JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
J Overeensstemmelse med en af Provindsialstændernes Forsamling for Nørre-Jylland til Hs. M. Kongen indgiven Petition om Uldmarkeders Afholdelse i Jylland, har Allerhøistsamme under 26de f. M. allernaadigst tilladt, at der indtil videre maa i Randers aarligen afholdes tvende Uldmarkeder, det ene i Juli, det andet i Octbr. Maaned, hvorhos det er overladt til Cancelliet at fastsætte de nærmere Bestemmelser og Foranstaltninger desangaaende. Som et Beviis paa den Erkjendtlighed og Velvillie, forenet med Høiagtelse, som det borgerlige Jægercorps i Ribe nærer for dets Chef, Capt. Dinesen, overraktes ham ved Corpsets Skiveskydning den 16de de en Sølv-Pokal med Jnskription "Af Høiagtelse til Erindring af Ribe borgerlige Jægercorps, 1837. Capitainens Skaal udbragtes derhos af den høie Øvrighed." Om Jldebranden i Holstebro er Redactionen af Vib. Samler endnu velvilligen bleven meddeelt Følgende: "Den 10de Juli, Eftermiddag Kl. 2, drønede Brandklokken. Alt kom i hurtig Bevægelse, uagtet den rolige Middagsslummer endnu lukkede mangt et Øie. Jlden var opkommen i et Udhuus hos Kjøbmand Schaumburg; men hvorledes er et Spørgsmaal, som endnu ikke er opklaret, og som i vore Tider destoværre saa sjeldent opklares. J et Nu stod denne store Gaards 3 Udbygninger, samt Naboens, Hattemager Mulvads hele Gaard og endnu et Udhuus af et tredie Sted, i lys Lue, og i mindre end en Time var Alt en Askehob. Bygningerne vare alle straatagte. Mulvad fik Jntet reddet, ligesom en Skrædder Spliid ogsaa mistede Endeel, og da de ei heller havde assureret, ere de som vindskibelige Haandværkere, meget at beklage. Schaumburgs Forraad var forsikkret. At Jlden opkom ved Dagens Lys, ligesom ogsaa at Vinden har fra Byen, var, i Forening med Brandvæsenets og kort sagt Alles utrættelige ei Bestræbelser, ene Aarsag i, at Ulykken denne Gang ikke blev voldsommere."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Under den Undersøgelse som blev anstillet i Anledning af at Vagthundene paa Kjøbenhavns Toldbod havde sønderrevet en Pige, havde Kongen Foged indstillet til Cancelliet om det ikke maatte finde Anledning til, foruden mod vedkommede Vægtere, tillige at anlægge Action mod Toldinspectenrerne og maaskee endnu andre Embedsmænd ved Toldvæsenet, for deres Mangel paa Tilsyn med Plankeværket og Pladsen, saavelsom med de Hunde det var paalagt Vægterne at holde. Dette har Cancelliets imidlertid ikke antaget, men erklæret, at dertil ikke fandtes tilstrækkelig Anledning J denne Anledning formener nu Kjøbenhavsposten at det saavel for vedkommende Embedsmænd selv, som for at der ikke skulle kunne gjøres Anvendelse af Ordsproget, man hænger de smaae Tyve og lader de store løbe, havde været rigtigere at Cancelliet havde ladet Domstolene afgjøre og og hvorvidt Vedkommende vare skyldige og det saa meget mere, som man efter den brugte Terminologi, der i Cancellie stiil har meget at betyde, ikke kan antage andet end at selv Cancelliet har fundet, at der har været nogen Grund til den skeete Jndstilling, da det ellers vilde have brugt den sædvanlige Form og nemlig sagt: "at der aldeles ingen Anledning var, eller blot at der ingen Anledning var til at udvide Actions-Ordren."