JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
foruden det aarlig fra Brudelegatet Overskydende, bestemt Renten af en Extrafond, stor 5500 Rdlr., som de siden Boets endelige Slutning den 24de Augusti 1803 have sammensparet og gjort frugtbringende; dog blive de aarlige Administrations Omkostninger først fra bemeldte aarlige Renter at afdrage. Til saasnart mueligt at sætte disse Jndretninger i Gang, have Execut, bestemt den nu havende Cassebeholdning: 1089 Rdlr. 67 s. 16. Til Administrations=Omkostninger, Protocollerne, Correspondence, Skrivematerialier, Brev porto m.v. bestemmes aarlig 100 Rdlr. for begge Executorerne; dog tillades dem desuden at giøre sig betalte for deres nødvendige Reiser efter rigtig Regning. Med fornævnte Administrations-Omkostninger troe Execut., at de kunde blive skadesløse, deres Ansvar, deres Arbeide, deres Tidspilde er et Offer, som de haabe, at de med sand Glæde ville frembære paa Medlidenheds og Velgiørenheds Alter. 16. Over den aarlige Jndtægt og Udgivt holder Administrationen en af Amtet authoriseret Protocol, hvori denne Fundats indføres tilligemed Forklaring over Stiftelsens Capitaler; Administrationen fører desuden en Journal og en Correspondence=Protocol, samt indsender hvert Aar til det Kgl. Danske Cancellie en fuldstændig Jndberetning om Stiftelsens Tilstand og Forfatning. 17. Under Gieddesdals Gods og de Beboere, som under denne Benævnelse kunde haabe at nyde Deel i afg. Justitsraad M. W. Giøes Legater, forstaaes Beboerne paa alt det Bøndergods, som ved Justitsraadens dødelige Afgang har hørt under Gieddesdals Gods, saavelsom de nu paa Hovedgaards-Taxten boesatte Jordbrugende Familier, og ingen anden. 18. Disse ere de Puncter, som Execut., efter Tingenes nærværende Stilling, ansee passende at indføre i denne Jnstrux. Skulde Tid og Omstændigheder tilraade Forandringer, staae samme i Executorernes Magt, efter dertil at have indhentet Regjeringens Samtykke. 19. Af denne Fundats udstedes 3de ligelydende Gjenparter, hvoraf den ene indleveres i det Kgl. Danske Cancellie, den anden i Amts=Arkivet, og den tredie tilligemed Administrationens Protocoller, Documenter og Administrationens Kasse, hvis Beholdning aldrig maa være større end det løbende halve Aars Rente, forbliver hos den første Executor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Kjøbenhavn d. 28 Nov. 1809. Cancellie=Skrivelse af 27 Januarii 1810 til Hr. Conferentsraad Treschow og Hr. Cancellieraad Hansen i Roeskilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Cancelliet har allerunderdanigst forelagt Hans Majestæt den af Hr. Conferentsraad og Hr. Cancellieraad, som Executores efter afgangne Justitsraad Michael Wulf Giøe, indsendte Kassebog, samt Forslag til en Fundats for Anvendelsen af det ved bemeldte Justitsraad Giøes testamentariske Disposition stiftede Legater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Det har derpaa behaget Allerhøistbemeldte Hs. Majestæt under 8 d. M. allernaadigst at resolvere saaledes: Jndbemeldte Jnstrux for Anvendelsen af de ved afgangne Justitsraad Giøes testamentariske Disposition stiftede Legater, ville Vi allernaadigst have approberet. Executorerne i bemeldte Stervboe tilkiendegives Vort allerhøieste Velbehag med deres Bestræbelser for at udbringe Legaterne til størst mueligt Gavn for det Offentlige, og ville Vi derhos have forrige Raadmand Hansen, beskikket til virkelig Cancellieraad med gratis Bestalling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Denne