JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Blandt andre Efterretninger fra Krigsskuepladsen have vi og følgende: "Omendskjøndt Rygtet for nogen Tid siden gik, at Tyrkerne havde ophævet Beleiringen af Slottet i Athen, saa viser det sig dog, at dette endnu ikke var skeet i Midten af December Maaned. – Beretninger, som ere indløbne til Smyrna fra Ægina, bekræfter den Efterretning, at Bjergbeboerne i Districterne Agrafa og Karpenissi, som man for længe siden troede undertvungne og underkastede, igjen ere i Begreb med at gjøre Opstand. – J Morea synes for nærværende Tid at herske Vaabenrolighed og Jbrahim Pascha aldeles ikke at være tilbøielig til, at foretage sig noget Alvorligt, førend en gunstigere Aarstid tager sin Begyndelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Triest, den 7de Febr. Jfølge Breve fra Corfu af 20de Januar, udrustede Jbrahim Pascha en Expedition ved Modon; hvilken man troede at være bestemt enten til Candia eller til Hjælp for Reschid Pascha.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Saasnart denne Efterretning indløb til Napoli di Romania, besluttede Regjeringen at sende en Eskadre til Modon, for at lagttage Jbrahims Foretagender. Rouen, den 11te Februar. Her har i disse Dage tildraget sig en skrækkelig Begivenhed. En vis Drakke, der vilde begive sig til Paris, for der at lade see tre Klapperslanger og flere unge Krokodiller, bemærkede, strax efter sin Ankomst her, at den skjønneste af Slangerne, uagtet alle hans Forsigtighedsregler, var død af Kulde. Begge de andre vare ligeledes ganske stive, hvorfor han opstillede dem ved en varm Kakkelovn; da de alligevel ikke viste Spor til Liv og han nærmere vilde undersøge deres Tilstand, havde han den Forvovenhed, at bære den ene ved Hovedet og Halen hen til Vinduerne. Neppe havde han rystet den der nogle Gange, førend Slangen pludselig dreiede Hovedet og beed ham i den venstre Haand. Man greb strax til de under saadanne Omstændigheder brugelige Lægemidler; men snart viste sig de værste Symptomer, der lod alt Haab om at redde den ulykkelige Drakke forsvinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Adskilligt. En engelsk Brig traf nylig paa Reisen fra Rio Janeiro til Liverpool et Vrag. Man satte Baaden ud og nogle Matroser roede hen til det, for at hente Seil og Tougværk. Allerede vare de i Begreb med at forlade det igien, da de hørte hule Klagetoner fra Skroget. De hug et Hul i Dækket, og fandt 28 Slaver, de eneste overlevende af 160. Briggen tog dem ombord og satte dem i Land i Bahia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Commandanten i Kronstadt, Vice-Admiral Møller, er af Keiseren af Rusland, formedelst Uordener og Forsømmelser i sin Tjeneste, bleven casseret, men dog sat paa Jnvalid=Gage. - Hans Majestæt har ogsaa givet Civil Gouverneuren i Petersborg en Jrettesættelse, fordi Hospitalerne ikke ere forefundne i den Stand de burde være.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
En afskediget preussisk Officier, som lod spørge om Kongens Befindende, tilføiede under sit Navn: "Ridder af Jernkorset og Besidder af en uopfyldt Cabinetsordre." Dette Vink var nok for den retfærdige Monark til at lade Sagen undersøge, og da Officierens Andragende fandtes grundet, fik vedkommende Authoritet Ordre at opfylde det givne Løvte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Den preussiske Minister, Fyrst v. Hatsfeld, afgik ved Døden den 3die f. M. i Wien. Denne Mand lod Napoleon i Aaret 1806 dømme til Døden, fordi han var bleven sin Konge tro, men benaadede ham paa Fyrstindens Forbøn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Den 31te Januar havde Hoffet i Berlin en Kanefart, der bestod af 60 Kaner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Ogsaa Hertugen af Brunsvig har, liig Hans Majestæt Kongen af Preussen, havt det Uheld at falde og derved beskadige den høire Haand; men uagtet Puls aarerne og Nerverne have lidt noget, haaber vedkommende Læge, at