JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Conferenceraad og Høiesterets-Assessor, fød 1739 den 12 Martii, gift med SOPHIE HEDEVI RASCH den 29 Maji 1772. Trofast lønnede Hun den Kierlighed Han i 38 Aars Ægteskab viiste, ved den omhed hvormed Hun i 3de Aars Sygdom pleiede ham. Hans hengivne Venner blandede deres VemodsTaare med Hendes, da den Ædle døde 1810 den 11 November. Salig ere de Döde, som døe i Herren, Ja Aanden siger: de skulle hvile af deres Arbeide, men deres Gierninger fölge dem. Joh. Aab. 14 Cap. 138. Christian Frederik Jaco Atter Gravens kolde Favn modtager Dannemark – en Hædersmand; Mangen Ædels Taare ham ledsager Hen til fjerne, ubekiendte Land. Ved hans Fødsel tvende Muser smilde, Venskabs Guddom glædte sig. Ynglingen af Stillets Bane ilte: Manden stod der – from og kundskabsrig. Svada, ja Du rørte Skialdens Tunge, Ja, Du laante ham Din Kunst Naar vi hørte mandig ham at sjunge Oldtids Helte - en for Stormands Gunst. Romas høie, Jtals Toner bløde, Frankrigs Maal og Britters Sprog Lige lette fra hans Læbe fløde, Hvert et Sprog som Landsmand ham modtog. Dog - Danmark, vid - blandt alt hans Hjerte Vist hans bedste Eie var, Mandens hulde Smil i Fryd og Smerte Altid Glæde, Trøst til Vennen bar. Saa var han Da kom de Rædselsdage, Som ei skaaned sølvgraae Haar, Rædsom kom og lod den Ædle smage: Viisdom sikkrer ei mod Skrækkens Saar. lad da ikkuns Gravens Favn modtage Stovet af den Hædersmand, Den et doer, hvis Minde er tilbage, Naar han vandrer til ukiendte Land. J. Rasch Kiersgaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Lovgivning. Forordning, angaaende en Afgivt af raffinerede Sukkere og Tobaksblade i Hertugdommene, og Tilladelse til Udførsel af samme til Hamborg. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre vilterligt: At da fremdeles Jndførselen af raffinerede Sukkere og Tobaksblade fra Hertugdommene til Hamborg, er af Hans Majestæt de Franskes Keiser, Konge af Jtalien, Beskytter af Rhinforbundet tilladt, naar Angivelsen desangaaende skeer for den 20 d. M., saa ville Vi ligeledes allernaadigst tillade Udførselen derhen af raffinerede Sukkere og Tobaksblade under følgende Bestemmelser: 1) Ligesom enhver i Hertugdommene, der har raffinerede Sukkere i Forraad, allerede efter Vor allerhøieste Resolution af 1ste d. M. har derover maattet gjøre Angivelse for Stedets Øvrighed, og Told-Embedsmænd, saa skulle ogsaa alle Forraad af Tobaksblade paa lige Maade inden 24 Timer angives, og tillige skal inden samme Tid angives for Øvrigheden og Toldforvalteren, hvormeget man deraf har til Hensigt at anmelde forden franske Tolddirecteur i Hamborg til Jndførsel sammesteds imod Erlæggelse af den i den franske Tarif bestemte Afgivt. 2) Af denne Angivelse tages to Afskrifter, der forsynes med bemeldte Embedsmænds Paategning og Segl. Den eene af disse Afskrifter forbliver hos Øvrigheden, og den anden bruges ved Anmeldelsen for den franske Tolddirecteur i Hamborg. 3) De i 1 §. omtalte Embedsmænd have at forvisse sig om, at de til Udførsel til Hamborg angivne Qvantiteter virkeligen forefindes hos Anmelderen, ogsaa kan Eier ren ikke disponere over saadanne Sukkere og Tobaksblade til videre Forblivelse i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
