Københavns Adresseavis, 1767-10-26
Hans Kongelig Majestæt har som i Nr. 158, er meldt under 12te hujus, paa Frederichsberg, allernaadigst behaget at udgive i Tydske Sprog: "Forordning, angaaende Subordinationen ved de samtlige Tropper, bestaaende af 23de Artikler, hvis væsentlige Jndhold er følgende: "1. H. Hvad Hans Majestæt forordner angaaende Sub ordinationen, skal ubrøderlig efterleves, og om det overtrædes, da strængelig straffes. 2 s. Hver ringere Classe er subordieret hver høyere, saaledes som de i Regimenterne og Compagnierne følge efter hinanden: udi lige Classer er hver unge, re subordineret den ældre; de skal omgaaes dem med Respect, og paa Øyeblikket adlyde i alt hvad som angaaer Tienesteen. 3 s. En Superieur maa intet bortgive af sin Anseelse, men er fast forbunden til selv at forskaffe sig Lydagtighed, ledsaget af Kiærlighed og Ærbødighed. 4. S. Følgelig er Oberst=Lieutenanten subordineret Obersteen, Premier=Majoren Oberst=Lieutenanten, Secund=Majoren Premier=Majoren, Capitainerne Majorerne, og de subalterne Officiers deres Capitainer. De skal i Tieneste= og Commando=Sager yde deres Superieurs den Respect og Lydighed, som Regiments=Cheffen haver at yde sin foresatte General, ligesom og Generalerne den, under hvis befaling de ere anviste. 5. s. Saasnart Obersten befaler noget, skal det efterleves uden at nogen Forestilling derimod først maa giøres. 6. S. Dersom Oberst=Lieutenanten eller Majoren meener, at Oberstens givne befaling strider imod høyere Villie og Ordre, skal det befalede ikke desmindre uforhalet skee, men siden staaer det Oberst Lieutenanten eller Majoren frit for, at giøre Obersten ærbødig Forestilling. Skulle da Obersten vedblive sin Paastand og misbruge sin Myndighed, eller begegne den Forestillende fornærmelig, maa denne, efter dertil af Obersten erholdte Tilladelse, hvilken ikke skal vegres ham, besværge sig paa høyere Steder, da Obersten, om han har Uret, al derfor vorde eftertrykkelig anseet. Det er strængelig forbudet alle Officiers at lade nogen Ansøgning eller Besværing gelange til General=Krigs=Directorium, og lang mindre til Hans Majestæt uden Tilladelse, eller anderledes end igiennem den høyest Commanderendes Haand ved Regimentet. 7. Ligesom Oberst Lieutenanten strax, og uden derover at raisonere, skal iværksætte Oberstens Ordre, Premier=Majoren Oberst=Lieutenantens Ordre, og Secunde=Majorer Premier=Majorens, saaledes skal og Capitainerne til Punkt og Prikke iværksætte StabsOsticierernes, o Subalternernes Capitainers befalinger i alle Ting som directe eller indirecte angaaer Tienesteen. 8 s. Naar Subordinationen overtrædes, kan Obersten sende Obrist=Lieutenanten, denne Majoren, Majoren Capitainen, og Capitainen Subalternen i Arrest. Og gives enhver Superieur Magt til at giøre saa med sin Jnferieur, saasnart ingen i Commando Høyere er tilstæde. En Jnferieurs Arrestering skal strax meldes til Regimentets commanderende Officier, og af denne paa behørigt Sted, saafremt Arresten skal være meere end en Correction til Forbedring. Uden den commanderende Officiers Ordre maa ingen Officiers løslades af Arresten. 9. s. En Stabs Officier arretteres i sit Quarteer, og, dersom Sagen er rigtig, bevogtes af en Under=Officier og 3 Mand, af hvilke Under=Officieren bliver hos ham i Stuen, og en Skild=Vagt sættes for Stue=Døren. Kaarden tager Cheffen eller Commandeuren til sig. 10. c. Udi Garnisoner, hvor i det mindste ligger en Bataillon eller et Regiment, og hvor følgelig en Capitains Vagt skal være anlagt, der skal Capitains saa længe arretteres i Hovedvagten, men udi mindre Garnisoner, i deres Quarterer, indtil de enten løslades, eller vorde bragte til Staben, i hvilke Fall en Officier bringer Arrestanten til Staben og paa Hovedvagten, og leverer Kaarden til Commandeuren. 