JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
saadan ge: han minat men en han Om Bøgers Rarhed og Kostbarhed ne i forrige Tider. Fin Bogs egentlige Værdie bestaaer i Nytten af dens Jndhold. Men hvor ofte bliver dog ikke samme bestemmet efter gandske andre Hensigter og Tildragelser, De Lærdes Tænkemaade er ulige og just den har den største Jndflydelse i Bøgers Valg og Agtelse, som de anskaffe sig for at forøge deres Kundskab. Qvis jurat indumerie regleri scrina libri. mus pri cancis pliniut iseporesl. 3. Hvad nytter det, at man samler paa mange Beger, man kan have nok i en god Bog. Cicero agtede AtticiSkrifter saa høyt, at han end og foretrak dem Crassi Rigdom og de beste Jorde=Godse. Caracalla gav Oppiano for ethvert af hans Vers om Fiskerie en Guld=Krone, og Cardinal Richelien lod udbetale 50 Ducater til Colletet for 2 Vers. En meget beskadiget skreven Coder af Diostorides, som en Jøde i Constantinopel havde og som en anden neppe havde anseet værd at tage op af Gaden, kjøbte Pusbeden ningen og E. at medes nam qvius. hvis til det Keyserlige Bibliotheqve for 100 Ducater, og efter Petri de Balla Beretning er en med Samaritanske Bogstaver skreven Pentateuches ide 5 Mosis Bøger, for det Vaticanske Bibliotheqve bleven kjøbt for 350 Ducater. Plato gav for 3 af Pythagor Bøger 1500 Daler, og Aristoteles gav 2250 Daler for nogle faa af Speusippil Skrifter. Førend Bogtrykkerier bleve opfundne, vare Bøger overhovedet baade rarere og dyrere. Afskrifterne kostede meere Umage, Materien, hvorpaa man skrev, og Ziraterne udkrævede mange Omkostninger. Forden Aarsags Skyld kastede Theodorus Gaza de 12 Ducater i Tiberen, som Pave Sixtus 4, lod ham levere for hans paa Pergament meget net skrevne Bog, eftersom de ikke engang forsloge til at bestride de anvendte Bekostninger paa at udfærdige den. J Ludevig den 11. Tider betalte man for Plutarchi Skrifter, 80 og for Sennecæ Breve 25 Daler, ja Bohuslaus Hassenstein gav for et net skrevet Platonis Verk 2000 Ducater, og Antonius Bunonia de Beccatellisgav for Livius 120 Ducater. Efter Carl. 6. Død bestod det Kongel. Franske Bibliotheqve af 853, meest slette, og paa den Tid skrevne Bøger, og dog blev det skatteret for 2323 Pund (Livres, som paa den Tid var en anseelig Sum (. Den Bog=Samling, som Carmeliterne i London besad, blev i Aaret 1420, skatteret for 10000 Ducater.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Svar paa det udi Vidt 49. fremsatte Ænigma. Hvor mørk den Tale er, hvor sort den sorte Kavns Saa skal den sorte Navn dens Mørkhed dog fordrive, Og denne Knude kan da dermed opløst blive; . Men brad. Jeg vædder, du ey giette skal mit Ravn. Ænigma. hvad er det, som mætter, og er dog en Mad. Er ingen Slags Viin, gjør Hiertet dog glad, Kan lædske, og har ey en Draabe, Som selv ey af Sorg, af Glæde ey veed, Og giør dog om Dagen den beste Beskeed, Samt hvad man maae frygte og haabe. Det er imod Strømmen, Af Lidet det Stort Giør derimod ofte det Hvide til Sort, Er mindre paa Bierg end i Dale; Bær man det forsigtigen udi sin Barm, Da er det, skiønt det ey er kolt eller varm Mod Heeden den koligste Svale? Det har ey selv Øye, dog for mangen een Det lyser; det svagt er og knuser dog SteenEr bedre mod Giften end Runde, Det har ikke Fodder, og kan ikke gaae, Indtrænger sig dog i den lønligste Vraae, Gaaer giennem, hvor andre staaer ude Er bitter som Galde, som Sukker dog sød, Er levende, og dog tillige er død, mann. Kan raabe, og har dog ey Stemme; Det byder sig selv til, men mangen forsmaaer, Det bruges mangfoldig, og dog ey forgaaer, Det har og ey hos os her hiemme.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Jndkomne Skippere. Frad. 10 til 16. Decembr. H. Hendrichsen og J. Mønster, af Nibe, P. Poulsen, N. Gaarn og J. Christensen af Aalborg, alle fra Kiøbenhavn. S. Pedersen af Moss fra ibid. J. Smed af Nyekiøbing fra Drammen. L. Hansen af Fladstrand fra ibid. J. Elberg af Aalborg fra Langesund. Ee; Ud
