JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Under alle de Forandringer, det sydlige Europa, som en Følge af Tingenes Gang, har maattet undergaae, har imidlertid Dannemark, sit System bestandig tro, og aldrig higende efter at forstørre sine Grændser, hidtil været den eneste Magt, der ikke prøvede nogen af de store Forandringer, der hjemsøgte de fleste øvrige Stater. Men Ophævelsen af det Tydske Riges gamle Constitution og med den den Tydske Keiserværdighed, maatte naturligviis ogsaa forandre Holsteens Forhold til Dannemark. Denne Forandring er nu under 9de September bleven bekjendtgjort ved et Kongebud, i Følge hvilket Hertugdømmet Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Rantzau, og Staden Altona skulle under den fælles Benævnelse af Hertugdømmet Holsteen, være forbundne med det hele Danske Monarkie, og som en fuldkommen uadskilt Deel af samme, allene staae under vor Konges uindskrænkede Regjering. Over Dicasteriet i Glückstadt skal fra nu af føre Navn af den Kongelige Holsteen. ske Overret og være den øverste, Kongen allene, underordnede Domstoel, uagtet den sammesteds værende adelige Landret indtil videre vedbliver, under Hs. Majestæts allerhøieste Autoritet. Men alle Retssager i Holsteen skulle dog behandles og paadømmes, efter de allerede givne Anordninger og Love, Rigslovenes Forskrivter, indbegrebne, for saavidt disse angaae den borgerlige og criminelle Ret, indtil en almindelig Lov kan blive indført, hvortil de fornødne Befalinger allerede af Kongen ere givne. Paa denne Maade knyttes nu de gamle Baand, som i Aarhundreder have forenet Holsteen med Dannemark, end fastere, og dette kan umueligt have andet end de bedste Virkninger. for begge Lande. Det vil i dette Øieblik neppe være dette Blads Læsere ubehageligt, at finde her en kort Skildring af Hertugdømmenes oprindelige Forening med Dannemark og de Privilegier, hvorpaa den er grundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Da Keiseren paastod, at det var et Lehn af Tydskland, beviste Kongen, at det var et Allodium. Siden kom den anden Halvedeel til Dannemark, da Statholderen i Holsteen, Grev Rantzow, solgte sin Andeel for 210,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Det Pløenske Huus nedstammer fra Christian den Tredie. Johan den Yngre fik af sin Broder, Kong Frederik den Anden, Sønderborg, Nordborg a. Kong Frederik den Fjerde forlehnede 1734 den afdøde Hertug Johan Frederiks Søster=Søn, Frederik Carl, med dette Land, og til Taknemmelighed afstod denne siden igjen Nordborg til Kongen, og overgav derpaa, da han ikke haabede Arvinger, det Pløenske til Kong Frederik den Femte (1756), ved en af Keiseren confirmeret Surcessionsact, i Kraft af hvilken Kongen, da Hertugen (1761) døde, tog Pløen i Besiddelse. Ditmarsken fik Christian den Første, da han (1474) besøgte Keiser Frederik i Rothenburg, foræret ved et Gavebrev. Keiseren skjenkede ham hele Landet, for at indlemme det i Holsteen og Stormarn. Ditmarskerne have, som bekjendt, adskillige Gange modsat sig Dannemark, og bleve 1559 bragte til Lydighed. Landet blev to Gange deelt, og blev omsider, under Frederik den Fjerde, ophøiet til et Hertugdømme, da Kongen fik af Keiseren et Lehns patent. Holsteen maatte, som et Lehn af det Tydske Rige, hver Gang en Keiser døde eller en ny Hertug kom paa Tronen, søge om et nyt Lehnsbrev, hvilket maatte begjeres inden Aar og Dag, da ellers Lehnet skulde være tabt. Tilforn brugtes i dette Brev kun Udtrykket Hertug, men Frederik den Fjerde udvirkede, at han kaldtes deri Kongelig Majestæt. - Forlehningsmaaden skede i gamle Dage ved Fanen, som, naar Ceremonien var tilende, blev kastet ud blandt Folket; men i de nyere Tider skede det i Keiserens Audiencegemak. Keiseren sad paa Tronen, med Lehnsværdet ved Siden, og den, som fik Lehnet, maatte ligge paa Knæ og med sammenfoldede Hænder mellem Keiserens Hænder, gjøre sin Eed, derefter kysse Knappen paa Lehnssværdet, hvormed Ceremonien var tilende. Den, der fik Lehn, skulde med Rette personligen møde for Keiseren, som Lehnsherre, men dette er ikke skeet i en Tid af langt over hundrede Aar. Kongen lod een af sine Ministere møde og begjere Lehn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
