JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Nogle af de forsvundne synes siden at komme frem paa samme Sted; men man har dog allerede iagttaget een, som var at see i 70 Dage. Deres Mængde er ligesaa afvexlende. 1611, da de først bleve opdagede, saae man Solen næsten aldrig uden Pletter. Snart derefter bleve de sjeldnere, og fra 165070 havde man neppe seet een eller to. Fra 1695 til 1700 saae man aldeles ingen; derpaa bleve de igjen hyppigere indtil 1710, da man til 1713 kun saae faa; men siden den Tid har man næsten stedse iagttaget nogle De la Lande erindrede ikke, fra 1749 af, nogensinde at have fundet Solen uden Pletter. De synes, saalænge de ere synlige, at bevæge sig frem parallel med hverandre fra Østen til Vesten igjennem Solens Skive. Naar en saadan Plet strax i Begyndelsen lader sig see i Solens østlige Rand, saa medgaae omtrent 12 til 13 Dage, førend den kommer igjennem hele Solskiven. Man seer den da ikke i 14 til 15 Dage, og først efter disses Forløb fremkommer den igjen ved Solens østre Rand. Heraf har Astronomen Cassin sluttet, at Solen dreier sig omkring sin Axel i 127 Dage, 12 Timer og 20 Minuter. Hvad disse Solpletter egentligen ere lader sig ikke med Vished bestemme. Nogle troer, at de ere Skyer, som opstige af Solens Uddunstning, og tænke sig Solen som en evig brændende Jld; Andre antage dem for dunkle Dele af den tætte Masse, hvoraf Kjærnen i Solen bestaaer, og troe at saadanne dunkle Pletter blive synlig, naar der er Ebbe og Flod i det Jldhav, hvormed Solen skal være omgivet, forudsættende, at det inderste af Solens Legeme er en fast, dunkel Materie, oversvømmet af et flydende Væsen, som kaldes Jld, endnu Andre mene endeligen, hvad der maaskee kan være rimeligst, at Solen er omgiven af en Lysmaterie og at Solpletterne ikke ere andet end de Steder, som ere blottede for denne Lysmaterie, ligesom den graa Taage maa betragtes som Dele, der ikke ere fuldkomment blottede for saadan Materie. Men alt dette er kun Gisninger, og vil maaskee, saalænge der ikke opfindes endnu fuldkomnere astronomiske Redskaber end de, vi allerede eie, endnu længe ikke blive andet end Gisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Sprogbemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Det Ord Arild, f. Ex. fra Arilds Tid har man villet forklare med er eller ur Jld, d. c. før man kjendte eller havde opdaget Jld. J gamle Skrifter skrives det Aræld, Æreld og Æryld. Ordet synes aabenbart at være sammensat af Ar (som kommer af Or eller Ur, der endnu har vedligeholdt sig i det Tydske Urkraft, Urheder o. s. v.) og det Norske Aill, hvilket betyder gammel, f. Ex. en all Mand, en gammel Mand. eller borte, forbrugt, fortæret, f. Ex. Øllet er all Paa Tydsk siger man endnu, das Bier ist alle, naar intet er meere paa Tønden. Fra Arilds Tid skulde efter denne Etymologie altsaa være det samme som fra ældgammel Tid. Avl udleder Videnskabers Selskabets Ordbog af det islandske Afl, viis, robur; men Ordet synes snarere at komme af det norske aule, drive noget med Flid og Jver, f. Ex. jeg har saameget at aule. Jkke ganske uden Grund har man antaget, at det græske Avn, en Stald, har noget Hensyn dertil. Uagtet Ordet aule ikke findes usammensat i det Jslandske, saa haves det dog der i Sammensætningen Aulaler, bondeagtig. Væring, som endnu bruges, f. Ex. Næring og Bæring, betyder paa Norsk en Hjord af Faar, Køer eller lignende Creature. Ordet findes ikke under denne Bemærkelse i VidenskabersSelskabets Ordbog. Faar, Køer eller lignende Creature. Ordet findes ikke under denne Bemærkelse i VidenskabersSelskabets Ordbog. Bangle, betyder paa Norsk en uduelig Person, og deraf kommer upaatvivleligen det danske Bængel. Men Oprindelsen til bangle er ikke saa let at finde. Ordet beleven udleder Vidensk. Selsk. Ordbog af Saxon, belevet, og forklarer det med: som veed at leve o. s. v. Men skulde det ikke have sin Oprindelse af det norske