JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1804-01-01
Forslag til en ny Kasses Oprettelse. J en Stad, der er forsynet med saa mange Kasser af alle Slags, skulde det maaskee synes aldeles overflødigt, at foreslaae nye, og dog kunde der maaskee endnu foreslaaes mange virkelig gavnlige. En saadan vilde den vist være, som jeg her vil udkaste en løselig Plan til, under Navn af Menigmands Sparebøsse for Kbhvn. Hensigten af denne Kasse skal være, at enhver der tragter efter ved sin Flid at vorde en gavnlig, Staten ikke bebyrdende men tjenende Borger, hver Yngling, der ønsker engang at kunne nedsætte sig som Mand i en Næringsvej, hver Pige, der ønsker at faae erhvervet sig et lille Udstyr, de Ældre, der ønske at sørge for den højere til Arbeid udulige Alder, hver Fader eller Moder der vil efterlade noget til Børn, m. fl. kunne i den sammenspare, og trække Renter af, de ubetydelige Summer, de ellers ved at opgjemme selv, ej kunne have Renter af eller være visse paa at forsvare imod Tyvehaand, Jldebrand, eller hvad der er næsten værre, mod Fristelser af Overdaadighed, eller Morskabssyge o. s. v. Kassens Jndretning vil jeg ikkun det væsentlige fremstille, da den eller de, der maatte ville sætte den i Virkelighed, lettelig ville tænke sig den omstændeligere. 1) Enhver Sum, der ikke er under 4 Sk. dansk, kan indskydes i Kassen, der staaer aaben paa hver Dag i Ugen. 2) De modtagne Summer protokolderes. Jndskyderen faaer Summen indskrevet i en ham eller hende gratis tilstillet Kontrabog, der er gjennemtrukken og forseglet. 3) Ved første Jndskud, maae den, som modtager Kontrabog, erklære hvor stor en Sum han vil samle, inden han fordrer Udbetaling af Kassen. 4) Før han saaledes har tilgode hos Kassen i Jndsats, Renter og Reentes Rente den Sum han engang har bestemt at ville sammensanke til, og som ved hans No. Aabning i Hovedbogen er anført, ligesom og i Kontrabogen, kan han ikke fordre noget udbetalt af Kassen. 5) Ophører nogen Jnteressent at forøge ved nye Jndskud sin Kapital, i en Tid af 3 Maaneder efter hinanden, har han forbrudt alt hvad han ejer i Kassen, med mindre han kan bevise, at Sygdom eller tilstødt Uhæld har foraarsaget hin Forsømmelse. 6) Hvis hans Omstændigheder ved Sygdom eller andet Uhæld blive saadanne, at han derved bevisligen ødelægges med mindre han faaer Understøttelse, kan han erholde denne af Kassen, indtil Beløbet af de tre Fjerdedele af hvad han ejer i Kassen, imod at give samme sin Forskrivning derfor. (Sluttes i næste Nummer.)
