Berlingske Tidende, 1767-05-08
Fortsættelse om Føytidelighederne paa den høy Kongel Salvings Fast den 1ste hujus. (See No. 36. Hs. Excellence Hr. Geheime Raad Baron Bernstor, overlevede arat Konge Loven og Salve Buddilken til Biskoppen af ædland, som derpaa først nedlagde Konge Loven, og derefter udsatte Salve Buddikken paa Altaret, og efter en kort Tale udknælede alle de 3 Bekopper paa den dertil hensatte levels mel, vendende deres Ansigter mod Thronen, og Biskop Paa af Saadan ladette lade, gader Øer &c. Da run et bedet, lode ade Ølleboerne og fra lemmelen, som har blev borttaget, og vendte sig, efter foregaaende allerunder meste Reverende, mod Alteret, da Biskopen af Chama andte den sædvanlig satinde Psalme: Vens Sandte Spitisom af Munken Men itemmet. Hs. Majestæt ned de de Kongel. Regalia paa det ved den høyre HaandstaaenKulpet, Sverdet undtagen, som stedse forblev ved Hs. Maat Side. Da forbemeldte Palme: Vens Saxele Spirituudstunger, munteredes en Motte af Psalm. 21. Derpaa ade Biskopen af Sæland og om til Altaret, tog Laaget af halve Buddikten, og consacterede Salven. Saasnart Mote var udaunget, holdte Bykoppen over Sædlands Stift en et Aaabelses Tale til Hs. Kongel. Galengt. Da samme attet, baade sig ade 4 Biskopper de gange for Hs. K. a Pd. A. Maasen, aderbon, behagede at tage de KonRecala igien, og i Sin fulde Pradelse at nedlige af Chroden op til Alteret, hvor Gulvet med rødt Fløvel var de set, og der oven paa med ade aader Gyldenstykke beprydet, over Hs. K. Maica, gik til og fra Altaret. For Altaret mede Hs. M. paa en med Fløvet beklæd Slammel; derefter Hs. K. Majest. de Kongelige Regalia fra Sig paa en ved af Altaret dertil henlagt Klavels Pude, hvorpaa Sal som sædvanlig blev foretaget. Hs. Majest, behagede paa aderbonst at tage de Kongel. Regalia igien, og begav paa Thronen. Efterat Biskoppen af Sædland havde sat igien paa Alteret, blev den anden adernaadigst opproTert af Psal. 61. v. S. V. N. 9 oplæst, hvorover en af Sadland atter holdte sin Tale, og derpaa blev en Motte af P. 48. Førend samme var til Ende, Arkoppen af Sættand saa om til Alteret, tog Salve sen, leverede samme, ligesom ved Hs. K. Majestæts aaede, til Biskopen af Christiania, mens Laaget til nede Blod, og holdte saasnart Musquen ophørte, en til vendes Majet, Dronningen. Da samme var benutorføyede sig Hendes Maje, til Alteret, og nednællede alvingen paa sædvanlig Maade blev forrettet, paa de de med altid belled Slanmela Salvingen var seet, begav og Hendes Man, til paa hendes Throne, og holdte derpaa Bikoppen af Sæd saadat Tale til Hs. K. Majest, og Hendes Majest. Dron Da samme var til Ende bragt, begyndte bemeldte Bia Sadland den Palmes Ol store Gud at love Dig u Da Hs. K. Majest. de Kongel. Regalia nedlagde, og da Psalmen var udstunget, messede Biskoppen af Sædland den andesalede Collect og lysede Velsignelsen, hvorefter medens Hr. K. Majest, tog de Kongel. Regalia igien en Morete af Psalm. 73. blev afstunget, og Musqven continuerede indtil Hs. Kongel. Majest. og Hds. Majest. Dronningen i samme Orden og over samme Ven, som Hengangen skeete, begav Sig udi Deres Gemakker. Da nu saaledes alle Ting i Kirken var forbie, blev der blæst til Tayel. Tanelet, hvorved ingen uden det Høykongel. Herskab spiste, stod i Ridder Sahlen paa en Forhøyning, som med sit rød Klæde var belagt. Paa Ridder Sahlen ranterede sig de som Drabantere beordrede Officiers Maden gien af 14 Capitainer saaret paa det K. Tavel, som med dito dieu serveret, og mirenover af dem, som han skaden, imellem de af LivGarden til Hest. Ved dette Taler tog 1s. A. Kongen, med Hds. Majest. den regierende Dronning til Høyre og Hds. M. Dronning Sophia Magdalen til Venstre, Deres Sæde i Midten. Ved Siderne, til Høyre Hs. Kongel. Høyhed Prints Friderich, og til Venstre Deres Kongel. Høyheder Princesserne Lomsa af Helsen og Charlotta mang. Og bleve Deres Majestater serverede af Kammerherrer som vare Riddere. Foruden dette Høykongel. Tavel, vare endnu paa Slottet anrettede; 2) Det Førstel. Tas sel, bestaaende af Fordel, Personer og Riddere af Eleplanten, De fremmede Ministeres Tarsel. 