JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-10-03
Midt i indeværende Maaned agte efter Forlydende, Brødrene Tourniaire med deres Selskab atter at ankomme til Kbhavn, for paa nogle Maaneder at give Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater. Paa sammeTid vil ogsaa Tourniaires Søster, Madame Klatt, ankomme hertil med en dresseret Elephant, der rimeligviis skal bruges i de nye Pantommer, som agtes opførte under Selskabets Ophold her. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-10-03
En ny Jndretning af Classelotteriet skal træde i Kraft, til næste Aar, dog er Planen endnu ikke bekjendt. Den skal allerede være forelagt Hs. Maj Kongen til Stadfæstelse. Den største Deel af de smaa Gevinster skal efter Forlydende gaae ind, ligesom ogsaa den paa 50,000 Rbd. (Aalb. Av.
Viborger Samler, 1839-10-03
Den Frisindede vil fra October af udkomme 3 Gange ugentlig. Fra October Qvartals Begyndelse overtager Hr. Grosserer M. L. Nathansen foreløbigen Redactionen af "Søndagen.
Viborger Samler, 1839-10-03
En tragicomisk Tildragelse er i disse Dage passeret her i Byen. En her bosiddende Borger havde knyttet en Kjærlighedsforbindelse med en i Huset værende Tjenestepige, uagtet han for ikke længe siden var bleven gift. Han besøgte sin Elskerinde ialmindelighed om Aftenen silde og betjente sig som Communicationsmiddel af en Stige, som han satte op til sin Elskedes Vinduer efter gammel Riddermaneer. Men forleden Aften bekom denne ridderlige Fremgangsmaade ham ilde. Han var nemlig stegen op af Stigen og havde stukket Hovedet ind af det aabne Kjøkkenvindue, da Huusjomfruen, som uheldigviis befandt sig i Kjøkkenet, blev ham vaer, udstødte et Skrig, og den stakkels Carydon styrtede af Forfærdelse fra en ikke ringe Høide ned i Gaarden. Jkke alene at han forslog sig slemt og maatte bæres bort, men han blev ogsaa udleet, og han har vistnok maattet udholde en drøi Gardinprædiken af Konen, hvilken han ogsaa fuldelig har fortjent, alle Ligesindede til Skræk og Advarsel. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1839-10-03
Den 25de Septbr. om Aftenen blev en medicinsk Candidat ved at spadsere paa Kjærlighedsstien ved Kjøbenhavn opmærksom paa et Menneske, der sad paa Hug og saa ud som han sov. Spadseregjængeren nærmede sig og saae da, at Mennesket havde givet sig et dybt Snit i Halsen med en Barbeerkniv, som han endnu holdt i Haanden og som kun med al Magt kunde vristes ud deraf. Saaret var ikke dødeligt men han var af Blodtab og Smerte falden i Afmagt. Candidaten tog den Saarede paa Ryggen og har ham hurtigt til det nærmeste Bom huus, hvorfra han blev kjørt til Hospitalet. Man troer at kunne redde hans Liv, efter Forlydende er han Tapetmagersvend. (S. Bl.) Oppe paa tredie Bagsal, i et Lukaf, hvis Størrelse vel neppe udgjør det Rum 5 Grave kunne indtage, leve 5 Mennesker, en Fader, en Moder og 3 smaae Børn. Deres Armod og Elendighed er saa stor, at der vilde blive Glæde og Jubel i Familien, hvis den blot kunde blive boende der, men det kan den ikke, thi Manden ligger syg paa Hospitalet, og Huusleien kan ikke betales. Forældrene ere ikke ægteviede. De have ikke endnu havt Raad dertil; – det koster Penge. Det yngste Barn er over 9 Maaneder gammelt, og endnu ikke indlemmet i de Christnes Samfund. Tre Gange har Moderen været hos vedk. Sognepræst, har medbragt Attest om yderste Fattigdom, men forgiæves, Præsten vil ikke døbe Barnet frit, og saaledes henligger da den lille Hedning udøbt, medens Faderen sukker paa Hospitalet og Moderen græder bittre Taarer i sin usle Vraa. – Og ville J nu vide, hvem den Sognepræst er, da vil jeg sige Eder det. Det er den Mand, hvis redelige Villie neppe Nogen, som kjender ham nøiere, drager i Tvivl (see Folkebladet Nr. 301839) – det er: Hs. H. Hr. Dr. (Frisd.) Pastor Rothe
