Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Døde. Tilbage paa Sygestuen d. 31 Decbr. 1828 A. Om de græske Finantser. Courrier de Smyrne af 2de Novbr. indeholder følgende Skrivelse fra Zea af 12te Novbr. Der gives næppe nogen Publicist eller Taler, som jo, naar han vil skrive eller tale om Grækenland, begynder med at fremstille dette Land som fattigt og bukkende under for Byrden af de Penge-Offere, som det deels allerede har gjort, deels i Fremtiden maa gjøre, for at vedligeholde og tilendebringe sin Kamp. Men begge disse Punkter ere lige falske. Før Revolutionen af 1821 nød Grækenland i en lang Række af Aar en Handelsvelstand, som stod i Forhold til dets Indvaaneres Handelsaand og Landets geografiske Begenhed. Senere have mangfoldige Hjælpekilder formeret, om ikke just dets Velstand, saa dog dets Kapitaler. Jeg deler disse Hjælpekilder i fem Hovedgrene: 1. Laanene. 2. De frivillige Bidrag eller politiske Almisser. 3. De tvungne Laan, eller Indtægten af Sørøveriet. A. Den aarlige og sikre Indtægt af de Fabriker for falsk Mynt, som befandt sig paa Syra, og maaskee endnu ere der. 5. Plyndringen af de tyrkiske Eiendomme, paa Morea, hvilken var for Pøbelen den oprindelige Aarsag til og det vigtigste Øjemed af Krigen. Laanene beløbe sig til henved 4 Millioner panske Piastere, Kommitteernes Gaver til 1 Million; Rovet af 500 Koffardiskibes Ladninger, hver anslaaet til 10,000 Piastere, udgjør 5 Millioner; Fabrikationen af de falske Penge, hvorover man ikke kan bestemme noget vist, beløber sig efter en rimelig Vurdering til 10,000 Piastere maanedlig i de fem Aar, da denne Mynt blev en Gift for Handelspladsene Konstantinopel, Smyrna, Alexandria, alle Markeder paa den syriske Kyst og i Jndlandet af det europæiske og asiatiske Tyrkie; denne Fabrikation har i denne Periode indbragt en Netto Gevinst af mere end 500,000 svære Paste re; endelig maatte Plyndringen af de tyrkiske Eiendomme paa Morea, hvor den tyrkiske Stats rigeste Godsejere befandt sig, tilligemed Plyndringen af Tripoliza i October 1821 og det umaadelige Bytte, som blev gjort ved Dramalt i August 1822. beløbe sig i det mindste til 2 Millioner svære Pa stere. Sammenlægger man alle disse Summer, af hvilke den største Deel endnu befinder sig Grækenland, saa udkommer en Kapital af 12,500,000 spanske Piastere, eller 187 Millioner tyrkiske Pa stere. Sæt, at en Trediedeel er medgaaet til Krigen, saa er det dog ikke mindre sandt, at der endnu bliver en uhyre Sum tilbage i Landet, i Forhold til dets Befolkning. Jeg vil ikke bestride, at jo disse Rigdomme kunne være slet fordeelte, og sammendyngede i et ringe Antal Individers Kufferter, over hvilke Personer det ikke vilde være vanskeligt at levere en Navnefortegnelse; men de ere dog nu eengang tilstede og vise, hvor falsk den Anskuelse er, at Grækenland er fattigt paa rede Penge. Prøver man nu det nærværende Regjeringsbudget, saa finder man, at den græske Regjering i Forhold til dens Udgifter er rigere end hvilkensomhelst europæisk Regjering af anden eller tredie Rang. Militæretaten, som udgjør Præsidentens betydeligste Udgift, er følgende: Regulære Tropper eller Taktikernes Korps. 