JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1686-02-02
Vien. den 19. Jan. Vad giette-Post har haft paa Tekkeli at tale Til al ulykkis færd nu falder udi dvale; Ti manden dagis op og hart i sinde har Saa denne sag er et saa gandske hel og klar. Os agter Mongats ej, den tør og uden volde Udi et blodigt bad en tørning med os holde: Nys har de fuldet ud med nogle 100 mand Og kneppet alle dem, som torde holde stand. Stor mængde udaf folk og føde er for haande Ved Essek-bro og hvor de Tyrker have aande, Og styrer Tekkeli al denne haarde magt Saa hand et lykke-spil at prøve end har agt Dog om vor Christen fred paa ryggen nyder lejde, Saa der ej bliver frygt for anden krig og feide, Da haabis ingen nød, for voris Hær er god Og har til Sommer-tog et vakkert helte-mod. FranFERUAR. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-02-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-02-02
Paris den 5. Or Kongen farer ud til grenserne at skue de Fornemmis nabolav ret temmelig at grue, Men hvad de elske helst det faa de mest udaf Og volder hver det selv, om kommer nogen straf.
Danske Mercurius, 1686-02-02
Sverrig. Stokholm 18. J giøre mine til et antal folk at sende Mod Tyrken udi krig om vi ei sindet vende: For resten staar det vel og alle ting til fred: Hvad andenstæd gaar til os kommer ikke ved. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-03-01
MARIII. MERCURIUS. ANNO 1686. MARTII. ERCURIUPRIMUS.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Kiøbenhavn den 9 Martii. Or krigs amphibi-folk, Marinerne vi meene, Giør prøve udi dag, at de er ikke sene Til vending udi krig paa bølge, eller mark, Og skuis det med lyst af Rigernis Monark. Krigs-konster, uncks og reches, som Af B, E, de vide Og løbendis til volds med helte-mod at stride Den kikke Gerstorf bær derfore prisen hiem At hand en Oberst er, som haver heeld og klem End see de Jetter an, som kommen er fra Norge, Af Løvendal, hans folk, jeg tør for dennem borge, At i Europa ej er bedre Løver til De agte krig og tog, som lettest leeg og spil. Vor vinter, som i aar usynlig lod sig finde, Og vilde ikke an med Tutennerpe binde Tog MARIII MERCURIUS. Tog afsked udi dag at skifte sit Qvarteer Fordi mand vaaren glad at komme til os seer. Den Frankerigs Gesant, Chiverni, vidis ære indtog udi dag, og sees det prægtig være, Hvor den Carosse-rang ham fører udi prang Som heele Byen snart var denne rekke lang.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Blant al den gylden stats var meget af det beste De mange derlig spand af Kongelige heste Hvis lige neppe er i anden Kongis stald De giksaa let i dands, som Raae paa høje hald. Tre dagis tragtament for hannem bydis bære Marcus glædis huus med Kongelige ære: Søndags talte mand i prædiken om fisk Nu vil her fiskis vel til denne Herre-disk. i Rommer-fasten ej af Slagterbod vil vide, Om fisk end farlig er for Feber nu om tide Dog Rhinen velter hid, som største kielder-fad, Forsæt kun fisken der, saa bliver hiertet glad. Tydsland.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Hamborg. 18. Orsag er paa forlig med Lyneborg i veje, Og raade venner os med hat i haand at neje, Og lade overgaa, som rør i stormeblæstTi Retten ellers staar spydsstagen allernæst. SiMARIII MERCURIUS. Sig megen fremmet forg i dette lader finde, Dog skal de have tak som have got i sinde At vaske kappen vel, dog giøre den ei vaad Erkonst, og tørr i huus er slige gode raad.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Lyneborg 9. And veed ej selv hvordan, om freden eller fejde Ved Hamborg raader mest og haver sikker lejde Det meste dog vel er, at vi om pleje gik Mod vinter-kuld og tvang, og fant paa dette nik. Den Fremmede her er, dog under høflig mine, Fremfører trinde ord, for vi saa dristig trine J dette naboe-lav. det tagis udi agt Saa det skal være best at fare ikkon sagt.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Vien. 2. Sibenborger-land og Ungeren tillige Har Førsten Tekkeli ved breve ladet sige At landene de skal til haande hannem gaa Med penge og fital det meste de formaa Hvor det vil spende at vil sommer tiden lære, Da seyer, eller fred, vil agtis hiem at bære. Hand sigis mægtig sterk, naar hand vil bryde udi Og gaar det heele spil om hoved, haar og hud. St. Job os maatte dog for nylig blive bytte Og kunde Tekkeli den ikke for os hytte, Nu gielder Mongats an og vil det kiende snart Om hand endnu i bryst har helte-mod og art. Po MARII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-03-01