J hvilken Anseelse den Slesvig=Holsteen, ske Adel fordum stod sees deraf, at Kong Christian den Første i Aaret 1448, førend han modtog den Danske Krone af Rigsraadet i Dannemark, bad de Slesvig-Holsteenske Riddere og Riddersvende (Knappen) at være Borgen for ham i Henseende til de Puncter, han forpligtede sig til at opfyldt Stændernes Valgret blev første Gang udeladt i Frederik den Tredies Confirmation af de Slesvig Holsteenske Privilegier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Nu, da den Østerrigske Keiser har frasagt sig hver Ret som det Tydske Riges Overhoved ophæve alle saadanne Vedtægter sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Den Holsteenske Adel har tildeels allerede længe indseet, at Undersaatter, som nyde fælles Gavn og fælles Beskyttelse af Staten, bør give Slip paa et Chaos af forældede Rettigheder, som kun frembringe en skadelig Disharmonie i hele Statsbestyrelsen. Vore Holsteenske Medborgere ville ved den ny Forening værnes til at betragte sig, ikke allene som den Konges Undersaatter, men ogsaa som een Konges Folk, der bør glemme sin Tydske Herkomst og sine fordums Forhold til Tydskland. De ville lære at indsee, at de aldrig hædre sig selv meere, end naar de hædre det Danske Folk, dets Sprog og dets Sæder. Dannemark, Norge og Holsteen være evig en eneste Stat, knyttet ved Slægtskabs, Broderskabs og retfærdige Loves fasteste Baand! Dette er hver Fædrelandsvens varmeste Ønske. Ved fælles Stræben efter at fremme fælles Tarv og lyde fælles Love, ville de ikke allene vedblive at være een af de ældste, men ogsaa een af de selvstændigste, frieste og lykkeligste Stater i Europa. Allerede længe have de overbevist Verden om, at, under en retfærdig og viis Regjering lader den meest uindskrænkede Kongemagt sig meget godt forene med den meest uindskrænkede Borgerfrihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Spørgsmaal. Skulde det være sandt, at et Selskab i Kjøbenhavn, som ikke har noget bestemt Antal Lemmer, har negtet at indtage en Mand af den jødiske Nation, som eier og driver to temmelig betydelige Fabriker, er almindelig bekjendt for en retskaffen og redelig Mand, og altsaa, saavel fra Vindskibelighedens og Gavnlighedens som fra Moralitetens Side, kan maale sig med enhver af Selskabets almindelige Lemmer, Og er dette sandt, har da Selskabet havt nogen anden Grund til at refusere hans Optagelse, end den, at han er af den jødiske Nation? Man venter dette Spørgsmaal besvaret ligesaa offentligt som det er fremsat, for at betage dem, dette kunde være bekjendt, al Tvivl om, at det er en svag Fordom og ingen hemmelig Anmostet, der har udelukket den Proponerede fra dette Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Paa Domhuset i Kjøbenhavn arbeides nu af alle Kræfter, een af Bygningerne skal være færdig i Aar, en anden i næste Aar og det Hele om fire Aar. Man forsikkrer, at denne Bygning ikke allene vil blive een af de skjønneste i Kjøbenhavn, men endog i hele Europa. De se, store Steenpiller, som skulle staae lige for Opgangen til Raadhuset, og inden for hvilke Raadstuesalen skal være, ere næsten færdige. Trappen, som bliver omgiven med et prægtigt Jernrækværk, skal gaae 20 Alen ud paa Torvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Moniteuren indeholder en Efterretning fra Christiansand, hvori der anføres, at de Franske Fregatter i de Grønlandske Farvande have ialt taget 28 for det meste fra Hvalfangsten tilbagevendende Engelske Skibe, hvis Værdie beløber sig til 2 Mill. Rdlr. Ved den Franske Escadres Ankomst til Grønland tog den den Engelske Caper Simps paa 20 Canoner og 120 Mand og sænkede Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Det Danske Skib Fortuna, af Værdie 20,000 Pund St. er bleven taget af Garnisonen i Capstadt og overladt den som Prise. Den Danske Ostindiefarer Lisette er ved Simons Bay bleven tagen af den Engelske Commandant, fordi den havde hemmelige og vigtige Statspapirer fra det Hollandske Gouvernement til Adm. Hartsind ombord. J disse gaves ham Anvisning til Operationer mod den Britiske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Jmellem Kjøbenhavn og Holsteen er der kommet og gaaet fra 1ste til 12 Sept. 12 Estafetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
