JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Kiøbenhavn, den 5te Februar. Den 22de Dec. 1767 er Skovrider Hans Jørgen Holm allern, bestilt til herefter at være Skovrider paa Frederichsborg Amt. Den 11te Jan. 1768 er Stads=Secretair Hans Christian Gerhard Lange i Pløen allern. beskikket til surnummeraire Raads=Forvandter sammesteds. Candid. Juris Michael v. Essen ligeledes til Under Rettes Advocat i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen. Den 12te dito er forrige Regimentskriver Niels Falck ligeledes bestilt til at være Amts Forvalter over Callundborg, Draxholm og Sæbyegaards Amter. Samme Dag er Hans Heide bestilt til Foged i Øst= og Vest=Finmarken. Den 18de dito er hidtil værende Capellan pro Persona ved Dom Meenigheden i Schlesvig Joh. Nic. Hensler ligeledes beskikket til Archi diaconus sammesteds. Den 1ste Febr. er Kammerherre, Græve Godsche Moltke allernaad. befalet at tage Sæde som Assessor anscultans udi Søe=Etatens General-Commissariat. Den 3die dito er Commandeur=Capitan Græve Adam Fordinand Moltke ligeledes befalet at tage Sæde som Assessor auscultans udi Admiralitetet.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Under 15de Jan. sidstl. haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst behaget, igiennem Sit Danske Cancellie at udgive Placat, anlangende hvorledes med Arv, som nogen, der gaaer i Slaverie, maatte tilfalde, skal forholdes. Som Loven ikke udtrykkelig betager Slaver i Almindelighed mere, end andre, den dem ellers tilkommende Arve Rettighed, men det dog vilde stride imod den en Slave paalagde og af ham fortiente Strafs Natur, om han, saa længe han gaaer i Slaveriet, skulle have Raadighed over, eller nyde Renten af den ham imidlertid tilfaldne Arv, saa befaler Hs. M. overalt i Danmark og Norge, at, naar nogen, som gaaer i Slaverie, maatte tilfalde en Arv, da hvad enten han er dømt til Slaverie paa visse Aar, eller paa Livstid, saa maa han ikke blive raadig over Arven, saa længe han er i Slaverie, ey heller maa Renten deraf til ham udbetales, men dermed skal omgaaes, som med en Arv, der tilfalder en Umyndig, saaledes, at derfor sættes Formynder, som besørger Arven udsat paa Rente, og aarlig oplegger Renten, med mindre Slaven maatte have Hustrue eller Børn, som kunde behøve Renten til Livets-Ophold; og naar en saadan Slave siden maatte blive løsladt af Slaveriet, hvad enten hans Tid var ude, eller han af Kongen maatte være pardonneret, da skal Arven, med hvad der af Renten maatte være oplagt, til ham, saafremt han ellers er myndig, overleveres, som noget ham tilhørende, og han derfor give lovlig Afkald; men skulle han i Slaveriet ved Døden afgaae, da skal Arven tilfalde hans Børn og nærmeste Arvinger, alt efter Lovens Forskrift. Den 3die sidstl. haver Hs. M. Dronning Sophia Magdalen behaget med Sit Hof at flytte her ind til Staden, for paa Christiansborg Slot at tilbringe Resten af Vinteren. Og haver Hs. Msts. første Lyst og Attraae efter Ankomsten været, at besøge Hs. M. den regierende Dronning med den nysødte K. Kronprints, og med Dem at glæde Sig over Hs. Msts, lykkelige Forløsning, samt Begges fremturende Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
J Anledning af Hs. M. Kongens høystglædelige Fødsels Dag, saavelsom Hs. M. Dronningens lykkelige Forlosning med en Kronprints, har det musicalske Sælskab i Raadhuusstrædet, den 4de hujus, som paa dets sædvanlige Concert-Dag, lykønskende lagt sin allerunderdanigste Glæde for Dagen ved en opført solenne Musik.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Urtekræmmer Sr. Andreas Thomsen er den 1ste Febr. af Stadens høye Magistrat bleven antaget til at være Oldermand for Urte- Jsenkræmmer= og Sukkerbager=Lauget, Steden for Sr. Høyer, som derfra har taget sin De mission.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Udi Fyhns=Stift ere i forrige Aar fødde 4859 og døde 4806 Personer. - Udi Wiborg Stift i samme Aar fødde 1712 og døde 1396 Personer. Her i Staden døde den 23de Jan. Peder Anthonisen, Buck, 44 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Jndpasserede: Cabinets=Courier Meyer fra Corsøer. Græv v. Holstein fra Lethraborg. Capit. Bilhard fra Helsingøer. Lieut. Hubsch fra Roeskilde. Lieut Pieper fra Slagelse. Udpasserede: Cabinets-Courier le Fontaine til Engelland. Ritmester Baron Korff til Hamborg. Capit. Høyelse og Commerce=Raad Lindholm paa Landet. General=Krigs=Commissair Bartholin til Helsingøer. Lieut. Rohweder til Slagelse. Kiøbmand Ranberg til Callundborg.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
(Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.)
