JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Jndenlandske Efterretninger. Den slesvigske Stænderforsamling har den 2den November med 35 St. mod Hvedtaget en Adresse til Hs. Maj. og samme Aften tilstillet den kgl. Commissarius den. Næste Dag modtog Forsamlingen imidlertid følgende Brev fra Commissarius, der meddeles af Alt. Mercur og "Keiler Correspondenzblatt: "J det andet Møde dette Aar af den slesvigske Provindsialstænderforsamling tillod jeg mig at gjøre den ærede Forsamling opmærksom paa, at en tilsigtet Adresse til Hs. M. Kongen maatte forhandles og overveies i Overeensstemmelse med det i den allerhøieste Anordning af 15de Mai 1834 indeholdte Forretnindreglement, og at i modsat Fald denne Formmangel vilde kunne motivere en Tilbageviisning af Adressen, uden Hensyn paa dens Jndhold. Forsamlingen har ikke fundet det hensigtsmæssigt at tilstede denne Paaberaabelse. af Loven Jndflydelse; der er tvertimod igaar Aftes ved behagelig Skrivelse fra det ærede Præsidium tilstillet mig en Adresse til Jndsendelse til Hs. M. Kongen, ved hvis Udarbeidelse Forskrifterne i I. 50, 63 og 72 af Frong. 15de Mai 1834 ere tilsidesatte. – Med Hensyn hertil seer jeg mig nødsaget til, i Betragtning af den stedfindende, Formmangel, og uden at kunne tage Adressens Jndhold i nærmere Overveielse, i Overeensstemmelse med den mig meddeelte allerhøieste Jnstrux, at tilbagesende vedlagte Adresse til det ærede Præsidium med den Erklæring, at den ikke kan modtages af den kgl. Commissarius til allerunderdanigst Jndsendelse til Hs. M. Kongen. - Slesvig, den 3die November 1846. v. Scheel." – Forsamlingen har derpaa, ifølge Børsenhalle, i sit Møde d. 5te besluttet Adressen tagen til Protocollen og paa en høitidelig Maade ladet den nedlægge i sit Archiv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Jfølge samme Blad skal det uforskammende Gülichske Andragende (at Hs. Maj. vilde forandre det nuværende Regjeringssystem paa en til den offentlige Morals og Retfærdigheds Fordringer svarende Maade o. s. v.) være faldet igjennem efter en heed Debat, herom maa vel Stændertidenden snart bringe nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Omtrent 150 af Mag. Monrads mange Venner og Bekjendte i Hovedstaden, hvoriblandt samtlige Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter og et Par Medlemmer af dens Magistrat, havde i Løverdags forsamlet sig paa den kgl. Skydebane til en Afskedsfest for denne fortjente og agtede Medborger, for han i Søndags forlod Byen for at tiltræde sin nye Virksomhed som Sognepræst for Vester-Ul lev Menighed paa Lolland. Borgerrepræsentationens Formand, Etatsraad, Bankdirecteur L. N. Hvidt, der tilligemed Professor Clausen førte Præsidiet, udbragte, efterat en Sang af P. R. var afsjunget, Skaalen for Mag. Monrad, idet han dvælede ved hans offentlige Virksomheds forskjellige Sider, men især ved hans kundskabsrige og utrættelige Medvirkning i Communens Bestyrelse, og udtalte den Forventning, at Hovedstadens Borgere, efterat han nu havde forladt deres Midte, vilde kaare ham til deres Repræsentant paa det Sted, hvor der raadslaaes om Fædrelandets store og almindelige Anliggender. Den øvrige Række af Toaster knyttede sig deels til Dagens Anledning og den hædrede Gjæsts Personlighed, deels vare de af et meere almindeligt Jndhold. Maaltidet endtes, efterat have varet 4 behagelige Timer, med en Sang af Chr. Winther og en Afskedsskaal, udbragt af Mag. Hammerich. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Hr. Fr. Barfod har i Løverdags modtaget følgende Skrivelse: "At De ved et gjennem det kongelige danske Cancelli ad mandatum udfærdiget allerhøieste Rescript er beordret sat under Tiltale Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til det mod vedkommende Autoriteter høist fornærmelige samt derhos agiterende Jndhold af den d. 11te Juli d. A. beslaglagte trykte Opfordring, til Bondestanden, om at sammenskyde en Sum Penge, som skal anvendes til at erstatte Redacteurerne af "Fædrelandet, "Almuevennen, Kjøbenhavnsposten, og flere andre liberale Blade i det Mindste en Deel af