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Den 18de fandt Væddeløbet Sted ved Jtzehoe, J det første Løb, hvor Fuldblod var udelukket vandt Hofjægermester v. Cronsterns Skimmelhoppe, Octavia, første Priis, (150 Sp.) og Hr. Volckers brune Hingst Troppen, anden. J Løbet for Landboeheste vandt Hr. Horns Fuchshoppe fra Breitenberg første Priis (50 Sp.) og Hr. Heins brune Hoppe fra Heiligenstedten, anden (20 Sp.) J Løbet om den af Jtzehoe's Jndvaanere udsatte Sølvpokal, vandt Hr. Volckers brune Hingst Troppen, Pokalen, efterat Hr. Cronsterns Hoppe Octavia var bleven trukken tilbage. Altona Merc. bemærker, at skjøndt et gunstigt Veirligt havde lokket et ikke ubetydeligt Antal Tilskuere til dette Skuespil, mærker man dog, at med Nyhedens forsvundne Jnteresse, er ogsaa Jveren for Væddeløbene temmelig afkjølet. Jnteressant er det med det Jtzehviske Løb forbundne Dyreskue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Odense Byes Borgere ville i Aar udsætte en Pokal for Væddeløbene ved Odense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Jndtil afvigte Løverdag Eftermiddag Kl. 3, da den ugentlige Sundliste sluttes, udgjorde de sund toldclarerede Skibes Antal fra 1ste Juli. 1168, og fra Aarets Begyndelse: 6383.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Ved sidste Stutteribesigtigelse i Randers tildeeltes den første Hingstpræmie, 100 Rbd. r. Sølv. Fuldblodshingsten Brother to Margrave. Præmien blev tilbagegivet til de af Stutteridirectionen ud 3 Kr. nævnte Commissairer for at uddeles til Hopper der havde Fol efter Fuldblodshingste. Louis Belman, der for Tiden fungerer som kongl. spansk Vice-Consul i Kjøbenhavn, er allernaadigst anerkjendt som kongl. spansk Vice-Consul i Helsingøer. Manders. Gaardmand Niels Nielsen Vandborg af Aarslev, som ved Jldebranden sammesteds i Natten til den 13de ds. blev saa forbrændt, at man med Grund frygtede for hans Liv, er siden ved Døden afgaaet. Den Ulykkelige maa have lidt frygteligt. Hans Hoved skal have været saa ophovnet at det var ligesaa stort som en Skjeppe; men forresten var Underkroppen meest forbrændt. Besynderligt nok, at hans Linned derimod var ubeskadiget. Forklaring var han ikke istand til at afgive, og af alle Brandforhørene er hidtil intet Videre oplyst, end at Jlden er opkommen i endeel uberedt Hør, som Dagen iforveien havde været ude i Solen, og om Aftenen var indlagt i et Aflukke tæt ved Porten. Maaskee neppe et halvt Qvarteer iforveien stode tvende Piger her og talede sammen, uden at opdage det Mindste til Jlden, og uden at deres Udsagn i saa Henseende kan være tvivlsomt. Da Alting var tørt, har Jlden naturligviis kunnet gribe om sig i frygtelig Hast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Blandet. J Anledning af den sidst afgangne engelske Konges Død, har man gjort den Beregning, at alle de engelske Souverainer siden Wilhelm den 3die ere, med Undtagelse af Wilhelm den 4de, døde paa en Løverdag. Wilhelm den 3die døde saaledes Loverdagen den 8de Marts 1702, Dronning Anna Løverdagen den 1ste August 1714, Georg den 1ste Løverdagen den 10de Juni 1727, Georg den 2den Løverdagen den 25de October 1760, Georg den 3die Løverdagen den 22de Januar 1820 og Georg den 4de Løverdagen den 26de Juni 1830. J Lissabon har en Prædicant underrettet sine Tilhørere om, at en Mand har omseilet det gode Haabs Forbjerg forinden Portugiserne under Vasco de Gama, og at denne Mand var Propheten Jonas og hans Fartøi den bekjendte Hvalstsk. Denne er nemlig svømmet ud fra Middelhavet, og da den ingen anden Vei havde, lod den Africa ligge til Venstre, svømmede forbi Æthiopien og Arabien opad Euphrat og standsede ved Ninive, hvor den rakte Tungen ud, paa hvilken nu Jonas spadserede i Land og holdt sin