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Naar man gaaer Raadhusstræde ned og er kommen over Vandkunsten seer man paa højre Hjørne paaskrevet Fredriksholms Kanal, men ligeover for staaer Vandmøllestræde, saa at Gaden paa denne Maade har tvende Navne. 2) Uden for dette Hjørne, hvorpaa der staaer Vandmøllestræde, og som er trukken meget ind, staaer en Afviser, som kan være farlig netop fordi man ikke i Mørke formoder en Afviser saa overmaade langt ude fra Huset. 3) J Fredags blev et frugtsommeligt Fruentimmer meget slemt forskrækket i det hun gik over Hallands Aas, ved en Bold, som paa engang kom farendes fra et overgivet Drengelag og slog ned tæt ved hende.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 66 a 59 Mk. Rug, Td. - 24 a 28 Mk. Byg Td. - 20 a 21 Mk. Havre Td. 15 a 17 Mk. Arter, hvide, Td. 30 a 32 Mk. fersk Flesk. Lpd. 10 a 12 Mk. Roget dito. Lpd. 11 a 12 Mk. 2 og Snesen 20 Sk. Smer- Pd. - 24 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske om daglig Addres-Avis i Lyngbye. Ofte er det ønske yttret af andre, at AddresAvisen hver Dag maatte forsendes med Helsingørs Posten. Undertegnede giver sig den Frihed at gjentage det og anfører, som Grund for sit ønske, følgende Tilfælde, hvis Lige vel oftere kunde finde Sted: Ved 3die Auktion, over Frue Drevsens Lyststed her i Lyngbye d. 27de f. M. blev bestemt og ført til Protokollen at en ude Auxion skulde holdes Torsdagen d. 3die Maj om Eftermid. Kl. 4. Til bestemte Tid indfandt sig adskillige Liebhabere og paa Fattigvæsenets Vegne Hr. Magister Bach fra Søllerød og Undertegnede. Døre og Vinduer vare lufte i Auxions-Huset; men vi formodede at Auxions-Direktøren var forsinket ved anden Embeds Forretning, hvilket vi saa meget lettere maatte formode, som man just samme Eftermiddag troede at have seet ham kjøre op i Bondebyen. Vi ventede forgjeves til Kl. 6, forespurgte hos Frue Drevsens Familie, hos Naboer og Gjenboere, om Auktionen var afsagt; men ingen vidste noget om den Sag. Endelig forføjede vi os bort og spurgte undervejs af en Kjøbenhavner, at Auktionen var afsagt i Tirsdags Addres-Avisen. Efter fleres ønske fremsat af B. F. Rønne.
Politivennen, 1804-01-01
Et Mølle Ønske. Var det ikke muligt, at Møllerne eller deres Folk bleve tilholdte, at male den sing som Holmens Folk bringe til Mølle frem for Brændevinsskraa, helst da denne Rug er Løn in Natura, og da ved sligt Ophold, naar den ligger 14 Dage paa Møllen, man nodes til at købe Brød, og naar man ikke længer kan gjøre Udveje for Penge, maae tage den umalet fra Mølle, og være nødt til at sælge den, hvilket Tilfælde sætter fattige Folk i denne Klasse meget tilbage.
Politivennen, 1804-01-01
Til Brolægnings Kommissionen her i Staden. Dersom denne Komission vil, som et Forsøg, lade en lille Gade brolægge her i Byen med siin Strandsand, og ikke alt for smaae hugne Steene, i Stædet for den jorde haltige Oker Sand der nu bruges, og forskaffer ved dens lette Opløsning af Regnvand, det uendelige Dynd paa vore Gader, som ideligen giver Renovations Vognene nok at bortføre; saa kan maaskee Kjøbenhavn vente engang at faae renere og bestandigere Gader end nu. Hvad meere Ulejlighed og Bekostning det mueligen kunde forvolde, at tilvejebringe dette Strandsand paa det behøvende Sted, veed jeg ikke, men hvilken Nøje og Bekostning kan vel være for besværlig, naar det gjelder om at forskaffe os Renlighed istedet for det Søle, vi stedse vade udi paa vore Gader de fleste Tider af Aaret. N. H. Veinvich.
Politivennen, 1804-01-01
En Advarsel til menneskekjærlige Husejere. (Efter Tilsendt.) J Mandags Formiddag den 7de dennes faldt fra en Tag Rende paa Hiørne Huuset af Raadhuus Strædet og Farvegaden, No. 24, veddet at Renden blev renset, en Steen ned og traf paa Hovedet af en Mand, som gik paa Fortoget hvor Stenen faldt. Den var i saadan Størrelse, at den slog Hul i Hatten som var næsten ny, og vilde altsaa naar den var faldet paa et Hoved med svagere Bedækning, eller paa ethvert andet Sted af Legemet, forvoldet en betydelig Contusion, som muligen ogsaa kunde blevet dræbende. Dette har man anseet for Pligt offentlig at bekjendtgjøre, for at vise de Huus Ejere, der ere ligegyldige nok til ikke at lade de Forbigaaende advare om at vogte sig, naar Husets Tag Render gjøres reene, hvor nødvendigt det dog er af saadan Advarsel gives.
