JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
En Beboelsesleilighed, bestaaende af 3 gibsede Værelser, med Kjøkken, Spise- og Pigekammer, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae tilleie, naar man derom henvender sig til Eieren. C. L. Waarsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Den Beboelsesleilighed paa Frederiksgade, som fortiden beboes af Fru Oberstlieutenantinde v. Suckow, er, formedelst Dødsfald, at faae tilleie, til førstkommende Paaske Flyttetid. A. Baes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Huusleilighed. J mit iboende Sted paa Middelgade er overste Etage at faae tilleie til førstkommende Flyttetid. C. Dick Den Leilighed i min iboende Gaard paa Vestergade Nr. 611, som fortiden beboes af Hr. Boghandler Wissing, og til hans Udsalg afbenyttes, er til Paaske Flyttetid at faae tilleie. Man behage desangaaende at henvende sig til Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Tvende Værelser til Gaden, hver paa 3 Fag, med eller uden Meubler, ere at faae tilleie til Paaske Flyttetid d. A. hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
En duelig Gartner søges. Foranlediget af mit nu nærforestaaende Giftermaal. seer jeg mig nødt til i det Seneste til førstkommende 1ste Marts at forlade den Condition, jeg her har paataget mig som Gartner sidstafvigte 1ste November. Jeg søger desaarsag en duelig Person, som i samme Egenskab kan og vil træde i mit Sted, og kan enhver Saadan i portofrie Breve, dog helst personlig, henvende sig enten til mig selv her paa Stedet, eller til Gaardens Eier, Hr. Godseier Tottrup. Uden gode og paalidelige Anbefalinger nytter det ikke at melde sig, og Conditionen ønskes besat snarest muligt. Dueholm paa Morsøe, den 4de Januar 1844. Niels Rasmussen, Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Nye Bøger. Haandbibl. for Morskabslæsning af Moltke, 4 Bd., 6 s. Gensd'armen eller Henry de Cerons af James, 9 1, Æsop's Levnet af Dielitsch, 4 a 8 s. Fedor og Luise eller Menneskenes Pligter mod Dyrene, Ny Sangbog, samlet af J. Davidsen, 6 s. Julen og Juletræet af Jmmanuel, 4, Christeligt Alphabet af Alfred, 123, Kort Anviisning til mindre Havers Anlæg ved Suhr, 3, Bertrand la Croix, ell. Rhodus's Beleiring, af James, 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Sex Prædikener af Krummacher, 2 8, Nytaarsgave tilegnet Danas smukke Kjøn, 3 83, Livet i London af Dickens, 6. Gaader og Charader, samlede af en Dame, 1 1 Jordens Luftkreds, 10 3, Om de nuv. Mesterprøver ved Haandværkslaugene, i S. Warberg. ere at faae hos Atter faaes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
En Vandring i Syden, Erindringer ved Emanuel St. Hermidad, i alle Boglader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Til de ulykkelige Familier i Oxby Sogn, som i Stormnatten mellem den 23de og 24de Novbr. mistede deres Forsørgere, har jeg endvidere modtaget: J et Brev med Underskrift: O. 10 21 J et Do. mk. C. B. C. . . . . . Jalt 1895. hvorfor herved foreløbigen takkes. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
- Den mig tilstillede "Kritik over det Beckerske Selskabs Forestillinger paa Aarhuus Theater, skal i næste Uge blive optaget her i Bladet; dog ønskede jeg gjerne, endnu at faae Slutningen tilsendt saa betids, at det Hele kunde leveres paa eengang. Vilde Jnds. imidlertid enten fortroe mig sit Navn, mod mit høitideligste Løfte og Tanshed, eller og lade et Brev afhente i Bogtrykkeriet, da kunde jeg gjøre ham opmærksom paa nogle seile Anskuelser, som jeg er viis paa, han vilde vide mig Tak for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-06
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
