JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Den overraskende Forandring, som nylig er foregaaet, har været et Beviis derpaa; man kunde altsaa forudsee, at denne Indflydelse endnu vilde voxe og antage en saa meget mere alvorlig og eenergisk Character, da den mægtig ste Hindring for Opnaaelsen af Oligarchernes Planer findes mere i Dublin end i London. Troe mig, det er fra Jrland, det catholske, efter Lighed stræbende Jrland, at den demokratiske Aand vil forplante sig til det protestantiske og aristocratiske England. Fra disse skjønne Provindsers elendige, udsultede Befolkning vil den Kraft gaaud, paa hvilken Reformerne ville komme til at stotte sig ved deres Gjenføddelsesværk. Retfærdige Belønning for lange Lidelser, herlige Forklaring af Forsynets Retfærdighed, ved hvilken de foragtede, fornedrede Undertrykte ydmyge den stolte og hjerteløse Undertrykker, Jrland og dets Ulykke, dets Armod og dets Undertrykkelse - disse ere de Vaaben, som Oppositionen i Fremtiden vil bruge for at bekæmpe de aristocratiske Ministerier; disse ville være de Srækkebilleder, som den uden Ophør stedse vil stille for Øinene af de inddyssede Torver, og den Omstændighed, at det er umuligt for disse af Europa beundrede Statsmænd at forandre Jrlands Stilling, er det, som vil blive ved at give den ene efter den anden det regelmæssige Banesaar. Der er ikke meere nogen Rolighed for Oligarcherne før Jrland faaer Frihed, før dens Kirke ikke bliver blodigt undertrykt, for dens Handel bliver frigiver og Tienden afskaffet; og intet Oligarchi er muligt, naar disse Retfærdighedshandlinger ere udøvede; thi deres Sch vil ryste Verden; thi fra Jrlands Jordbund vil det Frihedsraab lyde, som kommer til at ryste det gamle despotiske England i dets Jnderste. Gjennemtrængt af denne Idee, har jeg besluttet mig til at besøge de Steder, der, som mig synes, ere kaldte til en saa stor Bestemmelse. Jeg har villet see, om det er sandt at et stort Folk, en Nation paa otte Millioner Mennesker, virkelig ere underkastet et saadant Volds= og BlodsregimenteJeg har villet vide, hvad jeg skulle tænke om de sørgelige Optrin, hvis Skildring opfylder vor Siel med Smerte, og som, naar man kjender dem nøiere, maa blive Seierherrens Skam og Menneskehedens Skjændsel. Ak, siden jeg kom til dette Land, har jeg ikke levet en Time, uden at Afsløring af en ny Rædsel har sønderrevet mit Hjerte. Jeg vil gjøre Dem bekjendt med Stillingen i dette Land der er underkastet Jordens meest civiliserede Folk. Det er et sørgeligt Skuespil, jeg vil bringe for Deres Øine, det er smerteligt at udføre det. Sex Aarhundreder fulde af Krænkelser, Uretfærdigheder, Voldsgierninger og Forbryde ser, sex lange Aarhundreder, hvori det var vanskeligt, jo umuligt at finde en eneste Maaned, der ikke var betegnet med Spor af Blod, en eneste Dag, som ikke blev besudlet med Udpresseelser, Sexhundrede Aars blodige Aarbøger, hvis Samling vilde være tilstrækkelige til at sønderknusede Seierherrerne under Vægten af den blotte Optælling af Forbrydelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Jrlands Erobring kan kun sammenlignes med en eneste anden Tildragelse i Historien, Amerikas Erobring af Spanierne. Lykkeligviis for Jndianerne vare de ikke af Naturen begavede med den utæmmelige Energi, som udgjør et Særkjende i Jrlændernes Characteer. Montezumas svage Folk laae snart under for sin Ulykke, de, som skaanedes af Jld og Sværd, bleve tilintetgjorte ved Vanærelse og Kummer. Jrlænderne have prøvet samme Ulykke, fordrevne, myrdede, plyndrede have de seet deres Byer ødelagte, deres Hytter opbrændte, deres Host tilintetgjort og røvet; de ere i ældre Tider blevne opstøvede som de vilde Dyr, satte i Fold som en Hjord Faar, de ere druknede i tusindviis, opbrændte i Masse af de engelske Soldater og Præster, og dog har Gud velsignet deres Slægt. Undertrykkelsen har gjort dem mægtigere; Blodet af Jrlands Børn, der ere døde for Landet, har tifold