JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Jens Thuesen Christensen i Vester Wrøgum, Aal Sogn, Vester Herred, bliver den dette Stervboe tilhørende Gaard sammesteds stillet til Bortsalg ved een offentlig Auction, som afholdes i samme Torsdagen den 23de Februari næstkommende, Form. Kl. 11. Til Gaarden, der staaer for Jordskylds Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., hører endvidere dens Andeel i Aal Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende, samt en underlagt Parcel Nr. 2 fra Ole Nissens udstykkede Gaard, der har Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 tre fireogtyvended. Alb. Eiendommen, hvorpaa holdes 12 Fækreature og 2 Heste, kan tiltrædes til anstundende 1ste Mai. Conditionerne, der erfares ved Auctionen, ere forinden til Eftersyn her ved Contoiret. Thi indbydes Lysthavende. Øster- og Vester-Herreders Contoir i Varde den 27de Januar 1843. Thorup, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
Udpantning. Foretages Torsdagen den 2 Febr. 1843 for Kongelige Skatter og Afgifter for 2den Termin 1842, Communeafgifter for samme Tid og Skolemulcter, hos dem, der til den Tid endnu maatte restere med samme. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
Ribe d. 24 Jan. 1843. Jfølge det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 26.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
Marts f. A. skal Heste- og Qvægmarkederne i Colding afholdes i Fremtiden saaledes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
1. Heste- og Qvægmarkederne i Fasten, som hidtil ere afholdte om Torsdagen, afholdes og Fredagen. 2. Det Heste- og Qvægmarked, som hidtil afholdtes i Midten af Mai Maaned i Forening med et Krammarked, afholdes den sidste Tirsdag i April Maaned dog at Krammarkedet fremdeles afholdes i Midten af Mai. 3. At det Qvægmarked, som hidtil holdtes i Midten af November, ansættes til 2den November. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Byefogedcontoiret i Colding den 23 Januar 1843. Chr. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
Brandassurance Foreningen for rørlige Eiendeele i Nørre-Jylland. For de, som maatte attraae at indlemmes i Foreningen, hvori Resicoen nu er c. 2 Millioner og Fondet c. 10 Tusinde Rbd., anbragte mod Pant i faste Eiendomme, undlader man ikke at bringe i Erindring, at Optagelse ikkun vil finde Sted ved det forestaaende aarlige Møde i Repræsentantskabet den 18de Marts næstkommende, og maa den befalede schematiske Begjering herom snarest muligt - senest iste Marts - indgives til Directionen igjennem vedkommende Districtsforstandere, hvor saadanne haves. At Begjeringerne ledsages med Anmeldelser, er just ikke nødvendigt, da Forsikkringen først bliver at regne fra næstk. 1ste Mai ved det nye Assurance-Aars Begyndelse. Det antages, at de, som i Aarets Løb have indgivet Begjeringer i Forventning af Optagelse, endnu attraae saadant, forsaavidt Begjeringerne ikke forlanges tilbage. Breve til Directionen bedes fremtidig adresserede til Foreningens Secretair, Godsforvalter Brasch i Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-30
