JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Efter senere Beretninger og Myrderiet i Skjæve skal dette, efter Udsagn af de overblevne Mishandlede, nærmest være foranlediget paa en saakaldet Legestue kort iforveien, hvor disse Personer vare tilstede og hvor Utilfredsheden med deres Nærværelse fremkaldte Klammeri, der udartede til Knivstik, som havde Undsigelser til Følge. Af Frygt herfor meente man, de Undsagte havde besluttet, paa den udøvede skrækkelige Maade at gjøre deres Modstandere uskadelige. Den Grusomhed, hvormed Mishandlingerne ere begaaede, oplyses meer og meere. De Myrdede, en Kone paa 56 Aar og hendes tvende Sønner paa 25 og 19 Aar samt en Karl paa 20 Aar, ere formelig som radbrækkede, idet næsten alle Lemmer paa dem ere i knust Tilstand. Man havde slæbt dem enkeltviis ud af Vaaningen og der mishandlet dem. Uagtet alle de modtagne Beenknusninger og uagtet Hovederne ogsaa vare betydeligen mishandlede, var dog Jssen paa Jngen af dem bleven truffen af noget dødeligt Hug, ligesom det ogsaa af andre Ostændigheder fremlyser, at de Alle først døde efter disse skrækkelige Mishandlinger. Den Ene havde endnu kunnet slæbe sig hen til Vinduet og ved at banke paa dette kalde en af de overblevne Beboere frem, der forbarmede sig over den Døende og hialp ham ind i Hytten. Af de fire Dræbte har Fruentimmeret og de to Mænd tidligere udstaaet Tugthuusstraf. Gjerningsmændene til Mordet og Mishandlingerne ere (Aalb. Av.) endnu uopdagede. Til at undersøge Sagen angaaende de i Skjæve Sogn, Dronninglund Herred under Hjørring Amt begaaede Mord, er under 13de dennes udnævnt Justitsraad, Landsoverretsassessor Tetens og Overauditeur, Byfoged Petersen i Holstebro samt som Secretair Candidatus juris, Fuldmægtig P. (Berl. Tid.)M. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Kammerraad Dalgas til Aldebertsminde har under 5te de i Aarhuus Avis fremsat nogle, endnu ikke sluttede Facta (Kjendsgierninger), der indeholde graverende Beskyldninger imod Stiftamtmand, Kammerherre Hoppe, og By- og Herredsfoged, Etatsraad Hersleb, navnlig i Henseende til Veiarbeidet: men i Samme indeholdes ogsaa blandt Andet den Beskyldning, at Amtmanden har tilbageholdt Ansøgninger eller Klager, som ved ham skulde have været indsendte til Hs. Majestæt Kongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Vore Læsere ville erindre, at en Forening at 24 Handlende i Flensborg under en Straf af 100 Rbd. for hvert Fad have forpligtet sig til ikke at blande eller forfalske den vestindiske Rum. Forkort siden berettedes under Mærket . . . i Flensb. Zeitung, at et af denne Forsamlings Medlemmer desuagtet havde tilsat i det Mindste 6 Fade Rum 280 Potter Vand og solgt den for ægte, hvorfor Forsamlingen opfordredes til at forhielpe Fattigkassen til de 600 Rbd., som var det Ringeste, der tilkom den (see dette Blad Nr. 133.) Nu erfares af Jtzehoer Wochenblatt, at Foreningen har bekjendtgjort, at det havde sin fuldkomne Rigtighed med den paaklagede Blanding, men at dette ingenlunde var en Forfalskning, da vedkommende Kjøbmand ikke havde blandet sin Rum med andre Spirituosa, men kun forsat den med reent Vand, hvorom aldeles Jntet var vedtaget. Vi maae tilstaae, at det forekommer os, at de Flensborger Herrer saaledes aabenbart gjøre Nar af Publicum, og at den hele Sag ved denne Forklaring faaer Udseende af, at Hensigten med Foreningens Stiftelse kun har været at sætte Folk Blaar