4) Det første MarschalsTagel. 4) Det andet Marschals Tancl. 6) Kammerherre Capellet. 7) Det tredie Marschalt Tagel. 8) Det fierde Marechats Tapel. 9) Kammer Junier Tancket. 10) Biskops Takselet. 11) Forste Rose, et Galla-Bord. 12) Anden Rose. 13) Tredie Rose, 14) Kammerbetienternes Bord. Den store Slots Gaard, eller saa kaldede Ridebahne var til denne de decoreret som en antiqvisk Fest, med Kranske og Blomster Fesioner i alle Buer, Carcader, omviklede med GuldBaand, og ophæftede ved deres Guldknappe. De stirkantede Piller som kende og imellem hver Arrade, vare omviklede med Grent af adskillige Jacon. Rundelens Artader vare med grønne Feston og Blomster udiirede, hvilke udgjorde ligesom en Fond for en Bygning, som optegne sig paa en høy Soele af oriental, at armer, forestillende et Viin Spring og caracteriserede Gratternes Fontaine, hvilke præsenteredes i Midten, beseende en stor Kumme af Metal, forestillende Hoved Springet, som communiterede til begge Sider Viin til 2de mindre Kontommer, hvoraf Baden virkelig svarng ud at tvende Gevehoveder af Orone. Oven paa bemeldte smaa Fontainer vare ade antage Maser anbragte paa adskillige Trappetrin. Den hele Branina var ellers nedret med abillige Attribues til Vinen. Udlatterne om bemeldte Bygning vare af hvid Marmor og Guld villede, og dens Grund af en rød orientalsk Marmor var decoreret med architectonske antiqve Baand, hvilke ligesom ombandt bemeldte Bygning, oven over bemeldte Baand var paa begge Sider af Gratierne 2de Medallions med 2de Bacht Sta vel enhver, og under dissaade Viin ctioner af Bronze. HovedGramset var af hvid Marmer, og Frisen orneret med Vin Ranker paa en Guld Grund, Oven over bemeldte Hovedgesims var en Sole af rød Marmor, hvorpaa i Midten, lige for en Der paa Opsatsen, hvorudaf kastedes Penge, var udhængt et rød Klæde med Guld Ornemmens, Franger og Qvaster, Fire og tyve Karle, (Jestens Betientere, vare lædt paa antiqve Maade, med Krandser paa Hovedet med rede Baand kun denne, hvide Klæder og brede efter om Livet, hvorpaa vare Guld Ornemens, om Armene, Halsen og 2de Steder paa Beenklæderne og Elone, var ligeledes bundene med røde baand. Da nu Talerne vare ophævede, og Ordre var givet, Klokken ved 8 Slet Aften, blev af disse Festens Betientere, af hvilke de ginge foran som Anførere, en rød Vogn med forholdte Huul trækket frem paa Ridebanen, paa hvilken Vognen heel stregt Oxe befandtes, udspækket med Steege af adskilliat mindre Dyr og Fule: Paa hver Side af Vognen ginge af lanne Betientere, som hare Arve fulde af Brød. Ved givet Tran, bleve alle Jndgange til Ridebanen aabnede, og Almuen meldet at giøre af det Slags Erobringer. J samme Øyeblik le bemeldte Viin Spring los, hvilke siden den gande Aften og Nat udgydede det ene røde og det andet hvide Vine. Paa samme Tid blev fra Altanen paa bemeldte Kunst Bygning, ved en Kongel. Hof-Fourier udkastet og givet til Priis en anseelig Sum Penge i Danske og Norske Rigsort Stykker, alle af Hs. nu regierende Majests. Præg; hvilke tredet belte Obsecter bekaftigede en utallig Mængde Almne samme Aften og det meste af Naten, saa henrykkede, som ved belige Leiligheder er sædvanlig. Og hermed Anttedes Dagens Schwiteter ved Høyet, Paa samme Hørkongel. Salvings Jes bleve de Kongel Skiøder, som ere udfærdigede til Bønderne paa Kiøbenhavns Rytter Olstriet, hvorved dennem allernaadigst er Kiænket og overdraget en fuldkommen Selv Ever Rettighed og Eiendom afde res paaboende Gaarder og tilliggende Jorder, ved Regiments skriveren Hans Jørgen Dahl i Kollelolle, bemeldte Bønder overleverede, samme ere trykte, og af bemeldte Regiments der ver underskrevne og forseglede, item af Amtmanden Hr. Kammerherre Baron Jens Juel Wind anckerede og af det høylvigat Kammer Collegio ratificerede.