JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Sahl og et Kammer er at faae til Leie til Mikelsdag, Underretning gives i Bogtrykkeriet. De Værelser som er til Kirkegaarden til Gaden. som er repareret og gjort i god Stand, er til Michaeli Faredag at bekomme til Leje, hvorom handles med mig A. Gierding.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
For en Gaards-Dreng som om sin Troeskab og Ædruelighed kan forevise Attest og gode Skudsmaal, tillige er vandt at kiøre med Vogn, anvises Tieneste fra Bogtrykkeriet, til förstkommende Michelie. Til Michaeli er Condition for en skikkelig KokkePige, der kan forevise gode Attester, at bekomme naar hun melder sig i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Et honet Fruentimmer, som kan forestaae en maadelig Huusholdning, noget med Skræddersøn tillige med andre Netheder, søger ConditienUnderretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Condition til Michaeli søges for en KiøbmandsKarl helst paa et Handels Contoir, hans Bekiendtskab med slige Forretninger smigrer ham med at blive Vedkommende til Nytte og Fornøyelse. Videre Underretning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Tiener som kan accommodere og barbere, søger Condition; Underretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Bass med Foteral og 2de Node Stoeler, næsten nye, erhos mig til Kiøbs. De som maatte have Lyst at lade sig informere paa Flante, kan melde sig hos mig. P: Høeg.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Hvor Børn modtages til Underviisning i at læse og skrive, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En halvvoxen Gaas-Unge er af en Kone funden, i forrige Uge paa Byens Kirkegaard, som kan A: Diurendahl. faaes igjen hos
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Silkes Fruentimmer Væst, er for en Tiid siden funden, som den rette Eier kan faae Underretning om i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Een Kalkuns Hane er indkommen hos mig, som Eyeren kan lade afhendte. Schaffer.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
For nogen kort Tiid siden har jeg glemt efter mig en guul Voxdugs Paraplue, uden at erindre paa hvilket Sted i Byen; Men herved fremkomme min ærbødige Anmodning at man vilde være af den Godhed og enten sende mig den tilbage, eller veilede mig til at lade den selv afhendte. Gundelach.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Uhr Nøgel af Sølv med en Bogstav udi paa begge Sider, er funden i Veien til Aggers Sauger af Gaards-Drengen paa Toshoug, Ejeren kan faae den tilbage i Snedker Bellyns Gaard, naar han nævner Bogstaven, og betaler, hvad denne Bekiendtgiørelse koster.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Messing Hage med 2 Jern og en liden Messing Nøgel er funden af Thore Gundersen, boende hos Hans Halvorsen i Vaterland. En bruun blak Hest med stort hvidt Blæs i Panden og Støe-Man, 11 a 12 Aar gammel og Skaaren, er Natten til den 24de Junii indeværende Aar sin Eiermand frakommen. Den der kan give nogen Oplysning om bemelte Hest, om den skulde være retsindige Folk tilkommen, eller kan medbringe samme enten til Sr. Jver Kiølen paa Gaarden Houg i Nittedalen eller Gullich Grefsen i Aggers Sogn, nyder derfor fornøyelig Betaling og Gotgiørelse.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En stor sort Jagthund med hvide Sokker mærket paa vænstre Side Ser udkommet af min Gaard, for Underretning om hvor den findes eller Levering, betales en Douceur. Schavenius.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
