JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Om den i Cimmerbølle, paa Langeland, Natten imellem 1ste og 2den D. (ikke Nytaarsnat) udøvede Misgierning meddeler Hr. Cancellieraad Hempel nu i sin Avis følgende, fra paalidelig Haand modtagne, Efterretning: "En i Cimmerbølle boende Gaardmand Lars Rasmussen, har en Datter hos sig, der er gift med Niels Larsen Pedersen, Avlskardpaa en i Nærheden liggende Gaard, Bjerrebygaard. Manden var i længere Tid kjed af sin ægteskabelige Forbindelse, da han, baade før og efter sit Bryllup har levet i utilladeligt Forhold med en, ogsaa paa Bjerrebygaard tjenende Pige, Ellen Cathrine Jørgensen, der er frugtsommelig ved ham. Han henvendte sig, alt siden flere Uger, til forskellige Personer, for at erholde Rottekrudt, af hvilket ogsaa, ved senere Undersøgelse, er funden endeel i hans Kammer. Sandsynligviis har han ogsaa gjort Forsøg paa at forgive Konen; dog er dette ei endnu tilfulde oplyst. Da Planen med Giften mislykkedes, gik han ovennævnte Nat Kl. 1 til Cimmerbølle med et tikke, som Rygtet først sagde, med Sømstumper, men med Rævehag) ladt Gevær. Nøie bekjendt med sin Svigerfaders Gaard, skyder han en for Bryggerhuusdøren værende Haspe af, gaaer derfra ind i Kjøkkenet, hvorfra er en Dør til Dagligstuen, i hvilken hans Kone laa og sov med sit 9 Uger gamle Barn. Han bliver staaende i Døren, og, for at faae Konen til at reise sig op, og derved være vissere paa sit Skud, kaster har nogle ved Døren liggende Tørv hen paa hendes Seng, hvorved den ulykkelige Kone vaagnede. J den Tanke, at det er Væggen, der falder ned, trykker hun sit Barn til sig og vil stige ud af Sengen. I det Øieblik hun er paa Kanten af Samme, trykker Uhyret løs og flygter. Men Forsynet vaagede over de Forfulgte. Barnet blev uskade og Konen fik Skuddet i Laaret. Med Guds og den duelige Læges Hjælp haaber man hun bliver reddet. De Forbrydelsen var anmeldt for Stedets Politimester, Hr. Kammerraad Holm, indfandt han sig paa Gierningsstedet, hvor da var tilstede Enhver, der kunde give nogen Oplysning til Opdagelsen af denne rædsomme Handling. Overtasket af disse Vidner, og fornemmelig dreven ved Politimesterens alvorlige Bestræbelser, tilstod Niels Larsen Pedersen, at have øvet Udaaden, og det for at kunne ægte Ellen Cathrine Jørgensen, der ogsaa bekjendte at have været vidende om hans Hensigt at forgive Konen med Rottekrudt, og selv at have gjort Forsøg paa at forskaffe ham Giften."