For raffinerede Sukkere, som saaledes angives til Udførsel til Hamborg, skal erlægges til StedetsToldkasse en Afgivt af 6 PC. af Værdien eller det dobbelte af den ved Placat af 10 October 1809 paabudne Recognition, og for Tobaksblade, foruden de alt anordnede Transit Afgivter, ligeledes disse 6 Procent. 5) Hvorimod raffinerede Sukkere, som ikke angives til Jndførsel i Hamborg, skulle være underkastede en Afgivt af 15 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
slesvig-holsteensk Courant for Pundet, og Tobaksblade en Afgivt af 6 s. for Pundet og denne sidste desuden med 1/10 Forhøielse, ogsaa disse Afgivter skulle erlægges i Stedets Toldcasse. 6) Den, som har gjort Anmeldelse og raffinerede Sukkeres og Tobaksblades Udførsel til Hamborg, er pligtig til at skaffe Rükattest fra den franske Tolddirecteur for, at de til Udførsel angivne Varer, virkeligen ere førte til Hamborg. - Udførselen til Hamborg skal alene skee fra Altona paa den Vei, som foreskrives, af den der anordnede Varendførsels Commission, ligeledes maae hine Varer ikke udføres over den ved Vor Forordning af 9de August d. A. anordnede Toldlinie, forinden Beviis tilveiebringes om, at de til Jndførsel i Hamborg, behørigen ere anmeldte hos den franske Douane, hvornæst de fra bemeldte Toldlinie og til Altona føres ad den eller de Veie, som af Toldopsynet foreskrives. 7) Jhenseende til Staden Altona har den sammesteds anordnede Varendførsels Commission at lagttage det samme, som efter foranførte er paalagt Toldembedsmændene, og Afgivterne for de umiddelbar derfra udgaaende Sukkere og Tobaksblade bliver efter denne Commissions Anviisning at betale til Kæmmerer Cassen. 8)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Dersom den reformeerte Kirke er den herskende (den almindeligste burde det hedde), i et Land, og for den Skoler indrettes, Skole=Indretningerne forbedres, Confirmation befales, den voxne Ungdoms Kundskab besørges vedligeholdt, men de andre tolererede Kirker, Lutheraner, Catholiker, Jøder, Mahommedaner gandske overlades til sig selv; saa synes Regieringen aldeles ikke med nogen grundet Tiltroe at kunne forlade sig paa dem, ligesom og disse af Regieringen maa synes ikke allene anseete, som Stivbørn, men endog disse ved Misbrug undertiden at kunne heel despotisk behandles af deres egne Forstandere, selv under den bedste Regiering. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Indenlandske Efterretninger. Universitetets aarlige Reformationsfest, hvorved tillige aarlig ihukommes Universitetets Fornyelse under Kong Christian III., blev i Onsdags d. 14 November høitideligholdt i Regentskirken ved en Tale af Hr. Professor og Doctor Mynster, Læge ved Frederiks Hospital. Taleren skildrede især Fordelene af Luthers Reformation for Videnskaberne og Menneskeheden, og viste den gradvise Fremgang hvorved Luther efterhaanden kom til ganske at afkaste det papistiske Aag. Efter at Talen var tilende, besteg Hr. Professor og Ridder af Dannebrogen N. Treschov Cathedret, og gav, som dette Aars Decanus i det philosophiske Facultet, en kort Underretning om Udfaldet af dette Aars Examen Artium. Det hele Antal unge Studerende, som havde taget denne Exmen, beløb sig til 82. Af dem bleve tvende, Hr. Bølling og Hr. Thomsen, som især havde udmærket sig, fremkaldte og offentlig roste. De ere begge blevne demitterte fra Kjøbenhavns Frue Latinske Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