bekjendte Bodsprædiken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Jndsendt. Gives her Sinecurer i Danmark Dette Spørgsmaal vil maaskee forekomme nogle besynderligt, men naar de blive underrettede om, at skjøndt forrige Anditeur, nu Justitsraad Sommer, alt den 7de Marts d. A. blev beskikket til Byefoged og Byeskriver i Mariboe, desuagtet ikke, med Undtagelse af een Nat, har været i Byen, og at Embedet derfor i hele denne Tid har været bestyret af en Anden, medens Hr. Justitsraaden nyder, og, som der siges, end- og har oppebaaret Halvdelen af Embedets Jndkomster, da falder vistnok det besynderlige i Spørgsmaalet bort. Vi kjende vel ikke synderligt til Justitsraaden, men kunne dog ikke nægte, at vi desuagtet længes efter at vide naar han vil lykkeliggjøre Byen med sin Nærværelse, og skjøndt vi ikke ville tvivle om at kun de meest presserende Forretninger hidtil have forhindret hans Komme hertil, saa ere vi dog tillige overbeviiste om, at han vil ile med at lilendebringe disse, naar han erfarer vore Ønsker, og de fyenske Avisredacteurer anmodes derfor om at optage nærværende Spørgsmaal, der ingenlunde er motiveret af Misfornøielse med den constituerede Byefoged, men kun fremsat for at see vor Tvivl løst om Mariboe Byefoged Embede i Fremtiden skal ansees for en Sinecure.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Bekjendtgjörelser. Thorvaldsens Museum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Ved det Hverv, som er overdraget til undertegnede Committee Forening med Thorvaldsen at forestaae, paa samtlige Bidragendes Vegne, de til det Thorvaldsenske Museum indkomne Summers Anvendelse, og afgjøre Alt, hvad der i denne Sag kan komme under Overveielse, see vi os satte i Forhold saavel til den Fraværende som til de Nærværende; og vi erkjende, hvormeget den heldige Fortsættelse af det Begyndte vil beroe derpaa, at dette Forhold bliver til begge Sider opfattet og benyttet paa den rette Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Vi have anseet det som vor første Pligt, at tilmelde Thorvaldsen Committeens Udnævnelse; og derhos saavel at udtale vort Ønske om, at blive satte i Stand til at virke i personlig Forening med ham, som at bede os underrettede omDet, han forinden sin Ankomst til Fædrelandet maatte ønske taget i Betragtning og Overveielse af Committeen, eller ved denne forelagt hans Landsmænd. Men ikke mindre finde vi os opfordrede til, ved Begyndelsen af vor Virksomhed at henvende os til vore Medborgere. Det er fra først af bleven forudsat, at det Foretagende, hvortil der er bleven indbudt, maa betragtes som et National=Anliggende, og for at det, som er bleven heldigt begyndt, skal kunne blive fuldført paa sømmelig og værdig Maade, maa Committeen fremdeles understøttes i sine Bestræbelser ved almindelig Jnteresse og virksom Deeltagelse. Committeen maa saaledes ansee det ligesaa overeensstemmende med Foretagendets Characteer som nødvendigt for dets ønskelige Fremme, at en saa nær Forbindelse som muligt vedligeholdes med de Bidrag ydende. Jntet vil være Committeen kiærere, end at modtage Forslag og bemærkninger, sigtende til Formaalet for den fælles Jnteresse, hvad enten Vedkommende ville tilsende os disse, eller foretrække at meddeele dem mundtligt i dennes Møder. Fra sin Side skal den ikke undlade, jevnligen at aflægge Beretning om Foretagendets Fremgang, og, forinden nogen Beslutning af Vigtighed fattes til Værkets Begyndelse og Fortsætttelse, at indbyde Contribuenterne til offentlig Forsamling, hvor Planer og Betænkninger skulle blive meddeelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Da der imidlertid, førend Efterretning indløber fra Thorvaldsen, ikke kan lægges nogen Plan til egentlig Jværksættelse, indskrænker Committeen sig her til at meddeele en Udsigt over de hidtil tegnede Bidrag, forsaavidt som disse ere komne til vor Kundskab. Rbd. s. J Kiøbenhavn have . . . 