Politivennen, 1804-01-01
Om Avertissementer om Aurioner og Lisuationer. Meget ofte seer man i Aviserne vigtige Aurioner og Lisitationer averterede 2, 3 Uger og kortere for deres Tid indfalder. Heraf er den naturlige Følge, at slige Bekjendtgjørelser kun ere nyttige for en liden Omegn om Stedet; skjønt selv disse nærmere Boende vist nok ogsaa vilde ønske nogen længer Tid. Naar man læser om en stor Brændeaution, der om tre Uger efter at Bekjendtgjørelsen har staaet i Aviserne skal holdes saa kan man umulig troe, at de, der holde Aurionen, ønske, hvad dog ellers burde troes, den største Mængde af Købere, thi er Auxionsstedet i Sjælland f. Ex., er det med vort Samfærselsvæsen en ordentlig Umulighed for den, der boer i Nord af Jylland, at erholde Kundskaben, og faae Bestilling gjort til at byde paa samme, og omvendt hvis Aurionen er i Jylland er Tilfældet det samme for Sjællænderen. Naar en By i Jylland listerer et eller andet offentligt Mur eller andet Haandværks Arbejd, med to, tre Ugers Jndbydelse, saa maae man heller ønske at Pengene for Jndrykkelsen i Aviserne vare sport. Thi umulig kunne og kommende troe, at nogen Professionist i saa kort Tid kan, om endog Bekjendtgjørelsen er tydelig nok for ham, forsyne sig med de Efterretninger, der vare nødvendige for en Medbyder. Maaskee troe de Bekjendtgjørende, at naar der, som ofte er Tilfældet, bliver flere Aurioner eller Lisitationer, der da gives Tid nok for dem, der attraae at byde. Nej! just dette, at der bliver flere end een Aurion eller Lisitation, afskræmmer. Hvad nytter det, tænker Folk, at byde, hvor man ikke veed, om der tilslaaes for det dristigste Bud? Desuden, hvad der passer til min Lejlighed idag, dog passer maaskee lidet eller meget mindre dertil om en Maaned. En Regierings Aurioner og Lisitationer, der ere mindre tilfældige, end Privatmands bør altid kundgjøres saa længe iforvejen som muligt, om det endog var Aar og kundgjøres saa vidt og bredt som muligt. Den Bekostning, som dette medfører, vil rigelig betale sig. Om Autioner og Lisitationer for Stiftelser, Stæder o. s. v. gælder fuldkommen det samme. Men saa maatte alle slige Autioner og Lisitationer virkelig, uden Opsættelse holdes og sluttes paa den engang anmældte Tid, og altid det dristigste Bud erholde Tilslaget. J det mindste maatte kun i yderst saa Tilfælde Approbation skulle oppebies.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal. Hvorfor blev der ikke, ifølge det kgl.Reskript, spillet paa Orgelværket i Holmens Kirke, paa sidste store Bededag, da det dog hørtes i alle Stadens øvrige Kirker?