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Udgangne. al N. Mogensen af Aalborg til Langesund. L. Bornholm af Kiøbenhavn til ibid. L. Hansen af Fladstrand til ibid.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
sands Bekiendtgiørelse. P Da det nu nærmer sig til Aarets Ende, saa anmodes herved de Herrer Subscribentere i Følge Planer, af 16. Sept. 1766. at erlegge Betalingen for heele Aargangen af dette Ugeblad til Sr. Saurbier, som samme imodtager af alle dem, der enten her i Byen eller og paa Landet hos ham have ladet sig antegne og derfra directe bekommet deres forlangte Sæt. Men de, derimod, som enten paa Aalborg Post-Contoir eller i Wiborg, Aarhuus, Randers og Hobroe hos et hvert Stæds Herrer Postmestere have ladet sig antegne, maae og sammesteds erlegge Betalingen, hvilken de Herren Distributeurer siden ville behage at indsende. til Bogtrykkeriet efter den Reigning, som hver i sær nærmere skal vorde tilstillet fra Bogholderen. Skulle ellers nogen ikke længere ville holde disse Efterretninger, da maae de paa ermældte Stæder saa betids frasige sig samme, at det inden 3 Uger fra Dato kan være her paa Bogtrykkerier, anmeldt: Thi efter den Tid ansees de ellers for at ville udi tilkommende Aar vedblive at holde disse nyttige og fornøvelige Jydske Efterretninger. Aalborg Bogtrykkerie, den 1. Decembr. 1767. Forsøg til en Oversættelse af Dr. Tde. Voungs Natre=Tanker er et Skrift, der nyelig forladt Pressen i Helsingøer, der med fiin Stiil paa Skri papiir er trykt, og i alt udgiør, 9 Sider i 8. o. Af samme ere nogle Exemplarier mig til Forhandling overskikke. de, som til Liebhabere udleveres, imod contant BetaliEn Rixdaler for hvert Exemplar, af ilde. ver Balling i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Eieren af Woergaard i Hellum Herred udi Aalborghuus, Amt agter førstkommende 14 Januarii Klokken 10 Slet. Formiddag at holde Auction over Woergaard og dertil hørende Bønder=Gods, Vand= og Veyr. Møller; Og som han haver haver erholdt Kongel. Allernandigst Tilladelse at separere saavel Hoved=Gaarden i sig selv som Bønder Godset fra Hoved Gaarden, saa haver han deelet Hoved Gaardens Eiendom, som følger: 1) Nørgaard er ansat for Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. 2) Woergaards Veyrmølle er ansat for Hartkorn, Jordskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. og Maaling 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 3) Riis=Stampmølle er ansat for Hartk. 1 Td. 7 Skpr. 1 Fdk. 4) Woergaard Hoved=Gaard er ansat for Hartkorn 11 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. og Skovskyld, 1 Skp. 1 Alb. Hvilke Steder og Hartkorn først separat og siden tonjunctim bliver opraabt; Dernæst bliver Godset separat opraabt og bortsolgt, Gaard for Gaard og Huus for Huus beliggende i Thaarup, Lyngbye, Schibsted, Terndrup, Smi die Boelum og lille Brøndum Sogner og Byer. Thi ville de Lysthavende foranførste Dag og Tid møde hos Eieren. paa Dragsgaard, hvor Auctionen bliver foretaget og Conditionerne, hvorefter Gaard og Gods bortsælges, blive bekiendtgjorte, hvilke ogsaa hos Eieren inden Auctionen, om forlanges, kan bekommes til Eftersyn. Pengene af de Kiøbende blive ey udbetalte førend Snapsting 1769. Dragsgaard d. 4 Decembr. 1767. L. Jelstrup.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Dajegagteratudgive Theophrasti Beskrivelser, eller Afbildinger paa Menneskenes Sæder, i 28 Kapitler, oplyste med nogle Anmærkninger, hvilket Skrift har over halvandet Aar ligget færdigt til Trykken, saa imodtages nu derpaa indtil Februarii Maaneds Udgang Prænumeration, saavel her i Aalborg hos Hr. Anders Haarde, som og i Kiøbenhavn hos Hr. Hof=Boghandler Rothe, hvor de Lysthavende imod Prænumerations Beviisbetale 24 Skilling, og siden uden noget Efterskud inden førstkommende Pinz=Dag tilforladeligen skulle bekomme deres forlangte Enremplarier, der alle vorde trykte paa Postpapir. Og bliver derfor Oplaget ikke større, end efter Prænumeranter, nes Antal. Hans Gottschalch, ling,