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Af sal. Overlærer Millings Almindelig geografisk Haand=Lexicon, er i disse Dage udk. 7de Hefte ( - Sø Helsingørs Avis af 8de Ds. indeholder følgende interes fante Oversigt over Skibsfarten igjennem Sundet fra 1ste Januar indtil den 31te Decbr. 1833, sammenlignet med samme Tidsrum i 1832. Fra Fra Nationerne. Nord= Øster J Alt I Alt søen. søen. 1833. 1832. Flere. Færre. Danske. 447. 379. 826. 835. - Norske..... 744. 717. 1461. 1535. - 74. Svenske... 515. 554. 1069. 1005. 64. Engelske. 1619. 1573. 3192. 3330. - 138. Hannoveranske. 151. 163. 314. 542. - 228. Russiske. 247. 283. 530. 483. 47. Preussiske. 1003. 1086. 2089. 1763. 326. Mecklenborgske. 274. 280. 554. 594. - Lübeckske. 45. 46. 91. 77. 14.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Hamborgske... 18. 26. 44. 21. 23. Bremiske. 27. 26. 53. 80. -
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Oldenborgske incl. Kniphausere. 23. 43. 66. 78. - 12. Hollandske. 167. 203. 370. 1425. - 1055 Belgiske.......... 2. Franske. 60. 64. 124. 231. - 107. Jtalienske Nr. 5. 5. 10. 10. - Portugisiske. 2. 2. 4. - 4. Spanske... 10. 9. 19. 4. 15. Americanske. 83. 83. 166. 189. - 23.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Den Kongl. danske Minister i Paris, Generalmajor v. Juel, er i disse Dage passeret over Beltet fra Fyen til Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Candidatus medicinæ & chirurgiæ R. Bojesen har nedsat sig som practiserende Læge og Fødselshielper i Veile.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Døde. S. Andersen, f. Haagensdatter, 36 Aar; Ane Cathrine Brandt, 47 Aar ; H. N. Sønderhaab; Værtshuusholder J. Jørgensen, 57 Aar; Kbd. J. R. Goldschmidt, 82 Aar; J. S. Gad, f. Andersen; Kornmaaler N. Chr. Hadler, 55 Aar, forhenv. Møllermester Fr. J. Blum, 57 Aar; Charlotte A. Rudolphi, 22 Aar; alle i Kbhvn. D. S. F. Holst, f. Schmidt, 70 Aar, til Ordrup. Cand. pharm. J. W. Hørbroe i Fredericia. Chr. Rasmussen, 165 Aar, i Grenaa. Classe=Lotterie-Collecteur J. Ph. Hancke, 58 Aar, i Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Bekjendtgjørelser. At vor ei gode, retskafne Fader, Skibsbygmester Niels Hansen, denne Dags Formiddag Kl. 101, i sit Alders 42de Aar, ved en rolig Død overgik til Evigheden, blev fuldet vor tunge Lod herved at bekjendtgjøre Paarørende og Venner. Vor Skjebne er vistnok saameget grueligere, som vi, selv endnu uforsørgede Børn, staae tilbage med tre mindre Sødskende, fader= og moderløse, efter at vor fromme Moder for faa Maaneder siden ligeledes ved Døden berøvedes os en Begivenhed, der fremkaldte, hvad der nu er skeet; thi fra vor Moders Dødsdag af nærmede vor salig Fader sig synlig end stærke Skridt Graven. Alt vort Haab staaer nu til de Forældreløses algode Fader, der ogsaa vil aabne gode Menneskers Hjerter for os, der endog iblandt fremmede Mennesker staae saa forladte Frederikshavn, den 19de Januar 1834. Vollette Hansen. Hans Chr. Hansen. og hielpeløse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Da det, efter at Sagen angaaende Grundtaxtens ReguUlering nu atter hertil er indløbet, er Commissionen paalagt, at indkalde samtlige Grundeiere til, at anmelde de siden den i foranførste Øiemed i Aaret 1826, foretagne Opmaaling skeete Forandringer, for at disse kunne blive Gjenstand for en ny Opmaaling, og Arbeidet for saavidt endelig fuldføres, saa indkaldes herved samtlige Grundeiere, der maatte være i foranførste Tilfælde, skrivtlig at anmelde saadant paa denne Byes Politikammer, forinden 3 Uger, fra Dato, efter hvilken Tids Forløb Arbeidet vil blive paabegyndt og fremmet efter de saaledes da indkomne Anmeldelser. Aalborg, i Commissionen for Grundtaxtens Regulering, den 20de Januar 1834. Wølfferdt. Lund. Satterup. Bech. P. Rasch. Dochedahl. Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Stedet Nr. 318 i Brandstrupgaden er underhaanden at faae tilkjøbs eller tilleie, naar man desangaaende henvender sig til Skipper J. Jørgensens Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