de Udgifter, de have i Anledning af Artikler, som ere skrevne til Forsvar for eller Fremme af Bøndernes retfærdige Sag, og for den af Dem udviste Virksomhed, i alt Fald at have bidraget til Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, – det communiceres Dem herved til Efterretning. Kjøbenhavn, den 6te November 1846. C. Reiersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 10de November. Med Hensyn til vor forrige Meddelelse om det eventuelle Tillæg for Lærerne ved Kjøbenhavns offentlige Skoler, finde vi os, da vore Udtryk maaskee ellers kunde misforstaaes, foranledigede til den yderligere bemærkning, at Sagen vel har været under Omhandling i Communalbestyrelsen, men endnu ikke er endelig afgjort. Om Sagen just derfor vil faae det Udfald, at en Lærer med 6 Timer, om Dagen faaer 400 Rbd. om Aaret strax, turde være noget tvivlsomt, derimod antager man med megen Sandsynlighed, at Borgerrepræsentanterne ville gaae ind paa en Scala, hvorefter en Lærer skulde begynde med 300 Rbd. for 6 Timer (nu 288 Rbd.), efter 2 Aars Forløb erholde et Tillæg af 50 Rbd., og efter andre 2 Aar atter 50 Rbd., saa at altsaa en Lærer, der havde tjent i 4 Aar, fik 400 Rbd. om Aaret, ligesom der maaskee vil blive givet længe og veltjente Lærere Haab om, efter speciel Jndstilling, at erholde et yderligere Tillæg af 100 Rbd. om Aaret. Man maa erkjende, at det er meget anstændige Tilbud for unge Candidater, og der er ingen Tvivl om, at Commen for denne Betaling vil kunne erholde dygtige Lærere, saameget meere, da der gives de Lærere, som tillige besidde administrativt Talent, Udsigt til en yderligere og meget væsentlig Forbedring af deres Stilling ved at blive Jnspecteurer. Beklage maae vi, at der ved denne Forbedring af Lærernes Stilling slet ikke er taget noget Hensyn til Lærerinderne; der skal vel have reist sig Stemmer derfor, men Forslaget fandt bestemt Modstand. Hidtil have Lærere og Lærerinder været eens lønnede, og vi kunne sandelig ikke skjønne af hvad Grund nu paa eengang Lærernes Arbeide skal være stegen saameget i Værdi fremfor Lærerindernes. Hovedmomentet for Gageforbedringen maa dog vel søges i, at man erkjender, at Lønnen ikke mere staaer i Forhold til Priserne paa Livets Fornødenheder, men det samme Moment maa jo gjælde for Lærerinderne, og dertil kommer, at disse i Regelen for Livstid forblive i Posten, hvorimod Lærer Embedet for den theologiske Candidat kun er en Overgangspost til det geistlige Embede, for hvilket han egentlig har dannet sig. Men Fruentimmerne maae ved denne Leilighed, som ved saamange andre, beklage, at de savne Repræsentanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Dr. Christiani skal, efter hvad man fortæller, være ansat her med en meget klækkelig Gage. Vi tvivle ikke om, at Regjeringen har gjort en heldig Acqvisition i denne Mand, der skal være en ligesaa lærd Jurist som genial Personlighed, men der er dog noget besynderligt, ja noget krænkende for vort Universitet, i det at man saa ganske forbigaaer det. Den til at undersøge Arveforholdenne nedsatte Commission bestod, paa een Mand nær (Geheime-Etatsraad Adler), af Tydskere). Dr. Ostwald, der har været meget brugt i dette Anliggende, er en Tydsker, og Dr. Christiani er vel født Dansk, men forlod Danmark i en Alder af 12 Aar og er opdraget i Tydskland. Til vort Universitet er der, det vide vi med Vished, ikke udgaaet nogensomhelst Opfordring fra Regjeringen til at udtale sig om denne Sag, og deri maa vel søges Aarsagen til den ellers uforklarlige Taushed, som vore juridiske og historiske Professorer iagttage i denne Sag. Men vi maae dog mene, at disse Mænd vilde forsynde sig mod hvad de skylde deres Fædreland, hvis de længere forbleve tause. De kielske Professorer have talt. Deres Skrift har mange svage Steder, hvor det ikke er vanskeligt at gjendrive dem, men det kan ikke skee af nogen enkelt Mand, det maa skee af en Autoritet. Hermed ville vi just ikke sige, at vore Professorer skulde indlade sig i en polemisk Feide med de kielske; men vi finde, at de skylde Folket at fremlægge Resultatet af deres videnskabelige