JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Til de forulykkede Kystboeres Efterladte i Oxby Sogn, har jeg endvidere modtaget følgende kjærlige Gaver: fra Hr. Raadmand Hald . . . . . . . 5. - Agent Døcker. . . . . . . . . . 2 -- Fru T. Docker . . . . . . . . . . .– en Præst paa Landet, under Mk. K. H. 2 - Under Mærket: 27. . . . . . . . . . . . 2 -F. N. . . . . . . . . . . . 1 – fra Hr. Kbm. Andr. Malling . . . . . 5 -Hr. Kbm. Christensen . . . . . . 2 -- Borgerrepræsentant Weiss . . . . . 1– – en Enke ved Hr. H. . . . . . . . . . 3 -– en Dame, under Mk. H. R. . . . . . 4 - Jalt 52 3 hvilket, med Tak til de menneskekjærlige Givere, herved endvidere anmeldes. A. F. Elmquist. Vine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Da jeg vil oprømme eller absolut bortsælge min Beholdning af ægte Bordeaux Vine, saa anbefaler jeg følgende fortrinlige og temmelig gamle Sorter til særdeles billige Priser, nemlig: Chateaux Margeaux, Chateaux Lafit, Latour, Brion, fiin Margeaux, St. Julien, prima og secunda Medoe, gammel fransk Viin, Graves og Rhinskviin; endvidere anbefales 16 Aars gammel Rom og Cognat, ligeledes til særdeles billige Priser. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Extra fiin Punsch-Extract, Kirsebær paa Madeira, Kirsebær paa CognacSolbær paa gammel Rom, faaes paa Skolegaden hos Viinhandler P. F. Bølck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Meubel=Magazinet i Aarhuus er i disse Dage bleven assorteret med en Deel forskjellige Slags nye Meubler, hvoriblandt især et Udvalg af Sophaer og Stole, tilligemed Speile i forgyldte og Mahognirammer fra 1 Rbd. til 30 Rbd. pr. Stk. Færdigsyede Klædningsstykker, hvormed mit Lager i den senere Tid er betydeligt forøget, bestaaende af: fine & ordinaire Klædes Trøier, Veste & Beenklæder, Duffels & Calmuks Munketrøier og Buxer i forskjellige Størrelser, Toilenets, Halvsilke & Bomulds Veste, Bluser i alle Størrelser, blaae & røde uldne Skjorter, Vadmels Underbeenklæder, stribede Bomulds & ShirtingsSkjorter, Hørlærreds Do., hvide Cambringes Kraver, Flipper & Manschjetter i alle diverse Fiinheder, Ravndugs, Hørlærreds & hvide Shirtings Forklæder, m. m.m., hvilke Dele jeg paa Grund af directe Jndkjøb kan sælge til yderst billige Priser, ligesom jeg i enhver Henseende kan indestaae for Varenes durable Syening og passende Facongs, da Alt bliver forfærdiget her i Byen under mit eget Tilsyn. C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Bundgarnsfiskeri. Tirsdagen den 9de Januar 1844 lader et Fiskeri=Interessentskab paa Samsøe ved offentlig Auction bortsælge: et Fiskerhuus, 6 Bundgarn, der have Rettighed til gode Fiskestader, en Beltsbaad, Røgtefoller og forskjellige til Fiskeriet henhørende Redskaber, samt 22 Stkr. gode Driv garn. Auctionen holdes paa Liløse i Fiskerhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Fiin Brasil. Casse, fiint Melis, lys Candis & Havanna-Sukker, nye Svedsker & Rosiner, Consectrosiner, Krakmandler, Figen, Sucade, syltet Ingefær, Lemon Asia, Capers, Macaroni, Nudler, Lindser og Soya, med flere til Colonialhandelen, henhørende Artikler i nye og gode Vare, faaes billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
J Commission og Fabriksudsalg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Fiin Vanille Chocolade af 1 a 2 3 Mk. 4 s. eller 16 Lys. Wiener med Vanille - 2 - 2 - 12, 14 Ls. Pariser Ditto 2 2 12 - - 14 Lbd. a 2 - - 10 Lbs. Kryder Sundheds eller Mos=Chocol. 3, a 3 - 8 - 18 Lys. J. Rønnov, boende i Colding, Laasbybanke Js 45.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