Fra Stiftsbogtrykkeriet anvises Condition for en halvvoxen Pige, som Barnepige, som strax kan tiltrædes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-22
En Seminarist ønsker sig til næstkommende 1ste Novbr. en Condition. Man behage at henvende sig til Hr. Justi
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
J Paris er i denne Tid afgaaet ved Døden det forrig Conventsmedlem Jean Debry, i sin Tid fransk Gesandt ved Rastadter=Congressen. Dette Dødsfald har paa ny opfriske, Mindet og hiin fameuse og endnu bestandig ikke oplyst Catastrophe, der kostede begge hans Colleger, Bonnier og Roberjot, Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Blandede Efterretninger. Hs. Kgl. H. Kronprindsessen af Sverrig, som høie Beskytterinde af Selskabet for Silkeavlens Fremme i Sverrig, behagede Nytaarsaften at bivaane Selskabets Aars Sammenkomst, som Hs. Kgl. Høihed havde tilladt at maatte holdes paa det Kgl. Slot. Der blev oplæst en Beretning om Silkeavlen og Morbærtræ-Dyrkningen ved Bellevne, der indeholdt adskillige interessante Oplysninger. Flere tusind fra Bellevne, og den i sidste Sommer vundne Erfaring bekræfter yderligere, at Silkeormens Pleie aldeles ikke paa nogen Maade er vanskelig. Jfølge den paa Bellevne, og andre Steder i og omkring Hovedstaden gjorte Erfaring kan man ogsaa antage det som fuldkommen afgjort, at det vigtigste Vilkaar for Silkeavlens Held og Fremgang her i Riget, ler: at der stedse haves tjenlig Næring for Silkeormene. Er denne Vanskelighed overvunden, saa kan Silkeavlen let blive gen passende og lønnende Binæring eller huuslig Syssel i hver Bondestue, i hver Huusmandshytte; det er Morbær træets Blade, der give, som bekjendt, den tjenligste Næring, for Silkeorme, men Klimatets Strenghed under kolde Vintre, befrygtes med god Grund at være hinderligt for dette Træes Trivelse; dog troer man, at Plantning ved Aflæggere skulde igjennem nogle Generationer acclimatisere Træet, saaledes at det skulde kunne taale endog haarde Vintere. Slige Plant nings- og Acclimatiserings=Forsøg ere allerede begyndte paa Bellevne, og man imødeseer med Jnteresse de Resultater man vil faae heraf. Et andet ikke mindre interessant Forsøg blev sidste Sommer gjort af Assessor Silferstrale i hans Træskole i Norrtulls=Gaden i Stockholm, nemlig at opfødde Silkeormen aldeles uden Morbærtræets Blade, blot med Bladene af Skorsonneerplanten; og disse Forsøg have været heldige, saa at man ifald hine Acclimatiserings Forsøg ikke skulde lykkes, haaber denne Udvei. Silken af de Larver, der blive opfødte med Skorsonneerblade syntes, efter det Udvortes, ikke at mangle noget. Det staaer tilbage, efterat den er tvunden og beredt, at sammenligne den med Silken af Larver efter Morbærtræets Blades Brug, som Fødemiddel for Silkeormen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Fra alle Sider lyde Jammerklager over de nye Ulykker, som den orkanagtige Storm paa Aarets sidste Nat har anrettet, og hvis Lige selv de ældste Folk ikke kunne mindes. Den største Deel af Østfriesland staaer under Vand, og Vintersæden er for det meste ødelagt. Huse og Møller blæste overende; i Harskovene regner man, at henved 200000 Træer ere omkastede. Hvor sikker