JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Frankfurt, den 21 April Efter Opsigelsen af Vaabenstilstanden paa 6 Dage, ere Fiendtlighederne igien paa nye begyndte. Den 18de om Morgenen tidlig, satte en Fransk Colonne, meest Cavallerie, over Rhinen ved Neuwied. General Krav som stod ved Bendorf, gjorde en frygtelig Jld paa dem, men blev af Frantsoserne meget hastig omringet og afskaaren fra Lahnen; hans hele Corps blev adspredet og Generalen havde nær bleven fangen. Man siger at Frantsoserne ved denne Affaire have gjort 2000 Fanger, taget 20 Kanoner og 5 Fahner 2. Frantsoserne rykkede derpaa ind i Limborg. General Sem chor kom med et stærk Corps fra Maynz imod Limburg. for at besætte Lahnposterne; og General Salm med en Deel af Maynzer Reserve=Tropper gik imod Lahnen, til Nastetten, men begge kom for sildig, og maatte trække sig tilbage igien. J Dag Middag skal Frantfosernes Forposter allerede staae paa denne Side af Kønigstein. General Wernek som stod ved Hochenburg ved Sieg, maatte formedelst at General Krays venstre Fløy var slaget, trække sig tilbage til Herborn. Jgaar kom Hovedqvarteret til Wetlar. General Wernek besætter nu Galgebierget og General Elsniz Giesen. Alt hvad flygte kan, flygter nu til det for neutral erklærte Wehlar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Fra Egnen af Maynz ere ogsaa mange Tropper rykkede til Lahnen. J Forgaars blev i Maynz udgivet den befaling, at alle Fremmede maatte forlade Staden, inden 24 Timer. Jgaar Aftes rykkede Frantsoserne ind i Neuhof, hvorfra General. Wernek havde retire de privilegerte. Cosse. Tres den 5te Maji 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmenbost i Friderielaret til Aschoffenburg, og allerede i Gaar havde sit Hovedqvarteer i Jlmenstadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Da næsten ingen Keiserlige Tropper mere opholder sig nu her i Egnen, saa rykke Frantsoserne i Morgen herind. Ved Seligenstadt have de Keiserlige Slaget en Broe over Maynen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Jtalien, den 9 April Buonaparte har i en Fegtning paa Stedet afsat Divisions General Serrurier, for bevist Overhørighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Af Buonapartes forventende nye Forstærkning fra Frankrig paa 30000 Mand, er Fortravet den 9de kommen til Maylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Nu da den hellige Fader har betalt den største Deel af de bestemte Millioner, har han ogsaa faaet Bekræftelsen af Fredstractaten fra Paris. Han har derfor ogsaa afsendt 400 Soldater til Perugia for, saa snart Frantsoserne give Plads, igien at besætte samt me. J Modena har den provisoriske Regiering fundet for got, paa det strængeste at forbyde, at ingen Penge meere maatte sendes til Rom for Annater, Dispensationer og geistlige Titler, og dersom Paven ikke uden Betaling ville giøre det, skulle de Modeniske Biskopper forrette Apostel=Myndigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Tyrol, den 16 April General Landon har med Eftertryk brugt Fordeelen af sin første Seier. Fran soserne satte sig ved La vis for at opholde Østerrigerne som over Brandsol, Neumark og Salurn efterfulgte dem, men Landon angreb dem der og gjorde 300 Fanger og erobrede 2 Ka nyner, Efter denne Fordeel rykkede han til Trienthvor det atter kom til en Fægtning, der udfaldt til Frantsosernes Tab. Den 12te sendte han en Sta sette til Grev Lehrbach i Jnspruk, med den Efterretning, at Østerrigerne ogsaa have indtaget Roveredo, Torbole og Riva, og at han ved disse Stæders