3409 tegnet sig for . . . 42018192. Siælland (Kbhvn. undt.) 218. . . . . . . . . . 9164 48 Fyen og Langeland. 1134. . . . . . 2847 52. Rbd. J Lolland og Falster . . . 168. . . . . . . . . . 697 64. Jylland. . . . . . . . . 1119. . . . . . . . . . 4444 38. Altona undt, hvor Hertugdømmene. . . . 184 fra Listerne endnu, 244356. likke ere indkomne, det 1 Blandt Subskribenterne er omtrent 1300 af Bondestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Af de tegnede Bidrag ere: paa 32 s. og derunder. . . . . . . 1363. hvoraf dog kuns 99 i Kbhvn. over 32 s. til 1 Rbd. . . . . . . . . 2212. 1 Rbd. til 5 Rbd. . . . . . . 2645. 5 Rbd. til 20 Rbd. . . . . . . 1529. 20 Rbd. til 100 Rbd. . . . 399. 100 Rbd. . . . . . . . . . . . . 47.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Af foranstaaende Bidrag er et Beløb af 4680 Rbd contant indsendt og insat i Kjøbenhavns Sparekasse. For saameget som muligt at fremskynde det, af Alle vistnok forønskede, Tidspunkt, da der skal kunne lægges Haand paa Værket, troer Committeen at man ikke bør udsætte at gjøre Begyndelse med Jndkassering af de tegnede Bidrag; Den haaber, herved at turde vente sig understøttet, isærdeleshed hvad Provindserne angaaer, af de selvsamme Mænd, som velvilligt have paataget sig at befordre Subskriptionsplanernes Omsendelse. Jhvorvel det endnu vilde være for tidligt, at skride til et Overslag for Museumsbygningen, saa er Committeen dog overbeviist om, at der – naar der tilbørligt skjelnes imellem det, der kunde være ønskeligt, og det, der maa agtes nødvendigt til Foretagendets Udførelse – snart vil kunne fremlægges en Plan til samme. Vi mene ogsaa, at det ovenfor angivne foreløbige Resultat af den begyndte Subskription tilfredsstiller, billige Forventninger. Hvad enten man seer hen til Summen eller til Antallet af Medborgere i alle Stænder, ved hvis forenede Bidrag den i Løbet af faa Maaneder er bragt tilveie, er der givet et Beviis for den udbredte Jnteresse, Planen har mødt, som forvisser og forønsket Udførelse af Værket. Committeen finder sig opfordret til at bevidne sin Taktil alle Dem, der ved skriftligt og mundtligt Ord have medvirket til at fremme – i større og mindre Kredse – Kundskab om Foretagendets Betydning og Jnteresse for samme. Ligesom det maa erkjendes grundet i Sagens Natur, at et Foretagende som det nærværende gradviis bliver Gienstand, for Jnteresse hos en altid større Deel af Folket, saaledes holde vi os overbeviste om, at det fremdeles vil være anbefalet til Enhvers virksomme Deeltagelse, der betragter Opførelsen af et Museum for de Billedhuggerværker og Kunstsager, hvilke Thorvaldsen har bestemt at skienke sit Fædreland, som en national Hylding af Konstnerens Storhed, en Erkjendelse af hans patriotiske Opoffrelse, og et Middel til Skiønhedssandsens og den høiere Culturs Fremme iblandt os. Committeen for Oprettelsen af Thorvaldsens Museum, d. 18de Juli 1837. Collin. H. N. Clausen. J. Chiele. N. Høren. Bissen. Hersch. H. Freund. Schouw. P. M. Tuxen. P. B. Scavonius. Gamst. H. Puggaard. v. Prangen. C. J. Thomsen. Koch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-30