Bele-vetle, som betyder Ja-Ord, Forlovelse, Belevet eller Belevetle kunde da være det samme som forlovet, thi to wed, Wedding, betyder, som bekjendt, endnu i det Engelske aabenbart efter det oprindelige Angelsaxiske, gifte sig, holde Bryllup; Bryllup, Vielse. Belevet eller Belevette er altsaa ikke kommen af leve, vivere, men af at være forlovet, og eftersom den Forlovede altid forudsættes at være høflig, venlig imod sin Trolovede, saa er det ikke usandsynligt at man ved belevet har villet udtrykke artig, høflig &c. Nogle have paastaaet, at man bør skrive: Forord børser ingen Trætte, ikke som almindeligen, bryder ingen Trætte. Men de have aabenbart Uret. Bryde betyder her ikke brække, men det samme som det Norske brygda, agte, skjøtte om, f. Ex. meg brygdast ikke om deg, jeg skjøtter ikke om dig. Naar man altsaa siger: Forord bryder ingen Trætte, saa udtrykkes derved, at man ved at gjøre Aftale forud, eller ved Forord, ikke skjøtter om Trætte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Grønland. Du, som med hurtige Vinge, Ønsker at kunne dig svinge Hen til den sydlige Lund. Hvor udi natlige Stund, Blommerne dufte Og de kelige Lufte Giennemsuse den løvrige Lund, Lad Phantasien dig følge, Hen over blaalige Bølge. Hen til det koldeste Nord, Hvor Snedynger vidt over Jor Stormene, hvirvle, Hvor Nordvinden med Harm Svinger med fusende Larm Snedækkede Vinge, Og Bølgerne skummende bruse. Og sig larmende knuse, Mod Klippens sneehvide Barm. Aldrig Orangen her spreder J Lunden sit Guld, Aldrig Fiolen udbreder. Sig duftende huld. Sneblomster hvide kun throne, J det sneklædte Land, Udi Klippernes Zone, Med iiskrandsede Strand. Du Uskylds rene Farve, Du Blomst i hviden Liin, Som af den grønne Larve. Udfoldes skjøn og fiin, Du til din Skabers Ære, Henplantet høit mod Nord, Et Minde skulde være, Om Hellighed paa Jord. Et Fuglenes Stemme. Man lydt kan fornemme Bag lysgrønne Hang; Ti Nattergals Toner. Fra Skovenes Kroner Henrulle i græsrige Vang. Men pragtfuld monne glide Paa Firmamentets Blaa, Hen over Klipper hvide. Utalte Stjerner smaa. De glimte i det Dunkle Paa høien Hvælving sat, Med Lueglands de funkle, Opklare mørke Nat. Stiernerne fra Himlens Rund, Blidelig nedglimte, Og fra Havets dybe Bund Kan du Straaler skimte, Og det blide Stiernesyn, Paa den høie Bue, Og de matte Straalers Lyn Fra den dybe Stue, Evighedens dybe Hav. Monne dig betegne Livet bag den aabne Grav Giennem Mørkets Egne. Naar Maanen af sit Kammer Fremtræder som en Brud, Og blandt Nordlysets Flammer Den straaler huld og prud, Krystalne Borge reise. Sig da af Havet op, Mod Himlen høit de kneise, Med straalekrandset Top. Livlig farvet grøn og rød Af det mørkblaa Bølgeskjøb Reist mod Himlens Bue, Prangende med laante Glands Fra Nordlysets Farvekrands De i Natten lue, Jispalladsets laante Dragt, Billedet af jordisk Pragt Kan da deri skue. Rundt om de Borge stærke De Hvaler holde Vagt, Vandstrømme kjæmpestærke, Udstøde de med Magt. De høie Vandspring rasle Udi den tanse Nat, De Havets Skarer varsle, De flye Uhyret brat. Troer du Løvens Fødeland, Med den stærke Lue, Meer end Hvalens Klippestrand. Med sin Stiernebue, Vidne om den Guddoms Magt Og det Evighøie, Der i al Naturens Pragt, Stilles dig for Øie. C. F. Jacobsen, Alumnus Sem. Grönland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Tallotterie=Opgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