11. H. En Subaltern Officier arretteres altid paa Hovedvagten, naar paa Stedet er en Subalterne Vagt; hvis ikke, holder han Arrest i Huset indtil han kommer løs eller vorder bragt til Staden. 12. 5. En arretteret Stabs Officier føres fra et Sted til et andet ved en Capitain, en Capitain ved en Subalterne, og denne ved en Under Officier og 2 Mand. 13. s. Det er Regiments Commandanten tilladt at be legge en Stabs=Officier med 8 Dages, en Capitain med 4 Ugers, og en Subalterne med 6 Ugers Arrest, og derhos efter Gotbefindende at lade en Subaltern forrette Tieneste. Han kan forkorte denne Arrest naar det kuns kommer an paa en Correction, men ikke forlænge den uden at indberette det. 14 s. Skulle en StabsOsticier i Tienestens Jver ikke bruge anstændige Ord til en Officier under Gevæhr, saa har denne dog ikke Ret til strax paa Stedet at svare og finde sig fornærmet, men han kan siden melde og hos den høyest Commanderende ved Regimentet, og efter Fornærmelsens Beskaffenhed søge Satisfaction. Om en Stabs Officier da havde brugt haarde Talemaader, men hvilke ikke vare ærerørige og nanstændige, da maa Officieren ikke besværge, sig derover, men han skal nøyes dermed, at Stabs=Offeieren giver ham tilkiende, at hans Meening ikke har været at fornærme ham, men kuns at corrigere ham. 15. 5. Compagnie Chefserne skal ganske nøye holde deres Subalterner til Tienesten og til det som angaaer Opsigten ved Compagniet, og tilrettesætte de efterladne, sende dem t Arrest, eller melde det til Staden. Den som en Subalterne ved deslige af Capitammen skeete Erindringer, overtræder Subordmationen, ja vel tiltaler Capitainen derfor, maa Capitainen strax sende ham i Arrest, og melde saadant til Regimentets Chef, som da foranstalter det videre. 166. H. Seer en Compagne Chesvigiennem Fingre med sin Subalterne, skal Regiments Chessen de for haardelig sætte ham tilrette, og, om han ikke bedrer sig, da indberette det til General=Krigs=Directorium, da Hagen forestilles Hans Majestæt, at Compagniet kan anderledes beskikkes. 17. s. Skulle en Subalternes Tienestes eller Subordinations Forseelse (for anden Sag kan Capitainen. ikke arrettere ham, være vigtig, lader Regiments=Cheften holde Forhar og Krigs Ret over ham. Den dersom Sagen af Regiments Cresten kan afgiøres, da lader han saadan en Officier, om han ligge, saaværende fra Staben, bringe derhen som Arrestant, og lader ham paa Hovedvagten holde Arrest i kortere eller længere Tid, efter Sagens Be affenhed. 18 S. Ville en af Capitammen arretteret Subalterne efter sin Løsladelse understaae, sig at tiltale Capitainen de for, maa Capitainen, i Steden for at forklare sig, strax sende ham i Arrest igien. 19. S. StabsOfficierne ulle stræbe at dræbe all paakommende Tvedragt og Factioner i Fødselen, ihenseende til deres skadelige Følger i sær paa Subordinationen. 10. s. Regiments Cheffen skal ikke allene holde over sin egen Repert, men ey heller taale at andre Officiers forsømme deres, hvorover han skal have nøye Jndseende, og derom erkyndige sig. 2 s. All Ratsonnering af Under=Officters og Gemeene skal paa det skarpeste og uden Overseende straf ses. 22. J. Jngen Onicier eller Under=Officier maa indlade sig i Ordrerling med en drukken Karl, mindre slaae ham; thi en Karl kan i Drukkenskab lettelig forbeyde Livet. 23. J. StabsOsticiern og Capitainer skulle fornemmelig have Opsigt med de unge Officier, paa det at de maatte op tore til dygtige Mænd, J Dag den 26 October, tog 14de Lotteries 5 Classes Trækning sin Begyndelse, hvori udkom følgende store Gevinster: No. 18270 Gevinst 8 og en halv Rdlr., og Præmie 400 Rdlr., i Hr. Regiments=Qvarteermester Ferslews Collection her i Staden. No. 11152 med 100 Rdlr. i Sr. Niels Collins Collection ibidem. No. 8473 med 200 Rdlr., i Hr. Bogholder Zeddelers dito ibid. No. 5672 med 1000 Rdlr., i Hr. Regimens=Qvarteermester Ferslews dito ibid. No. 12562 med 200 Rdlr., i Sr. Søren Nøhrings Collection i Randers.