JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Viborg, den 9de September. Det stærke Tordenveir med hyppige Lyn og paafølgende Skylregn, der om Morgenen den 1ste September rasede i Odense og Randers, var og i Aalbor- og Aarhuus. J Svendborg havde man det Kl. 1 om Natten i høi Grad, Lynene gjorde Luften til et Jldhav, Tordenen rullede bestandig en halv Time og medførte en stærk Svovllugt, der endtes med stærk Regn. Men her i Viborg havde vi vel om Natten Synet af Lynglimtenmen ingen Torden eller Regn, først i Torsdags den 7de September fik vi efter Blæst om Natten temmelig stærk Regn, der nu daglig siden har vedvaret med svag Torden og Varme. Den brændende Luft og Jord ere derved dog afkjølede, og da Ploven ikke kan komme i Jorden førend en gjennemblødende Regn falder, saa er det saameget mere velgjørende. Torvepriserne i Dag, saa snart efter Høsten, spaae ikke den Fattige og Uformuende (og hvo er ikke det nu ) megen Glæde. Rug betaltes i Dag paa Torvet her, med 4 Rbd. 64 tz. Tønden, Byg med 4 Rbd. Er det, som sædvanligen, at Priserne stige efter 1ste October, da Gud naade Kjøbstæderne og de Fattige, Smør kostede 20 s. Pdt. For den, der ikke behøver at sukke for det daglige LivsOphold, er alt Saadant Bagateller; men forDem, der med knappe Jndkomster maae underholde Familie, er en saadan Priis paa Kornet saa tidlig efter Høsten, forfærdende. Vare Professionistens, Sælgendes og enhver Arbeids klasses Jndkomster de samme som før, kunde denne Bekymring ikke gjælde. Men, den mageløse Pengeforlegenhed der er overalt, berettiger til at ønske: At saadanne af Landets Jndvaanere, der ikke selv avle Korn, maatte kunne faae det for billige Priser. At Smør og Oste, som Følge af Græsningens Aftagelse, ikke kan faaes uden til overdrevne Priser, er og en Plage for Arbeids manden og enhver Huusholder. Til Brødet kan dette tjene som uundværligt. Ved saadanne enorme Bygpriser vil Øllet ikke blive den Fattige til Deel og, naar Melken nu og mangler, sidde de da reent ud paa Vand og Brød. Fiskeriet er og aftaget betydeligt - og, naar de vigtigste Fødemidler savnes, savnes Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
J Thisted Avis fortælles, at en stor Fug af fremmed Udseende havde i nogle Dage taget sit Standqvarteer paa Byens Kirkespiir, og da man, formedelst Afstanden, ikke kunde skjønne hvad Slags Fugl det var, begyndte nogle af Byens bedste Skytter den 2den Dennes at skyde til Maals efter den, og en af dem var saa heldig at nedskyde den, og blive Fuglekonge. Det befandtes da at være en af de saakaldte islanske Ædel-Falke, som, forvildet fra sit fjerne Hjem, formodentlig havde valgt Kirkespiret, som det sikkreste Opholdsted imod Menneskenes Forfølgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
J samme Blad anprises Vandplanten Aakande (Nymphæn), afmeiet, samlet og tørret, som et ved Erfaring prøvet fortræffeligt Foder middel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Blandede Efterretninger. Gasbelysning. Efterat det Engelske Continental-Gas-Compagnie havde i Hannover, bekjendtgjort, at Gasbelysningen paa Gaderne skulde der begynde den 1ste Septbr., har den fra samme Tid havt Sted. Fremdeles var bekjendtgjort, at de Jndvaanere, som ville have Gasbelysning indledet i Værelser, Boutiker o. s. v. kunne erholde samme, da en Gaslampe i et Huus, saaledes at den giver ligesaa klar Belysning som 6 Talglys, vil, for at være tændt fra den Tid om Aftenen, naar det begynder at mørknes, indtil Kl. 10, blive at betale med 15 Thlr. aarlig, men naar Tændingen skal vedvare til Kl. 12 om Natten, med 18 Thr, og Bekostningen paa Indretningen af Rørene skulde blive beregnet paa det billigste. (A. 8. 212.) Endskjøndt det med Gadernes Belysning den 12te August gjorte foreløbige Forsøg ikke havde været aldeles fyldestgjørende, saa fandt man sig dog den 1ste September i det Hele tilfreds, flere af Hovedgaderne ere nu meget skjønt, ja glimrende oplyste. J Særdeleshed udmærket sig Oplysningen ved H. K. H. Hertugen af Cambringe's Palais, og naar først samtlige ved Contrakten opgivne Lamper blive fordeelte i de forskjellige Stadens Dele, naar nemlig samtlige Burners, have erholdt regelmæssigen lige Aabninger, vil denne Belysning være af sand Fordeel for Staden. Man beklager nu for Tiden, at den i Begyndelsen noget knappe Fordeling af Lygterne foraarsager at for Øiet en behagelig Symetrie ei kan finde Sted, ligesom og den nu og da sig udbredende stærke Lugt er er god. (L. d. B. H. 4392.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