At der i Fyen endnu findes adskillige, som udgive sig for kloge Folk, der ved Qvaksalverier og overtroiske Konster forstaae at helbrede Mennesker og Qvæg, og at der blandt den fyenske Landalmue endnu gives dem, som lade sig føre bag Lyset af saadanne Bedragere, sees af en Bekjendtgjørelse fra Procurator Bergman, i Jversens Avis, hvori han indkalder dem, der have ladet sig bedrage af en Hans Johansens Enke, der i Forening med hendes Søn og Datter og en vis Niels Larsen, eller saakaldt Niels Logner, har udøvet saadanne Bedragerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Ved Auctionen den 16 Novbr. over Priisskibet August Carls Ladning vare Priserne saaledes (af de raffinerede Sukkere betaler Kjøberne alle Afgivter), fiin Raffinade 7 Mk. 8 s. a 8 Mk. 6 1/2 s., dito 8 Mk. 5 1/2 s. a 8 Mk. 7 1/2 s., Melis 1 Rd. a 1 Rdl. 11 s., dito 4 Mk. 11 1/2 s. a 6 Mk. 10 1/2 s., Lumpen 3 Mk. 4 1/2 s. a 3 Mk. 13 1/2 s., St. Croix Sukkere 3 Mk. 11 1/2 s. a 4 Mk. 15 s., CampescheTræe 20 Rdlr. 7 27 Rdlr. 100 Pd., Fustik=Træe 32 Rdlr. 4 Mk. a 42 Rdlr. 100 Pd., Anciovis8 Mk. a 2 Mk. 8 s. Dunken, 3 Tønde Sild 6 Rdlr. 1 Mk., ledige Sukkerfade 7 Mk. 39 Mk. 8 s. Fadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Udenlandske Efterretninger. Ørebro d. 27 Oct. Brev fra Prindsen. af Ponte Corvotil Hans Majestæt Kongen af Sverrig (Oversættelse). Sire, Jeg vil et forsøge at beskrive for Deres Majestæt de Følelser, som opvaktes hos mig ved Underretningen om, at en i Verdens Aarbøger glimrende Nation har fæstet sine Blik paa en Soldat, som har ene sin Kierlighed til Fædrelandet at takke for sin hele Fortjeneste. Ogsaa skulde det være vanskeligt at udtrykke hele min Følelse og Beundring over den ophøiede Sielstorhed, hvormed Deres Majestæt til Deres Efterfølger selv vil foreslaae en Mand, til hvem Deres Majestæt ved intet Baand er fæstet. Jo mere Deres Majestæt derved troede at gjøre for det Svenske Folk, destørre Forbindelser paalægger mig denne for mig saa uendelig smigrende Tanke. Jeg dølger ei for mig selv hverken deres Vidtløftighed eller deres Vanskelighed, men skal jeg troe mit Hjerte, saa skal jeg vide at opfylde dem: thi for en Dødeligs Siel gaves endnu aldrig en mægtigere Drivefjeder, aldrig træffer sig en skjønnere Leilighed til at hellige sit Liv et heelt Folks Lyksalighed. - Saasnart Deres Majestæts Brev blev mig overleveret af Hr. Grev Mørner, skyndte jeg mig at gjøre Hans Majestæt Keiseren og Kongen bekjendt med dets Jndhold. Det behagede Ham at gjøre sin Godhed mod mig fuldkommen ved at berettige mig at optages til Deres Majestæts Søn. - J Anledning af hvad Han behagede at sige mig, iler jeg at tiltræde min Reise. - Jeg længes efter at nedlægge for Deres Majestæts Fødder den Hylding, jeg skylder Deres Dyder. Jeg længes ligeledes at aflægge min Eed for Deres Majestæt. Jndtil denne Dag har jeg anseet det for hele min Ære, hele min Lykke, at tjene mit Land; men jeg vover at smigre mig med, at ogsaa Frankrige skal med sit bifald hædre mine Bestræbelser for mit ny Fædreneland. Det skal ei uden Deeltagelse see een af sine Sønner af Skjebnen kaldet til at forsvare et ædelt Folk, som det i langsommelige Tider regnede blandt sin værdigste Bundsforvandte. Jeg er med dybeste Ærbødighed Sire. Deres Majestæts ærbødigste og lydigste J. Bernadotte. (Brebro Tidn.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
