JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Den 23 October f. A. er der til en Holm, Sandskjær kaldet, i Dybvaag Sogn og Nedenæs, Amt, inddrevet et Skibsvrag, uden levende eller døde Mennesker ombord, som nogle Lodser havde opdaget med Brand, to Mile fra Landet. Vraget var aldeles sønderslaaet. Ladningen bestod af 30 Tylter Bielker &c. og noget Skibsinventarium. Men i øvrigt har man ikke fundet noger, som kunde give Oplysning om, hvorfra Skibet var kommet og af hvem det var blevet ført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
En Ubenævnt har nylig ved Hr. Stiftsprovst Sørensen tilstillet Christiansands Fattigcommissionen Gave af hundrede Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Mandskabet af et Dansk Skib, Frederik Dorthea, Capitain Petersen, ladt med Brændeviin, og bestemt fra Bourdeaux til London, er den 8 Jan. blevet indbragt til Plymouth ved Fregatten Leigle, Skibet var strandet i den sidste store Storm. -De Bostonske Tidender melde, at Museumet i Colombia besidder nu en stor Natursieldenhed, nemlig en Østerskal, som ikke veier mindre end 499 Pund! - Bonapartes Kronningshøitideligheder skulle have kostet 500,000 Pund (tre Millioner Rigsdaler. - De Diamanter, som til dette Brug, bleve kjøbte i Lisabon, beløb sig til 10,000 Pund Mill. Rdlr.) - En Præst i Frankrige, som indtil 1792 havde været Pebersvend, døde nylig i sit 88 Aar, og efterlod sig ti Enker. Han paastod at han aldrig havde givtet sig, dersom den 1792 udkomne Lov ikke havde paalagt ham det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
(Af Lloyd's evening-post).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Ved det Kjøbenhavnske Tallotteries sidste Trækning, som skede netop paa H. M. Kongens Fødselsdag, hændte den besynderlige Besynderlighed sig, at No. 49 - 56 - 37 udkom. En gammel Kone, som, ved et Slags Jndskydelse havde taget de samme Tal, som findes i Kongens Fødselsaar (1749) hans Alder (56 Aar), samt H. K. H. Kronprindsens Alder (37 Aar), skal derved have vundet en Skillingstærne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Man har allerede længe gjort den Jagttagelse, at der paa vor Vestindiske Øe St. Croix kun existerer en eneste Dansk Kjøbmand, ved Navn Hansen. Næsten alle de øvrige ere Engelske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Et Fruentimmer nappede for kort siden i en Boutique i London nogle Varer, og stak dem ind i sin Muffe. Kræmmeren mærkede det, og sagde til hende, at han troede, hun var frugtsommelig. Ved at see sig røbet, svarede hun: "Jeg er rigtig nok frugtsommelig, men nær ved min Forløsning, kastede i det samme det Stjaalne fra sig, og sprang sin Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Paa Masqueraden ved Hoffet skal der have været en Masque, der var klædt i den Franske Keisers Kronningsdragt, forfærdiget i Paris efter Originalen. Den skal have kostet 1400 Rdlr. En anden Masque havde en Haarpung besat med Diamanter af Værdie 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Auctionen over Ladningen af det strandede Skib Nancy, som var bestemt til at holdes i Halmstad den 25 Jan., er udsat til den 25 Februarii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Nyeste. kilderi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
En skreven Anviisning til at vurdere Huse og Gaarde saaledes, at Eieren ikke skal tade noget, naar han ved een eller anden Leilighed vil skille sig derved. Som et Appendix er tilfoet en Kogebog, hvoraf man kan lære at tillave de Rætter, som ere brugelige ved Vurderingsforretninger, paa en meget velsmagende Maade, samt en Fortegnelse over de Vine, som virke bedst ved saadanne Leiligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Et nyt opfundet mathematisk Jnstrument til at maale Brænde saaledes, at man kan nær. Et Dito bestemme Portionen paa Jnstrument til at give hugget Brændeved en pyramideformig Skikkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