Viborger Samler, 1839-10-03
Vore unge Malere have ikke været heldige ved den stedfundne, Concurs for Kunstacademiets Priismedailler; ingen af de 7 Concurrerende er tilkjendt Medaille. Derimod har Architecten Hr. Møller erholdt den store Guldmedaille og Billedhuggeren Hr. Kolberg den mindre. (Berl. Tid.)¬
Viborger Samler, 1839-10-03
J Berl. Tid. læses et interessant Referat om en falsk Seddelfabrikant i Kbhavn, som i de sidste 3 Aar ikke mindre end 3 Gange har været sigtet som saadan, men som, hvor stærkt moralsk Beviis end havdes, og haves imod ham, dog selv nu maaskee for tredie Gang maa frifindes formedelst Mangel af det juridiske. Personens Navn er Niels Axel Lund, han er nu 27 Aar gl., og iblandt hans Medhielpere befinder sig ogsaa hans i at benægte ligesaa udholdende Fader, der tidligere har været Kobber trykker, og hos hvem Sønnen sandsynligviis har erhvervet sig Færdighed i samme Arbeide saavelsom i Kobberstikning. Under den tredie Act af disse Personers forbryderiske Virksomhed formaaede de en forarmet Haandværker til for Halvdeel i Gevinsten at forestaae Afsætningen af de falske Femrigsbankdaler=Sedler, og denne benyttede hertil sin Tjenestepige, hvem det ogsaa lykkedes at udgive 14 a 15 Stykker, især til holsteenske Skippere, som hun afkjøbte Fedevarer. Hvor tykt et Slor end Hovedmændene havde trukket over Falskneriet, har dog en Politieofficiant været saa heldig at finde i en Brænde kjelder under et Baghuus de 4 Kobberplader, som vare brugte til Sedlerne, og i samme Kjelder, skjulte i Muren, en Pakke med 90 nye Sedler. Den sidste Falskner Sag er, som ovenfor antydet, endnu ikke paakiendt.
Viborger Samler, 1839-10-03
Den 21de Septbr. blev af Hof= og Stads=Retten paadømt en Justitssag, hvis Factum var følgende: 2 Drenge roede i en Baad omkring i Canalerne, og da de faae et Uhr hænge indenfor et aabent Kahytvindue paa et Skib, der laae ved Nybørs, krøb den ene Dreng halvt ind af Vinduet og tog Uhret, hvorefter de, ved Hjælp af en 3die Dreng, som de traf efter at være komne i Land, fik det solgt. Da de 2 af Drengene 1ste Gang fremstilledes for Retten, nægtede den ene af dem sin Brøde; men da den anden tilstod, blev den første igjen fremstillet, og tilstod, nu ligeledes. Men 2 Dage efter, ved deres næste Fremstilling, tilbagekaldte de deres Tilstaaelser, og søgte at paaskyde, at de kun af den 3die medskyldige Dreng vare blevne forledede til Bekjendelsen. Sildigere gjentoge, de dog begge deres Tilstaaelser. Det Mærkelige herved var Molivet til den usande Tilbagekaldelse; da de vare komne tilbage fra Forhøret til Arresten, havde de fortalt deres Medfanger, at de saaledes begge havde tilstaaet, hvorpaa en af Fangerne sagde til dem, "at de igjen skulde fragaae deres Forklaring, samt, da han hørte, at det var den ene af dem, ved Navn Lind, der ved sin Tilstaaelse havde bragt den anden til at tilstaae, truede han Lind med at slaae ham, idet han nemlig sagde, at dersom han gjorde Lind sin Ret, skulde han tage Sengedækkenet over Hovedet paa ham, for at han ikke skulde skrige og derpaa banke ham igjennem." Saaledes øves i Fængslerne en Justits som er i Krig med den, der øves i Forhørene. Den Fange, som her udøvede Autoritet, er kun 22 Aar gammel, og af de 2 Drenge, han bragte til at tilbagekalde Bekjendelsen, er den ene 18 Aar gl., den anden imellem 14 og 15 Aar. (Berl. T.)