forøget deres Antal. Nationen er bleven stor, den har udviklet sig under Fjendens Sværdslag; den er bleven frygtelig, fordi den ikke har indskrænket sine Forhaabninger til det Nærværende, fordi en stærk Tro, en urokkelig Tillid til den endelige Retfærdighed har næret dens Kraft. Man beskylder Jrlænderne for Overtro. Nu, denne Troe er den eneste Eiendom, som Seirherren ikke har kunnet fratage dem; det er den, som har opholdt dem i den sexhundredeaarige Dvale, dersom den er en Vildfarelse, da kan det irske Folk takke en Vildfarelse for at det er til endnu. Den har staaet det bi i den lange og skrækkelige Kamp, som det har udholdt. En Nation af Vise, af Philosopher vilde være forsvunden under saamange æreløse Anstrængelser. Lad os ære de Vildfarelser, som Gud sender i sin Tid, for at styrke Menneskets Hjerte naar det lider. De Nationer, som ikke synke under Byrden af deres Elendighed, ere den der ikke ernære sig af Brodet alene. Jeg har seet Dublin, dens Gader ere brede og rummelige, dens Huse ere velbyggede, ved Gas udbredes Lysstrøm me paa Gaderne, der ere opfyldte af glimrende Equipager. Jntet giver et Begreb om Elendigheden, Jntet - uden de omvankende, med Pialter bedækkede Lig, der trække omskring paa disse, Jntet uden de langtfraliggende Kvarterer, hvor disse Menneskeer boe, i Kieldere, hvor 3 til 4 Familie lers Forening alene gjør dem det muligt at boe, hvor alle, Koner, Børn, Oldinge, leve og døe i en evig Dvale. Igjennem de Aabninger, hvorved disse usunde Huler faae en Smule Lys og Luft, har jeg seet de Maaltider, der skulle udgjøre Beboernes Næring. Jeg havde Lyst til at krybe derned, men Nærværelsen af en Fremmed, af en Mand, der er klædt som andre er klædt overalt undtagen i Jrland, gjør de Ulykkelige mørke og betænksomme; jeg troede, at mit Besøg maaskee vilde have været dem piinligt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
J en Krog af Kielderen er der udbredt nogle Haandfulde Straa, og, i Mangel deraf, nogle Kartoffeltoppe, hvorpaa der ligger en gammel Pialt Tæppe, som er tagen opaf Feieskarnet paa Gaden. Paa dette Leie sover nu hele Samfundets Personale, idet den ene giensidig understøtter den anden ved at bære Kulden og Fugtigheden; Koner og Piger ligge paa den ene Side af Værelset, Mandfolkene paa den anden; thi disse Væsneer, der synes at være sunkne saa dybt, der næsten gaae ganske nogne og leve i Fælledsskab, som Dyrene, have Agtelse for sig selv. Uægte Børn ere sjeldnere her end i England. Barnlig Kjærlighed er ogsaa en af de Dyder som characteriserer Jrlænderne. Jeg havde i London seet umaadelige Dynger af forrevgne Klæder, der blive aflagte af Landets Fattige. Jeg tro lede, at disse Pialter, som udbredte en pestagtig Stank, alene bleve samlede til Brug for dem, der fabrikere Salmiak. Jeg tog feil. Disse snavsede og ækle Klude ere bestemte for Jrlands Jndbyggere. Fra London afsendes til Jrlands Havne uhyre Ladninger af disse Pialter, som kun have Navn af Klæder. De gjerrige Speculanter kunne endnu ved dem suge nogle Daler ud af de Nødlidende: som kjøbe dem for at bedække de magre Lemmer. At bedække deres Lemmer dermed, siger jeg, thi det er uden Tvivl den Hensigt de have ved at kiøbe dem; men jeg kan forsikkre, at kun faa af dem opnaae den. Det Skuespil, som denne Befolkning frembyder, er hierteskjærende. Man veed, at i England have de Fattige ikke Klæder, som ere syede til dem. De gjøre deres Jndkjøhos Marschandisere, der handle med de Ting, som de meere formuende Klasser lægge af. Man seer Tiggere i sorte Kjoler, og Fruntimmer, som i Silkekjoler og sorte Fløils hatte feie Gaderne, og det er disse sørgelige Levninger, der efter at den londonske Bærme har afslidt dem, saa at en engelsk Tigger, skammer sig ved at tage dem paa, samles af Speculanterne, for at sendes til Jrland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Kjøbenhavn, den 25de April. Vi have forhen i dette Blad fra en paalidelig Kilde meddeelt