Jndtagelse har erobret 12 Kanoner, nogle Magasiner og et Krudtmagasin, samt gjort 4000 Fanger. Frantsoserne have derpaa trækket sig til Rivoli, hvorhen han ogsaa har forfulgt dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Efter en nyere Beretning fra Schvaben, dat. 19 April, skal Frantsoserne fra Tyrol nu have forenet, sig med Buonapartes Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Wien, den 19 April Efterretninger fra Steyrmark melde at Bona varte er den 12te indrykket i Gratz, anlægger stærke Forskandsninger og giør Mine at ville forsvare sig der Staden skal være paalagt en Reqvisition af 20000 Rationer Brød, ligesaa mange Par Skoe og Skjorter, og en stor Pengecontribution. Over denne uventede Fordring hersker der megen Redslagenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Vor Stads Forsvarsanstalter fortsættes med største Jver. De hertil bestemte Tropper ankomme daglig og besætte en forskandset Leir paa Wienerbierget og omliggende Egne. De talrige Frivillige til Fædrelandets Forsvar, ere i Forgaars Morges udrykket paa Glaciet hvor Keiserinden uddeelte de for de forskiellige Corps egenhændig udsyede Fahnebaand. Efter Fahnevayen, aflagde de Frivillige Militair=Eed, og trak for største Delen til de dem anviste første Stationer i Klosterneuberg og omliggende Stæder. Keiseren har erklæret, at de Frivilliges Officierer skulle, ved Udmærkelser belønnes med Militair Ordener, og de Gemene med Medailler. Alle Lauge have paalagt imellem sig, at udstøde enhver som fandtes feig iblandt dem. Studenterne have fra bedet sig Officierer som maatte være Nederlænder eller Frantsoser, og erklæret, at dersom de bemærkede nogen Utroeskab hos nogen af deres Officerer, de da paa Stedet, vilde stikke ham ihiel. I Dag er Landstændernes Casse og Magistratens Deposir=Casse bragt herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Den 15de har man i Skovene ved Lilienfeldt og Wilhelmburg igien opbragt 3 Spioner, og i Mandagen indbragte man her 2, en Officeer, som havde svære Jern, og et ungt Menneske, som havde optaget Tegning over Egnen. (Formedelst Mangel paa Rum, følger Fortfettelsen af de politiske Efterretninger med Bekiendtgiørelser i Tillægget, som følger Avisen.) Efter Forlangende indføres: Dupliqve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
J Anledning Hr. Byefoged Langes i Riber Stifte Adresse=Avis No. 17 d. A. indrykkede Svar, paa min Opfordring, udi samme Aars Avis, No. 8. Et var det min Agt at svare Hr. Byefoged Lange; thi jeg syntes ikke - og saa syntes vel enhver som giør Paastand paa at have sund Sands - at hans Svar i No. 17 behøvede noget Svar, da hans Argumenteremaades Urigtighed og Urimelighed nødvendig maatte sees af enhver, endog den der ikkun besidder et lidet Gran af god Tænkevne. Men - da Vedkommende, muelig ved lærde Forrelæsninger over sine formeente Beviser, kan have søgt at indprænte dem som gyldige i svage Hierner; og disse, - henrykkede og forundrede over Mandens Viisdom, - kan have raabt et triumpherende Hurra ved hans formeentlige Seier, og over, at jeg var toral slagen; - saa syntes jeg dog, at nogle faa Anmærkninger over Hr. Byefogdens splinter nye Argumenter og Maade at slutte paa, vare ikke overflødige; hvorved muelig og videre Forargelse kunne forekommes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Hr. Byefoged Lange yerrer strax i Begyndelsen af sit Svar i bemeldte Avis Nr. 17: At min Opfordring. i No. 8 bar mit Stempel, - og længere ned: at han svarede, fordi jeg aftog Masken -Men Hr. Byefoged, hvad