Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-05-31
Politiske Nyheder. Frankerig. Det er en besynderlig Ting at see det franske Deputeredeskammer meere ministeriel og monarkiskindet end selve Ministrene; disse Sidste havde nemlig foreslaaet Kammeret, at de maatte bemyndiges til at uddele 1,200,000 Francs, ikke som Godtgjørelse, men som Understyttelse til Lyons Jndvaanere, der uforskyldt havde lidt saameget under de sidste Uroligheder; en Deputation fra denne Stad, var ogsaa indtruffen til Paris, for at ansøge omen Understyttelse, for dem som ved Tumulten, havde mistet deres Eiendomme eller vare satte udaf Næringsdrift. Men den Deputerede Hr. Ganneron modsatte sig samme paa det hæftigste, erklærede at det var enhver Borgers Pligt at forsvare sin private Eiendom og sagde, at Regjeringens Forslag tjente kun til at opmuntre til politisk og borgerlig Jndifferentisme, og til Oprør. Den indenrigske Minister Hr. Thiers svarede hertil, at det ikke angik her en Godtgjørelse, men en Understyttelse for Lidende; han undskyldte da Lyonesernes Uvirksomhed under Oprøret ved, at Nationalgarden der, var opløst, og endnu ikke reorganiseret, det var ikke tilladt de Lyoneser Borgere at gaae ud af deres Huse, da Oprørerne vidste at føre sig enhver frie Circulation til Nytte, man kunne derfor ikke bebreide Lyoneserne, at de ikke havde ført Vaaben, for at undertrykke Rebellionen, thi Spærringen. af al Communication var saa stræng, at mange Mennesker maatte have lidt Hunger i deres Huse, naar ikke Soldaterne baade havde skaffet dem Beskyttelse og Brød. Dog uagtet Ministerens Forsvar, blev ved Afstemningen Lovslaget forkastet, med en Majoritet af 189 mod 109 Stemmer. - Det synes som at de Deputeredeskammer og den hele dannede Classe er bleven kjed af de evige Uroligheder, og derfor nu vil vise sin fuldkomne Utilfredshed med samme; desuden have Kammerne allerede bevilget Regjeringen. saa betydelige Summer, hvoriblandt extraordinair til offentlige Arbeider 93,240,000 Francs, og til Complettering af Armeen 21,944,000 Francs, foruden det egentlige Budget, der for Aaret 1834 beløber sig til 1,021,6000,000 Fr. - En for hele Frankerig sørgelig Tildragelse har fundet Sted, den berømte General Lafayette er efter nogen Tids Upasselighed, bleven angrebet af en hæftig Feber og er den 20de Mai ved Døden afgaaet i sit 74 Aar. Gilbert Mortier Marqvis v. Lafayette, var født den 1ste September 1757 i Chavagnac i Departementet Øvre-Loire, i sit 16de Aar blev han formælet med Hertugen af Agens Datter. Hans første Optrædelse i den politiske Verden, fulgte da han imod den franske Regjerings Forbud, indskibede sig til Nordamerica, paa den paa egen Bekostning udrustede Fregat Victoire, for at de kjempe for Americanernes Frihed; han ankom til dertil i April 1777, og udmærkede sig i Særdeleshed ved Træfningerne i Brandywine og Monmouth; efter at han var traadt under Rochambeans Commando, blev han udnævnt til Marskal de Camp, og vendte som saadan tilbage til 1 Frankerig. J Aaret 1787 blev han Medlem af de Notablers Forsamling, som stemte for Lettres i de Cachet og Statsfængslernes Afskaffelse. Senere under den constituerende National-Forsamling, var han en af de Første af Adelen, som sluttede sig til den tredie Stand. Som Vicepræsident for hiin Forsamling, indleverede han den 11te Juli 1789 den første Declaration af Menneske= og Borger-Rettighederne. Den Dag Bastillen erobredes, blev han udnævnt til Overbefalingshaver for pariser Nationalgarde. Da Ludvig den 18de i Aaret 1791 var flygtet, de skyldtes han for Deeltagelse der, og kun hans Popularitet havde han at takke for, at han kom derfra med Livet. Fra Central-Armeen, som han 1792 commanderede i Metz, ilede han den 20de Juni f. A. til Paris for at besvære sig over de Angreb, som Kongen denne Dag var bleven udsat for, man satte ham da under Anklage, men han blev frikiendt. Den 10de August f. A. blev der sat en Priis paa hans Hoved, han ville unddrage sig Faren ved en Flugt til America, men blev greben af en østerrigsk Grændsevagt, og slæbt omkring fra Fængsel til Fængsel, indtil han ved Fredsslutningen ved Campo Formio i 1797, blev paa Napoleons Befaling sat i Frihed. Da han 1799 var vendt tilbage til Frankerig, deeltog han ikke i Statsanliggenderne, men han yttrede: at i hiin Tid al Frihed blev opoffret for Krigerhæders Tryllerie, Først efter de 100 Dages Forløb, indtraadte han igjen som Deputeret i det politiske Liv, men drog sig igjen tilbage, efter at have protesteret mod Slutningen af den lovgivende Forsamling, og efter at være sendt med en forgjeves Mission til de Allieredes Hovedqvarteer. J Aare 1818 indtraadte han paa Nye i det Deputere deskammer, og vedblev siden, at spille den politiske Rolle, hvorved han siden har deeltaget i Verdensbegivenhederne. - Den franske Regjering frygter for Uroligheder ved Lafayettes Liigbegjengelse, som skulle finde Sted den 22de Mai; talrige Grupper havde allerede forsamlet sig Aftenen for i Nærheden af Lafayettes Hotel. Alle til 1ste Militair=Division hørende Tropper ere derfor indkaldte til Paris, som tæller over 50,000 Soldater inden sine Mure. En Deputation af de derværende Nordamericanere og en Deputation af forhenværende franske Officerer, have bedet om Tilladelse at bære Kisten, hvilket Regieringen skal have tilstaaet; det heed imidlertid at Folkeselskaberne med Magt ville bemægtige sig denne, saa at man var ikke uden Frygt for Uroligheder.