En meget grundig Afhandling, forfattet af en Herremand i hans halvfjerdsindstyvende Aar til Brug for hans Søn, hvori soleklart bevises, at man ved at plante nye Træer istedet for dem, der borthugges i vore Skove, vilde skade Herregaardshandelen uendelig meget. Manden beviser med uomstødelige Grunde, at vi ikke behøve at sørge for vore Efterkommere paa vor egen Bekostning, og at Brændevedet, maatte falde alt for meget i Prisen, dersom Skoveiere af taabelig Patriotisme vilde plante Træer paa ny. Han mener, at man i den Henseende maa bære sig af som Hollænderne, der udrydde Muskatnødderne paa Specerie øerne, og kun tillade at dyrke dem paa enkelte Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
En Skibsraaber til at fufflere visse Skuespillere, der ikke skjøtte om at lære deres Roller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
En Assistenceseddel, hvorpaa der kun staaer Rigsdalere, og ingen Mark. Den skal være den eneste i sit Slags. Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Spørgsmaal. Rygtet siger, at de forhøiede Renovationsudgivter efter en med Vognmændene indgaaet Accord, skulle reparteres paa Huusbeboerne efter den paabudne Vægterskat. Ved saaledes at bruge Vægterskatten som Maalestok for Renovationsskatten, vilde Forhusenes Beboere allene komme til at bære Byrderne. De, der boe ud til Gaarden, vilde da, uagtet de høste samme Nytte af Renovation som hine, slippe aldeles fri. Dette synes ikke at være den rigtigste Bestemmelse. Vilde det ikke være hensigtsmæssigere at beregne denne Udgivt efter den i Anledning af Qvadratskatten skeete Opmaaling? Man overlader det til Vedkommende at bestemme, hvorvidt dette Forslag lader sig iværksætte eller ei. At denne Maalestok imidlertid er sikkrere end hiin og tillige meere overeensstemmende med billigheden, derom synes der neppe at være nogen Tvivl. Korthusene Over har sit Korthuus, som han ængstelige bygger paa fra Vuggen indtil Graven. Regenten, den Lærde, Kjøbmanden, - hver især anseer sit Korthuus for en meget vigtig Bygning. Jngen af dem falder det ind, at et eneste Pust kan kuldkaste det. Store Regenter, der tænke paa at udvide deres Grændser, undertrykke Nationer, og gjøre sig udødelige i Historiens Aarbøger, hvad er al deres Arbeide og Higen, deres Forestillinger og Forventninger? - Jntet uden et Korthuus. Som Børn bygge de det op, som Børn rive de det ned igjen, for atter at kunne bygge det op. Hvad var Carl den Femtes og saa mange andre Erobreres hele Regjerings system andet end et Korthuus, Den Lærde snoer sig med største Arbeide og Møie igjennem den tornefulde Bane, der leder fra Donat til Homer; han bryder sit Hoved og forsager Livets Glæder, for engang at kunne nyde den - Lykke at blive roest eller nedreven i de lærde Aviser. Naar han staaer ved Enden af sin Løbebane og spørger sig selv, hvad har du udrettet, Mon han vel kan svare andet end: "Jeg har bygt et Korthuus, Kjøbmanden bryder sin Hjerne med alskens Speculationer, samler Gulddynger lig Negeren i Guldminen, uden i egentlig Forstand selv at blive rigere, uden at forøge ved sine Skatte Vægten af sin indvortes Tilfredshed og Glæde med et eneste Gran. Han sender Skibe til begge Jndierne; de bringe ham Skatte, men ingen Sielefred, ingen Sindsro. Ere hans Financer i Uorden, saa vandre hans Vexler omkring paa alle Europas Børser som fader og moderløse Børn, som Gulefeberpatienter, hvilke det nittende Aarhundredes oplyste Sønner lade drive for Vind og Veir. Naar en saadan Kjøbmand ved Enden af sin Bane spørger sig selv, hvad har Du udrettet, Kan han da svare andet end, bygt et Korthuus, Han kan prise sig lykkelig, dersom det staaer fast, saalænge han endnu er i Live, Hvor mangt et stort og berømt Handelshuus falder ikke sammen som et Korthuus ved et eneste Pust? Kort sagt, Korthuse bygge vi fra Vuggen indtil Graven. Vi glæde os ikke sjelden ved at see dem falde, for, som Barnet, at kunne bygge dem op igjen. Det er en Lykke for Menneskeslægten, at næsten enhver anseer sit Korthuus for et Marmorslot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Blandede Nyheder. Hr. Prof. Münter har i det sidste Hefte af Minerva leveret