(Jndsendt.) Naar man vilde indrette et Tallotterie paa 100 Nummere med 6 Udtræknings Tal, og man vilde i Bestemmelsen af Besætningernes Gangebetalinger rette sig efter vor Tallotteries Besætnings Gangebetalinger for 90 Tal og 5 Udtrækningstal, nemlig for et bestemt Udtræk, 70 Gange, for et simpel Udtræk: 16 Gange, for en Ambe, 270 Gange, for en Terne: 6300 Gange, for en Qvaterne: 60,000 Gange, samt for en Qvinaparte Præmie af 60,000 Gange Qvaternens Besætning, saa spørges, om der i et Tallotterie paa 100 Nummere, og 6 Udtræknings Nummere, naar man beregner i runde Tal - ikke kunde betales Besætningen for et bestemt Udtræk, 78 Gange; for simpel Udtræk: 16 Gange, for Amben: 334 Gange, for Ternen: 7300 Gange, for Qvater nen: 90,000 Gange, for Qvinen: 300,000 Gange, og for Sexen, som Præmie 300,000 Gange Qvinens Besætning; i Hensyn paa at der i 90 Tal er 4000 Amber; 117,480 Terner; 2,555, 190 Qva terner, og 43,949,268 Qviner; hvorimod der i 5 Tal er: 5 simple Udtræk, 10 Amber; 10 Terner; 5 Qvaterner, og 1 Qvine, samt at der i 100 Tal er: 6 simple Udtræk; 4950 Amber; 161,700 Terner; 3,921,225 Qvaterner; 75,287, 250 Qviner og 1192,052,400 Sexener, hvorimod der i 6 Tal er: 15 Amber; 20 Terner; 15 Qva terner, 6 Qviner samt 1 Sexen, Grison, der er kun lidet hjemme i Comhinations=Læren, ønsker meget at Kyndige ville bringe ham paa rette Vei, hvis, som vel mueligt er, han farer vild i denne Kuriositets Sag. Jøvrigt anmærker Grison, at han har ansat Betalingerne for Qvinerne og Præmien for Sexen paa Maae og Faae, da han ikke har villet calculere dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Indenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Rentekammer er, under den 15de April d. A., udfærdiget en Bekjendtgjørelse i Henseende til Placaten af 8de Marts d. A. angaaende Liqvidation for Leverancer til den russiske Armee i Aarene 1814 og 1815 i de Kongelige Skatter og Afgivter i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, af følgende Jndhold: "Den er fra forskjellige Sider til Rentekammer indløbet Forespørgsel i Henseende til Anvendelsen, af Placaten af 8de f. M., angaaende Liqvidation for de i Aarene 1814 og 1815 til de Russiske Tropper skeete Leverancer. J Anledning af disse Spørgsmaal bekjendtgjøres herved: 1) Att, omendskjønt enkelte Distrikter ikke have ydet Leverancer til de Russiske Tropper, og uagtet den nu allernaadigst bevilgede, billige Godtgjørelse for de med Jndqvarteringen af de Russiske Tropper forbundne Byrder, ikkun kan finde Anvendelse paa de Distrikter, der ligge inden for den dengang bestemte første Demarcationslinie, saa skal dog indtil videre den allernaadigst tilstaaede Dilation med Betalingen af Skatterne og Afgivterne fra de foregaaende Aar til Udgangen af Aaret 1816, forstaaes for alle Distrikter uden Forskjel, hvad enten de have ydet Leverancer eller baaret Jndqvarterings byrder. 2) At det vel i Almindelighed forbliver ved den i fornævnte Placat fastsatte Bestemmelse, hvorefter de resterende Skatter og Afgivter fra Aaret 1816, for at undgaae lovlige Tvangsmidler, ufortøvet skulle berigtiges, men at enkelte Contribuenter, ifald de maatte have særdeles Grunde til Overbærelse at anføre for sig, kunne vente, at paa deres desangaaende til Rentekammeret indgivne Forestillinger, ifølge den samme allernaadigst meddeelte Autorisation, vil tilstaaes en passende Dilation og Terminer til Afbetalingen af deres Restancer. Slagelse. Finderne af de i en Bakke paa Slotsbjergbye Mark den 3die October f. A. udgravne 3 Guldringe, for hvilke ere anseete, Drengene Niels Hansen og Hans Hansen af Kielstrup, og Fruentimmerne Mette Jens Datter, nu gift med Inderste Hans Sørensen i Kielstrup, og Jngeborg Niels Datter, gift med Jnderste Jens Sørensen i Kirkestillinge, ere, ved kongelig allernaadigst Resolution og ifølge Forordningen af 7de August 1752, tilstaaet disse Ringes Værdie, 4,964 Rbdlr. 87 s. N. V., udbetalt af den kongelige Kasse. Da de ere fattige Folk, saa føle de dem saameget mere taknemmelige for den kongelige Mildhed og Naade, formedelst hvilken de nu have Udsigter til at kunne blive, efter deres Stand og Stilling, særdeles lykkelige Mennesker. Ringen ere bestemte til Opbevaring paa Konstkammeret. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Odense, den 18de April. H. H. Prinds Christian Frederik afreiste fra Kjøbenhavn Onsdagen den 16 April om Aftenen Kl. 11 1/2 og ankom til Korsøer den følgende Dag om Formiddagen Kl. 10 1/2. Efter en Times Ophold gik H. H. ombord paa Postjagten Mercurius og indtraf Kl. 2 i Nyborg. Samme Dag om Eftermiddagen Kl. 5 1/2 ankom H. H. i ønskeligt Velgaaende hertil, ledsaget af D. HH. Prindsesse Caroline Amalia og Prinds Frederik Carl Christian, som vare reiste Høisamme imøde til Langeskovs Kroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
(Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
J Hr. Hempels Odenseer Avis af 18 April, findes følgende med Overskrift: "Forlangt Jndrykkelse." J Jversens Avis No. 44 og 49 læses Beretning om nogle mærkværdige Ting. der skulle være fundne i vor Graabrødre Kirke Ruiner. Da Jndsenderen ønsker, at hvad der saa offentlig fortælles, ikke maatte være bygget paa Dagleiersnak, troer han, som Øienvidne ved Kirkens Nedbrydelse, at burde berigtige hine Fortællinger. Paa den over Vaabenhusets Jndgang fundne Steen, omtrent en halv Alen, staaer, LOD. ARNT. PETERSEN. OCH. GREERS. HANSENI G. STTE. DETTE. VOEN. HUS. . KIRE, VERGE. ANO. L. S. 8. I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
J det nederste Hjørne til Venstre er udhugget en Boraxkande (ikke en Halvstøvle), som Guld- og Sølvarbeidere bruge ved Lodning. Ved Vaaben husets Nedbrydelse fandtes rigtig nok en tilskaaren, Pen i en Sprække mellem de yderste Steene i Væggen (ikke en halv Alen inde i Muren); men hverken Blækglas eller Papir. Pennen formoder Jndsenderen er lagt derhen af en Dreng for kort siden, da Vaabenhuset brugtes til Sprøitehuus, og uagtet denne Gisning giør et stort Skaar i dens Ælde, kan den derfor gjerne være den ældste Pen i Danmark, ja endog i hele Verden, thi Penne af det Slags blive nok ikke saa gamle J samme Avis er ligeledes følgende bekjendtgjort: Næstkommende Søndag begynder Gudstienesten i St. Knuds Kirke præcise Kl. 10 1/2. Efter en eneste Psalme og en kort Prædiken, og efterat Tavlen for de Døvstumme er ombaaren, fremstille sig de Unge og Examinationen begynder, naar denne er endt og en Psalme er sjungen tillukkes Kirkedøren, omtrent Kl. 12 1/2, saa at under Konfirmationstalerne og Løftets Aflæggelse Jngen tillades at komme ind i Kirken; men derimod kan Enhver, som ei har Sands for Dagens Høitidelighed og ei ved Stilhed vil bidrage til at befordre den, forlade Kirken, naar det kun skeer med Rolighed. Den residerende Kapellan Hr. Wiberg prædiker og H. H. Hr. Stiftsprovst Tetens holder Konfirmationstalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Samme Tidendes Udgiver anmærker følgende: Nogle Journalister finde det for Tiden saa magert paa Politikens Enemærker, at de maae gribe til alskens Nyhedssurrogater, saasom Opkog af Avisberetninger fra 1685 &c. Denne Nød kjender Udgiveren slet ikke til, og han vil haabe, Læserne ei heller. Det er nu engang en underlig Troe, at Jntet skal findes Morsomt, uden det lede Menneskeslagterie, der dog snarere burde oprøre end more hvert følende Hjerte; ligesom der aldrig kan tænkes nogen Tidspunkt, da Menneskeslægtens Historie, Kunster og Videnskaber, Tildragelserne i den levende og livløse Natur, kort hele Jord kredsen ikke skulde yde rigeligt Stof for de Videlystne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Aalborg, d. 16 April. Sidste Søndag blev af den tilvoxende Ungdom i begge Byens Kirker, confirmerede ialt 46 Drenge og 43 Piger, deraf i Budolphi Kirke, ved Hs. H. Hr. Dr. Claudi. 4 Drenge og 10 Piger, ved Hr. Brasch: 23 Drenge og 8 Piger; i Frue Kirke, ved Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schierup. 11 Drenge og 7 Piger ved Hr. Meden Ridder af Dannebrogen: 8 Drenge og 18 Piger. - (Ved denne Leilighed erindrer Udgiveren, at han nogle Gange ikke har seet Confirmanternes Antal i Hovedstaden, anført i sammes offentlige Tidender, skjøndt saadan Anmeldelse altid tilforn er skeet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 April. Cours. Hamb. 2 M. 545, a vista 555. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 560. Specier solgtes til 33 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Abksedler 27. Norske Species. 24 a 25. Svenske Sedler = = = Disconto 10 PC. an Tankefrø.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