kunne forebygge slemme Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Et Skib, der var ladet med Kugler og andre Krigsfornødenheder for Paschaen af Ægypten, er aldeles forliist ved den lille Øe Giglio, kort efter at det var udløbet fra Livorno. Paven, som besidder den gode Egenskab, at han med megen Jvrighed lader jage efter de der spille Hazardspil, har udsendt en Gensdarme-Capitain, for at arrestere 11 Personer, paa en Tid de øvede saadan Forbrydelse. De bleve paagrebne, og havde Valget, enten at betale 300 Sendi hver eller straffes med et Aars Fængsel; men, deels i Tanke om at tigge sig fri inden kortere Tid, og deels fordi Spillere i Almindelighed ere Dagdrivere, (de altsaa lige saa godt kunde qvæle Tiden i et Fængsel, som i deres sædvanlige Ørkesløshed) valgte de at gaae i Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
En Muurmester Fumaroli er af Hans Hellighed Paven givet Staden Roms betydelige Consumtions-Afgive i Forpagtning, uden at der for denne vigtige Contracts Opfyldelse fordredes nogen Caution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
En catholsk Præst i Houtem, i Nederlandene, har nylig under Gudstjenesten forkyndet Vand og evig Fordømmelse over Enhver, som vovede at indstævne nogen Præst for Retten. For en saadan Misgierning udraabte han – "kan ingen give Absolution uden JesusChristus selv, eller Hs. Hellighed Paven." Jmidlertid har Øvrigheden dog strax vovet at sætte Hs. Velærværdighed selv under Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
J denne Vinter har den svenske Regjering ladet uddele 10,000 Tønder Korn, af forskjellige Slags, til Jndbyggerne i Elfsborg Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Danmarks berømte Thorvaldsen er af Kongen af Würtemberg udnævnt til Comthur af den würtembergske Krones Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Concertmester Kroop, som for Tiden lader sig høre paa Violoncel i Hamborg, agter at besøge Kjøbenhavn. Hvor stærk den danske Skibsfart fortiden er paa Rostock, sees deraf, at i forrige Aar indløb dertil 143 danske Seilere, hvilket omtrent udgjør en Fjerdedeel af alle i bemeldte Tid paa Rostock farende Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Jndenlandsk. Hs. Majestæt Kongen har under 31te Januar allernaadigst behaget at bifalde den af Kjøbenhavns Magistrat og Stadens 32 Mænd indgivne Ligning af Comuneafgivterne (Fattigskatten undtagen) for Kjøbenhavn i indeværende Aar, der beløber sig til 6000 Rbd. S. mere end for forrige Aar. Jfølge Samme beløber Borgervæbningsskatten sig til 12,380 Rbd. 90 s.; Jndqvarteringsskatten 36,387 Rbd. 70 s.; Renovationsskatten 20,000 Rbd.; Vægterskatten 48, 129 Rbd. 46 s.; Lygteskatten 10,000 Rbd.; Brolægningsskatten, for Stadens og dens Jndvaaneres Andeel, 30,000 Rbd.; Vandskatten 22,300 Rbd. og Næringsskatten 44,000 Rbd.; i alt 223,198 Rbd. 14 s. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Professor Wendt har ladet trykke en, ikke for Vog handelen bestemt, Afhandling: om hensigtsmæssig Fornyelse af Laxeer- og Purgeer Midlers Anvendelse i forskjellige Sygdomme, hvorved han iblandt andet har viist, at en vis sig her opholdende Udlændings Midler imod Bændelorm Sygdomme allerede for lang Tid siden ere anvendte af vort Fædrelands Læger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
J Anledning af de Uordener, som fandt Sted i Skuespilhuset den 4de Decbr. f. A. efter Opførelsen af "Farens Dage," er ved Kjøbenhavns Politiret en Reebslagermester og en Hyrekudsk tildømte at bøde til Politi kassen, den Første 10 og den Sidste 20 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Paa Hindsholm, under Baroniet Schelenborg, har en Kone først hængt en lille Pige, som hun havde hos sig, og dernæst sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Hr. Roat vedbliver endnu at sætte Publicum i Henrykkelse og Forundring, stundom ogsaa i Skræk, i samtlige Jydlands Kjøbstæder; i een Avis omtales endog: at den samme Kunstner vilde – "skrække Jorden og opbygge Kjøbenhavn," ved at foretage samme vovelige Luftspadsering i selve Hovedstaden, hvor den nulevende Slægt rigtignok ikke har seet noget Sligt; men, saasom der skeer intet Nyt under Maanen, har en vel saa djerv Kunstner allerede for 240 Aar siden viist de Dalevende det. J det Mindste fortæller den gamle Skribent Wolff i sit: "Danmarckis Rigis Loff, og efter ham Pontoppidan i: "Orginis hafnienses, at i Aaret 1586 var til Kjøbenhavn ankommen en besynderlig Kunstner fra Schveitz, som fik Tilladelse til at vise sig offentlig. Han havde til den Ende anbragt et Toug, der med den ene Ende var fæstet til Hullet i vor Frue Kirkes store og høie Spiir, og med den anden til Hjørnet af Raadstuen paa Gammel-Torv. Da dette saaledes var indrettet, gik han St. Hans Aften, den 26de Juni, ud fra Spiret paa bemeldte Toug, og foer saaledes ned langs ad Touget paa sin Bug, med udstrakte Arme og Been, lige til Raadhuuset, hvor det var fastgjort. Derpaa gik han atter op i Taarnet og kom ud paa Touget med En, som han førte foransig i en Hjulbør. Da han var kommen lige over Torvet med samme, svingede han tre Gange rundt, og foer derpaa ned til Enden af Touget tilligemed Mand og Hjulber. Han gik derefter tredie Gang op i Taarnet og lod sig nu see, som det hedder, med Touget imellem Benene. Da han var midt over Torvet nedlod han en liden Snor, hvortil En, der stod nedenunder, bandt et Glas med Viin, hvilket han drog op til sig, udtømte og kastede derpaa Glasset til Jorden. Da han havde gjentaget dette trende Gange, svingede han sig nogle Gange om paa Touget, og foer saaledes ned til Enden. (Jv. Moerskabsl. og Curiosa.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Mariboe, den 5te Marts. Siden Fastelavns Mandag har vi havt stærk Tøe med sydlige og vestlige Vinde. Passagen imellem Øerne er nu meget usikker; men da det i Dag stormer stærkt, vil Farvandene snart kunne beseilles. - Markedet i Saxkjøbing den 27de f. M. og her i Byen den 2den dennes var, tildeels formedelst det slette Veir, ikke meget søgt af Kjøbere. Paa Sælgere havdes derimod ingen Mangel. Endog en Kjøbmand fra Kjøge havde Udstilling af Varer, men afsatte saa saa af disse, at han ikke engang vil kunne dække Reiseomkostningerne, mindre anspores til, oftere at speculere paa Markeds=Salg saa langveis borte. En god Hest betaltes med 80 a 100, middelmaadige med 50 a 70 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Ved Avisens Slutning var den kjøbenhavnske Brevpost ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Auctioner. Efter Reqvisition af Procurator Hviid, paa den almindelige Enkekasses Vegne, og forud passeret Forlig og Jndførsel, blive Parcellerne No. 1 og 3 af Hovedgaarden Baadesgaard med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 33 Tdr. 1 Skpe. 2 Fdk. 2 Alb. og contribuabelt Dito 9 Tdr. 6 Skpr. 1 1/4 Alb. samt alle tilhørende Jorder, Bygninger, Rettigheder og Herligheder, bortsolgte ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 5te April d. A.) Formiddag Kl. Torsdagen den 19de April d. A.) Fredagen den 4de Mai d. A., 10 sk. de tvende første paa Nakskovs Raadstue, den sidste paa Baadesgaard. Conditionerne ville forinden Auctionerne kunne erholdes til Eftersyn hos Procurator Hviid heri Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, til Pante-Creditorernes, som de Lysthavendes Efterretning. Nakskov, den 1ste Marts 1827 Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Efter passeret Dom og Jndførsel bliver den Gaardmand Hans Jørgensen af Tjørnebye tilhørende Jordlod fra Uttersløv Bye, som staaer for Hartkorn 1 Tde. samt en Frieskov i Vindebye Skov, opraabt til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 3die April) Tirsdagen den 17de April) 1827, Onsdagen den 2den Mai) hvoraf de tvende første Auctioner afholdes paa LollandsNørreberreds sædvanlige Tingsted hver Dags Formiddag Kl. 10 slet og den tredie Auction i Hans Jørgensens forrige Gaard i Tjørnebye om Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne, hvorefter disse Eiendomme bortsælges, ere fra første Auction af til Eftersyn hos Procurator Hviid i Nakskov. Dette bekjendtgjøres herved, saavel til de Lysthavendes som, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Prioritetshavernes Efterretning. Nakskov, den 1ste Marts 1827. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Efter Begjæring af Forvalter Møller, grundet paa det kongelige Rentekammers Ordre, blive Arvefæstegaardenne Mosegaard og Nørregaard i Gloslunde, den første med 8 Tdr. 3 Skpr. 2 3/4 Alb. og den sidste med 9 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdk. Hartkorn samt deres Besætning og Jnventarium, ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Torsdagen den 15de Marts d. A., Formiddag Kl. 10 slet, opbudne alternativ til Salg eller til Bortfæstelse paa Livstid. Conditionerne kunne forinden Auctionen erholdes til Eftersyn hos Forvalter Møller i Dannemarre, og bemærkes det, at nærværende Auction er foranlediget derved, at hverken de ved den foregaaende Auction den 12te Octbr. f. A. gjorte Bud eller senere skeete Overbud ere antagne. Nakskov, den 25de Februar 1827. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Tirsdagen den 20de d. M. lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge endeel Ind- og Udboe, saasom: Borde, Stole, Skabe, Kister, Sengesteder, Sengeklæder, Linnet, Dækketøi, Kobber= og Messing=Kjøkkentøi, en jernbeslagen Arbeidsvogn, en Harve, nogle Slæder, en bruun Hest, samt endeel Avls- og Gaard Redskaber m. m.; alt paa Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, hvoriblandt, at vederhæftige Kjøbere erholde Credit til Mikkelsdag. Mariboe, den 6te Marts 1827. Joh. Elgstrøm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Tjeneste ledig. En Familie paa Landet ønsker sig en Lærer til deres Børn. Foruden den almindelige Underviisning, der kan passe for Børn fra 6 til 12 Aar, ønskes Underviisning i Begyndelsesgrunde af det tydske og om muligt af det franske Sprog. De Reflecterende bedes at aflægge en Billet paa Addressecontontoiret, mærket: Huuslærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-06
Tilkjøbs. Underhaanden kan erholdes tilkjøbs: et Sengested, med Omhæng, en Etage Kakkelovn, samt et Claveer. Addressecontoiret anviser. Hos Hr. Kjøbmand Pøhler i Rødbye og Hr. Kjøbmand Aagaard i Nakskov, samt hos Gartner Mortensen paa Christianssæde, kan bekommes frisk og godt Haugefrøe. En skaansk Møllesteen, 9 Qv. 5 T. lang og 7 1/2 T. tyk, er at faae tilkjøbs hos Møller Marthinesen, i Taagerup pr. Rødbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Saa sidstædet. Eenogtyvende Aargang. Nummer 20. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten, Adskilligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
Jfølge de sidste Efterretninger fra Petersborg skal den gode Forstaaelse imellem Rusland og Storbrittanien, atter være tilveiebragt. Man ventede intet nyt Krigstog imod Persien, men fælleds Samvirken af bemeldte to store Magter til Grækenlands Befrielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
J Christiania vare Kornpriserne den 31te Januar følgende: Rug 6 Speciesd. pr. Td., Byg 4 1/2, Hvede 6 og Havre 3. Det hele Kornforraad, som man derhavde, var neppe 40,000 Tønder. J de andre norske Stæder, Bergen undtagen, har man ogsaa kun lide Forraad. Der stoles paa Tilførsel fra Danmark, da man ellers vil komme i Forlegenhed for det nødvendige Sædekorn. At Priserne ikke ere høiere, kommer af den herskende Pengemangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