J Hamborg ere følgende Danske Reisende ankomne: d. 4 Sept. Commissionair Rothe fra Hannover; d. 5 Sept. Capitainerne Haffner og Rømmling fra Nendorf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
For nogle Dage siden savnedes Vand i mange Qvarterer i Kjøbenhavn. Aarsagen hertil var, at Peblingesøen i denne Tid er bleven opmuddret langs ned af St. Hans Hospital, og man kan nu vente sig klart og godt Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Kongen af Sverrig agter for en kort Tid at reise tilbage til Skaane; men hans Tydske Armees Bestemmelse er endnu ikke bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
En Engelsk Convoy var bestemt at afgaae til Tønningen d. 7 d. M. Sexten beqvemme Sømænd ere blevne antagne til at veilede Russiske Krigskibe, hvis Tal skal være tyve, fra Kjøbenhavn til Portsmouth. Saavidt man hidtil veed, faaer hver af dem 400 Rdlr. i Salarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Lynilden slog d. 11 Augusti ned i Sergeant Schrøders Skorsteen paa et lidet Sted, kaldet Fredtoft, Aal Sogn, ved Varde. Den kastede hans Kone omkuld, sviede hendes Klæder og Legeme, der var fuldt af Vabler. Da hun kom til Live var hun meget elendig. Munden var fuld af Leer og Kalk, som hun kastede op tilligemed Blod. Lev kan hun neppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
J Jsland har der hidtil været forskjellige Meninger om, hvorledes Bøder, som ere bestemt til Lod Sølv, bør beregnes. Cancelliet har under 8 Julii d. A. tilkjendegivet vedkommende Øvrigheder i Island, at et Lod Sølv bør i den Henseende, beregnes i Jsland som i Dannemark, til 48 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Bundtmager Grofs har under d. 26 Junii d. A. faaet Privilegium paa, ene at være berettiget til, i 3 Aar at forfærdige Hatte af Sælhunde skind til Udsalg, men dog kan denne Eneret ikke blive til Hinder for Andre, som kunne bevise, at de forhen have drevet denne Fabrication.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Under 1 Aug. d. A. er Brødrene Henriques, bevilget 5 Aars Forlængelse af den Eneret, de forhen have havt, til at præparere og udsælge ferniserede Papirer efter deres egen Opfindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Udenlandske Efterretninger. Den berømte Jsland er d. 4 Sept. ankommen i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Leiren ved Mendon bestaaer af 6 overmaade lange Rækker af Tælte. Officierenes Tælte udmærke sig ved Faner. Forved Soldaternes findes Op ne, hvori Soldaterne koge deres Mad. Den hele Strækning af Ny=Holland, som Capitain Baudin har opdaget og som naaer fra Øerne St. Pierre og St. Francois, indtil den sydligste Odde, har faaet Navnet af Terre Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Den tjenstgjørende Engelske Marine bestaaer nu af 131 Linieskibe, 11 paa 50 Canoner, 163. Fregatter, 1844 Chalouper, 259 Canonbrigger, Cuttere og Canonbaade, foruden leiede bevæbnede Skibe og Capere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
En Negerførste i Sego skal virkelig have ladet dræbe den berømte Reisende Munge Par tilligemed de tre eneste af hans Følge, efterat han Fordelen havde behandler han meget venskabelie og vist ham Alting. Nylig afbrændte i Vestminster det største Brændevinsbrænderie, Staden nogensinde har eiet, tilligemed en kostbar Dampmachine, som havde kostet 30,000 Rd. Værket var assureret for 462,000 Rd. Den i Gaar ankomne Estafette har medbragt Engelske Tidender, der gaae til d. 5te d. M. De melde, at Fredsunderhandlingerne endnu bestandig fortsættes og at man i Engelland den 4 d. M. har vidst, at Keiser Alexander ikke har ratificeret den Fred Oubril har sluttet. Navnene paa det Russiske Statsraads Medlemmer, der, under Keiserens Præsidium, har fattet denne Beslutning, anføres udførligen. - For kommer sig daglig mere og