Berlingske Tidende, 1798-04-23
Fra Pressen er udkommen: Voltaires Domme om Religion er en Bidet tilligemed hans Levnet ved Condøreet, over: satte at de forreborg første Deel. meltaires Bidgraphieindeholdes følgende og hans første Ungdomshistorie han sættes. i et laitertioner andrattes at en gaders Hung, sættes i danigen bliver ogsaa Fienden kommer atter i Bastiller. maa forlade Paris relser til Engeland, man nægtet at optage ham i det franske Academie forfølges paa ny og maa forlade. varing holder na stial en kandsboe i Normandlet, man giver Betaling at oplage ham kommer til Parisgalen. Saalevareren, truer med at lade ham kan i et marte salg dersom han lader den fortrande Pige komme for Lølen han samler sig en anseeliserne, om hans Venskab med den forviste Kronprinds at preussen, Hertuginden at Villaratnings at det parinske Parterre til at omtanne Boltarin, bliver Kammeranter, reiser til Stanislanges har bliver Kammerherre og faaer en Pension. at Livregadetioner sig af en Jøde til at faaenne Midler ud af Brandenborg, taaer Proges med denne Jøde tilbage. sender saa gorslaglen og Bestallingen paa Pensionen, faae Stuearrest, forsvaret Oldingen Calag som et fangtil Parlement har ladet radbrætte, da det paaned, at han selv havde ombragt sin Søn fordi denne vilde antage den katholskemeligion, Calag blive erkiendt for uskyldig og Parlementets Dom kasseret hefter Sirtens hvis Datter havde ombragt sig selv fordi han var bleven bortført fra sine Forældte paa andsluttet i et gioster fra Døden, forskaffer adskillige Familier, hvis Godigienne havde bemægtiget sta deres Eiendomme tilbage : midder de a Dattage der beskyldes for at have haanet et paa Uroen nydedage opreist Frurine og i Spireselskab siunget halv religiøre halvalderlige Viller bliver i hans 12 Aar dømt til at halshugges, efterat Tungen var ham afstaaret og efterat han hands indstaaet Torturens Planaler: Grev saal bliver ved en simpel paastante fordømt til Døden, Bispen af Annerplager at foragde Moltaire fra Fornen, fordi han efter Messen havde holdt en Tale mod Tyverie, og fordi hans Arbeidere, da Kirken blev hygget, itte havde behandlet et gammelt Kors med den tilbørlig Ærbødighed; Stiver tvunget til at forlade sit Huus, i Delittes i Mønthales Hustrue, hols Mand var bleven rade brekket paa Grund af en falsk Beskyldning for Mord, bliver fordømt til Døden, men da hun foregiver at være frugtsommelig bliver Executionan udsat og siden befinden hun at værenskyldig: befrier Landet eer fra Forpagtamas Tyrannie, hans Ban trones i hans Nærværelse paa Stuepladsen, hans Sammen. komst med Frantlin, han bliver og og lader hente en Præst der giør sig til at at han har omvendt ham, dans udste Ord man nægter ham Begravelse en Bilg forbyder at lære Men over ham, men Kongen af Preussen lader læse en høitidelig Sialemeste over ham. Den øvrige Deel af Skrifter indeholder dans Domme over Religion og Vider i Almindelighed. Priser. et Mk. paa Tryld og samt paa trion. A. Soldin, Boghandler, i Møntergaden No. 33. Undvillige Søriet Sølvmedailler bestemte til Erindringshaver l at forældre og Venner tillange Commemanter ere at faa forg Mi Stykker hos Boghandler F. Wrummer paa Østergade. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge de Venders og Gothers dertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersker og Oldenborg, giøre vitterligt: at Vil efter Atte Raad. mand ste Benddirsen af Vor Kiøbstæd Manders udi Vor and Nørre Jylland og Niels Bruungammesteds deres som Opbudscommissarier i Kiøbmand Christen Nielsen. Borups Opandshos i bemeldte Randers, derom allerne derdanigst giorte Ansøgning og Begiæringsdalernaadighaver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade var de ved Proclama lade han paagaae herpaa den med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berling. uviser, Aarhuus Stifts Tidender, samt den altonairMercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Kiøbmand Borne Dybudsyge, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forlød at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan, Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldtatsom som den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Resident. stad Kiøbenhavn den 18de Artil. under Vort Signet. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Søen. Colbiørnsen. Friersen. I Kraft af forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes Vedkommende paa den samme forestrønne Maade og advare til lige Opbudsboets Skyldnere ufortøvet at betale deres Gield tilmig Raadmand Vendersen, som formaaet Jucasiater. Man ders den 18de Artil 1800. Venddirsen. Bruun. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til B. Danmark og Norge, de Venders og Golderen hering. radt Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden. Forrar giøre alle vitterligt: at Vi efter herom allerne derdaman giort Ansøgning og Begiæring, allernaadig. have bevilget og tilladt, saa og hermed børlige og tillade at Bye og Herredsfoged Christen Fellam at Vargiøbte: beltoft, og Christen Kundsgaard af Vor Kiøbsted Man ders udi Vort Land Nørte Jylland som Executoret. Testamenti efter afgangne Kiøbmand Søren Andeelybsen. Ball i bemeldte Randers, maa ved Proclama sub pærpræclan & perpetui silent, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Aarhuus Stifts Aviser, og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hin Landen indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Kiøbmand Balimed deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krax inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne an res og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Provelama efter Loven. Dog stal denne Vores Bevilling læse: for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stade at tage vare givet udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 10de Martii 179. Under Vort Signet. Efter Hs. Kongelige Muestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Søen. Colbiørnsen. Reiersen. I Kraft herat indkaldes paa den i Bevillingen forestrevne. Maade alle og enhver som maatte formene sig at have navnligt Antrax paa indbemeldte Afdødes Efterladenskab. mandere, den 27de Martil hans genund. Kundsgaard.