den Efterretning, at Hovedstadens Borgerrepræsentanter de 32 Mænd, havde udnævnt en Committee, bestaaende af Dhrr. Agent E. Busch, R. af D., Grosserer, J. Holm, R. af D., og Viinhandler H. P. Hansen, til at udarbeide et Forslag angaaende en forandret Valgmaade af de ovennævnte Repræsentanter, hvilken Beslutning maatte ansees saameget des glædeligere, som den indeholder en Erkiendelse af, at den Autoritet, hvem en saadan Forandring nærmest vedkom, selv deeltog i den almindelige Mening om et længe følt Savn i denne Henseende. Vi have derfor nu med saameget des større Forundring erfaret, at efter at den udnævnte Committee havde udført det den overdragne Hverv, og til Medrepræsentanternes nærmere Overveielse indgivet det udarbeidede Forslag, have de 32 Mænd i en nylig afholdt Forsamling, besluttet: at det med denne Sag indtil videre skal bero. - Hvad der kan have foranlediget denne forandrede Beslutning er ikke let at indsee; men at Collegiets Pluralitet - thi at ogsaa enkelte af dets Medlemmer finde alt det Bestaaende at være det Bedste, og ikke ynde nogen Reform, forundrer os ikke - har sagt Nei, i Dag til det, hvortil de sagde Jal i Gaar, forekommer os at være en en besynderlig Jnconseqvents. Vi ville imidlertid haabe, at et Anliggende, der vel fortjener almindelig Deeltagelse, dog vil blive fremmet - understøttet af den offentlige Mening - om dette end ikke maatte skee fra den Side, hvorfra man helst kunde sønske det. Kbhvnsest.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Medens man Aar for Aar seer en større Offentlighed i Commune=Anliggenderne udbrede sig og bære gavnlige Frugter i Rigets Kjøbstæder, vedbliver Kbhvns Magistrat ogsaa i denne Henseende endnu stedse at hylde den gamle, imod Lovgivningens Aand og Lovgiverens i flere lignende Tilfælde udtalte bestemte Villie, stridende Slendrian. At Ønsket og en offentlig Communal-Regnskab ogsaa her er almindeligt, godt gjør ei alene hvad derom offentlig er kommet for Orde: det er vitterligt, at det deles af alle Borgerclasser, og det er og ikke ubekjendt, at man i enkelte af disse har paatænkt af udtale det i Forening saaledes at ingen Tvivl derom kan blive tilbage. Maatte det skee og have den tilsigtede Virk(S. Bl.) ning!
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
J Torsdags Aftes bragte vort Theater en mærkelig Nyhed, idet at Opergen Corsarerne" (Texten af H. Herz, Musiken af Hartmann) opførtes første Gang. Forf. har udentvivl været mindst heldig i Opergens Slutningsact, Knuden opløser sig deelviis og Indtrykket bliver saaledes mindre tilfredsstillende. Hartmann har leveret et værdifuldt Arbeide; hans Musik er caracteristisk, brillant og kunstrigt instrues menteret; Ouverteuren især melodios og effectfuld. Operaensk var overhovedet vel instuderet og gik med et godt EnsembleEn ung Debutantinde, Jfr. Holst (hvis første Debut som Agathe i Jægerbruden, vakte de bedste Forhaabninger, optraadte anden Gang paa Scenen i Helenes Parti. Hendes Syngestemme er, skjøndt maaskee endnu noget for blød og svag, særdeles smuk, hun udførte Partiet med Foredrag og reen Jntonation og lod heller ingenlunde de Fordringer uopfyldte, som denne Rolle gjør til Skuespillerinden. - Paa Fredag vil Hr. Seest optræde første Gang som Zampa Opergen af samme Navn. Hr. Faaborgs Debutrolle blive Rodolphe i Den lille Rødhætte." Et i mange Aar her lagt Paradestykke: "Hermann von Unna, skal i næste Maaned atter bringes frem. Abbed Vogler herlige Musik for tjener vistnok at reddes fra Glemsel, og da en Omarbeidelst og høist fornøden Forkortelse af Texten er foretagen, vil Stykket - der optræder som et Gjenfærd fra den, Himlen skee, Tak, fra Scenen forsvundne tyske Riddertid - maaske blive mindre ufordøieligt for vor Tids Smag, end det eller vilde have været. Dette Ridderdramas lidende Uskyldighed, den for den hemmelige Ret anklagede Jdas Rolle vil blive udført af Jfr. Holst. (Søndagsbladet