En Sølv Spiseskee med Bogstaver paa Skaftet I. A. M. er forrige Uge paa min Løkke bortkommen, skulde denne fahlbydes, saa udbedes den anholdt, eller om Oplysning om samme kand gives, da tilstaaes en passelig Douceur af Moestue.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Næst afvigte 25de Februari blev paa Volden i Kongsvingers Fæstning, forlagt et Sølv Lomme-Uhr med Tambars Kiæde, Navn Joh. Murphyd, No. 1763, hvis yderste Casse var en bræstudi, og en liden bræst i den underste, samme Uhrer bleven borte, saa ombedes at ifald det er bleven af nogen tilhandlet, eller kommet i nogen Uhrmagers eller anden retsindig Mands Hænder, de ville behage at melde samme, paa det Tyven derved kunde blive for Lyset bragt) hos Oberste von Schwenzen paa Kongswinger eller Hr. Kiøbmand Biltzing i Christiania, loves en raisonabel Douceur. NB. Uhret var forslidt og behøvede Reparation.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Da jeg Torsdags Natt den 10de Junii ved indbrud igiennem Vinduet udi mit Huus af Tyve er bleven berøvet: J Penge 13 Rdlr., 1 Sølv Støb med mit og Hustrue Karen Abrahams datters Navn, som os er givet af Kammerherre, Herman von Løvenskjold, 1 aparte Ditto Bolle, 3 Ditto Spise-Skeer, 2 Par Ditto slette Skoe-Spender, 3 Par Ditto kruusede Ditto, 6 Par Ditto Erme Knapper, 1 3 Leeds Ditto Ring, adskillige Ditto Ringe og Skjort Knapper af Fillegrans Arbeide, 1 Par sorte Fløyels Buxer, med 12 Sølv Knapper udi, 5 Silke-Tørklæder, 2 Sæt Liin-Tøy Ermer og Kraver, 1 fiin Lærrets Skiorte, 1 Par nye Skoe med Messing Spender, udi, 1 Staal Tobaks=Daase med tvende Laag, 1 Par rannede Uldne Strømper. Saa anmodes herved ydmygst og ærbødigst alle og enhver som maatte forekomme nogen af disse Ting, enten hos een eller fleere, de da maatte anholdes og til nærmeste Øvrighed leveres, paa det denne Behandling nærmere kunde blive oplyst, og Gierningsmanden om mueligt vedbørlig afstraffet. Halvor Olsen.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Paa Gaarden Vestre Fieldet i Luxefield, og Jerpen Sogn, Bradtzberg Amt.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Korn-Priiserne: Dansk Hvede fra 7 Rd. til 7 1/2 Rd. pr. Tønde. - Do.
Norske Intelligenssedler, 1790-06-30
Ruug .. 4 1/4 a 4 1/2 Rd. Byg . . 3 1/4 Rd. a 3 1/2 Rd. - Do. Malt, 10 Mk. 12 sk. a 11 Mk. - Do. Havre. . 2 Rd. - Do. Christiania den 30 Junii 1790. Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Jntelligenz. Sedler. vor No 27. Onsdagen den 7 Julii 1790. Tauker fra Landet. En Mand saa høyt anseed paa Udenlandske-Stæder, Stor Skam, om Landsmand ej sig ikke lyster, glæder, Naar høres, spørges, at Han vel hiemkommen er Og at Han nu som for den samme Omhue bær Just derfor hører man saa mange og fornøye, Til Gud i Lov og Tak af Hiertet nedbøye, For den velsigned Dag, man e Ham her igien, Og viiste sig som før af Fatte Riig, en Ven. Ja tolv Umyndige de og en Sang opføre, Som ikke andet kand end manges jerter røre: Velsigned være Dig for dette Huus og Sted, Hvor til vort sande vel alt for og er bereed. Døde paa Høelands Præstegaard den 27 Junii 1790. Död,
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Naar Du bortkalder den graabaarede Olding, som med ravende Fødder understytter et udmarvet Legeme, og, mættet af Dage har mister : Smag for Jordiske Glæder, da forekommer Du os bi, en Gjæstmild Vert, en behageligt Hvilestæd, der mod Natten tilbyder den fra efter en møisommelig DaMen, naar Du nedstyrter i Graven den Unge, der af Naturen var udrustet med Kraft og Styrke til at udholde den længste Livets Löbebane, da farer den kortsynede Skabning tilbage af undrende Skræk og spørger. Hvad var dog dennes Bestemmelse i Livet, Disse Forestillinger frembragtes i min Siæl, da Studiosus JOHAN JöRCEN BROCH døde i sin Alders 25 Aar; Men salige Aand! da jeg betænkte at din Siæl aldrig kjendte Srig, at din Menneskekiærlighed, Oprigtighed og Retskaffenhed var uden Lige, da forstod jeg, at Algodheden af en udmærkende Naade fritog dig fra den kummerfulde Alderdoms Besværligheder, og hastede med din evige Belønning i hine Lyksalighedens Egne hvor Sorg og Ufuldkommenhed aldrig skal kjendes Bekiendtgiørelser: Paa Grund af den mig meddeelte Kongelige allernaadigste Bevilgning, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken, og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Chefen