Undersøgelser; ligesaavel som der gives en physisk Værnepligt for Fædrelandet, saaledes gives der ogsaa en aandig, som ingen Mand, der er beføiet til at fore Pennen, tør unddrage sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Mariebo, den 10de Novbr. Kjøbmændene her i Mariebo ere blevne enige om at ophøre med Handel hver Søndag Formiddag Kl. 9, naar Kjøbstæderne Rødby, Nysted og Saxkjøbings Kjøbmænd indgaae paa det samme, i Følge hvilket der sigtes til, at see den hidtil førende Handel fra Søndag Eftermiddag Kl. 4 afskaffet. Det var ønskeligt, om denne Søndags Eftermiddags=Handel ophørte, da den, især i Vintermaanederne, hovedsagentlig kun trækker til Kjøbstaden en Deel Tjeneste tyender fra Landet, som i Almindelighed ikke foretager sig andet end, ligesom for at qvæle Tiden, at drive fra den ene Boutik til den anden og gjøre sig mindre skikkede til deres Arbeide næste Dag. – En Deel Kjøbmænd fra Nakskov havde i Søndags en Samling her i Mariebo med Kjøbmændene hersteds, sigtende til at træffe Overeenskomst om, at ingen Handlende maatte gjøre Opkjøb paa Bondens Bopæl m.v. dertil hørende men herom bleve de ikke denne Gang enige. (Loll. Post.) Nykjøbing, den 12te Novbr. Efter Fuldendelsen af den i disse Dage afholdte philosopsiske Examen ved Kjøbenhavns Universitet kunne vi meddele Dem, som maatte interessere sig for vor Stiftskole, at de unge Mennesker, som herfra ifjor dimitteredes, have bestaaet nævnte Prøve med første Characteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Jgaar afholdtes i Saxkjøbing den berammede Forsamling af alle Stiftets Borgerrepræsentanter, hvori toges den Beslutning, at indgaae til den viborgske Stænderforsamling og til Kongen med en Petition, som skal gaae ud paa, at denne Forsamling vil tilraade *) I de slesvig-holsteenske Blade har man gjentagne Gange fremført den uforskammede Beskyldning mod disse Mænd, at de have skrevet mod deres Overbeviisning. Man kunde vel til Giengield spørge Vedkommende om, hvormeget de faae for at sælge deres Overbeviisning. og Hs. Majestæt anordne, at Kjøbstædernes unge Mænd, som efter Lovudkastet om almindelig Værnepligt skulle være Udskrivning til Hæren underkastede, maae blive fritagne for Garnisonstjeneste, og derimod gjennemgaae en Exerceerskole enten i Kjøbstæderne, hvor de have Ophold, eller samlede for flere Byer eller et Stift i en af hvert Stifts Kjøbstæder, og forøvrigt aftjene deres Værnepligt paa samme Vilkaar som Kjøbenhavnerne, dog med nogle Lettelser passende efter Omstændighederne. Til at forfatte Petitionen udnævntes ved fleste Stemmer dHrr. Kjøbmand K. Sidenius i Mariebo, Boghandler Thierry i Nakskov og Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing. Da Hr. Wulff ikke kunde modtage Valget, valgtes i hans Sted Hr. Boghandler Berggreen i Nykjøbing. Det vedtoges, at denne Petition skulde fremlægges til Underskrift for Kjøbstædernes Jndvaanere i en Forsamling i hver By. Fremdeles vedtoges, at alle Repræsentanterne for Stiftets Kjøbstæder skulde samles een Gang aarlig, for at afhandle Gjenstande og tage Beslutning i Sager, som maatte være af almindelig Jnteresse for disse Communer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Kjøbenhavns Torvepriser, den 7de November. – Hvede, 8 Rbd. 32 s. a 9 Rbd. 80 s.; Rug, 7 Rbd. - s. a 8 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 5 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 32 s.; Havre, 4 Rbd. s. a 4 Rbd. 24 s.; Ærter, 6 Rbd. 48 s., a 7 Rbd. 32 s.; Flesk, grønsaltet, Lpd. 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 16 s.; Æg, Snesen, 30 s. a 36 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 28 s. a 32 s.; dito, Fjerdingen, 16 Rbd. 64 s. a 16 Rbd. 80 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Kjøbenhavns Børscours den 10de Novbr. - Hamborger Banco a vista 196 pCt. Bank-Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 192 a 193 Rbd.; Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 472 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 102 1/2 a 103 Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 84 1/2 a 84 1/2 Pd. St. a 14 Bmk.; Nationalbank=Actier 173 1/2 Rbd.; Kjøbere. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 72 1/2 a 73 1/2 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Udenlandske Efterretninger. Opstanden i Portugal griber om sig og synes at maatte ende idetmindste med Tilbageskridtsministeriets Fald. J Oporto, Opstandens Hovedsæde, hvor Hertugen, af Terceira endnu bestandig holdes i Fængsel, er Folkets Forbittrelse frygtelig; Staden omgives med Forskandsninger, der voxe frem som ved Trylleslag, og ligner i sit Jndre en Leir. En betydelig Deel regulaire Tropper, der daglig forøges ved Regimenter, som forlade Regjeringens Fane, staae, med Grev Antas til Øverstbefalende, kampfærdige paa Frihedsmændenes Side. Den ene Stad efter den anden reiser sig imod Regjeringen. Kun i nogle faa Miles Omkreds om Lissabon hersker endnu Rolighed. De Tropper, der hidtil ere blevne Regjeringen tro, ere satte i Bevægelse imod forskjellige Puncter, hvor Opstanden er farligst, en Afdeling af disse Tropper skal imidlertid ved et Angreb paa Jnsurgenterne i Evora allerede være bleven slaaet tilbage med betydeligt Tab. J Lissabon hersker Angst og Forvirring; Regjeringen søger at sikkre sig deels ved at fængsle alle Personer, som den anseer for mistænkelige, og deels ved at sætte Staden i saa stærk Forsvarsstand som muligt. Dronningens Gemal er udnævnt til Overbefalingsmand over Armeen og fornøier Folket og sig selv ved at vise sig i sin nye Uniform paa Lissabons Gader, og Hendes Majestæt selv skal have erklæret, at hvis det skulde gjøres fornødent, er hun ikke bange for selv at sætte sig tilhest (eia.). Hun er derfor, uagtet den truende Fare, urokkelig og vil ingenlunde give efter for Oprørernes Fordringer, at afsætte sit ufolkelige Ministerium og gjengive Portugiserne et frit Folks Rettigheder. Hendes Mod synes at grunde sig paa Haabet om Bistand, af Admiral Parker, der med en engelsk Flaade er ankommen til Lissabon, men hvis Jnstrux kun skal paalægge ham, at beskytte brittiske Undersaatter og deres Eiendom, og om fornødent at tilbyde Hs. Majestæt og den kgl. Familie et Tilflugtsted, uden at den tillader ham at blande sig i de nationale Uroligheder i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Det, i Anledning af Formælingerne ved det spanske Hof, udkomne Amnesti Decret skal have frembragt et overordentlig nedslaaende Jndtryk. Paa næppe 500 Soldater og Subaltern-Officierer er denne Naadesact anvendelig, og disse ville nok næppe forhaste sig med at vende tilbage til Fædrelandet, hvor de, ved udbrydende nye Uroligheder, let kunde staae Fare for igjen at miste deres Frihed. Palafor, Saragossas udødelige Forsvarer, har mistet sin Post som Chef for Hellebandeer-Garden, fordi han uforsigtigen havde ladet falde en Yttring, der mishagede den franske Gesandt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Den i Montevideo udkommende Correo Mercantil af 21de Aug. meddeler de Fredsforslag, som Frankrig og England have gjort begge Partier og som Rosas og Oribe allerede skulle have antaget. Hovedpuncterne deri ere følgende: Der standses med Fjendtlighederne, alle Fremmede saavel i Monteviden som andensteds afvæbnes; Blocaden af de argentinske Havne ophæves; de paa begge Sider borttagne Skibe tilbageleveres osv. Skibsfarten paa Parana-Floden skal udelukkende blive den argentinske Republiks Bestemmelser undergiven. En gjensidig General Amnesti udstedes; alle Fremmedes Rettigheder anerkjendes, og deres retmæssige Krav fyldestgjøres, men skulde derimod Regjeringen have Grund til at besvære sig over deres Forhold i Oriental-Staten, kan den bortfjerne dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