184. No. 225. Løverdagen. den 23 December. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftetidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Blandinger. Jfølge Privatbreve fra Paris har den franske Regjering, af diplomatisk Vei, faaet nye Beretninger fra Madrid, som melde, at Olozagas Sag er totalt forloren, og at det maadeholdne Parti samt det nye Ministerium har besluttet, at andrage Senatet om, at dømme ham fra Livet. Det franske Ministerium er blevet heel forskrækket over denne Vending af Olozagas Sag, og har sendt Jnstructioner til det diplomatiske Corps i Madrid, for idetmindste at bevirke, at Olozagas Straf bliver idethøieste en Forviisning til de philippinske Øer. General Narvaez har i Overeensstemmelse med det nye Ministerium udstædt de strængeste Ordrer til, at bevogte ethvert af Olozagas Skridt, og ved Portene ere Vagterne blevne indskærpede en overordentlig Paapassenhed, for at han ikke skal slippe ud af Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Den 12te December om Aftenen havde den fr. Regjering atter faaet Depescher fra Madrid, som holdtes meget hemmeligt. Olozagas høitidelige Bevidnelse af sin Uskyldighed og hans gjentagne Forlangende: at blive stillet for sine rette Dommere, har ikke forfeilet Jndtrykket; men Dronningens Erklæring er nu engang udstædt, den kan ikke tages tilbage: Olozaga maa være Offeret! Som bekjendt har han i sin Forsvarstale, der varede i to Dage, erklæret Dronningens Anklage for usandfærdig, idet han kaldte Himmelen til Vidne paa, at de imod ham gjorte Beskyldninger ere et nedrigt Opspind af Hs. Majestæts Palaisomgivelser, som, fordi han, som Dronningens forhenv. Lærer, stedse havde indprentet hende den constitutionelle Grundsætning: at hun til Raadgivere i politiske Anliggender ikkun maatte bruge de ansvarhavende Ministre, og hvilke Grundsætninger ikke fandt bifald hos det tjenstgjørende Hospersonale, hvis Had imod ham var steget til en Grad, der ikke meere kjendte nogen Grændse, da han blev kaldt til Statsroret. Han erklærte ligefrem, at Dronningens CamereraMayor (Overhofmesterinde), Marquisen af Santa Crux, der betegnes som en meget intrigant Dame, maa have afmalet den 13aarige Dronning den Fare, hvorfor hun udsatte sin Throne, naar det blev bekjendt, at hun frivilligt havde underskrevet Opløsnings decretet, og at hun derved har forledt Hs. M. til, paa Sandhedens Bekostning at rede sig ud af den indbildte Fare. Tillige bemærkede Exministeren, at en saadan physisk Magtanvendelse, som den han er anklaget for, er aldeles utænkelig paa Slottet; efter at Decretet var underskrevet, havde han i flere Timer arbeidet i det udenlandske Departement, og først den følgende Dag udspredtes Rygtet om det foregivne Attentat. Under sit hele Forsvar vandt Olozaga et stort Parti og syntes at forbløffe sine Modstandere. Der var en uhyre Tumult blandt Tilhørerne paa Tribunen, hvorfra der raabtes imellem hinanden; "Bravo, Bravo!" – Kast ham ud &c. &c. Baade Frankrig og Spanien har denne Sag vakt en uhyre Sensation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Paa Wiens Børs havde den 7de de pludseligt udbredt sig foruroligende Efterretninger om, at Russerne vare med en stor Armee gaaede over Pruth, forat rykke frem mod Grækenland. J Begyndelsen havde en panisk Skræk bemægtiget sig alle Fondspeculanter; men snart erfoer man, at Rygtet blot havde holdt de Lettroende for Nar. Jmidlertid skal det dog nok være vist, at der for Tiden ere store