Viborger Samler, 1839-10-03
Til Horsens indbragtes i Søndags en ung Pige, der ved en Karls utidige Spøg med et Gevær havde faaet et Skud Hagel i den høire Arm. (Horf. Av.) Læss, den 25de Septbr. J Stormen den 23de De, om Morgenen tidligt indstrandede Skonnerten "Speculationen af Laurvig, Capt. Johannes Lassen, paa NB.-Revet, ladet med Salt og bestemt til Riga. Besætningen saae sig nødsaget til at kappe Masterne og var derefter saa heldig i Storbaaden at lande paa Fastlandet, Sønden for Sæby, hvorefter den den 24de ankom hertil. Skibet er aldeles Vrag og Ladningen bortsmeltet, men Jnventariet er bjerget. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-10-03
Ringkjøbing, 27de Septbr. Den 24de ds. Middag. indstrandede, udfor Søegaard, Everten Anne Kathrine, Skipper H. N. Thøgersen, fra Lillesand med Trælast bestemt til Ribe. Folkene og Ladningen ere bjergede, men Fartøiet søndersloges kort efter Jndstrandingen. Grenaa, 28de Septbr. Den 23de de, strandede Dæksbaaden "Prøven", C. L. Jacobsen, af Haderslev, da den for Storm og Modvind vilde søge herind, men forfeilede Jndløbet, tæt ved Havnens nordre Side. Folkene bjergedes, men Baaden staaer endnu nedmalet i Sandet.
Viborger Samler, 1839-10-03
Skipper Jeppe Jeppesen af Treaa Mølle tilbyder, i Aarhuus Avis at ville med mange Vidner bevise, at Kjøbmand og Strandingscommissionair Hartvigson, ved Udløsningen af det i sidste Efteraar under GreenaaTolddistrict strandede Skib "Paradiis, lod sig tilmaale og modtog under sin Bevaring circa 50 Tdr. Vinterhvede mere, end han efter Toldbøgernes Udvisende igjenindladede i Skibet.
Viborger Samler, 1839-10-03
Jfølge Privatbreve fra Kjøbenhavn, er den for Avis læserne noksom bekjendte J saae Nathansen af Randers den 26de Septbr. bleven indlagt paa almindeligt Hospital, som vanvittig. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1839-10-03
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Major v. Bornemann, Kammerjunker Mylius med Secretair Thorland, Regimentschirurg Bendz med Frue og Datter, tre Frøkener Koefoed, Lieuten. v. Neergaard, Frøken Treschow, Frøken Waagepetersen, Frøken Poulsen, Hr. Rømer, Pastor Berg, Cand. theol. Thomsen, Jomfru Fog Kjøbmand Andersen, Cand. phill. Brorson, HandelscommisHartvigson, Kurvehandler Kellner, Klædehandler Mønsted, Møller Olsen, Mad. Kjerulff med Datter, Handelsfuldmægtig Steen, Farversvend Bloch. Fra Aarhuus til Kallundborg: Frøken C. Wormskjold, Frøken C. W. Rosenørn, Etatsraad Eckard med Datter og Eqvipage, Frøken Jessen, H. Carlsen, Jfr. Hansen, S. Hagemann, Kirkeværge J. Hagemann, Proprietair Kelter, Jfr. Clausen, Enkefrue Lillienskjold, Professor Bay, Cand. med. & chirurg. Ovenbeck, Frøken Lewetzau, Kjøbmand og Borgerrepræsentant Ph. H. Ree, Pastor Edsberg med Kone, Barn og Pige, Med Aarhuus=Paquetten No. 1 fra Kjøbenhavn: Jomfrue Wissing, Dreiermester Bierring, August W. Saabne, Høker Michelsen, Gibser Denelly, R. Hansted og Søemand O. P. Jørgensen.
Viborger Samler, 1839-10-03
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 25de Septbr.: W. Claudi af og til Lemvig f. Newc. med Steenkul.