De officielle i Parlementet fremlagte Lister, sige, at Udførslen af Varer fra Engelland steg under Krigen Aar for Aar i Løbet fra 1792 til 1816, og 1815 skal den endog være voxet til 44,053,455 Pd. St. - Men denne Handels stor uagtet har Lord Cochrane dog den 5 Februari overrakt Underhuset en Ansøgning, undertegnet af 54 Tusinde af Londons Jndbyggere, der sukke i Armod, og ved hvilken Leilighed Lorden udraabte: "Folkets Elendighed er skrækkelig Hunger og Nøgenhed ere endnu grusommere end hine Ryggesløse, der styrtede deres Medmennesker ned i Calcuttas Dødshule! De gjøre snart Ende paa Lidelserne." J Ansøgningen klages over, at der paa Londons Gader omkomme Mennesker af Hunger. Heller ikke opvækker det noget fordeelagtigt Begreb om Velstand, at Subskribenterne i the friendly societies, et Slags Spareselskab, ere voxne til 800,000 og Contribnenterne til 400000. - Aarsagen til den i Engelland blandt de lavere Classer, herskende Nød søges i forskjellige Omstændigheder. Alle ere enige om, at den lange Krig var Hovedgrunden, men enhver betragter den efter sine Synsmaader. Nationens store Byrder, faade nyligen Lord Brougham i Underhuset, reise sig af den sidste ødelæggende Krig; og de bleve forøgede ved al Sparsomheds Tilsidesættelse og skjændig Ødslen med alle offentlige Hielpekilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Lord Valletort tilskriver den nu herskende Elendighed vel tilfældige Aarsager, men vil dog have den udledet af Fredstilstanden, da Standsningen af en uhyre Krigsudgivt og dens forholdsmæssige Forringelse har virket paa Konskfliden. J det sidste Krigsaar blev der, efter hans Paastand, endnu anvendt 130 Mill. Pd. St. paa de arbeidende Classer, i det følgende Aar henved 70 Mill.; et stort Antal Søfolk og Soldater og mange Betjente bleve i disse næringsløse Tider afskedigede; Enehandelen, som Engelland under Krigen nød, maa det nu pludseligen paa alle Markeder deele med sine Medbeilere. Den meget forbedrede og derved mere indbringende Agerdyrkning er blevet hjemsøgt af et Aars Misvært og saavel Mangel som høie Priser trykke nu dem, som kun have ringe Beskjæftigelse, dobbelt; en høist fordærvelig Aand har udbredt sig blandt de fattige Classer, som man har indbildt, at selv Parlementet gaaer forfatningsstridigt frem. Hvor, skulde troet, da Napoleon i Aaret 1814 blev betvunget, at en saadan Periode vilde indtræffe i Engelland kort efter en med 25 Aars haardnakket Anstrængelse kjøbt Seier, - Saa usikkre ere alle politiske Beregninger, Saa sjeldent faaes det Facit, man ventede!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
J Engelland gjør man nu Alt, for at ophielpe den indenlandske Konstflid, og i den engelske Hoftidende læstes i forrige Aar en befaling fra Prindsregenten: "at ingen af Hofstaten maa være klædt i andet end indenlandsk Manufacturvarer." Paa samme Tid har Lord Mayor bekjendtgjort, at ved den store Fete, der skulde være i Guldhall, tilstedes ingen andre Adgang. til end de, der ere klædte i brittiske Manufacturfrembringelser. - Man seer heraf Forfængelighedens Magt. Uden for Engelland maa Alt være engelsk naar det skal behage; i Engelland selv maa det være udenlandsk. J London søger man fransk II Klæde, og i Paris engelsk. Hollænderen vil have engelsk Ost og Engelskmanden Hollandsk. Man forsikkrer, at der i Engelland gives Klædefabricanter, der sætte fransk Stempel paa deres Klæde, for at blive desto lettere af dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Anecdoter. En af de største Regenter og een af de største Regentinder, Jorden maaskee har baaret, Frederik den Anden af Preussen og Catharine, den Anden af