J Directions-Mødet den 7de Januar 1843. C. Jngerslew. W. Watt. N. Nyholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Udtog af Forhandlingerne Amtsraadet i Ribe den 31te Januar 1843. Samtlige Amtsraadets Medlemmer vare tilstede, med Undtagelse af Lehnsgreve Schach. Amtmanden foredrog følgende Sager i hvilke Amtsraadet besluttede som følger: 1) Raadet underrettedes om, at ifølge Forord. 29, Sept. 1811 § 17 Litr. c og d skal af Repartitionsfondet udredes til den almindelige Veikasses Udgivter i 1842 61 s. pr. Td. privilegeret og uprivilegeret Hartkorn, der opkræves med Skatterne for dette Aar i April og October Kvartaler, og hvorefter vil indkomme, for igjen at udbetales, ved Ribe Amtstue, 5,074 Rbd. 14 s., for Ribe Kjøbstad 156 Rbd. 52. s., for Varde Amtstue 3,715 Rbd. 11 s., og for Varde Kjøbstad 69 Rbd. 93 s., eller ialt 9011 Rbd. 74 s. J Forbindelse hermed vil det være at afgjøre, hvor stort et Beløb, der til Amtets egne Udgivter skal opkræves i samme Tidsrum. Det blev oplyst, at i 1842 var opkrævet pr. Td. Hartkorn 1 Rbd. 21 s., næmlig 64 s. efter Forord. 31. Decbr. 1819. og 53 s. til Veindgivter i Amtet efter Forord. 29. Septbr. 1841 § 25, samt til den almindelige Vei kasse 75 s. altsaa ialt 2 Rbd. pr. Td. Hartkorn. Amtsraadet vedtog, da Bidraget til den almindelige Veikasse i dette Aar bliver 14 s. mindre pr. Td. Hartkorn, og med Hensyn til, at Udredelsen, af første Halvaars Skatter, formedelst en daarlig Rugal og mindre heldige Bygavl, vil være trykkende for Landmanden, at Bidraget til Repartitionsfondet til Amtets egne Udgivter og dets Veivæsen for første Halvaar skulde opkræves med 37 s. 2) Fra Aarre og Grimstrup, Hodde og Thistrup, Grindsted og Grene Pastorater samt Visby Sogn var indkommen Andragender om de specielle Skole kassers Jnddragelse, i Henhold til Forord. 13. Aug. Amtsraadet tillod dette indtil videre for Aarre og Grimstrup samt Hodde og Thistrup Pastorater, da man antog, at Skolekasserne ikke havde nogen særdeles Beholdning, ligesom og Stiftamtmanden, meddeelte, at de ikke eje noget Kapitalfond, dog forbeholdt man sig at adskille Kasserne, dersom det viste sig, at der ikke droges Omsorg for at anskaffe de i Skoleanordningen § 67 foreskrevne Bøger. Med Hensyn til den i Visby værende Kassebeholdning fandt man det ikke tilraadeligt herpaa at indlade sig, ligesom man ogsaa udsatte Afgjørelsen af Grene og Grindsted Sognes Begjering indtil nærmere Oplysning var indhentet. 3) Fra Arrestforvareren i Møgeltønder var indkommen Begjering om Forhøielse af Lønnen. Stedets Birkedommer havde andraget paa en Forhøielse af 10 Rbd., medens Grevskabet Schachenborg havde modsat sig dette for saavidt Forhøielsen skulde udredes af Jurisdiktionens Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Da Stiftamtmanden oplyste, at Arrestforvareren foruden fri Bolig og Brændsel har en aarlig Løn af 50 Rbd., der udredes efter Hartkornet af Beboerne i Birket, og at denne Løn med Emolumenter er lig den Arrestforvareren i Loe Herred har, vedtog Amtsraadet eenstemmig at afslaae den forlangte Forhøielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
4) Fra Sogneforstanderskabet var indkommen en Skrivelse angaaende Vedligeholdelse af Dæmningen for Broerne ved Hulkjær Vandmølle paa Drivtsvejen mellem Foldingbro og Holdsted Bro, hvilken Sag udsattes til nærmere Undersøgelse og Oplysning. 5) Gaardmand Niels Thygesen i Forsomho i Ølgod Sogn havde indsendt en til Hs. Majest. Kongen stilet Ansøgning, om at Medicinen til nogle i hans Huus afvigte Sommer af Typhus angrebne Patienter maatte udredes af det Offentlige. J denne Anledning oplystes, at da det under 11. Mai var anmældt, at flere Personer hos Supplikanten vare angrebne, havde Distriktslægen efter Ordre undersøgt Sygdommen og erklæret den for smitsom, hvorfor det blev bestemt, at den skulde behandles for offentlig Regning. Kort efter androg imidlertid