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 24 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt. - 2 Maaneder Dato Hamborger 14 Dages Sigt a 23 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 22 pro Cento. AFERTISSEn T. Korte Spørsmaal til Forklaring over de fem Parter i Catechismo, for Fattige og Eenfoldige, af P. G. Beyer, kan bekommes hos S. M. Beyer paa vor Frue Danske Skole i Kiøbenhavn, og ellers i Glumsøe Præstegaard, uindbunden for 6 s. og med Catechismo indbunden for 10 sk. Vil nogen have nogle af dem, saa eller mange, da vilde de behage derom skriftlig at melde sig med Posten franco pr. Ringsted a Glumsøe, til Provst Beyer, da samme skal blive dem tilsendt til nærmeste Kiøbstæd, eller hvor det kan, være dest beleyligst. Anmærkninger til den første Act af Geners fordanskede Hyrdestykke, Evander og Alcimma, sælges for 4 s. i Hr. Peltes Boglade paa Børsen. Det Skrift, kaldet: Forsøg til et nyt Misviisnings=Jnstrument at bruge paa Land Jorden, til Søe Compassets i særPeyl= og Azimuth=Compassets fordeelagtigste Indretning, samt til Magnetkraftens Afveining i adskillige Stænger og Naaler, 90 Sider i Qvarts, med 5 Kobberstykker, indeholdende adskilligt, som henføres til Magnetkraftens Udforskning og til Compassernes Forbedring, grundet paa Forsøg og med sikre Prover, bekræftet, findes tilkjøbs hos Professor Lous paa Hiørnet af Hummergaden og Ulkegaden, og hos Hr. Schienning i Pustervig.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Rom, den 18de December. Det er besluttet, at begge de Pavelige Fregatter skal blive liggende utiltaklede den ganske Vinter igiennem, for at svare Kirkestaten disse Bekostninger til at kiøbe Korn i dets Sted, som den høylig vil komme til at at trænge til. Den ere alt 2 Personer afsendte til Nederlandene for at indkiøbe 30000 Rubier Korn. - Fra Genua fornemmes, at Raadet der har efter det Spanske Hoffes Forlangende ladet offentlig opslaae en befaling, at alle de sig der befindende Spanske Jesuiter, som i stor Mængde ere did flygtede fra Corfica, under deres Pensioners Forliis, skal inden 3 Dage forføye sig bort, og begive sig tilbage til Corfica eller Kirkestaten, hvor, og ingen andensteds, deres Pensioner skal tilstaaes dem. - Den sidste Congregation angaaende Jesuiterne bestod af Paven selv og 9 Cardinaler, hvori man vare heftigiuenige, om Jesuiter Ordenen ved nærværende Omstændigheder ganske burde ophæves eller ikke. CardinaCavalchini erklærede, at disse nye Ubehageligheder, som mødte den Hellige Stoel, maatte tilskrives den umaadelige Misfornøyelse, som man havde opvækket ved Hofferne til Versailles og Madrit, ved Jesuiternes Forviisning ud at deres Lande. Han viiste derpaa de Besværligheder, som der vilde give, at understøtte et Sælskab, som af saa mange respectable Magter var erklæret ubeqvem til at opfylde de borgerlige Pligter, og besluttede sin Tale med at Ordenen, ganske burde ophæves. Til hans Partier faldt 3 andre Cardinaler; men de 5 andre satte sig ivrig derimod. Paver var længe tvivlraadig, men traadde endelig til det stærkeste Partie, og det blev ved fleeste Stemmer afgjort, at man skulde saavidt mueligt ophielpe denne dalende Orden. Der næst besluttede man, at til at bestride de forviiste Jesuiters Underholdning, skal legges en nye Skat paa alle Undersaatter i Kirkestaten. Dog er det langt fra, at Publicum troe, Ordenen at være saa trængende: Ja endog et Medlem af det Hellige Collegio har ladet Jesuiter Generalen forstaae ved en Leylighed, at det var af samme Formodning. Uagtet alle disse Anstalter, som føyes til deres Underholdning, ere der dog endeel af dem, som søge, og erholdTilladelse at kaste deres forrige Dragt, og antage en simpegeistlig Dragt, hvilket ikke tilforn tilledes nogen, uden dem, som ganske ginge ud fra Ordenens Regiæring.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
