Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Junii. Efter at Rentekammeret, ifølge allerhøieste Befaling, havde nedlagallerund. Betænkning over en af Jndustriforeningen her i Staden til Hs. M. indgiven Ansøgning om at meddeles Concession paa Eneret til at anlægge en Jernbane fra Kjøbenhavn til Roeskilde med Fortrinsret paa Sidebaners Anlæg m.v., har Allerhøists. ved under 25de d. M. allernaadigst at forsyne den af Kammeret forelagte Concession med allerhøieste Underskrift, lige allernaadigst behaget at tillade, at bemeldte Forening transporterer Concessionen til det nu sammentraadte saakaldte Sjællandske Jernbane-Selskab, hvilket Selskab derhos kan forvente Concession paa Eneret til Banens Forlængelse til Korsøer og Sidebaners Anlæg til Kallundborg og over Rønnede til en Havn paa Sjællands Sydkyst, dog at det forinden selve Concessionen paa disse videre Anlæg udfærdiges, i Overeensstemmelse med hvad ved allerhøieste Resolution af 21de Februar d. A. er bestemt, inden 1. Aar godtgjøres, at der haves Disposition over de fuld fornødne Pengemidler til de paagjældende Arbeiders Fuldførelse osv. - Og har Hs. Majestæt endelig behaget allernaadigst at tilkjendegive, at der ikke findes noget at erindre imod, enten at Nivellementet til de paatænkte nye Baner paabegyndes, eller at Jndbydelse til Actietegning for disse finder Sted. Concessionen lyder saaledes: Vi Christian den Ottende a. Gjøre vitterligt: at Vi, efter indgiven allerunderdanigst Ansøgning fra Jndustri foreningen i Vor Residentsstad Kjøbenhavn, om Meddelelse af allerhøieste Concession paa Eneret til en Jern banes Anlæg mellem Kjøbenhavn og Roeskilde, have allernaadigst bevilget og forundt, ligesom Vi og herved bevilge og forunde bemeldte Jndustriforening Eneret til, overeensstemmende med den Os tidligere forelagte fuldstændige Plan og de Statuter, som inden 3 Maaneder blive at forelægge Os til allerhøieste Bedømmelse og Stadfæstelse, samt forøvrigt under Jagttagelse af de i Vor allerhøieste Resolution af 21de Februar d. A. indeholdte nærmere Bestemmelser, at anlægge en Jernbane mellem Kjøbenhavn og Roeskilde, og i et Tidsrum af 100 Aar. fra dens Aabning at regne at benytte denne til Transport af Personer, Varer og Gods. Og vil ved ethvert Thronskifte paa denne Concession være at erhverve allerhøieste Confirmation. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de Mai 1844. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian B."- De Udkigsposter, som i disse Dage have været udstillede paa Nicolai og Runde Taarn, for itide at opdage Keiseren af Ruslands forventede Ankomst, kunne nu roligt trækkes tilbage, da der idag med Posten er kommen Efterretning om den russiske Majestæts uventede Ankomst til Berlin, hvorfra han allerede igjen var reist videre til Brunsvig. (Khvnsp.)- Maifesten i Egebæksvang havde i Tirsdags forsamlet 4 a 5000 Mennesker. Ved Festmaaltidet, der afholdtes i den hertil opførte store og smukke, udentil med de tre skandinaviske Flag, og forinden med Krandse, Guirlander, Faner, Frederik den Sjettes Büste, samt den norske Grundlov smykkede Pavillon, præsiderede Helsingøers Stænderdeputerede, Skibsclarerer Kirck. Blandt de ved denne Leilighed udbragte Skaaler var en af Hr. Nathansen (dog ikke Redacteuren) for politisk Udholdenhed; af Kammerraad Drewsen for Skandinavien, i hvis broderlige Sammenslutten han saae den bedste Betryggelse for vor Fremtidsskjæbne", af Skibsclarerer Bay for Kronprindsen, som den, der har viist, at han deler mange af Folkets Ønsker og Sympathier, der hader Smiger og Hokleri, men elsker dansk Sprog og Nationalitet; af Cand. Ploug for gode Styrmænd saavel tillands som tilvands." Derefter drog hele Forsamlingen, med Musik i Spidsen, ud til Haabets Steen, hvor Cand. Lassen i en kraftig Tale udviklede hvor Uret det var at opgive Stænderinstitutionen, især nu, da der var saamange vigtige Ting at forhandle: den slesvigske Sprogsag, Pressens Tilstand, Finantsvæsenet, Landbosagen, &c. Efter ham steg Kammerraad Drewsen op paa Stenen og fremstillede for den talrigt forsamlede Mængde, den danske Nationalitets sørgelige Stilling i Slesvig, som ingenlunde var forbedret, men tvertimod bleven endmere mislig ved det sidste kgl. Patent, hvis factiske Følge var det danske Sprogs paanlige Udviisning af Stændersalen. J hvert af Talerens Ord strømmede en bevæget Følelses varme Pulsslag, saa de ikke alene paa Bønderne, til hvilke de nærmest vare henvendte, men paa Alle gjorde et lige stærkt Jndtryk, hvilket ogsaa kundgjorde sig derved, at c. 300 af de Tilstedeværende øieblikkeligt underskreve den store Sprog(Fædrel. & Khonsp.)