JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Garnisonen til Troppau, der bestod af 3 Batailloner Ungarisk Jnfanterie og Pandurer, var vel 2 Timer tilforn bleven underrettet om vor Ankomst; men ikke destomindre have de dog i en Hast trækked ud, og flygtet til Grätz. Avantgarden af Cavalleriet, satte strax efter dem, men da Jnfanteriet ikke kunde følge, saa blev, formedelst den moradsige Egn, allene deres Arriergaarde afskaaren, et Antal deraf nedhuggen, 2 Capitainer, 3 Lieutenanter og 261 Mand, gjorte til Krigsfanger, og General Simschøns, tilligemed de øvrige i Troppau værende Officierers Bagage gjort til Bytte; men de øvrige af disse 3 Batailloner reddede sig med Flugten igiennem Oppa, hvor de gik til over Hofterne i Vand. Paa vores Side ere foruden nogle Blesserede ikke en Mand død. Til Troppau saavelsom Jægerndorf bleve de der oprettede Værker og Pallisader nedrevne. De samtlige andre fiendtlige Besætninger havde imidlertid ligeledes i største Hast trakt sig ud af derer Qvarterer, og taget deres Retraite paa hiin Side Mora. Den anden Dag, som var den 18de, blev General von Seidlig med nogle Regimenter Cavallerie og nogle Batailloner tilbage ved Troppau- og General Fouquet forfulgte med sit Korps Fienden, hvilken, efter den fra Bøhmen erholdne Forstærkning, af 36 Batailloner og nogle og 30 Escadroner, 2 til 3000 Pandurer og 2 Pulk Ulaner, udgjorde tilsammen 30000 Mand, og drev samme til over Morn, hvor de havde kastet Broerne af, og stukket den ved Mora liggende Bondebye, Hartau, i Brand. Paa den anden Side af denne Flod havde det fiendtlige Korps saaledes posteret sig paa de der værende Høye, at man ikke kunde komme til at angribe det. General Fouquet lod den følgende Nat hans Korps campere ved Mora, og da Fienden den 19de om Morgenen tilig, i vores Paasyn, drog sig videre tilbage mod Hof, for at dække det derværende Magazin, og da Mangelen paa den fornødne Subsistence, som i den gandske Egn var aldeles optagen af Østerrigerne, ikke tillod, at opholde sig der længere: Saa fandt Hs. Excellence for raadeligt, samme Dag at gaae tilbage til Trop paa, at holde Rastdag der den 20de, og i Dag igien at komme her i denne Egn.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Franken, den 1 May. Der er ved Byen Melkendorf, en Miil fra Colmbach, ved Bredden af Maynstrømmen, afstukken en Leir for den Keiserl. og Rigsarmeen, hvis Styrke man nu udgiver for 40000 Mand. Af denne Armee ere mange Saarede blevne bragte til Egnen af Nürnberg. Man maa forundre sig, naar man, efter en saa stor Magazin Ødeleggelse, som Preusserne har gjort i Bøhmen, dog alligevel seer saa mange Levnetsmidler derfra at blive førte til de sig ved Rigsarmeen befindende Østerrigske Tropper. Det Magazin, som man har begyndt at anlegge til Bamberg, skal for mere Sikkerheds Skyld, nu blive forflyttet til Nürnberg. At Rigsarmeen har i Sinde, snart at begynde sine Operationer, er klart deraf, at det er bleven den Frankiske Kreds tilkiendegivet, at Pontonerne og deres Commanderende vare paa Veyen fra Prag, og at følgelig deres March og Forspand var regleret, hvorfor man maatte foranstalte en Leverance paa 20000 Centner Høe til Culmbach, saasom den Forraad man der havde, neppe vilde strekke til i tre Dage. Der er derfor bleven beordret og forlanget endnu en anden Krigscommissair, som kunde være kyndig der i Egnen, for at hielpe den forrige at besørge Leyrstraaets, Brænde=Veds og Forspands-Anskaffelse. Den Keiserlige Minister, som befinder sig til Nürnberg, understøtter ikke alene Græven af Wilzeks