En Bonde i England skildres af Biskop Carle paa følgende humoristiske Maade: "En complet Bondemand er en, som dyrker sin Jord vel, men lader sig selv ligge i Brak og udyrket. Han har Forstand nok til at forrette sin Dont, men ikke nok til at være doven og melankolsk. Han synes at bære Nebuchadnezars Straf, thi hans Conversation indskrænker sig til de Umælende og hans Kløer hører ikke blandt de korteste, dog æder han ikke Græs, thi han holder ikke af Sallater. Hans Haand styrer Plougen, og Plougen hans Tanker, og hans Grøvter og Markskiel er den yderste Grændse for hans Grublerier. Han skjændes meget forstaaeligt med sine Øxne, og taler deres Sprog meget bedre end sin Modersmaal. Hans Religion er en Deel af hans Fæstebrev, som han faaer af sin Herremand, og han refererer den aldeles til hans Discretion; giver han ham Lov dertil, er han saa god Christen, som det staaer i hans Magt; det vil sige: han kommer i Kirken i sine Fredagen den 9 Marts 1827. bedste Klæder, sidder der med sine Naboer, og er alene istand til at bede to Bønner, om Regn og om godt Veir. Hans Høflighedsbeviisninger mod hans Naboer ere nogle drøie Puf i Ryggen, og hans Hilsen i Almindelighed nogle platte Eder. Han er en Gnier hele Ugen igjennem, undtagen og Torvedagen, da han, naar han har faaet sin Sæd godt solgt, tænker han kan drikke sig fuld med en god Samvittighed. Døden bekymrer ham aldrig, og naar han blot faaer sin Høst ind førend Regnen, kan den for ham komme naar den vil." En meget rig Havannesers 16aarige Datter blev for ikke længe siden givt med en ung Spanier, som fra Veracrux var draget til Cubas Hovedstad. Med en Sydlænderindes hele brændende Kjærlighed hang den unge Kone ved sin Mand, der ogsaa syntes hende ganske hengiven. Af sin Moder, der var født i Spanien, havde hun modtaget de strængeste Begreber og ægteskabelig Troskab, og ofte yttret for hendes Mand, at en Troløshed af dette Slags vilde aldeles forvandle hendes hele Væsen; thi hun var ellers blid, stille og taalmodig. Ægteparret opholdt sig sædvanlig paa et Landsted i Nærheden af Regla, og ikkun Morgentimerne pleiede Manden at tilbringe i Staden. En Morgen, (det var i Marts 1826) havde han, som sædvanlig taget Afsked fra sin Ægtefælle, for at seile i en Gondol til Staden. Den unge Kone savner en Bog, og troer at finde denne i Mandens Arbeidsværelse; men Døren er i Laas, og til sin Forundring hører hun en sagte Hvisken derinde. J den Formening, at det kan være Tyve, sprænger hun den svage Laas, Døren springer op, og den Ulykkelige seer sin Mand i strafværdig Omarmelse med en ung Mulatinde, som hun paa sin Bryllupsdag havde skjænket Friheden. Hurtig, for hine endnu ere komne dem af deres Skræk, snapper den fornærmede Kone en ladt Pistol, som laa paa Bordet, trykker den af, og Kuglen farer igjennem Mandens Hoved og ind i hans Bolerskes Bryst. – J det denne gyselige Daad er fuldbragt, synker den Ulykkelige om paa Gulvet i Krampetrækninger. Hendes Tilstand tillod intet Retsforhør; de Dræbte bleve i al Stilhed begravede og den ulykkelige Enke befinder sig nu i et Kloster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
Jndenlandsk. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 31te Januar allernaadigst at resolvere: 1) At Enhver, der, efter at have udtjent de 2 Aar ved den staaende Hær, udenfor de i Forordningen af 20de Juni 1788, §. 16, og den allerhøieste Resolution af 24de Juli 1816 (bekjendtgjort ved Cancelliets Plakat af 8de August f. A.) nævnte Tilfælde, har faaet en Bondegaard i Fæste eller Eiendom, maa udløses af Tjenesten ved Linietropperne, imod til Landmilice-Fondet at erlægge en Kjendelse, hvis Størrelse fastsættes saaledes, at den Gaardmand, der udløses forinden han har gjort 3 Mynstringer, Exerceerskolens fraregnet erlægger den fulde Kjendelse af 500 Rbd. Sølv, og at den derefter formindskes med 10 Rbd. Sølv for hvert end videre tilbagelagt, Tjenesteaar, indtil endelig den, der har gjort 5 Mynstringer, udløses mod en Kiendelse af 20 Rbd. Sølv til ovenmeldte Fond. 2) At de, som efter 2 Aars Tjeneste ved Linietropperne, ifølge det Foregaaende, ere berettigede til saadan Udløsning, derom have at melde sig ved den forestaaende Session, og der legitimere sig med tinglæst Skjøde eller Fæstebrev, hvorefter de, imod at betale den tilpligtede Kiendelse til Landmilice-Fondet, overgaae til Forstærkningsbataillonernes Reserve klasse, liig dem, som have opnaaet 28 Aars Alder. Efter fuldendt Session paaligger det Land- og Søkrigscommissairerne at indberette til Regimenterne enhver Afgang, som paa denne Maade har fundet Sted, der derefter vil være at paaføre Listen over den ordinaire Afgang det paafølgende Aar. 3) At ingen Udløsning imellem Sessionerne maa finde Sted uden for saadanne Jndivider, som ved de foregaaende Sessioner tilbørligen have legitimeret sig som berettigede til Fritagelse. 