J Kjøbenhavn skulde, som den i Collegialtidenden 1825 No. 40 og 41 indførte Contrakt viser, Gasbelysningen paa Gaderne have begyndt den 1ste August d. A. At det ikke er skeet seer Enhver; hvilke Hindringer have mødt, og naar Contractens Opfyldelse kan ventes, derom vides ikke nogen offentlig Underretning at være givet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Tobaksdaaser eller Tabatierer til Snustobak har man havt i 17de Aarhundrede. De vare da lige Krudhorn, og havde en huul, almindeligen kugelformig Figur, forbundet med et lidet Rør, af hvilken man rystede Tobakken ud paa Haanden, og derfra opsnusede den. Siden fik man de egentlige Daaser, med et med en Scharniere, befæstet Laag. Man gjorde Daaserne af Guld, Sølv, Tin o. s. fr., ogsaa af Stene, saasom Agat, af Glas eller Email, af Horn, af Træe og deslige. En Lakerer Martin af Paris opfandt 1740 den Kunst at forfærdige Daaser af klistret Papir. De skjønne lakerede Daaser, af Blik, Tin og Papiermache har fra sidste Halvdeel af attende Aarhundrede deres Oprindelse, og have deres Historie i Henseende til Skjønhed, Malerier a. fælles med andre lakerede Varer. Daaser af Læder, af lige Udseende som af Skildpadde, opfandt Skotlænderen Thomas Clark og hans Søn i Edinburg at forfærdige. i Aaret 1756, og han fik et kongl. Patent for sin Opfindelse (*). Da bemeldte Tid var forløben begyndte andre Englændere og Skotter at føre sig den Clarkske Opfindelse til Nytte. Ud*) History of Edinburg. p. 696. Beck manns Beytrage etc. 1 B. S. 452. mærket skjønne Læder=Daaser af saadan Art forfærdigede man i Birmingham. Man gav dem undertiden Jndtryk af udskaaret Billedværks Udseende, man belagte dem undertiden indvendig med Metal, eller gav dem en udvendig Jndfatning deraf. Ogsaa Scharnieren var af Læder. Overhovedet have de en Fasthed, Finhed, Farve, Glands og Gjennemsigtighed som fortjener Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Allerede før Clarks Patents Tid var udløbet skal man ogsaa have forfærdiget Læder-Daaser i Bologne 7). Siden eftergjorte man dem og temmeligen hældigt i Tydskland. J Frankrig opkom for nogle Aar siden den Kunst, af Affald af Horn og Skildpadde at forfærdige meget smukke Daaser. Man havde nemlig opfundet at kunne blødgjøre Horn- og Skildpaddespaaner ved hede Vanddampe, f. Ex. i en papinsk Potte, derpaa presse dem i allehaande Former, og lade dem hærdes. Om denne Forarbeidningsmaade i Tydskland er optaget og hvor vides ikke. Gulddaasers Forarbeidelse hører til Bijouteriefabrikanterne, og at der af dem faaes af de skjønneste Mønstre er bekjendt nok. Til de nyere Tiders Daaser høre de med meget fine støbte Jern-Figurer i halv ophøjet Arbejde. (Poppe.)J Peter Pauls-Havn, i Gouvernementet Kamschatka, døde den 25de April d. A. Oldingen Jvan Golzow paa hans 123de Fødselsdag. Da han var født under Peter 1stes Regjering, saa oplevede han 10 russiske Regenters Thronbestigelse. Trods det raa Clima, hvori han levede, havde han aldrig nydt Brændeviin, eller andre blodhidsende Drikke, og blev indtil sit Livs Ende sund baade paa Legem og Siel J sit 23de Aar giftede han sig første Gang, overlevede siden i sin 100-aarige Ægtestand 5 *) I. C. Plachet observations sur le commerce & sur les arts. Vol. 1. Lyon 1766. p. kraftfulde Koner, med hvem han blev Fader til 38 sunde Børn, og Bedste og Oldefader til 138. Faa Dage for sin Død gjorde han en Fodreise af 28 Werster (4 Miil) til en af