Polen. Den 25. Feb. Al her staar ilde til. De Tarter var her inde, Og udi tusind tal har staalet mand og qvinde, J hvad opreisning Gud til sommers give vil Udi det tilig tog, som Kongen laver til. Jtalien. Rom dito. Om Romer-Clerke-pung til krigen lader byde Det røde kirke-guld, saa vil og sekken de holdater udi trang, for her er slid paa folk. Naturen uden tvil i det har været tolk. Dog er det synderligt, at af en Munke-taske Kand tællis drenge ud og frem i lyset fladske. Sig meeningen kun frem, En Munk to drenge fik Paa reisen, som hand gik. Det er saa Romer-skik Som jordens ukrud seeis med grøden ud ad bryde Saa vil ufreds-ukrud sig alle vejne skyde; Men, om det dempis kand af Fredens oververt, Ej tegnis vel endnu i min Poete-Vext. Findis hos Christian Geerisen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-03-02
MARTII. MERCURIUS. ANNO1686. MARIII. RIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Kiøbenhavn den 9 Martii. narken udi dag til Falster er paa veje At see den tilstand an, som landet har i eje, Saa og det Stuteri der nyligt er anlagt Gud vær hans følgeskab, hans fører, skiold og vagt Nu kommer hand igien; Tak Gud, som bønnen hørte, Og hannem frelse fri paa jord og bølger førte. Mand passer ellers paa hvad Riget kommer ved: Gud samle raad og daad i kiede gang og led Vor Dronnings Faster, den berømte Churførstinde, Af Chur-Paltz nu hos Gud i ævigt er at finde, Og har sin forrig lagt, dog giør os Cammer-sorg For vi har hende mist af Jorde-hoff og borg. Vor Reed, som blomstret eng er skiøn i Vaarens dage Af fannet hvide seil og farve-prydet flage, De MARTII MERCURIUS. De store Søe-Castel tør og af deris rang Sig skyde ud en deel paa Rigets vægter gang.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Vi sikker er i Aar for Dimmel-ugis væde, Saa den ej fattig barn vil komme til at græde Men Bonde-praten spaar til æring udi Aar, Og Bonden glad i haab sin sæd i jorden saar. Christiania 21. Agister Vejsius, som Nordens kanter kiende, Af lærdom for en Mand, lod ævigheden sende sin stævning nylig hid, og Døden bar det bud, Hvorfor hand reiste strax til Himmels til sin Gud. Den fierde Fredag, naar vi efter Paaske regne, Har Kongen vig Gud til ære ladet tegne Til aarlig bedrings dag i Ninivite-bod; Tak milde Gud, som giør din Konge himmel god Dog aarsag udi Aar vil endeligen give Til dette helligt verk en anden tid at skrive, Som af dets Ordning seis. Gud styrke voris bod J hellig Aand og Trol saa bliver boden god Sværig.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Stokholm 16. J og saa bøde vil med anger-bod og faste g os i støven ned for Gud i anger kaste. Paa fire dagis tid, og kiende voris synd Og med vor bedrins-graad afskylle laste dynd Ved MARIII. MERCURIUS. Ved gammelt ellers staar, vi vel i landet lide Og sagtelig vor tid i fred og roligt slide, Dog lit Her Hasterd er i Rig til Høyding sat, Og siger snarlig her fra landet gode nat. Tydsland. Lybet 2.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Danske runer er om Falqvarson at siunge Nu maa mand atter til at røre skialdre tunge Om Nordens Falqvarson, som kæmpis for vor stad Med Hein, en vældig hælt og giør ham blodigt baad.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Hamborg 29. Et Lyneborger tog endnu er ikke stille Men lyster nok end lit at sætte os en brille Ved Elven for vor fart, det seer ret granet ud Dog haabis got i hvad de giøre sig til Knud.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Vien 18. de Tyrker grulig sterk mod Ungeren sig vende Nu atter paa en frisk og truer ind at sende Alt det ulykken har at føre i et land Hvorfor vi lave til at holde dennem stand. Med Mongats dragis hart de intet eftergive hvad af denne strid vil udi tiden blive. De stikke os til skre de røde faner ud Og agte sig med blod at farve voris hud Fran MARTII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Paris 21. Om rigdom til vort hof fra Rhinen seis at flyde Saa vil den rige sort sin tieniste og byde Ved Rhinens daglig skenk og Kongen gaa til fod Men slig opvartning ej til hove holdis god. Den der for afskeed fik og i dens stæd at blive Er sundhed atter fæst, som bedre ved at give Hvad Konger tiener best, saa tidender forgaar, Som ikke alting got om Kongens svaghed spaar.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Polen. Spidsker Tarter sterk med rov i vore Lande Og er de gandske saa som vove deris pande Til Landeværn i nød, saa her er meer end slet Og synis snart en hver af kriegn kied og tret.
