JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Fra Haderslev Egnen hedder det i Dannevk.: Vor provisoriske Amtmand Bruhn har udstedt følgende Bekjendtgjørelse: "Pastoraterne 1) Moltrup og Bierning, 2) Wonsbeck, 3) Fielstrup, 4) Oxenvad og Jels, alle i Haderslev Provstie, ere ledige. Konkurrenter til disse Præstekald have inden 3 Uger fra idag af at indsende deres Ansøgninger derom ledsagede af Testimonier og fuldkommen Færdighed i det danske Sprog, til Departementet for de geistlige Sager i Slesvig. – Den suspenderede Præst, den særdeles afholdte og agtede Pastor Boesen i Fjelstrup, sidder endnu saa stille hen i Præstegaarden, men vil med sin talrige Familie nu snart blive smidt ud. De suspenderede Præster i de andre Sogne, Hertel, Boisen, og Jørgensen, ere for længe siden flygtede herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Hvorvidt man mener det med den fuldkomne Færdighed i det danske Sprog, som forlanges af de Søgende til hine Præstekald, vide vi af Erfaring. J Jels har Bruhn saaledes for kort siden indsat en Seminarist, som Degn, der ligeledes havde maattet fremlægge Testimonium for fuldkommen Færdighed i det danske Sprog; men desuagtet forstaaer han det ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ligesom Christian den Fjerde i fordums Dage ikke ville slutte en vanærende fordærvelig Fred, uagtet hans Raadgivere formanede ham dertil, saaledes synes Kong Frederik den Syvende at have samme Sind, og vi hans Undersaatter ville ikke vige tilbage. for den Fare, som han tør gaae imøde, men følge ham efter i den trygge Forvisning, at hans og vort Haab om et glædeligt og ærefuldt Udfald ikke skal blive beskjæmmet. Men for at dette kan skee er det nødvendigt, at Krigen føres med Kraft men tillige med Besindighed; thi vi have ikke meget at vove, kunne derfor ikke sætte alt paa Spil i eet Hovedslag. Det var ved Udholdenhed og Besindighed at Hollænderne seirede, og vi handle vistnok klogest, naar vi efterligne dem i disse 2 Stykker, og hverken ere for hidsige efter at ende Sagen ved et Vovestykke; thi det kunne vi dog ikke, og det er tillige et farligt Foretagende, ei heller blive utaalmodige, om Trykket skulde blive lidt haardere, eller Krigen lidt langvarigere, end vi maaske i Begyndelsen havne beregnet
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 1. December. Hamborger Banco a vista 197 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 87 s. Do. K. S. 8 Rbd. 93 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 87 1/2 a 89 1/2 Rbd. - Nationalbankactier 139 1/4 a 104 1/2 Rbd. Ribe. De slesvigske Bønder have alt længe harmet sig over Oprørernes hovmodige og uforskammede Adfærd; men de have hidtil tilbageholdt deres Forbittrelse og stedse troet, at den nuværende unaturlige Tilstand ikke kunde holde sig, og at der nødvendigvis snart maatte skee en Forandring til det bedre. Overalt have Bønderne vægret sig ved at betale Skatter, saalænge den provisoriske Regering ikke adlyder Kong Frederik den Syvende, og Oprørerne have da søgt at inddrive Skatterne ved at udsende Dragonpatruiller, der indkvartere sig hos Bønderne og fordre at blive underholdte og lønnede af deres Værter. Deres Udsuelser gaae saavidt, at de stedse fordobble deres Fordringer; de forlange næmlig for hver Dragon 9 ls. for den 1ste Dag, og 18 ls. for den 2den Dag og saaledes stedse det dobbelte for hver Dag, som de længere maa vente paa Skatterne. – Da Bønderne i Medolden havde faaet Underretning om denne Oprørernes utaalelige Adfærd og tillige erfaret, at der i Tordags vilde komme 21 Dragoner til Medolden i ovennævnte Ærinde, besluttede de eenstemmigt, at de ikke vilde betale, men dog først med det Gode søge at formaa Dragonerne til at drage bort med uforrettet