Politivennen, 1804-01-01
Om Husnummere og Gadenavne. Uagtet der meget ofte i dette Blad opgives Huse, der mangle Nummere og Hjørnebygninger, der mangle Gadenavnene paamalede, er det dog ikke ganske fjeldent at man møder disse Mangler, eller at man seer Nummerne eller Gadenavnene saaledes paamalede, at de ere meget eller ganske ukjendelige, og altsaa til ingen Nytte. Dette Blad har ligeledes for rum Tid siden omtalt den Pariser Politilov, hvorved denne Paamaling er taget fra Husejernes og lagt under Politiets Omsorg. Der bliver Nummeret (NB. altid med sædvanlige ikke med Rommertal stedse malet midt paa Husets Brede, imellem Stue og første Sals Etage, altid i en ligestor og ligedan farvet Grund, med kvarterhøje og tommetykke Bogstaver. Bekostningen lignes paa Husejerne. Den samme Planmæssighed følges med Gadernes Navne paa Hjørnerne. Man maatte virkelig ønske, at ogsaa hos os denne Paamaling, der er ligesaa nødvendig som Brolægning og Lygter, maatte blive lagt under en almindelig Regelog dens Læselighed ikke mere hænge af saa mange og undertiden desværre saa vrange Hoveder. Men herhos maatte man ønske, at vore Hjørnehuses Gadenavne ej bleve saa jammerlig radbrækkede eller vansirede ved slet Bogstavering. Vel har Søndagsskolerne hjulpet lidet paa vore Malersvendes Uvidenhed i Modersmaalets Retsskrivning, men endnu seer man dog ofte, paa de sirligst trukne Ord, at Penselen var i en Ukyndigs Haand.
Politivennen, 1799-01-01
Selvforrettet Renovation i lille Kongensgade Gode Politiven! J lille Kongensgade lige for No. 58 har jeg adskillige Aftener efter hverandre seet Rendestenen opfyldt med Menneskeskarn. De vil ogsaa deromkring i Nabolaget kunne erfare, at man alt længe har iagttaget dette Phænomen, og at det især i den afvigte Sommers hede Dage har udbredet en lige saa væmmelig som skadelig Stank, saa at man altid har været nødt til at lukke Vinduerne paa den Side hvor Vinden bar hen. Da saadan Svinagtighed ikke kan bestaae med et godt Politi, og da den ikke letteligen kan have anden Grund end Karrighed, som søger at spare de Skillinger Renovationen koster; saa troer jeg det vilde være til Gavn for det Almindelige, om enhver Husvært lod sig af det lille Vognmandslag meddele et Tegn, hver Gang han lod Husets Ureenlighed føre bort, og at det tillige maatte staae enhver frit for at lade sig af Vognmandslaget underrette om det for et eller andet Hus, hvor deslige Ureenlighed ideligen findes udkastet, virkeligen har saa ofte som fornødent været anmodet om at besørge Renovationen. Jeg beder Dem at overveje dette Forslag, saa og at anmode Vægteren i lille Kongensgade om at holde sig mellem Kl. 8 og 9 i Nærheden af den omtalte Rendesten for at opdage hvorfra Skarnet kommer.
Politivennen, 1804-01-01
Om Gangstier paa Strandvejen. J disse Dage saae man en velhavende Mand fra Vesterbro ride op paa den nyforfærdigede ophøjede Gangsti paa Strandveien. Dersom det havde været en ung Laps, vilde man regnet det til de mange Drengestræger vi saa hyppig regaleres med af mange vore Papasønner, der troe sig ophøjede over al Orden og Anstændighed, naar de bestige den Hest de uden Ansigts Sved faae Penge til at købe eller leje; men at see en Mand af sat Alder gjøre sig delagtig i sligt er dobbelt harmeligt. Maaske hans Fodspor netop lokkede mange flere derop, og altsaa vil denne behagelige Stisnart ødelægges. Man maatte ønske at enten smaae Snurrer, eller Stenter eller Vinkeldøre maatte anbringes hist og her paa Stien; thi det er dog mindre Ulejlighed at liste sig over eller igjennem disse, end at maatte hovedkulds springe ned af Stien, for ikke at overrides af disse tankeløse Hestefolk.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) For at berigtige hiin i Politivennen No. 316 indførte Bekjendtgjørelse Hensigt til Postmesteren Hr. Cansellieraad Hansen i Helsingør, indføres her hans egne i Helsingørs Avis d. 4 Maj indførte Bekjendtgjørelse, saa lydende: Endskjønt jeg ved et til D Hr. Abonentere til Adreskontoirets Efterretninger omgaaende Cireulære har, ifølge en offentlig yttret Begjering, som dog, efter den af de forreste paa Cirenlæren givne Paategning, snarere maa ansees for enkeltes end fleres ønske - kommuniceret, at denne Advis imod det af mig proponere ved mit Bud skal blive dem daglig tilbragt, skulle jeg dog ifølge seenere indhæntet Tilmeld fra det høje kongelige Generalpostamt, herved bekjendtgiøre: at denne Addresse Kontoirs Efterretning kan imod den til Bringeren proponnerede 1 Sk. Erlæggelse eller og et passende til ham givende Nytaar daglig blive hvilken som helst attraaende Abonnent tilbragt. Helsingørs Posikontoir den Note Maj 1804. J. Hansen Cancicaad og Postiester.