Troppebevægelser i det sydlige Rusland, og at den russiske Flaade ved Piræus er bleven forstærket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Da Marschal Ney, ved den franske Armees Tilbagetog fra Portugal, blev stærkt forfulgt af Fjenden, havde han givet tre Capitainer Ordre til at nedgrave Armeekassen, hvori der befandt sig 64 Millioner Franes, for at den ikke skulde falde i Fjendens Hænder. Til dette Arbeid anvendtes et Detaschement Soldater, der siden efterhaands faldt i forskjellige Træfninger; af Capitainerne faldt To i Rusland; kun den Tredie lever endnu, og er i Besiddelse af Hemmeligheden, men venter indtil Terminen af 30 Aar og 1 Dag er forbi, efter hvilken, ifølge de franske Love, ingen Reclamationer mere ere gjældende. Foruden ham veed kun en Marketenderske noget om denne Hemmelighed, og hun skal dele Skatten med ham. Allerede 1823 lod den franske General Bouette, som beleirede Corunna, foranstalte Eftersøgelser, der vare frugtesløse. Og efter nylig har man anstillet et lignende Forsøg, men ogsaa forgiæves. Uagtet meget nøie Angivelser af Stedet, hvor Skatten er nedgravet, har al Søgen og Leden været omsonst hidindtil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Da nylig Prindsesse Bagration, første Æres dame hos Storfyrstinde Helen af Rusland, besøgte et af de elegante Jndustrimagasiner paa Boulevard "Bonne Novelle i Paris, greb man et velklædt ungt Menneske i det Øieblik, han skjar Silkesnoren over paa en Ridicule, som hang paa Prindsessens Arm, hvori der befandt sig hendes Pengepung, fyldt med Guld. Da Tyven saae, at han ikke kunde slippe bortfaldt han ned for Prindsessens Fødder og erklærede, med Følelse og Veltalenhed, at han var dødeligt forelsket i hende, og kun havde villet bemægtige sig hendes Lommetørklæde, som han indtil sin Død vilde baaret paa sit Bryst til en Erindring om hende. Men de imidlertid hidkaldte Politibetjente vilde ikke reflectere paa den ulykkelige Elskers Kjærlighedserklæring, og transporterede ham til Politikammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Den interessante, foromtalte Proces, som endeel Creditorer have anlagt mod den saakaldte Hertug af Normandiet, der, siden Marts d. A., har siddet i Gjældsfængslet, har nu været under Forhandling i London. Han fremtraadte for Skranken i Uniform, med en Sølvordenstjerne paa Brystet, og angav som Grund til sin Jnsolvents, at man havde lagt Beslag paa hans Eiendom og derved gjort det umuligt for ham, at fuldende en Opfindelse, for hvilken han haabede, at den engelske Regjering vilde udbetale ham 100,000 Pund Sterl. Som Sikkerhed havde han tilbudet sine Creditorer tvende Slotte, som hans Moder, Dronning Marie Antoinette, havde kjøbt for 80 Millioner Francs som Privateiendom, samt alle sine Fordringer paa den franske Throne. Hertugen begjærte Anstand; Retten bevilgede ham den, og gav ham desuden, i hans yderst kummerlige Omstændigheder, en Understøttelse af 10 Pund St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Vi omtalte for nogle Dage siden det mærkelige Factum, at en Eedsvorne Ret i Frankrig havde frikiendt en Kone, som havde hældt sin sovende Mand smeltet Bly i Øret. De nærmere Omstændigheder, ved denne interessante Sag, der blev forhandlet i Aisnes, ere følgende: Baptiske Caillier, Vævermester i Aisnes, havde ægtet Perrette Bertrand, uden at lade sig afskrække af hendes Rygte, der betegnede hende som ødsel og forfængelig. Kun altfor snart fik han Leilighed til at overbevise sig om Rygtets Sandhed. Det kom til en skarp