Sønnerne, hvem han med følgende Ord forkyndte sin Død: "Kiere Søn, Jeg kommer for at bringe dig min sidste Velsignelse. Min Frygt for at den gode Gud holdt mig for uværdig til at bortkalde mig, er nu forsvunden. J afvigte Nat har min Skytspatron befalet mig at holde mig parat, til om faa Dage at vandre med ham indi de Saliges Rige." Den fromme Olding udaandede faa Dage efter sin Siel, rolig og blidt under en Bøn til sin Skytspatron. To Bævere ere nylig fangne i Nærheden af Thorn, i Weichsel, efterat i mange Aar intet Spor af disse Dyr kjendtes i Westpreussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Kjøbenhavns Børs, den 15 September 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 160 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 52 52 1/2 Rbs. Tegn. 80 3/4 81 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. 70 3/4 71 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. 116 4 116 1/2 Sedler. Dito Dito ..... 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90 90 1/2 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 103 - i Banco. ved Hambro & Søn. 89 1/2 90 i Banco. 4 pC. Dito nye. . . . . i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 54 1/2 55 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
Det medicinsk chirurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
1. Norges Frederiks-Universitet (Universitas regiæ Fredericianæ. Det gjør mig ondt, at Du ikke har erholdt Lections-Cataloget og Fundatsen for vort Fre*) For den danske, sit Land og sin Konge hengivne Statsborger har det en særegen Jnterresse at have Efterretninger fra det af Europas nye opblomstrende Universiteter, i hvis Navn erkjendtligen bæres til den sildigste Efterslægt Mindet om en elsket dansk Regent, blandt hvis ædle Værker til Videnskabernes og Kulturens Bedste det norske Universitets Stiftelse glimrer, som et af de ypperligste. De to første af dets Lærere i de lægevidenskabelige Fag, begyndte deres Bane ved det Kgl. chirurgiske Academie i Kjøbenhavn, de kiende paa det nøieste dets Fordeele og Mangler, og deres Anskuelser om deres Videnskabsfags bedste Dyrkning maa derfor ansees værdige den høieste Opmærksomhed. Disse Anskuelser kjendes bedst af de Jndretninger som ved deres Universitet ere gjorte gieldende. for deres Videnskabsfag. (Jndsend. 18. deriks Universitet, og beklage maa jeg, at Du ikke kjender noget til Budstikken 1824. No. 3334. Min Tid er yderst indskrænket, og Du veed selv som practisk Læge, hvorlidet man i den Tid, som man kalder otium, er oplagt til at sysselsætte sig med Correspondence. Kortelig vil jeg her fremsætte Dig det hvad der foreløbigen kan interessere Dig; Du vil til sin Tid nøiagtig blive underrettet om Alt, naar jeg sender Dig saavel ovennævnte Fundats for vort Frederiks Universitet, samt Studere planen for de medicinske Studerende ved vort Universitet. Af denne Plan, som ogsaa af fornævnte Budstikke, har jeg uddraget det, som Du for Øjeblikket ønsker at vide. Unægteligt er det, at ei Alle og Enhver bør have Adgang til Forelæsningerne; thi den, som ei besidder de almindelige Skolevidenskaber, kan ei vorde duelig Embedsmand, og følgeligen spilder han baade Tid og Penge, i det han beskjeftiger sig med Studeringer; ei at tale om den Uorden, som kan frembringes, naar Lediggjengeren derved har et Skjult, under hvilket han uantastet kan fortsætte sin Haandtering. Præliminær Cramener derfor her ved Universitetet bestemt for dem, som, uden at være academiske Borgere, ville besøge Forelæsningerne, og underkaste sig juridisk eller medicinsk chirurgisk Embeds-Ca men. Præliminær Cramen for vordende Læger er kun deri forskjellig fra den, som vordende Jurister underkaste sig, at i hiin vorde Candidaterne ogsaa prøvede i det latinske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