for Vort Nordenfieldske Jnfanterie-Regiment, Os Elskelig, Vor General-Major von Hesselberg, Hans derom gjorde allerunderdanigste Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama 3de Gange efter hinanden, i Christiania, Trondhiems og Bergens offentlige Blade, de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som formedelst Skifter der have været administerede indtil den 31te December at 1788 under det forrige 2 et Oplandske Jnfanterie Regiments Jurisdiction, maatte have noget, af hvad Navn og Beskaffenhed det end er, at fordre eller andrage, da dermed at mælde sig og legitimere deres Krav og Paastand hos det Nordenfieldske Jnfanterie-Regiment i Christiania; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilgning tillige læses ved samtlige Ober og Under-Retter, saavelsom ved Kirkerne, inden bemelte 2det Oplandske Jnfanterie-Regiments District. Hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn den 22de Maji 1790. Under Vort Kongelige Signet, (L. S.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Efter Kongelig allernaadigst Befaling Pentz. Adeler. Schulze. Dutzen. Schive. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, trende Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, alle de, som formedelst Skifter, der have været behandlede indtil den 31te December 1788 ved det forrige andet Oplandske Jnfanterie-Regiment i Norge, dets Jurisdiction, maatte have noget af hvad Navn og Beskaffenhed det end er, at fordre eller andrage, da dermed at mælde sig og legitimere deres Krav og Prastand hos det mig anfortroede Nordenfieldske Jnfanterie-Regiment her Christiania den 18de Junii 1790. udi Byen. Hesselberg. General-Major af Jnfanterier og Chef for det Nordenfieldske Jnfanterie-Regiment.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
J Anledning af en Kongelig allernaadigst Bevilling, der har følgende Jndhold Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at eftersom Magistraten i vor Kiøbstæd Frederichshald udi Aggershuus Stift, i Vort Rige Norge, for Os allerunderdanigst have andraget, at af forrige Jnspecteurer for Jmanuels Kirke sammestæds er til afgangne William Walker udstædt en Obligation, dateret 19de Martii 1725, skrevet paa slet Papiir, og stemplet 19de Augusti 1769, for Capital 200 Rdlr., samt at forrige Magistrat og Byens Represententere ligeledes for gjordte Laan til Byens Fornødenhed, have udstæd 2de Obligationer til afgangne Borgemæster Glükstadt, den ene af 2den Januarii 1767. for Capital 199 Rdlr., og den anden af 2den Januarii 1768, for 319 Rdlr. 29 sk., hvilke 3de Obligationer skal være bortkomne eller henlagte, saaledes at de ikke kunde findes, men at de desuagtet skal være afgjordte, den første med bemeldte William Walkers Arvings, Os Elskelige Major von Rohdes Qvittering, og de trende sidste, deels Contant, deels ved Liqvidation paa Skiftet efter bemeldte afgangne Borgemæster Glükstadt; Saa have Vi, efter fornævnte Magistrats derhos allerunderdanigst gjordte Ansøgning og Begjæring, samt for at forekomme alt Ansvar og Paakrav for Kirken og Byen, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Stevning til Frederichshalds Byeting, som 3de Gange indføres udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Addresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt Christiania Jntelligentz-Sedler, maae med Aar og Dags Varsel indkalde den eller de som maatte have i hænde forbemeldte Obligationer, dermed at fremkomme, samt deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen, inden forskrevne Tiids Forløb dermed skulle indfinde sig, maae der paa meer bemeldte Obligationer afsiges Mortifications Dom, og samme være magtesløse, hvor og hos hvem de end siden maatte findes; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre, eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 7de Maji 1790. Under Vort Signet. (L. S. R.)
