Berlingske Tidende, 1808-11-18
Af det som er indført i Statstidenden af 4de Novbr. No. 12, som gavnligt for de danske Kapere, ikke har været tænkt at anvendes paa danske Handelskibe, sees jo ved første Øiekast, naar jeg skride at dersom de bleve heldige nok til at kapre saa mange Priser, at de ikke kunde rummes i Christiansøes Havn &c. Her tales jo aldeles ikke un danske Handelskibe, ikke heller gives Arnage Havn Fortrin for Christiansøes Havn, tvertimod siges, naar Tilfældet var, at der er kunde rummes flere Priser, da er det først at de danske Kapere giøres opmærksomme paa Arnagt Havn. Den berigtigende Efterretning for Kapere og andre Sørfarende, af Handelstidenden, anført Skilderiet af 12te Novbr. Nr. 10, er meget herlig og oplysende og bekræfter Hovedsagen af det jeg har meldt, som ikke var mig muligt som en blot Tilskuer, saa nøiagtig at opgive. Den siger: at fra Høgsteens Odde skyder et Rev, omtrent S. S. O paa Compesset, henved 1/4 Miil ud, inden for eller imellem dette og Kysten er Rheder eller Ankerpladsen; bemeldte Rio aftager temmelig for vestlige og sydvestlige Vinde; Jndseilingen er Sønden eller Østen og Revet for Fartøie af mindre end 12 Fods Dyngaaende er der er Løbrevert over Revet, og man maatte være ved bekiendt med Mærkerne, for at gaae herover saavelsom uden om Revet. Den bedste Ankerplads er omtrent 3de Kibbellængder fra Land paa 4 Favnes Dybde. At dette af Handelstidenden anførste erfares jo tydelig, at naar et Rev stræk ker sig 1/4 Miil uden om en Landbugt og giver inden for Revet en Ankerplads paa 4 Favne Vand, saa er det i en herlig Cal de var, naar man allene vil antage det ene Jndløb, og kan rumme mange Priser og fortiener Navn af en Havn. Landet aftager jovor nordlige, østlige og til sydost Vinde, om Søe er urolig med en paalands Storm, naar man ligger yderligere paa Bugten end anførte Ankerplads, er jo ikke at undre over. Jnden for Batteriet Trekroner kan en glig Storm naar Skibene ikke ere forsynede med gode Ankere og Torge, komme dem i Driv og sætte dem paa Strand, og hvor er det ikke Tilfælde, paa flere Ankerpladse, hvor stiller man ind paa et ubekiendt Sted, uden Lods, Lodsmaae Skibene have naar de vil søge ind Christiansøe og det næsten alle Stæder. Jeg har allene betragtet Arnage Havn fra Arnage Bakke i en vestlig Storm og saae, at Revet tog herlig at og at Skibe, som havde ligger der, kunde have været sikkre, naar de havde gode Ankere og Touge, som jeg johar anpriist i min Kundgiørelse af 4de Novbr. i Statstidenden. Jndløbenes Beskaffenhed til jeg af en Fiskers Fortælling paa Stedet ; jeg har ei heller meldt noget Positiv om samme. Anledningen til, at jeg besaae Havnen, da den var Brending paa Revet, var, at man sagde mig, at Commandeur Capitain Hans Bille havde, efter det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegii Ordre, opmaalt Havnen og fundet den utienlig til en Havn for Ologskibe, fordi de ikke kunde løbe ud med alle Vinde; men for Koffardieskibe kunde den blive ypperlig, naar Kunsten kom Naturen til Hielp; det skal have været omtrent i Aaren 1765 til 67, da han, den Tid Capitain Lieutenant, var der ovre Hvorvidt denne Fortælling af nogle af Landets Beboere forholder sig til Sandheden kan jeg ei bestemme, men af alt hvad som er anfør sees, at danske Kapere meget godt kan bierge deres Priser i Arnage Havn. Gid den laae fuld af gode Priser, Fienden vilde ikke smile derved, men vi glæde os. Man kan let for stille sig, at Kaperne ønskede helst at bringe deres Priser lige til Kiøbenhavn, kan dette er skee, maa de takke for Christiansøes Havn, men bliver denne gandske fuldpropper, maa de jo takke for Arnage Havn; om der ei er nogen Losseplads, kunde snart en liden Steenbroe anlægges saa vidt ud at en Baad kunde lægge til den ; at der findes hist og her løse Stene i Bunden, det er jo Tilfældet paa mange Ankerpladse, og disse Stene kunde jo optages eller maaskee undgaaes, om Sandbunden er overalt er bestrøet med Steen. Jeg har nu hørt, at der skal være anlagt 2de Betterier ved Arnage og paa det ene skal være 4 Stykker 18rundige Kanoner, forholder dette sig saaledes, saa er i Havnen beskyttet for fiendtlig Overfald. Hvad er betræffer, at Farvande, Sønden for Bornholm ikke er reent, da har samme ingen Connextion med Arnage Havn, og de kunde vel aldrig afskrække nogen Kapersører fra at søge Arnage eller giøre Priser Sønden for Børnholm. Jeg har som Lieutenant med Fregatten Hvidrørn paa 30 Kanoner, ført af Capt. Hans Arenfeldt 1757 krydset Sønden for Bornholm i haardt Veir, saavel Nat som Dag, og løbet med samme Fregat Sønden om Bornholm til Kiøbenhavn, og den Gang var et det paa beraabte Kaart; na dette haves, som viser Grundene bestemt med deres Dobber, saa var det en daarlig Sørmand, som i kunde vogte sig jondem. Paa samme ansørte Kaart fra det Kongel Søe=Archover Sundet og Belterne findes Arnaae, endsklandt i det lille, kan dog deraf sees, at der maa være et Tilflugtsted, og Arnage Fiskere vilde maaskee kunde tiene som Ladser i Mangel af ordinerede ; og vil man saasnart Prisen blev indbragt i Arnage Havn losse den og føre Ladningen op i Landet, var man jo sikker paa Ladningen havde da den tomme Prise ikke over 6 a 7 Fors Dybgaaende, kunde den bringes ind i Rønne Havn. I. C. Stibelt, Capitain i Søe-Etaten. Præmier for Jndsamling af Egebart til Garvning.