er da dette for et Stempel og en Maske? – her har De vist noget bag Øret; - De vil formodentlig paa en fiin Maade, om det kunde lykkes Dem, indbilde Folk, at jeg er en Mand der har onde Hensigter, disse maa tage sig i Agt for- og, at jeg er den, som saa ufortient har mishandlet Hr. Byefogden i Aviserne. Dette klæder virkelig ikke Hr. Byefogden godt, saaledes at giøre nogen Mistænke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Da jeg læste Deres Spørgsmaale i Riber Stifts Adresse=Avis Nr. 19 f. A., gjorde jeg mig meget høiere Tanker om Deres Siels Adel og Reenhed. Da De deri synes at ivre imod dem, der søge at udbrede, Vanhæder over andres moralske Agtelse. - Hvorfor ville De da berøve mig denne søde Tanke om Dem, der var saa saare trøstende for mig? – Thi, at leve nærved en saa ædel Mand, er unægtelig en Hiertens Glæde. Hr. Byefogden maatte ønsket: De ikke saaledes havde modsagt Dem Selv; thi efter mit indvidnelle Begreb, lader det en smule Hykkelsk, at Jvre imod egne Skiødesynder. Deres critiske Bedømmelse over min Opfordring, og Deres deraf uddragende rigtige Følger, som De vil affatte, om jeg ønsker det, behøver De ikke at bryde Dem med, da De desuden har saa mange Forretninger og saa liden Liise, at dette Ene, kan give en studeret Mand nok at bestille, om det endog var Vielgeschren, Commoedien selv; - desuden er jeg bange at samme skulle ligne Hr. Byefogdens forrige, og i saa Fald kunde Deres Critik lettelig, ved for megen Stof til Latter og Moerskab, virke en for Læserens Sundhed, skadelig Rystelse i deres Jndvolde. - Altsaa, at raade til noget, der mueligt kunde have onde Følger, vil jeg ikke, - da man altid maa have Hensyn til det almindeliges Vel. Hr. Byefogeden meener maaske at giøre mig bange, ved at tale om critisk Bedømmelse; – Nei Hr. Bye, søged! ligesalidet som Critikaklen hidtil har skræmmet mig, - skal deres skrække Pulver nu bringe mig til, at bede Dem om Forladelse, fordi De har fornærmet mig og mine. Hr. Byefogden lader til arvære i Uvished om, hvad Hensigten skulle være i min Opfordring. - Jeg vil derfor nu ganske aabenhierter bekiende: At jeg ville De, ved hiine Anonymiteter i Riber Stifts Adresse Aviser f. A., Fornærmede, som havde mig og mine Mistænkte for at være de Fornærmende, skulle gaae frem imod mig paa lovlig Maade; og ikke som før, ved hemmelige beskyldninger og tydelige Vink bagtale mig og mine; da jeg syntes saadan Fremgangsmaade var noget lumsk og lignende Niddingsværk, som jeg ikke ønskede de skulle faae meere Øvelse og Færdighed udi, - tillige ønskede jeg, at mine Bagvaskere pille melde sig offentlig, at Publikum kunde see, hvor disse vakre Folk vare, - og at jeg kunde erfare, om de vare saa drevne i Professionen, at de ville vedkiende sig disse deres dem allene værdige Handlinger offentlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Hvorvidt jeg opnaaede mit Øiemeed, har Publisum erfaret. Jkke ville jeg ved min Opfordring, undskylde - eller forsvare mig for Publikum, som Hr. Byefogden behager at yttre. - Hvor kunde De og falde paa det Hr. Byefoged: - Om Deres Øine, endog vare engang saa dybaranskende, som de virkelig re, skal De ikke finde et Ord i min Opfordring som kunde sigte dertil. - Uden Tvivl stikker Hr. Byesadens Lærdom og Philosophie her atter frem; - Peres Fantasie maa have skabt Dem dette Jdeal, som efter en Tids voldsom Primen i Deres Hierne, endelig har taget sin Udflugt Haand i Haand med Deres koste lige nye Argumenter. - Heller ikke var den nogen Reqvisition, - hvilket jeg troede Hr. Byefogden