Ankerpladsen i Mosel end er, drev dog to Skibe ved Coblenz for deres Ankere og sank med deres Ladninger. Egnen ved Tilsit er saaledes oversvømmet, at flere Familier have maattet forlade deres Boliger. - Ogsaa fra flere af Hollands Provindser indløbe høist bedrøvelige Efterretninger om de i den frygtelige Storm Nytaarsnat anrettede Ødelæggelser og Oversvømmelser. Paris foryges og forskjønnes paa en vidunderlig Maa 3de. Den Hurtighed, hvormed de betydeligste Bygningsværker foretages og udføres her, vækker virkelig Forhauselse. Hale Gader forsvinde og andre fremstaae; hele Masser af Huse nedrives, for at give Plads for smukkere Gader; idag seer man ikke andet end Ruiner, og faa Uger efter fremstaaer et heelt nyt Kvarteer, hvis Bygninger kappes i Rigdom og Pragt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
I Haag er i denne Tid begaaet et grueligt Mord. En Smedesvend forlangte af Lærredrengen, at han skulde hente ham Genever; men da Mesteren ste over stødte Svenden ham et gloende Jern, hvorpaa han just arbeidede, med saadan Heftighed imod Brystet, at Spidsen trængte ud igjen ved Ryggen. Den ulykkelige Dreng døde paa Stedet; Morderen flygtede. En africansk Vild af Ashanteernes Stamme er ankommen til Vien, hvor han har været udstilt i Kunstaacademiets Sal. Gesandten Achmed Pascha, der af den høie Port er bleven sendt som Gesandt til St. Petersborg, har de kostbare. ste Foræringer med til Keiser Nicolaus. Et Ridetøi alene har en Værdi af 200000 Rd. Courant. 12 Par Arm. baand for Keiserinden, hvert besat med 20 kostelige Brillan, ter. 20 arabiske Heste for Keiseren, og 120 Caschemirs Shawler for Keiserinden. Men den Foræring som Russer nes Forfængelighed sætter meest Værd paa, er et Sværd, der har tilhørt de gamle Grækers sidste Keiser, ConstantinuPalæologus.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
J Brussel have Tyvene udfundet et Pud, hvorved de om Natten, uden at have begaaet Jndbrud (meget mere Udbrud), have bestiaalet flere Boutikker og Contoirer. De gjorde nemlig Jndkjøb om Aftenen, og ved Bortgangen spurgte de, om ikke en Kuffert eller Kurv maatte staae der til i Morgen, da de saa sildig vare komne fra Landet? Sligt nægtes ikke, men i Kufferten var ei andet end en 15 aars Knos, der om Natten lukkede op indenfra for de store Gavtyve.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Anvendelsen af Chlor til Blegning har betydeligen for øget Materialerne til Forfærdigelse af Papiir, thi nu bruger, man ikke alene Affaldet i Bomuldsfabrikerne, men endog de afbenyttede Sække, hvori Bomulden indføres, i Stedet, for Linned=Klude, at hverken Kludene fra Continentet, hvilke blive bedst betalte af Amerikanerne, eller den stærkere Forbrug af Papir har forhøiet Prisen paa samme; man har det nu ikke alene langt bedre, men endog 50 pCt. billigere end for 25 Aar siden. gi Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Kjøbenhavn. Den 16de Januar blev en af Hr. Cand. theol. P. Fr. Ad. Hammerich forfattet historisk Afhandling om den ham borgebremenske Erkebiskop Rembert, offentligen forsvaret, til Erholdelse af Magistergraden. Broderen Hr. Cand. theol. M. Joh. Hammerich var Respondens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Blandede Efterretninger. Biskoppen over Fyens Stift, Hs. Høiærværdighed Hr. Dr.theol., Commandeur af Dorg., Frederik Plum, er i Løverdags ved Døden afgaaet, 73 1/2 Aar gammel. Den Afdøde var født i Corsøer, hvor hans Fader var Præst. Sønnen, demitteret fra Odense Skole, blev Student (1778), 18 Aar gammel, og blev Alumus paa Chlersens Collegium. 1789 blev han Præst til Arresthuset i Kjøbehavn. 