Sag, og dersom dette ikke kunde lykkes, da at sætte Magt mod Magt. Da Dragonerne indfandt sig i Byen i Torsdags Eftermiddag, vægrede nogle Mænd sig aldeles ved at modtage enten dem eller deres Heste; men da Bønderne dog erkjendte, at Dragonerne kun vare Redskaber og sandsynligvis endogsaa meget villige Redskaber for de oprørske Magthavere, saa havde de Medlidenhed med dem og modtoge dem dog for den Nat i deres Huse, da det alt var silde. Men den følgende Dag sendte de en Mand til Anføreren med den Besked, at han gjorde bedst i strax at forføje sig bort med sine Folk; thi de kunde jo nok mærke, at de ikke vare velkomne og at Jngen vilde betale; dersom de ikke kom hurtigt bort, kunde de befrygte Allehaande, og de maatte vel betænke, at de kun vare faa, men Bønderne mange og alle enige om hvad der slulde gjøres. Da denne Tale var meget tydelig, forstode Dragonerne den meget let: de sadlede strax deres Heste og droge bort. Bønderne gave dem den Underretning med paa Veien, at naar den oprørske Regering vilde tage noget hos dem, saa maatte den sende Soldater i stort Antal, thi de agtede ikke at vige undtagen for Overmagten. Bønderne, som havde flokket sig rundt omkring med allehaande Vaaben, skiltes nu under megen Munterhed fra hverandre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Angaaende det slesvigholstenske Grændse-Told personale hører man endnu kun, at det er blevet bort vist af Bønderne fra flere Byer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Bruhn i Haderslev har atter udstedt en listig Bekjendtgjørelse i Amtet for at formaae de fra dansk Krigstjeneste hjempermitterede Soldater til at blive hjemme og ikke lade sig skræmme af Rygterne om at de ville blive tvungne til at tjene den tydske Sag (Frygten herfor har allerede bevirket, at flere igjen ere dragne til Danmark. Han forsikkrer, at han vil gjøre alt hvad der staaer i hans Magt for at de nordslesvigske Beboere indtil Freden er sluttet kunne blive hjemme uden at indkaldes til den slesvigholstenske Armee endsige føres i Krig mod den danske Nation; men derimod truer han dem, som atter gribe til Vaaben mod Slesvigholsten, med at blive straffede efter Loven. Det bedste er, at man i Nordslesvig ikke troer Bruhns Forsikkringer og foragter hans Trusler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ribe Torvepriser, d. 2. Decbr. Rug pr. Td. 2 Rd. 8 s.; Byg 1 Rd. 24 s.; Havre 1 Rd. 8 s.; Boghvede 1 Rd. 24 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 ls.; Byggryn 24 ls.; Smør pr. Pd. 6. ls.; Æg 8 s. Snesen; Kartofler pr. Skp. 6 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Bekiendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Licitation. Løverdagen den 9. Decbr. d. A. Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Raadstuen i Ribe afholdt Licitation over Leverancen af 300 Tdr. Havre, 1200 Lpd. Ho og 1400 Lpd. Halm at levere til 6. Linie-Jnfanteri-Bataillon. Leverancen opbydes i større og mindre Partier; det Nærmere vil iøvrigt kunne erfares af Conditionerne, som ere fremlagte til Eftersyn paa Byfogedcontoiret i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Jntendanturen i Nørrejylland, Fredericia den 30. Novbr. H. Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Licitation. Tirsdagen den 5. Decbr. d. A. Eftermiddag Kl. 3 afholdes offentlig Licitation paa Raadstuen i Ribe over Leverancen af 200 Tdr. Rug til det militaire Bageri sammesteds. Det Nærmere vil kunne erfares af Conditionerne, der ere henlagte til Eftersyn for Liebhaverne paa Byens Byfogedcontoir. Jntendanturen i Nørrejylland, Fredericia d. 25. Novbr. 1818. H. Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Tjenestepige Maria Sørensdatter af Rugsted, indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23. Novbr. 