en kort Biographie af den for sin Humanitet mod Danske Reisende ogsaa i Dannemark berømte Cardinal Borgia. Blandt dem af vore Landsmænd, der især havde fri Adgang til hans kostbare Samling af Ægyptiske Oldsager, nævnes Zoega. J hans Cabinet fandtes blandt andet adskillige nordiske Monumenter, f. Ex. Runestene, Offerører, Offerknive, Vaaben, Urner og gamle Mynter, som Tid efter anden ere blevne samlede i Dannemark og Sverrig. Baade som Prælat og Cardinal tilbragte han mange Aftentimer med de Danske i Rom; han tog dem med sig i Selskaber, og udmærkede dem paa alle muelige Maader. De udgjorde ogsaa gjerne hans Hof, og naar han skulde vise sig i Pragt, bestod hans talrige og frivillige Følge blandt andre og af Danske, hvorimod de andre Cardinaler kun ledsagedes af Folk, som de lønnede. Fra den Tid af, at Hviid, Adler, Birch og Vahl havde været Rom, og Zoega opholdt sig der, var han især de unge Danske Lærdes og Konstneres Ven og Beskytter. Alle, som fortjente hans Opmærksomhed, bleve snart hans daglige Huusvenner, og han sørgede endog for, at gjøre deres Studeringer saa nyttige som mueligt for dem. Uagtet Alting spaaede ham en høi Alder, og hans Reise til Paris var indrettet saa magelig som mueligt, kunde han som en Olding paa 73 Aar dog ikke taale den, især da han ikke kunde undgaae at reise over Mont Cenis. Han tiltraadte Reisen nødig, og de Følelser, han yttrede i de Breve, han Dagen førend sin Afreise skrev til Dr. Adler, Prof. Heeren i Göttingen og Prof. Münter, røbede tilfulde, at han abnede sin Død. Hr. Justitsraad Hee Wadum i Kjøbenhavn lyser i de Norske Tidender efter en Lieutenant navnlig Calenborg, som afdøde Kammerraad C. C. Svane har testamenteret 1000 Rdlr. Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab har af H. K. H. Arveprindsens aarlige Gaver udsat 25 forskjellige Præmier, som skulle uddeles paa Kongens Fødselsdag i Aaret 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Adskillige af dem fortjente maaskee ogsaa at udsættes i samme Øiemeed i Dannemark. Præmiendsættelserne angaae blandt andet: den Bonde, der opbygger det største og bedste Fæhuus; der anlægger den bedste og største Kjøkkenhauge; der avler de fleste Kaalrabi; der anlægger den største Humleavl efter den Engelske Maade; der i Aaret 1805 tækker, sine Huse med Skieferstene; der forfærdiger de bedste Spinderokke, men ikke under 40 i Tallet; der forfærdiger gode Træuhrværker og afsætter dem i nogen Mængde; der forfærdiger Bordknive, Gafler og Metalknapper; der avler flest Kartofler, der avler de fleste gode Faar, den Karl eller Pige, der har været længst og opført sig bedst i sin Tjeneste paa eet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Over den Franske Oversættelse af Hr. Justitsraad Rothes Bog om Forligelsesvæsenet findes i Jen, allg. Litteraturzeit. en Rec. hvoriblandt andet siges: at saa umiskjendelige de ædle Bevæggrunde til Forligelsescommissionernes Oprettelse ere og saalidet man kan negte deres gode Jndflydelse paa Dannemark, fremlyser det dog af Sagen selv og Forfatterens Yttringer, at de i Dannemark skylde en høist urigtig Justitsindretning deres Oprindelse. Rec. frygter for, at uduelige og søvnagtige Forligelsescommissairer ville stifte større Skade end ligesindede Dommere; at Commissairernes idelige Skiften vil gjøre det nødvendigt, ogsaa at vælge ukyndige Folk; at saadant et Valg kunde have en ufordeelagtig Jndflydelse paa Folkets Stemning; at det kunde foranledige en skadelig Forhaling i Retspleien. Rec. ønsker, at denne Jndretning aldrig maatte blive indført i Holsteen, endskjønt han med Forundring, maa tilstaae, at den har formindsket Processernes Antal i Dannemark. Hr. Justitsraad Rothe har besvaret denne Recension i den nylig udkomne Tydske Oversættelse af samme Skrivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Den sorte Keiser Dessalines er født paa Kysten Guinea, hvorfra han blev bragt som Slave til St. Domingo. Her tjente han hos en Plantageeier og Frineger af samme Navn, da Oprøret begyndte. Han hedte den Gang St. Jaque (af hvilken