1790 a Magister eller Doctor philos. 1791 Sognepræst i Corsøer. 1792 Doctor theologi i Göttingen. 1796 Præst ved St. Mikkels Kirke i Slagelse. 1803 Sognepræst ved FruelsMenighed i Kbhvn, og Stiftsprovst. 1811 Biskop over Fyens Stift og Ridder af Dorg. Den 1ste Nybr. 1828.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Commandeur af Dorg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Den ældste Folketælling i Danmark antages at være den af 1769. Jfølge den var Folkemængden i det egentlige Danmark (Sjælland, Fyen, Jylland og Derne) 786000 Mennesker. Den næste Folketælling skeete i 1787, da Tallet var steget til 840000, altsaa i 18 Aar omtrent 7 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Ved den sidste Folketælling i 1801 var Menneskemassen bestaaende af 925000 Personer, altsaa i 14 Aar en Tilværtaf omtrent 10 pCt. Lægges til dette Antal Befolkningen i Island og paa Færøerne, 52000, og i Hertugdommerne Slesvig og Holsten (hvor Tællingen dog først foretoges i 1803) 604000, saa var Folkemængden i bemeldte Hs. Majestæts Lande i 1801 - 1581000. Efter de approximative Beregninger, man ved Hielp af Listerne over Folkemængdens gaarlige Tiltagende siden 1801 har anstillet, skulde der nu være i Danmark 1257000 Mennesker, og altsaa, naar for begge fornævnte Hertugdømmer en lige Tilvært antages, i Danmark, Slesvig og Holsteen, tilsammen omtrent 2 Millioner Mennesker, følgelig vilde Folkemængden i de sidste 30 Aar være forøget med 25 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Det var til virkelig Statsraad Hr. Justitsraad Ridder, Bræstrup i Kbhvn., (nuværende Politie=Directeur, blev udnævnt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
J Bornholms Avis af 28de December f. A. læses følgende indsendte Stykke: "The conqueror of a vold is not so great a man, as the innocent sufferer. Dette mit Valgsprog, disse store, vigtige og for det uskyldige lidende Menneske saa trøstende Ord, har jeg for mange Aar siden læst i det engelske Sprog, og derfor vil ingen Læser fortryde, at jeg meddeler dem i Originalsproget. Viel Geschrei und wenig Wolle, har aldrig været min Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Det var min Hensigt den 10de October d. A. at bekjendtgjøre, formedelst forskellige paafaldende Meninger og Rygter, her paa Landet angaaende de dengang hos nogle faa Mennesker herskende Sygdomme, min Mening. Nu er Vinteren forhaanden og Sygdommen hævet. Den 25de August kom her til Allinge tvende Sømænd syge i Land, kommende fra et sundt Sted med behørig Sundhedspas Det var dog ikke min Villie at tage disse Syge i Land; men da de uden Ophold ønskede det og sagde, at jeg burde ikke være saa umenneskelig: - troede jeg det for tigtig, at tage disse af ingen Smitte lidende Syge i Land. Fjorten Dage efter blev her nogle Faa syge i Alling; en gammel Kone paa 70 Aar; et Barn som længe har været sygeligt; et 1/2 Aars Barn som døde af Krampe og Kighoste; og en Mand paa nogle og 50 Aar af Brystsygdom. Disse 4 Syge havde jeg ikke under min Behandling. Hos tven9de derpaa følgende Syge blev jeg Læge; men en af dem consulerede tillige Hr. Regimentschirurg Goos, og han var af samme Mening om Sygdommen som jeg. Nu blev den Bødker syg, en Broder til en af disse Syge, da blev Sygdommen erklæret for smittende. Saavel da de kom i Land, som derefter, gik bestandig det Rygte i Omløb, at Sygdommen skulde og maatte absolut være smittende i hvad hertes og skeete ikke i den Tid, imidlertid blev ingen paa Stedet, hvor Sygdommen herskede som erklæret smittende, smitt t. Erfaring har lært, at smitsomme Sygdom me pleie at tage til i Kraft saa var det i Aaret 1829 og 