i Øinene, for med større Lethed og Tiltro at kunde sælge Deres vandblandede Rum eller Grog for ægte vestindisk Rum. Det er sørgeligt, naar Foranstaltninger, der overalt roses som følgeværdige Exempler paa Enighed og uegennyttig Borgersind, siden vise sig at være udgaaede af ganske modsatte Motiver; men ligesom Følgerne af Foreningens Stiftelse, naar det indgaaede Løfte strengt blev holdt efter den Mening, hvori Publikum var nødt til at tage det, vilde have været en forøget Afsætning paa Grund af større Tillid til de Paagjældendes Ærlighed og deres Varers Godhed, saaledes vil dette Tilfælde aabne Folks Øine og nærmest være til Skade for selve Foreningens Medlemmer. Natten imellen den 9 og 10 de., i en halv Storm, kom en Jagt fra Faaborg, som laae for Anker ved Slipshavn, til at drive ind imod Land og begyndte at hugge. Skipperen forlangte Hjelp fra Vagtskibet ved Nyborg, og en Jolle med 5 Mand blev strax udsendt fra dette. Jagten blev nu var pet fri fra Grunden og igjen bragt til Ankers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Da Mandskabet i Vagtskibets Jolle, efter at have ydet den fornødne Hjelp, vilde lette Varpankeret, kom Jollen ulykkeligviis til at kantre; de to Mand reddede sig i Land ved at svømme, men de tre, som ei kunde svømme, omkom i Bølgerne. De Druknedes Liig vare endnu ikke fundne den 11te. Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Ved allerhøieste Resolution er det bestemt, at der i det nærmeste Tidsrum af omtrent 10 Aar skal bygges eller sættes i Bygning: 2 Linieskibe, 3 Fregatter, 2 Corvetter, 2 Brigger, og desuden aarligen en Kanonschalup. Ligeledes er allernaadigst befalet, at det i England for den danske Marine i Bygning værende Dampskib med Maskineri af 200 Hestes Kraft skal føre Navnet Heklar, og den Brig, der for Tiden bygges paa Nyholm; Ør(Arch. for Søv.) nen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Aalborg den 15de November. En betydelig Jldløs satte Byens Jndvaanere inat i Forfærdelse. Kl. 1 lød Brandraabet igjennem Gaderne og forkyndte en hos Hr. Farver og Klædefabriqueur Jørgensen i Vestergade udbrudt heftig Jld, der greb saa voldsomt om sig, at det uagtet alle Brandcorpsets Anstrengelser ikke lykkedes, at dæmpe Flammerne, der havde bemægtiget sig det hele Forhuus, Baghuus og Sidehuus, som aldeles afbrændte. Fra Brandstedet udbredte Jlden sig til Hr. Districtslæge Rauchmauls tætved beliggende Gaard, hvis Hovedbygning dog frelstes for Jldsvaade, hvorimod ogsaa her Baghuset aldeles afbrændte og Sidehuset. stærkt beskadigedes. Fra de nævnte Gaarde saavelsom fra flere i Nærheden beliggende, der truedes af Flammerne, maatte Beboerne flygte ud og tillige alle Effecter bortføres, hvorved naturligviis Meget ramponeredes. Heldigviis vides Jngen under Branden, der vedvarede hele Natten, at være kommen til Skade. Først Kl. 7 imorges kunde der afkimes. Jlden skal være opstaaet i Farveriet. Om Grunden til dens Opkomst er Jntet bekjendt. - Ved Avisens Slutning Kl. 1 brændte og rygede Tomten endnu og Sprøiterne vare i uafbrudt Virksom(Aalb. Av.) hed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