AVERTISSEMENTS. Paa det at de Herrer Bogtrykkere, som maatte kunde faae i Side at forlægge efterskrevne Bøger, ey skulde være vidende derom, at de ere uberettigede dertil, saa bekiendtgiøres herved til behagelig Efterretning for dennem : at Andreas Hartvig Godiche, Kongel. Universitets Bogtrykker, tilligemed hans Hustrue og begge de res Arvinger, er under Dato 19de Novbr. 1756. og den 20de Junii 1766. forundt allernaadigst Privilegium, at de allene og ingen anden maa trykke eller lade trykke efterskrevne Bøger, som allene sælges hos Forlæggeren, Andreas Hartvig Godiche, boende i Skindergaden ved vor Frue Skole, nemlig: 1) Lassenii bibelske Kierne; 2) Tanke=Tovlen; 3) Den syngende Tids=Fordriv; 4) Taare Persen; 5) Bibelske Viise=Bog; 6) Dasses Evangelii og Cate chismi Sange.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
De, som enten maatte have leveret Bøger til den MummiskeBoghandling, for samme der at lade udsælge, eller af bemeldte Boghandling bekommet Prænumerations=Sedler paa Bøger, der endnu ikke ere leverede, blive foruden det ved Retterne, og i Aviserne udstædte Proclama, herved end videre 3de gange efter hinanden erindrede, og anmodede, at de (saa mange som sig ikke allerede have indfundet ) med det første ville melde sig hos mig underskrevne, som Skifte=Forvalter i den Mummiske Stervboe, da de ellers i Mangel af betimelig Anmældelse maa tilskrive sig selv den deraf stydende Skade og Uleylighed. Kiøbenhavn, den 18de Januari 1768. B. G. v. Obelitz.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Herved bekiendtgiøres: at Skiftet efter min Formand i Nordre, Guldbrandsdalens Sorenskriverie, afg. Sorenskriver Pontoppidan, bliver den 18de Martii førstkommende paa Gaarden Breden foretaget til nærmere paafølgende Slutning; til den Ende advares Boets Debi= og Creditorer, de sidste deres Fordringer efter indkomne Regninger lovtilstrækkelig at legitimere. Til samme Tid, indkaldes Arvingerne med deres anordnede Mandatorio. Breden, i Nedne Guldbrandsdahlen, den 11te Januar. 1768. Henrich Ployen.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
For en kort Tid siden er her paa Syndmør udi Romdals-Amt dod Jnspecteur Hans Fyhn, hvor hans Efterladte lovligen er ble ret registeret, vurderet og forseglet; men da dette Stervboes Eiendele og Effecter befindes saa ringe, at der ey kan bekostedet ordentlig Proclama, og bemeldte afdøde Jnspecteur Fyhn har opholdt sig paa adskillige Stæder i Norge; saa bliver herved udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post Dage efter hinanden, saa vel Stervboets Credit og Debitorer indkaldede, enten selv eller ved Fuldmægtig, at møde inden den i Loven fastsatte Tid paa min Gaard Dinvligen, beliggende i Borgens Skibreede paa Syndmør, som hans efterladte Hustrue og Børn, der alle ere fraværende ; hvorefter enhver ved Skiftet skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Diuviigen paa Syndmør, den 5te Decbr. 1767. Melchior Falch.