30 i Hasle), og det daglige skræksomme Rygte samt Ængstelse virkede ogsaa her ufordeelagtig: Frygt og Skræk, hvad bidrager den ikke til Sygdommens Modtagelse og Udvikling: det har jeg ogsaa nu bemærket, og har for skreven derom; - men hvorfor var det her nodvendigt Efter at Sygdommen var erklæret som Smitte gik det saa vidt, at de faa Døde kunde uden Øvrighedens Medvirkning neppe stædes til Jorden. Det er Sandhed, at Lægen bliver let, tit og ofte miskjendt, og for mig er det meer trykkende, dal jeg har ingen Embedsindtægter, ingen Gage, ingen Pension, ei heller kan Nogen nedsætte min Caracteer for slette og umoralske Handlinger. - Allinge, den 20de December, 1833. - Jensen, practiserende Læge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Det Müllerske Skuespillerselskab har nu forladt Slagelse, hvor man gjerne havde ønsket at beholde det nogen længere. Efter at have givet Forestillinger i Roeskilde, agter det sig til Helsingøer. Galeasen, der Anfang, C. S. Pedersen, af Kjøbenhavn fra Porsmouth ballastet bestemt til Messina, sprang d. 1ste December læk i Søen imellem Cap Palos og Jvica og sank Mandskabet, der havde frelst sig i Storbaaden, blev optaget af den neapolitanske Brig Hiram,, Skipper Agresta, som den 9de for dets Skyld lod ind til Gibraltar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Vestjendtgjörelser. At vor elskede Pleiedatter Caroline Wilhelmine, Thonøe, efter 3 Maaneders Sygeleie, i en Alder af 4 Aar og 6 Maaneder, i Morges Kl. 8, ved en blid og rolig Død, indgik til det Bedre, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 22de Januar 1834. K. Petersen, født Lassen. H. Petersen, J Anledning af Hans Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag bliver den 28de Dennes As semble og Bal i Selskabet Enighedens Locale, som tager Begyndelse Aften Kl. 7. Til deri at deeltage indbydes saavel Selskabet Medlemmer, som ogsaa Damer og Herrer udenfor Selskabet. Entre-Billetter til denne Høitidelighed afhentes hos Hr. Consul Hansen inden den 27de Dennes, og betales med 8 Rbmk. af Medlemmer og 10 Rbmk. af Jkkemedlemmer af Selskabet. Aalborg, den 22de Januar 1834. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Opfordring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Paa den 18de Febr. førstkommende vil, efter Kongelig allernaadigst befaling, blive paabegyndt en Folketælling, ved hvilken tillige søges adskillige andre Efterretninger i videnskabeligt Øiemed; men da der vil medgaae nogen Tid forinden de udmeldte Mænd kunne komme omkring i alle Huse, og det just er Tilstanden paa den 18de Febr. der søges oplyst, - anmodes enhver Huus=Fader, eller hvor der staaer i Dennes Sted, paa den 18de Febr. førstkommende, at antegne hos sig samtlige til hans Huus=Stand, hørende, eller i hans Huus værende, Personer, med fulde Navn, Alder og Stilling, for at kunne meddele disse Oplysninger, naar de blive forlangte. Aalborg Raadstue, den 22de Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Onsdagen den 29de Dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadstuen her i Byen valgt en eligeret Borger, da Kjøbmand Jens Rasch, efter sit Ønske, er udtraadt. Af Magistraten ville blive foreslaaede her værende Kjøbmænd, Jens Ferslew, Christen Møller og Poul Pagh. Samtlige Borgere indbydes til at stemme for een af disse. Stemme-Sedler med Navn under, kunne ogsaa forud afleveres hos een af Undertegnede. Aalborg Raadstue, den 22de Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