Aarsag han som Keiser kalder sig Jacob den Første, og begyndte sine Forbrydelser med at myrde sin Herre, hvis Navn han tilegnede sig med alle hans Eiendomme. Han slog sig nu til en Trop, hvis Hovedanfører var en vis Biasson, som overdrog ham Commandoen over en blodig Skare, der udmærkede sig ved al muelig Grusomhed. Barbaren lod engang en Politiebetjent nagle fast til Døren af hans egen Bolig og afhugge det ene Lem efter det andet. En fattig Tømmermand lod han indslutte imellem to Bræder og saaledes sauge i Stykker. Han havde sit Hovedqvarteer i en skaanet Sukkerplantage, hvor man fandt alle muelige Kostbarheder, blodige Vaaben og Hjerneskaller imellem hinanden. Paa bestemte Dage uddeelte man Byttet blandt dem, der meest havde udmærket sig i at begaae Drab og Mordbrand. For at vinde Biassons Yndest tog Dessalines i hans Fraværelse 300 Mennesker af forskjellig Alder og Kjøn til Fange og lod dem Dagen førend Biassons Tilbagekomst myrde. Deres Hoveder bleve satte paa det Jernværk, der omgav den sidste Bolig. Til Belønning blev han ansat ved Livvagten. Glad over at finde et Menneske, der kunde læse og skrive, udmærkede Toussaint Louverture, der nu fremtraadte i Biassons Leir, dette Umenneske, og gjorde ham til sin Secretair og Livvagtscapitain Han overdrog ham at besørge de fangne Blankes Henrettelse. Man begyndte gjerne med de Gamle, stak dem et spidst og krumt Jern ind i Hagen, og lod dem ofte saaledes hænge tolv Timer, førend de døde. Cannibalerne skiød dem endog ind og ud, for at forøge deres Lidelser. Stærke Mænd bleve sammenbundne imellem to Bræder og saugede over. De Yngre rev man Øinene ud med Proppetrækkere og sønderhuggede dem derpaa. Børnene kastede man i store Kjedler med kogende Vand og Jld under. Biasson døde siden i Fængsel. Dessalines's Armee er nu hensmeltet til 20,000 Mand, hvoraf neppe 5000 ere vaabendygtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. No. 34. Den 8 Februarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Aaret 1844.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
For den lærde Urtekyndige kan det være temmelig ligegyldigt, hvilket Dansk Navn den eller hiin Plante har, naar han kun veed det Latinske Navn, saa er han fornøiet. Med kold Ligegyldighed kan han maaskee gaae den blide Forgjetmige forbi, naar man ikke siger ham, at det er Myosotis, saa kjender han den muelig ikke. Han ligner heri mangen en Stormand, der ikke bryder sig om Manden, men om Navnet. Med den ulærde Blomster ynder forholder det sig ganske anderledes. Han hader hiint vidtløftige og al Taalmodighed dræbende Latinske Navneregister. Han vil studere Naturen i Naturen selv, og dertil er det nødvendigt for ham, at kjende de Danske Navne, Men da mange Planter have forskjellige Benævnelser i de forskjellige Danske og Norske Provindser, saa har det altid været temmelig vanskeligt, at lære at kjende de indenlandske Planter paa en Maade, der kunde være nyttig i Livets mangfoldige Sysler. Vore nyere Danske Botanikere have derfor gjort sig høilig fortjente ved at prøve paa, at give indenlandske Planter Danske Navne overeensstemmende med de Linen, ske Grundsætninger. Nytten heraf vilde, som enhver let indseer, være usigelig stor, dersom vore Urtekyndige indbyrdes vare enige om disse Navnes Bestemmelse. Men dette er langtfra ikke Tilfældet. Hvad der f. Ex. hos Viborg (i hans Plantesystem) hedder Vortemelk (Enphorbig), det hedder hos Hornemann (i hans Plantelære) Vorteurt; hvad der hos hiin hedder Kierminde, hedder hos denne Forgjetmiget, og saaledes kunde jeg, hvis det gjordes fornødent, anføre mangfoldige Exempler paa indbyrdes Uovereensstemmelse hos de Naturkyndige selv. Den tilsigtede Nytte kan jo altsaa af denne Aarsag ikke opnaaes, og det botaniske Sprog vilde paa denne Maade blive ligesaa forvirret, som de Folks Sprog, der vilde bygge det Babyloniske Taarn. De nye Danske Plantebenævnelser kunne altsaa ingensinde være os til nogen sand Nytte, saalænge der hersker den største Uovereensstemmelse i de Danske Plante systemer. Den forhadte Canariefugl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