som høistuderet og berømt Jurist - i det ringeste ved alvorlig Spekulats og Grandskning, kunde skiønne, uden dog at spænde Deres Tænkekraft saa stærk, at det kunde virke nogen Forvildelse. Hvad mon vel de unge Menneskeer - for hvem de agter at holde Juridiske Forelæsninger, - tænke; naar de mærke deres tilkommende Manuducteur kalder min Opfordring en Reqvisition; - det er at befrygte, at disse, til ubodelig Skade for Juris Pruden sen, skal satte mistroe til Hr. Byefogdens Jndsigters og Forstand Grundighed. Hr. Byefogden tilstaaer: at de ikke gjennem Lovens Vei kan udfinde noget imod mig. - Tak være Dem for denne Compliment, saadan oprigtig Tilstaaelse giør Dem virkelig Ære; - Skade kunn, at De strax forglemmer Dem Selv og igien griber fat paa Deres Yndlings Materie. - Jeg tænkte De allerede havde Folianter fuldskrevne af grundmuurede Juridiske og Philosophiske Beviser for, at jeg havde skrevet Annonymiteterne om Dem, der paa en lærd Maade skulle indbanke i de Bantroes Hoveder, at jeg er Manden. - Ei Hr. Byefoged! De contrasterer virkelig imod Dem Selv; - Først siger De, intet kan udfindes imod mig; - og, strax derpaa giver De Publikum at forstaae, at jeg er den Skyldige. - De søger at drilke mig og at moere mig paa engang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Hvorvidt Hr. Byefoged Lange har tænkt og tænkt rigtig, da han udgav sit Svar, vil Publikum kunde erfare af hvad som allerede er anført. Den rigtigere Vei Hr. Byefogden melder om at have ved anden Leilighed viist mig, end den jeg valgte, offentlig at opfordre mine Bagvaskere, dem jeg indtil den Tid endnu ikke nøie nok kiendte, - skal formodentlig vel være hans mig gjorte Jndbydelse tilligemed ham at giøre Renseelses Ced for Pøbelstræger, ingen af os enten var sigtet for, mindre dømt til; og hvori jeg med fuld Overbeviisning vidste, i det mindste jeg og mine ingen Deel havde. Jeg afviste ogsaa denne Jndbydelse; thi saaledes at spøge med Eeder, troede jeg og troerendnu, er hverken anstændigt eller moralsk rigtigt; og derfor strikte forbuden i Forordningen af 5 Novbr. 1723. Dog Hr. Byefogden, som vil forestille Original i alt, saa og i dette maa vel vide saadant bedre; - endskiønt det at han søgte Pendent til sin Originalitet kaster Tvivl paa Originalens Ægthed. Naar Hr. Byefogden til Slutning siger: at jeg ved min Opfordring har tilstaaet at have skreven hiine Annonymiteter, da lyver De stygt. - dette skulle De dog ikke have gjort offentlig; - thi dette klæder Dem virkelig meget ilde. Hellere maatte De have ladet. Dem nøies med at Passare derom, med en Ven i al Stilhed i Deres Stue, da den snakkende Moerskab dog er Dem saa egen. Til alt dette vil jeg allene sige, at det var dog ilde, om Autor til de forholdte Annonymiteter skulle bestandig blive dækket og uskyldige mishandles i hans Sted. Anstræng derfor Deres Forstand skarpe Syn, indtil De seer hvem han er, ved Deres dybe Jnsigt i Mathemmatiqven vil De kunde udfinde hans Navn, om Deres mangfoldige Embedsforretninger inder Dem Tid dertil. - Thi skulle Skumleren blive fast i den Troe, han havde Privilegium, at maatte upaaanket tappe Galden af sit Hierte, - og rolig endog i Samfund med ligefindede øve sin Ondskab, - saa - Farvel Rolighed og Sikkerhed paa Jorden. Det blev derfor Pligt for mig, at følge Hr. Byefoged Lange Skridt for Skridt, og vil saaledes paaligge mig herefter, naar - hvor - og af hvem, min og mines Ære maatte blive angreben, uden given Aarsag. Og, saa ønsker jeg tillige derhos i ikke af Forfængelighed for at beholde det sidste Ord, - dette maatte blive mit Ultimatum, - i Sager af Natur som denne. Weile den 29de April 1797. R. F. Klingberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Told og Consumptions Jnspecteur. Fortsettelse af den Wiener Efterretning, den 19 April Den Edersdorf værende Mynt har tilbudet i Fald Mangel paa Sølvpenge skulde paakomme, i en Uge at præge meere, end som den Wiener Myndt kunne levere, formedelsten Maskine, der er desaarsag derhen sendt 300 Centner Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