Ordvexling mellem de unge Folk. Da Ord ikke hialp, greb Caillier til følelige Midler. En Aften havde dette igjen fundet Sted; den unge Kone var meget opbragt; hun vilde ikke spise til Aften med sin Mand, ikke heller gaae tilsengs. Caillier gik altsaa alene tilsengs; men neppe kunde han have for vet en Timestid, før han havde en Fornemmelse, som om der var bleven afskudt et Gevær lige i hans Øre. Han foer op i Sengen, og saae En løbe udaf Døren; men den Smerte, han følte i Øret, var saa skrækkelig, at han ikke kunde skjelne, om det var en Mandsperson eller et Fruentimmer. Paa hans Smerteskrig kom Madame Caillier ind og spurgte, hvad der fattedes ham. Naboerne kom ogsaa tilløbende, og nu opdagede man, at der var bleven hældt smeltet Bly i hans høire Øre. Paa Gulvet var der spildt Bly ligefra Jldstedet til Sengen, og under et Skab fandt man en Jerndigel med en Rest Bly. Den unge Kones forvirrede, ængstelige Adfærd, og hendes stammende Svar paa de Spørgsmaal, den hidkaldte Politicommissair gjorde, foranledigede hendes Fængsling. Det var kun med yderste Nød det lykkedes Lægerne, at frelse den arme Caillier's Liv. Hans Kon blev anklaget for at have villet myrde sin Ægtefælle, og da hun ikke formaaede at nægte Gierningen, saa ventede man, at den Artikel i Straffeloven, som afhandler denne Forbrydelse, vilde vorde bragt i Anvendelse mod hende. Jngenlunde! Hun var svanger, og paa denne Omstændighed grundede hendes Defenfor sit Forsvar, idet han opstillede og gjennemførte den Sætning, at frugtsommelige Fruentimmer stundom lade sig forlyste paa de ubegribeligste Maader, uden at være istand til, at modstaae deres Lyst. Det var i Kraft af en saadan Lyst, altsaa i en Tilstand, som udelukkede Tilregnelighed, at Madame Caillier havde hældt sin Mand smeltet Bly i Øret altsaa kunde hun ikke straffes. Det var en dristig Slutning, og der er vel mangen Ægtemand, som uvilkaarlig griber sig til Øret ved at læse den. Men de Eedsvorne have fundet Slutningen gyldig og udtalt deres ikkerskyldig. Madame Caillier er, ifølge denne Kiendelse, strax sat paa fri Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Den berømte Sangerinde Mad. Catalani er nu virkelig død den 10de Novbr. paa hendes Villa ved Sinigaglig. Hun skal efterlade sig en Formue af 3 Millioner Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Det gjør megen Opsigt i Paris, at Directeuren for den italienske Opera, Hr. Jeannin, har dræbt sig selv ved Kuldamp. Man fandt en Morgen ham og hans Kone, Begge døde i deres Seng; Kulbækkenet stod midt i Værelset. Paa Bordet laae tre Breve, hvori han meldte sine Venner, at han havde taget sig selv af Dage. Aarsagen dertil var en betydelig Kassemangel. Der hviler en ond Skjæbne over dette Theaters Directeurer: Aguado døde pludseligt paa en Reise til Spanien; Severine styrtede ved Opera husets Brand ned fra fjerde Etage og slog sig ihiel; Martiani undveeg fra Paris af endnu ubekjendte Aarsager; og nu Jeannin, der selv tog Livet af sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
J det atlantiske Hav have Englænderne nylig taget et Slaveskib, hvori der fandtes 360 Negere Mænd, Qvinder og Børn, nedpakkede lagviis som Sild. Mange vare allerede døde. Blandt de Levende vare c. 50 Pigebørn, 6 a 8 Aar gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