J det ny interessante Værk Lettres sur Paris og Correspondence de M** dans les annees 1806, 1807 et 1809 fortæller Forfatteren, at Keiser Næpoleon uden for Ceremonierne klæder sig meget simpelt. Hans Livree er grøn med Guld. Han kjører bestandig med 8 Heste. Vagtparaden i Thuillerierne varede den Gang tre Timer, fordi Keiseren gjennemsaae Jnfanteriets Tornistere, for at overtyde sig om, at Soldaterne faae hvad der tilkommer dem. Hans skarpe Blik undgaaer intet. Napoleons Sundhed har siden 1797 da Forfatteren første Gang saae ham i Rastadt, overordentlig forbedret sig. Paa nogle faa Sovetimer nær anvender han hvert Øieblik af Dagen og Natten til Arbeide. Han kan uden at blive træt vaage adskillige Nætter igjennem og derpaa saa snart og saa længe han vil sove igjen. Ofte har han i 2 til 3 Timer ikke et Øieblik forladt sin Pult, og er fra Skrivning gaaet paa Jagt, som fornøier ham meget og bekommer ham bedst. Hans mangfoldige Forretninger uagtede faaer han dog saamegen Tid tilovers, at han kan lære at kjende Litteraturens ny og interessanteste Producter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Postefterretninger. (Af Børsenhalle.) Mailland, d. 31 Oct. (Officiel Jndberetning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
En vigtig Expedition mod Lissa (en Øe i den venezianske Havbugt) *) er af Hs. Keis. H. Prinds Vicekongen udført i de sidste Dage og tilendebragt med største Held. Den Franske Søcapitain Dubourdien, der anførte Skibene, har udført alle sine Bevægelser med ligesaa megen Virksomhed som Jndsigt. Fiendens Tab er betydeligt. Alle hans Krigsfartøier og alt hvad der forefandtes i de Engelske Establissementer er taget eller ødelagt. 42 Fartøier, ladede med Engelske Varer, ere brændte. 12 Capere, og 40 Skibe, der tilhørte Hs. Majestæts Undersaattere, og vare faldne i Fiendens Hænder, ere i vor Vold og tilbagegives deres Elere. Desforuden have vi frataget Fienden 100 Canoner og en stor Mængde Vaaben. Vi have 100 Fanger. 2. Engelske Officerer og omtrent 200 Mand, som man ikke kunde indhente, ere flygtede til Bjergene paa Øen. Oberst Gifflinque, der anførte de udskibede Tropper, har udmærket sig. Hs. Majestæts Escadre er allerede righeladt tilligemed adskillige fiendtlige Fartøier løbet ind i Kongerigets Havne. Uden Overdrivelse kan det Tab, som den Engelske Handel har liidt ved denne Expedition, anslaaes til 20 Mill. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Moniteuren indeholder Efterretninger fra London af 29 Oct. Posten fra Lissabon har medbragt Efterretninger, der gaae til den 14 Oct. Wellingtons Tilbagetog til Torres Vedras har gjort et ufordeelagtigt Jndtryk. Han har endnu den Stilling inde, som han altid har anseet for den fordeelagtigste, og man forsikkrer, at han agter at tvinge Massen til at angribe ham. Denne Stillings Flanker ere fuldkommen dækkede; Canonbaadene og de store Chalouper ere seilede op ad Tagus, under Lieuten. Berkley, og kunne forurolige Fienden ved Villa-Nora og understøtte vor høire Fløi. Angaaende Armeens Styrke ere Efterretningerne me*) Øen ligger paa Kysten af Dalmatien, 4 Mile. for det nærmeste faste Land af Dalmatien og 26 1/2 Ø for Ancona. get forskjellige. Nogle angive Wellingtons Magt for 30,000 M. Engellændere og Tydske, uden Portugisere, hvortil Romana endnu er stødt med 10,000 Mand, og Massenas Magt for 60,000 Mand Jnfanterie og 15,000 M. Cavallerie. Begge Armeerne staae 28 (Engelske) Mile fra Lissabon lige mod hinanden. Massen har taget sin Stilling 1 1/2 Mile fra vor Armee og besætter en Linie fra Villa nova til Louritha. Massena skal have sagt til en Parlamentair, "Lord Wellingtons Anstrængelser ere forgjeves, jeg skal dog naae mit Øiemed, men denne skal strax have svaret: "det er nok mueligt, men ikke i Aar. Man forsikkrer, at Massena er rykket med 50,000 M. ind i Portugal. . 2 Nov. Kl. 2 om Middagen holdt Kronprindsen af Sverrig sit høitidelige Jndtog i Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Paa Verfterne i Toulon hersker som overalt i alle Franske Havne stor Virksomhed. Man er paa det ivrigste sysselsat med at bygge nye Linieskibe og Fregatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