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) J Farvegaden udenfor Huset No. 21 ønskede man at Gaden maatte med det snareste blive istand, da det er meget farligt for Gaaende og Kørende. 2) Det grønne Klæde, der tjener til Overslag for Helsingørs Deligensen er ganske sønderrevet. Hvor ubehageligt dette Tilfælde er for Rejsende, især naar det regner eller blæser, indsees let og man tør derfor haabe Forbedring. 3) Paa Skidentorvet findes 3 Poster, hvoraf den ene, som bruges, giver fordærvet Vand. De to andre bruges ikke. Men man ønskede at de kunde bruges.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 66 a 89 Mk. Rug, Td. - 24 a 28 Mk. Byg Td. - 20 a 21 Mk. Havre Td. 15 a 17 Mk. Ætter, hvide, Td. 60 a 32 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 10 a 12 Mk. Røget dito. Lpd. 11 a 12 Mk. Æg Snesen 20 Sk. Smør, Pd. 24 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Anmærkninger over det brøstfældige Hus paa Hjornet af Borgergade og Dronningens Tvergade No. 119. Dette Hus er virkelig et stygt Syn for de Forbigaaende, og et farligt Opholdssted for dets Jndboere; thi ikke allene Grunden er aldeles nedsjunken, men hele Huset er af den Beskaffenhed, at det ved den første Storm truer at falde ned, og med dets Fald forholde mange Menneskers Ulykke. Skorstenen er sprykken fra øverst til nederst og kan ved den ringeste Uforsigtighed foraarsage den største Jldsvaade Da Brandkommissionen for nogle Aar siden paamindte den forrige Ejermand at lade det reparere døde Manden kort derefter, og der blev ikke gjort det mindste ved Huset. Da nu den nærværende Ejer ikke har nogen Penge i Huset, saa synes at det er ham ligegyldig om det staaer eller falder ned. Man har lagt Mærke til, at dette Hus er i en Tid af et Par Aar udskudt og nedsunken over et Par Alen. Noget gjør det vel ogsaa til Sagen, at der først længe efter Husets Bygning blev gravet Kjælder, og saaledes blev Grunden endnu svagere. Da nu dette Huses Reparation eller Opbygning er en Sag af største Vigtighed, saa ønsker man at dette saa snart som mulig iværke sættes.
Politivennen, 1804-01-01
Om Fiskerkoner og andre Sælgekoner som sidde i Adelgaden paa Hjørnet af Prindsens Gade. Politiets første Øjemed er at holde Orden og at forstyrre Uorden. Derfor kan det ikke være Vedkommende imod, naar man gjør Dem opmerksomme om nogen Misbrug, som her i Adelgaden i en lang Tiid har været herskende. Deslige Uordener forvoldes af Fisker og Sælgekoner, som ikke allene forhindre Passagen igjennem Prindsens og Adelgaden, men ogsaa i henseende til Moraliteten, da de med de skammeligste Skieldsord tiltale de Forbigaaende, uden at gjøre Forskiel om de ere honette Personer eller ej. Og hvad skal man sige, naar Børnene høre paa sligt? er det ej at fordærve alt hvad de have lært i Skolerne til deres Forbedring? Og naar der nu indfalder Regnvejr, saa tillade de sig at flytte ind i de næstliggende Huses Forsluer, og forhindre Jndpassagen i Husene, hvorved Folkene som boe der, nødvendig maae lide i deres Næringsvej, og naar man viser dem paa en hørlig Maade bort, saa bliver man overvældet af Skjeldsord. Jkke det allene men med deres utilladelige Kjøbmandskab, kjøber de ofte for en ringe Pris noget af mistænkte Personer, og drive saa med det kjøbte offentlig Negyste saavel om Søgnedagene som om Søndagen, saa at man gjerne kan sige. Adelgaden er den anden Børs. Da nu Politiets Opmerksomhed allerede har truffen de fornødnustalter at afskaffe Boldater og Matros-Handel og Marskaniserier saa venter man ogsaa at det søger at standse disse Uordener, og i saa Fald turde bare Patronillerne gaae noget længere og være lidt mere opmærksomme for at opdage og melde dem, som gjør sig skyldig i slige utilladelige Maskandiserier.