De Wiener Frievillige erholde daglig af den alminVelige Casse 10 Kreutzer. Keiseren giver Mandskabet. daglig Brød, og Kiødet bliver dem leveret for en Groschen Pundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
J den forskandskede Leier uden for vore Linier og paa Høiene af Spinnenkrenz, arbeides Dag og Nat. - Leiren bliver 30000 Mand stærk, og er allerede besat med 10000. Disse 30000 skulle efter General MaksPlan, dersom Freden ei istandbringes, paa en vis Maade rykke frem og agere offensiv. - Erkehertugens Armee staaer endnu for en Deel ved Merzhofen og strækker sig indtil Ling. Fra Simmering og Schottwien indtil Donau uden for Wien, bleve lige saa anlagt store Forskandsninger, som skal besættes med et Reserve=Mandskab af 12000 Mand. Foruden Studenterne og Kiøbmandsvendene har Borgerskabet allene stillet 36000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Paris, den 18 April. Adskillige Journaler har udspredt det Rygte, at Flaaden under Capitain Muskeims Commando, er vedat udløbe af Dynkirchens Havn angrebet af heftig Stør me, hvorved et af de beste Skibe skulle være gaaet under og de andre adspredet og faldet i Engellændernes Hænder. Men Marine=Ministeren modsiger disse Rygter som ganske ugrundet, og forsikkrer at Flaaden vedbliver østen og vesten for denne Havn at beskytte Skibs garten da denne Deel af Republikens Kyster, Den østerrigske General Lusignon, som Buonaparte sendte hertil for ei at udvexles, er nu bragt til Temple.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Efter Beretninger fra Cadix har den derværende Spanske Eskadre bestaaende af 37 Linieskibe og Fregatter samt 70 Transportskibe fra Algastrass, sat de 2 første spanske Batailloner og de Walloniske Garder i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Leiren ved Roch bliver stedse forstærket med Tropper, til Lands og Vands, Engellænderne, som ventede snart at faae Gibralter blognert, afsendte en Cucter for at indberette Regieringen, den spanske Eskadres Giennem gang giennem Strædet; men denne blev af en spansk Corsar angrebet, og efter nogen Modstand taget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Buonaparte har i en Proclamation til Kærnthens Jndvaanere, sagt: "Jeg kommer ikke for at erobre eders Land eller antaste eders Religion, og Sædvaner, Directoriet sendte, som i veed General Clarke for at underhandle, men det Wiener Hof lod i Vicenza ved General St. Vincent, erklære, ikke at ville erkiende den Franske Rebublik. Clarke vilde derpaa tale Keiseren. selv, men Keiserens Minister, som lod sig lede af Engelland, vilde ikke tillade det, af Frygt for at Keiseren, formedelst Clarkes billige Forslag, skulde have sluttet Fred. Krigen vedvarer altsaa imod de brave og oplyste Unaarer, Wiener og Kærnthens Jndbyggeres Villie. De sidste skal ikke blande sig i en Krig, som ikke vedkom dem, være Frantsosernes Venner, ikke give nogen Comtribution, men blot levere de til Armeen fornødne Levnetsmidler, isteden for de til Keiseren givne Afgivter. Jblandt de