1818. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Tjenestepige Mette Kirstine Christensdatter af Dollerup Mark, indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23 Novbr. 1818. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Tjenestepige Karen Kirstine Andersdatter af Horskjær, indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23. Novbr. 1818. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Ungkarl Jens Hansen af Seest Mark. indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23. Novbr. 1848. C. W. Qvistgaard
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Jndsidder Jacob Hansen af Harth Mark, forhen Eier af et Sted paa Brandrup Mark, indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, ligesom og den Afdødes Arvinger derved ere indkaldte med Aar og Dags Varsel til at møde i Boet og der godtgjøre deres Arveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23. Novbr. 1818. C. W. Qvistgaard. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Leiehuusmand og Dannebrogsmand Mads Nielsen Orvad af Øster-Gjesten Skov og forhen afdøde Hustrue Else Pedersdatter, indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding den 23 Novbr. 1818. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Ledigt Skolelærerembede. Embedet som constitueret Skolelærer paa eget An- og Tilsvar i Bryndum Sogn er vacant. Den aarlige Løn er, 1 Td. 2 enh. Fdkr. Rug in natura, 9 Tdr. 5 Skpr. Byg in natura samt anordningsmæssig Fourage og Jldebrændsel, foruden Afbenyttelse af en Jordlod paa omtrent 1 Tdr. Land og et Beboelsesværelse i Degneboligen. Ansøgninger om dette Embede indgives inden den 16. December næstkommende til Pastor Teisen i Lunde Præstegaard pr. Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Laan ønskes. J anstundende Termin eller dog inden Aarets Udgang ønsker en Mand norden for Kongeaaen tillaans 600 Rbdlr. Sikkerhed kan gives i et Jndboe, der er assureret for 2000 Rbdlr. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til dette Blads Redacteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Hvedemeel, bedste fine, bekommes hos Kjøbmand N. Jversen, for 44 Ls. pr. Lpd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Gode Spedelys til 7 Mk. Lpd. faaes hos Wismann i Hundegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
J en Colonialhandel heri Byen søges en Dreng af honnette Forældre, som er udrustet med gode Skolekundskaber. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
At jeg under Dags Dato for egen Regning har overtaget afdøde Hans G. Bjerrums Handel i Sønderportsgade, bekjendtgjør jeg herved, og fortsætter jeg Samme i enhver Henseende i de bekjendte Brancher, vel assorteret, under mit eget Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Med Forsikkring om den strengeste Reellitet anbefaler jeg mig til Byens og Omegnens ærede Beboere. Ribe d. 1. Decbr. 1818. R. Rudolphs jun. Hølvande ved Sønderhoe fra 5 til 11. Decbr. incl. D. 5. Decbr. Kl. 8 28 Min. - 6. - Kl. 9 50 - 7. - Kl. 11 8. = 8. - Kl. 12 12. - 9. - Kl. 1 4 10. - Kl. 1 52 - (Fuld Maane.) Kl. 2 39.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-04
Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
ere berettest, der er ved Ribe, om at greben, Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. er at Tirsdagen den 5. December. No 146