allerhøieste Resolution skulle Man herved tienstligst meddele de Herrer Executorer til behagelig Efterretning i det Man tilbagesender fornævnte Kassebog og Udkast til Fundatsen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Prof. Niemanns interessante Forststatistik der Dänischen Staaten har allerede forhen været omtalt i disse Blade. Følgende Bemærkninger af dette Værk fortjene endnu at anføres her: De kostbare Anstalter til Flyvesandets Dæmpning paa Cronborg Amt, som man 1738 hædrede med en Mindestøtte, have ikke været af Varighed. J Aaret 1792 lod man hele Strækningen overdække med Tang, og indslutte med en Steendam af 9173 Favnes Længde, som endnu godt vedligeholdes. - Blandt alle Danske Øer udmærker Langeland sig ved sin Frugtbarhed, sin Velstand, sine maleriske Naturscener og sine fortræffelige Landveie. Laaland har fladt, lavt Land ligesom Marsken, og den fedeste Jordbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Jyllands skovrige Egne ernære over 4000 Mennesker sig af at gjøre Træskoe, og dette foranlediger en aarlig Pengeomsætning af 3 til 4 Tønder Guld. - Den overdrevne Udførsel af Trælast fra Norge og Skovenes uforsigtige Oprødning, har gjort mange Haandteringer, f. Ex. Saltsyderier paa den vestlige Kant, Jern- og andre Brug umuelige. J den indere Deel af Landet, hvorhen Menneskene maa drage, er vel Skov nok, men det er Tid at holde til Raade med dette Forraad, om ikke hele Landet skal blive øde. (Da Pontoppidan priste de Mill. Rigsdaler, som Norge fik udenlands fra for sit Fyrretræ, spaaede Capit. Lütken i det Kjøbenhavnske Magazin Nød og Elendighed) Paa Flid og Jndustrie mangler det ikke i Norge. Paa 7000 Qvadratmile leve vel kun 900,000 Mennesker, men paa dyrkede Steder er Folkemængden større end i de dyrkede Dele af Danmark. J Lier Præstegields Dalstrækning leve 3000 Mennesker paa hver Qvadratmil. – Redelighed er Normandens Arvedyd. J Træhusene frygter man intet Jndbrud, intet Tyverie. Mange have ingen Vinduesskuder og mange lukkes aldrig. Egene ere borthuggede, nu seer man dem kun i Grevskabet Laurvig og Jarlsberg, og i Christiania Stift. De fleste Skove tilhøre smaa Sogne, der ofte bestaae af 8 eller flere Bønder, som hugge der, efter eget Behag, umaadelig og uskaansomt. Kongen tilhøre kun de faa Skovstrækninger ved nogle Bjergværker og i Grevskabet Laurvig. - De uhyre Skovbrande ere endnu ikke sjeldne. - Saugmøller med flere Blade ere endnu sjeldne. Holland faaer sin Trælast næsten kun i Tømmer, og skiærer den paa sine egne Møller. Tjære brændes i Gruber, og kun endnu paa faa Steder i Ovne. - Potaskesyderierne vare i Aaret 1783 26 i Tallet og leverede 134,836 Pund. Det Meste forbruges ved de indenlandske Glashytter og Koboltværker. Udførslen af Trælast skal i de senere Aar have beløbet sig til over 5 Mill., men tilforladelige Efterretninger herom haves ikke. Valløe Saltværk forfærdiger paa 10 Pander 25,000 Tønder aarligen, og derved sysselsættes 450 Mennesker. Aarligen forbruges 4000 Favne Brænde. Paa en fordeelagtig Maade at ned salte Kjød. Til et Creatur, som veier omtrent 14 a 15 Bismp. tages 1/2 Skjeppe (eller 6 Potter) spansk Salt, Kjødet hugges i Stykker paa 8,10 a 12 Skaalpund, sættes paa Kant i Karret, og pakkes saa tæt sammen, som muligt. J Karret sættes en Tap. Hver Morgen og Aften, i 10 Dage, tappes Lagen af og atter slaaes paa Kjødet igjen. Efter 10 Dages Forløb kan Kjødet optages og ophænges, eller og røges forinden. Ved denne Behandlingsmaade bespares en betydelig Qvantitet Salt, Kjødet er altid beqvemt til at koges, uden forud at lægges i Vand, og det har bedre Smag, end naar mere Salt end ovenanført (Af Christiania Avis.) forbruges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