No 5. den 9de Januar. Tirsdagen Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Nyheder fra Udlandet. Dronningen af England har atter været i Fare, for at blive myrdet af en sandsynligviis forrykt Person. Den 28de Decbr. om Aftenen grebes en velklædt Mand, som var i Begreb med at liste sig ind paa Slottet, og man fandt i hans Brystlomme to ladte Pistoler, hvormed han, ifølge hans egen Bekjendelse, vilde have ihielskudt Dronning Victoria. Det er en Jrlænder, som det synes af den mere dannede Klasse. Han kalder sig: Armstrong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Den saakaldte Throntale, hvormed de Franskes Konge sidstl. 27de Decbr. aabnede Kamrene, skal have gjort en særdeles god Virkning paa Børsen i London og Paris, og bragt Statspapirerne til at stige. Den heed bl. A. deri, at Fredens Vedligeholdelse havde aldrig været mere sikker end nu, at Forbindelserne med alle (?) Magter vare af en venskabelig Natur, at Begivenhederne i Spanien og Grækenland formenes at ville udvikle sig gunstigt for disse to med Frankrig allierede Nationer, saavel med Hensyn til Thronens Rettigheder som den offentlige Frihed; at Dronning Jsabella er i dette Øieblik Gjenstanden for Ludvig Philips Omsorg og ømmeste Deeltagelse; og at der for Tiden bestaaer et oprigtigt Venskab mellem ham og Dronningen af England, samt at der er en hjertelig Forstaaelse mellem hendes og den franske Regjering." Kongen omtalte endvidere deri Prindsen af Jonvilles Formæling, og udtalte Haabet om, at Herredømmet i Algerien snart vil blive aldeles sikkret. Man havde ikke længe seet en saadan Mængde Mennesker i Bevægelse, som paa denne Dag; en uhyre Masse af Tropper og Politi havde været paa Benene fra om Morgenen tidligt, Skibsfarten paa Seinefloden var standset, og alle Gader i Nærheden af det bourbonske Palais vare afspærrede. Men allevegne, hvor Hs. M. viste sig, raabtes: "Kongen leve! J Madrid havde de Deputeredes Congres tilsendt Dronningen en Deputation, der forsikkrede Hs. Majestæt, at hele Nationen vil forsvare den constitutionelle Throne og Dronningens hellige Person. Hverken i denne Tale eller i Dronningens Svar var Olozaga omtalt med eet eneste Ord. Exministerens Flugt, som man sandsynligviis ikke har lagt mindste Hindring iveien for, har bekræftet sig. Den i Mallaga udbrudte Revolte havde kostet flere Menneskers Liv, og udbredt sig i Provindsen deromkring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Man forsikkrer, at der under Hertugen af Bordeaux's Ophold i London er bleven aftalt en legitimistisk Opstand ved Ludvig Philips neppe længe udeblivende Død. Kommer dette afsindige Forehavende til Udførelse – hedder det i en fransk Avis vil det ufeilbarligt ende med Legitimisternes egen Tilintetgjørelse." Jfølge en Forsikkring af Quotidienne skal Hertugen af Bordeaux have erklæret: at naar han af Guds Naade igjen bliver Konge af Frankrig, vil han anvende de uhyre befæstninger, der nu anlægges omkring Paris, til Hospitaler, Værksteder og Fattighuse. Aarsagen til, at Dronning Victoria har ladet Prindsen underrette om, at hans længere Ophold i London hverken vilde være Hs. Majestæt eller det brittiske Kabinet behageligt, skal fornemmelig være den, at han lod sig kalde Konge af Frankrig og Navarrak, holdt Levers og Taler, hvori forekom mine troe Normanner, mine brave Bretagner osv., og at nylig en Skare Legitimister var med en hvid Fane marscheret op for hans Hotel og havde hilset ham med Raabet: "Vor Konge, Henrik den Femte!" (J Paris vilde man vide, at Hertugen af Bordeaux har faaet Jnvitationer tilsendt fra Keiseren af Rusland, Kongen af Sardinien og Kongen af Holland.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Fra Catania meldes, at Regjeringen har ladet anstille Undersøgelser om Aarsagen til den gruelige Ulykke, som under Ætna's Udbrud den 25de Novbr. saa pludseligt og uventet ramte mange Mennesker, idet den af Bjerget udstrømmende Lava naaede en Sump, men endnu var man ikke kommet til noget Resultat, da det var umuligt at nærme sig Stedet, hvor Ulykken var passeret. Saameget synes imidlertid vist, at den gloende, af mangehaande Stoffer bestaaende Masse, ved dens Fald fra en saa betydelig Høide ned i hiint Vandsted, langtfra at slukkes, ligesom ved en Explosion brusende udbredte sig til alle Sider, og paa denne Maade dræbte en Mængde Mennesker, der netop ved hiint Vand troede sig sikkrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Som