Indenlandske Efterretninger. Et nyt Tidsskrift er begyndt, under Titel Thelegraphen", udgivet af Fr. Thaarup, Etatsraad, og I. C. Lange. Jblandt de i første Hæfte optagne Stykker er: Om Beens Udførsel fra Danmark, betragtet fra den mercantile Side; af I. C. Lange. Grosserer Jac. Holm, Ridder af Dannebrog, var hos os den Første, som søgte at drage en for ham selv og for Fædrenelandet gavnlig Fordeel af Beenhandelen. J Provindserne er denne Handel dreven med største Kraft af Kjøbmand Born i Korsøer; hvis Udførsel i de tre Aar 1824, 25 og 26, forsaavidt dette sidste er udrundet, har udgjort 50 Ladninger. Naar man sammenregner hvad disse med flere Kjøbmænd i de andre danske Provindser, samt i Hadersleben og Kiel, forskaffe Landet i Indtægt for Been og Beenfragter, da kan det vel i det mindste beløbe sig aarligen til 150 a 200,000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
Der vises at Danmarks Kornpriser og Kornhandels Conjunkturerne foraarsage, at Beengjødningen, eller Benenes Afbenyttelse i Landet selv ei vil svare Regning; og saaledes er det til Gavn for Landet, at her ikke, som i Sverrig er Tilfældet, er Forbud mod Been-Udførslen, der giver en vigtig Indtægtskilde for Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
Etatsraad Conrad Daniel Linde. Reisen fuldendt, hjemkommen igien, nær Faderens Dortrin. ryster lyksalige Søn Støvet af Kjortelens Flig, træder, var Vei og lang, vel træt, men erfaren og moden, ind under Frændetag, høiere Pligter bestemt. Saa er det kun det betyngende Støv, der sænkes i Graven; Gubbens forædlede Aand fri er i Fædrenehjem. Langt er der reist, taalt Hede og Kuld, smilt, grædt og bekjæmpet, Storm, Steene forvundet. Slinger døiet og og Stød. Hist, hvor Alfaders Blik oplyser gjensamlende Hjemstavn, aander evindelig Vaars Varme, livsalig og Iuun. Der de Henvandrede boe, Fredspalten, fremmed herneden, hvælver et Løvsalsly over Forklaredes Kreds Did henkaldt, sølvhaarede Ven, Du betænkte Dig ikke, lagde Din Vandrestav, saae er tilbage men frem. Dn. Dankonningens Mand, retsindig befunden og svigløs, Fader, tilbedet af Børn. Den som no tælles kun Faa, Du besteeg, af Engelen fort i betryggende Maanlys, rolig paa eensomme Strøm, Dødens hen glidende Baad. Landet paa Frændekyst, gav, Hvad en Konning formaaer at skjænke utrættelig Ven, Kongernes Konge Dig - Fred F. Høegh Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
Kjøbenhavns Børs den 19 September 1806 Hamburg 2 M.a vista 222. Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler - Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 524 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 80 805 Rbd. Sedl. 208, i Banco. Dito Dito. Nationalbank Obligationen. af Laanet, Febr. 1820) 1028101 Rbd. 26. Sedler Dito Dito 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. 6. Renter pr. 6 Januar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-19
6 pC. norsk Laan, 108 – i Bant ved Hambro & Søn. 89290 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. rolooromaa Treogtyvende Aargang. No. 76 Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 September 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Det medicinske chirurgiske Sindium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve(Fortsættelse; see forr. No.) 1. Norges Frederiks-Universitet (Universites regis Fredericians).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Efter fuldendt Examen bliver Candidaten meddeelt et latinsk Testimonium publicum af Collegium academicum, og en Craminatus et skrevet i Modersmaalet af det medicinske Facultet. Characteren Hand landabilis eller 2den Characteer er ikke udelukkende fra hvilketsomhelst Embede, hvilket synes at være grundet paa Kundskab om den Forskjel, der ofte findes at være mellem en Candidats Examens Characteer og hans EmbedsDuelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Hvad den for nævnte Studieskan for de medicinske Skuderende ved det norske FrederiksUniversitet angaaer, saa har Du deraf følgende: Den, d. 25de Februar 1826 af de stre Prosessorer i Lægevidenskaben affattede, approberede og paa samme Dag af det academiske Collegium i Virksomhed satte Studieplan for Læge videnskabens Dyrkere, indeholder følgende Bestemmelser: 1) Enhver Studerende, altsaa ogsaa de, som lægge sig efter Lægevidenskaben, skal vælge sig een af de ved hans Facultet ordentligen ansatte Lærere, under hvis Veiledning han, paa en meget anbefalende Maade, forbliver helsin Studiumstid. 