J Trondhjems Avis indstævnes efter allerhøieste befaling Forfatteren af et til det Danske Cancellie indsendt Angivelsesskrift, dateret Trondhjem den 18 Martii 1810 og underskrevet Carl Wilhelm Norman, hvori de fleste civile, militaire og geistlige Kgl. Embedsmænd i Trondhjemskift, saavelsom Trondhjems Byes Borgere og Kjøbmænd samt Omegnens formuende Bønder, uden at nogen blandt dem er navngiven, angribes med høist fornærmelige Beskyldninger. Dersom Forfatteren, ikke inden 6 Uger fra Stevningens Bekjendtgjørelse fremstiller sig for at vedstaae sine fremførte Beskyldninger og fremlægge Beviser, hvormed han formener at kunne godtgjøre Sandheden deraf, skal med Skriftet forholdes efter Norske Lov 220 4 samt Forordn. af 8 Junii 1689.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Stiftsprovst Plum vedbliver d. 18de Novbr. og følgende Søndag i sine pædagogiske Forelæsninger, som holdes Kl. 1 i Forsalen til Høieste Ret paa Palaiet, at besvare de mod Pestalozzis Methode opkastede Jndvendinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Kjøbenhavns Vexelcours d. 16 og 17 Nov. J det hele ingen Omsætning. - Spec. 4687, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 56 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Hamb. Cours d. 13 Nov. 530 to Maaneder. 22de 14 22de 14 Saales for Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Eng
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads KasseckkeSyvende Aargang. No. 117. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 20 Rovember, 1810. Slendrian. -Les princes chosistent done les pedantsleplus lourds & les plus consommes dans les vetilles de la formalite, pour les envoyer comme leurs representants. Ces gens discutent sur de forme des choses & ont l'esprit trop retreci, pour envisager les choses en grand. Frederict. Det blev altid anseet som et characterrigt og ved bestyret Folk, der holdt fast ved sine gamle Love, Vedtægter og Skikke, stred for disse imod Fienden, og heller gik til Grunde end opgav at forsvare de engang erkiendte og antagne Grundsætninger. Saaledes nævnes endnu med høi Beundring og Roes enkelte Borgere, saasom Philopømen og Aratus iblandt Grækerne, Machabæerne iblandt Jøderne, Brutus og Cassius iblandt Romer*) J et nyligen udkommet Værk af Vogt die dentsche Nation und ihre Schicksale, indeholdes mangen fortreffelig bemærkning om Nutids og Fortids Aand og Begivenheder, der vel var værd at komme til almindelig Kundskab. Saavel for at give en Prøve af den, alt forhen berømte, Forfatters Skarpsind og energiske Fremstillelsesmaade som fordi den her skildrede Dæmon vel er en af de hyppigst og skadeligst ompuslende, troes en Oversættelse af dette Bogens 71 Cap. ikke at ville modtages uden Jnteresse af dette Blads Læsere. ne. De vilde redde deres Fædreland og dets Love, og først ved disses Undergang faldt de. Deres Fald var stort og herligt. Dog forvexle man ikke Standhaftighed, naar det gielder Love og Fædreland, med egensindig Fast holden paa Misbrug og Uforstand. Thi neppe vilde Grækerne have seiret over Perserne, Jøderne over Kananiterne, eller Romerne over hele Verden, hvis de haardnakkent havde vedligeholdt den Raahed og