bekjendt vilde den tyrkiske Gesandt i Paris forleden anlægge sig et Harem, der, af Mangel paa georgiske Slavinder, af hvilke den tyrkiske Diplomat ingen havde medbragt, skulde recrutteres ved frivillige Pariserinder. Politiet satte sig imod denne nye Jndretning, som det meente, ikke var fornøden i Paris, og da Gesandten henvendte sig derom til den fr. Udenrigsminister, Hr. Guizot, om Beskyttelse mod Politiets Jndgreb i hans huuslige Jndretning, blev der svaret ham, at hans Forlangende var uovereensstemmende med de franske Love. Omtrent et Hundrede Pariserdamer have nu, endskjøndt de erklære, ingenlunde at have til Hensigt at lade sig optage i Hs. ottomanniske Excellences Harem, i en Skrivelse til Hr. Guizot protesteret imod Forbudet, som et nyt Jndgreb i deres Menneskerettighed og paastaaet, at det maa staae en Bekjender af Muhamedanismen frit for at anlægge sig et Harem hvor han vil, naar han kun ikke tillige vil gjøre Mændene til Eunucher, for at bevogte sammes Beboerinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Ved Vigo i Spanien ligge siden Successionskrigen flere amerikanske Sølvgallioner nedsænkede i Havets Dyb. Englænderne havde nemlig angrebet Sølvflaaden i aaben Sø, slaget den paa Flugt og forfulgt den. Den spanske Admiral tyede ind til Vigo, hvis Havn han tilspærrede med en stærk Jernkjæde, og troede sig nu, i sin ægte spanske Sorgløshed, saa sikker, at han ikke engang tænkte paa at bringe sine Rigdomme iland. Men efter nogle Ugers Forløb ankom der en Maskine fra England, som anbragt paa Skibenes Forstavn, overskjar Jernkjæden, og bemægtigede sig Jndløbet. Da Spanierne saae dette, borede de Sølvflaaden i Sænk, og i stille klart Veir skal man endnu kunne see Omridsene af dem i en temmelig Dybde. Nu er der sammentraadt et Selskab, som, ved Hjælp af engelske Dykker=Apparater, vil søge om muligt at bringe de i Havets Skjød begravede Millioner frem for Dagens Lys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Man fortæller fra London, at ved Opførselsen, af "Othello, hvori Mad. Malibran udførte Desdemonas Parti med en beundringsværdig Virtuositet, tilkastede en Enthusiast, midt under Blomsterregnen, der nedfaldt paa Scenen, hende en Banknote paa 1,000 Pd. Sterling. Mallibran saae den falde nedfor sine Fødder og mærkede strax, at det var en afden engelske Banks værdifulde Papirer. Parterret, der ogsaa havde bemærket Papiret, men ikke kunde vide Hvad det indeholdt, var imidlertid bleven nysgjerrigt, og havde reist sig i Masse og raabt: "Læs dog Seddelen, Læs dog Seddelen!" Den første Tenorist tog den nu op fra Gulvet og læste med stor Pflegma, hvis comiske Virkning endnu forøgedes ved hans italienske Accent, følgende Ord: "Englands Bank. Eet Tusinde Pund Sterling. Efter Sigt behager De at udbetale til Jhændehaveren &c. Her afbrødes han af en skingrende Latter af hele Forsamlingen; men, efter at han havde vexlet nogle sagte Ord med Malibran, traadte han frem til Forgrunden af Scenen og vedblev saaledes: "Mine Damer og Herrer, Vi bør ikke videre oplæse denne Billet, som vi feilagtigen have aabnet, da dens Adresse lyder paa denne Hovedstads Fattige." Man kan tænke sig med hvilken bifaldsstorm, denne vakkre Maade at give den ubehændige Enthusiast en Lection paa, blev optaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Fra St. Petersborg meldes i Hamb. og Altona Aviser, at Storfyrstinde Alexandras Formæling med Prinds Friedrich af Hessen skal, ifølge Keiserens Ønske, finde Sted tidligere end den først var bestemt. For Danmark, der efter Forlydende, i denne Anledning repræsenterer det hessiske Huus, skulle Ægteskabs contracterne underskrives paa Hs. Maj. Kongen af Danmarks Side af Hs. D. Prindsen af Bentheim og Grev Rantzau, kgl. dansk Gefandt ved Hoffet i St. Petersborg, og paa russisk Side af Statsministeren, Rigscantsler Grev Resselrode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Kongen af Preussen har ved et kongl. Decret fornyet den for 400 Aar siden af Churfyrst Frederik den Anden stiftede