Creditorerne i afgangne Slagtermester Carl Wilhelm Christensens, og efterlevende Enkes Karen Hansdatters Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Nyekiøbing paa Falster, den 26de Juli, 1832. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Lollands-Falsters No. 31te Aargang. StiftsTidende. Si Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Trykt i Stilhelm Aands Officin i Nykjøbing Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Udenlandske Nyheder. Spanien. Don Carlos marscherer mod Madrid. De christinske Generaler følge ham i vedbørlig Afstand, i Ryggen og i Flankerne, og finder han ingen Modstand af Buerens, staaer Veien ham aaben lige ind til Hovedstadens Mure. Her vil da 2 Kroners Skjæbne afgjøres og maaskee paa en for begge Partier uventet Maade. Valencias Skjold var ikke det christinske, men Folke=Frihedens Princip. Gouverneuren opfordrer derfor heller ikke Valencias Borgere til Forsvar i Dronningens, men Frihedens Navn, og heller ikke for Madrid er andet Værn eller Beskyttelse end Patrioternes Enthusiasme. Den christinske Regjering blegner ved hvert Skridt der fører Prætendenten Hovedstaden nærmere. Naar Patrioterne ikke ved Uenighed adsplitte Magten der nu stykkeviis falder dem i Hænderne, saa vil denne skrækkelige Arvefølgekrig forvandles til en mægtig Nationalbevægelse, hvorved Frihedens Princip letteligen vil kunne stille sig mod Servilitetens med en kraftigere Repræsentation i Spidsen, end det mendizavalske Ministerium. Det synes som om man ikke paa anden Maade kan berede Dou Carlos hans Undergang. - De Fornemmes Udvandringer, dette sikkre Tegn paa Farens Nærmelse, vedblive. Prindsen af Anglona, Jnfanten D. Francisco og Greven af Monteio, der ved den nye Tiendelov mistede en aarlig Rente af 10,000 Francs. belave sig Alle paa Afreisen. Forsamlingerne hos den Deputerede Ferrer, ere erklærede permanente, og den i disse Forsamlinger udtalte Jdee, at danne offentlige Velfærdscommitteer, er optagen med almindeligt Bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
England. Torierne have lidt et totalt Rederlag ved Valgene i City d. 22de f. M., i det de fire Reformere, Hr. Wood (med 6517 St.), CrawTirsdagen den 1ste August 1837. ford (med 6071 St.), Pattison (med 6070 St.) og Grot (med 5879 St.), samtlige valgtes paany. Seiren er saa meget mere glimrende, som Torierne ikkuns havde samlet 5873 St. ialt, og denne Gang kuns havde een eneste Candidat som endda faldt igjennem i Kampen mod Radicaleren Grot, medens de i Aaret 1835 endnu vovede at stille 3de Candidater i Marken. Under de forestaaende Vestminster Valg vil Torierne sætte Himmel og Jord i Bevægelse for Georg Murray, mod General Evans og Leader. Allerede Udnævnelsen af Candidaterne i Coventgarden, ledsagedes af den raa Pøbels vildeste Udbrud. En utallig Folkemængde, som omgav Valg tribunerne modtog Sir Murray med rasende Skrig, kastede Stene og Snavs paa ham. Rundtom sloges man, og i nogle Øieblikke lignede Pladsen en almindelig Kampplads, indtil Gen. Evans og Leader ankom og modtoges med lydelig Jubel. Jmidlertid hilstes ogsaa han med enkelte Steenkast, under hans Tale til Vælgerne, men hans Venners overdøvende Skrig bragte Snart Fienden til Taushed. Efter ham forsøgte Murray at tale, men det var ham umuligt at gjøre sig forstaaelig for Mængdens uophørlige Brøl. En høist livlig Valgscene, der afgiver et slaaende Beviis paa den engelske, ubundne Frihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Tydskland. Ved