Enfoldighed, hvortil de i deres Staters Barndom vare vante. Omendskjøndt disse Folk, saalænge de vare i Velstand, nøie holdt over deres gamle Religion, deres gamle Love og Sæder, saa gjorde de dog til enhver Tid, i Politik, i Krigskunst, i Kunster og Videnskaber, de betydeligste Fremskridt. Saaledes vide vi, at de i de senere Tider betiente sig af ganske andre Vaaben, af en anden Politik og Taktik, end paa den Tid, da Troig beleiredes eller Æneas omvankede. Saa roesværdig og gavnlig derfor varm og nidkjer Hengivenhed for Fædreland, Religion og Fædrenes Love er hos et Folk, saa foragtelig og skadelig er haardnakken Hængen ved Misbrug og Dumheder. Hine ædle Egenskaber kaldes derfor med Rette et Folks Characteer, disse Uvaner derimod ussel Slendrian; at fremstille denne sidste er Gienstanden, for vor Afhandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
En diplomatisk Slendrianist udmærker sig især derved, at han kjender mere til Stiketten og Hofzeremonierne, end til de politiske Forhold, at han hellere henter sine Notizer fra Dame= og TheeCireler, Kammertjenere o. s. v. end fra Gjennemskuelse af Staternes gjensidige Forhold, af Gouvernementernes og Nationernes Characteer og Jnteresse, at han mere udmærket sig ved en kold, stupid Tavshed, end ved grundig Veltalenhed. Han veed derfor, indtil de ringeste Smaating, hvorledes det, fra Arilds Tid, er tilgaaet, og hvad Skik og Brug har været ved hans og fremmede Hoffer, men Forandring i Regjeringernes Characteer og Jnteresse, nye sig udviklende Systemer, og deraf flydende Planer og Forbindelser, erfarer han som oftest senere end alle andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Inter æstugntes litium turbas Justi et ævi tenax; Fide antiqvæ virtutisqve custos. Æqve Regibus, Æqve summis, nave popularibus carus, Ex terris in coelos revocattis Die XI. Novembr. A. C. MDCCCX. Qvem Flebilissimum omnibus bonis Flebit dum vivet Suindesideri, suæqve perennis famæPie memor C. J. Thorkelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Jndenlandske Efterretninger. - Placat, angaaende hvilke af de igjennem Cancelliet ad Mandatum udfærdigede Expeditioner, der, forsaavidt saadant ikke allerede maatte være skeet, skulle indsendes til allernaadigst Confirmation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Det har behaget Hans Majestæt allernaadigst at resolvere: at efternævnte af de i Høisalig Kong Christian den Syvendes Regjerings Tid igjennem dette Collegium ad Mandatum, eller After Hans Majestæts Befaling, under det Kongelige Seigl udfærdigede Expeditioner skulle, forsaavidt saadant ikke allerede er skeet, indsendes for ligeledes ad Mandatum at vorde confirmerede. A. Bevillinger at drive visse Næringsveie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Landkræmmer Bevillinger. Bevilling at være Giestgiver i Kjøbstæderne. Bevilling at handle med Galanterie=Varer, Nürnberger=Varer m.v. Bevilling at drive Mølle ved en Mestersvend. Bevilling for Fruentimmer at ernære sig ved Skrædersyening. Bevilling at drive Slagterie paa Broerne uden for Kjøbenhavn. Bevilling at bage Rugbrød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Bevilling paa Franskbagerie. Bevilling at drive Farverie. Bevilling at brænde Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Apotheker Bevillinger. Bevilling til at drive Kornhandel. Sund=Privilegier eller Bevillinger til at besørge Transporten over Elve og Sunde i Norge. Bevilling til at søge Markeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Leidebreve for Jøder. B. Bevillinger paa visse Bestillinger: Translateur Bevillinger. Bevilling at være Strandings=Commissionair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Confirmationer paa Organist Bestallinger, Klokker=Bestallinger og flere af de mindre Betjeninger i Kjøbstæderne. C. Bevillinger, Kirke=Skole= og Tiendevæsenet vedkommende: Bevillinger at indrette Begravelsesteder udenfor Kirkegaarden. Bevillinger til Læsebibliothekers Oprettelse, og Stadfæstelse af Tiendeforeninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
J at bekjendtgjøre denne Hans Majestæts allernaadigste Befaling, skulle Cancelliet herved tilkjendegive, at enhver, der siden 14de Januarii 1766 igjennem dette Collegio er bleven tilstaaet nogen af forommeldte Bevillinger, bør, saafremt Bevillingen herefter skal blive i Kraft, indsende samme, eller og bekræftet Gjenpart deraf, til vedkommende Over-Øvrighed i Danmark og Norge inden 2 Maaneder efter at denne Placat er bleven kundgjort. J Tilfælde at saadan Bevilling skulde være forkommet, paaligger det den, hvem Bevillingen har været forundt, skriftligen at meddele Øvrigheden nøiagtig Oplysning om Bevillingens Datum og Jndhold. Og haver Over-Øvrigheden, naar ommeldte Tid er forløben, hertil at indsende samtlige fordem saaledes anmeldte Bevillinger, eller derom meddeelte Oplysninger, med deres Betænkning, om noget i Henseende til enkelte deriblant maatte være at erindre. Det Kongelige Danske Cancellie, d. 30 Oct. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Advarsel. Den 12te Nov. om Aftenen Kl. 11 blev en Vognmand, navnlig Hans Christian, her i Byen, paa sin Tilbagereise fra Kjøbenhavn, anfalden af tvende Røvere til Hest. De vare bevæbnede hver med sin Knippel, hvormed den ene slog vældig til en hos Manden siddende Skipper, der var fulgt med fra Kjøbenhavn, saa han derved blev sig selv ubevidst, og med Nød kunde bringes til nærmeste Huus, Tyebeksmolle, hvor han maatte lægges ind. Vognmanden, som strax ved Overfaldet skreg Gevalt, var saa lykkelig at 4 Permitterede, der ogsaa vare i hans Følge, og gaaet lidet foran Vognen, strax kom ilende tilbage, men ved Synet af disse satte begge Røverne over Grøften og undgik ved Hielp af deres raske Heste, der ligesaavel som Dækkenerne havde megen Lighed med vore Husarheste. Noverne vare velklædte og raske Karle. Man maa altsaa befrygte, at paa dette Stykke, nemlig mellem Tappernøie Kroe og Tyebeksmølle, ei er saa ganske sikker for enkelte Reisende om Nattetider. - Vordingborg d. 16 Nov. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
J de Fyenske Aviser læses et fortjent Hædersminde over Kirstine Anthons Datter, barnfødt i Klakring, som nu forlader Palsgaard, hvor hun har tjent i 29 Aar som Huusholderske og deraf i 14 Aar med Kokkepigen Karen Jørgens Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Den 6 Nov. var i Stockholm Coursen paa Kjøbenhavn i Bancosedler 14 a 14 1/2 s. 2 Uso.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Odensee d. 16 Nov. Delinqventerne Hans Rasmussen og Ole Andersen, som Aarets første Nat myrdede en Mand og Kone ved Bogense Kanten, og nu siden have sat her i Odensee Arrest, ere i Dag blevne udførte og henrettede i den Egn, hvor Misgierningen udøvedes. (Hemp. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-20
Kjøbenhavns Vexelcours d. 19 Nov. Jngen Omsætning. D. 20de 630 til 640. - Species cours ligesom forrige Postdag. - Hamb. Cours d. 16 Nov. 630 to M.