Fordring, men han har og forestillet Kredsen: At da Armeen maatte have Underholdning, saa kunde intet afvende Fouragering, uden Kredsstænderne anskaffede Fourage. For at forekomme denne Trudsels Fuldbyrdelse, have disse ladet Kredsstændernes Commissarier træde sammen, for at overlegge denne Post; men saasom Bayreuth, Bamberg og Würtzburg ere gandske udtærede, saa har Rigs-Generalitetet frietaget disse Lande for Leverancen. Dernest forlanger Græven af Wilzek at vide af Kredsen, naar og hvorledes den øvrige Rest af Fourage skal blive frem skaffet. Rigs-Generalitetet har imidlertid udvalgt for de Keiserl. ved Rigsarmeen staaende Regimenter, Ober-Pfalz, Nürnberg, Anspach, Eichstadt, Notenburg og Schwabis, Hall til deres Depositairer. Og omendskiønt Fæstningen Plassenburg til almindelig Sikkerhed har faaet en Rigs-Besætning, saa vil dog Græven af Wilzek ikke lade samme forsørge af Rigs=Operations=Cassen; men paastaaer, at den Frankiske Kreds alene skal bære denne Byrde, hvorover Stænderne ere meget misfornøyede.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Hannover, den 1 May. Da Magistraten i Danzig havde givet Republiquen Polen Underretning om den Frygt, som den havde for en Beleyring af Russerne, og samme Republik ikke saae sig i Stand, til at sætte sig imod saadant Foretagende, saa har man vendt sig til Kongen af Preussen, som og har givet sine Tropper Ordre at marchere til den Side.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Sammesteds fra meldes og under 4de Mai, at Ordet gaar, at Hertugen af Bevern i dette Feldttog skal giøre Tienesten ved den allierede Armee.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
London, den 27de April. Breve fra Nye=Pork af 28de Febr. ville forsikre, at Ticonderago ved General Amhurst skulde blive angreben, og Quebek ved en anden Leyr, som en Esquadre skulle understøtte. De Kongel. Skibe have borttaget 4 med Provision til Minorca gaaende Franske Tartaner, saavel som Kaperen St. Florentin fra Bourdaux. Vore Kapere have taget 30 Baller Fransk Klæde fra et Svensk Skib, efterat de forhen havde betalt Fragten deraf.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Fra den Hannoverske Armee til Frislar. Efter mange og lange Marcher, have vi nu i nogle Dage havt fuldkommen Roe. Vor Stilling er saaledes: at vi paa den venstre Side staaer næsten i lige Linie med de Preussiske i Thuringen, og paa den høyre Side med vore Mynsterske Tropper. Vore Forposter staae paa Siden af Marpurg, endog paa hin Side Threysa. De Franske synes at være vel tilfreds med vores Rolighed. Naar de giøre sig til af at de have ganske ruineret det hele Finkensteinske Regiment, saa er intet meere ugrundet. Tre Batallioner af dette Regiment, tilligemed Staben, følgelig og Regiments=Cassen, ere uden ringeste Forliis komne til Armeen, og ligge her for vore Øyne.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Dresden, den 2 May. Den 25de i forrige Maaned, om Morgenen, bleve de i Bøhmen ved Pasbierget af de Preussiske gjorde Østerrigske Krigsfanger her indbragte fra Chemnitz, under en Bedækning af Preussiske Curasserer, hvormed fulgte 3 Kanoner og 3 Fahner. De bestode af en General-Major, 51 Officierer og 1500 Gemene, tilligemed en stor Mængde Vogne, der førte de Saarede. Om Eftermiddagen derpaa, kom de over Aussig fra Bøhmen medbragte Østerrigske Krigsfanger ligeledes under en Bedækning af Ryttere hertil. De vare omtrent 300 mesten Husarer, hvorved befandt sig og 8 Officierer paa 2 Vogne, og en stor Deel Østerrigske Saarede paa mange andre. Den 