Viborger Samler, 1839-10-03
AVERTISSEMENTS. At Tiden for Omvexling af de indkaldte 10 Rbd. Sedler og Kobber-Mark Tegn udløber til indeværende Maaneds Udgang, bringes herved i behagelig Erindring. Viborg Amtstue, den 2den October 1839. Morville.
Viborger Samler, 1839-10-03
Bedste nye Christiania Anchiovis ere nylig arriverede og faaes hos J. Jensen. Fremlyses.
Viborger Samler, 1839-10-03
3 Nøgler paa en Messing Ring er idag glemt i min Boglade. Viborg, den 2den October 1839. P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1839-10-03
En Bilæger=Ovn er at faae til Kjøbs eller Leie hos L. Hammer. Placat.
Viborger Samler, 1839-10-03
Mandagen den 7de d. M., Formidd. Kl. 9. bliver, efter Begjering af Arvingerne, foretaget Auction over det Bygmester Stillings Enkes Dødsboe tilhørende Sted med tilliggende Have i St. Mathiasgaden her i Byen. Conditionerne erfares ved Auctionen, der afholdes i den Boet tilhørende Gaard paa Torvet. Viborg den 2den October 1839. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-10-03
Placat. Mandagen den 7de d. M., Formidd. Kl. 10, bliver, efter Begjering af Arvingerne, foretaget Auction i den Bygmester Stillings Enkes Bo tilhørende Gaard paa det store Torv over Boets Løsøre, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Sengesteder, Kjøkkenredskaber, Linned, Dækketøi, Glas, Porcelain og Steentøi, 3 Køer m. m. M. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg den 2den October 1839. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-10-03
Placat. Fredagen den 11te d. M., Formiddag Kl. 9. bliver, efter Begjering af Arvingerne, foretaget Auction overden Dødsboet efter Oberstlieutnant v. Sehestedt tilhørende Gaard i denne Byes Leonistræde med tilliggende Gaardsrum og Hauge. Auctionen afholdes i Gaarden selv, hvor Conditionerne, der forinden ere til Eftersyn her paa Comptoiret, erfares. Viborg, den 2den Octbr. 1839. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-10-03
Placat. Fredagen d. 11te d. M., Formiddag Kl. 10, og følgende Dag, bliver, efter Begjering af Arvingerne, foretaget Auction i afdøde Oberstlieutnant v. Sehestedts Stervboegaard over Boets Løsøre, bestaaende af Sølv, Plet, Commoder, Sophaer, Senge, Borde, Stole, flere udmærkede gode Speile, Kobber, Messing og Tin, Sengeklæder, Linned og Dækketøi, hvoriblandt et Stykke ganske nyt Dreiels Dækketøi, hvorover trykte Cataloger forinden Auctionen kunne gratis erholdes paa Bogtrykkeriet. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg, den 2den October 1839. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-10-03
Placat. Efter vedkommende Skifterets Begjæring bliver den Dødsboet efter Niels Jenssen Madsen og Hustrue Jnger Knudsdatter tilhørende Arvefæstegaard paa Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. i Læsten, med indavlet Afgrøde, stillet til 3 Auctioner, saaledes: Torsdagen den førstkommende 24de October, hver Dags 7de November, Formiddag. og Mandagen - 25de f. M. Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, og den 3die i selve Gaarden. Til Gaarden er et Areal af omtrent 61 Tdr. Land Agerjord, 4 Tdr. Land Eng og Kiær og 45 Tdr. Land Hede. Ved 3die Auction og paafølgende Dag agtes tillige bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udbo, Besætning, Avlsredskaber o. a. M. Conditionerne kunne erfares hos Reqvirenten, Forligelsescommissair, Forvalter Bloch paa Foussingøe, og paa Herredscomptoiret. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 27de September 1839. Rod.
Viborger Samler, 1839-10-03
Proclama. Creditorerne i Boet efter afdøde Oberstlieutenant Holger Sehestedt og forhen afdøde Frue ChristianeMesoner i Viborg, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819 til inden 12 Ugers Forløb for undertegnede Stiftsprovst Schjødte, som af os, de Afdødes Arvinger, er bemyndiget til at modtage Anmeldelserne, at anmelde og bevise deres Fordringer. Viborg, den 19de September 1839. Holger Sehestedt. Niels Sehestedt. Som Curator. C. Møller. Edel Sehestedt. Grethe Sehestedt. Som Curator. Schjødte.
