Norske Intelligenssedler, 1810-01-16
Medlemmerne af Selskabet for Norges Vel anmodes om at møde i en M Samling paa Katbedralskolens Auditorium Onsdag den 17 Januar 1810, Kl. 11. om Formiddagen, for at afhandle hvad der angaaer Selskabet. Jndbydelse til et Selskab for Norges Vel. Norske Landsmænd og Brødre! aar Uveirskyer mørkne Himlen, naar Stormen raser, Tordner rulle og Havbølger bruse, da skjælver den Uerfarne, den Svage, den Feige; thi han øiner Jntet uden Død og Undergang. Den Kjække, ved Erfaring sindrige og kloge Mand derimod, han skuer roligen Uvejrets Komme og rædsomme Udbrud; thi letteligen gjenkjender han i Alt Naturens vise Gang, der følger en høiere velgjørende Styrelse. Uvejret svinder. Solen straaler atter reen og klar. Hiin svage og frygtsomme Mand vaagner af sin Skræk, glemmer Uveiret, betragter med Ligegyldighed dets sørgelige Følger, og nyder atter sit Fordums døsige Planteliv, Men den kjække, erfarne og tænksomme Mand, der stod i Uveiret med roligt, med mandigt Bryst, han berigede sin Erfarings Kundskab, han opdagede midt under Uvejrets Rædsler, hvorlunde et lignende Tilfældes mangehaande Følger deels kraftigen kunde forebygges, deels lettere afhjælpes. Denne Erfaring indgiver ham sindigt Mod; dette frembringer forøget Kraft; han forener sin Kraft med Andres, og flere Kræfters forenede Anstrengelse er Moder til gavnrig Daad. Normænd, Kongens og Landets Sønner, denne kjække, denne kloge Mand er, vil og skal hver Normand være og blive. Ja, Norske Brødre, vi alle have været deeltagende Vidner til det stormende Uveir, der saa nys vildt hvirvlede sig om vore Fielde, vore Kyster og gjennem vore Dale. Vi alle ere deeltagende Vidner til det Meget, vort Fædreland, vort Norge har lidt, og end lider ved Uveirets følger, langt farligere, end selv den forbifarende Stormskye. Disse Følger maa, kan og skal afhjælpes ved forenede Normænds kraftfulde Daad, nu da Uvejrskyerne svinde, nu da Freden mildt gjenstraaler i vore trygge og rolige Dale. Norge, vort gamle stolte Klippeland, skal atter hæve sig med fornyet Glands. Norges Hæder og Held skal være Norske Sønners første Tanke og høieste Formaal. Da skal Uvejret glemmes, dets Spor udslettes, og selv disse, i det de svinde, skal bringe Held og Hæder over vort elskede Fædreland. Da skal hver Normand kunne sige med Stolthed; hiint Uveir kom, men Norges Sønner vaktes; - hiint Uveir rasede, men Norges Sønner stode med urokket Heltekraft; - hiint Uveir svandt, og efterlod sig sørgelige Mindemærker, men Norges Sønner levede og virkede med forener Kraft for det lidende, det gjenfødte Fædreland. Hvilken hellig Glorte omstraaler Norges Rige, Hvilken smilende Udsigt i Fremtiden, Alle Norges brave og ægte Sønner, blussende af Kraft, de tænke, de handle, de virke ene og alene for det fælleds Fædreland. Norges Børn skuede Moderlandets Ulykker, dets trykkende Mangler, dets tunge Savn, og de stræbe, de ile i enigt Samfund til det stolte Formaal, at forebygge hine, at afhjælpe disse. Og hvad formaaer ikke Fædrelandskiærlighed, hvad udretter ikke flere forenede Brødres forskjellige Kræfter, Oplysning udbredes, Jorddyrkning fremmes, Skovbrug forædles, Huusflid forøges, Fabriker anlægges, hver Jndustriegreen ophjælpes og befordres. Hvor Oplysningens og Virksomhedens milde Straaler saaledes lyse, der trives, der flammer reen og klar den ædlere, høiere Moralitet. Paa denne Klippegrund hviler Stat og Folk tryggere, om muligt, end Døvre paa sin evige Granitfod. Paa denne Klippegrund hvile vort gode gamle Norge, Norges Mænd, Skjønt og ædelt og højt er det i Farens Stund, naar Konge og Fædreland, kalde, frivilligen og med mandigt Bryst at trodse Farer, at kæmpe imod Død og Undergang, at afvende disse fra Fædrelandets gamle Arnesteder. Men ikke mindre skjønt og ædelt og højt er det, i Fredens roligere Dage med udholdende Kraft, med ufortrøden Jver, med fordoblet Anstrengelse at fremskunde og befordre Kongens eneste, høieste Attraae og Ønske, nemlig: Fædrelandets Vel. Begge Deele er skeet, vil og skal skee blandt Norriges Fielde; thi end leve vi, end ere vi Norge Sønner og aldrig svege disse deres Pligt, aldrig deres medfødte Huldskab og Troskab imod Konge- og Fædreland. Norske Brødre, dette er ej et svagt Haab, men en fast Overbeviisning hos alle Undertegnede, hos Eder Venner og Landsmænd, der ere Normænd som J, og glæde sig over at være det. Vi ville derfor samle vore Kræfter, og fordoble vore Anstrengelser; vi ville pønse, handle og virke, alle i Forening, til at temme vor Konges, vor 6te Frederiks stolte ophøiede Formaal, Fædrelanrers tiltagende Krask, Fædrelandets