27de bleve 300 af disse Fanger bragte til Skibs herfra til Magdeborg, hvorhen og de øvrige skulle bringes. Endnu staaer det Officererne frit for, at gaae omkring uden Vagt, saavel i denne som Nye=Staden. Man regner til, at i en gandske kort Tid over 2000 Østerrigske Krigsfanger have taget Tieneste ved den Preussiske Armee. Endnu veed man ikke, hvorhen den, under Prinds Henrichs Anførsel fra Sachsen marcherende Armee, er bestemt, den tager saa Vey igiennem Ertz-Gebürget til Franken, for at opsøge Rigsarmeen. J Fredags Aftes reyste Hs. Kongelig Høyhed selv til Armeen, som fører foruden de fornødne Pak= og Felt-Vogne, et stort Antal svære Canoner og mange Pontons med sig. Her ere blevne omtrent 6 til 8000 Mand i disse Lande tilbage. Preusserne have gandske forladt Pirna, fordi ingen Fiende meer kan sætte sig fast der, da Fæstningsværkerne ved Sonnenstein ere sprengte og aldeles nedrevne. Slottet allene er bleven staaende.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Gørlitz, den 26 April. Fra Schlesien fornemmer man, at en heel Deel unge Folk fra Pohlen, komme for at tage Tieneste ved den Kongelige Preussiske Armee.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Helsingøer, den 10 May. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6te hujus, Andreas Pet. Smith af Flensborg fra Bourdeaux og Svend Jansen af Kiøben fra Marseille begge til Kiøbh. med Viin og Brændeviin. Peter Petersen og Jacob Bertelsen af Dragøe fra Bergen til Østersøen med Fisk. Den 7 dito, Niels Smith af Arendahl fra Langesund til Kiøbh. med Jern. Christen Jemsby af Stavanger fra ibid til Dantzig med Sild. Herman Grubbe af Langesund fra Kiøbenhavn til Langesund med Sukker. Den 8 dito, Knud Nielsen af Odense fra Langesund til Kbh. med Jern. Ole Berwen af Stavanger fra ibid. til Kbh. med Sild. Hinrich Sehested af Ringkiøbing fra Bergen til Kbh. med Fisk. Michael Ahlman af Sønderborg fra Kiøbh. til Jsland med Meel. Den 9 dito, Jores Korn af Bergen fra Kiøbh. til Bergen med Steen. Christian Holmst af Hadersleben fra Kbh. til Friberichshald med Baglast.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Kiøbenhavn, den 11 May. Den 23 Aprilis er Hr. Hans Sørensen Lemming, hidtil Sognepræst til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, allernaadigst beskikket til at være herefter Sognepræst til St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn. Consistorialraad Hr. Broder Brorson, hidtil Sognepræst til Medolden Meenighed i Riber Stift, ligesaa at være herefter Sognepræst til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
J forrige Maaned haver Hs. Kongl. Majestet allernaadigst beskikket Hs. Høyærværdighed, første Danske Kongl. Hofpræst og Directeur for Waysenhuset, Hr. Friderich Qvist, til at være herefter General-Kirke-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
J Gaar har Høyædle og Velbr. Hr. Etatsraad, Agent og Directeur for det Kongelige Octroyerede Asiatiske, Africanske og Handels=Compagnie Joh. Frid. Wever omvexlet Tiden med Evigheden.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Natten imellem den 7de og 8 hujus er en ulykkelig Jldebrand opkommen i Kroen i Herløw=Bye 2 Miile herfra beliggende, hvorved Kroen, 3 Bøndergaarde, og et Smedehuus ere blevne lagte i Aske, og 7 til 10 Bæster opbrændte.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
I Tirsdags bleve Sprøyterne her i Staden, saavel de almindelig brugelige, som de Engelske med korte Slanger, prøvede.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Vexel-Cours. London 4 Rdlr. 85 a 84 s. et Pd. Sterl. Amsterdam 13 1/2 a 1/4 pro Cento. Hamborger Banco 7 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