Toplitzer-Badene befinde sig i denne Tid en Deel preussiske og østerrigske Diplomater, for at tage den pyrenæiske Halvøes Anliggender i Overveielse, hvilken Sammenkomst fornemmeligen vil vinde i Betydning, om det skulde lykkes Prætendenten at bemestre sig Madrid. Ogsaa Kongen af Preussen opholder sig i Toplitz, og den Jilfærdighed hvormed de kongl. Feldtjægere ankomme og afgaae med Depescher, giver Rygtet, om vigtige Sagers Forhandling end mere Sandsynlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Frankrig. De hos Legitimisterne fundne Breve have ikke ledet til noget Resultat, og Politiet, har derved kun paadraget sig en Deel Daddel Regjeringen, siger Bladet Messager, har nu vundet saa megen Fasthed at den kun kan styrtes paa 3 Maader, nemlig enten ved umiddelbare Angreb paa den kongelige Families Personer, men slige Planer nære ikke Legitimisterne, eller ved en Borgerkrig, hvilken dog Bourbonnerne ere for upopulaire til at fremkalde, og endelig for det tredie ved en almindelig Principkrig med det absolute Europa, der dog kunde have altfor vigtige Følger for de absolute Fyrster selv til at man behøver at frygte derfor. Det er imidlertid ikke alene fra Paris at der føres Klager over at Politiets travle Jver fremkalder almindelig Misfornøielse, men disse Klager gjenlyde ogsaa fra Landets øvrige Steder. J Grenoble har det saaledes i mange Aar været Skik at Fabrikarbeiderne om Aftenen samlede sig paa Glaciet, hvor kun faa andre Spadserende komme, for at synge, hvilket Politiet, der ikke er nogen Ynder af offentlig Glæde, i de sidste Aar har søgt at forbyde, og ved Hjælp af den militaire Magt er det og lykkedes det at faa Hobene, som dets utidige Jver samlede, adspredte, og at fængsle nogle Personer, der dog kun have gjort sig skyldige i at see til, og derfor snart igjen kunne vente at komme paa fri Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Politiet har saaledes, hedder det i et franskt Blad, atter tilkjæmpet den saakaldte offentlige Orden en Seier, men tillige lagt en Spire til fremtidig Misfornøielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Jtalien. Cholera har nu fra Neapel udbredt sig over hele Landet og hersker der med en saadan Hæftighed at flere Landsbyer ere ganske uddøde. J Palermo har Folket plyndret flere Magasiner og nogle Læger ere myrdede fordi de nægtede at hjælpe de Syge. De Rige og Fornemme ere flygtede fra Byen, men have truet med at stikke deres Paladser i Brand dersom man nægtede dem Understøttelse. Man antager at der i Palermo dag ligen døe 8 a 900 Mennesker, medens der i Neapel kun døe 3 a 400.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Hannover. Kongens Patent af 5te Juli vedbliver endnu at være en almindelig Gjenstand, for Samtale og medens nogle ansee det for en Begyndelse til at kuldkaste de repræsentative Regjeringsformer, paastaae andre at det hidrører fra en tidligere Erklæring af Kongen som Hertug af Cumberland om ikke at ville anerkjende de indførte Landstænder. Hvad den Sætning imidlertid angaaer, at vedkommende Agnaters Samtykke skal indhentes naar en Forandring i Regjeringsformen skal være bindende for dem som Souverainer, er tillige af flere Blade gjendreven ved Beviser hentede saavel fra Historien som fra almindelig Folkeret. 