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling Aagaard. C: v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Er det underskrevne nu værende Magistrat paa Frederichshald ved denne og anden hiemlet Bekiendtgiørelse, med Aar og Dags Varsel indkalder den eller de, som maatte kunde ihændehave de trende i Bevillingen nævnte, paa Jmanuels Kirke og Frederichshalds Bye hæftende Pandte Obligationer, dermed at fremkomme og ligitimere sin dertil havende Adkomst, saafremt der efter skulle formeenes nogen Pretention, alt inden den første Mandag i October Maaned næste Aar 1791, og til den da afholdende Frederichshalds almindelige Byetings-Ret, da benævnte Obligationer i andet Fald ved samme Ting og Rettens Dom forventes og paastaaes mortificerede og til intet gjordt, i Følge den allernaadigste Bevillings Jndhold. Friderichshald den 10de Junii 1790. Nandrup. Leth. Heiberg. Bassøe. timus Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi, efter Revisor Peter Ostenfeldt og Bygmæster Hans Horn af Vor Kiøbstæd Laurvig udi Vort Rige Norge, deres, som Samfrænde Skifte-Forrettere efter forrige Ober Masse=Mester ved Fritzøe Jernværk afgangne Niels Friis Pedersen, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse-Contoirets Efterretninger og Altonaiske Mercur, samt Christiania Jntelligentz-Blade, maa, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Niels Friis Pedersen, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober-Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 4de Junii 1790. Under Vort Signet, (L. S.)
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Schow. Colbiørnsen. v. Brandt. P. Aagaard. Revisor Peter Ostenfeldt og Bygmester Hans Horn af Laurvig, som Samfrænde SkifteForvaltere efter forrige Ober Masse-Mester ved Fritzøe Jern-Værk afgangne Niel Friis Pedersen, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde hans Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii ned Aar og Dags Varsel, alle Dem som formeene sig at have noget at fordre efter forrige Ober Masse-Mester ved Fritzøe Jern-Værk i Grevskabet Laurvigen, afgangne Niels Friis Pederen, i hvoraf saadant Krav end maatte reise sig, dermed at melde sig hos Os undertegnede inden den i den allernaadigste Bevilling fastsatte Tiid. Ligeledes indkaldes den Afdødes Udenlands væ ende Søn Christian Conrad Friis, at overvære Skiftet efter hands Fader og modtage sin Arv. Endelig anmodes og dette Boets Debitorer i Mindelighed at betale hvad de skylde til samme, for at Laurvig den 16de Junii 1790. indgaae Uleilighed ved Søgsmaal. P. Ostenfeldt. H. Horn.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
J Overeenstemmelse med Kongelig allernaadigst Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Ober-Jnspecteuren i Laurvigs Grevskab, Os Elskelig Ober-Auditeur Niels Brink Bend, for Os allerunderdanigst haver andraget, at han ved sin Tiltrædelse til Embedet, og som den, der i Os Elskelig Kammerherre og General-Major Hr. Christian Greve af Ahlefeldt Laurvigs Fraværelse bestyrer Amtmands Vices i Grevskabet, har erfaret at Ober-Formynder-Væsenet ej skal være bleven holdt i den beste Orden, da adskillige Arvemidler skal befindes aabenstaaende i Rullerne, skiønt Arvingerne forlængst enten ere blevne Myndige eller bortdøde, samt at en Deel Arvemidler skal befindes usikre, med videre; Saa have Vi, efter bemelte Ober-Auditeur Bendzes der hos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Greve Ahlefeldt Laurvig maae ved Supplicanten, som Ober-Jnspecteur i Laurvigs Grevskab, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur samt Christiania Jntelligentz-Sedler, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Prætension til Ober Formynderiet i Laurvigs Bye og paa Landet i meerbemelte Laurvigs Grevskab, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tiids Forløb at anmælde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeedt ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses, saavel for Bye og Bøygde Tingene, som Ober Birke-Rett i oftbenævnte Grevskab; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 26de Martii 1790. Under Vort Signet. (L. S.)