AVERTISSEMENT. De udi 6te Kongel. allene privilegerede Lotteries 2den Classe udtrokne 1506 Gevinster og Præmier blive her i Kiøbenhavn den 9de May og følgende Søgnedage, men udi de øvrige Stæder, saasnart de sædvanlige Designationer samt fornødne Remisser ere indløbne, udbetalt af vedkommende Collecteurer, imod de originale Lod=Sedlers Tilbage=Levering, hvorpaa Gevinsterne ere faldne. Tilligemed saadan Udbetaling begyndes ogsaa Fornyelsen til 3die Classe af de Lodder, som ey med Gevinster ere udkomne, med To Rixdlr. pro Lod; hvilken Fornyelse omgængeligen maa skee, førend vedkommende Collecteurer i Kiøbenhavn og Udenbyes ere forbundne at slutte og indsende deres Appellations-Regninger, som den 11te Jun. a. c. til mig maa være indkomne, efterdi 3die Classes Trækning gandske tilforladeligen den 18de Jun, skal foretages. Hvo der da forsømmer sine Lodders Fornyelse i den saaledes bestemte Tid, maa upaaankeligen taale at saadanne Lodder i Følge Planen hiemfalde, og til andre Lysthavende for fire og en halv Rigsdaler Stykket, som er 1ste 2den, og 3die Classes Jndskud, vorde overladte. Kiøbenhavn, den 7de Mai 1759. Jonas Collin, Kongelig Majestets Cancellieraad og
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Lotterie=Jnspecteur. Hr. Gerhard Treschows Danske Jubel=Lærere, som udkom 1753, med hans Kobberstykke, er at faae hos Hr. Justisraad og Prof. Anchersen, for 3 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Til Samlingen af de Kongel. Portraiter er nu Friderich den Anden stukket i Kobber af Prof. Joh. M. Preisler, hvoraf med Kongel. Tilladelse, nogle Exemplaria, saavelsom af Christian den Andens forhen udkomne, ere at faae til kiøbs hos Hr. Darbes i store Færgestræde, tvert over for den Franske Bager, a 2 Mk. 4 s. paa stort Papiir, og 2 Mk. paa mindre Papiir. Friderich den 3die og Christian den 4de af Lode, faaes sammestæds for 2 Mk. Stykket. Notification for det Fiiredobbelte Forenede Kierligheds Selskabs Enke= og Pensions=Cassa.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Betalingstiden for indeværende May-Termin, vedvarer i det længste til den 29de hujus, hvorfor Jnteressenterne anmodes om Deres Contingents Erleggelse i betimelig Tid, Pensionen for et halv Aar fra 1ste Januar til 30te Jun, bliver derefter udbetalt førstkommende 16de Jul, imod sædvanlig Attest. Selskabets Contoir, den 4de Mai 1759. Siden Rasmus Mortesen, som boede paa Friherskabet Hogholms Gods i Nørre Jydland, Calløe Amt, Mols Herred, Draabye Sogn i Boeslund Bye, for nylig ved Døden er bortkaldet, og efterladt sig foruden 2de Sønner og en Datter der i Sogned, 2de Døttre i Kiøbenhavn, navnlig Dorthe, skal være gift, men vides ey med hvem, eller hvor hun boer eller er; den anden, Anna, var gift med en Matros paa Holmen, men begge døde, og efterladt dem 2de Døttre, Lovise og Christiane, samtlig den afdøde Rasmus Mortensens Børn og Børne=Børn i og uden Provincien, indvarsles herved 3de Gange, at møde eller møde lade udi Stervboen, fra Dato at regne, til den Tid Loven allernaadigst prescriberer, da de efter Stervboens ringe Omstændigheder kan vente at vederfares den Ret, som dennem tilkommer. Boeslund, den 9de May 1759. Til enhver høye og respective Credi= og Debitores behagelige Efterretning, udi Hr. Major Christophers Hvidtfeldts opgivne Boe, averteres herved, at udi Hr. Raadmand og Sorenskriver Hirsches Sted, dette Boe at behandle, er