udenlandske Ministre hersker nu megen Enighed. Den nye Præsident af Nordamerika, John Adams, har hidsendt en Befuldmægtiget, for om mueligt at bilægge de opkomne Jringer. Til Marseille ventes en Tyrkisk Gesandt, som her skal modtages med megen Pomp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Det af Hr. Dahm i Aaret 1785 udgivne Skrivt over Tydsklands Fyrste=Forbund, er nu paanye udkommen og i Journalerne anbefalet som et for Republiken særdeles nyttigt Skrivt. Valforsamlingerne have her været meget glindsende og prægtige, man saa een Kareth kostbarere end den anden. Af de i Departementerne valgte Deputerte, fortiene især at anføres: Generalerne Pichegru, Jourdan Kleber, Scherer, den gamle berømte Marmontel, Prosessor Vauvillers, Exconventionel Jourdan, Exconstituant Langnerve, Montant Desilles og Ramvillon, som siden Revolutionens Begyndelse har beklædet mange Embeder, og af Robespierre var bestemt til Guillotinen, men kom først hertil 2 Dage efter dennes Henrettelse. Jacobinere og Terrorister ere fra Valgene næsten udetikte; derimod tager man ikke i Betænkning at vælge Personer som forhen have været Hoffet undergiven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Blandede Efterretninger. Til National- Meieriet Rambouillet i Frankerig. kiøbes nu 200 spanske Vædere og Faar, da man af mere end 30 Aars Erfaring, paastaaer at disses Uld intet taber ved Avlen i Frankerig, men tvertimad bliver noget længere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Den 19de April om Eftermiddagen ere K. H. Erke hertugerne og Princessen af Frankerig ankomme til Prag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
J Portoferrajo have Engellænderne udrustet adskillige Kapere, som giøre Handelen stor Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Hs. Majestæt Keiseren har befalelet, at de hidtil kunfor Triest og Kravn i Omløb satte Kobberpenge, ogsaa nu i Wien skal tages af enhver, for Værdie af en halv Kreutzer. I Trigst have Frantsoserne nedrevet Keiser Leopold 1 og Carl 6 Statuer, og opsat Frihedstræer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Jndenlandske Efterretninger. Fra den Danske Gesandt i Dresden er sendt til Etatsraad Lawæt i Altona 7000 Rdlr. af en unævnt Velgiører for de afbrændte i Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
J Kbhvn, er Conferenceraad Nielsen død, 88 Aar. gammel, fordum Hofmester hos Hs. Maj. Kongen, som Kronprins.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Den Danske Legationssecretair i Paris Konemann, gjør med Hoffets Tilladelse en Reise til Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Proffessor Høyer ved Kunstacademiet er af Hs. K. H. Kronprinsessen foræret en skjøn Gulddaase, for det allegoriske Malerie han forfærdigede i Anledning af Høisammes lykkelige Hiemkomst fra Pyrmont Den 29de April ankom til Kiøbenhavn en Estafette med den vigtige Efterretning, at Freden imellem Frankerig og Østerrig er sluttet, den 22de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
De igiennem det lidet Belt passerede Skippere: Den 2den, C. Voh. af Cappeln, til Aarhuus med Fløtgods. F. Ditmer af dito til Bogense med dito. J M. Lund af Middelfart fra Kiøbenhavn hiem med Stykgods. 3die, N. L. Collandt af Flensborg, fra ibid. til Tronhiem med Brændeviin, Korn og Stykgods. C. Lassen af Sønderborg fra ibid. til Frederichssund med Muur og Tagsteen. ade, H. Pedersen, af Colding, fra ibid til Norge med Kornvare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Det behagede Gud, den 3de d. M., Formiddag Kl. 11, efter en tangvarig Sygdom at bortkalde min kjere og uforglemmelige Kone Maren Dinesen, efter 15 Aar og Maaneders Egteskab, i sit 52 Aar. Dette for mig saa smertelige Tab, tilkiendegives herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner, forvisset om deres Deeltagelse, frabet dende mig skriftlig Condolence. Fridericia, den 4de Maji 1797. Christian Nobel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Klokker ved Trinitatis Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-05