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes ved dette Proclama, (som bliver læst ved Grevskabets Oberret, samt Bye-Berg- og Bøygde-Tinge i førstkommende Junii Maaned) alle og enhver som formeene sig at have nogen Prætention til Ober-Formynderiet i Laurvigs Grevskab og underliggende Stæder at dermed fremkomme, og saadan deres havende Krav eller Prætention at anmelde, og om fordres beviisliggiøre, inden den i allerhøystbemelte Bevilling foreskrevne Tiids Forløb, hos mig underskrevne, som til saadan Ende holder Ober-Formynder Samling hos mig den første Søgne-Dag i hver Maaned fra Klokken 9 til 12 Formiddag indtil dette Proclama er udløbet. Enhver Anmeldelse bliver indtagen i en dertil holdende Protocoll, og Ober-Formynderiets Declaration hvorvidt det antager Fordringen rigtig og sig vedkommende eller ikke, strax indført i Protocollen, som tillige skal blive meddeelt paa den ene Gienpart naar Anmeldelsen skeer skriftlig og in duplo. Dette Proclama advares alle og enhver, det Laurvigske Grevskabs forrige eller nærværende Formynder-Væsens Vedkommende, det være sig fra Kravs eller Ansvars Side, at lade sig være efterrettelig. Langestrand ved Laurvig den 2den Maji 1790. N. Brink Bendz.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Hos Kiøbmand LAERS ISRAEIS udi Drammen er gjort Oplag af Mosse Klæde Manufacturs Moderne Colleurer sine Klæder fra 2 1/2 til 3 1/2 Rdlr. pr. Alen, hvis Bonite og Apretur i Forhold til Priiserne, virkelig fortiener Preference for andre Klæde-Sorter. Og da Priiserne er saa facile som muelig nedsadt af Manufactured, hvis originale Factura skal blive enhver Kiöber foreviist, saa kand ingen tvivle om redelig Behandling saavel i Støkke, som Alen viis. 12000 Rdlr. Umyndiges Midler, som ventes om 6 Maaneder, eller maaske kortere Tiid, at indkomme, kan mod antagelig Sikkerhed i 2de Summer faaes til Laans, naar de Behøvende i Tiide melde sig herom hos Formynderne. P: O: Boyesen og N: Borthig12000 Rdlr. af Umyndiges Midler er imod rescriptmæssig Pandt at erholde, hvorom nærmere Underretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Af det gamle Fattighuses Midler er mod reskriptmessig Sikkerhed strax at bekomme 125 Rd. Hvem samme behøver til Laans og forsynet med den udfordrende Betryggelse, vilde desangaaende henvende sig til Stiftelsens Forstander. Hans Wang.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Da der formodes med første at indkomme udi Christiania almindelige Opfostringshuuses Cassa, en samled Capital af 10000 Rigsdaler, bliver samme herved offentlig bekiendtgjort, paa det, i fald nogen skulle findes som samme maatte behøve, enten under et, eller i mindre Summer, de da ville behage derom at henvende sig til Commissionen for Stiftelsen, eller til Forstanderen. Søren Horster.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Skipper Amund Møller fra Bergen her ved nordre Brygge beliggende, agter at blive færdig sidst i denne Uge at seile til Bergen igien; Th. indbydes de som ville være med som Passagerer, eller have noget at medsende, at melde sig hos ham selv.