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Sorenskriveren over Hardanger og Woss i Bergens Stift, Cancellie Raad Johan Seckman Fleischer, gjør bekiendt, at Pigen, Guro Samsons Datter, paa Gaarden Ulsnæs i Kingtsernig Kirke=Sogn, ved Døden er afgangen, hendes efterladte Eiendeele er taget under lovlig Behandling; da Boets Tilstand ey formaaer en lovformelig Proclama, bliver, efter den nu brugelige Maade, 3de Postdage efter hinanden indkaldet følgende Arvinger, den Afdødes Halvbroder=Sønner sk. Ole Jensen, omtrent for 10 Aar reyst til Kiøbenhavn; Christopher Jensen, efter Sigende opholder sig udi Kobbervigen, Knud Jensen og Helse Jensen den ældre, degge efter Rygte skal opholde dem i Sundfiord, at de inden den i Loven foreskrevne Tid indfinder dem ved Skifte=Retten, deres Arve=Ret at legitimere. Groowendahl paa Woss, den 23de Decbr. 1767. J. S. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
For den geistlige Skifte Ret i Nedre=Rommeriges Provstie, som har de paa Gaarden Boxgum i Sørum Præstegield afgangne Hr. Øle Langes og Hustrues Johanne Posts efterladte Midler undersulig Skifte=Behandling, have iblant andre bekiendte retmæssinArvinger paa Modene Side anmeldet sig mange af det Navn Post, hulke vel have frembragt Attester og at de bære samme Navn, og altsam sammaasker endeel af dem være rette Arvinger; men da minanmelder sin at nedstamme fra Povel Hendrichsen Post, an me fra Hendrichs=Povelsen Post, og atter andre fra Povel Olsen, Adsk, sammedes man til at forlange af alle dem, som enten hans anmeldt sig eller herefter anmelder sig under det Navn Post, en formeener sig at være Arvinger efter afg. Mad. Lange, som var en Datter af sal. Hr. Jacob Post, fordum Sogne=Præst til SorumPræstegield i Nedre Kommeriges Provstie, at de med lovligen tagne Tings=Vidner beviser sig at være enten Heel= eller Halv=Sødskende tilfornævnte sal. Hr. Jakob Post, eller og Deseendenter af hans Sødskende, hvilke ere de paa Fæderne Side efter afg. Mad. Lange rette Arvinger, som med hendes endnu levende Moster, afdøde Morbrødres og Mosteres Børn og Børne=Børn kan vente Arv. Her haves ingen anden Oplysning om sal. Hr. Jacob Posts Fader, end at den sal. Mand har med egen Haand skrevet sit Navn i Provstiets Protocol, og kaldet sig Jacob Povelsen Post, som formeenes at have været Sogne=Præst til Sende Præstegield i Nedre=Tellemarken, om hvilket sidste Arvingerne selv maa forskaffe større Vished. Schedsmoe Præstegaard, den 16de Decembr. 1767. J. C. Mørch, Provst i Provstiet.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Provsten og Dansk Sognepræst ved Berg=Staden Kongsberg lader herved 3de Postdage bekiendtgiøre: at Mad. Elisabeth Sal. Hr. Rector Blyteckers efterladte Enke her paa Kongsberg er ved Døden afgangen, samt at ved Registeringen over Boets Løsøre, dens Tilstand findes saa slet at være, at der lidet eller intet kan ventes at blive tilovers, naar Begravelsemog andre Bekostninger bliver betalt; skiøndt man altsaa ikke kan bekoste ved Breve eller ordentlige Proclamatis enten Creditorerne eller de fraværende Ar ninger at indkalde til Skiftet; saa bliver det dog dennem hermed tilkiendegivet, paa det de herom kan være vidende, da Skiftet efter Loven og Forordningen skal blive behandlet og sluttet. Kongsberg, den 7de Januar. 1768. P. H. Wolst.