Sogneforstanderskabet paa, at en privat Læge maatte behandle de Syge, da Distriktslægen paa Grund af Sygdom lod dem behandle af sin antagne examinerede Amanuensis, hvilket Amtet ikke fandt Anledning til at tillade, og Niels Thygesen vedblev derefter at benytte den af ham privat antagne Læge. Amtsraadet erkjendte, at det ikke er grundet i Anordningerne at lade det Offentlige betale Medicin efter en privat engageret Læges Ordination, da den anordnede Kontrol med Medicinens Ordination og Sygdommens Behandling derved tabes, hvorfor Ansøgningen ikke blev anbefalet. 6) Kancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning over en Ansøgning fra en Deel Jndvaanere i Ribe, om at et Krammarked sammesteds maatte afholdes i Begyndelsen af November Maaned samtidig med det Kvægmarked, som da afholdes. J sin over Sagen afgivne Betænkning har Ribe Magistrat formeent, at dette Marked burde afholdes særskilt den tredie Tirsdag i October Maaned og desuden i Octbr. og Novbr. afholdes Kvægmarkeder; ligesom Amtet tidligere i Jndstilling til Kancelliet af 1. Decbr. 1840 havde yttret, at de næringsdrivende Jndvaanere i Ribe ønskede, at der i Byen maatte afholdes ugentlige Kvægmarkeder hver Tirsdag paa den Tid, da der afholdes lignende Markeder hver Fredag i Tønder. Amtsraadet formeente, at det til Landmændenes, Tarv var tilstrækkeligt, at der aarlig blev afholdt Kvægmarkeder i Ribe de to sidste Tirsdage i October og de to første Tirsdage i November samt i Forbindelse med det, der afholdes første Tirsdag i November forenes et Marked med Trævare, og hvad Landmanden behøver til sit Avlsbrug. Krammarked, fandt man derimod overflødigt, da Ribe er forsynet med Alt af denne Slags til billige Priser og det har viist sig, at Markederne i Ribe kun lidet besøges af dem, der handle med Alenvare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
7) Rentekamret har forlangt Amtsraadets Betænkning om, hvorvidt en Modisikation i Forord. af 3. Juni 1825 Litr. a idetmindste for visse Egne af Landet kunde ansees ønskelig, saaledes, at denne Anordnings Bestemmelse om at Bevilling til Meelmøllers Anlæg kan ventes, naar ingen Meelmølle findes i 1 Miils Afstand fra det Sted, hvor den nye Mølle agtes anlagt, blev givet den Tilføining, at Tilladelsen til Molleanlæget kun kan ventes, naar ingen særdeles Omstændigheder maatte tale derimod. Amtsraadet formente, at Sagen for dette Amts Vedkommende ikke er af særlig Jnteresse, da her kun gives enkelte Steder, hvor det er muligt at opføre nye Meelmøller, der ere fjernede 1 Miil i ligeLinie fra mærmeste Mølle. For Landet i Almindelighed foretrak man at holde sig til den paa Afstanden begrundede Regel fremfor at gjøre Bevillingens Meddelelse afhængig af Kollegieresolution, støttet paa Lokalautoriteternes Skjøn om det paatænkte nye Mølleanlæg, da de Møllesøgendes Tarv letteligen kunde blive tilsidesat af Omsorg for de Møller, der ville lide Afbræk i deres Næring ved nye Anlæg. Man ansaae det for et stort Gode, at Anordningen har aabnet Adgang til nye Mølleanlæg udenfor Cirkelslaget af 1 Miil fra nærmeste Mølle, og denne Bestemmelse formente man ikke burde forandres af Ængstelse for at Enkelte skulde lide Tab. Da nye Mølleanlæg i Reglen udfordrer en ikke ubetydelig Kapital er det ikke rimeligt, at Nogen vil sætte en saadan paa Spil uden at der virkeligen er følt Trang til flere eller bedre Møller, og Kappelysten mellem de gamle og nye Møller maatte nødvendig blive til Fordeel for de Møllesøgende, uden at dervar Grund til