Rusland, vare begge lidenskabelige Elskere af Hunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Paa en Terrasse ved Slottet Sanssoucis seer man ordentlige Gravmæler, som Frederik har ladet indrette for sine Hunde. Han stod i den Formening, at disse Dyr vidste at skjælne imellem Charactererne, og kunne derfor ikke lide dem, de gjøede ad. De fleste af disse Yndlinger have en Kongelig Gravskrift. Een af disse, en liden italiensk Vindspiller, havde især udmærket sig. Frederik pleiede i Krigens Tid altid at føre denne Yndling med sig, og da han i Syvaarskrigen blev forfulgt af en speidende Hob Østerrigere, og søgte Skjul under den tørre Bue af en Bro, laae dette af Naturen uregierlige Dyr dog saa stille i hans Arme, at det neppe aandede, uagtet Fienderne dog adskillige Gange gik frem og tilbage, over Broen. - Catharine har paa et afliggende Sted i Haugen ved Sarsko Selo ladet opføre adskillige Gravmæler for nogle af hendes Yndlingshunde. Paa een af dem findes følgende, af Keiserinden selv i det franske Sprog forfattet Gravskrift: "Herunder hviler Duchesse, Hr. Thomas Andersons trofaste Ledsagerinde; Hun fulgte ham i Rusland 1776. Elsket og agtet af sin tallige Afkom, døde hun 1782 i en Alder af 15 Aar, efterladende sig 115 Efterkommere, saavelVindspillere som Vindspillerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Da Joseph den Anden lod Catharine den Anden vide, at han vilde aflægge et Besøg hos hende, tilbød hun ham Værelser paa Slottet. Men Joseph, som hadede al Prunk, frabad sig dette. Men da der i Sarsko Selv ikke gives noget Vertshuus, saa lod Catharine imidlertid det Huus, hvori Gartneren ved Slotshaugen boede, indrette til et Vertshuus, med et Skildt, Catharines Spinderok, og den tydske Underskrift: "Falkensteins Vaaben;" hvilket Navn Keiseren havde antaget. Joseph erfarede ikke at man havde skuffet ham paa en saa sindrig Maade, førend det Øieblik, han havde forladt Rusland, endskjønt han didindtil havde gjort sig al Umage, for at blive ukjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Paa Reisen fra Wien til Moscon var han stedse gaaet forud for alle de Keiserlige Vogne, som Coureer, for at bestille friske Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Om 2 a 3 Maaneder agter jeg, i private Anliggender, at gjøre en Reise omkring i de Danske Provinser. De som ved denne Leilighed maatte ville anbetroe mig deres Commissioner, ville behage betimeligen at mælde sig hos mig i Storepiolstræde No. 181. Winkel-Horn, Hof= og Stads=Rets Assesser. Ordrupshøi, en Avls- og Lystgaard, beliggende i Ordrup Bye, 1 1/2 Miil fra Staden, med Søe og Skov til, tvende Hauger paa 6 Tdr. Land, foruden 7 Tdr. Lands Tørvemose, samt gode og forsvarlige Bygninger, med Staldrum til 40 Køer og 12 Heste; Bygningerne ere forholdsmæssige assurerede. Desforuden følger en Deel Agrements, som, tilligemed Kjøbesummen, erfares hos Mægler Wallich, i Studistrædet Nr. 61, der træffes til Kl. 10 om Formiddagen, og fra 3 til 6 om Eftermiddagen. Eiendommen vil især være passende for den, som kan udbetale en Deel af Kjøbesummen i Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Trykfeil. No. 21, P. 324, Lin. 3, for. 1725 læs: No. 81, P. 483, Lin. 18 fra neden, forMelanger læs, Melegger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de ForkastaaFjortende Aargang. No. 33. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, a Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 April 1817. Om det asiatiske Compagnies Udsigter til under nærværende Tidsomstændigheder, med Fordeel at kunne gjøre Expeditioner paa China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Hvad Compagniet i Fredstider og under heldige Conjuncturer har vundet ved sine Expeditioner, veed man af offentliggjorte antentiske Beregninger. Saaledes bleve i Aarene 1781 til 1787. sendte, i Contanter og Capitaler til China og 2,659,24 Rd. Vexler derfra betalte.