Aalborg Stiftstidende, 1832-11-26
Af den preussiske Captain Mjetner, som kom paa Grund ved Læs, have Øboerne ladet sig betale: 500 Rbd. for forgives Forsøg paa Udtagelse, samt Trediedelen af hele Inventariet, som paa Undervant og Stag nær var kommen i Land, og endelig 1100 Rbd. for at bringe det aldeles Rasmus Kristian Rask, der døde 45 Aar gl., som Professor i de østerlandske Sprog ved Kbhvus. Universitet, var som grundig Sproggransker et sandt Phænomen. Aarhundreder kunne henrulle og et saadant Genie fødes ei. Man antager, at han var nøie bekjendt med ovor 40 Sprog. Hans alt for tidlige Bortgang, vil ikke noksom kunne beklages, naar betænkes hans udmærkede Fortjenester af den skandinaviske, især af den islandske, Literatur, og af Lingustiken ialmindelighed. Han var født af fattige Bønderfolk den 22de Novbr. 1787 i Brændekilde, en Miil fra Odense. Han kom i Odense Cathedralskole, hvorfra han dimitteredes 1807, 1808 blev han Volonteur, 1812 Amanuensis og 1814 Under=Bibliothekar ved Universitetets Bibliotheket. 1812 gjorde han en lærd Reise til Stockholm og 1813, 14 og 15 en til Jsland, begge paa Kongl. Bekostning. Ved hans sjeldne Sproggenie blev det ham let at gjøre sig fortrolig med de ældste Kilder til den nordiske Historie. Hans Veiledning til det islandske eller gamle nordiske Sprog, hans Angelsariske Sproglære, hans Undersøgelse om det gamle nordiske eller islandske Sprogs Oprindelse, (kronet Priisskrift) og hans uskateerlige Bidrag til andre Skrifter, den oldnordiske Literatur betræffende, samt hans Udgave af Bjørn Haldorsens islandske Lexicon, vidne alle om denne sieldne, sit hele Liv til Videnskabsdyrkning opoffrende Lærds udmærkede Talent for sammenlignende Sproggranskning. 1817 tiltraadte han en ny Undersøgelsesreise til Sverrig, Finnland og Rusland, og 1819 foretog han sig, for sammenlignende Sproggransknings Skyld, en Reise gjennem Rusland til Persien, hvor han opholdt sig i Tauris, Teheran, Persepolis, og Shiraz, saa tog han fra Abuschecks ved den persiske Havbugt, 1820 til Bombay og opholdt sig til 1822 i Jndien og Ceylon, hvorfra han 1823 igjen indtraf til Kbhvn. J Ostindien havde han tilkjøbt sig 113 tildeels meget gamle og sjeldne orientalske Haandskrifter; deraf vedkomme 38 den gamle persiske Literatur især Zend=Avesta, og hvoraf nogle vare undgaaede den lærde Forsker Anquetil du Perron; 19 af dem ere affattede i Zendsproget, de øvrige i Pehlvi. 24 Haandskrifter tilhøre en hidtil næsten ubekjendt Deel af den oldeindiske Literatur. Kbhvns. Univ, eier dem nu alle.) J Tydskland og England har Rask gjort sig ligesaa fordeelagtigt bekjendt ved Afhandlinger i disse Sprog og ligeledes i Sverrig, hvor han iblandt andet havde stor Andeel i den af A. A. Afzelius udgivne Edda Sæmundar hinns Froda, foran hvilken haves hans Portrait. Dette var ogsaa Tilfældet med Nyerups Oversættelse af Edda Snorronis. Efter hans Hjemkomst udgav han en spansk Gramatik, en frisisk Sproglære og Forsøg til en videnskabelig dansk Retsskrivningslære, med Hensyn til Stamsproget og Nabosproget." Hans Afhandling, Om Zendsprogets Alder og Ægthed, samt om Zendavestal, er oversat paa tydsk af F. H. v. d. Hagen. Hans Afhandl. over den thrakiske Sprogclassel, har Vater oversat, ligeledes paa tydsk. Just i de Dage Rask døde udkom af ham, Ræsonneret lappisk Sproglære, hvorved han har viist, at han mere end nogen var fortrolig med den ældgamle og vidt udbredte finniske Sprogstamme ialmindelighed, og med det lappiske Sprog, som er en Green af denne, isærdeleshed. Denne Sproglære vil vistnok afgive et yderst vigtigt Middel til en, endnu paa et lavt Culturtrin staaende Nations Oplysning og Forædling.