En confirmeret eller omtrent femtenaarig Dreng, der har lært at regne og skrive, kan vorde antaget til Contoirforretninger paa en Gaard i det sydlige Jylland, hvor han tillige kan erhverve sig nogen Kundskab i Landvæsenet. - Han vil ganske vorde behandlet som et Lem af Familien. En ubetydelig betaling forlanges i de tvende første Aar. Hr. Cancellieraad Jensen i Aalborg giver Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Den Leilighed, som Værtshuusholder R. Lystrup fortiden beboer, i Gaarden Nr. 232 ved Østeraa, er til Paaske Flyttetid at faae til Leie, hvorom kan accorderes med Sophie sal. Thygesens. 1 tabt Hundehalsbind bedes leveret paa Algaden Nr. 4.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
En beqvem Beboelses=Leilighed for en gift Familie eller nugift Person er til Leie næstkommende Paaske Flyttetid hos F. Wissing. paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Hvor et 24 Timers Stueuhr i Huus, en Skriverpult med Skuffe og Rum, samt et nyt enkelt Fyrre=Sengested, og et Skydegevær, kan erholdes tilkjøbs, anviser AdresseContoiret. Til Ballet paa Raadstuen i Hjørring, den 28de Januar, kunne billetter erholdes hos Kjøbmand Bergh ibd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Politi=Placat. At det til den 28de D. bestemte Hestemarked heri Byen, som Formiddagen bemeldte Dag, afholdes paa gammel Torv og Budolphi Kirkegaard, efter Politiets nærmere Paaviisning, men derefter som sædvanlig paa Nytorv, dette bringes herved til almindelig Kundskab. Aalborg Politikammer, den 16de Januar 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Hos Undertegnede er indlagt til Salg : et Par lidet brugte, hvide Uniformeenklæder og Støvelætter, samt en moderne blaa Klædes Fruentimmer=Frakke. I. C. Møller, Skrædermester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-23
Auctioner. Torsdagen den 30te Januar d. A., om Formiddagen Klokken 10 ½, bliver paa Raadstuen afholdt offentlig Auction over Bortleielsen af 2de Chore, i Budolphi Kirke, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner; hvilket i Følge Kirkeinspectionens Ordre herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de Januar 1832. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Spanien. Paa dette Lands politiske Himmel trække Skyer op, thidet kan nu neppe længere omtvivles, at jo Llander har gjort et Skridt af den Beskaffenhed, som forrige Gang omtaltes. Forskjellige og i det Væsentlige eenslydende Efterretninger ere herom indløbne saavel til Paris som London, og selv Journal des Debats kalder nu ikke Sagen i Tvivl. J et Privatbrev fra Madrid, af 6te Januar, omtales Tingen saaledes. En Oberst, der overbringer en Adresse fra GeneralLlander, er indtruffen hertil, som Cataloniens Deputerede, J samme klages først over de uudførlige befalinger, som man har tilstillet ham. Til Slutning forlanger han Zeas Afsættelse, og opstiller endnu flere andre Fordringer, som han paastaaer at være istand til at sætte igjennen med Magt, da han kan forlade sig paa den i Provindsen herskende Almeenaand, og paa Bistand fra Generalcaptainen i Valencia med hvem han i alle Punkter er enig. Regjeringen er saameget mere urolig herover, som den heri seer en omfattende Plan, udkastet af samtlige General-Captainer i Forbindelse med Regentskabsraadet for at styrte det nærværene Ministerium, og forandre hele det politiske System. J Madriventes Afgjørelsen med spændt Forventning. Misfornøielsen, med Hr. Zen er iøvrigt i nogle Dage saaledes tiltaget, at selv Hr. von Rayneval (fransk Gesandt) er overtydet om Umuligheden af længere at holde denne Minister ved Statsroret. Begivenhederne i Catalonien skulle iøvrigt have sat saavel denne Minister som den engelske i stor Forskrækkelse, da de der see Begyndelsen til en Revolution."