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Da Klokkeren i Frostens Præstegield i Tronhiems Amt, Jacob Lorenzen Lindboe, ved Døden er afgangen, og hans efterladte Stervboe taget under lovlig Behandling; saa indvarsles herved saavel den afgangne Klokkers Søn, Studios. Aage Jacobsen Lindboe, der skal opholde sig ved Universitetet i Kiøbenhavn, som og Boets Credi= og Debitores, om, mod Formodning, flere maatte være end de allerede bekiendte, at melde sig hos mig inden Martii. Maaneds Udgang 1768, da Skiftet skal bringes til Slutning. Yttersens Præstegaard, den 19de Decembr. 1767. Hans Bernhoff, Provst i Vester=Indherrets Provstie.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Da det ikke er til visse bekiendt, hvem de rette Arvinger maatte være, efter afdøde Pige Anne Ols Datter, som i sin Tid boede under Hedlands Præstegaards Grund ved Stavanger og Jeddern og Dahlernes Fogderie, skiønt nogle have anmeldet sig som formeentlige Arvinger, dog under Legitimation; saa indkaldes alle de, som retmæssige Arvingen ere, til denne Afdødes liden efterladte Eiendom, hos mig, som Skifte=Forvalter, at indfinde sig i lovlig Tiid med lovgyldig Legitimation. Egersund, den 19de Decbr. 1767. Hercules Weyer.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Kiøbmand Andr. Gad i Drammen er af Hs. Excellence Stadt, holder Bentzon naadigst bleven antagen til Commissionair for Glas Magazinet i Drammen, i Stedet for Sr. Andr. Robsahm En ung Person, som stod i Lærre ved Handlingen, har uden mindste givne Aarsag forladt hans Principals Huus afvigte Søndag den 24de Januar., om Formiddagen Kl. 11 Slet, var klæd i en grøn Kiole og Vest med krusede Messing=Knapper, sorte Ems Buxer, sorte Strømper og Sølv=Spænder i Skovne, temmelig voxem af 17 Aars Alder, koparret, seer lidet skent ud af Øynene og dugger med Hovedet; Dersom nogen kunde give Efterretning omhans Opholdsted, da at addressere sig til mig undertegnede, boende i Brolæggerstræde, anden Dør paa høire Haand fra Raadhuusstræde, som haver i Commission at forskaffe Vedkommende Efterretning derom. Tham Friederich, Angs Bud ved Urtekræmmer=Lauget
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Porto=Ferrayo, den 13de Decbr. Man har fra Corfica, at de Misfornøyede der paa Øen fare fort at befæste sig. De have bemægtiget sig Fortet Mord, som ligger et lidet Stykke fra Aaccio, ved Jndløbet i en Havn, kaldet Velino, som er en af de smukkeste Havne i Jtalien, og ligger midt i den Province della Rocca, som den riigeste og frugtbareste Egn af Corfica. De bygge den endnu et Fort, til Havnens og Byens desbedre Forsvar.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Rom, den 24de December. En Capuciner af det Venctianske, som i 20 Aar har været Apostolisk Prædikant, og har indlagt sig stor Berømmelse for sin Veltalenhed, da han paa nogle Aar med en ædel Frimodighed har understaaet sig at dadle det Romerske Hoffes Geistliges Laster, holdt den 12te hujus i Overværelse af Paven og det hellige Collegio en meget eftertrykkelig Tale om denne Materie, som har gjort saa stor Jndtryk, at man troer, han med første, for at stille ham tilfreds, vorder forsynet med et Bispedømme. Endelig er det bleven afgjort, at alle Toldstæderne skal forflyttes fra Rom ud paa Grændserne af Kirkestaten. Hr. Betenelli, en berømt Cammeralist fra Mayland, skal have Over-Opsigten dermed. Mange fremmede Vahre, som man gierne vilde have udelukte fra Kirkestaten, blive ved denne Leylighed belagte med store Afgifter, for saaledes, uden