Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Odense, den 26de Decbr. Efter den udgangne Jndbydelse indfandt sig igaar, et stærkt og vedholdende Regnveir uagtet, en meget betydelig Deel af den fyenske Bondestand paa Raadhuset, hvor Propr. og Stænderdep. Hansen i en kort Jndledningstale betegnede Forsamlingens Øiemed: han ansaae det rigtigt og værdigt for Bondestanden at udtale sin Sorg over Kong Frederik den Sjettes Død, sin Lykønstning og sine Forhaabninger til Hs. M. Kong Christian den Ottendes Thronbestigelse. Han oplæste dernæst et af ham og syv andre Mænd conciperet Udkast til Adressen, og derefter bad Forsamlingen om at drøfte det med al Grundighed og Sindighed, idet han formeente, at Bondestanden ingenlunde burde opgive sin naturlige Ret og Frihed til, selv at tale sin Sag for Thronen. Da Adressen var oplæst fremtraadte Cancellieraad og Stænderdeputeret Haastrup og gjorde Fors. opmærksom paa det Spørgsmaal, om Adressen bør indeholde Andet end en Lykønskning, eller tillige Forhaabninger &c. Han formeente, at det vilde være Hs. M. ubehageligt, om man indflettede Begjæringer og Besværinger, idet man frembærer Lykønskninger i Anledning af Hans Thronbestigelse, især da Stændersalene sandsynligviis om faa Maaneder staae aabne derfor, Propr. Hansen, svarte herpaa: at det vi Alle erkjende, at Christianden Ottende er en viis og kjærlig Konge, maa det nødvendigen være Hs. M. behageligt og vigtigt, uden Forhaling at erfare, hvad Nationen i denne betydningsfulde Periode anseer for tjenligst til sit Tarv. For denne sin Menings Rigtighed paapegede han tillige som Beviis adskillige af de Svar Hs. M. alt havde givet paa Adresser, affattede i den Mand, de formenes at bør fremtræde i, naar de skulle stifte Nytte. Kun troede han, man burde indskrænke sig til Forhaabninger og Ønsker betræffende saadanne Sager, om hvilke Enhver, ifølge sin Stilling og sit Standpunkt, kan have en grundet Mening. Med Hensyn til Cancellier. Haastrups Formening, at Stændersalene ikkun vare de rette Steder, hvor Ønsker og Begjæringer burde forelægges, yttrede Hr. Hansen, at han ansaae enhver Time af Kong Christians Livsom dyrebar for Fædrelandet, hvisaarsag han meente, at man ikke burde opsætte til imorgen, hvad man idag kunde ende. Man skred nu til Discussionerne om Adressens Jndhold. Haastrup talede imod et af Adressens Hovedformaal: en yderligere Forbedring i Skolelærernes Kaar, fordi han antog, at Pluraliteten af Bondestanden ikke vilde synes derom. Hansen indrømmede det, men fandt det haardt, at Pluraliteten, og ikke den meest oplyste Deel af Bondestanden, skulde have Indflydelse paa denne høistvigtige Sag. Han forsvarte kraftigen Gavnligheden for Bondestanden i den i denne Retning nedlagte allerund. Bøn, ligesom og flere oplyste Bønder yttrede Ønske om, at den tilsigtede Forbedring maatte finde Sted. Men da en Deel af Forsamlingen var af modsat Mening, blev denne Passus udeladt af Adressen. Ligeledes blev af Udkastet, ifølge flere Bønders Ønske, udeladt en Bøn om, at kraftig Foranstaltning maatte blive tagen, der kunde bevirke, at Rentekammeret for Fremtiden hurtigere expederede de Sager, der angaae Landvæsenet, ikke fordi at jo Bønderne indsaae Gavnligheden af det Ansøgte, men fordi de frygtede for, at det ikke gik an at udtale sig om en Forbedring i et kongl. Collegiums Organisation. Derefter blev Adressen underskrevet. Under Forhandlingen passerede, at Hr. Capt. og Veimester v. Recke og Hr. Poulsen til Keirup, paa en formeentlig upassende Maade, søgte at rokke den tagne Beslutning, hvorfor Hr. Hansen, som Forsamlingens Dirigent, bad disse Herrer, i Forening med dem som ikke vilde underskrive, at forlade Raadhuussalen, paa det man i Fred og Ro kunde ende Sagen. Dette gav Anledning til en mindre behagelig Discussion, som Cancelliraad Haastrup endelig hævede ved lydeligen at erklære : at det ikke anstod nogen brav Mand at forstyrre en Forsamling, der, uagtet dens Talrighed, med en saa roesværdig holdning havde debatteret et vigtigt Nationalanliggende. Adressen blev underskreven af 30 Sogne fra forskjellige Egne i Landet ved deres beskikkede og hidsendte Deputationer. Til at overrække Hs. M. Adressen valgtes Sognefogderne Knud Madsen i Fangel, Rasm. Rasmussen i Brylle, And. Hansen i Bolbroe, og Fæstehuusmand Rasm. Jeppesen af Høime, hvilke Mænd afreise i Morgen, med Deligencen til Kjøbenhavn. (Fyenske Av.)