Viborger Samler, 1839-10-05
No. 140. Kongelig allern, privilegeret. 67 Aarg. Stifts-Tidende. Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 5te October 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin
Viborger Samler, 1839-10-05
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Ogsaa i Lille (Ryssel) have Uroligheder fundet Sted. Den 20de, om Eftermiddagen, dannede der sig nogle Grupper af Bomuldspindere, der havde forladt deres Værksteder; de droge til flere Bomuldspinderier, opfordrede Arbeiderne til at følge deres Exempel, og sloge, hvor man afsloge dette, Vinduerne ind. Alarmtrommen rørtes, Nationalgarden greb til Vaaben; stærke Patrouiller droge igjennem Gaderne. Kl. 9 om Aftenen forsamlede de forskjellige Hobe sig paa det store Torv. Forgjeves oplæste en Politi=Commissair ved Fakkelskin et Forbud fra Mairen mod tumultuariske Forsamlinger, og Nationalgarden fik befaling at rense Torvet. Dette skete uden synderlig Modstand; flere Personer arresteredes, om Natten leirede et stærkt Detaschement af Byens Milits sig foran Raadhuset, og den næste Morgen beskyttede Nationalgarden de Arbeidere, der vilde begive sig til deres Arbeide. Senere er Roligheden ikke bleven afbrudt. Aarsagen til denne Emente er ubekjendt Echo du Nord formoder, at flere Fabrik-Herrer have truet med at nedsætte Arbeidslønnen. Det omtalte Blad opfordrer til Rolighed med disse Ord: "For at Arbeidslønnen kan være høi, maa Jndustrien være blomstrende; for at denne kan blomstre, maa Rolighed herske i Landet: det er en nødvendig Slutning; paa den anden Side; for at Brødpriserne ikke skulle være for høie, maa Korn komme til Torv, for at Korn kan komme til Torv maa der herske Sikkerhed. Dette maae de fattigere Classer af Befolkningen indsee, og, naar deres Velstand skal tiltage, maa det daglige Arbeide og Roligheden være uforstyrret.
Viborger Samler, 1839-10-05
J Le Mans er det roligt; Mairen skal være afsat at den nye Præfect.
Viborger Samler, 1839-10-05
Spanien. Zariatequy, Manuel, Ripelda, Sopelana og flere carlistiske Chefer ere med 1800 Mand og 250 Heste ankomne til Frankerig over Aldudes og Saint Michel. Disse Tropper ere de sidste Levninger af den navarresiske Hær. Antallet af de carlistiske Flygtninger i Frankerig beløber sig til 1000 Officierer og 8000 Mand.
Viborger Samler, 1839-10-05
Efter Courrier de Bordeaux ere Carlist-Anførerne Schevarria, Basilio Garcia og Merino sendte som Fanger til Mezieres. To Colonner af Carlister, hver paa 150 Officierer, ere fra Bayonne afmarscherede til det Jndre. Canonicus Tristany, en af D. Carlos's meest rasende og blodtørstige Tilhængere, er anholdt i St. Gaudins, og ifølge Underpræfectens Befaling kastet i Fængsel med sine Ledsagere. – Da Don Carlos betraadte fransk Grund vilde man berøve ham hans Kaarde, men paa hans indstændige Modforestillinger lod man ham beholde den. Det syntes i Begyndelsen at have været hans Hensigt at blive paa Grændsen; men da Underpræfecten, He nant, underrettede ham om, at han ikke længere kunde opholde sig i St. Pee, raabte han forskrækket: "Er jeg da en Fange?" – Man svarede ham, at han ingenlunde var en Fange, men at man ansaae det hensigtsmæssigere, at han fjernede sig fra Grændsen. Meget fortrædelig svarede han, at han manglede Penge til Reisens Fortsættelse. Om D. Carloss Reise igjennem Bordeaux beretter Courrier de Bord. Prindsen