jeg Postmester, Niels Warberg, udi Moss i Norge communctim med Procurator, Hans Bech, forordned. Madame Anne Elisabeth, sal. Melchior Meldahls, boende i Nykiøbing paa Morsøe, lader herved i Aviserne 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøre, at paa en, hendes tilhørende Bonde=Stæd, beliggende i Thye i Wang=Sogn, kaldet Kochedahl, er Fæstebonden, Christen Kochedahls Hustrue, Bodel Jvers Datter den 16de Martii sidstleden ved Døden afgangen, og eftersom at Stervboet er saa slet Tilstand, at den ikke nær kan betale Gielden, og følgelig ikke formaaer at udstæde nogen lovlig Proclama, men da den sal. Afdøde, efter Enkemandens Stigende, skal have haft en Broder i Kiøbenhavn, navnlig Thomas Jversen, og en Broderson skal have boet i Schow sted i Thye, hvilke begge ikke vides enten ere døde eller levende enten de har haft Livs=Arvinger eller ey, altsaa bliver herved, saavel i Henseende til dem, som til alle Credi= og Debitorers Efterretning, bekiendtgjort, at Skiftet bliver videre foretaget og ventelig sluttet i Stervboet den 26de Mai førstkommende, da Vedkommende vilde behage at indfinde dem til fornævnte Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Sorenskriver udi Fosens Fogderie, Tronhiems Amt, Andreas Jessen, lader 3de Postdage efter hinanden i de Danske Aviser bekiendtgiøre, at der i Fogderiet er ved Døden afgangen, Velbaarne Frue Kiersten Munch, sal. Conferenceraad og Amtmand over Nordlandene, Ove Schielderup. Og da de nu begge uden efterladende Lives Arvinger af dens Egteskab ere døde, og der i Stervboet forefindes et under 9de Octob. 1750 allernaadigst confirmerede Testament, hvorudi findes, at den forhen afdøde sal. Conferenceraad haver anordnet, i det alle sine Sødskende alt ved Døden var afgangen, dets Aarsag i Testamentet ordineret, at hvert af deres Børn skulle have 50 Rdlr., eller om nogen af disse skulle være døde og Børn efterladende, da de tilsammen 50 Rdlr. Resten af sine Midler er testamenteret 2de af hans nu sal. Frues af forhen havde Egteskab efterlevende Datter, Johanna Blichfeldts, sal. Obristlieutenant von Hadelus Børn. Og siden her nu ikke vides, hverken hvor mange eller hvor deels af disse Arvinger paa hans Side sig opholder, deraf og under skal være en Præst i Siælland, af Navn Jens Schielderup; Altsaa maatte det behage enhver i sær af dem med lovgyldig Legitimations=Brev, at beviise sin Qvitzels Herkomst, som og inden den i Loven foreskrevne Tid for enhver i sær at indkomme med deres Beviser til mig Sorenskriver, paa min Boepæl Fieldvær, paa Hittern i Fosens Fogderie, da enhver ved Skiftets Slutning skal vederfares. den Ret, som Testamentet foreskriver. Skulle nu nogen forsømme Tiden, haver de sig selv den deraf foraarsagende Uleilighed at tilskrive, eftersom Arvingerne saavel som jeg vil være befriet for Ansvar i saa Tilfælde. Fieldvær, den 16de Marz 1759.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Sorenskriveren i Laurvigs Grævskab Børre Strøm, lader herved 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøre, at i Staværn, under Brunlaugnæs Præstegield, ved Døden er afgangen en Enke, ved Navn Anne Arnesdatter Morland, som formedelst Kongel. allernaadigst Bevilgning sad i uskifted Boe, efter hendes forhen ved Døden afgangne Mand, Lars Mouritsen Kiærager; Thi indkaldes saavel Debi= og Creditorer, som Arvingerne, der paa Mandens Side skal være 3de Brødre: 1) Peder Mourissen, boende i Hendrup paa Krastrup Gods ved Aalborg. 