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Udenlandske Efterretninger. Fra Berlin meddeles følgende Skrivelse af 27 Novbr. efter Fædrel.: J Løverdags ankom Gagern Vincke og Simson hertil. Vincke afhentedes samme Aften til Hoffet, hvor han skal have faaet det Tilbud at danne et nyt Ministerium. At et lignende Tilbud er gjort Gagern er meget rimeligt, ligesom han har afslaaet det, fordi han foler, at han er uundværlig i Frankfurt. Om tre Uger skal Rigsforfatningen være fuldendt og Centralmagten definitivt konstitueret. Ganske afseet fra Østerrigs fuldstændige Brud med den tydske Sag, der destoværre snart maa have de østerrigske Deputeredes og Ministres Udtrædelse af Rigsforsamlingen og Rigsministeriet tilfølge, tvivle heller ikke Sydtydskerne længer paa, at Preussen er kaldet til at staae i Spidsen for Tydskland. Uden Tvivl bliver dette vigtige Spørgsmaal, der maa blive løst inden faa Dages Forløb forhandlet og bragt til Ende mellem Gagern og Kongen. Hidtil har denne afgjort tilbagevist en Stilling, der maatte trykke de øvrige tydske Regeringer og forrykke Preussens Tyngdepunkt, hvorved i intet Tilfælde vistes Tydskland nogen Tjeneste, og vi tro heller ikke endnu, at Jdeen om en tydsk Keiser, der maaskee er tilstede i Frankfurt og ikke har noget fast Støttepunkt, vil blive til Virkelighed. Men vi haabe tillige, at Kongen vil handle i Overeensstemmelse med Folket og de tydske Regeringer, og at han, hvis begge i Overeensstemmelse skulde tildeele ham det Hverv, at repræsentere Tydskland mod Jnden og Uden vil følge dette høie Kald. Et mindeværdigt Skuespil vil det være, at see, hvorledes kløgtige Hænder midt Revolutionens Storme forstode at knytte Enighedens Baand om de tydske Stammer fast nok til at forene alles Kræfter, og dog ikke saa stramt, at det maatte briste om kortere eller længere Tid. Maatte Fredens og Frihedens Værk endelig lykkes for stedse. – D. 27. Novbr. bleve 20 Deputerede af venstre Side formeligen skuppede ud af deres Forsamlingslokale af Militære, da de ikke vilde gaae efter en Opfordring i "Lovens og den høiere Magts-Navn. Det franske Blad National, giver en Liste over 16 Departementsjournaler, som bekæmpe Buonapartes Kandidatur. Samme Buonaparte efteraber endnu fremdeles Onkelens Manerer. Ved Besøg hos sine Tilhængere lader han en Jæger gaae foran sig, som ved Ordet "Prindsen anmælder hans Ankomst. Hr. Buonaparte træder da ind med den ene Haand paa Ryggen, den anden i Vesten. Dette er det Eneste, som han har efter Rapoleon, hvem han ellers i ingen Maade ligner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Hamborgerne, som vide at drage Fordel af alle Ting, arbeide ivrigt for at Curhaven skal erklæres for det tydske Riges første Krigshavn. De fremhæve i den Anledning, alle denne Rheds Fortrin og beraabe sig paa, at Napoleon allerede havde fattet en saadan Plan, at man endnu har de dengang udkastede Tegninger og Overslag, og forsikkrer, at en hollandsk Søofficer, der for nogle Aar siden anstillede Undersøgelser, i denne Retning, har erklæret, at Curhaven med saare liden Bekostning kunde gjøres til en af de første Krigs havne i Verden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Ludvig Philip er nu med sin Familie flyttet fra Claremond i England til Richmand. Nylig skal Familien fra Paris have modtaget en stor Deel kostbare Juveler, som vare dens Privateiendom og som vare blevne reddede ved Plyndringen af Tuillerierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Fra Southampton mældes, at en engelsk Brig var ved Gibraltar bleven opbragt af mauriske Sørøvere, men efter en haard Kamp tagen tilbage igjen af et engelske Krigsdampskib.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