at frygte for at Nedlægningen af en enkelt Mølle skulde foranledige Mølletrang. Den stigende Folkemængde og den derved foranledigede Opdyrkning af hidtil udyrkede Jorder gjør ogsaa flere Møller nødvendige, for hvilke ogsaa Hensyn til de tiltagende Huusmænd, der i Reglen maa bære Kornet fra og til Mølle, taler. Om der end for Ringkjøbing Amts Vedkommende, paa Grund af de lokale Forhold kunde være Anledning til at give Reglen en Tilføining, saa maatte dog Amtsraadet ansee det utilraadeligt at udvide dette til det øvrige Rige. 8) Om Tilladelse til at anlægge en Veirmølle paa Veerst Byes Mørk var indgivet en Ansøgning fra Peder Christensen i Tersbøl over hvilken Rentekamret ønskede Amtsraadets Betænkning. Stiftamtmanden oplyste, at Supplikanten først havde begrundet sit Andragende paa foregiven Mølletrang; men da dette ved afholdt Skjøn var fundet ugrundet har han valgt en anden Byggeplads for Møllen, for at denne kunde komme i en Afstand af over 1 Miil fra nærmeste Mølle, ligeledes var indkommen Ansøgning fra Peder Veirup om et Mølleanlæg paa Lillerot, Mark, ledsaget af en Landmaaler=Attest om, at Afstanden i lige Linie er over 1 Miil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Efter den Oplysning, som to af Amtsraadets Medlemmer meddeelte om Befolkningen og Beliggenheden af Møllen, vedtog Amtsraadet, at det sidstnævnte Andragende, som det for Egnen gavnligste burde gives Fortrinet. 9) Fra en Deel Amtsforvaltere i Danmark var til Rentekamret indkommet et Andragende om enten at blive fritagne for Regnskabsføringen for Repartitionsfondet eller at tilstaaes en aarlig Godtgjørelse for samme i Lighed med hvad Banken og Brandforsikkringen tilstaaer dem, hvilket Andragende var støttet paa, at Repartitionsfondet efter Forord. 13. Aug. 1841 maatte ansees for et reent Kommune Anliggende, der ikke vedkom dem ifølge Embeds Medfør, ligesom de og mente af samme Grund at burde fritages for Amtsfattigkassen og Regnskabet for samme. Rentekamret, der formente, at om Amts forvalterne end ikke kunde fritages for de nævnte Regnskaber talte dog billighed for, at en passende Godtgjørelse tilstodes dem for deres ved de senere Lovbud forøgede Arbeide, ønskede herover at modtage Amtsraadets Erklæring. Amtsraadet antog ikke, at Forretningerne ved Repartitionsfondet for Amtets to Amtstuer var bleven vanskeligere eller vidtløftigere ved Landkommune- og Kasseanordningerne; thi ogsaa forhen maatte der føres Regnskabsbøger. Bogføringen var vel i Almindelighed nu noget vidtløftigere, men dette var ikke foranlediget ved Repartitionsfondet. Derimod maatte man indrømme, at Ansvaret var blevet større, da Udskrivningen til Veindgivterne er bleven forøget: men ligesom den kongl. Kasse ikke vilde forhøje Amtsforvalternes Løn fordi Skatterne bleve høiere, saaledes kunde der heller ikke være Grund hertil for Repartitionsfondets Vedkommende. Jfølge Fr. 30. Jan. 1793 og Plak. 31. Decbr. 1819 var det en Amts forvalterne utvivlsomt paa hvilende Embedspligt at fore Regnskaberne for de nævnte Kasser, for hvilke de dem i Aarene 1812 og 1819 tilstaaede Skriverpenge maatte være Betaling, da det udtrykkeligen nævnes, at disse ere dem tilstaaede ogsaa for Oppebørselen af andre Afgivter." Talte endogsaa Billighed for, hvad man dog ei indrømmede, at Amts forvalterne tilstodes Løn af Repartitionsfondet maatte en lignende Lønningsforhøielse formeentlig ogsaa udredes af Statskassen, der gjennem Repartitionssondet oppebærer betydelige Jndtægter, vedkommende det hele Land. Man