2) Niels Mouritsen, boende i Kiøl bye ved Aalborg, og 3) Anders Mouritsen, som skal være død, og have efterladt sig Børn, men deres Tal, Navne og Opholdstæder vides ikke, samt en Søster, som skal have været gift og boet paa Kastrup Gods men hendes Navn er ubekiendt. Paa Hustruens Side haver anmeldet sig en Søster, ved Navn Karen Arnesdatter, Enke af Lars Ellingsen i Strandfiorden ved Arendahl. Creditorer og Arvinger, alle at indfinde sig med lovgyldige Beviser, hos Skifte=Forvalteren, boende i Laurwigen, og det inden saadan Tid Loven foreskriver. Creditorerne ville og ved Jndstillelse selv forekomme Søgemaal. Til Arvingernes Efterretning meldes, at paa deres vegne er anordnet en paalidelig Tilsyns=Mand, og at Stervboet strax efter Dødsfaldet er tagen under Forseigling, det befundne ringe Løsøre derpaa registeret og vurderet, samt ved Auction afhændet, men saavidt forud sees kan, bliver lidet eller intet til Arv at vente.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Jligemaade lader Sorenskriver, Børre Strøm, bekiendtgiøre for dennem, som noget kan have at fordre hos Enken, Karen Pedersdatter, afg. Jacob Matthiæsen Lowes i Staværn, under Brunlaugnæs, at de sig hos hannem ville indfinde, med i Hænde havende Beviser, inden den Tid Loven befaler, da de for Tilgodehavende kan vente Betaling. Laurwigen, den 24de April 1759. Skifteforvalterne i Bergen Cancellieraad og Borgmester Henrich Mathiesen, og Byefoged Albert Christian Das, lader hermed i 3 Postdages Aviser bekiendtgiøre, at en Person navnlig Henrich Gierding, som levede og døde i eenlig Stand, er Skiftet den 6te huj. begyndt efter, da hans tilstædeværende Arvinger forlangede Dødsfaldet paa denne Maade proclammeret, paa det om han enten maatte have nogen uden Byes Creditorer eller Debitorer, eller der maatte være fraværende Arvinger, de da til Skiftet ville indfinde sig, thi indkaldes de samtlige, at møde paa Raadstueskriver Hans Geelmuydens Contoir i Bergen 12 Uger fra den Tid dette i Aviserne indfattes, da Creditorerne medbringer saadant Beviis, som efter Dødmand udfordres, og Debitorerne eller de som noget Gods for ham kunde havt, eller have i Forvaring, at betale det de ere skyldige, og bringe tilstæde hvad den Afdøde hos nogen kunde have nedsat, ligesom og Arvingerne forsyner sig med behørig Legitimation, om nogen paa deres Rigtighed skulle bære Tvivl, da enhver skal vederfares den Ret som Boets Tilstand vil tilsige. Bergen den 10de April 1759 paa Hr. Byefoged Dasses og egne Vegne H. Mathiesen.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Et Partie Hør, bestaaende af fineste Sortements Drojaner og Littauer Ratkitsker pr. Skpd. 34 Rdlr., Badstuben geschneden pr. Skpd. 28 Rdlr. 3 Mk., Marienberger geschneden pr. Skpd. 27 Rdlr. er her paa Stadens Veyerhuus beliggende. Liebhaberne behager at addressere sig til Eieren Hr. Knud Lyne.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Extraordinaires Avertissemens. No. 38. Vi Frederich den Femte &c. &c. Byde og befale herved, paa EnkeGeheimeraadindens, Grævinde Wedel, fød Grævinde af Daneskjold Samsøe, allerunderdanigste Ansøgning, med hendes Curators Minde, for at udfinde den sande Beskaffenhed med hendes sal. Mands, forhen Geheimeraad og Amtmann til Segeberg, Græve til Wedel af Wedelsborg, Ridders, Efterladenskab, alle og enhver, som formeene sig at have Paastand og Fordring paa forbemeldte Efterladenskab, der maa beroe paa hvad Grunde de ville, saavelsom og de der ere blevne den salige Afdøde noget skyldige, de indenlandske inden 6 Uger, men de Udenlandske inden 12 Uger, efter denne Jndkaldelses offentlige Publication, og