J Tirsdags Aftes den 2den October opkom Jld i Bondebyen Seest, en halv Fjerdingvei fra Kolding. Jlden udbrød af et lille Huus, der, tilligemed 2 andre hosliggende smaae Huse, lagdes i Aske. Til Lykke var det stille Veir, ellers havde hele Byen været i Fare, da Jlden var meget heftig og varede fra Kl. 8 om Aftenen til henimod 8 a 9 om Morgenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
(Af Ribe Avis.) Det Kongelige General-Land-Oeconomie og Commerce-Collegium bekjendtgjør herved, at de, ved den i bemeldte Collegio under 5te d. M. holdte Licitation, gjorte Bud paa Leverance af jydsk Uld, ikke approberes. (Af Handelstidenden.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Udenlandske Efterretninger. London, d. 17 Sept. (Over Frankrige) Vi have i Gaar modtaget Breve fra St. Petersborg indtil d. 23 Aug. Bernadottes Udvælgelse til Værdigheden af Kronprinds af Sverrig har opvakt her stor Sensation. Man frygter almindelig, at den Franske Regjering vil paastaae det fra Sverrig i sidste Krig acquirerede Gebeets Tilbagegivelse; man venter ogsaa en nær forestaaende Forandring i Ministeriet. Marchen af et til Forstærkning for Grev Kammensky bestemt Corps af 15000 Mand er for Øieblikket contremanderet. - Moniteurens Anmærk. Prindsen af Ponte Corvos Udnævnelse til Værdigheden af Kronprinds af Sverrig er en viid Mark til Forhaabning for Engellænderne. Forfængelig Haaben. Den for begge Keisere af Frankrige og Rusland uventede Begivenhed har ikke været en Følge af Kulde imellem dem. Finland er af Sverrig afstaaet til Rusland; Provindsen er Russisk, og det er een af de Fordele, som dette store Rige har af en Alliance med Frankrige. Finland var en for Rusland nødvendig Provinds for at centralisere Riget. Grev Kammensky har de fornødne Tropper til at forsvare de af ham ved Donau erobrede Provindser. Naar Keiser Alexander anseer det for hensigtsmæssigt at sende friske Tropper derhen, hvo kan da forhindre ham deri, Keiser Napoleon er Rusland vis ligesom Rusland er Frankrige viis. Det er os kjert, at have Leilighed at gjøre denne Forklaring; thi i en Tid af fjorten Dage hører man i Europa kun tale om Anseendet af en Krig. Disse Rygter udspredes, for at opmuntre det Engelske Folk, og give det Bevæggrunde til Haab, at drage sig ud af den ulykkelige Tilstand, hvori det befinder sig. Troppebevægelserne i det Mecklenborgske have kun det Øiemed, at forekomme den Engelske Smughandel. Vi sige Valget af Prindsen af Ponte Corvo er en Begivenhed, der ikke var beregnet. Kongen og Folket have frivillig valgt denne Prinds af Had til Engelland og i Opposition mod den Engelske Konge, der, endskiønt han, siden sin Ulykke, som Skik er, blev fornægtet og forladt af Engelland, alligevel mistede sit Kongerige, fordi han var den sandsesløse og rasende Politik tro, der nu til Dags udmærker Engelland. (Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Stockholm d. 25 Sept. Henimod Oct. ventes Hoffet her tilbage igjen fra Ørebro. - Paa den Pommerske Kyst ankomme med det første en Svensk Fregat, ledsaget af 2 Cuttere. (Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Børsenh.) Ørebro den 26 Sept. J et overordentligt Ordenscapitul i Forgaars behagede det Hs. Maj. at erklære, at Høists, allerede d. 21 f. M. har udnævnt H. K. H. Kronprindsen til Ridder af Seraphinordenen, med Rettighed til at bære Sværd- og Nordstjernordenernes Tegn, som og til Ridder af den store Sværdordens Kors. (Hamb. Cor.) Paris d. 26 Sept. Samfærslen til Vands mellem Paris og Antverpen ved Canalen St. Qvintin er nu aabnet. En af de første Følger, heraf vil være den, at Priserne paa Steenkul, som Paris faaer fra Nord- og Jemappe-Dep., snart ville falde. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Scillad. 5 Sept. J Gaar har den Engelske Contre-Admiral Martin atter havt 2 Timers Fægtning med vor Flottille. J Dag fornyedes Angrebet endnu langt heftigere. Tropperne forlode ved det fiendtlige Angrebs Løsen Strandbredden, for ikke at udsættes for Fiendens Jld. Da den Engelske Flottille var i et Canonskuds Vidde fra vor Embossage-Linie begyndte Jlden. To Gange blev Fienden dreven tilbage under sine Batterier; omsider fik 1 Fregat og 3 Brigger befaling, at føre hele Flortillen igjen frem imod os. Nu begyndte paa ny en skrækkelig Træfning, og 200 Jldsvælg underholdt en uafbrudt Jld. Fregatten og de 3 Brigger gave voxe Canoneerchalouper og Transportskibe to Gange det glatte Lag, men disse udholdt tappert Stormeen. Fregatten og de 3 Brigger maatte, fulde af Huller, redde sig til Messinas Havn. Een af Engellændernes Brigger, har lidt meget, og 5 til 6 Canonchalouper vare trufne og maatte tages paa Slæbetouget, Vi have kun mistet en eneste Matros, og kun 5 saaredes. 6 Canoneerchalouper og 5 Transportskibe ere let beskadigede. (Hamb. Cor.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Memel d. 23 Sept. Greven af Gottorp har faaet sine forventede Passe fra det Russiske Hof, og tiltraadt sin Reise til Petersborg. (Børs. H.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Til de Herrer Subskribentere i Kjøbenhavn. Papirpriserne og Trykkerlønnen ere, som bekjendt, siden Krigens Udbrud, stegne overordentlig meget. En Balle Trykpapir, som før kunde haves for 12 Rdlr., maa nu betales med 47 Rdlr. Udgiveren har altid ønsket, at kunne overlade sit Blad for en saa billig Priis som mueligt, da han anseer dette for det bedste Middel til at skaffe det saa mange desflere Læsere. Det var ogsaa af den Grund, at han hidtil med betydelig Opoffrelse overlod Subskribenterne det for samme Priis som før Krigen. Men da han ikke længer seer sig istand hertil, saa bliver Prisen fra October af 7 Mk. 8 s. Qvartalet. Denne Forhøielse af 24 s. vil man saa meget mindre finde ubillig, som denne Priis kun skal gielde saa længe Trykkematerialierne ere saa dyre, men bestemt skal nedsættes igjen, naar disse blive billigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Skilderie af Kjøbenhavn. Syvende Aargang. No. 106. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 13 October, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Nye Opmuntringer til indenlandsk Jndustrie. (Sluttet.) Udkast til en Plan for de paa Gieddes dals Gods oprettende Jndustrie Skoler, indsendt af Bestyrerne af de Giøeske Legater i Junii Maaned indeværende Aar til det Kongelige Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie har i dette Blads No. 102 d. A. indrykket nogle Bemærkninger over Kjøbenhavns Cathedralskoles nutidige Freqvents o. s. v., i Henseende til hvilke jeg udbeder mig Tilladelse til at meddele følgende Berigtigelser, som jeg haaber De vilde have den Godhed at give Plads i