Svaneorden, hvis Emblem, hedder det, er intet Andet end "Bekjendelse af de christelige Sandheder i Gjerningen. Svancordenens Jnsignier skulle, efter Decretets Lydende, ikke være bestemte til udvortes Prydelse; kun den gyldne Kjæde vil Kongen i sjeldne Tilfælde sende som kgl. Æresgave til høist udmærkede Personer. Ordenen skal derimod udgjøre et Samfund, hvori man frivillig kan træde ind og ud. Pligterne derved ere: Omsorg for Syge, Lidende, angrende Syndere, &c. Decretet er underskrevet "Juleaften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Det østerrigske Hofs første Notabilitet, Fyrst Colloredo, Keiserens Overhofmarschal, Oberst for hele den keiserlige Garde, Ridder af den gyldne Viess og en Mængde andre Ordener, samt en af Monarkiets rigeste Cavallerer, er den 28de Decbr. død i Wien, 72 Aar gl. Hans Søn, der arver hans fyrstelige Værdighed og alle hans Rigdomme, er 36 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Svenske Aviser indeholde følgende Beretning om et frækt Bedrageri, En forhenv. svensk Tugthuus fange ved Navn Sven Halstrøm, der i flere Aar har været bosat i Skaane som Farver, har nemlig, under Foregivende af, at der fra de danske Kolonier var tilfalden ham en Arv af 100 Tønder Guld, hvilken Sum var bleven ham tilkiendt ved Dom af "Arvecollegiet i Kjøbenhavn, og ved Foreviisning af en Mængde falske Documenter og Vexler, Tid efter anden hos lettroende Personer tilnarret sig betydelige Penge forskud. Han er nu bleven arresteret i Christianstad, og har tilstaaet hele Bedrageriet, hvormed en Skræddermester Fyrvald (?) i Kjøbenhavn skal have været ham behjælpelig under det paatagne Navn af Procurator Norberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 5te Januar. Hs. D. Prindsen af Bentheim-Steinfurth er afreist til St. Petersborg, for at bivaane Formælingen mellem Storfyrstinde Alexandra og Prinds Frederik af Hessen, der skal finde Sted endnu i indeværende Maaned. Som Cavalier er medgivet Hs. D. Hr. v. Bertouch, Lieutenant a la suite i Husarerne, en ung Mand, der tidligere har været Attache ved Gesandtskaberne i Stockholm og London. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Hs. H. D. Landgreve Wilhelm af Hessen er i Onsdags bleven overført til Kiel af det kgl. Jerndampskib Ægir, ligesom det for 8 Dage siden havde overført hans Søn, Prinds Friederich af Hessen. Enhver saadan Tour med det kgl. Dampskib er forbundet med Omkostninger, der beløbe sig til henimod 1000 P. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Kammerherre Baron de Bretton til Stiftamtmand over Viborg Stift og Amtmand over Viborg, Amt. Han har, som bekjendt, tidligere været constitueret i dette Embede under afdøde Kammerherre, Grev Ahlefeldts Sygdom. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
J Anledning af foranmeldte Udnævnelse hedder det i Fædrelandets No for i Gaar: "Dersom vi stode i en fjendtlig Opposition til Regjeringen, vilde Jntet kunde være os mere kjærkomment, end Baron Brettons Udnævnelse til Stiftamtmand i Viborg; thi det er igjennem sine mellemliggende Organer, at Regjeringen træder i directe Forhold til Befolkningen, og Baron Bretton har alt givet Prøve paa det meest afgjorte Talent til at gjøre sig upopulair, til at vække og styrke Oppositionen, til at holde den ilive og gjøre den almindelig, saavidt hans Omraade strækker sig. Det uheldige Valg er nu skeet, og oprigtig beklage vi alle de Forviklinger og Hindringer i Forretningernes fredelige Gang, som maa befrygtes deraf at ville reise sig. Dette Valg viser imidlertid ikke blot, hvor liden Vægt der tillægges Oppinionen, som dog i det mindste dennegang kunde have haabet nogen Paaagtning, siden den havde Stedets Embedstand, med Bispen i Spidsen, paa sin Side, men Sagen har ogsaa Jnteresse fra en anden Side. Blandt Concurrenterne var nemlig ogsaa den sammesteds fra mangeaarigt Bekjendtskab høitelskede Høiesteretsassessor Bruun, de jydske Stænders Præsident.