Danske Mercurius, 1686-03-02
Jtalien. Venedig 4. Or krig paa friske been er færdig ud at bryde Med Tyrken nu paa nye og lade trommen lyde; Den Svenske Kønigsmark i verket hielper til Og lyster, som en Helt, at prøve Lykkens spil. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-04-01
ARRIII. MERCURIUS. ANNOI686. ARRILIS. IU RCUI. II.
Danske Mercurius, 1686-04-01
PRIMUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Kiøbenhavn den 9. Aprilis. Tor Cansler Alefeld, vil og Monarken pryde Hans ære udi dag og naade straaler skyde Jnd til hans syge-seng og skinne i hans boe. Hand naade prydis saa, for hand er Kongen troe. XV. ARRIXIS. i Rigets store Prins skee ævig Himmel-ære For hand er himmel-lært sin Fader heer at bære: Hand helliger i dag Monarkens Fødsels Fest, Og i sit Prinse-hof udbyder ham til gæst. Der holdis Synge-Chor af allehaande fugle, Der springe høje vand, der udaf Jordens hule Seis Elementer frem, som store Guder, gaa Og alle saare vel om Kongens Lykke spaa. Hh. NeptuApRILIS MERCURIUS. Na Neptunus, Acolus, Vulcanus smuk tillige Med Ceres trine frem eenstæmmende at sige Hvad ordre, som de har fra Elementers Gud, til vor Monarkis tarv, naar dennem sendis bud. Mercurius hand og i agt har vist at tage Sit embede, som før i Guders gamle dage, Hand gjorde Cermoni, saa alting hafde skik Tak Højestbaarne Prins, du himmel-ære fik. Lyksaligste Monark, al Heliconis kilde Kand aldrig have nok, hvor gierne den end vilde, Af væde til den pen, som burde tegne op Den glæde denne Søn dig giør paa ærens-topTydsland.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Hamborg 13.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Or Lyneborger-fred er snart paa gode veje Saa vore Ager-mænd kand rolig deris eje, Ti for sin Danske ven seer Lyneborgen ved Og trøster sig ej til at giøre meer fortred.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Vien 8. den Lothrings Hertug snart med andre store Helte. Til Unger-lande gaar at reise deris telte Og skikke sig til tog udi den grønne eng, Hvor redis vil i blod for mange Dødens seng. Til magten lovis vel at mange vilde støde, Og snart paa Munstring plads en mængde lade møde, AfARRIIIS MERCURIUS. Af alle honde folk saa magten bliver god, Gid kon en fredig aand maa størke deris mod. Caprara lader ej paa Caprioler skære For Mongats slot og bye, men vil dem andet lære. Hand snitter passen af og skær dem vandet bort Saa deris venderum er dennem noget kort. Hand ængster dem med ild, og lader dennem true Med stormens gæsteret; dog er de ej at kue De hart som biørne staa og slae saa det har held Saa de ej for en døjt med vore er i gield. Mens findis Tekkeli ved Sibenborger grense Og har i fulde agt paa vore hart at lendse, Og redde sin Gemal Men gaar den agt i pung Da synis krigen vel at blive noget tung.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Paris 5. r Konge alt paa ny er kommen over senge, Hvor i hand ved sin sot har poeniteret længe. Nu seis tornering an, nu ager hand omkring Og tør om nogen tid til grensen giøre sving. Hans magt er meget stor, hand frygtis og saa hiemme; Hand handler store ting, og kand dem meget fremme; Paa Lykkens høje hiul er hand nu højest sat Og rester kon at faa paa stadigheden fat. HolARILIS MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Holland. Amsterdam 3. finde vort Compas en anden kaas at vise dend før i voris Stat, saa, men vi havelise, Maa varis paa vort Tov og agtis paa vor stand, i styrke os til baade land og vand. Hvor fo Polen Neusklemberg 4. Jomstøveregn paa en mark, saa seer mand Tarter fa Omkring i vore land og intet intetsvare, Saa det er største ynk; dog holde de vel fod For Kongen laver til at fare dem imod. En sverm fik og saa klay kort hen for nogle dage. Ei langt fra Caminik, og nogle gaa tilbage Hen ned til Tekkeli, og torde vente rap Vi takke midler tid vor Gud, vi dennem slap. Tyrkiet.