ganske at forbyde dem, dog at opnaae sin Hensigt, som er Sparsommelighed og en god Huusholdning med Landets egne Midler, nu da andre Landes Riigdomme begynde at slaae det feil; og er det en Sag, hvormed Regieringen nu meget beskæftiger sig. - Det Neapolitanske Hof har endnu ikke besvaret det Brev, som den Pavelige Nuncius der har overleveret. Man troer at det dermed vil beroe, indtil Jesuiterne ere skaffede bort af begge Kongerigerne. J Sicilien ere de endnu, Vice-Kongen vegrede sig at fuldbyrde den K. Ordre paa dem, siden den ikke var underskreven af Kongen selv, som sædvanligt er ved saa vigtige Begivenheder, men kuns af Fyrsten af Jace. Dog lod han dem alle arrestere, og saasnart nye Ordre indløber, blive de indskibede til Palermo og Messina. Man meener ogsaa at disse Patres komme til at rømme Benevent, en Stad i det Neapolitanske, som tilhører Paven; siden Kongen allerede har givet den Pavelige Nuncio det at forstaae. - Hvor meget end disse Tiders Ulykker gaae Paven til Hiertet, saa har han dog tilladt Skuepladsernes Aabning til den 2den Febr. førstkommende. - En nye Ubehagelighed er nylig indtroffen, nemlig en Tvistighed imellem Stormesteren og Biskoppen af Maltha; Stormesteren havde ladet tage en Præst. som var kiendt skyldig i et Mord, fra de Biskoppelige Betiente, da de vilde bringe ham af et Fængsel i et andet. Bispen paastod, at han herved var forfaldet i Kirke=Straf, som for Indgreb i den geistlige Dømme Magt, og Stormesteren paastod at have haft Aarsage at lade Misdæderen, borttage, siden Bispen søgte at skaffe ham bort fra Øen, for at befrie ham fra Straf. Sagen er her bleven undersøgt, og paakient saaledes, at den Skyldige og hans Procet burde have været henstillet under den Geistlige Ret, og at den Verdslige Ret (Stormesteren, har paadraget sig Straf, ved at tiltage sig en Dom, som den ikke tilkom.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Den 30te December. Det Neapolitanske Hof har ikke anderledes svaret paa Pavens førte Klagemaale i Henseende til Jesuiternes Udrøddelse, end at det ved sin Minister i Rom, Cardinal Orsini, har ladet mundtlig sige til Paven. at enhver Regent har Ret til af sine Lande at udjage saadanne Personer, som ere overbeviiste om at være Landets Fiender, og kunne Hs. M. ikke finde andet Middel til at skille sig ved disse Fædre, end at lade dem escortere til Kirkestaten, saasom Kongeriget Neapolis ingen andre Grændser har, og i Henseende til Societetets Godsers Confiscation og Antagelse under Forvaltning, da havde det K. Fiscumikke mindre Ret dertil, paa Grund af samme Regentens Herligheder." - Den 28de blev, i Følge fattet Beslutning udi et den 24de holdte Consistorio, anstillet en almindelig Procession fra St. Peders Kirke, ved hvilken andægtige Forretning Paven lod see bevægelige Tegn paa stor Sorg, og Bekymring.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Den 9de Jan. Det hedder her, at Kongen af Sardinien har ladet sige den Portugisiske Minister ved sit Hof, at han bar at Høyagtelse og Venskab for Hs. Allertroeste Majest.; men han kunne ikke tillade, at det nylig i Lissa ton trykte Skrift imod Jesuiterne vorder i sine Lande udspredet.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Parma, den 26de December. Man har her fundet paa at perse Olie af Olden som voxer paa Bøge=Træerne; Regieringen understytter denne Opfindelse af alle Kræfter, og den drives med god Fremgang, fornemmelig i visse Skove.