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 28de April. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 178 a 179 R. i Sedler, Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 93 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 89 1/4 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 a 102 1 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/2 a 106 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 1014101 ½ i Be 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 10. 14 pCt. nye norske Obl. af 1834 1011 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 75 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Hamborg, den 28de April. Bordeaux 1883. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 19 1/4 s. Madrid 461. Cadix 47. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Kiøbenhavns Havnepriser, den 25de April. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 2 s. Sjell. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Rug 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dansk Rug 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 2rad. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, brad. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Holst Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 46 Rbd. - Mk. - s. Sjen. Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. 2 s. Vlandede Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Det maa for Sagførerstanden være et behageligt Beviis paa den Agtelse, hvori den staaer her i Landet, at omtrent hvert tiende Valg af Deputerede og Suppleanter til Stændersforsamlingen er falden paa en Procurator, ligesom det ogsaa afgiver et agtværdigt Vidnesbyrd om den offentlige Stemning, at Vælgerne, ceteris paribus, ikke have gjort nogen Forskiel paa danske og latinske Jurister.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
J de sidstforløbne 11 Aar har Kbhvnes Universitet, ved Privates Gavmildhed, modtaget et Antal af ikke mindre end 7 tildeels meget betydelige Legater, hvis samlede Beløb har medført en Forøgelse af Stiftelsens til trængende Studerendes Understøttelse, eller Studeringers Befordring bestemte Legatmasse af omtrent 84,000 Rbd. Sølv. Etatsraad Hurtigkarls efterladte Formue, som, ifølge en Høiesteretsdom, blev af Skifteretten afleveret til Universitetet, udgjorde omtrent 63,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Den almeenagtede Religionslærer, Provst Hans Bertram Trøyel, Sognepræst til St. Olai Kirke i Helsingør, blev den 26de Ds. syg under Confirmationsacten og døde nogle Timer efter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Den 76naarige Skovrider Lausen i Apenrade feirede den 21de Dennes sit 50 aarige Tjenstjubilæum, ved hvilken Leilighed hans Medborgere ikke forsømte at bevidne ham deres Deeltagelse. Af Regjeringen erholdt han en Gratification.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
J Orcanen Natten til den 10de Ds. afbrændte Bod dum Mølle i Thy. Jldens Aarsag vides ikke, men det formodes, at Møllen er løbet løs om Natten, og ved at løbe om til den forkeerte Side, antændt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
I Kbhvn. Adresseavis søger en Mand, som hverken drikker eller gaaer ud, en Tjeneste som Bud. J samme Blad læstes nylig: "En honnet og arbeidsom Skrædersvend kan faae Arbeide for bestandigt, og faae ugentligen 1 Rbd. 4 Mk. og Kosten, eller ogsaa en Jomfru.