6 Batailloner, hver paa 500 Mand; 6 Eskadroner paa 100 Mand; 6 Kompagnier Artillerie paa 80 Mand. Men de, som virkeligen ere under Vaaben, indskrænke sig til 3 Batailloner af 18 Kompagnier, hvert paa 80 Mand, i det hele 540 Infanterister foruden Officererne; 100 Landsenerere; 2 Kompagnier Artilleri, hvert paa 40 Mand og 7 Feltkanoner. Hver Infanterist faaer daglig for Brød og Sold 40 Paras, og 20 Piast. om Maaneden i extraordinær Sold; dette udgjør aarlig for 540 Jnfanterister 324,000 tyrkiske Pastere eller 21,600 svære Piastere. Officeercorpset bestaaer af tre Bataillonschefer med 25 svære Piastere om Maaneden, hvilket udgjør 75, 18 Kapitainer med 17 1/2 sv. P. maanedlig, d. c. 315 sv. P.; 18 Lieutenanter med 10 sv. P. maanedlig, d. c. 180; 18 Underlieutenanter med 8 s. P. maanedlig, d. c. 144, een Adjutantmajor med 20 sv. P. om Maaneden; i Alt 734 s. P. maanedlig og aarlig 8,808, 100 Landsenerere og deres Officerer 5000; Artilleriet ligeledes 5000; altsaa hele Beløbet af det regulære Korpses aarlige Sold 30,400 sv. P. De Irregulære erholde kun sparsomme Uddelinger, og hvo som kjender Tingenes Gang i Grækenland, vil være enig med mig i, at det høieste, hvortil man kan anslaae Udgifterne til disse Bander, er 50,000 sv. P. Hele Præsidentens Militæretat eller Grækenlands hele militære Magt koster altsaa 90,408 sv. P. om Aaret. Antallet af de lønnede Civilbetiente, med Undtagelse af dem, der ere ansatte ved Douanen, udgjør næppe 100 Jndivider, hvis Gagering er mere end dækket ved Toldintraderne, da i Gjennemsnit den uhyre Told af 12 Procent hviler paa alt hvad der indføres. Da der i Grækenland ikke gives nogen af de kostbare Anstalter, hvilke vi ere vante til at betragte som Tilgifter til Civilisationen, og de faa Skoler, som findes i Landet, skylde Fremmedes Velgjørenhed deres Tilværelse, saa frembyder Præsidentens Budget i philantropisk Henseende en meget beklagelg, men for Regjerengens smaa financielle Tilbageblik meget trøstelig Mangel. Mine Beregninger gjøre i øvrigt kun Fordring paa en almindelig Oversigts Nøiagtighed, og jeg kan forsikre at have øst dem af gode Kilder. Men mine Bemærkninger gjælde kun for Tidsrummet fra Præsidentens Ankomst til afvigte September, og da jeg kun vilde levere omtrentlige Bestemmelser, saa har jeg anslaaet Udgifterne større, end de virkelig ere. Efter at have bevist, at der er store Kapitaler forhaanden i Grækenland, og at Udgifterne for Friheden hverken have udtømt det græske Folk eller dets Regjering, vil jeg ikke indlade mig i nærmere Undersøgelse, om hvorvidt de 6 Millioner Franker, som Frankrig giver Præsidenten, og den lignende Summa, som han hæver fra Rusland, samt de private Gaver, hvis Kilder endnu ikke ere udtørrede, ere tilstrækkelige til at dække hans Regjerings Udgifter, hvoriblandt man kan regne 100,000 sv. P. aarlig for Søvæsenet. Skulde man herved gjøre mig den bemærkning, at Præsidenten saaledes maatte have et uhyre Overskud i Indtægterne, saa vilde jeg svare, at naar jeg talte om 100 Civilbetjente, forstod jeg derunder kun de nyttige Embedsmænd. Men da der gives et stort Antal rigeligt lønnede unyttige Embedsmænd i Grækenland, saa er Budgettet for Sinekurerne, i dette Land allerede forholdsviis større, end i nogetsomhelst andet Land. (B. 3. A. Z. 12.)