Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Anmælderen har, i de 3 næstforrige Blade No. 46, 47 og 48 af dette Ugeskrift, beværtet dets Læsere med 3de Retter Holus Pokus - En kostelig Boeuf a la Mode, ældre end fra Arilds Tid, som smager den sulte Kok bedst, fordi han tager Kjødet og Flæsket og lader de ærede Gjæster faae Knoklerne at gave paa. - Han haaber at hine Retter have kildret og bekommet dem vel. Han vil endvidere i dette og de 2de næstfølgende Blade fremsætte 5 andre Retter, som han venter ville vorde behagelige for den gode Smag. J det derpaa følgende Blad vil Sousen (ta saude) komme, nemlig: Forklaringen om den i No. 48 fremsatte overordentlige Kunst - en Kunst, som den i alle Europas Hovedstæder saa uforglemmeligen navnkundige forroeste, og i Kjøbenhavn temmeligen drøit behandlede Rommer, Professor og Ridder Pinnetti selv (der i Paris har udgivet i Trykken en Konstbog a la Rumforter *), og hans øvrige siden efter paa vore Theatre og i Dyrehaugen, fremstillede og i Fremtiden sig fremstillende Kolleger, der bramme med deres Tant, som med et nonplusultra, neppe ville skamme sig ved, uden Manuduction (naar de endog ere blevne indviede i alle Hemmelighederne, at kunne bringe; Udførelse. - J Dag anretter Anmælderen med 3de saakaldede opbagte Posteier, og næste Gang med en tør Kartoffelbudding, nemlig den berygtede Spaaestikke; den derpaa følgende Gang fremsættes en Krandsekage a la Melzel, og endeel Knas pour la benne bouche. Hermed standser han for denne Sinde, fordi han veed, at endog den lekkreste Kost - toujours perdrix – naar man faaer for meget af den paa eengang, bliver omsider vammel. Skulle ellers Flere attraae at nyde et stort Traktement, med Desert af samme Konditorie, saa kunde det vorde mueligt, at han con amore paatog sig at anrette eet – med Stænk af Peber og Salt - dan gout exqvis - hvis TilMed den 1ste Udgave af denne Bog, fulgde en i Kobber stukket pyntelig Frontispice, der forestillede Konsternes med mechaniske og physiske Apparater rigeligen udzirede Tempel, i hvis Midte stod Pinettis egen Buste, som kronedes af Genierne, og for at der ikke skulde være Tvivl om, hvad denne Frontispice skulde betyde, var der neden under trykt en Forklaring derover. Anmelderen har for sine Øine en ny Edition af Bogen, trykt i Paris 1785 (NB. uden Frontispicen), hvis Titel her meddeles: Amusemens physiqves er differentes Experiences divertissantes composees et executes tant a Paris qve dans les diverses Cours de Europe, par M. Joseph Pinetti de Wille dal Romain, Chevalier de l'Ordre Merite de Sain, Philippe, Professeur de Mathematiqve et de Physiqve, protege par toure la maison Royale de France, Pensionaire de la Cour de Prusse, &c. - Hvad synes den beskedne Læser om saadant litterært Gods, lavning tages af de bedste, især af de i vort Norden saa undværlige franske Kokkers Kogebøger - i en særegen Restauration, naar han ved Subskription kan see sig skadesløsholden. Anmælderen forsikkrer: at det ikke er en mercantilsk Finans=Operation, der leder ham, men at Prisen skal rette sig efter Forholdet mellem Antallet af Subskribenterne og Omkostningerne paa Tillavningen og Jngredienserne. Hans Formaal med Anretningen er blot dette: at virke til, at der træffes en Middelvei mellem alt for meget Skarpt *) og alt for meget Flaut **). - Formeget og Forlidt fordærver Alting.