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Mag. Philos. og Con Rector ved den Latinske aan Skole her i Aalborg. Joh. N. Christen og en Hykler er mher i Aalborg Joh. Grunings Afvilding paa en sam hos Sr. Saurbier at bekomme tilkiøbs. Stykket sælges ta for 4 Skilling. at ) Den Gaard paa Nørre Gade, som Kiøbe og Han NB. delsmand Johann. Fines nu beboer, bliver til Paaske i rette Flyttlid ledig, og kan derfor hos ham bekommes enten til Kiøbs eller til Leye. Gaarden bestaaer af 7 Fag Huus ud til Gaden, 2 Loft høy med PortRum og en Qvist. J Gaarden er et Halvtag paa 8 Fag; Til samme Sted er skikkelig god Gaardsrum og HaugePlads. Med Gaarden kan, om forlanges, følge 2 Bilægger=Kakkelovne. De, som maatte finde Lyst til enten at ville kjøbe eller leye samme Gaard, behage at melde sig om betids hos Eieren, og med ham videre derimskAccord, da Gaarden end og om forlanges, kunde strax ter Nye=Aar tiltrædes. Gaarden er i forsvarlig god Stand, og for faa Aar siden af nye opbygt, Ribe Byes saa kaldede Præstegaard, der egentlig er en Eiendoms Gaard, afg. Provst Marcus Allings Arvinger tilhørende, med tilliggen. de Hauger, Stald=Lade Tørve. og Vogn=Huuse, samt en Deel Kakkelovne med meere, alt sammen i god Stand, og beqvem til Beboelse for een eller vende Familier, er underhaanden at faae til Kiøbs eller til Leye, hvorom Liebhaberne ville behage at adressere til de i bemeldte Gaard værende Arvinger.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Fra Pressen er her udkommen en offentlig Tale NB. holden af Hans Hovædle Høiærværdighed Hr. Biskop og Doct. Broder Brorson for Meenigheden til St. Budolphi Kirke i Aalborg, over Texten af Aabenb. 7 Cap 9 og 10 Vers. Samme er her paa Bogtrykkeriet at faae tilkjøbs paa Postpapiir for 12 s. og paa Trykpapiir for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1767-12-18
Formedelst at Juule Dag indfalder paa næstkommende Fredag, saa bliver derfor følgende Numer af Ugebladet udgivet Dagen tilforn om Torsdag Eftermiddag. Af disse approberede Efterretninger Udgives ugentlig 1 Stk., stadet Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
ingen. saa ing Aauule=Tiden.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
da der nu i denne Tid i sær skal handles om vores velsignede Frelseres naabefulde Fødsel, og det er alle Christnes Pligt, baade i Ord og Gierning, at glæde sig over deres Immanuels Aabenbarelse i Kiødet, saa ville vi og derfor giøre Juule=Tiden til Indholdet af dette Blad. Nogle ville, men uden Grund, holde Apostlerne selv for denne Festes Stiftere; Thi man finder først i det andet Setulo Spor til denne Festes Helligholdelse, da Telesphorus, som levede i Keyser Antonini Pil Tider, anordnede, at vor Frelseres Fødsels Nat skulde helligholdes, og at der om Juulen skulde siunges Claria in ercelsig hed. At denne Fest i det tredie Seculo blev helligholdt, bevidner den bedrøvelige Gierning, som en Hedensk Keiser, efter Nicephori Beretning, da foretog sig imod de Christue; Thi samme Td. Flod lod nogle Tusinde jammerligen opbrænde, da han sit at vilde, de vare komne tilsammen i deres Kirke for at helligholde Juule=Festen, saa lod han den tillukke og legge Jldrundsomkring, at ingen undkom. Keiser Justinus befalede i det slette Seculo, at Juule=Festen skulde overalt helligholdes, og at ingen i samme Tid maatte arbeyde. Tilforn finder man, at Festen har varet fra 25. Decbr. til 7 Januarii, hvilke Dage bleve kaldte de 12 Juule Dage, da Festen baade begyndtes og endtes med KlokkeRingen, og deraf er det gamle Ordsprog kommet: St. Knud ringer Juulen ud. Her i Riget holdtes Juulen fordum hellig i 20 Dage fra 25 Decembr. til 13 Januarii inclusive, ja ingen Rettergang maatte førend Tyvende Dag Juule var forbi, I Island blev der og Juule Nat baade prædiket og slum get i Kirkerne, hvilket for faa Aar siden er afskaffet.