det, Gieldnerne under Sraf af de dermed ikke videre blive hørte, men paalagt en evig Stiltienhed; Skylder ne derimod, under Straf af dobbelt Betaling og anden vilkaarlig Straf, deres Fordringer, Obligationer, og hvad anden Til- og Paatale paa bemeldte Efterladenskaber, at angive, samme vedbørlig ho Vor Cancellie= og Regierings=Secretair, Adami, her i Glückstad, for revise deres derom i Hænde havende Brevskaber og Forskrivelser in Originali, og deraf efterlade ved Protocollen vidimerede Copier. De Fremmede skulle og strax ved Anmeldelsen bestille en Procurator. Hvorefter enhver, som det vedkommer, sig haver at rette, og for Skade tage vare. Under Vort hostrykte Kongel. Regierings Segl. Given i Vor Stad og Fæstning Glückstad, den 18de April 1759. (L. S. R., G. G. v. Dernath. G. F. v. Horn. H. C. Gude.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Magistraten som Skifteforvaltere udi Kiøge lader herved bekiendtgjøre, at en Tienestepige navnl. Agnete Blach, hvis Fader, haver været Borgere og Urtegaardsmand udi Nestved, men for nogle Aar siden tillige med Moderen ved Døden afg. sidstleden den 20 Mart. her udi Kiøge er bortdød, og da hendes Efterladenskab befindes saa ringe, at samme ikke formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste, saa kundgjøres herved 3 Gange i de danske Aviser, at Skiftet efter bem. Agnete Blach 6 Ugersdagen fra denne Publications Dato at regne, bliver holdet paa Kiøge Raadstue, til hvilken Tid Arvingerne indkaldes sammesteds at møde, hvor enhver efter foregaaende lovlig Legitimation skal vederfares den Ret som Loven tilsiger, Kiøge den 26 April 1759.
Berlingske Tidende, 1759-05-11
Udi Wiborg Stift, Aalborghuus Amt, Aarsherred, UlstruxSogn, Sottrup Bye, paa Kratrup Gods er død sidst 28 Octbr. 1758, en gl. Enke, navnlig Karen Andersdatter hvis ringe Efterladenskaber straxen er tagen under lovlig Skiftebehandling, og da samme ey formaaer ordentlig Proclama at bekoste, saa indkaldes herved i de ugentlige danske Aviser 3 Postdage efter hinanden bemt. afg. Karen Andersdatters Arvinger, saavel myndige som umyndt ge, de sidste med Formyndere og Forsvar, samt Credi= og Debitorer, item alle andre som kunde have noget ved dette Skifte at erindre, at møde eller møde lade udi Stervboen d. 25 Junii førstkommende, da Skiftet mueligst bliver sluttet og til Ende bragt. Det giøres hermed for alle og enhver Vedkommende bekiendt, at forrige Klædekræmmer-Svend, Christian Ditlef Classen ved Døden den 28 Mart. sidstafvigte, her i Kiøbenhavn er afgangen, og haver efterladt sig et allernaadigst confirmeret Testamente, til hvis Executores vi underskrevne af ham ere udnævnte. Thi indkaldes alle benævnte afgang. Classens Debi= og Creditorer, der enten til hans Stervboe ere noget skyldige, eller derudi haver noget retmæssigen at fordre, under og med hvad Navn det være kan, at melde sig dermed, enten hos mig Zvergius, Jnformator for de Kongel. Pager, eller hos mig Laurup, Secretair hos S. T. Hr. Oberjægermester Gram, eller og hos mig Daniel Norman, boende i Laxegaden her i Staden, og det et halv Aar fra dette Proclamatis Dato af at regne; Debitorerne at betale hvad de til dette Stervboe maatte være skyldige, og Creditorerne, enten selv eller ved Fuldmægtig at anmelde og legitimere deres Fordringer, da enhver efter sit Kravs Beskaffenhed og Boets Tilstand, skal vederfares hvad ret og lovlig er. Skulde nogen udeblive, og ikke inden foreskrevne Tid lade sig indfinde, haver de efter Loven at tilskrive sig selv den deraf flydende Skade. Kiøbenhavn den 4 Mai 1759.