Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-08-13
Forlangt Jndrykkelse. J Continuation med min sidste Bekjendtgjørelse om Stutteribesigtelsen i Veile den 9de f. M., meddeler jeg her Publicum en Klage, jeg i Dag i pligtskyldigst Underdanighed har indsendt til det Kongl. danske Cancelli. Aldebertsminde, den 7de August 1841. C. Palgas, Til det Kgl. danske Cancelli Det høie Collegium tillade at jeg underdanigst med en Klage fremkommer over den Kongl. StutteridirectionsFærd i de senere Aar, med Hensyn til de Mænd bemeldte Direction udnævner til at fungere som Stuttericommissairer. Af Vigtighed er det, derom vil det høie Collegium vist være eng med mig, at Stuttericommissairerne ere Mænd, om hvis Dygtighed der ingen Tvivl kan være, og som Publicum har den Tillid til, at de ville handle med upartiskhed og Redelighed. Men kan det siges at gielde om de fleste af de Mænd der i de senere Aar af Stutteridirectionen have været beskikkede til Stuttericommissairer, Hvilke Beviis paa Duelighed og Dygtighed som Hyppologer og Beterinairer have f. C. dHrr. Justitsraad Bindesbøl og Ritmester Christiansen aflagte? Hvorledes ville disse to Hrr. forsvare at have antaget Hingsten Y. Moses som stutteridygtig, uden at underkaste den, den samme Prøve som alle andre Hingster der præsenteres for Commissionen. Hvad skal man sige om Kammerraad Michelsens Dygtighed, naar alt hvad denne i sin Priis afhandling saa ubetinget har anbefalet, ved Erfaring har viist sig at være aldeles ubrugbart, ja høist skadeligt. Hvorledes ville denne Mand og Hr. Ritmester Christian fen forsvare, at have indbrændt som stutteridygtige, Hingster der aldrig burde bruges til Bedækning som f. E. Hingsterne Patrioten og Colos. Hvorledes ville de forsvare at have nægtet Major Jnqversen Præmie for hans udmærkede Hingst den brave Jylland, Er det at vise sig som Hestekjendere, er det at handle upartisk og redeligen, – Sandeligen skal det blive saaledes ved, maa Stutteridirectionen meget hellere slet ingen Commission udsende. – Men mangle vi da Mænd der med Ære kunne fungere som Stuttericommissairer, Betyde Navnene Neergaard, Wiborg, With slet intet mere, Hvorfor benyttes disse Mænd ikke, og hvorfor tager man dem ikke til Raad i det mindste. Eller er Hensigten maaskee, ganske at tilintetgjøre al Fremgang ved vor Hesteavl, thi dette vil ufeilbarlig blive Følgen, vedbliver den hidtil fulgte Fremgangsmaade. Store Summer ere til ingen Nytte bortødslede ved Væddeløb og Jndkjøb af feilfulde upassende Hingster. Forvirring og Mistillid have overalt faaet Jndpas. Dette er Resultatet af den hidtil fulgte Fremgangsmaade, og saaledes vil det altid gaae, naar man ikke vil tage Erfaring til Raad, men lader sig besnære af fire Jdeer og umodne Projecter. Det er disse Betragtninger der have bevæget Undertegnede at henvende sig til Landets øverste Collegium, som den Jnstants der staaer Tronen nærmest, og bedste formaaer at virke til Landets Gavn. Min indstændige og underdanige Begjæring er, at denne Sag maa blive skjænket al den Opmærksomhed den upaatvivleligen fortjener, og at det in Specie maa blive paalagt dHrr. Neergaard, Wiborg og With at udarbeide et Forslag til Hesteavlens fremtidige Behandling her i Landet, det eens ste Middel til igjen at tilveiebringe Harmonie og Samvirken i Foranstaltningerne til Hesteavlens Fremme. Aldebertsminde, pr. Veile den 7de August 1841. underdanigst. C. Dalgas.