J Rusland har man gjort et vigtigt Fund Man har nemlig i Siberien opdaget et Guldsandlag, der gaaer langs med den chinesiske Grændse over en Bjergflade af 80,000 Qvadratmiil. Alene ved Ural havde man ifjor havt et Udbytte af 3 a 4000 Pd. reent Guld. Kronen faaer deraf en Femtepart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Ved sin Afreise fra München bad den berømte Claveer=Virtuos List, en Ungar af Fødsel, Een af sine Venner, en ungarsk Greve, forære ham en Zigennerdreng fra Hjemmet. Greven har holdt Ord; han har i Dibreczyn ladet udsøge den bruneste, meest krolkoppede, men tillige meest musikalske Zigeunerdreng, som var at finde, og sendt Kunstneren ham. Hvor veed, om denne Dreng ikke kan blive en anden List! Ex-Kongen af Hollands Død indtraf saa pludseligt og uformodet, at endog et stort Middagstaffel var berammet. Han skal efterlade sig en Formue paa over 100 Millioner Gylden, hvori ikke engang hans meget betydelige Grundeiendomme ere medbetegnede. J Carlsruhe er atter, i den bekjendte Haberske Æressag, forefalden en ny blodig Duel, nemlig mellem Banquieren Moritz Haber (af den mosaiske Tro) og en russisk Officier, Capt. Sarachaga. Den Sidste faldt. Duellen var paa Pistoler med 25 Skridts Distance. Det var vedtaget, at hver af Duellanterne turde, naar de første Skud slog feil, avancere 5 Skridt. De første Skud feilede ogsaa fra begge Sider. Af de to følgende Skud traf Haber sin Modstander dødeligt. Paa Commandoen Fyr!" havde begge Duellanter samtidigt løsnet deres Skud. Moriz Haber var strax afreist til Frankrig. Den faldne Russer var kun 31 Aar gammel, og gift med en russisk Prindsesse af Labanow=Rastoffsky.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Da Kongen af Preussen og den hele kongl. Familie forleden Aften bivaanede et Bal hos Statsministeren Grev Stolberg Werningerode, gik der Jld i et med hvid Mousselin betrukket Galleri. Midt under den derved opstaaede Forvirring hørte man Kongens Stemme opfordre Enhver til at blive paa sin Plads, for at undgaae Trængsel. Man adlød, og da det herved lykkedes hurtigt at afvende Faren, var Kongen den Første, der gav Signal til atter at begynde Dandsen. Senere ud paa Natten skete en ny Afbrydelse, idet man meldte Kongen, at den russiske Storfyrst=Thronfølger i dette Øieblik med sin Gemalinde var stegen af i det russiske Gesandtskabshotel, hvisaarsag Kongen og Prindserne begave sig did, forat hilse paa de fremmede Gjæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
J Berlin circulerer en ny Witz. Da nylig en høi Person var død, traadte hans Sjæl ind i den hellige Petrus's Portnerkammer, for at melde sig til Himmeriget. Petrus bad med dybe Complimenter, at han et Øieblik maatte undskylde ham; han skulde strax komme igjen. Derpaa gik han ind i Himlen, og den Høisalige (som "Berlingske eller Aftenbladet vilde sige) blev en gruelig lang Tid alene i Portnerkammeret. Da endelig den hellige Petrus kom løbende hæsblæsende og den fornemme Sjæl spurgte ham noget ærgerlig, hvorfor han saa længe havde ladet vente og tilsidesat den skyldige Respect, svarede den himmelske Portner med stor Ængstelighed: "Jeg beder mange Gange om Forladelse, høie Sjæl, jeg maatte først skaffe de 11,000 Jomfruer til Side. (Kp.)J Berlin har en talentfuld Litteratus, Jordan, faaet Ordre til at forlade Staden, fordi han i en Studenterforsamling havde holdt en Tale, som Autoriteterne ikke havde syntes godt om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