(Corresp.) Kjøbenhavn den 13de Novbr. J Anledning af den, efter Sigende, paatænkte Ophævelse af Consumtionen, meddeelte vi for nylig exempelviis, hvad de formeentlige Omkostninger ved denne Afgifts Oppebørsel ved en af Hovedstadens Møller vel kunde antages at være, og kom til det Resultat, at de maatte være i det mindste 1220 Rbd. aarlig for hver Mølle, nemlig 720 Rbd. for Skildvagtposten og 500 for en Toldbetjent, hvilken Sum vi dernæst antoge omtrentlig maatte udgjøre 50 pCt. af Brutto-Consumtionen af en Mølle. "Flensburger Zeitung" mener, at dette Exempel ikke kan gjelde som Regel for, at Oppebørselsomkostningerne ved Consumtionen ere 50 pCt., og at navnlig de 720 Rbd. for Skildvagtposten maae stryges, da denne Post neppe vil blive inddraget, om ogsaa Consumtionen bliver hævet. Vi skulle i denne Anledning gjøre vor ærede Collega i Flensborg opmærksom paa, at vi udtrykkelig kun have nævnt, hvad hans egen tro Oversættelse af vor Meddelelse ogsaa udviser, Oppebørselsomkostningerne ved en af Kjøbenhavns Møller, hvad disse Omkostninger andensteds udgjøre, derom have vi ingen Mening, og det turde være meget vanskeligt, da Tolden og Consumtionen, paa de fleste Steder oppebæres af det samme Personale, at udfinde deres sande Størrelse; dog holde vi for, at den Deel af disse Omkostninger, som maae falde Consumtionen til Last, maa være meget betydelige. Hvad den omtalte Skildvagtpost angaaer, som "Flensb. Zeit." mener, maa beholdes, hvad enten der er Consumtion eller ikke, da skulle vi dertil bemærke, at vi ikke kunne indsee til hvad Nytte det er, at der i Fredstid posteres en Skildvagt ved hver Bastion, ligesom vi ogsaa ved flere Leiligheder have hort Officerer yttre, at Skildvagterne paa Kjøbenhavns Volde alene maae ansees at staae der for Toldvæsenets Skyld, og skulle vi til ydermere Beviis herfor anføre, at der paa Christianshavns Vold, hvor der kun findes to Møller (egentlig kun een, da den anden staaer nedenfor Volden), heller ikke ere posterede mere end to Skildvagter, som begge staae ved Møllerne, skjøndt der findes mange flere Bastioner. Heller ikke kunne vi indsee andet, end at Alt det, hvad Skildvagterne nu udrette i militair Henseende paa Voldene, ikke ligesaa vel skulde kunne lade sig udføre ved Patrouiller af et Par Mand, der til ubestemte Tider udsendtes fra vedkommende Vagter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Udenlandske Efterretninger. Det berettes nu som aldeles vist (dog ikke officielt), at de spanske Anliggender den 8de dennes have været Gjenstand for meget alvorlige Raadslagninger i det franske Statsraad, og at Ministeriet omsider efter Kongens Forslag har erklæret sig for en europæisk Congres til at gjenoprette Orden og Ro i Spanien. Allerede den følgende Dag havde man afsendt den formelige Opfordring om at sammentræde i denne nye Verona-Congres til Regjeringerne i England, Rusland, Østerrig og Preussen. De spanske Blade udtale sig med den storste Forbittrelse mod den Plan, som man tillægger den franske Regjering, med Vaabenmagt at indvirke paa de indre spanske Anliggender, og at tilveiebringe en Formælig mellem den unge Dronning, og Prindsen af Anmale (Ludvig Philips fjerde Søn, der saaledes skulde beherske Spanien som fransk Statholder. Mærkeligt nok omtales med den sidste Post aldeles ikke den faretruende Strid, som skulde være opstaaet mellem de franske Søofficerer og Øvrigheden i Barcelona. Den republicanske Junta, som havde dannet sig i denne Stad, den Be saakaldte Velfærdscomitee, har uden Modstand opløst sig. Derimod har en Sikkerhedsjuntal paany dannet sig i Valencia, og strax besluttet at nedbryde Citadellet i denne Stad, hvorpaa man ufortøvet er skreden til Værket. Espartero