troede desuden saameget mindre at burde indlade sig paa Forslaget som deraf kunde flyde Udredelse af Pension fra Repartitionssondet for Amtsforvaltere, ligesom ogsaa Andre, der have Arbeide i Amternes Jnteresse herpaa kunde begrunde Fordring og fast Løn. Da Amtsfattigkassen var en blot velgjørende Jnstitution kunde der om Løn af den ikke være Tale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Med Hensyn til det folkerige, af mange nyttige Veie gjennemskaarne Distrikt: Riberhuusbirk, Loe Herred samt Mogeltønder og Ballum Birker, maatte man beklage, at der ved Affattelsen af Hertugdommets Veiforordning af 1. Marts 1842 var givet Ribe Amt Leilighed til at yttre sig om hvilke Veje, der i det blandede Distrikt skulle ansees for mindre Landeveie. Saaledes er efter Fr. 13. Decbr. 1793 Vejen mellem Ribe og Haderslev en Hovedlandevei, men efter Hertugdommets Veiforordning er den nu bleven til en mindre Landevei, og foruden denne ere i denne Anord, som mindre Landeveie endnu anførte: Veien fra Ribe Mark til Foldingbro; Veien fra Skodborghuus til Gram; Veien fra Skodborghuus til Haderslev; Veien fra Ribe til Apenrade, og Veien fra Høyer til Tønder. Veien fra Ribe til Tønder er opført blandt Hovedlandeveiene uden at dens Retning nærmere er betegnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Da det danske Territorium er omgivet af det større slesvigske og det ikke vilde være hensigtsmæssigt, at de Hartkornet tilhørende mellem Plovtaxtjorderne indblandede Veiparter grundforbedres som mindre Landeveie, medens de slesvigske Veistykker paa sammeVeilinie kun ufuldstændigt istandsættes som Biveje, kunde det synes ufornødent at undersøge, hvilken Forandring i Regulativet af 1832 for denne Deel af Amtet bør skee, da det i Veiforordningen for Hertug dommerne er fastsat, hvilke Veie der paa det slesvigske Territorium skulle være mindre Landeveie, men da Beboerne her kunne formene sig tilsidesatte, og da der er et udelukkende af danske Beboere bestaaende, Sogn, hvorigjennem Veien til et Færgested gaaer, foreslog Stiftamtmanden, at udvælge en Kommittee, til nærmere at undersøge Sagen, og som Medlemmer, af denne Kommittee bragtes i Forslag, foruden et Medlem af Amtsraadet, Kancelliraad Brasen og Kapitain v. Nickolin af Jngeniørkorpset. I Anledning af det anførte Forslag til Regulativet for de mindre Landeveie i Amtet, norden for Kongeaaen, ere følgende Andragender om Forandring i samme indkomne, næmlig: a. fra Sogneforstanderskaberne for Aastrup, Starup og Gjording Sogne, om at den i 1840, 11 og 12 indgrøvtede og regulerede Vei fra Andsager til Hovedlandeveien ved Seistrup fremdeles maa ansees som mindre Landevei; b. fra Sogneforstanderskaberne for Grindsted og Vorbasse, samt Lindknud og Brørup Sogne, om at den i 1835 og følgende Aar anlagte og med betydelige Broer forsynede Vei mellem Holstebro Kjøbstad og Foldingbro maa fremdeles blive anseet for mindre Landevei, c. fra Hjarup og Vandrup Pastorat, om at Veien fra Kolding til Ribe, syd for Kongeaaen, ligeledes maa ansees for mindre Landevei, og endelig d. fra Vorbasse med flere Sogne, om at Veien fra Vorbasse gjennem Bekke og Leirskov Sogne til Ribe Landever maatte vedblive at være mindre Landevei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Med Hensyn til Spørgsmaalet, hvorvidt Bestemmelserne i de tilgrændsende Amter, om hvilke Veje der skulle ansees for mindre Landeveie, kunne gjøre Forandringer i Regulativet nødvendige, bemærkede Stiftamtmanden, 2, at Veien i Veile, Ribe