Deres Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Da Angivelsen af det Antal af Ynglinge, som have været anmældte til Jndsættelse i Skolen til det nu begyndte Skoleaar, saaledes som det i Bladet er anført, maa formodes at hidrøre fra og at grunde sig i min mundtlige Yttring til adskillige af de Forældre eller Værger, som sidst have anmældt Saadanne hos mig, saa troer jeg deri at have Anledning til at ønske denne Angivelse berigtiget derhen, at de Nyanmældtes Antal har været 65 istedet for 70, som det i Skilderiet er angivet til. Af dette Antal ere, ved de i sidste Halvaars Løb og efter den afholdne Examens Udfald indtrufne Vacancer, 18 nye Disciple blevne antagne i Skolens forskjellige Classer. At jeg har modtaget saamange Anmældelser til det endog ringere Antal af Pladser, som kunde formodes at ville vorde ledige, grundede sig deri, at jeg da havde noget Haab om, at en Foranstaltning mueligen kunde være bleven truffen, hvorved de samtlige Anmældte, paa en Maade, kunde have seet deres Ønsker opfyldte. Jøvrigt vare de Anmældte af aldeles forskjellige Stænder. Endeligen tillader jeg mig endnu den bemærkning, at, endskjøndt Skolens Protocoller vise, at det i de senere Aar før Skolens Reform 1797 var i Særdeleshed de ringere og fattigere Borgeres Børn, som da besøgte Skolen, maa dog vel den i Bladet bemærkede Omstændighed, at formuende og fornemmere Folks Børn da ei indsattes i denne Skole, ogsaa søges deri, at, da nogle private Jnstituter, som Efterslægtens- og Borgerdydsskolen, havde reist sig ved Siden af denne Skole, disse i deres Jndretning og Omfanget af Underviisningsgjenstande meere fyldestgjorde Tidernes Aand, medens den saakaldte Latinskole beholdt sin ældgamle Jndretning og dermed forbundne Upasseligheder. Jmidlertid finder jeg dog endnu i disse Aar enkelte Embedsmænds og ei uformuende Borgeres Børn, som endda have benyttet sig af Skolen. Kjøbenhavn, den 6te October 1810. N. Lang Nissen, Rector Scholæ Da Ovenstaaende Jntet indeholder, som svækker Rigtigheden af de i bemældte Numer fremsatte bemærkninger, har Udgiveren Jntet, at erindre herimod. Dog maa han blot bemærke, at han ved sin Yttring, "at den herværende Latinskole havde for den nye Skoleforandring i 1797 saa liden offentlig Tillid, at endog ikke Formuende af Stadens Jndvaanere, uagtet de dermed forbundne Opoffrelser, foretrak Provindsernes Latinskoler for denne", tænkte sig (hvilket ogsaa synes at maatte være indlysende af Udtrykket "Provindsernes Latin, skoler") længere tilbage i Tiden, for Borgerdydsskolen eller andre lignende private Skoler vare til, og at altsaa, da alle offentlige Latinskoler i ældre Tider havde ens Organisation, den af Hr. Rectoren angivne Grund til Forbigaaelse af den herværende Latinskole ikke kunde finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Om et Slags Søgræs eller Tang, kaldet Ulva eller Conserva (Linnee 7), tjenlig tilPapirfabrikker og maaskee til Madratsers Stopning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Det var hændelsesvis, at jeg i sidste Julii Maaned, i og ved Strandbredden her ved Holbek, traf Af Fiskerne her i Egnen kaldet: Snekkefedt, fordi det er sæbeagtigt, dog vedklæbende, og meget vanskeligt at faae pillet af Garnene. endeel opskyllet af dette Søegræs, hvoraf det, som havde ligget længst for Solen, var ganske afbleget og hvidt, men det, som endnu laae i Flodemaalet, nærmest smukt Saxgrønt. Jeg tog af begge nogle Prøver hjem med mig, og saa meget at