Berlingske Tidende, 1791-11-14
Paris, den 28de October. De fornemste Colonister fra St. Demingo forsikre, at de indløbne Efterretninger om et Oprør sammestæds aldeles ikke ere sandsynlige, saasom Negerne paa nærværende Tiid alt for skarpt bevogtes, at de saa hastigt skulde have kunne sætte i Værk en almindelig Opstand, og Gouverneuren da vist ved en udtrykkelig hertil sendt Corvette havde ladet bekiendtgiøre en saa vigtig Tildragelse. - Da Constitutionens Fiender nu ingen Midler meere see, til uden fra at forstyrre Roe ligheden; saa anvende de deres sidste Bestræbelser paa, at ophidse Folket i Riget til Oprør. De Republikansksindede ere vel vore frygteligste Fiender, da de ikke aflade, at bibringe Folket ved deres oprørske Skrifter den Mening, at alle Statsbetienterne, og i Besynderlighed Departements=Ministrene, handle uredelig, forsømmelig og uden Jndsigt, saavelsom og, at vore Grændsepladser ere slet forsynede. Det er en Lykke, at den fornuftigste og største Deel af Folket sættet en alt for stor Fortroelighed til sine Repræsentantere, og før meget underkastet sig Lovene til, at det skuldt, besynderlig i Hovedstaden, lade sig bevæge til Opstand. Den ere og saa godt føiede Anstalter imod alle oprørske Sammenkomster, at man veed strax at adsprede dem. Hr. von Rochambeau har ved en Skrivelse kort og grundigt igiendrevet den Usandhed, at vore Grændser vare i en slet Forfatning. Den Coureer, som man ventede fra Wien, er den 25de om Morgenen ankommen hertil. Efter de af ham medbragte Depecher har Keiseren med største Tilfredshed erfaret den Kongel. Antagelse. Hr. Keiserlige Majestæt har forsikkre Hr. von Noailles, at Han troede, at alle andre Magter vilde i denne Henseende tænke, som han, og da Kongen var tilfreds, maatte enhver være det. Dette Brev føier til, at Hr. von Noailles er meget naadigt, ja endog med fortrinlig Agtelse bleven imodtaget af Keiseren. - For nogle Dage siden gik her det Rygte, at der havde reist sig Uroligheder i Piemont; men nu seer man Breve fra Turin, som indeholde, at Folket paa 3 forskiællige Stæder, men fornemmelig i Savillan, en 4 til 5 Mile fra Coni beliggende Stad, har gjort Opstand; at det vægrer sig ved at betale de Herskabelige Rettigheder, og paastaaer, at det herefter kun vil betale de Kongel. Paalæg. - Jntet kan nu sættes i Ligning med vore Emigranteres Bestyrtning, efterat de med Tilforladelighed har saaet at vide, at de af begge de fornemste rydske Hoffer have intet at haabe. De sidstofra Coblenz og Worms ankomne Breve ere opfyldte med Forbandelser over disse Hoffer, og disse Rasende ville nu opfordre den hele Europæiske Adel og den hele katholske Geistlighed til den Franske Adels og Geistligheds Bistand, men ville vel og herved intet udrette. Den uforsagte Calonne er reist til Wien, for at giøre det sidste Forsøg ved det Wienske Hof. Hr. von Pire, en Adelsmand fra Bretagne, skal være reis til Berlin, for sammestæds at prøve sine Kunster. Dersom alle disse Forsøg slaae feil, saa maae man vel, da Emigranternes Kræfter ere for svage, beslutte sig til, at komme tilbage til Frankrig; men da, sige disse Misfornøiede ville de, da Enropa ikke har villet overfalde den Franske Constitution, lave det saa, at den Franske Constitution skal anfalde hele Europa. Nationalforsamlingen lader sig saa lidet foruroelige ved disse Bevægelser at den ikke engang endnu har taget nogen eftertrykkelig Beslutning mod Emaranterne. Den har opsat til i Dag at afgiøre, hvilket af Profecterne til et Decret i denne vigtige Sag den vil antage. Da der ere henimod 40 som hver have indgivet et Project i forskiellig Artikler, saa kan det let hende at forslagene om Prioritæren, Forbedringer, ne o. s. v. vil beskjæftige Forsamlingen saalænge, at den, overbeviist om den Bekymringe Ubetydelighed som man har villet indprente den, slutter med Dagens bestemte Arbeide, i Stedet for at udgive et Decret i denne Sag. Næsten ligesaa gaaer det de gienstridige Præster i Nationalforsamlingen. Man har nu i 8 Dage raadslaaet om, hvad Straf man vil belægge dem med. Man siger meget skiønne Ting over den Usamdrægtighed, som de foraarsage i Riget; men naar det kommer dertil, at udgive et Decret; saa hæver National Philosophien tilbage for Begrebene om Forfølgelse Martyrer, Secter, o. s. v. Den vil formodentlig indskrænke sig til, at decretere, at det skal paaligge Municipaliteterne, at bestemme Borgernes Civilstand, og protocollere de Døde, Copulerte og Begravede.