(Jndsendt.)¬ Hr. Justitsraad Pontoppidan har i Nr. 257 af Berlingske Tidende sigtet mig for at have sagt aabenbar Usandhed i det af mig i Lollands-Falsters Stiftstidende Nr. 181 givne Referat af Valghandlingens Afholdelse i Nykjøbing, den 20de October, for de mindre Landeiendomsbesiddere. Det maa vistnok forundre Enhver, som har læst denne Erklæring, enten at jeg skulde have vovet at fremføre en aabenbar Usandhed i en Sag, som er foregaaet i saa mange Mænds Overværelse, eller, naar jeg ikke har sagt et eneste Ord meere end hvad sandt er, at en Valgdirecteur da tør vove at erklære dette for "aabenbar Usandhed. Een af os har altsaa viist sig uværdig til vore Medborgeres Tiltro. Hvem det er, vil være saare let at komme til Vished om. For Justitsraaden vilde det have været lettest, ved at anmode de øvrige Medlemmer af Valgbestyrelsen om at underskrive den af ham givne Erklæring. Jeg opfordrer Valgdirecteuren til at formaae disse Mænd til at underskrive hans Sigtelse imod mig. Dette Beviis vil have langt mere Vægt end Henviisning til Valgprotocollen. J mit Referat har jeg selv sagt, at Stemmer paa Dreier bleve antagne, men desuagtet er det ligefuldt Sandhed, at dette først skete efter at Pontoppidan havde nægtet at modtage Valg paa Valgbare udenfor Districtet, og at han nægtede at modtage Valg paa Dreier, da en Vælger af Sønder Alsløv By valgte paa Denne. Alle denne Byes Bønder, som vare nærværende, ville vist ikke nægte at bevidne dette. Naar Hr. Justitsraaden paaberaaber sig, strængt at have opfyldt sin Pligt som Valgdirecteur, da benægter jeg dette, og Beviset herfor ligger i mit Referat og i det Factum, at Valgene ere blevne casserede. Maa jeg forøvrigt spørge, hvorledes kan man strængt opfylde sin Pligt som Valgdirecteur, naar man ikke er Valg directeur,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Naar Hr. Justitsraaden i sin Erklæring debitterer, at han antog, at hans Commissorium gjældte for 1840, da har han Ret; men naar han sætter og Fremtiden til, røber han, at han enten ikke har tænkt over hele Stænder-Jnstitutionen, eller ikke har almindelig Menneskeforstand, eller at han ikke har gjort sig bekjendt med Alt hvad der vedkommer denne vigtige Stiftelse. Naar man veed, at de Deputerede kun vælges for 6 Aar, at Commissarius kun vælges for een Forsamling, saa maa det vel være indlysende, at en Valgdirecteur heller ikke kan være valgt for sin Levetid. Veed man endydermeere, at ingen extra Valghandling i de 6 Aar kan foretages uden udtrykkelig befaling fra Regjeringen, saa vil dog vel Jngen nægte, at Hr. Pontoppidan, mildest talt, har handlet hen i Taaget. – Naar Hr. Justitsraaden paaberaaber sig en Cancelliskrivelse, som siger: "at Mangel af Fortegnelser fra andre Valgdistricter ikke har nogen Jndflydelse paa Valgenes Gyldighed, da maa jeg hertil bemærke, at Hr. Justitsraaden formodentlig først efter det Passerede har gjennemstøvet alle Cancelli-Skjøn over Stænder forordningen, for muligen at finde et, der kunde passe i hans Kram, og har funden det eneste, som passer for ham, men som en knyttet Næve i et blaat Øie. Forinden jeg imidlertid citerer noget af dette Skjøn, vil jeg kun gjøre den lille bemærkning: at Cancelliet ikke kan forandre en Tøddel i Stænderanordningen, og at Cancelliets Erklæring, ikke har det mindste Bindende for Stænderne, samt at Afgjørelsen af et Valgs Gyldighed eller Ugyldighed alene kan skee ved Disse. Endvidere vil jeg bemærke, at Cancelliet under 15de Juli 1834 har sagt: "Jngen Jndkaldelse til Valg kan foregaae førend Exemplarer af Valglisterne, i Medfør af Forordningens § 32, ere modtagne fra de andre Districter i hvilke indbyrdes Valg finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
J det af Justitsraaden paaberaabte Cancelli-Skjøn over 8 32 af Forordn. 15de Mai 1834 siges Pag. 856 i Coll. Tid.: "Det vilde saaledes være ønskeligt, at Valgene i Landdistricterne og i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn kunde have været udsatte indtil man i ethvert af de dertil hørende Valgdistricter havde modtaget Fortegnelserne over alle Valgbare i de øvrige, og det kunde ikke billiges, at man i et enkelt District, hvor man i meget kort Tid efter Forordningens Emanation saae sig i Stand til at blive færdig med Valgfortegnelserne, havde fremmet Valget saa hurtigt som muligt, uden Hensyn til, at man ikke til den berammede Valgdag kunde vente at have modtaget hine Fortegnelser, uden i alt Fald fra meget faa (Hr. P. havde