og Haderslev Amter fra Kolding til Ribe, der gaaer udfra Chausseen sønden for Kolding til Seest Sogneskjel og derfra videre over Vandrup Mølle til Skodborg, ikke optages blandt de mindre Landeveie, fordi en anden og bedre Vei haves mellem fornævnte to Kjøbstæder; b. at Veien i Ringkjøbing Amt gjennem Lønborg og Egvad og derfra forbi Egvad Kirke, gjennem Forsum By til Ribe Amtsskjel er optagen som mindre Landevei i hiint Amt, men Fortsættelsen, af samme i Ribe Amt, forbi Ølgod Kirke, Lindberggaard, Mølbygaard, Andsager Kirke og Starup til Kolding, er ikke optaget i Forslaget over de mindre Landeveie i Ribe Amt, og c. at Veien i Ringkjøbing, Amt, forbi Sønderbork Kirke, Lydom Kirke, Adam Olsens Huus, Lyhne Kirke, Strelluf Kirke og til Ribe Amtsskjel, ligeledes er optaget af Ringkjøbing, Amt, som mindre Landevei. Skulde Rentekamret billige dette sidste Forslag vil det være nødvendigt, at den Veistrækning, som falder over Lydom Sogn paa to Steder med en Længde af omtrent 5,871 Al. og over Lydomgaards Hede i en Længde af henved 1,268 Al., ogsaa optages blandt de mindre Landeveie i Ribe Amt, skjønt det er imod den her fulgte Grundsætning, eftersom denne Vei for største Delen kunde afbenyttes som Hove til de Enge, den kongl. Kasse udleier. Amtsraadet billigede Kommitteens Forslag med den Forandring: a. at Veien fra Varde til Blaavand, udgaaer som mindre Landevei; b, at Veistykket Litr. d. i Skads Herred til Hjerting, mellem denne By og Kolding, som fra Hovedlandeveien løber af til Korsveien sydvest for Oxvanggaard; e, at Veien fra Brixbøll til Strandby, ligeledes udgaaer, og endelig d, at Veien fra Ribe til Viborg, der er anført under Litr. e i Andst og Slags Herred ogsaa udgaaer. Disse Bestemmelser vedtoges ved Stemmeflerhed. Til at gjøre Udkast til et Veiregulativ for det blandede Distrikt blev valgt Stiftamtmanden, Gaardeier Tranberg og Kancelliraad Brasen, og formente man, at en mundtlig Konference med vedkommende slesvigske Embedsmænd vilde være hensigtsmæssig til Sagens Fremme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Med Hensyn til Veien mellem Ribe og Tønder om hvilken man havde hørt, at Forhandlinger vare indledte, formente man der rigtigst at gjøre det kongl. Rentekammer opmærksom paa det Hensigtsmæssige i, at Veien saameget som muligt beholdt sin nuværende vestlige Retning for saaledes at kunne gjennemskjære de derværende frugtbare og folkerige Sogne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Efter at to af Raadets Medlemmer havde oplyst, at Veiens Endepunkter og især den østre Ende kun ere paaførte et daarligt Material af Sand, fandt man ikke at kunne modtage denne Vei forinden den i sin hele Udstrækning var belagt med harpet Gruus, ligesom den midterste Deel. 19) Uagtet Planen for det Grundforbedringsarbeide, der skal udføres paa de mindre Landeveie, først kan lægges naar Regulativet er approberet, fandt Formanden det dog rigtigst nu at udnævne de Mænd, der ifølge Veiforordningens §. 26 med Politimesteren skulle tage Deel i Udarbeidelsen af Arbeids planen, gjennemgaae Kapitain Nickolins Arbeids forslag til de nye mindre Landeveies Jstandsættelse og have Tilsyn med Arbeidet. Amtsraadet tiltraadte Forslaget og fandt det især med Hensyn til de aarlige Reparationer ved de Veipligtige paa de mindre Landeveie ønskeligt, at paalidelige Mænd, der nyde almindelig Agtelse og Tillid, med Politimestrene deeltage i Udarbeidelsen af Arbeidsplanerne og i Opsynet med Arbeidet, hvorfor det hertil udnævnte følgende