En virkelig Tildragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
(Jndsendt.) Jblandt Deres øvrige Rariteter behage de at anføre en Canariehan, som jeg tør forsikkre Dem, De vanskelig vil finde Mage til i hele Byen, saa mærkværdig er den baade for sin behagelige Sang, sin nydelige Tegning og især for sin Historie, som jeg nødvendig maa fortælle Dem. Dens Moder, en Dronning i Skjønhed blandt Canariefugle, blev bestemt til at parre sig med en gammel Canariehan, som tilforn havde givet maaskee alt for store Prøver paa sin Manddomskraft, skjønt Alderen nu havde svækket den, sed ultra posse niemo obligatur, og smukt maatte den finde sig i, at en anden, der nyligen havde viist Prøver paa Duelighed i at forplante sig, betraadte dens Post. Under jublende Frydesang lønnede denne inden faa Dage sin nye Mages Kjertegn, og vendte, derpaa modigen tilbage til sin første Mage, der imidlertid med Moderomhu havde opfødt sine Unger. Den gamle Han blev nu paa ny bestemt til at pleie sin utro Mage, medens hun udrugede sine Æg, og heri opfyldte han sit Kald; men mod Frugterne af hendes Utroskab, fire nøgne Skabninger, der med opløftede Hoveder og qviddrende Stemme ligesom anraabte ham og Føde, udøvede han Grusomhed og Hevn istedet for Faderømhed. - Efter at de tre første vare blevne et Offer for hans grusomme Behandling, vedblev han at afpille Fjærene af den fjerde, efterhaanden som de pippede frem. Endelig da den var nogle Uger gammel, og endnu ligesaa blottet for Fjær, som da den kom frem af Skallen, blev den sat ind i et andet Buur til sin egentlige Fader, som pleiede den med største Omhyggelighed. Men saa ublid dens forste Ungdoms Skjebne havde været under en tyransk Stedfader, saa ublid blev den nu atter under en ikke mindre grusom Stedmoder, som forfulgte den og Faderen fra den ene Ende af Buret til den anden. Endelig nødtes man til at sætte den og Faderen i et Buur for dem selv, hvor den trolig blev pleiet, indtil den selv kunde søge sin Fødde. Jeg troer sikkerligen, man har Ret, naar man siger: "Jo meere man bander Geden, jo bedre trives den", i det mindste maa jeg forsikkre Dem, det er den nydeligste og bedste af alle de Canariefugle, jeg nogensinde har seet eller hørt; thi neppe fremtræder Morgenrøden, førend den med den meest fortryllende Frydesang ligesom lover sin Skaber, fremlokker taknemmelighedsfulde Følelser i min Barm, og lige til Aftenskumringen underholder mig med sin muntre og jublende Sang; kort sagt, den er mig saa kjer, at jeg tvivler paa, jeg vilde bortbytte den for alle Deres Rariteter. Maatte denne sande Fortælling dog tjene til et Exempel paa Følgerne af mangen en sted faderlig og stedmoderlig Opdragelse, Maatte Enkemænd og Enker lære heraf, hvor meget Forsigtighed, der er nødvendig, naar man vil vælge en anden Moder eller en anden Fader til sine Børn, Mangen en skjøn Pode bliver knækket formedelst Uforsigtighed i denne Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
Blandede Nyheder. Af Fortegnelsen over de Døde og Fødte i Christianssandstift afvigte Aar seer man, at der er 770 flere Fødte end Døde, og man maa heraf slutte, at Dødeligheden, siden Kokoppernes Jndførelse, har mærkelig aftaget. Blandt de Fødte vare 17 Par Tvillinger, og blandt de Døde finder man, ikke uden Forundring, 42 Druknede, hvoraf kun to have druknet sig selv. En Mand og en Pige have i Religionsgalskab skaaret Struben over paa sig. Man seer heraf, hvor vigtigt det er, at ogsaa Norge faaer et Selskab for Druknede og passende Rednings baade; og dernæst, hvor nødvendigt det er, at sætte Skranker for det Haugeanske Uvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
J disse Dage er der kommet 8 Svenske Bønder hertil over Jsen. For at betrygge sig imod at drukne dersom Jsen uheldigviis skulde bristet, havde de bundet sig sammen med et Toug, som var 32 Alen langt. De gik to og to sammen, og imellem hvert Par var der en Afstand af otte Alen. Da Jsen umuelig kunde briste paa en Strækning af 32 Alen, saa kunde de, der ved et Uheld styrtede i Vandet, altid trækkes op igjen af dem, der gik bagefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