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Det er desværre alt for almindeligt iblant den gemeene Mand, at de om Juule=Aften have mange brugelige Skikke og Ceremonier, der kan henregnes til de overtroiske, følgeligen syndigste og forargeligste Skikke, der i saa oplyste Tider, som vores, ikke burde høres, langt mindre bruges i Christendommen, hvor Juule=Festen til en Erindring. om Jesu Fødsel høytideligen skal helligholdes paa lovlig Christen Viis. Om den i Norge paa sine Stæden brugelige Skik paa Juule=Aften at udsætte et Korn-Neg for Spur rene, og i hvad gudelig Eenfoldighed dette skeer, derom kan efterlæses den dybsindige Ruges 9 Brev, p. 255, seqv.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Hvad det Danske Ord Juul bemerker, derom ere den adskillige Meeninger. Det efterretteligste finder man i en i Kiøbenhavn 1711. af Hr. Otto Sperling holden Disptatz, hvorudi denne lærde Mand paastaaer, at Ordet Jun ingenlunde har sin Oprindelse af det Ebraiske eller Græske Sprog, langt mindre af Julio Cæsare, men af det gamle Celtiske Sprog; Thi ved at betee sig glade pleye Nord lænderne hyppig at udraabe de Ord Ju og Jo og derover have de kaldet deres rette Fornøyelses Tid Jo suVel c) See Danske Magazins 5. Bind, p. 338. Joel eller Juul=Tid; De glade Udraabelser kaldte de føler, dem, som udraabte dem, kaldte de JuuleJangere, og Huuset, hvor de bleve udraabte, kaldtes Juule=Stuen. De gamle Kirke=Fædre, og deriblant Chrysostomus, have med adskillige Beviser paastaaet, at den 25. Decembr. var den rette Dag, paa hvilken Christus skal være fød; Men adskillige andre Lærde meene derimod, ikke uden Grund, at Christus er fød ved den Tid, da Jødernes Løvsalernes Høytid indfaldt, det var midt i den 7de Maaned Tiøri kaldet, omtrent ved vores Septbr. Maaneds Udgang eller i Begyndelsen af Octobr.; Men Aarsagen, hvorfor Juule-Festens Helligholdelse blev udsat til den 25. Decembr. ville nogle meene, skeede allene, fordi Hedningene i samme Maaned holdte deres Saturnalig, og derfor søgte de første Christne at faae disse forargelige Lystigheder og vederstyggelige Forfængeligheder afskaffede, og der i Steden for anordnede Juule-Festens Helligholdelse (.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
At den er fød Som kan igien oplive. Ulykkelige Hændelser.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Peder Andersen af Buddeerupholms Gods, som boede i et Skovhuus, er paa sin Hiemreise her fra Aalborg Natten imellem den 16. og 17. Decembr. paa en ulykkelig Maade kommen af Dage; Han var paa Buddeerupholms Mark kjørt vild af Veyen, og med Vognen veltet ned af en høy Brinke, hvor han Dagen derefter blev funden død; Efter Beretning skal det ene Been have siddet i Hiulet, og var i Stykker, og det andet Hjul skal have staaet tvert over Halsen. Hestene styde en at ved Vognen, da han fandtes. mo Han var en Mand til Alges over sine 60 Aar. Uden Uden for Øster Port er i Teglgaards Aar strax ved Broen funden en Skræder her af Byen druknet der i Vandet Natten imellem den 22 og 23 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Jndkomne Skippere. Fra den 17 til 23 Decembr. Knud Møller af Aalborg fra Kiøbenhavn. ner.