Landmænd, for Vester Herred: Kapitain v. Teilmann, Tiendekommissær, Wandborg og Kammerraad Grooss, for Øster Herred: Forpagter Plauborg, Forvalter Johnsen, Amtsraads Medlem Jens Nielsen, for Slaugs Herred: Sognefoged Jørgen Jepsen i Andsager og Sognefoged Søren Bagge Hansen i Grindsted, forGjording=Malt Herred, Proprietær Nielsen, Landvæsenskommissær Lautrup og Gjæstgiver Thomsen; for Skads Herred, Proprietær Hansen, Proprietær Thomsen og Vicekonsul Matthiesen; for Andste Herred: Sognefoged Jens Jørgensen, Sognefoged Søren Hansen i Andst og Amtsraads-Medlem Lauge Pedersen. Amtsraadet stolede paa disse Mænd ikke ville nægte deres Tjeneste i et saa almeengavnligt Øjemed. Veikomitteen formente, at følgende Veiparter, paa de mindre Landeveie næsten kunne ansees forgrundforbedrede, næmlig for Hodde Sogn 11,900 Al. og for Andsager Sogn, paa Veien mellem Varde og Veile, 8,620 Al. samt en Deel af Veien mellem Grydvad Mølle og Dutrup Thinghuus, og endelig Størstedelen af Veyen fra Holsted Markeskjel til Endrup Mølle. Saavel disse Lodseiere som de flere der ved at grundforbedre deres Veistykker paa de mindre Landeveie, ønske paa engang at blive fritagne forArbeidet, henvistes til derom at gjøre Anmældelse for Amtet, som derefter vil anmode Jngenierofficeren at give dem fornøden Veiledning. 20) Af Veien mellem Varde og Hjerting er i 1842 som let Chaussee grundforbedret 3,780 Al., hvilket Arbeide, indbefattet Godtgjørelse for afgivet Areal, har kostet 2,523 Rbd. 85 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
Efter Amtsraadets tidligere Beslutning er derunder 20. Octbr. f. A. afholdt Licitation over Grundforbedringen af 4,800 Al. paa samme Vei, hvilket Arbeide vil blive udført for 2,590 Rbd. 6 2/2 s., derunder indbefattet Steenkiste Arbeide, men ikke Godtgjørelse for afgivet Areal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-01-31
For det Arbeide Kapitain Nickolin har udført ved Udarbeidelsen af Arbeidsplanen samt for Opsigten med Arbeidet og Befordringsomkostninger og Diætpenge, vedtoges at tilstaae ham et Honorar af 250 Rbd. i Forventning af, at han hermed vilde være tilfreds og Rentekamret approbere Udgivten. J Lighed med hvad der tilstaaes Sandflugtskommissæren i Diætpenge vedtog man, at anvise Veikomitteens tvende Medlemmer 2 1/2 Deel Rbd. daglig i Diætpenge. 21) Mod den af Stiftamtmanden fremlagde Designation over Lønninger til Veibetjentene i 1842, til Beløb ialt 487 Rbd. 64 s., fandt Amtsraadet Jntet at erindre. 22) Stiftamtmanden meddeelte, at Rentekamret under 12. Novbr. f. A. har approberet den efter Amtsraadets Beslutning i forrige Møde trufne Akkord med Kapitain Nickolin om Opsynet med videre ved Arbeidet paa de mindre Landeveie i Aaret 1843. I Henhold til denne Akkord ønskede Amtsraadet, at Kapitain Nickolin forfattede Arbeidsplanen fordet endnu ikke grundforbedrede Veistykke mellem Hjerting og Varde, over Hostrup og Guldager Sogns Marker, samt at en lignende Arbeidsplan af ham forfattes for Veien mellem Ribe og Viborg fra VeileAmtsskjel over Bekke Sogn, hvilket sidste Veistykke i 1844 skulde grundforbedres. Amtsraadet overdrog Amtmanden at foranstalte Licitationen afholdt over Grundforbedringen af 4,800 Al. af Veien mellem Varde og Hjerting, over Alslev Sogn, samt bemyndigede ham til at approbere Buddene i Tilfælde at saadant kunde skee efter Veiforordningens § S. 23) En Rentekammer=Skrivelse af 3. Sept. f. A., indeholdende Oplysninger, ang. Veien fra Ballum Færgested til Høyer og Tønder, blev fremlagt.