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Hs. Maj. har allernaadigst udnævnt Sognepræsten for Thorsager og Bregnet Menigheder i Aarhuus Stift, Bertel Chr. Budtz, i Anledning af hans halvthundredaarige Embedsjubilæum, til Consistorialraad. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Cancelliet har under Gaars Dato beordret Redacteuren af Fædrelandet, Cand. Ploug, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads første No i Aaret 1844, for Mandagen den 1ste de, indført Artikel med Overskrift Nytaarsmorgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Ved Hof= og Stadsrets Dom af 30te Decbr. f. A. er Fædrelandets" forrige ansvarhavende Redacteur, J. A. Hansen, atter bleven idømt 100 1/ Mulct og eet Aars Censur. Den paaankede Artikel var: "Landsoverretten i Viborg, Ørsted og Ussing, contra Gudenrath.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Jfølge hertil ankomne Breve fra Moskau er vor Landsmand, Collegieraad Jacob Christian v. Satterup, keiserl. russisk Stadschirurg og Ordinator ved det gallizinske Hospital i Moskau, Ridder af Annaordenen &c., ved Døden afgaaet der den 22de Novbr.,(Md.) i hans 49de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Jule=Bazaren staaer aaben indtil næstk. Mandag. Antallet af de Personer, som have besøgt Bazaren, var indtil i Tirsdags omtrent 24000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
J Tirsdags Aftes var Jldløs paa Vesterbro hos Lysestøber Steinbach, hvis hele Bagbygning, med derværende Lysestøberi, afbrændte. Vogels Orgelconcert i Frue Kirke igaar Aftes var, efter Omstændighederne, godt besøgt. Hr. Vogel producerede sig derved baade som dygtig Orgelspiller og som Musiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Ogsaa her ere betydelige Gaver indkomne tilde ulykkelige Familier i Oxby Sogn paa Jyllands Vestkyst, nemlig til Adressecontoiret 436 8, til Bladet Fædrelandets Contoir 518 , og til Kjøbenhavnspostens" vel omtrent ligesaameget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Flensborg, den 3die Jan. Man fortæller her om Optrin, der ere forefaldne her i de sidste Dage, og som opfylde alle Mennesker med Angst og Forfærdelse. Vi have med Bestemthed erfaret, at 9 Fruentimmer ere blevne saarede af eet eller flere Mandfolk med skarpe Jnstrumenter, og hidtil er det ikke lykkedes Politiet at opdage Gierningsmændene. De allerede af Naturen ængstelige Fruentimmer vove nu neppe og Aftenen at forlade Husene uden Ledsagelse af Mandfolk. - Under 28de Decbr. har den kongl. slesv. Overret paa Gottorf afsagt følgende Dom i Jnjuriesagen mellem Agent Jensen i Flensborg, som Citant, og Overretsadvocat Beseler som Jnd stævn: "Jndstævnte skal give Citanten coram protocollo Æreserklæring, og gjøre ham Afbigt, samt erstatte samtlige Procesomkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Haderslev, Nytaarsaften 1843. Man frygter meget for, at her skal skee Optøier i Aften ved den haderslevske Liedertafels store Fakkeltog, i Særdeleshed for at gjøre Peter Hjort Lorenzen bange for sit Liv, og bevæge ham til at flygte ud af Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Det kan ikke nægtes, at her ogsaa findes Subjecter, som nok vilde spille høit Spil, og gjerne vilde fremkalde hvad Lyngens Redacteur, Conrector Volquardsen, kalder eine Art von Demonstration", men disse Exalterede finde ikke Medhold i Befolkningen. Schrader har givet sit Samtykke til bemeldte Fakkeltog, efter at Directionen har erklæret at vilde indestaae for alle Følger. Han har tillige ladet tilsige et af de herværende Borgercorpser at møde Kl. 10 med fuld Armatur, Fane og Janitscharmusik. Derved kastes en forøget Glands paa det Hele, men opnaaes tillige en Slags Sikkerhed for, at Pøbelen ikke begaaer Excesser. Der fortælles, at Schrader og Amtmand Johannsen have frabedt sig de Hoch som man havde isinde at bringe dem. (Uddr. af Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Haderslev, den 2den Januar. Alting gik roligt af ved Fakkeltoget Nytaarsaften. Alle Anstrængelser for at fremkalde eine Demonstration ere mislykkede. Toget begyndte Kl. 11, foran en Afdeling af Borgervæbningen med