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Reisende med Dagvognen. Den 30te April: Mad. Prott og Pastor Winther til Aarhuus, Pigen Jngeborg Christine Møller og Handelsbetjent Phillipson til Randers. Den 1ste Mai. Capitainerne Evensen og Ellertsen og Forv. Simonsen fra Aarh Døde. C. M. Møller, f. Borgvardt; A. Koster, f. Bondesen, 62, A.; Skomagerm. H. Mathiesen, 44 A.; C. M. Levrenz, foGeishard, 93 A.; Constructeur af Søetatten, Skibsmaaler Ridder J. J. Pihl, 65 A., alle i Kbhvn. Kjøbmand H. H. Chrlicher, 73 A., i Stege. H. Theil, f. Wegener, 50 A., i Svendborg. Skolelærer L. Paulsen, 31 A., i Grønderup, i Fyen. J. M. Steffensen, f. Wrang, 66 Aar, i Horsens Landinspecteur G. H. Wessenberg, 56 Aar, i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 27de April: N. Tygesen f. Aalb. m. Muurst. udg. ball. d. 28de. J. Norberg f. Norge m. Træl. H. og S. Pedersen og H. Sørensen f. Aalb., L. Thorbjørnsen f. Rand. O. Andersen f. Mariager, alle best. t. Norge m. Korn. E. Olsen f. Middelfart, best. t. Drammen; B. Dahm f. Sæby best. t. Læs; J. Marcussen f. Kallundb., best. t. Christiania; P. Steffensen f. Sønderb., best. t. Norge; alle m. Korn og udg. d. 28de. D. Clemmensen f. Samsø og T. Olsen f. Kallundb., best. t. Norge; P. H. Kromann f. Vandh., best. t. Bergen; C. M. Albertsen f. Stubbek., best. t. Christiania; alle m. Korn og udg. d. 29de. N. Hansen f. Rand., best. t. Tonsb. m. Korn og Transitg. D. 28de: S. Jespersen f. Norge, best t. Sæby m. Træl. og Jern. H. L. Spliid f. Kbh. m. Stykg. D. 29de: A. Christensen f. Aarh., best. t. Norge m. Korn. - Udg. D. 26de. C. Munch t. Kbh. m. Østers. C. Meislahn, f. Burg, F. B. Klestrup f. Nysted, T. Thordsen f. Flensb. C. J. Weber f. Korsøer, P. Olsen f. Stege, E. Nielsen for Bogense, H. Schmutsch f. Rostock, C. Andrea f. Nakskou, H. Gommesen f. Kjerteminde, alle t. Norge. J. Larsen t. Aalb og S. A. Jacobsen t. Norge m. Korn. D. 27de: D. C. Værenz t. Aalb. m. Fisk m.m. D. 29de: N. Steffensen t. Kbh. m. Been, Huder og Skind.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Hals Skibsliste. Jndk. D. 28de April: N. Pedersen og N. Willadsen i Rudk. m. Hvede. C. A. Sørensen f. Kragerø, og d. 29de: P. Petersen f. Østerr., N. Eduardsen f. Drammen, O. A. Føjenf. Tønsb., alle m. Træl. S. Willumsen f. Kbh. og A. G. Clausen f. Læso m. Stykg. D. 30te: N. Thygesen f. Frohvnm. Fløtteg. C. Cortzen f. Drammen m. Træl. T. Pank f. Settin m. gl. Jern. F. Sand f. Kbh. m. Stykg. P. Petersen f. Helsingør, ball. P. Hemme f. Lissabon m. Salt. Udg. D. 28de: A. Gunuulsen t. Østerr., A. L. Bech t. Kbh., I. Berg t. Tønsb., alle m. Korn. P. Lund t. Aarh. m. Klude. D. 29de: J. P. Futterup t. Strandmøllen m. Klude, J. Rønne t. Rand. m. Tobak og Huder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Aalborg Kirker. Anden Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Fru Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Copulerede. Den 1ste Mai, Tjenestekarl Jens Pedersen og Jens Christensens Enke, Else Christensdatter, Tjenestekarl Jens Nielsen Fræer og Pigen Ane Margrethe Pedersdatter. Ungkarl Jørgen Nielsen og Pigen Jnger Marie Larsdatter Haubro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Døbt. Den 27de April Premierlieutenant v. Satterups Datter, Georgine Cicilia Satterup; Fadd. Fru Lorentzen, Jfr. E. Lund, Kammerh., Oberst v. Moltke, Oberst v. Gruner, Major, Ridder og Dannebrogsmand v. Hegermann, Cancellieraad og Postmester Sørensen, Assessor og Ridder Kayerød.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Ved Tallotteriets 1115de Trækning i Kjøbenhavn udkom Nr. 17. 80. 35. 70. 1.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Bekjendtgjørelser. Efter 4 Maaneders tiltagende Svagelighed og 14 Ugers Sygeleie, hensov igaar Eftermiddag Kl. 10 ½, ved en blid og stille Död, min inderlig elskede, dyrebare Mand, Laurit: Gleerup til Dybrad, i hans Alders 55, og vort lykkelige Ægteskabs 33 Aar, 4 af vore Börn modtage ham hisset og 4 efterlevende beklage med mig Tabet af den kjerligste Mand og Fader. Dette sörgelige Budskab undlader jeg ikke herved veemodsfuldt at bekjendtgjöre fraværende Familie og Venner. Dybvad, den 26de April 1831. K. Gleerup. födt Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