4) At enhver Vacance, der opstaaer ved saadan Udløsning efter 2 Aars Tjeneste, bør behandles i Medhold af den allerhøieste Resolution af 20de November 1822, bekjendtgjort ved Cancelliets Circulaire af 30te f. M. 5) At de foranførte Bestemmelser dog kun blive gjældende saa længe den større Udløsning, som heraf kan blive Følgen, ikke vorder for byrdefuld for Rekrutteringsmassen, som og saa længe den kan bestaae med Armeens Jndretning, uden at samme maa gjøre nogen Forandring heri nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
Ved Fattigblokkens Aabning i Westerhassing Kirke den 7de f. M. forefandtes, foruden Tavlepengene, et forseglet Papiir, hvori var indlagt 50 Rbd. Sedl., og havde følgende Jndskrivt: Fra mine Forældre kom jeg fattig ud, En stor Velsignelse gav mig Gud, Jeg takker Gud for sin Velsignelse, Af denne Aarsag nedlægges denne Skjærv Til Sognets Fattige. Westerhassing."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
Et af Hr. Professor Molbech for 7 Aar siden udgivet Skrivt, under Titel: "Peter Foersom om Samlingen af danske Landskabsord, og om Sæder, Skikke, Levemaade, Egenheder og Overtroe, hos den jydske Almue i Ribe-Egnen," fortjener at bringes i Erindring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-03-09
J dette Skrivt findes iblandt andet følgende: "Vandringssyge kan man ingenlunde beskylde Jyden for i denne Egn. Hans fjerneste Reise mod Østen er vel det Par Mile til Skovs, og det endda stundom kun engang i mange Aar; thi han bruger Lyngtørv, og mange leve og døe uden nogen Tid at have været i Skoven. Mod Norden kommer han ligeledes vist høist sjeldent det Par Skridt over Konge=Aaen, mod Vesten ligger Havet et Par Mile fra ham, og jeg tør vædde paa, at de Allerfleste leve og døe uden at have seet Hav; mod Sønden strækker hans Vandring sig til Stais (. Staden); der indfinder han sig, naar han endelig skal, der betaler han sine Skatter, sælger sine Varer, kjøber ind paa Markederne; er han kuriøsk seer han Ribe gamle Domkirke for et Par Skilling, vover sig maaskee endog op paa dens temmelig høie Taarn, faaer sig en liden Ruus, kjører og Kap hjem med sine Bymænd, og nu har han gjort en Reise omkring sin Verden. - Deres Ukyndighed og Egnen tæt omkring den er derfor mageløs. Tjener en Karl i en By et Par Mile paa hiin Side af Konge-Aaen, og man spørger hvor han er, svarer hans Fader i Almindelighed: "Han er nord paa." Længere nord paa betegnes med Ordene; Grydemænds Egnen, Aalemænds=Egnen, og endelig: "det sorte Norden, som jeg ikke bestemt veed hvor begynder. Men høist sjelden vandrer Jyden imod Nord. Folkesættet nord paa agter han ikke; derimod gaaer han, naar det skal være, syd paa; thi Sønderjyden har Respekt i hans Øine, saasom derfra kommer Hesteprangere og Studehandlere, og der er Rigdom og meere glimrende Levemaade. – Sønder hedder her alt hvad der ligger syd for Ribe, eller uden for Ribes søndre Port. Spørges: Hvor tjener Eders Søn, svares: J Sønden. Byen nævnes slet ikke. Spørges: Hvor kommer J fra? svares: Æ kommer sønden fraa, Æ har hwætt ud i æ Sønden 2 Par Dahv o. s. v. - Har en Karl eller Pige tjent i Sønder, blot et halvt Aar, lægge de dem upaatvivlelig saa meget muligt efter Søndens Dialet; thi der er intet Jyden her saa gjerne vil aflægge som sin Dialekt, og intet som er ham umuligere at aflægge. Komme de nu blot efter et halvt Aar hjem, er Nord jydens ægte jydske Mundart snorrigen blandet med Søn dens syngende, blødere og meget fortydskede."