Musik, derpaa fulgte Liedertaflet (Sangforeningen) med 70 Fakler, og efter denne den anden Afdeling af Borgercorpset. Directeurerne samt endeel andre Embedsmænd og Advocater bare selv deres Fakler, andre Herrer, hvoriblandt Amtmanden, begge Amtsforvalterne, Præsten a. lode sig repræsentere. Blandt Fakkelbærerne faaes ogsaa en Deel Disciple fra Latinskolen, nogle Kieler, Studenter og andre fremmede tydske Herrer. Resten bestod af Borgere og Borgersønner. Toget drog igjennem Hovedgaderne til Torvet, hvor der sluttedes Kreds. Derpaa istemtes Sangen med "des Jahres leste Stunde", derefter Freiheit, die ich meine", og tilsidst "Nun dancket Alle Gott. Jmellem Sangene holdtes Taler af Adv. Stibolt, Dr. Hansen og Dr. Marcus, der lode Kongen, Fædrelandet og Haderslev leve. Herpaa lagdes Faklerne sammen til et Baal, og dermed var denne "Demonstration forbi. Folk, som havde ventet paa, at en eller anden Scandale skulde opføres, og hvorom der var mange Rygter satte i Omløb, bleve skuffede. Fra Omegnen havde et betydeligt Antal Bønder indfundet sig, hvoriblandt ogsaa Laurids Skau fra Sommersted."(Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Litteratur. Fra Pressen er nylig udkommet: "De Beslægtede." Roman af Rasmus Latiner. En Mand og en Qvinde", og En gammel Tante." To Noveller af Oscar. – Ungdoms=Phantasier ved Øresundets Kyst, af Emil. – Statskalender for 1844. Atter i Aar har denne faaet endeel hensigtsmæssige Udvidelser, hvoriblandt Fortegnelse over Borgervæbningens Officierer i Kjøbenhavn o. fl. større Provindstæder, Efterretning om adskillige Embedsmænds Lønninger, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Skibs-Efterretninger. Ved Sylt er bemærket et sjunket Skibsvrag, som ligger paa 5 Favnes Dybde. J Nærheden deraf var opdrevet et Liig, i Sømandsdragt, hos hvilket der fandtes 10 Guldsovereings og 7 engelske Sølvmynter. – Skonnertbriggen Aurora, Capt. Dick, best, fra Khvn, til London med Kornvarer, stødte først paa ved Læs, hvor den kom af igjen, drev derpaa ind under den svenske Kyst, hvorfra den med Dampskib er bugseret tilbage igien til Khvn. - Den første Messina farer for iaar, Briggen Sirius, Capt. Kofoed, kom den 28de Decbr. ind paa Khvns Rhed, hvor den lossede 900 Kister Frugt, og gik med Resten til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Handels-Efterretninger. J Kornhandelen var det stille i Hamborg. Byg var det eneste som kjøbtes. Med Rug var det flant; og med Havre endnu flauere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Khvns Børs-Cours den 5te Januar. Hamborg 2 M. - a vista 198. Species 200. 4 pC. kgl. Obl. 102 a 102 1/2. Nationalb. Obl. (af Laanet, 4de Febr. 1820). - 4 pC. uopsigelige Rigsbank=Oblig. - Nationalbank=Actier 114 a 114 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Ledige Embeder. Toldcasserer-Embedet i Frederikssund. Gage 950 Rbd. Caution 4400 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Dødsfald. Fru Cancelliraadinde Prehn f. Glörfeldt, Silke- og Klædehandler H. Lund, Jnstrumentmager Melbye, Dorothea Sadolin f. Lund, Kleinsmedmester Cerellesen, Student Moritz Salomonsen (20 Aar), Fru Cancelliraadinde Hansen f. Abel, P. Edvard Neergaard, Josedine Søeborg, Toldbetjent Colding, Opsynsmand i Forbedringshuuset H. Bredal, Jfr. Marie Tingsted; Alle i Khvn. B. J. Meyer f. Aagaard i Roeskilde. Pens. Lieutenant og Skolelærer Weisthoff paa Brønsholmsdal. Julie Borchsenius paa Lundsgaard. Mad. Dehlholm i Striib. Md. Rudebeck i Bogense. Sognepræst Bonde paa Auernakoe. Md. Budz f. Glahn (en Datterdatter af den bekjendte Biskop Egede) i Nykjøbing paa Falster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-09
Bekjendtgjørelser. Deeltagende Familie og Venner maa jeg meddele det Sorgens Budskab, at den Almægtige ved en pludselig, men saare blid og rolig Död, Natten imellem den 27de og 28de f. M., bortkaldte fra mig min inderligt elskede og brave Ægtefælle, Oberstlieutenant Siegesmund Frederik Christian von Suckow, i en Alder af 78 Aar. Aarhus, den 3die Januar 1844. A. K. Suckow. födt Fogh.