Viborger Samler, 1844-10-29
En ny Ansættelse af Præstekaldene i Sjælland er bleven approberet. De virkelige Jndtægter af alle 254 Præsteembeder i Sjælland udgjøre 349,330 Rbd., eller i Gjennemsnit c. 1400 Rbd. Jndtægterne af de 18 kjøbenhavnske Præstekald udgjøre 35,560 Rbd. eller i Gjennemsnit 2000 Rbd. De største Præstekald i Kjøbenhavn ere Frue og Petri Kirke hvert 4000 Rbd., Trinitatis 3201, Holmens 2601, Garnisons og Frelsers hvert 2400, Helliggeistes 2301, Vartous Præst har 1401. Maadeligst aflagt er Citadellets Præst med 651. Udenfor Kjøbenhavn ere de største: St. Olai i Helsingør 3000, Storeheddinge 3000, Stege 2700, Faxo 2652, første Præsteembede i Roeskilde 2520, Magleby 2300, Herfølge 2200, Hammer 2120, Damsholte 2012. Af Landsbykaldene ere efternævnte, af hvilke flere ere besatte med lærde og fortjente Mænd, ringest aflagte: Snodstrup 780, Buttrup 772, Næsby 760, Pedersborg 752, Fodby 752, Nidløse, 752, Agerfo 680 og Odden 680 Rbd. (Ah. Av.) Roeskildske Stænder. Til at prove Forslaget ang. almindelig Værnepligt ere følgende Medlemmer valgte: Grev Ahlefeldt 42, Grev Knuth 39, Etatsr. Bang 33, samt Raadmand Hansen, Skibsklarerer Kirk, Etatsr. Knudsen og Høiesteretsadvocat Lehmann hver med 32 St. Angaaende Arv Etatsr. Bang og Justitsr. Ussing hver 62, Prof. Larsen, 60, Cancellie. Haastrup 48 og Amberre Scavenius 33 St. Angaaende Trykkefriheden. Justitsr. Ussing 62, Godseier Tutein 36, Prof. David og Høiesteretsadvocat Lehmann hver 33 og Etatsr. Bang 32. (Professor Larsen, der havde ligesaa mange Stemmer som Etatsr. Bang, maatte vige for denne paa Grund af Alderen.) – Følgende tvende private Andragender ere af Justitsraad Ussing indgivne til Forsamlingen: 1) Andragende om Midler til Betryggelse af Statseenheden og en yderligere Udvikling af Stænderinstitutionen, hvilket Andragende gaaer ud paa: a) At Hs. M. Kongen paa en høitidelig Maade vil bringe til Undersaatternes Kundskab, at det vanske Monarchi det egentlige Danmark, Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, samt Hertugdømmet Lauenborg er et eneste adskilleligt Rige, der gaaer i udelelig Arv efter Kongelovens Bestemmelser, og at Allerhøistsamme vil vide at træffe de fornødne Foranstaltninger til for Eftertiden at standse ethvert Foretagende fra Undersaatternes Side, der gaaer ud paa at løsne Forbindelsen, imellem de enkelte Statsdele. b) At Østifternes og Nørrejyllands Provindsialstænder maae vorde forenede paa en til samtlige Provindsers Tarv svarende Maade, og at et Lovudkast i denne Henseende maa blive udarbeidet og forelagt begge Stænderforsamlinger til Overveielse saa betimeligt, at den nye Jndretning kan træde i Virksomhed med næste Sexennium. c) At ligeledes et Lovudkast, sigtende til, at et tvaarigt Finantsbudget paa den af Østifternes Stænderforsamling i 1842 foreslaaede, Maade, kan til Betænkning blive forelagt en af Delegerede fra Rigets forskjellige Stænderforsamlinger bestaaende Finantscomitee, der tillige vilde have at prøve de tidligere aflagte Stats regnskaber, maa blive udarbeidet og underkastet samtlige Forsamlingers Overveielse saa betimeligt, at dette nye Jnstitut, kan tage sin Begyndelse senest med næste Sexennium. - 2) Andragende om Besparelser og Jndskrænkninger i forskjellige Grene af Statshuusholdningen, samt om at der, forsaavidt Forslagene herom ikke gives Medhold, maa blive meddeelt Forsamlingen en tilstrækkeligt oplysende Fremstilling af Grundene herfor."