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Udgangne. N. Gaarn af Aalborg til Drammen. J. Christensen af ibid til Fladstrand. Schar. Pedersen af Moss til Christiania.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Formedelst at Nye=Aars Dag indfalder paa en Fredag saa bliver det første Numer af disse Efterretninger ey udgivet før Dagen derefter d. 2 Januar.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Dødsfald. Mad. Boye, som forhen boede paa Tidemansholm, er den 16. Decembr. i sit 61. Aar ved Døden pludseligen afgaaen.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Ligeledes døde her i Byen den 18 Decembr. Frue Dorthe Marie Rose, afg. Hr. Biskop Aspachs Enke=Frue. Hun var fod i Randers den 1. Septembr. 1684. af Forældre Hr. Ritmester Rose og Fr. Willumsen, var tvende Gange gift, første gang 1706. med Hr. Bruun, Sognepræst til Tømmerbye og Lild Meenigheder i Vester=Hanherred, som døde 1708. Blev siden. gift 1718 med Hr. Mag Sixtus Aspach, som var Sognepræst til Frue Kirke her i Aalborg og døde sammesteds den 3 Febr. 1739. Med ham havde hun 2 Sønner og 2 Døttre, hvoraf den ældste Søn er død. Hun oplevede en høy Alder af 83 Aar. 3 Maaneder og 17 Dage. Mad. Riise Thoustrup, afg. Peder Jørgensens Enke, er død paa Odden hos sin Dotter den 20 Decembr. Hun var fødi Stillinge Præstegaard den 2 Julii 1699.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Bekiendtgiørelse. Eyeren af Woergaard i Hellum Herred udi Aalborghuus Amt agter førstkommende 14 Januarii Klokken 10 Sle. Formiddag at holde Auction over Woergaard og dertil hørende Bønder=Gods, Vand= og Veyr=Møller; Og som han haver erholdt Kongel. Allernaadigst Tilladelse at separere saavel Hoved=Gaarden i sig selv som Bønder=Godser fra Hoved Gaarden, saa haver han deelet Hoved Gaardens tier Eien Eiendom, som følger: 1) Nørgaard er ansat for Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. 2) Woergaards Veyrmølle er ansat for Hartkorn, Jordskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. og Maaling, 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 3 Riis=Stampmølle er ansat for Hartk 1 Td. 7 Skpr. 1 Fdk. 4) Woergaard Hoved=Gaarder, ansat for Hartkorn 11 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Alb. Hvilke Steder og Hartkorn først separat og siden conjunctim bliver opraabt; Dernæst bliver Godset separat opraabt og bortsolgt, Gaard for Gaard og Huus for Huus beliggende i Thaarup, Lyngbye, Schibsted, Terndrup, Smi die, Boelum og lille Brondum Sogner og Byer. Thi ville de Lysthavende foranførste Dag og Tid møde hos Eieren. paa Dragsgaard, hvor Auctionen bliver foretaget og Conditionerne, hvorefter Gaard og Gods bortsælges, blive bekiendtgjorte, hvilke ogsaa hos Eieren inden Auctionen, om forlanges, kan bekommes til Eftersyn. Pengene af de Kiøhende blive ey udbetalte førend Snapsting 1769. Drags. gaard d. 4 Decembr. 1767. L. Jelstrup.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Forsøg til en Oversættelse af Dr. Edn. Noungs Natre=Tanker er et Skrift, der nyelig har forladt Pressen i Helsingøer, der med fiin Stiil paa Skrivpapiir er trykt, og i alt udgiør 470 Sider i 800. Af samme ere nogle Exemplarier mig til Forhandling overskikkede, som til Liebhabere udleveres, imod contant Betaling En Rixdaler for hvert Exemplar, at Jver Balling. i Aalborg. Nibe=Byes saa kaldede Præstegaard, der egentlig er en Eiendoms Gaard, afg. Provst Marcus Alsings Arvinger tilhørende, med tilliggende Hauger, Stald=Lade Tørve. og Vogn=Huuse, samt en Deel Kakkelovne med meere, altsammen i god Stand, og beqvem til Beboelse for een eller tvende Familier, er underhaanden at faae til Kiøbs eller til Leye, hvorom Liebhaberne ville behage andressere sig til de i bemeldte Gaard værende Arvinger. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg. Gun Gunstige Læsere!