46 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Fædrelandet. Blandt de Gjenstande der, næst Finantserne og 12 Mill. Spørgsmaalet, har givet meest Anledning til saavel mundtlige som skrivtlige Stridigheder, indtager unægteligen Realunderviisningen og Oprettelsen af Realskoler den høieste Plads, hvilket man for en stor Deel maa tilskrive den Omstændighed, at næsten enhver har troet at kunne tale med i denne Sag. Lector Hjort i Sorøe har nu atter optaget dette Thema, og er fremkommen med nogle Forslag, der gaae ud paa en væsentlig Forandring i vort hele Skolevæsen. Ultraerne af de forskjellige Partier ville vel neppe finde sig tilfredsstillede med disse Forslag, da de ikke eensidigen hælde til noget vist Partie, men desto meere Opmærksomhed tør man vente at de finde hos Regjeringen, især fordi de med fyldestgjørende Grunde godtgjøre, at man vil gjøre sig skyldig i en for Landet høist fordærvelig Eensidighed om den ene Slags Underviisning fremmes paa den andens Bekostning. Grundtonen i Forfatterens Forslag er, at der for Børnene kun fra Statens Side bør sørges for en almindelig Dannelse medens Valget af den videre særlige Dannelse bør overlades til den mere Modnes eget Skjønnende, og at Regjeringen i denne Henseende kun bør sørge for at de fornødne Midler hertil gives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
J en fremmed Stad, – hedder det i den Frisindede af 24de Juli, skal følgende Curiositet have tildraget sig. Politiet dersteds ønskede pligtskyldigst at faae en Dame, hvis Rygte vel ikke har været ganske staalbankt, under specielt Opsyn; men, da man manglede Beviis, udsendte man en af de raskeste Betiente, for at indhente nøiere Kundskab. Rygtet havde denne Gang ikke aldeles løiet. Betjenten havde, i en høiere Foresattes Paasyn, engageret Damen til en 1ste atte og stadfæstede den havte Formodning. Hun blev altsaa opkaldt, for at indrangeres paa Synderindelisten; men heftigt protesterede hun derimod, paastaaende, at hun ikkun af særdeles Velvillie og Godhed for den belevne Betient, ei af egennyttige Hensigter, havde sympathiseret med hans Følelser, saa at hun endog, hvad han kunde bevidne, havde med Foragt afviist ethvert Erkjendtlighedsbeviis. Hermed maatte man lade Jndrulleringen fare. Men dermed var Sagen ikke endt; thi nogen Tid derefter indfandt hun sig i Retten, og udbad sig Navnet paa den af hende favoriserede Betjent. Hun paastod nemlig at spore Frugterne af hiin svage Time, og, da nu selv et berygtet Fruentimmer, i Følge Lovgivningen, kan fordre Underholdningsbidrag, naar ikke den Sigtede ved Eed kan fralægge sig Faderskabet, saa er det indlysende, at Politiet ved denne Leilighed maa blive Offer for sin Jver, og selv falde i den Grav, der var gravet for en Anden. (Commiss. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-01
Kiel. Her holdtes den 18de dennes en Samling af de 16 og de 32 Mænds Collegium, der frembyder alt det, som burde være fremmed for en saadan Forsamling. Mangel paa Bestemthed og Energie fra Bestyrelsens Side, og de Discuterendes Lidenskabelighed fremkaldte Personligheder og de største Misgreb fra alle Sider, og Samlingen blev derfor opløst uden at man kom til noget egentlig Resultat. Kieler Correspondent, der meddeler nøiere Oplysning om denne mærkelige Forsamling, formener, at man bedre vilde have lagttaget Anstanden, naar Publikum havde havt Tilladelse til at overvære Forsamlingen. Stedse mere trængende, siger det nævnte Blad, føles Nødvendigheden af en Forandring i vor Communal Forfatning, og i Særdeleshed Afskaffelsen af den dobbelte Repræsentation ved de 16 og de 32 Mænd, samt Jndførelsen af at Borgerskabet selv vælger Byens Repræsentanter.