J Løwen foregik den 5te Decbr. et høist sørgeligt Optrin, idet næsten hele Byen fulgte til Graven fem Liigkister, der indsluttede Levningerne af en heel Skræderfamilie, som havde sat Livet til ved en Jldebrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Liget af en Borger i Würtzburg, som var afgaaet i sit 83de Aar, og bleven bisat i Liighuset, hvor det henlaa i tre Dage, skulde just begraves, da Lægen erklærede, at der viste sig Livstegn. Manden befinder sig nu vel igien. Et nyt Beviis, om noget behovedes, for Nødvendigheden af Liighuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Der har atter været nye Spektakler i Lübeck. J flere Dage gik det Rygte, at der vilde blive Uroligheder ved Søndagsparaden den 17de Decbr., hvortil der sædvanligt indfinder sig en Mængde Tilskuere. Der var nemlig - heed det – en almindelig Forbittrelse mod den Officier, der forrige Mandag havde ladet skyde paa Folket. Og virkelig var Paradepladsen usædvanlig stærkt opfyldt med Mennesker, af hvilke en Deel trængte sig nærmere og nærmere omkring de forsamlede Officierer, som de insulterede med Skjældsord, Piben &c. Da Hoben, der fordetmeste bestod af Pøbel, endelig blev altfor nærgaaende, commanderede Majoren Vagtparaden til at lade skarpt og være parat til at fore. Denne hurtigt udførte Manoeuvre gjorde Virkning, og da Cavalleriet idetsamme rykkede frem, blev Pladsen snart gjort ryddelig. J Hamborg har man oversat Heibergs Vaudevillemonolog Emilies Hjertebanken", hvor samme paa det derværende Thalia=Theater i denne Tid gjør stor Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Ifølge Hamb. Neue Zeitung, har Hr. Georg Carstensen allerede under sit Ophold i Berlin truffet flere Arrangements til at forskjønne og udvide det kjøbenhavnske Tivoli. Saaledes har han der bestilt en Forlystelses-Jernbane" for Kjøbenhavn, der skal koste 10,000 Rbdlr. preuss. Courant. Endvidere staaer Hr. C. i Underhandling med den berømte Gropius angaaende den architectoniske Udsmykkelse af en stor og pragtfuld Concertsal, der skal bygges i Kjøbenhavn, samt om Jndretningen af et Panorama og Diorama i Tivoli. Ogsaa agter han at engagere den i Berlin saa yndede Capelmester Gungl med hans udmærkede Dandsemusik for Tivoli til næste Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
J det sidste No. af Følgebladet til Hpl.s Avis havde en hensynsfri Kritikker paa en i flere Henseender tilfreds stillende Maade besvaret det for Øieblikket der i Byen saa pirrende Spørgsmaal: "Hvad kan man vente og fordre af et Skuespillerselskab i Provindsen?" Forf. er med Bestemthed og umistjendelig Sagkundskab - siger en Jnds. i f. Blad – fremtraadt med flere Paastande, af hvilke ingen ved sin indlysende Sandhed maa slaae mere end den: at Enkelte, der fra det kgl. Theater ere blevne engagerede ved et Provindsselskab, snart have fordunklet alle de øvrige Medlemmer." "Ja - hedder det endvidere – disse Dævle fra det kgl. Theater, de kan rigtignok forbunkle, ja, de kan mere endnu, de kan ved deres glimrende Talenter bringe deres uværdige Collegar til at fortvivle, Vi ville blot anføre et Par Exempler fra det Müllerske Selskab: Hvo veed ikke, at Hr. Prinzlau i sin Tid vilde med en Ragekniv gjøre Ende paa sit unge Liv, da han hørte, at Hr. Thorstensen erobrede alle Hjerter, at Hr. Lange for ikke to Uger siden vilde springe i Næsbyhovedsø af Jalousie paa Hr. Naumann, at Mad. Sichlau-Bloch forleden Aften vilde tage Gift ind, blot fordi Mad. Bech havde sat hende i "Dunkelhed?" Det er godt, at Printzlau ikke er her iaar, thi hvad vilde han ikke lide for Qvaler ved at see Hr. Glincke, der i henved to Aar har gaaet i Skole hos og er bleven anbefalet Hr. Müller af – – Jnstructeur Nielsen ved det kongl. Theater."