Ved Tallotteriets 574 Trækning i Vandsbek udkom Nr. 50, 32, 3, 34, 46. Avertissements Da de holdende ordinaire Auctioner her i Staden ere saare pendix paa slige Auctioner, som desuden naar det skeer, sieldne, og Auctions=Retten ikke gjerne modtager Ap gjerne bliver slet betalt fordi Appendixet altid skal blive til sidst, og altsaa sielden kan blive opraabt for de bedste Liebhabere ere borte, saa bekiendtgiøres det respective Publicum at jeg Friderich Holm, i min iboende Gaard No. 430 i Gochersgaden, vil modtage alle Sorter Vahre, ingen Ting undtagen, og derover holde Qvartal=Auctioner, nemlig 4 Gange aarlig, som altsaa bliver medio Julii, October, Januarii og April Maaneder, og dermed tager jeg Begyndelsen, med den første Qvartal medio Julii næstkommende, saafremt det indkommende, eller indleverende kan beløbe efter Vurdering 100 Rdlr., og saaledes continneres for Eftertiden. Torsdag, og Løverdag. Jndlevererne meddringer en Spe fra 8 til 12 slet og Eftermiddag fra 2 til 8 slet om Tirsdag, Jndleveringen kan skee, efter eget Behag, om Formiddagen cisication in duplo, hvorpaa jeg paa den ene tilstaaer Modtagelsen, som Eieren faaer tilbage, og den anden beholder jeg, hvorpaa der ansættes en accurat Vurdering. Eierens Navn naar og af hvem forlanges, skal ei vorde nævnt, hvorpaa jeg giør en hellig Forsikkring. Eieren af de paa Auctionen indfadte Ting betaler allene 8 s. af hver Rigsdaler, den solgte Ting udbringes til, og ei videre, og hvad som et bliver solgt betales 4 sk. af hver Rigsdaler det er vurderet forTil disse Qvartal Auctioners Beløb, har jeg formaaet Hr. Raadmand Buhls Fuldmægtig Hr. Bang, til at paatage sig Jncassationen, som den Kiøbende efter Sædvane betaler, mærkes endnu at naar Jndlevereren haver et saa betyde uden at samme vedkommer Eierne til nogen Udgivt; og kan lig Partie Vahre indleveret, som overgaaer 100 Rdlr. kan eller dem tilbagegivende Specisication. Auctionsbeløbet, paa Forlangende, derfor erholdes Caution, paa den ene ham kan imod Decours af 8 sk. for hver Rigsdaler, erholdes efter min Anviisning, 8te Ugesdagen efter Auctionen. Fridericia, den 20 April 1797. Friderich Holm. for nærværende opholder sig i Odense, indkaldes herved in Meyer Nathans Enke, som forhen har boet hos mig, og tilgodehavende Huuskie m. m., da i manglende Fald henden 14 Dage fra Dato, at indfinde sig med Betaling for des hos mig staaende Tøi, ved offentlig Auction bliver bortsolgt, og min Ret forbeholden i hvad som i Huusleiens Betaling maatte mangle Fridericia, den 4de Maji 1797 Niels Terkelsen. afgik heri Staden den 20de Junii sidst afvigte Aar, skulde have efterladt sig nogen, mig ubevidst Gield; saa indkaldes dog herved, med 12 Ugers Varsel, enhver, som formener at have nogen Fordring paa ham eller hans efterladte Boe, dermed at melde sig hos mig Underskrevne inden benævnte Tids Forløb. Fridericia, den 29de April 1797. Som Laugværge. Christiane Terkeline. S. Jørgensen. Pagh. fød Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-09
Kongelig alleVed Coos No. 37. Tiirsdagen.