syntes under sit Ophold her meget bedrøvet; han talte lidt; den eneste Yttring, han fremførte, var en ironisk Bemærkning over de franske Auctoriteters Aarvaagenhed, hvilke for sex Aar siden lode ham passere igjennem Bordeaux til Spanien, for der at stille sig i Spidsen for Jnsurrectionen. Alt hos Don Carlos bærer Præg af en kraftløs Villie og en simpel Aand; hans Phystognomie er temmelig almindeligt; Bakkenbart og Knebelsbart ere guulagtig røde. Derimod er Hertuginden af BeirasPhystognomie udtryksfuldt og stolt, i hendes Ansigtstræk hersker Smerte, men denne Smerte er endnu ikke bøiet, "Vi ere kun komne til Frankerig," sagde hun, "fordi Esparteros Bayonnetter have drevet os hid; vi ere kun vegne for Overmagten." Prindsessen har ladet kjøbe forskjellige Klædningsstykker i Bordeaux; det synes, at hun ikke har medtaget noget af sin Garderobe. Don Sebastian, D. Carlos's Neven, er eenøiet. En af de Tilstedeværende spurgte ham: om han ikke var meget angreben af Krigens Strabadser? – "Hvorledes svarede Jnfanten, i to samfulde Aar har jeg ikke havt noget at gjøre med Krigen. – J Langon nedkastede nogle Carlister sig for Fødderne af deres Erkonge, og kyssede hans Haand; han lod det skee med den største Ligegyldighed. – Efter de sidste Efterretninger var den landflygtige Familie ankommen til Periqueur. Alle de ved Præfecturet ansatte Officianter havde afstaaet Deres Værelser til Prætendentens Modtagelse. Don Carlos havde med sig sine Kokke, der tillave hans Frokost og Middagsmad. Et strengt Hofveremoniel iagttoges. Prætendenten spiste først og alene; derefter hans Gemalinde med Prindserne; tilsidst Hofofficianterne. Middagstaflet holdtes først Kl. 10 om Aftenen. D. Carlos blev af hele sin Omgivelse, Gemalinde og Børn ikke undtagne, kaldet Majestæt og Sire, af de franske Auctoriteter derimod kgl. Høihed og Prinds. Under hele Opholdet i Periqueur bevogtedes Prætendenten med Strenghed, og kun hans Følge tillodes det at tale med ham.
Viborger Samler, 1839-10-05
J den nu vel endte Borgerkrig ved Spaniens Nord grændse har den carlistiske Hær i Løbet af de 6 Aar havt følgende Overfeltherrer: Jumalacarregni, der faldt paa Valpladsen; Moreno, der blev myrdet at sine egne Soldater; Egnia, Villareal og Don Sebastian, der nu ere landflygtige i Frankerig, i Overbefalingen over Christinernes Hær have følgende Feltherrer afløst hverandre, Sarssield, der blev ombragt i Pamplona; Valdes, der nu commanderer i Catalonien; Quesaada, der blev myrdet i Madrid, Rodil, der er saa godt som erklæret fredløs, Mina, der døde af sine Saar, han tidligere havde erholdt i sit Fædrelands Tjeneste, og endelig Seiershertugen Espartero.
Viborger Samler, 1839-10-05
Spanien. En til Paris ankommen telegraphisk Depesche fra Bayonne af 23de Septbr. melder: "Estella, har overgivet sig. En navarresisk Bataillon har ved St. Jean Pied de Port taget sin Tilflugt paa vort Gebeet; tre Batailloner opholde sig i Skoven ved Jrati. De carlistiske Feltherrer Cabrera og Grev Espana have ikke underkastet sig; efter franske og spanske Efterretninger er Esparters fra Navarra marscheret mod Cabrera.
Viborger Samler, 1839-10-05
Norges Høiesteret har stadfæstet en Provsterets Dom, ved hvilken en Præst Joach. Fr. Kielstrup, for at have indladt sig i Ægteskab med en Pige, som tidligere var besvangret af en Anden, er dømt til at have sit Kald forbrudt.