J Wolwich er nylig anstillet Forsøg med et, efter Oberst Dundas System støbt nyt Slags 32 pundigt Skyts, der ikke veier mere end det Halve imod de ældre Kanoner af den Kaliber og som desforuden, istedet for 10 Pd., kun bruger 4 Pd. Krudt imedens Skud vidden og Virkningen ganske er den samme, som hos almindelige 32 pundiger. Jmod Springning skal dette Slags Skyts være aldeles sikkret og ganske fortræffeligt egne sig for Fæstningsværker og Søtjenesten. Man agter almindeligt at indføre det, hvorved tillige vil opnaaes en meget betydelig Besparelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Jndenlandske Efterretninger. J Rigsforsamlingens Møde den 2. Decbr. interpellerede Flor Premierministeren om, hvad Regeringen havde gjort eller agtede at gjøre for at sikkre Slesvigerne mod Oprørsregeringens Udfugelser, idet han paaberaabte sig forskjellige Fakta. Ministeren henviste for det første til Departementstidenden for den 2 ds., hvori Regeringens Svar til Banks er bekjendtgjort, og tilføjede, at Regeringen, dande begyndte Fredsunderhandlinger ingen Jndskriden ved Vaabenmagt tilstede, havde henvendt de alvorligste Forestillinger til Centralmagten og de venskabelige Magter og beordret Underhandlerne til først og fremmest at bevirke en foreløbig Ordning af Slesvigs Forhold. Uagtet Ministeren sluttede med en Hen stilling om ikke at føre nogen lang Forhandling om denne Sag, udspandt der sig dog en Diskussion paa 1 1/2 Time, i hvilken imidlertid intet andet mærkeligt forekom, end at Grundtvig blev tilretteviist af Knuth, og Barod af Marineministeren. Derefter stillede Stockfleth sit Andragende om, at en Regel maatte fastsættes for Medlemmernes Fraværelse, der vakte mindre Deeltagelse i Salen, end man skulde ventet, og forkastedes med 72 St. mod 47. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Efterat Syndikus Bank, der i nogen Tid opholdt sig i Kbhvn, i en speciel Mission som Afsending fra den provisoriske tydske Centralmagt, i en Note af 18 November havde andraget paa, at Øerne Als og Ærø, overensstemmende med Malmøer=Konventionens syvende Artikel, maatte blive overgivne til Hertugdømmernes interimistiske Fælledsregering, for at bestyres af denne, har Udenrigsministeren i en Svar=Note af 25, samme Maaned udførligen viist, hvorledes Ma moer-Konventionen fra dansk Side nøiagtigen er bleven opfyldt, medens man i flere Maanede forgiæves og med Utaalmodighed har ventet paa de indgaaede Forpligtelsers Opfyldelse fra Medkontrahenternes Side. Han har endvidere udtalt sin Beklagelse over, at denne Nølen kun har tjent til at give Oprørspartier i Hertugdømmerne nye Vaaben i Hænderne, hvorved det søger at tilintetgjøre det Forsoningsværk, der af Kontrahenterne var tilsigtet. Han har fremdeles godtgjort, hvorledes den nuværende Fællesregering i Hertugdømmerne er optraadt, og fortsætter sin Virksomhed, i aabenbar Strid med Konventionens Ord og Aand, og erklæret, at Danmarks Jnteresser, og dets ved Malmøer-Konventionen erhvervede Ret til at see Hertugdømmerne bestyrede af en neutral Regering, ere krænkede i den Grad, at den danske Regering med fuld Føie forlængst kunde have anseet den faktisk eluderede Vaabenstilstand som ikke længere existerende, men at den, for ikke at vanskeliggjøre den af Kontrahenterne attraaede Fred og for ikke at bringe endnu større Nød over Hertugdømmerne, indtil nu ei har benyttet denne utvivlsomme Ret. – Endelig tilføies det i bemældte Svar Note, at der ikke kan ventes nogen yderligere Eftergivenhed af den danske Regering, end den, som denne Regering i sit forsonlige Sindelag allerede tilstrækkeligt har viist, navnlig kan man fra dansk Side under Forhold, der ere fremgaaede af en total Miskjendelse af Malmøer-Konventionens Basis, i intet Tilfælde indlade sig paa en Forandring i den midlertidige Bestyrelse, Als og Ærø nu ere undergivne. Kun deri, at det nu bestaaende Forhold med Hensyn til disse to Øer vedbliver under Vaabenstilstanden, ligger der en virkelig Garanti for Beskyttelsen af Jndbyggernes Rettigheder og personlige Sikkerhed, og det er Ærens, Pligtens og Menneskelighedens ligefremme Bydende, at holde Øerne udenfor en Regerings Omraade, der handler vilkaarligt og er afgjort fjendtligt stemt mod Danmark. (Dep. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Det engelske Blad "Morning Cronicle" for 25de Novbr. dadler skarpt den Maade, hvorpaa Lord Palmerston er optraadt som Mægler i fire forskjellige vig tige politiske Forviklinger. J denne Artikel hedder det blandt andet: Hvad den danske og preussiske Strid angaaer, da ville vi under Preussens nuværende Stilling kun indskrænke os til at rekapitulere. Som sær vanligt blev Lord Palmerston her ikke ledet af faste Principer. Det forste han gjorde, var at tillade sig en vilkaarlig Behandling af Traktaten og med Trusler at kue den svagere Stat. Han søgte et at skræmme Kongen af Preussen, med hvis beslægtede have Liberalisme han sandsynligvis sympathiserede, og med hvem han, fra den Tid af han var kommen til Roret, havde indgaaet Forbindelser paa meere naturlige Alliancers Bekostning. Det er rigtignok sandt, at han efter at have ladet den franske Republiks Regering tage Jntiativet, af den offentlige Mening her i Landet blev nødt til at sætte en Dæmning for den tydske Anmasselses utaalelige Hovmod. Men netop denne Jntervention var saa ilde anbragt, at Tiden vil vise, at Danmark, saafremt det selv havde turdet styre sine Anliggender, havde været istand til at give Undertrykkelsen, een af disse Lærdomme, der fra Marathon til Sempach og fra Sempach til Baylen have ladet Uretfærdigheden kjende den svageres Kraft. Lad os imidlertid haabe, at da Lord Palmerstons Sympathier for Kongen af Preussen nu, som man siger ere faldne i samme Grad, som dennes Ulykker ere stegne, han ikke paany vil understøtte ham i det Tilfælde Kongen atter kommer til Magten, og at Danmark i hans Hænder ei vil miste den retmæssige Anerkjendelse, som det har et saa ærefuldt Krav paa for dets tloge og vanskelige Udholdenhed, det paa den anden Side har viist. (Fly.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Komponisten Niels Gade har fra det i Prag værende Geselschaft zur Beforderung der musikalischen Kunst in Bommen modtaget Diplom som dets Æresmedlem. En saadan Hædersbeviisning, viist af et Kunstsamfund. der, i sin Egenskab af Leder og Beskytter af det berømte Musik=Kongervatorium i Prag, staaer i meget stor Anseelse i Tydskland, er os ikke blot glædelig fordi den vidner om at vor Landsmands Geni allerede har fundet en levende og vidt udbredt Anerkjendelse i Udlandet, men tillige som et nyt Beviis paa, at Schleswig-Holsteinismens ivrige Bestræbelser for at sætte Danmark og alt Dansk i Misgunst saa langt som tydsk Sprog og Aand naae, ikke har formaaet at berøve hæderværdige Danske Tydsklands Agtelse for deres Fortjenester. (Flp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-05
Fra Fladsaa meldes under 15. Novbr. i Dyk.: Hvidding Herred (den sydvestlige Deel af Haderslev Amt) har i disse Dage faaet Ordre til at levere 700 Tdr. Rug den 6. Decbr. i Haderslev, som Rest af de i Sommer under de tydske Troppers Nærværelse udskrevne Leverancer. At en lignende Ordre er indløben til Rangstrup Herred, er neppe at betvivle. Foruden hint Kvantum Rug af 700 Tdr. har Hvidding Herred og flere Distrikter faaet befaling til at levere et lignende Kvantum Havre, hvor stort, have vi endnu ei kunnet erfare. Men man kan i saa Henseende gjøre sig et Begreb derom, naar vi anføre, at den Deel af Arrild Sogn, der hører til Hvidding, Herred, skal levere 20 Tdr. Havre, og Tiislund, Sogn, der ligger i Rangstrup Herred og bestaaer kun af 3 smaa Byer, Tiislund, Aabel og Gottrup, skal udrede 50 Tdr. Der gives Aaringer, da dette lille Sogn ikke avler mere end denne Rekvisition. Byen Roost, ligeledes i Rangstrup Herred, skal levere c. 40 Tdr. Havre – altsammen resterende siden de fremmede Hærmasser laae ler.