Danske Mercurius, 1686-04-01
Constantinopel Feb. 2. Tvoris Gros Vister har store ting i sinde Om alt det vi har mist i aar igien at vinde, Er ej foruden ord, ei heller fattis magt; Ti hand utroligt folk og guld har sammen bragt. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-04-02
ARIIIS. MERCURIUS. ANNO APRILIS. RCURIUS VII. SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Christiania i Norge 21. Vee, Ulykken hid paa gløder seis at træde Udi en vaade ild, og ilde ilde ædeJldstæder fleer i tal, end hundrede kand naa, Og usel nød og ynk for borde ilde gaa. Guds huus og skole med til pudder maatte blive J denne aske-mad og saae mand røgen drive Fra Herrens vredis ild, som stegte denne ret, Og lod ulykkens bug af jammer blive mæt. Gud skenkte til den mad vor maade fuld af taare, Som almuis folket frem i græde-skaaler baare. O Gud vi skrive dig den dyre spise opGiv naade udigien med knuget maal og top Kiøbenhavn den 25. denne vode-tid har Døden rykt fra rode Hos Greve Reventlov en deelig Himmel-pode: Jeg ARRILIS MERCURIUS. Jeg meen den ungste Søn, som nu ny plantet staar for Gud at blomstre vel i ævighedens vaar.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Det Majestettisk er, naar Majesteter bære Hin anden Fryd og Lyst, see her en Himmel-ære See hvad Monarken giør sin Dronning til behag Hand signer Lykkens skaal paa hendis Fødsels Dag. Udi Amaliborg skeer giæsteri og glæde. Fyrverker udi dands i luften seis at træde: hver blomster springer ud bied og høje trær som Tidens føde brud. At skue denne Dag, som vel med brude krone Ja see en deelig Dag, for hun vor Rigis Trone, Af Tiden tegnis maa, Gav dydens Dannebod ved Kongens højre haand, Vor dyre Dannebod, alt Danmarks liv og aand Nu tusind fryder seis af alle kopper skyde, Og Aarets skov-musik i luften høris lyde Haar Rigets Fader jevnt i Fridriksborge-fart Gud glæd ham hver en dag med lystigt, got og rart Tydskland.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Hamborg 29. And gnier her endnu, de Lyneborger drage Kon langsom deris fod fra Elven hiem tilbage. De fremad vilde vel beholde sig en taa Til fæste i vort land, om sligt tilstædis maa Berlin. ARIII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Berlin 25. Or skiønne General af Skøning i en tale (prale Paa Munstring for vort folk af Dyden veed at Før hand mod Tyrken gaar, og for sin Førstis fod Ved løfte om sin Dyd forpanter liv og blod. Vien 25 Eg seer den Mungats post paa hælen hart at slebe, Og med sin pose nyt heel sagte frem at stræbe, Mig synis, hand er qvest udaf et Tyrker For hornet skurer sterk i sin avise-lyd. Caprara uden tvil er tvungen sig at vende fra den beleiring bort, i hvor det af maa spende: jeg vilde nødig tro, at der er vanket kue Haa tilig alt i Aar paa voris øre-lep.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Polen. Lemberg 23. U kand vi Tarter raat for ilde sødet give. Nu synis lykken dem af land igien at drive. Croater i et strip 30000 kneppet har Og haabis daglig seir, naar vi i marken far.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Paris 21. Ed Spanien er vel, men at vor store flode Ved nabolav er seet, er mange hart til mode; Men ARIIIS MERCURIUS. Men tanker toldfrigaa, og havet er jo fri Hver skotte sig kon selv, vi gaa vor egen sti Engeland. Londen 6. Ndnu staar alting vel i dette hele rige Gid Lands og Kirke-fred maa aldrig fra os vige, Saa er vi saa forseet med Kronet Regiment, At lykken synis hid at være Himmelsent.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Jtalien. Venedig 1. Hilafa er undsat af voris gode flode, Og vore friske folk har slaget ned for fode Vel nogle tusind mand, saa Lykken er os god J det den staar os bi, og styrker voris mod.
