Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
hafver hafft Kundskab fra vor Orlogs-Flode, findis udi efterfølgende Relation antegnet. Udførlig Beretning om hvadsomheldst imellem den Kongelige Danske och Svenske Orlogs-Floder udi Øster-Søen Anno 1679. er passeret. Der Hans Excellence General Admiral-Lieutenant Hr. Niels Juel, den 20. Junii med den Kongelige Danske Orlogs-Flode indtil under Borneholm var arriarriveret, och der sammesteds Vice-Admiral Christian Bielcke, som med sin Efqvadron var skicket for i Veyen, haffde antreffet, hafver hand sæt sig imellem Hestle och Rønne, och ofver Alt ladet kaste Ancker. Der effter hafver hand effterfølgende Fare-Tøy, næfnlige Admiranthe, den Svenske Falck, Engelen, Haf-Manden, Neptunum och den Danske Haf-Frue detacheret, och til AdvissFregatten St. Johannes, och en Barqvelonga, næfnlig Macrelen medgiffvet och beordret, at de, saa vidt mueligt kunde være, skulle løbe ind udi Calmar-Sund, at de i saa Maade kunde tælle de Fiendtlige Skibes Mengde, och føre fuldkommen Kundskab, hvorledis de vare posterede. Den 24. imod Afftenen vende Macrelen tilbage igien med Kundskab, at de Fiendtlige Skibe, saa snart de forberørte Danske Skibe haffde fornummet, sig samptlig ofver 30. Seyleree stercke, udløbe och med all Mact forfuldte de Danske Skibe, Hans Excellentz commanderede Macrelen atter udi all hast at gaa fort och advare de Danske, at mand dennem som snareste ville succurrere; Thi Hr. General Admiral-Liutenant end och førend Macrelen gick bort, de blaa Flag haffde ladet ud skicke, hvilcket var et Signal och KiendeTegn, at alle Skibe skulle hidse Seyl. Den 25. om Morgenen tielig arriverede Fregatten Sanct Johannes til Floden hves Capitain førde de samme Tidender som Macrelen, och sagde, at en af de Svenske Vice-Admiraler haffve mist sin Forstang, i det hand de Danske alt for iff rig hafde eftersæt, och dennem indtil de Pommerske Custer hart ved 5. Mile fra Ruvold forfølgede. Derpaa sætte mand paa den Danske Side Cursen Østen paa efftersom mand derhen de samme 6. crytzende Skibe forventede. Jmod 8. slet bekom mand først disse 6. Skibe och strax derpaa den gandske Svenske Flode i Siete. Hans Excellenz lod Rangerings Flaggene udskicke, och saa snart Skibene sig haffde rangeret, lod hand med alle Skibene sætte an paa Svensken, som stillede deris Curs oc sig Nord Ost til Østen ville reterere. Ved Middags Tjde blef Vinden gandske stille; Om Eftermiddagen blef Vinden Sydlig, ved hvilke Tide den Danske Flode var 6. Mile fra Borneholm, och haffde den Svenske Flode 3 Mile Østen fra sig, och jagede vor effter Svenskens Flode den gandske Nat igiennem continuerlig. Den 26. med Solens Opgang haffde de Danske naaed deris Fiende paa halff anden Mil nær. Da var Vinden løben til Nord-Vest, og satte hine deris Curs til Nord-Ost, at de fra disse Louven eller Vinden kunde beholde. Men efterat om Morgenen imod 6. slet Vinden icke meere ville være de Danske favorabel, lod Hans Excellence et røt Flag bag af Campagnen, och et gyldene Flag ofven af den store Stang udskicke, saasom et Tegn, at enhver skulle giøre sit Beste, Fienden at forfølge, och hannem at attaqvere. En hver gjorde vel sit Beste, men Bier i det vilde dennem dog icke gelinge; Thi Fienden haffde alt for meget Formaae net, och var derforuden udi Løbet heel snel och meget vel beseylet, undtaget et eeneste Skib, som løb noget bag efter, næfnlig den Svenske Lax, hvilcket aff Vice-Admiral Spaen med den Norsk Løwe hen mod 10 slet blef indhendt och tvunget til at holde Stand och sig desendere, hvilcket och den Svenske Capitain Ribbing, (som tilforn haffde commanderet den Svenske Falck, saa vel som ochsaa det Skib Julius Cæsar) saa vidt berømmeligen udstød, og lod sig tapper udi alle Maader ansee, i den Forhaabning, at hand endelig skulle blifve aff sine Conforter secunderet, hvilcket de och gjorde, saa vidt skee kunde; Thi de vende sig med 4. Skibe til at omringe Vice Admiral Spaen. Hr. General-Admiral-Lieutenant vofvede. det och tillige med de andre paa det yder ske, meerbenæfnte Hr. Spaen, som var kommen i Action med Fienden, at affistere, hvilket dog var umueligt at forrette, end och med Louweren formedelst den sterke Modbør nærmere at anlegge; Endeelig komme Capitain Skincket och PeterCarlson med deris Skibe Anna Sophia och Lindormen noget nær der til, och holdte de andre Svenske Skibe der fra, hvilcke ochsaa fuldte Capitain Henrich Mieman med den Svenske Falck, og Capitain Baarfod med Skibet DelmenFørst; J det samme dreyede der et Svenske Skib fra fornæfnde, hvilcket hand gaff den gandske Rad udaff Stæckerne, hvilcket mand paa den Svenske Side och icke forsømmede, men gjorde lige saa, dog der gick sin Gang, och torde icke Capitain Baarfods (som var i Beredskab at resalutere,) Hilsen forbie. J lige Maade, avangerede och en Svensk Vice-Admiral med 6. Skibe, iblant hvilcke var en Schout bey Nacht, i Menning at komme deres til Bistand, och forbenæfnde 5. Danske Skibe at attaqvere, hvilcke och komme saa vidt, at den eene kunde naa den anden med Støckerne, Men der de Svenske saae, at den Norske Løwe hafde tvunget den Svenske Lax, som bestod udaff 54. Støcker, at stryge, och sig at gifve, vende de samptligen tilbage igien, hidsede alle deris Seyl och løbe Norden paa. Jmod Afftenen løb Vinden om til Sønden; Da vare begge Floderne 3. Mile fra hin anden; De Danske stillede deris Curs af Norden, och continuerede Svensken at forfølge. Den 27. om Morgenen tielig, var mand Fienden hen ved halff anden Mid nærmere, hvilcken allerede hafde naaed Indgangen af Calmar Sund. Her satte de Svenske sig i Positur, ligesom de ville være færdige til at fecte, men der de Danske komme, torde de icke holde Stand, men retererede sig ind for Grimskæren. Den 28. blefve nogle udaf de letteste Fregatter tillige med 4. Brandere commanderede, til at erfare, om det kunde være mueligt, Fienden i sit Behold nogen Skade at tilføye, men der reystes en heftig Storm, Storm, saa mand blefve nødde til sampengen at kaste Ancker. Den 29. och 30. Junii, saa vel som ochsaa den 1. Julii hafver mand Svensken Nat och Dag med Canoneren af nogle der til beordrede Skibe incommoderet.