Politivennen, 1804-01-01
Erklæring. J Anledning af den i Politivennen No. 316 indrykkede Advarsel til menneskekjærlige Husejere befinder jeg mig beføjet at svare: at det meget skulde smerte mig, mig om Jndsenderen havde rammet den Stade, som Bekjendtgjørelsen fortæller. Midlertid har jeg ikke undladt at advare den Pland, som rensede min Tagrende, at hun vilde bruge al mulig Forsigtighed ved Mestelsen af det Gruus og Kalkskjæl, som ved den Lejlighed skulde nedryddes, og maae jeg tilføje, at det forekommer mig heel usandsynligt, at Stene skulde findes deriblant. At Jnsenderen eller Forfatteren af denne Bekjentgjørelse har overdrevet sin Anklage, er meget indlysende. J øvrigt kjender jeg ingen Politie Lov, som befaler at Udsætte Varsels Tegn ved Tagrenders Renovation, men kun, naar Reparation foretages paa heele Taget. Udgiveren kan forsikkre Hr. Linde at han selv har seet den omtalte Hat, som skjøndt den er af de tykke fine Kbhvnske Hatte, dog i Pullen har faaet et Hul, hvorigjennem man kan stikke en Finger. Dersom Tagrensning kan gjøre Forbigaaende samme Ulempe, som Husreparationen, saa bør man ligesaa vel ønske samme Sikkerhed ved det ene som det ene som ved det andet.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal til Adresse Contoirets Bestyrere. (Efter Tilsendt.) Paa hvad Tid af Dagen skal man indlevere Avertissementer for at være sikker paa, at samme i den følgende Dags Avis. Man har indleveret Avertissement imellem 8 og 9 om Morgenen, og dog ej seet det indrykket; timelig er det dog, at vel over 100 er komne efter den Tid. Indholdet bør paa ingen Maade tages i Betragtning, naar det bliver forlangt til næste Dag. Endnu et Spørgsmaal: hvorfor blandes Avertissementer af et Slags med den af et andet Slags. Dette skeer hyppig, og tjener dog virkelig til megen Forvirring. Man ønskede, at der strængt holdtes over Orden i denne Henseende.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmal fra ømme Øjne. Er det Arbejdsmænd eller Handlangere tilladt at udkaste af anden og tredie Etage ja gar af Tagvinduer fint Kalkgrus og smaae Spaaner, saaledes som det er skeet adskillige gange, men fornemmelig Løverdagen den 10 Nov. fra Bygningen i Klædeboderne, da det for den stærke Blæst og Regns Skyld neppe var muligt for Mennesker, at passere fra Skindergaden til Torvet, uden at faae Øjnene og Klæderne bedærvede og tilsølede af fint Kalk og Støv, ej at tale om hvor ubehageligt sligt er for Naboerne, da Gaden er heel bebygget, helst paa det Strøg hvor Vinden fører hen. Kobbersmedens Døre og Skoder, der nylig ere malede, vise det tydelig; hvor mange Øjne og Klædex der blev fordærvede veed Anmælderen ej. Er dette ej tilladt, saa burde det dog af Vedkommende engang for alle alvorlig forbydes under en passende Maulkt for Bygherren; men det skeer de fleste Steder uden hans Villie, og blot af Arbejdsfolkenes Skjødesløshed og Magelighed, der ej vil bære detned, og da blev Ansvaret deres.