Danske Mercurius, 1686-04-02
Tyrkiet. Alexandria 26 Martii. E trende søskind Pest, Krig, Hunger i vort rige Giør mangt et øje lukt, saa om de ikke vige For freden snarlig ud; men giøre mere bart, Da frygtis intet got igien blive spart Det staar paa dette aar hvad lykke der vil blive. Vi al den maat vi har mod Christenheden drive Og den er saare stor, og gaar fortvilet paa Saa det vil holde hart for vi af marken gaa. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-05-01
MAij. MunssANNO1686. MAIUS. CURIUS IER. PRIMUS.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Kiøbenhavn den 5. En General Major af Cicignov fra Norge Hid til os kommen er, og høris rygtet borge For hannem og hans dyd, som tegner hannem op 11. rangen blant de Mænd som gaa til Ærens-Top. Fodgarden tællis fleer, end tvende tusind helte See deris prægtig dragt, see gylden sverd og belte Ei mange riger har saa stadselige folk. Hos Kongen kiendis ret at Mars er deris Tolk. See deris styrke an, hver synis som en Risse Hølger Danske selv, saa vel en kæmpe-vise dem at siunge er, naar de i leding gaa ed Svend Fældings mod, som frekke Jetter (staa. Seeanus MERCURIUS. See hvor de drille pil og ledings hovverk øve See hvor de artig veed granate hvist at prøve: Dem Vyrterberger Helt blant Førster prisis maa, Som lærer dem saa næt i Kæmpe-dands at gaa See, hvor Monarken selv har vaabenet i hænde At vise sin maneer paa buen vel at spende: Tal Gud, som selv har lært hans fingre vel at krig Og giv ham af sin konst at blive Frede-rig! End har mand intet sært fra fremmed Land at høre Hvad sommer-verk der er i skioldene at føre Foruden torve-nak, som kand ej sande spaa; Men gaar saa for sit kiøb til vissen komme maaSøe-trommen midlertid til verding høris lyde Og kommer folk, som græs til farten sig at byde, Saa vor Monark paa haand og fingre øjen har Og al hans hær er sterk, munderet, kick og rar.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Sverrig. Stockholm 5. Red Magnus de la Gaard til Himmels disse dage Med Hunmelgarden gik al resten der at tage Af alt det got, som var ham ævigt forrelaOg efterlod sit navn her hos og heer og ag Carls MAjus, MERCURIUS. Carlshavn 9.
Danske Mercurius, 1686-05-01
J Or Konge sigis vel at have udi sinde Mod grendsen ned at gaa og landet vel at finde, Maaskee en munstring og i marken er i agt At see hvad kraft der er i voris Svenske magt.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Tydskland.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Berlin 6. Nu er vor Kejser-hielp til Ungeren paa veje, At see hvad held den har hos lykken udi eje. Med resten af vor magt er landeværnet sat Og færdigt, naar mand vil til sverd at gribe fat At der, som før er sagt, kun lidet er at vinde Hos Mongats nu om tid mand nok i sandhed finde; Men hvad det give vil at nogle hundret mand For Tekkeli er fælt jeg ikke sige kand. Ved Segetin er hørt, at hand var nys i fare Naar Heusler og Merci de hannem, som en hare J leiet overfalt, og giente ham paa slugt. hos Tyrken det paa ny tør give stank og lugt.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Basel 6. Det folk i Piemant og i Lucerne dale Hvor om for længe sterk har været udi tale, Maa nu ved blodig magt Savoien gaa til hand. Saa der er største tvang for deris liv og aand De MAIUS MERCURIus. De splittedis, som faar paa deris høje bierge, Det hialp ei hvad de sig og troen vilde værge Mars præker alt for sterk, gid Herrens gode Aand Vil binde hannem snart med troens rette baand, Spanien.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Madrit 18. April. Er staar det saa og saa, og freden synis hvege, Og grander ments her igien at vilde lege En blodig trok paa ny for den Jndulte sag, Saa det skal være best at vogte vel sin bag. Dog er her intet vist om nogen ting at skrive, Og synis det sig her, som anden stæd at give. Hver dølger hvad hand meen, og giør der ikke kynt For det er skrevet an paa sverdets blodig pynt.