jeg efter at det Grønne var afvasket i Brøndvand og tørret paa et Trækloft, lod det udpille og karte ligesom Ule, dog meget lettelig, da det blev fint og lod sig sammenrulle i Tøier eller Taver som til at spinde paa en Rok, hvilket dog ikke blev forsøgt. Et større Qvantum forskaffede jeg dernæst, nemlig et lidet Læs fra Strandbredden, aldeles grønt, som blev lagt i forskjellige Kar, og flere Gange i 2 a 3 Dage givet Parkvand og derefter optaget og Vandet afknuet. Noget deraf lod jeg koge i en stor Jerngryde, omtrent en Time, deels for endmere at optage det Saltagtige, og deels for, efter min Formodning, at give det mere Styrke til Behandling, hvilket sidste dog ei erfaredes. Endeel deraf blev opbragt paa et Trækvindsloft, thi Veirliget var meget ustadigt og afvexlende med Torden og Regn og Solskin, at det i fri Luft vilde blive vanskelig med Tørringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Jmidlertid indsendte jeg den 11 Aug. til en saakyndig Ven i Kjøbenhavn 3 Prøver af det, som fuldkommen var bleven tørret paa Loftet, nemlig No. 1 i raae Tilstand bleget for Solen; No. 2. Nogenledes hvidbleget fra Strandbredden, men udblødt i fersk Vand og kogt, og No. 3. Meleret grønt og hvid paa samme Maade behandlet og derefter lettelig kartet. Mine ved Jndsendelsen til Opløsning anbragte Spørgsmaale vare disse: a) om No. 1 og 2 kunde bruges ved Papirfabrikkerne som til Karduspapir, der i Priis er steget fra 16 Mk. pr. Lpd. forhen til nu 16 Rdlr., og b) No. 3, det Melerte, om det kunne anvendes som en Slags Vart til Senge tepper i Katun eller Lærred, isteden for den kostbare Lammeuld og Bomuld, Og jeg havde da den Fornøielse i Svarskrivelse af 20de f. M. at modtage fyldestgjørende Efterretning, at nemlig No. 1 og 2 kan bruges til Karduspapirer, naar det udvasket tørret leveres til Ørholms Papirfabrik imod En Mark dansk pr. Lpd., og No. 3, naar det skulde anvendes til Fyld, maatte det meget nøie udvaskes, thi ellers vilde det trække Fugtigheden til sig af Luften formedelst de saltagtige Dete de ellers kom til at indeholde. Om da det sidste saaledes som det fordres for Sundhedens Skyld, ikke almindeligen kan anbringes til Stop ning i Tepper m.v., saa glæder jeg mig dog ved, at dette Slags Søgræs som ikke ansees for eller jevnføres med de flere Slags Bendel= og Kløver Tang, som især er tjenlig til Saltkogning som og er i Mængde, ligesom hiint i Tusinde Læssevis, er at faae samlet ved de Danske Kyster efter en Paalands Storm i October og November Maaneder, da den er fuldmodent, letter sig fra Havbunden, og i store Strækninger eller Plader slyder ovenpaa og driver for Vinden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Efter denne Anmeldelse, hvorved jeg forbeholder mig til sin Tid at fremsætte en mere beqvem Maade til Vaskning og Tørring, end den jeg i Hast og i ubeleilig Tid maatte antage; tør maaskee fra vedkommende Sted en Opfordring blive offentlig bekjendtgjort til denne Slags hidtil ubekjendte Jndustries Fremme, da det er mig vitterligt, at den Ørholmske Papirfabrik kan under sin Behandling ugentlig modtage og forbruge 200 Lispund af denne Søvext. Holbek, den 6te October 1810. J. With, Kammerraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Jndbydelse til Subscription. paa et Prospect af nuværende Levninger, af Niels Ebbesens Borg: Nørreriis. Som vort Fædreland, fra Oldtiden af, var rigt paa Mænd, der ved dansk Daad og dansk Tapperhed tilvandt sig det hædrende Navn af