Viborger Samler, 1839-10-05
J Anledning af Ole Høilands Flugt berigtige de norske Aviser det Udtryk, at han intet Værktøi efterlod. Der forefandtes nemlig i Kielderen eller Rummet under Gulvet i hans Taarn en gammel tynd, forrusten Stiksaug af 1/2 Alens Længde, endvidere en liden Fiil, en tilspidset, Jernbolt samt en liden Lampe, der maa have været ham høist fornøden under hans natlige Arbeide, og uden hvilken han neppe savde kunne udføre dette saa mesterligt, som det i Grunden er gjort. Først har han gravet i Dybet for at komme under den 6 Fod tykke Graasteensmuur, men her har han stødt paa en Flaade, hvorfor han har maattet gjennembryde den tykke Muur, og dette Arbeide kan ikke have gaaet hurtigt fra Haanden. Det er rimeligt, at han har havt det Hele færdigt i længere Tid, da Skaaret i Gulvet viser sig som gammelt og den fundne Saug var rusten; men at han nu har paaskyndet sin Flugt af Frygt for at flyttes, da det har været paatænkt, at det af ham benyttede Locale skulde være brugt til Sovelocale for ikke mindre end 60 andre Fanger, ligesom forhen har været Tilfældet. Som bekjendt er Localet ved Aggershuus Fæstnings Slaverie i det Hele meget knapt. – Af den svære Jernbesætning, som Ole Høiland havde paa, har han kun filet et Stykke Lænke af sig, hvilket fandtes i Kielderen. De to Bolter og den ovrige Vægt sees intet Spor af, og da han følgelig maa have havt det paa sig under sin Fart nedaad Muren, har han rimeligviis faaet et føleligt Stød, da den Line, hvori han nedfirede sig, var brusten, og den tilbageværende Stump kun var 3 Alen lang; dog maa det bemærkes, at Muren gaaer i en Skraaning udad.
Viborger Samler, 1839-10-05
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1839-10-05
Kjøbenhavn, 1ste October. J det ny norske Blad Christianssandsposten, redigeret af den forhenværende Eier af Kjøbenhavns Læsesalon, Refersen, læses en Artikel, der paa en i høi Grad fornærmende Maade omtaler ikke alene flere i Danmark høitstaaende Mænd, men endog Kongen selv, hvis Navn dog er elsket og agtet ikke af Danske alene. Efter Kjøbenhavns Morgenpost, hvor denne lumpne Pamphlet har fundet sin Gjendrivelse, er Forfatteren et manvais Sujet, der en tidlang har opholdt sig i Kjøbenhavn, og, efterat have bygget en heel Deel Lufteasteller, kom i Gjæld over Ørerne og igjen maatte forlade Landet som en Bedrager.
Viborger Samler, 1839-10-05
Det den 18de f. M. fra Kronstadt ankomne Keiserlig russiske amerikanske Compagnies Barkskib "St. Nicolay, commanderet af Capitainlieutenant Rednikoff, bestemt til Nordvestkysten af America og Kamtschatka, afseilede den 30te Septbr. om Morgenen Kl. 7 1/2. Samme Dag, Kl. 3 1/2 Eftermiddag, passerede syd paa et Dampskib, som ei tonede Flag. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-10-05
Efter Forlydende vil den Stumme i Portici blive givet med forandret Rollebesætning, idet Hr. Faaborg skal spille Masaniello's Rolle og Jfr. Lichtenstein Fenellas. Man maa i høi Grad beklage, at den sidstnævnte unge Skuespillerinde, der navnlig ved sin Udførelse af Jødinden i Operaen af samme Navn lovede at blive en Pryd for den danske Skueplads, ved Overanstrængelse i en ikke ringe Grad har tabt sin Stemme og som Sangerinde for det Første er tabt for Scenen. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-10-05
Det asiatiske Compagnie har i disse Dage solgt ved Auction Restbeholdningen af sit Varelager og opnaaede derved meget fordeelagtige Priser. "Skjøndt vil – yttrer Berl. Tid, iblandt andet, i denne Anledning - ikke kunne andet end glæde os over enhver Monopolhandels Ophævelse, kunne vi dog ikke negte, at Opløsningen af et saa omfattende Establissement, der i halvandet Seenlum har udbredt saa megen Virksomhed, maa vække nedslaaende Betragtninger.