At jeg, efter 40 Aars Praxis som Gjordemoder, formedelst tiltagende Alderdoms=Svaghed, har ophørt at practisere, undlader jeg ikke herved at bringe til offentlig Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Da jeg tillige agter, at forlade denne mig saa kjære By, for at henleve mine sidste Dage i Kredsen af mine Børn; griber jeg Leiligheden til at aflægge alle de ærede Familier jeg har staaet i Forbindelse med, min hjerteligste Tak, for den Tiltro og de Beviser paa Tilfredshed, de halve skjænket mig og som aldrig vil udslettes af min Erindring. A. M. sal. Ritmer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Aftenunderholdning. Med høje Øvrigheds Tilladelse har jeg den Ære, Søndagen den 3 Maj, paa det herværende Teater, at give en Aftenunderholdning bestaaende af Declamatorium og Dans. Første Afdeling. Declamation - Min Søn, vil Du i Verden frem, af Abrahamsen. Æreporten, af Storm. Dansebjørnen, af Schaldemose. Præstevalget, af Bagge. Anden Afdeling. Solodans. Tredie Afdeling. Slaget ved Tripolis, af M. C. Bruun. Phonix, af Dehlenschlager. Paa Toppen af MontCenis, af Schack Staffeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Fjerde Afdeling. Min Hoste, Tyge Brahesdagen, Rangstriden, af Bagge. Femte Afdeling. Solodans.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
De Herrer og Damer der ville ære mig med deres Nærværelse, bedes, at lade afhente billetter til 2 Mk. Stykket i mit Losi hos Herr Gjæstgiver Petersen, samt ved Indgangen som aabnes Kl. 7. Der begyndes Kl. 71. Alt fremsiges uden Sufflør. D. G. F. Bagge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
14 Traver Rørtag kan faaes tilkjøbs paa Aalborg, Teglgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Friske Mesina=Appelsiner og Citroner ere igjen arriverede og sælges billig hos Vorm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Hvor et rødtmalet Sengested, endeel gamle Sengeklæder, nogle Forhøininger og 2de gamle Borde kan erholdes for godt Kjøb, anviser Avertissements=Contoiret. Glasskaar kjøbes fremdeles til forhøiet Priis af F. Akkermann. Ellebrænde, i større og mindre Partier, Ege=Tommer, og Birkeplanker kan kjøbes paa Visborggaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Nylig hjemkomme friske Appelsiner og Citroner ere at faae til billig Priis hos M. M. Kiær ved Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
En confirmeret Dreng, som skriver og regner godt, kan strax blive antaget i Handelslære, det Nærmere erfares hos derr. Kjøbmændene Sørensen i Hobro og Thestrup i Aalborg. Finderen eller Opdageren af et lidet Gulduhr med Porcellains Skive, Guld Timeviser og Staal Datoviser, som Eieren i Torsdags, den 30te April, glemte paa et Locum heri Byen, nyder en Douceur derfor paa Aalborg Politikammer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Ved Kokkedals Teglværk kan, nu og fremdeles, erholdes heelbrændte Muursteen for 8 Rbd. pr. 1000 Stykker, halvbrændte Ditto for 5 Rbd. pr. 1000 Stykker, samt, efter 16de Mai, Steenkalk til 5 Mk. pr. Tønde. Attraaes saadant, kan Leverancen skee ved Attrup Strand for mode rat Betaling. Kokkedal, den 1ste Mai 1833. v. Stocken.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
Bedste kjøbenhavnsk Brændeviin, af 8 Graders Styrke og god Smag, faaes bestandig, naar der tages hele eller halve Ankere, til kjøbenhavnske Priser hos N. Warberg. Herved bekjendtgjøres, at BleBleggaarden. gen tager sin Begyndelse fra den 12te Dennes. De, som ønske at afbenytte den, ville dertil gjøre Jndlevering. Ligesaa erindres, at ingen Pas sage paa Pladsen maa finde Sted fra Solens Nedgang til dens Opgang, - og Jngen maa tage smaa Børn og Hunde med paa Pladsen, for at Folks Tøi ei skal blive beskadiget. Aalborg Bleggaard, den 1ste Mai 1833. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
En voxen Dreng kan strax blive antaget i Lære hos D. Mayntzhusen, Maler og Lakerer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-02
De befalede Skudsmaalsbøger fra Soldenfeld faaes nu igjen hos Rottbøll Sadolin. Bouillon Kager fra 8, 12 til 16 sk. pr. Styk faaes daglig hos L. Zangenberg, boende i Hr. Collecteur Bechs Leiested i Skolegaden.