel som Protestanterne bør være competente til offentlige Embeder og at blive Folkets Repræsen tante. J Jndledningen til Resolutionen paastaaes, at Jrland ikke har noget Nationalgouvernement, at det regieres af Engelskmændene og deres Underbetiente, som bekymre sig kun lidet og Rigets Bedste, hvis Redskaber ere Bestikkelser, og hvis Styrke grunder sig paa Jrlændernes Svaghed, som have alle Statens Embeder og deres Besættelse i Hænder, som efter eget Godfindende uddele Jndkomster og Pensioner, som for den rede Skilling bortsælge adelig Værdighed, som drive aabenbar og standaleus Handel med Parlementsrepræsentationen, og andet mere. De opfordre derfor enhver Jrlænder, han være af hvilken Stand og Religion han vil, til at forene sig, for af at Magt at raade Bod paa dette Onde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Wien, den 21 December. J Gaar ankom her en Russisk Coureer fra Jassy, hvis medbragte Depecher indeholdt den behagelige Tidende, at Freden imellem Rusland og den Ottomanniske Port efter al Sandsynlighed vil være undertegnet inden denne Maaneds Udgang. Cølln, den 22 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Den i Mastricht bortdøde Greve Maillebois var en nidkiær Ven af de franske Emigranter, og disse beklage derfor meget hans Tab. Af de mange Courerer og Stafetter, som indløb til ham, har man draget den rimelige Slutning, at han har arbeydet med paa Contrarevolutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Stockholm, den 23 December. J Tirsdags reyste Hr. Anselme herfra som Coureer til Paris med Kongens Svar paa Notificationen om den franske Constitutions Antagelse af Ludvig den Sextende. Foruden ham afgaae herfra to andre Courerer, af hvilke den ene skal gaae til Coblenz og Brüssel. Jmellem vores og det Russisk Keyserlige Hof corresponderes endnu om Forklaring over og Erklæring paa adskillige Artikler i den sluttede Alliance, hvilket for nærværende Tid giør Courerernes Gang imellem dette og Petersburg meget stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-01-06
Hr. Scholdebrand er nu i Begreb med at reyse til Algier, for igien at istandbringe Freden med Regieringen, der, hvilken, som man siger, forlanger aarligen 40000 Ducater til Præsent.