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Livorno, den 6te Januarii. Fra Jsola Rossa paa Corfica erfares, at der drives stærk paa en lille Flodes Tilrustning, hvilken, tilligemed adskillige Transportskibe som paa Øen Capraya tiltakles, synes at være bestemte til et hemmeligt Foretagende. - Ellers melde Breve fra Corsica, at foruden saadan Rustning til Søes, lader den Corsiske Regiering have 1500 Mand, med dem at forøge sin Armee.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Charles=Town, den 27de Novbr. Beretninger fra adskillige Egne i Vestindierne, tilholde, at de Franske have forbudet al Handel med de Engelske i de Egne.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Gens, den 14de Januarii. Da det lille Raad den 30te Decbr. sidstl. ved Udtog af dets Protocol under samme Dato, besvarede en af BorgerRepresententerne indgivne Erklæring, siger Raadet til Slutning: "Desuden har Raadet, af attraae efter at oprette den gode Forstaaelse udi Staten igien, paa lang Tid været i Arbeyde med et Udkast til Forligelse=Maal og Sagernes Bielæg, hvilken Plan er i Gaar overgivet under det Magnisique Raad af de 200 dets Overveielse." Og erfares, at Raadet af de 200 har ikke fundet tienligt at forelegge det almindelige Raad denne Plan; men det har need sat en Commission af 9 Lemmer, udtagne af begge disse mindre Raad, hvilken skal arbeyde paa Midler til at oprette Freden. Denne Commission staaer i den Tanke, at de mæglende Regieringers Kiendelse bør legges til Grund for Planen til Forligelse=Maal, og at Borgerne ikke bør tænke paa regelmæssige Conferencer: Den paastaaer følgelig, at nogle iblant Represententerne, uden at være, som Deputerede, befuldmægtigede af deres Medborgere, skulle tilkiendegive Commissionen Borgerskabets Tanker; og at man efter saadan Oplysning skulle arbeyde paa en Forligelses Plan, hvilken da skulle bringes ind for det almindelige Raad. Nogle Borgere, som i forrige Uge bleve indkaldede for Commissionen, tilkiendegave deres Erindringer imod dette Forslag; men Commissionen har ikke desmindre forfaret med sit Arbeyde efter samme Anlæg, og forfattet en ny Plan, som den 11te hujus blev vedtaget i det lille Raad, samt i Gaar udi Raadet af de 200, til at vorde det almindelige Raad forelagt. Skeer dette, da vil den ufeylbarlig vorde forkastet, saasom Borgerne, nagtet det skal have Skin af at Raadet derudi opofter nogle Fortrine, dog ikke troe den at finde noget Vederlog, som kan sættes i Ligning med den det almindelige Raads Ret, at forkaste de Lemmer af Raadet, som ikke staae Folket an; hvilken Ret man vil at Borgerskabet skal staae af fra. Alle disse Omstændigheder have foranlediget en Forestilling som er gjort denne Morgen, for at begiære regelmæssige Berraadslagninger. Jmidlertid fortfares i det almindelige Raad at forkaste de Lemmere af det lille Raad, som foreslaaes til Syndici. De 8 først foreslagne bleve den 3die hujus forkastede. Det samme skeete den 10de med de andre 8te, ved 866 imod 239 Stemmer. Nu ere andre 8 tilbage, som skal paa Forslag den 17de førstkommende; dersom de nu og vorde forkastede, hvilket lader at ville skee, er det dog at tvivle paa at man tør fuldbyrde Mæglernes Kiendelse, neml. at bringe dem alle 25 paa nyt Forslag, og paa en gang. Mietau, den 14de Januar.
Berlingske Tidende, 1768-02-08
Ved Liebau ere i forrige Aar udgangne 216 og indkomne 229 Skibe.