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Da nu hermed endes den første Aar da af disse Efterretningen, hvortil med første skal følge et Titel=Blad og Register over Indholdet, saa finde vi os forbundne til at takke alle og enhver af vore hidindtil havre og herefter endnu havende Subscribentere for al den Yndest og Bevaagenhed, de have baaren for disse Blade, der allene have været bestemte til deres Nytte og Fornøyelse, hvorvidt vi herudi, have opnaaet vores Hensigt, indstilles til deres Dom, hvor Fornuften undersøger, og billighed dømmer: Men vores Bestræbelser, vide vi dog, have altid sigtet til Planens Opfyldelse. Det fornøyer os derfor, at Antallet af vore Patriotiske Læsere er ey mindre for tilkommende end for det nu saa nær tilbagelagte Aar, tilstrækkeligt for os til at contimmere med disse Efterretningers Udgave. Vi skrive ikke for derved enten at faae Brød, eller forøge vort Brød, men vi opoffre meere en Deel af den Tid, vi nu og da kan have tilovers fra andre og vigtigere Forretninger, for (saa vidtdet staaer til os) at befordre vores Landsmænds Nytte og Fornøyelse; Kan dette fremdeles behage dem, tænke vi, at den Tid skulde ikke være ilde anvendt, udi hvilken man som ger baade at nytte og fornøye andre.
Jyske Efterretninger, 1767-12-25
Til Slutning aflegge vi og herved skyldigst Taksigelse til alle dem, som enten i een eller anden Maade have under understøttet, forbedret og befordret dette Foretagende, og som enten i eller uden Byen have meddeelet os i dette Aar adskillige Nyeheder og andre Merkværdigheder til Jndrykkelse. Vi udbede os fremdeles den samme Yndest og Tienstagtighed i det tilkommende Aar, da vi ved alle Leyligheder, skulle erkiende det med tilbørlig Høyagtelse, ligesom vi og i øvrigt hermed tilønske vore Læsere alle og en at hver: Englædelig Juul og et tilkom Mand mende saligt Nye=Aar, Selskabet.
Jyske Efterretninger, 1768-01-01
Skal noget blive stort, det først maae lidet være En nogen Ting kan strax Fuldkommenhed opnaae, For man seer Træerne at grønnes, blomstre, bære, Man først de spæde Skud maae see paa dem udslaae. Den Orden, Ordenens alvise Gud har skrevet For Jordens Vrimmel=Hær fra hiint almægtigt Bliv, Da Alt med Et blev til sin fulde Høyde drevet, Da alt fuldkommet blev, saa snart det først fik Liv. . Den Den Gang hans Forsyn ved saa herig at bestyr, Og passer alting af, end til det ringeste, Fra ædlest Skabning til hiin uanseelig Myre, Fra mindste Jsop til det høye Ceder=Træe. Det foreskrevne Løb her i Naturens Rige, Bestandig holdes, at der Grade viis gaaer frem, Fra Jntet Lidet, og fra Lidet de opstige, Til de opnaae det Maal, der er bestemt for dem. Saa skal der ogsaa Tid til alt, hvad man skal giøre, Før det kan komme i den Stand, man gjerne vil, Skiønt til Fuldkommenhed man det dog ey kan føre; Thi hvad Fuldkomment kan paa Jorden være til. Den modig Hest man ey kan strax med Bidsel tvinge, Og under Aaget faae; Der nogen Tid gaaer hen, For den udyrket Jord skal kunde os frembringe De Kierne fulde Ax, man maae arbeyde den. Saaledes er det med vor Plante, den er liden Endnu, og næsten spæd: Den staaer endnu i Skud: Den voxer meer og meer, og haabe vi med Tiden, At den i Blomster og til Frugt skal bryde ud. Vi Mesterstykker dog ey love at levere, Ney saa forvovent ey vort lidet Selskab er: Endskiønt vi nægte ey, blant vore Landsmænd ere De, der kan, om de vil, sig Mestre vise her. Det Løfte, vi har gjort, at nytte og fornøye, Det har vi søgt, saa vidt det i vor Evne stod At opfyldt see. Har det ey altid kundet føye Sig efter Ønske, har det været os imod.