J Trondhjemsavis yttres Frygt for, at Capitlet ved Domkirken, som allerede i Aaret 1689 styrtede ind ved en Storm, lettelig kunde have samme Skjebne i vore Dage, da det er blevet opført paa en Tid, hvor man ikke forstod at bygge og dets hele Constructur er saaledes, at det ikke kan bære sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-08
Trykfeil. J det citerede Vers S. 519 behage man at læse: Onu rullede Jorden bort for mine Øine Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. No. 35. Den 11 Februarii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Gener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Blandede Nyheder. Den nylig afdøde Hofraad Spazier, Udgiver af Zeitung für die elegante Welt, som ogsaa læses her meget, er den samme, som ledsagede Digteren Baggesen paa hans Udenlandsreise, og som findes omtalt i hans Labyrinth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
En Opsynsmand over Qvarantaineanstalterne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
i Tyskland har nylig aflagt en snurrig Prøve paa sin Embedsiver. En fornem Herre havde sendt een af sine Venner, som havde en meget svag Mave, tolv Flasker Malagaviin som en Hjertestyrkning. Uheldigviis stod der just skrevet paa det Skriin, hvori de vare indpakkede, Malaga. Da Opsynsmanden blev dette rædsomme Navn vaer, lod han Vinen strax confisquere. Der blev antændt et Baal, hvor Betientene, uden at røre ved den uskyldige Viin med andet end Jerntænger, brændte, den sans facon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Storsultanen har i denne Tid havt adskillige Ubehageligheder. Den Franske Minister har forladt Constantinopel, fordi Sultanen ikke vil erkjende den Franske Keiser. Den afsatte Pascha har selv tilstaaet, at han af Jsmael-Pascha af Acre havde faaet 100,000 Pjastre i Stikpenge. Da han har tilbageleveret disse Penge, og der tillige er blevet bedet for ham, har Sultanen bevilget ham en Pension af 500 Piastre maanedligen, og anviist ham Staden Bursa i Asia ved Foden af Bjerget Olymp til Opholdsted. Man seer heraf, i hvilken Agtelse Olymp staaer i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
Paa den Nelthrop-Harriske Papirfabrique i Kjøbenhavn er der i de sidste 20 Maaneder forfærdiger 30031 Riis forskjelligt Papiir, som beløber sig til 81512 Rdlr. Hertil er der blevet brugt henved 500,000 Pd. Klude og 210,000 Pd. gammelt Tougværk. For Kludesamlingen er der blevet betalt 7293 Rdlr. Fra Fyen er der blevet leveret fra 1ste Jan. til 31 Dec. 1804, 100, 431 Pd. Klude, som bleve betalte med 4253 1/2 Rdlr. Til Fabriquens Drivt bruges 44 Mandfolk og 32 Børn, og i det Hele leve derved Børnene iberegnede, 140 Mennesker. Man begynder nu og at fabriquere blaat Sukkerpapir, hvorved der aarlig spares en Sum af 20,000 Rdlr., som forhen gik ud af Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-02-11
J Archenholtz's Minerva fortælles, da General Mortier rykkede ind i Hannover yttrede en anseelig Mand i Kjøbenhavn den Mening for Kronprindsen, at dersom den Danske Regjering sendte en liden Escadre letbevæbnede Skibe til Elben, vilde dette Skridt, uden at give Frankrige nogen fornuftig Grund til Misfornøielse, sikkre denne vigtige Flods Neutralitet, og at selv Engelland og Rusland vilde betragte en saadan Forsigtighedssadfærd som en standhaftig og upartisk Fremgangsmaade, der var Kronprindsens Caracteer værdig. Men Prindsen skal have svaret: "Hvad, om Frankrige og Engelland imidlertid sluttede Fred? Hvo staaer os da inde for, at de vilde af Erkjendtlighed for denne vor Neutralitetstjeneste, indbefatte Øen La Croix (?) i deres Skadesløsholdelsesliste?" Een af de behageligste Promenader i Paris er nu den nye Bro over Seine, som blot er bestemt for Fodgjængere. Paa de af Qvaderstene opførte Piller findes ni Buer af støbt Jern. Den er 516 Fod lang og 30 Fod bred. Den er omgiven af et ziirligt Jernrækværk og belagt med Egebræder.