2) Hvo, der beslutter, at lægge sig efter Lægevidenskaben *), maa allerførst lægge sig efter Naturhistorie og Chemie, som de sande Grundvolde for denne Videnskab. Begge disse Videnskaber høre til det første Halvaar af deres Studium, omendskjøndt Chemiens Dyrkning ogsaa maa vedblives i Lægevidenskabens egentlige Studiums tid. 3) Jndsigt i Naturhistorie vil lede den Studerende til Anatomien. Han maa ikke allene gjøre sig bekjendt med den ved at Man lægge her behageligen Mærke til, at ved det norske Universitet er Lægevidenskaben et generalt Ord, som indbefatter Chirurgien, der dyrkes i Forening med de andre medicinske Videnskaber. (Jnds.) høre Forelæsninger, men ogsaa ved flittigen at anakommere menneskelige og dyriske Legemer, og ved at sammenligne dem. 4)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Omendskjøndt Physiologie forudsætter Kundskab i Anatomie og Chemie, saa blive dog disse ved Jndledningen til hiin i Korthed gjennemgaaede, og derfor kan Physiologien høres i det første Aar af Studiummet. 5) Hvor som vil danne sig til practiserende Læge, giør vel i, allerede i det første Aar, under en Lærers Veiledning i Klinik at bivaane Besøgene ved Sygeleiet. Han prøver derved selv sit Kald til Videnskaben, og forskaffer Læreren, Leilighed til at prøve ham. 6) Nu kan den Studerende gaae over til den anvendte Læge videnskabs Grene, til Læren om Lægemidlerne, hvorved Nytten af Naturhistorien og Chemien vil blive indlysende for ham. Fremdeles til den almindelige og særegne Pathologie, hvilken han vil erholde, sammenlignet med Physiologien, og saaledes en Sammenligning mellem Organets sygelige og sunde Tilstand. Dernæst til den almindelige og besynderlige Therapie, Anvendelse af det hidtil børte. Den deler sig igjen i den indvortes, Lægekunsten, og den udvortes, Saarlægekonsten. Dennes Deele ere, de almindelige, Læren om Operationer og Bandager. Nu kommer endnu Fødselsvidenskaben, derpaa Statslægevidenskaben, og tilsidst den ældre og nyere Literaturhistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Det medicinske Facultet har, fra dets første Virken havt, og har endnu, som første Øiemed at give tilstrækkelig Leilighed til liniske Underviisninger. Det henvendte naturligviis sin Opmærksomhed paa Christiania Byes Sygehospital, og blev det derfor allerede i Begyndelsen af 1815 tilskrevet Commissionen, for Christianias Fattigvæsen, at det maatte være tilladt Professorerne Sørensen og Thulstrup at overtage Behandlingen af de der indlagte Syge, for derved at udføre den liniske Underviisning i Medicin og Chirurgie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
At Physicaterne efter de endnu gjeldende Love besættes kun med Candidater i Medicinen, synes vel rigtigt, men det synes endnu rigtigere, at Doctores medicin skulle, som det hedder i Forordningen af 7 Mai 1788, 5 C. J. 7, altid komme i besynderlig Betragtning til Embeder, hvortil Kundskab og Lærdom udfordres - ikke fordi man anseer en saadan Mand dueligere end en anden, men fordi man tænker sig ham at kunne virke paa det Sted, han opholder sig, ikke blot som embedsduelig men som oplyst Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Der ere vel forskjellige Meninger om de at cademiske Graders Værd og Nytte. Disse forskjellige Meninger synes at fremstaae deraf, at Nogle, som ikke forudsætte nogen streng Prøve, tænke sig de academiske Grader uddeelte med saadan Skjødesløshed, at de vorde til en intet betydende Form; Andre derimod, som betragte Disputationsacten alene som Hensigt, indsee ikke Nytten af, at en enkelt Mand engang nu og en gang da offentligen fremstiller sig for at forsvare en