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Jndsendt. Paa en Tid, da man kan frygte for, at Dampskibsfarten mellem Aarhuus og Kallundborg skulde aldeles blive afbrudt, var det vel den rette at Jyden og Siellandsfareren fremkom med deres Bønner til vor gode Landsfader, om at denne Communication, der er til stor Gavn for Publicum, maatte, selv ved en Opofrelse fra Statens Side, vedligeholdes. – Naar et saadant almeent Gode ikke kan bestaae ved sig selv, paa Grund af senere indgribende Foranstaltninger, saa har Publicum, der lider Skade ved dette Godes Ophævelse, ingen Hjælp at vente uden af det Offentlige. Det vilde saaledes for Øieblikket synes hensigtsmæssigt, at Communerne i de Byer, og Landboforeningerne i de Districter, saavel i Sjælland, som Jylland, der vilde lide ved Ophævelsen af forannævnte Dampskibsfart, indgik med allerunderdanigste Petitioner til Hans Majestæt, at det maatte tages under allerunderdanigst Overveielse, om det ikke var til større Gavn for det Hele, at Statskassen ved et aarligt Tilskud soutinerede denne Dampskibsfart ved en forholdsmæssig ringe Understøttelse, imod det store Tab det vilde blive for flere Steder, og hvor enhver Formindskelse i Lettelse af Communication vil forringe Fortjenesten for dem, der ere paalagte Byrder og Afgivter, for dermed at skaffe Staten de Midler, hvorved den skal kunne bestaae, under Regjeringens vise Foranstaltninger. Skrevet i December 1843. Kr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Bekjendtgjørelser. Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline og alle dem af vore ærede Medborgerinder, og Medborgere i Aarhuus By og Omegn, der som Giverinder og som Kjöbere med sag stor Beredvillighed imödekom vor Opfordring til, ved Samvirken at fremme et velgjørende Øiemed, aflægge vi herved vor oprigtigste og hjerteligste Taksigelse, idet vi tillige have den Tilfredsstillelse at kunne tilføie, at det ved Udstillingen og Auctionen indkomne Beløb, der endogede overste vore höitstillede Forventninger, vil være fuldkommen tilstrækkeligt til Opnaaelsen af det velgjørende Øiemed, for hvilket det samvittighedsfuldt skal vorde anvendt. Aarhuus, den 23de Decbr. 1843. Inspectricerne for Hendes Kongelige Høihed, Prindsesse Carolines deyl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Bekjendtgjörelse om Overtagelsen af Færgefarten imellem Kallundborg og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-23
Da den nuværende Entrepreneur for Dampskibs- og Smakkefarten imellem Kallundborg og Aarhuus ved indeværende Aars Udgang fratræder. denne Entreprise, indbydes Den eller De, som maatte ønske at overtage samme paa de i Anordningen af 19de April 1836 og Taxten af samme Dato for bemeldte Færgesart fastsatte, eller andre med allerhøieste Approbation nærmere bestemmende Betingelser, til derom snarest muligt at henvende sig til Generalpostdirectionen. Saafremt ingen Liebhaver skulde findes til Overtagelsen af en forenet Dampskibs- og Smakke fart imellem de nævnte Stæder, vil Færgefarten, blive at bestride med Seilsartöier paa de Betingelser, at Dampskibsfarten mellem Kallundborg og Aarhuus under visse Vilkaar frigives, og at Taxten af 4de Septbr. 1824 igjen træder i Kraft. De, som maatte attraae allerhøieste Bevilling paa en saadan Færgesart med Seilfartøier, ville ligeledes behage derom snarest muligt at indgive Andragende til undertegnede Collegium. For at forebygge Misforstaaelse, bemærkes det: at der af det Offentlige ikke ydes nogen Understöttelse til Vedligeholdelsen af den omhandlede Færgefart. Generalpostdirectionen, den 2den Decbr. 1843.