Danske Mercurius, 1686-05-01
Haag. Lgiers og Tripoli med Thunis lade sige Vor fred med dennem op og vil os udi flige. Hvorfor en flode skal mod dennem snarlig gaa, Saa vi faar nok i det at passe eget paa. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-05-02
MAII MERCURIUS. ANNO686. MAII. ERCURIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1686-05-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-05-02
Kiøbenhavn den 16. i Moen Monarken gaarsin Gaarde der at skue, Den prægtig er, som Møe, paa benki brudestue. Den og er smykket næt med vakkert helte mod Naar den for Kongen gaar at vove lid og blod. Det dunner, naar mand seer de Danske mænd udride Med blanke Dyrendal hver ved sin helte side, Saa er den hele hær heel stadselig i stand Saa vel i magt, som mod til baade land og vand. Majmaanets perle-dug forplumpis disse dage Med storme-slud og regn, gid frugter ej skal tageUsundheds blanding ind, og faa een feber-kuld Vand maadelig o Gud, vor nys tilsaadte muld, Amager er nu magr, see milde Gud i naade Til al den store nød, som ud, af ildis, vaade Saa. MAII MERCURIUS. Saa jevnling falder ind, og stiæler middel henOg legger aske-stod i stæden udigien. see der der gaar den bort med meer end tyve gaarde, Og nogle stæle med; De tag er meget haarde, Hollænder-byen fant i ømmene den røg Og mange middel hen i ild og aske smog. Engeland. Londen 14.
Danske Mercurius, 1686-05-02
Or store Danske Printz har vodet end en pode, Som udi denne Maj er pippet ud fra Rode Til Rigets store lyst af landsens beste træ Vor lands Princes og haab om Rigets ly og læ Den vandis udi dag af Salighedens Kilde Gud lade, nogen taar og drabe gaa til spilde: Jeg hører Podens Navn er kaldet Ann-Sophi Det gode Navnet spaar skal falde Riget bi Tydskland. Alv hitte, hikke-gods her finder mand et øre Det Fanden selv har tabt; Ersaadant for at høre. Hvor gaar det stympers diæle gik Malkiøre bort Vaar Peders sverd end til, er det end ej for kort. Saa. MAII. MERCURIUS. Saa gaar til hove til, hvi vilde fianten spøge; Og blive Busseman for kirke-guld at søge; Hand endeligen gaar i alderdom igien, Hand maatte heller seet hand sprank i Skiersild henDet hænger sammen saa, en Skiers-ilds Aand den traade J lysens Engels skik ind for en Første-naade Om natten, som hand laa, og løj sig Herrens bud, Og ordren den gik ud paa Salighedens brud. Men her gik til, som med Æsopi asen-øre, Det ud af hetten stak, og uraad blev at høre: Kiød-diævlens skind fik strap oppaa hans øre knag Gid den at side kom paa Kiøge store kag Dog helligdom det er, det burde skrinlagt være: Jeg raader hand til Rom det skiøndelig vil bære, Saa faar hand øre-brev af Paters haand igien Og hen i Martyr-tal tør artig slippe hen. Gak Fanden, med det raad, løb og igien i skole At lære, hvor du skal med Babels bolskab bole Paa nættere maneer, at dagen det ei seer, Og Frillen ikke selv ud af din gante leer. Vien 20. ud samle vi vor magt, og synis det at tegne Til kostelige tog i Feiden alle vegne.
Danske Mercurius, 1686-05-02
Chur Bejren gaar vel først til Grækisk Veissenborg At farve den i blod til hendis fald og sorg. Schid. MIII MERCURIUS. Schvidserland. Bern 21.3 Ucerne-Post er halt, saa maa nu Karlen hinke Til lon for siste favt, det var den første svinke Haand mig paa ermet bant om den Savoie-sejr Som rygtet havde ført i deris land og lejr. Endnu vil hand ej ret med sandhed ud at sige Saa vit mand dog kand op mod disse fielde stige Saa synis Sandheds tro paa Klippen sterk at staa Kand end en liden steen mod Goliat formaa Polen.
Danske Mercurius, 1686-05-02
Lemberg 19. Ugaar det ret iland, vi alt paa veje ere Et mandigt Dødis bud for Tyrkerne at bære: Vor Konge høris alt ved Ungerland at staa Og med en vakker magt vil snart paa fienden gaaMuskoven gaar og med, i hvad det halted længe For den sit sverd og skiold ved siden vilde hænge: De med os sluttet har en vig forbunds fred, Saa naadde vi og her at giøre Tyrken sned. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen
Danske Mercurius, 1686-06-01
UNII MERCURIUS. ANNO686. UNII. RIUS TE PRIMUS.
Danske Mercurius, 1686-06-01
Danmark.