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Da jeg har erfaret den Ubehagelighed, at næsten alle af et Sælskab, som for nogle Dage siden beærede mig med at spise hos mig til Aften, saavelsom mit Huses egne Folk, ere den paafølgende Nat blevne heftig syge, og jeg veed at sammenligne denne Begivenhed med hvad der ogsaa skal være vederfaret andre, ingenlunde tvivler paa, at jo Aarsagen maae tilskrives den Fløde, som blev brugt, og som var kiøbt paa et Sted i Byen som jeg i denne Anledning ikke behøver at nævne da jeg hører, at det for sin Flødes Skyld allerede er noksom bekiendt; saa har jeg holdt det for min Pligt offentlig at bekiendtgiøre denne Tildragelse, for saavidt mueligt, at forekomme, at ingen saaledes oftere skal blive bedraget.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Christiania den 5 Julii 1790. Rosted. Et Fahrtøy paa circa 40 Commerce-Læster, som er beqvem til at føre Kornvahre, kand bekomme Fragt hos Dybwad, fra Christiania til Tronhjem.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Foruden de foregaaete Proclamationer til Skiftet efter forrige Færgemand her ved Frederichstads Færgested afgangne Peter Johan Østbye og Hustrue, indkaldes herved end videre Boets Creditorer og i sær Sr. Hans Østbye som Hoved Creditor til at møde i en den 3die Augustii næstkommende i dette Skifte her paa Raadstuen holdende Session, for der og da blant andet at bestemme, hvorvidt der maatte haves Føye til at paaanke en af Christiania Raadstue=Ret afsagt Dom i en Sag mellem den afdøde Peter Østbye. og Frue General Krigs-Commissairinde Salig Peter Holters, da jeg som Skifteforvalter i dette forgieldede Sterboe ikke finder Anledning til paa egen Haand at indlade mig i nogen Proces. Skulle hverken inden eller til ovenmeldte Tiid nogen af Boets Creditorer indfinde sig i forberørte Henseende, bliver deres Stiltienhed anseet for et fuldkommen Samtykke til fornævnte Sags Frafaldelse, og videre Erindring fra Creditorernes Side i dette Sterboe, da Skiftet uden videre Ophold derefter det snareste mueligt bliver til Slutning optaget. Frederichstad den 29de Junii 1790. P. Garde.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
Forrige Sognepræst til Nordrehaugs-Præstegiæld, paa Ringeriget, og Provst over Ringerigets, Hadelands og Hallingdalens Provstie, Hr. Balthazar Schnitler er død; Hans Boe er af mig, som nu i Hans Sted beskikket Provst, allerede taget under Registering. Ligesom nu dette Dødsfald, ved Obe- og Underretterne er foranstaltet publiceret; Saa indkaldes ogsaa, 3de Gange efte hverandre, i Christiania Jntelligents Blad, i Tronhiems Addresse-Contoirs Aviis, og i de Berlingske offentlige Tidender, saavel den Afdødes Arvinger, som alle andre, der i dette Sterboe maatte have noget at frembringe, at anmelde sig, enten Selv eller ved Befuldmægtiget, hos mig undertegnede, inden den Tiid, Loven foreskriver. Grans-Præstegaard, paa Hadeland, pr. Christiania, den 24de Junii 1790. Andreas Christian Krog Sognepræst til Grans-Præstegiæld, og Provst i Provstiet.
Norske Intelligenssedler, 1790-07-07
En velbebygget Gaard strax ved Christiania med en vel dyrket Jordvej til, som ligger paa et overmaade behageligt Sted, er under haanden at faae kiøbt, med Avel og Afgrøde, som nu Daglig kan tages i Øyesyn medens al Ager og Eng staaer i sin beste Væxt. Liebhabere behager at henvende sig til Bogtrykker Berg, som opgiver, Stedet og Beliggenheden, hvorefter Conditionerne nærmere skal blive opgiven hos Eieren, naar Liebhaber behager at indfinde sig, at besee Eiendommen.