Afhandling. Hvad det første angaaer, da frygter man ingenlunde for, at et maadeligt Subject skulde hos os kunne erholde academisk Grad, dersom det i Universitets Fundatsen bliver fastsat, at Jngen kan erholde Doctorgraden i hvilkensomhelst Videnskab, medmindre han har aflagt en særegen Prøve paa fine philosophiske og philologiske Kundskaber. Hvad det andet angaaer, da bør Disputationsacten ikke blot betragtes som Hensigt, men tillige som et Middel, der ved sin Offentlighed og Høitidelighed opvækker hos de Studerende Flid og literær Ambition, og minder dem om det Værd, Disputeerkunsten virkeligen fortjener, som ingenlunde bør være indskrænket alene til de egentlige Philologer. Endeligen bør man vel ogsaa anmærke, at her ved Universitetet endnu ei udsættes Priisopgaver til Besvarelse af de Studerende. Jhvorvel man ei kan nægte, at ved Udarbeidelsen af saadanne Opgaver kan finde Misbrug Sted, og at man saaledes ei altid kan bedømme Forfatterens Kundskaber af den med hans Navn indgivne Afhandling, saa give de dog de Studeren. de i Almindelighed Anledning til at grandske i Literaturen, og lægge Vind paa, med Orden og Tydelighed at fremsætte sine Tanker. Du seer endeligen, min gode Ven, og af alt dette, at hos os existerer intet chirurgisk Academie, men et medicinskechirurgisk Facultet; her bliver dannet Læger i Ordets egentlige Forstand. Ordet Feldtskjær kjende vi ikke til. Jeg slutte med Cicero: "En tu existimas, dum en set Hippocrates ille Cous, fuisse tum allos medicos, qui morbie, altos, uvulmeribus, sliot, qui oculie mede rentur. (Fortsættes en anden Gang.) Endsendt.) Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Kan en militair Læge, der befatter sig med civil Praxis, nægte at komme til en Civil Syg naar han i de civile Lægers Fraværelse bliver kaldet, og Embedsforretninger ei forhindrer ham derfra, og er det saavel en juridisk som moralsk Pligt for ham, samt, hvad fortjener den militaire Læge, der i et sligt Tilfælde nægter sin Hielp, naar der endogsaa er Fare forhaanden for den Syge?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
Elementar-Underviisning i Sang, for 1 Mark maanedlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
For tre Aar siden begyndte Hr. Bramsen, offentlige Syngeøvelser, hvorved de Deeltagende ingen anden Udgivt havde, end: at kjøbe den Bog, hvori man sang. Man bedrager sig, naar man troer, at der er sparet de halve Penge, naar 2 ere om een Bog. Den Mangel af Tydelighed, hvormed man da seer Tonetegn og Text, gjør Sangen besværlig, Legemets Stilling bliver anstrængende, og Fremgangen for hver Enkelt og for Alle sinkes, fordi de ideligen indløbende Feil, hvilke ellers ikke ville finde Sted, fortredige det hele Selskab. Han har derfor gjort det til Regel herefter, endogsaa for Sødskende, at hver Syngende har sin egen Bog Undertegnede, en Sangdiscipel af Bramsen, har i de sidste to Aar anvendt Forsamlings timen fra 7 - 8 til at gjennemgaae practisk Elementerne til Musik i Almindelighed og Sangi Særdeleshed, hvorved de i Musiken forekommende Kunstord forklares. I dette sidste Aar har denne Time været bestemt for en ordentlig Elementarskole, hvorved ere brugte: 1) De 12 af mig udarbeidede Tabeller til Sang efter indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
2) Min først udgivne lille Zifferchoralbog, med 14 Morgen- og Aftenvers, koster 8 s. 3) Hr. Bramsens ny danske Ziffersangbogmed 85 flerstemmige Sange, koster 2 Mk. 6 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
J Subscriptionsplanen til denne Bog lovedes gratis Anviisning til at bruge den og derved lære at synge efter Ziffre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-23
De 150 Subscribentere, som jeg forskaffede i 12 af de Skoler, jeg underviser i, bleve da givne fri Adgangsbilletter enten til 1ste og 3die eller til 2den og 4de Torsdag i hver Maaned i indeværende Aar; men da Sommerens Varme tiltog, maatte der oprettes en egen Skole for Disse fra 67 hveranden Onsdag.