Politivennen, 1804-01-01
Avispoliti. Er der ikke en Lov imod at spille i fremmede Lotterier, og at falholde Sedler dertil, hvorved Folk faae Lejlighed til at kaste Pengene ud af Landet? Dersom dette er saa kan det ikke andet end ligeledes være Lovens Mening, at Planerne til slige udenlands Lotterier ikke maae trykkes i vore Aviser, hvilket dog nylig er skeet og herved paaankes. Ligeledes maatte man ønske, at enten slige Blades Forlæggere af egen Drivt undlod, eller ved Lov fraholdtes, at indrykke Planer og Tillokkelser fra fremmede Opdragelsesinstituter. Vi have dem jo selv meget gode, og begynde at blive for kloge for de tydske Børneprangere. Skal vi da nu plages med engelske!
Politivennen, 1804-01-01
Til Ejeren af No. 12 i lille Kongensgade. De er vist nok uvidende om, at deres Tagrende, der staaer saa langt ud, overmaade meget ulejliger Fodgængerne. Man haaber derfor, at naar De læse dette og derved faae Kundskab derom, De villigen gjør en Forandring derpaa, hvorved de vil forbinde Dem alle Deres Medborgere.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal. Da man ikke kan see, at den Bastion ved Langebroe, hvor før var privat Brænde Forraad lige over for Magistratens, anvendes til noget Befæstningsbrug, ønskede man Kyndiges Oplysning derom. Heele Staden maae ønske, at denne Bastion igjen overlades til forrige Brug, da forrige Vinters Erfaring og de nu løbende Rygter indgive den Frygt at vi i næste Vinter vorde et prisgjort Rov for nogle faa Brændehandlere.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelse. Det tilsendte Bidrag om Kollekten for Nikolaj Kirke har ikke denne Gang kunnet rummes, men indrykkes næste Gang.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Udenfor et Pa huus i Hyskenstræde sees næsten stændig snart Postvogne snart Arbejdsvogne stadesatte paa modsatte Fortog. 2) Uden for Hattemagerens paa Amagertorv ere nogle skævt liggende Fortogsfliser. Overalt er det heele Fortog paa den Side af Torvet ikke i nogen skjøn Stand.
Politivennen, 1804-01-01
Gjendrivelse af en urigtig Anekdote. J Bladet Kbhvns Skilderie No. 49, er indført en Anekdot, om Aareladning ved en Fribarbeer, der er heel urigtig. Hin Aareladning kan ikke ansees som Misbrug, da den saakaldte Fribarbeer ikke fandt Patjentinden i nogen Tilstand, som kunde røbe Koldfeber, den Tid da han blev kaldet derhen for at betjene hende med Aareladning, hvilket jeg (hendes Mand) og hun selv kan bevidne, men, da vor Husdoktor siden kom for at see til hende sagde vi begge til ham, at vi Dagen tilsorn vel havde havt 3 a 4 Bud efter ham, og da det var forgjæves vare vi vel nødsagede i at maatte søge Raad og Hielp hos nogen anden Mand, være sig enten en Amts- eller Fribuebeer, vi sendte da til en Fribarbeer, som da han kom, for at aarelade min Kone, spurgte hende. Hvorfor? hvorpaa hun gav til Svar, at det meste hun klagede over den Gang var Hovedsvingel, Blodskud over Ryggen, o. s. v. Dengang sporedes endnu ingen Feber, og det er en Sandhed, at min Kone efter hans senere Besøg hos hende i Henseende til hans Opvartning og Betjening efter Aareladningen, befandt sig baade frisk og vel. Georg Poeschmann, Bundtmagermester,