mere. - Ogsaa den detroniserede Konge af Neapel har, efter den af Engellænderne tilfægtede Seier, ladet udgaae en Proclamation til sine Undersaatter, hvori han roser dem meget, og forsikkrer, at denne Seier vil opvække Beundring hos den sildigste Efterverden. - Bedrageren Daniel er bleven paagreben paa Øen Man, hvor Skjelmen blev fanget i sin egen Snare. J Stik brevet havde man taget Feil af nogle Bankenters Numere. Han betjente sig af Feiltagelsen, og vilde sælge en Note paa 200 Pund, som hørte blandt de ikke anførte. Men da hans hele Udvortes svarede til de beskrevne personlige Kjendenærker, blev han strax paagreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Prinds Engen af Würtemberg, General-Ma for i Russisk Tjeneste, og den Russiske Armee=Leverander Mayerowitz ere ankomne til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Skrivelse fra de Russiske Grændser d. 28 Aug. Hr. Oubrils Navn staaer nu ikke meere paa Fortegnelsen over Medlemmerne af det udenlandske Departement i St. Petersborg. - Prinds Gustav af Curland, som ved de Russiske Troppers sidste Ophold, paa alle Maader har sørget for at forskaffe dem alle Fornødenheder, har af Keiseren faaet St. Anne Ordene af første Classe. - Det hedder, at der med det første skal afseile nogle Linieskibe og Fregatter fra Cronstadt, og deres Bestemmelse skal være at gaae til Corfu Jerome Bonaparte er nu lykkeligen ankommen med Linieskibet Veteran til Bayen la Foret. Et Vindstød havde skilt ham fra Villaumes's Escadre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Adskillige Hamborgske Skibe, som allerede længe havde ligget stilfærdige i Lissabon, men ikke vovede at afseile, af Frygt for de paa Høiden krydsende Corsarer, anholdte hos den Portugisiske Regjering om en Convoy, som ogsaa blev dem lovet. Men formedelst indtrufne Omstændigheder forhaledes dette adskillige Uger; det var den skjønneste Aarstid, Vinden var gunstig, men alligevel var der endnu ingen Udsigt til Afseilingen. Alle Capitainerne paa 11 Skibe besluttede derfor i en Forsamling, at afseile, uden Portugisisk Convoy. De havde ialt 44 Canoner, med hvilke de vilde forsvare sig, dersom nogen Corsar skulde gjøre Jagt efter dem. Der blev opfat et Document, der indbefattede 7 Artikler, og som blev af alle Capitainerne underskrevet: 1) Vi love at seile i Selskab, og ikke at skilles af, førend vi ikke meere have at befrygte noget af Corsarerne. 2) Skal et af vore Skibe bestemmes til Konvoyskib, og dets Capitain skal være dets Commandeur. Alle Extra-Omkostninger, som han har, skulle samtlige Skibe bære. 3) Enhver af os forpligter sig til, at gjøre sit Bedste baade om Dagen og Natten, for at sætte Seil til, paa det han kan følge os, og skulde det, imod Formodning indtræffe, at een af os ikke opfylder sin Pligt, saa skal han udstødes fra Convoyen. 4) Der kan ingen forlade Convoyen, naar han ikke har alles Tilladelse dertil, og i Forveien har taget Afsked med alle. 5) Tør ingen vende eller lægge sig paa en anden Side, førend Commandeuren har givet Tegn dertil. 6) Skulde en eller anden, ved at seile stærkt, miste Seilestag eller paa andre Maader lide Skade, saa forbinde vi os gjensidigen til at hielpe ham med vore Forraad. 7) Skulde een iblandt os være saa nedrig, ikke at opfylde ovenanførte eller forlade Convoyen, saa skal han i Fremtiden være banlyst fra vort Selskab, og enhver skal have Tilladelse til at kalde ham en slet Karl. Farten gik for sig, og de ankom alle lykkeligen paa Elben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Fra det indre Rusland, saavelsom fra Chur land, Liefland og Danzig meldes, at Kornhøsten i Aar er meget gunstig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Efter Privatbreve fra München ventede kun Krigsministeren, Prinds Alexander af Neuschatel, fra Petersborg den Efterretning, at den Russiske Keiser har ratificeret Freden, for strax at give den store Armee befaling at marchere hjem til Frankrige. Da dette ikke er skeet, saa kan man let forklare sig, hvorfor den store Triumphfest er bleven opsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Maynsfloden d. 26 Aug. Rigstaden Frankfurts Occupation af Tydsklands Første Primas, er imod Formodning bleven opsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