stigende Held, J denne skjønne og store Hensigt have vi undertegnede Norges Mænd forenet os; i denne Hensigt ville vi oprette i vort Fædrelands Skjød et Selskab, hvis Virkekreds ikke skal indskrænke sig til nogen særegen, men omfatte enhver saavel ockonomisk som litterair Gienstand; ikke indskrænke sig til noget bestemt Sted, men udstrække sig til alle Norges end de fjerneste Egne. Dertil behøve vi flere, ja mange patriotiske Normænds forenede Kraft og Bistand. Ver Villie er god, vor Hensigt reen, som vort Formaal stort og ophøiet. Vel indsee vi, at der, ligesom med alle ædle Frugter, vil medgaae lang Tid førend de modnes, og endnu længere førend de bringes til større Fuldkommenhed; at ikke alle Arter paa eengang kunne plantes, eller med lige Omhyggelighed opelskes. Men vi tvivle ikke paa, at de jo alle efterhaanden ville modnes, og at vi stedse skulle komme det store Maal nærmere, dersom vor Plan og Hensigt vinde det forhaabede Bifald hos vore Medborgere, og vore fælleds Bestræbelser begynde og fortsættes med Kraft og Enighed. Vi vove derfor herved at indbyde alle tænkende Normænd og Fædrelandets Sønner, til at forene sig og samvirke med os, i et almindeligt patriotisk Samfund, der paa denne Fredens og Helten Christians festlige Dag skal oprettes under Navn af: Selskabet for Norges Vel, hvis Plan og første Grundlove vi derfor herved meddele vore Norske Brødre. H. 1. Der oprettes et Selskab, hvis Hovedsæde er i Christiania, under Navn af Selskabet for Norges Vel. m. 2. Selskabets Øjemed er : at virke, saameget som det formaaer, til Norges Vel i litterair og bekonomisk Henseende. A. Gienstandene for dets Bestræbelser i litterair Henseende blive at udbrede Oplysning ved Skrifter og paa enhver anden hensigtsmæssig Maade. B. Gienstandene for dets Bestræbelser i bekonomisk Henseende blive at befordre Agerdyrkning, Fædrist, Huus-Konst- Manufactur- og Fabrik-Flid, samt paa enhver anden Maade at bidrage til en rigtig Benyttelse af Landets naturlige Fordeele - og til Afhjælpning af dets Savn. s. 3. Selskabet skal bestaae; Af ordentlige Medlemmer. Disse ere de, som forpligte sig til, at erlægge den herefter bestemmende aarlige Contingent, og ved Raad og Daad at virke til Selskabets Formaal. B. Af Æres=Medlemmer. Disse ere de, som Selskabet, formedelst en eller anden udmærket Fortjeneste af Fædrelandet maatte ønske sig i sit Samfund. H. 4. Medlemmernes Optagelse, Pligter, Rettigheder og hvad dermed staaer i Forbindelse, bestemmes ved Love, der udarbeides af en dertil udvalgt Committee, og sauctioneres af Selskabet. §. 5. Selskabet bestyres af en Præses, en Vice-Præses og en Direction, bestaaende af Formændene for følgende Classer: a. Den naturvidenskabelige Classe. b. Den topographisk Statistiske Classe. c. Den historisk philosophiske Classe. Classen for Jagt, Fiskerie, Fædrist og Bie-Avl, Classen for Jorddyrkning, Bierg- og Skovvæsen. Classen for Huus-Fabrik- og Konst-Flid. F. Classen for Landets Forsyning, Handel og hvad dermed staaer i væsentlig Forbindelse. Enhver af disse Classer forestaaes, foruden af Formanden, af tvende Commissarier, som afvexlende forrette Secretariatet. Desuden har Selskabet en Directions-Secretaire og en Casserer. C. 6. For at opnaae Selskabets Øjemed er det nødvendigt, at der i enhver Bye og ethvert District oprettes Selskaber, som have enten ganske eller tildeels, efter den locale Beskaffenhed, Hoved-Selskabets Formaal - og ville virke i Samfund med dette, der fra sin Side vil gjøre sig det til Pligt at understøtte hine saavel med Penge, som paa anden Maade. For at faae saadanne Selskaber oprettede, og at forskaffe Hovedselskabet et tilstrækkeligt Antal Medlemmer, vil Selskabet søge at formaae nogle oplyste og virksomme Mænd i Norges forskjellige Egne til at virke med sig i disse Henseender, og at tage Sæde i Directionen, saa ofte de her maatte være nærværende. En nærmere Veiledning til Districts-Selskabers Jndretning vil man være betænkt paa at udgive ved Trykken. H. 7. For at bestride Selskabets Udgifter, erlægger hvert Medlem aarlig 10 Rd. til Selskabets Casse. Desuden gjør man Regning paa formuende Patrioters kraftigere Bidrag ved Gaver, enten paa een Gang eller efterhaanden - det være sig enten til at befordre Selskabets almindelige Øjemed, eller til en særdeles Bestemmelse. Som en Følge heraf bortfalde, ifald dette almindelige Selskab kommer istand, de hidtil svarede Contingenter til det Patriotiske Selskab for Aggershuus Stift og det Topographiske Selskab, for Norge - da disse Selskaber, som have specielle Formaal, blive indbefattede under dette almindelige.