Dannemænd, saa synes det at være Nutidens fortjenstfulde Kald, med omhyggelig Haand at opsøge en hver Levning af Nordens svundne Kjempetid, og ved Skuet af dens ærværdige Minder, at bøde paa Historiens mangelfulde Optegnelser. - At levere et lidet Bidrag til disse, Oldforskernes agtværdige Bestræbelser, var det Forsæt, som jeg fattede, og af Velyndere bestyrkedes i, da jeg under mit militaire Ophold i Aarhuus, besaae det Sted, hvorden Ypperste af Nordens faldne Kjemper Niels Ebbesen af Nørreriis har levet. Det er en behagelig Plads imellem Randers og Aarhuus, ikke langt fra Herregaarden Ridstrup. Man finder endnu Ruiner af de Volde og Grave, som fordum omgave Borgen, og i Jordbunden paa forskjellige Steder Spor af hensmuldrede Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
J Midten af Pladsen hæver sig en ærværdig Eeg, der ved sin Ælde synes at bebude, at den i fremfarne Dage har givet Helten Skygge, naar han fra trættende Leding vendte tilbage i Fredens Ly og, skjønt Fortidens lidet paaskjønnende Historieskrivere intet melde om denne, som om andre Mærkværdigheder ved Ebbesens Bolig, er den dog for Nutiden paa nye bleven mærkelig ved den korte Jndskrift, som Danmarks første Søekriger Steen Bille egenhændigen indgrov i den. – Da Stedet altsaa fra antiqvarisk Side har saa megen Jnteresse, og desuden ved sin behagelige Beliggenhed og de skjønne Skovgrupper, som omgive det, tilbyder et ikke ufrugtbart Thema til et smukt Naturmalerie, troer jeg, at denne Egn – kobberstukket af en duelig Konstner - ikke vil være nogenuvelkommen Gave for Yndere af indenrigske Landskabsstykker. Kobberet bliver i middelmaadig Folio, illumineret efter Naturen, omtrent 16 Tommer, langt og 12 Tommer høit, og Hr. Kobberstikker, Grosch, der har paataget sig dette Arbeide, vil vist besørge det til Publikums Tilfredshed. Prisen for Subskribenterne er 2 Rdlr., der siden forhøies for andre Kjøbere, og Subskribentsamlerne tilstaaes de sædvanlige Fordeele. Subskription, modtages indtil Udgangen af December Maaned d. A. i Sielland hos Hr. Lotto=Assistent Brorson, samt Dhr. Boghandlere Schultz og Brummer i Kjøbenhavn, i Fyen hos Hr. Hempel i Odensee, og Hr. Pastor Storch i Kjerte, og i Jylland hos Hr. Adjunct Tauber i Aarhuus, og hos Undertegnede. Cantonnementsqvarteret Gylling, den 15de September 1810. Edward Storch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Premierlieutenant ved det fyenske Jnfanterie Regiments 4de Bataillon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Indenlandske Efterretninger. Uagtet vi i Aar aldeles ikke have havt nogen Overflødighed af Frugt her i Sjælland, seer man dog hos vore Frugthandlere Viindruer af dette Aars Væxt, hvoraf en Klasse ofte veier tre Fierding Pund. Dette kan tjene til Beviis paa hvad vort nordlige Clima ved en større Omsorg, for Haugedyrkningen alt formaaede at frembringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Blandt de Artikker, som i en ualmindelig Grad ere stegne siden Krigen maa især regnes Kride. Skjønt Kride er en indenlandsk Frembringelse blev en Tønde deraf, som i Fredstider kun kostede 24 s., i disse Dage ved Auction paa Børsen betalt med 5 Rdlr. 24 s. Uagtet Posten i Gaar (d. 12) førend Børsens Slutning endnu ikke var kommen, lode adskillige Hædersmænd sig dog betale 565 til 570 for tre Maaneders Banco. Man seer her Hovedkilden til dette store Onde. - Men uagtet Coursen gaaer saa ufordeelagtig, ere Varepriserne dog endnu bestandig flaue.