har befalet, at alle Forter og Citadeller i de Provindser, som toge Deel i den sidste Opstand, skulle sløifes. Han har ved et Decret frataget Dronning Christine den hele Pension, som var hende tilstaaet. Den 3die dennes blev i Madrid General Qviroga y Trias henrettet. Klædt i sin glimrende Uniform og prydet med alle sine Ordener kjørte han i en aaben Vogn til Stedet og traadte med faste Skridt ind paa Midten af den med Bevæbnede omgivne Plads. Han døde med sjelden Ro og Aandskraft. Han var kun 34 Aar gammel og udmærkede sig ligesom Diego Leon ved mandlig Skjønhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
J England fortsættes Rustningerne med ustandset Jver. 5 store Krigskibe afgaae atter til China, og man vedbliver at tale om, at en Flaade skulde sendes til Nordamerica, for med Magt at tiltvinge sig Afgjørelsen af de forskjellige Stridspuncter med de forenede Stater. Den nye Jndenrigsminister, Sir Graham, skal have erklæret til en Deputation af Fabrikanter, som forestillede ham Landets Nød, at han med al Kraft vilde kæmpe for Korn lovenes Ophævelse. Hvis dette forholder sig rigtigt, vil det nuværende Ministerium neppe blive uforandret ved den forestaaende Parlamentssession, da det er bekjendt, at flere af Grahams Colleger lige saa ivrigt kæmpe for disse Loves Bestaaen, og i den Hensigt endog have forenet sig med en Deel andre store Godseiere for overalt i Landet ved alle Slags Midler at modarbeide Anti=KornlovsSelskabernes Jndflydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Ogsaa i Tyrkiet ruster man sig, og Armeen sammentrækkes mere og mere i Hovedstaden, uden at Aarsagen dertil er bekjendt; Regjeringen gav undvigende Svar paa de europæiske Gesandters Forespørgsler derom, og man frygtede, at de nye Reformer skulde tilintetgjøres, og de Begunstigelser med Magt tilbagetages, som ved de europæiske Magters Jndflydelse efter Opstanden i Sommer bleve tilstaaede den christelige Befolkning i Bulgarien og andre Steder. Alle europæiske Officerer ved den tyrkiske Armee ere afskedigede og unge Tyrker, som ere opdragne i Europa, skulle i deres Sted fuldføre den begyndte Omdannelse af Krigsmagten efter europæisk Mønster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Valgene til det norske Storthing, som skal aabnes i Begyndelsen af næste Aar, ere nu tilendebragte. og da langt færre af Regjeringen afhængige Embedsmænd ere valgte end forhen, nærer man store Forhaabninger om dette Storthings Virksomhed. Saa vidt man veed, vil Regjeringen ikke fremkomme med noget meget indgribende Forslag. Kongen ventes i denne Maaned til Christiania for der at tilbringe Vinteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
(Jndsendt.) For nogen Tid tilbage var i et s af denne Tidende indrykket et Stykke, betræffende en Reform i Nykjøbings Skolevæsen, hvorved man, saavidt erindres, tillige erfarede, at der til Communalbestyrelsen for Nykjøbing fra dennes Skolecommission var skeet Opfordring desangaaende, ligesom der tidligere fra Regjeringens Side er skeet Opfordring til Kjøbstæderne om, at arbeide paa en Forbedring i Skole- og Underviisningsvæsenet. At Borgerrepræsentantskabet i den senere Tid har arbeidet paa en saadan Plans Udførelse, er vist ogsaa, især for en Deel af Nykjøbings Borgere, bekjendt, og at Køer. ud denne Deel af Borgerne er gunstig stemt for en forbedret Skolereform hersteds, troer Undertegnede at turde antage. –At denne