ikke en eneste af de øvrige Districter, og det saa meget mindre, som det aldeles ingen Nytte kunde medføre, at man i et enkelt District blev saa ualmindelig tidlig færdig med sit Valg. Naar man nu har læst dette, kan saa Nogen troe, at Hr. Valgdirecteuren har læst dette Skjøn forinden han bestemte Valgdagen, og har han læst dette for han bestemte Valgdagen, hvad maa man da dømme om ham Men seer man nu hen til, under hvilke Omstændigheder denne Cancelliets Fortolkning er given, da svigter ganske den Støtte, Pontoppidan troer at have funden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Avertissements. For en duelig Seminarist er en god Huuslærerplads strax at erholde, naar man med gode Vidnesbyrd henvender sig til Boghandler Thierry i Nakskov, som giver nærmere Underretning. alle Slags, Almanakker for 1841, bekommes bestandig i Stubbekjøbing hos Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Paa Grund af anden Bestemmelse, ønsker en Familie herpaa Falster sig strax en Jomfru, som kan paatage sig en mindre Huusholdning, og, naar Tiden tillader det, da kan være Konen behjælpelig med Syening o. s. v. De herpaa Reflecterende bedes at melde sig hos Møller Rasmussen ved Stubbekjøbing snarest muligt. Skipper Stylsvig afseiler i Slutningen af denne Uge til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
De saakaldte Vækker-Uhre, med elMykjøbing, ler uden Slagværk, fra 3 Rbd. til høiere Priser, samt Skilderi= og Taffel-Uhre, faaes hos M. Chr. Mackeprang. i mørsen Hoppe, trykket en Smuse i Bringen, er i Loerdags borløbet fra Gaardmand Lars Clausens Mark i V. Kippinge. For dens Tilveiebringelse loves en Douceur af Eieren, Lars Clausen. N. Møllers Udsalg at danske Bomuldstøier Tørklæder, Bommester, blegede og ublegede Lærreder m. m. til de billigste Fabrikpriser er i store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
En duelig Skomagersvend kan faae stadigt Arbeide hos J. H. Jensen i Nykjøbing. Hos Undertegnede kan fortiden bekommes god Malt saavel tilkjøbs, som til Ombytning med Byg Stubbekjøbing, den 12te Novbr. 1846. H. Petersen. Bager. BOMDINATR. forfærdiget paa Undertegnedes Vat-Maskine, der i Qvalitet overgaaer de kjöbenhavnske, erholdes til Tidens gænge Priser. Til videre Forhandling ere paa Samme de kjöbenhavnske Fabrikspriser gjældende hos Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
En Egebaad med tilhørende fuldstændigt Inventarium, der lader 16 a 20 Tdr., skikket til Skibe baad, er tilsalg paa Bog for 35 Rbd. hos Løkke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
En god Landeiendom med et Areal af circa 60 Tdr. Land fortrinlige Jorder, samt gode og saagodtom nye opførte Bygninger, der afgive en beqvem Bolig for en Familie udenfor Bondestanden, og beliggende 1 1/2 Miil fra Kjøbstaden Nakskov, er at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Liebhavere bedes at henvende sig til Boghandler Thierry i Nakskov, hos hvem nærmere Oplysning erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Mandagen den 16de ds. Kl. 10 Formiddag bliver paa Rødby Raadstue ved een eneste Auction bortsolgt det til Kram nitze Havn i afvigte Foraar indbjergede og der beliggende Fartøi, "Henriette, kaldet, af Lübeck, der antages at kunne føre 4 a 500 Tdr. Korn, tilligemed det ombord i samme værende Inventarium. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning, og kan Fartøiet, som paavises af Hr. Controlleur Suhr i Kram nitze, forinden tages i Øiesyn. J Fartøiet henligger circa 10,000 Pd. Glasskaar, som ligeledes bortsælges efterat Fartøiet er solgt. Rødby den 5te November 1846. S. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-12
Den Boet efter afdøde Mægler Jochum Rosendahl Holm tilhørende, og paa Hjørnet af Veilegaden og Gaden Norden Kirken her i Byen, under Matr. Nr. 110 beliggende Kjøbmandsgaard, med alle dens Bygninger og Grund, bortsælges ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagene den 7de og 21de December d. A., samt 4de Januar 1847, Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nakskov, den 5te November 1846. Hammerich.