D. 25 Aug. gik en betydelig Artilleriepark igjennem Frankfurt over Mayn. Man troer at den tager Veien til det Frankiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Westphalen d. 31 Aug. Alle Franske Tropper have igjen trukket sig tilbage fra det Bentheimske til Holland. - De Emigranter, som have opholdt sig i Münster, have begyndt at forlade Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Lissabon d. 1 Aug. Capit. Hermite har ved Guinea Kysten taget eller ødelagt 40 Engelske, for det meste til Slavehandelen bestemte, Skibe. J St. Salvador har han solgt 1300 Negre, og derpaa fortsat sit Tog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
Den 1 Sept. skulde Ludvig den Fjortendes Værker, som for et halvt Aar siden bleve anmeldte, udkomme. De bestaae af 6 Bind, og paa deres Authenticitet tvivles ikke. Ludvig d. 14de overleverede et Aar før sin Død Marchal Noailles sit Haandskrivt, og denne afleverede det igjen til det Kongelige Bibliothek. Han vedføiede selv et Vidnesbyrd, hvori han paastaaer, at Kongen en Aften befalede ham at hente forskjellige Papirer, der laae indelukkede i en Skuffe i hans Cabinet, og efter at have brændt endeel deraf, tilstod ham hans indstændige Begjering, at beholde Resten, som især angik 4 Feldttoge. - Han lod dem indbinde i Foliobind. Hr. Grouvelle har besørget den historiske Deel og General Grimourd den ractiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
J Engelland har man nu faaet nærmere Efterretninger angaaende det Engelske Transportskib, som i en stærk Storm forliiste f. A. i det nordlige America. Da Skibsbaaden ulykkeligviis kantrede, brak den commanderende Officier Armen og druknede; forskjellige Folk paa Skibet fandt ligeledes deres Grav i Bølgerne; de øvrige bleve, den ene efter den anden, kastede overbord, og, da Skibet adsplittedes, vare kun 60 Mennesker ombord. 34 af dem reddede sig, paa Vraget, hen paa en 8de og ubeboet Øe. Tre, som bleve ved Strandkanten, fandt Beskyttelse hos en Mand, der boede her om Vinteren i en Hytte, og som beholdt dem hos sig indtil Foraaret, da han bragte dem til Fortungbay, hvorfra de kom lykkelig, skjønt meget udtærede, til Quebek. De øvrige 31 begave sig til det indre Land. Paa Skibet fandtes 9 Officierer, 220 Mand og 30 Koner og Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
De Stæder i det Frankfurtske, som Bayerne have besat, fordi de troede, at de hørte til det Anspachske, skulle allerede være rømmede af den igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-13
J London har man officielle Efterretninger fra Sicilien, som gaae til d. 11 Julii. General Stuart landede d. 1 Julii i Golfo St. Euphemig, erobrede Amantear), tog 400 Mand i samme til Fanger og 200 i Skoven. D. 2den angreb han General Regnier, hvis Tab ialt regnes for henved 2000 Mand. De Engelskes Tab anslaaes kun til 40 Døde og 231 Saarede. General Compere blev tagen til Fange. D. 10 Julii overgav Fæstningen Reggio *) sig ved en Capitulation til de Engelske. Den Franske Garnison paa 668 Mand maatte strække Geværet, og blev indskibet til Messing. Landmændene yttre lige stor Hengivenhed til Ferdinand IV, og Engellænderne, hvis Armee de tilbøde sig at forsyne med Levnedsmidler, uden Betaling. De bære overalt røde Cocarder. J den Proclamation, som General Stuart udstædte, hedte det, at Ferdinands Fane atter skulde vare ved Kysterne, at der ikke forlanges Contribution, at Alting skulde betales, at Jndbyggerne skulde faae Vaaben og Munition, at deres Religion a. skulde respecteres &c. *) Amantea er en liden Stad ved Søkanten af Calabria citra, ved Jndløbet af Floden Oliva. Den har et befæstet Slot. Reggio, en gammel, forhen smuk og betydelig Stad, ligger kun 3 Mile fra Messing. Førend det skrækkelige Jordskjelv 1789 havde de den 17,000 Jndbyggere, nu har den ned pe 10,000. Skjønt den er en Søstad har den dog ingen egentlig Havn, men Skibene maae ligge for Anker paa den aabne og usikkre Rhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Tirsdagen den 16 September, 1806. En Dannemands gode Handlinger. (Meddeelt.) Hvem der har reist noget veed, hvorledes de Reisende i Kroer, Værtshuse, eller - fornemmere talt - Gæstgivergaarde ofte optrækkes. Alt maa her dyrt betales - under Paaskud af de dyre Tider, som kunne være antagelige jyk, naar kun Varene vare gode. Men man reise fra Kjøbenhavn til Hamborg, og man tælle da de Gæstgiverstæder, hvor Maden var saa god som paa Prindsen i Roeskilde, eller som man spiser den hjemme hos sig selv. Man minde sig dertil de mange Leiligheder, Gæstgiveren har til ved smaa, men for den Reisende især Fremmede og Ubekjendte - ofte vigtige Høftigheder, at forbinde sig sin Gæst, og man overregne da paa hvormange saadanne Værter, man har truffet. Naar vi derfor stundum støde paa en saadan blandt sine Lige sjelden hoslig, selskabelig, forekommende, og interesseret Vært, fornøier det os inderligt. Men viser denne Ædle paa sin egen Interesses Bekostning Opofrelser ved flere Leiligheder; er han dertil vor mellem Fremmede bosatte Landsmand, saa ønske vi at kunne dele vore patriotiske Følelser med stere Landsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Ved Indkjørsten til Lyngby, strax ved den ny Bygning, paa høire Haand, hvor der skulde være en Grøvt, findes et Hul, som trænger billig til en hastig Forbedring. Et velklædt Mandfolk og Fruentimmer, som d. 31 Aug. vilde gaae hen til deres Vogn, der holdt paa Veien, som uheldigviis ned i dette Hul, som er en ordentlig Pol, da Vandet, der løber fra Glarmester J. R. Mønnichs og Sam. Moses Gaard ikke allene bliver staaende deri, uden at have noget Afløb til nogen af Siderne, men endog formeres der ved Vandets Tilløb fra Kongeveien paa den hele Side af Veien, som Gaaende, især naar det har regnet og Veien er slem, næsten aldeles ikke kunne passere, Vandet, som bliver staaende og forraadner, foraarsager desuden en høist ubehagelig Lugt. For 9 til 10 Aar. siden blev det vel Hr. Mønnich paalagt at anskaffe sig de fornødne to Steenkister, som bleve nedsatte uden for hans Huus, ligesom der og blev nedsat en anden uden for S. Moses Huus, men siden den Tid ere hverken Kisterne eller Grøfterne blevne oprensede. - Da Lyngby er en By, som saa idelig besøges af mange Mennesker, saa er man overbevist om, at den høie Commission behageligst vil lade føie Anstalt til det paaankede Steds Forbedring. Inscriptionen paa Skuespilhuset. Paa ikke faa af vore offentlige Bygninger, der ere opførte i de nyere Tider, findes Jnscriptioner, som man hidtil ikke har optegnet i vore Topographier, og som af denne Aarsag aldeles maae forsvinde af Efterverdenens Erindring, naar de enten forsømmes at opfriskes, eller udslettes af Regn og Slud, eller ødelægges i en ulykkelig Jldebrand. Jmidlertid ere saadanne Jndskrivter ikke sjelden historiske Monumenter, hvis Vigtighed aldrig føles mere end naar de ere forsvundne. Selv den fortjente Pontoppidan har i sit Danske Atlas aldeles forbigaaet den mærkelige Inscription, som findes paa den ene Side af Skuespilhuset, uagtet den ikke allene viser os, hvilken Dag Theatret første Gang blev aabnet, men tillige lærer os, hvorledes man tænkde om Skuespil og deres Bestemmelse for omtrent tredsindstyve Aar siden. Jnscriptionen, som er udhuggen i en Steentavle, og som allerede begynder at blive noget ulæselig, lyder saaledes: Landsmand og hvo du end er Naar du i vores Skuespil som i et Speil Betragter Verdens Vandel Det Onde og det Gode, Beleer Menneskets Skrøbelighed, Daarlighed og Udyd Da lær derved at kjende din egen At rette den, forbedre og forandre dig Fra det Vanstændige til det Anstændige, Fra det Onde til det Gode, Fra Dyd til Udyd. Tak den stormægtigste, allernaadigste, viseste Enevoldsherre. FREDERIDENFEME. K. t. D. C. N. d. V. c. G. K. H. H. S. H. St. O. D. &c. Som skjenkede Pladsen og lod Huset bygge Til sine Undersaatters Nytte og hver Mands Forlystelse. Lagde dertil mange naadige Friheder, Lod Skuepladsen aabne den 18 Dec. 1748.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Inden- og udenlandske Efterretninger.