Plan til en ny Skole og sammes Udvidelse og Forbedring med Tegninger og Overslag nu forsaavidt er færdig fra Repræsentantskabet, at samme ved en snart berammet Raadstueforsamling kan forelægges Borgerne, turde maaskee være mindre bekjendt, især for den Deel af Borgerne, hvis Classe Undertegnede regner sig iblandt; og for at denne Deel, saavelsom enhver Borger eller til Communen Bidragende, der ønsker foreløbig at kjende Planen nærmere, for saaledes efter bedste Skjøn samvittighedsfuld at kunne afgive sin Stemme i denne for Communen saa vigtige Sag, er det at Undertegnede, forsaavidt Evne, Tid og Leilighed tillader det, korteligen her fremstiller denne Plan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
En ny Skolebygning skulde opføres paa Skolehavens Grund, saa stor, at hvis endog Antallet af de Skolesøgende i Fremtiden muligt kunde forøges, samme dog skulde kunne afgive rummelige Skolestuer. (At Skolens Lærere ved denne Leilighed, ihvorvel imod Godtgjørelse, have ydet velvillig Opoffrelse, ved at renoncere paa Haven, formener Jndsenderen). Skolebygningen bliver at indrette saaledes: enten af 1 eller 2 Etager med Skillerum midt igjennem, saa at Borgerskolen, erholder Indgang fra Langgade og Almueskolen fra Østergade, hver med sin Gaardsplads og fælles Gymnastikplads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
J den første eller Borgerskolen bliver 3de Classer, og i Almueskolen (eller, om man vil, Borgerskolen No 2; thi Fattigskole formener jeg kun den Skole bør kaldes, som af og for Fattigvæsenet er oprettet) 2de Classer, og for at der i begge Skoler kan blive bedre og flere Underviisningsgjenstande, blive 2de Lærere at antage til, nemlig en Student og en Seminarist, der med de alt ansatte 3de Lærere udgjøre 5 Til alle 5 Lærere formenes at blive Bolig i den gamle Skole, og den nu existerende Lærerbolig; de gamle Skolestuer indrettes nemlig til Bolig for Catecheten, øverste Etage til Bolig for 3de ugifte Lærere og Skolelærer Hansens Bolig bliver, som den er, 2den Lærers. Denne betydelige Skolebygning, samt Forandring i den gamle Skole, formenes, efter Tegninger og Overslag, omtrentlig at ville koste 4,000 Rbd. Her vil saaledes, Medborgere, blive en forøget Skoleskat af 4500 Rbd. aarlig, navnlig i de første Aaringer. Den har i de senere Aar varieret imellem 700 og 900 Rbd. aarlig. For at blive saa forstaaelig som mulig maa jeg endnu bemærke, at de 3 Classer i Borgerskolen kun blive at afbenytte imod Extrabetaling; men denne maa, især i de 2 nederste Classer, blive saa billig som Omstændighederne tillade det, hvorimod 3die eller øverste Classe bliver betydeligt dyrere. Betalingen er foreløbig ansat saaledes: 1ste Classe 6 Rbd., 2den Classe 8 Rbd. og 3die Classe 16 a 20 Rbd. for hvert Barn aarlig. NB. Flere Sødskende nyde Moderation i Betalingen, og muligt vil endog Fripladse kunne erholdes At den for Tiden bestaaende Skoleindretning for en stor Deel, selv af de mindre formuende Borgere, har medført en fuldkommen saa stor Extrabetaling for Underviisningen, er noksom bekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Det er saaledes især til den mindre formuende Borgerclasse jeg endnu er saa fri at henvende mig, idet jeg opfordrer den til, at skjænke Planen en vel prøvet Opmærksomhed, men især have for Øie, at en god Opdragelse og Lærdom saa at sige er det eneste Arvegods, vi kunne efterlade vor Børn; og at Forstands=Oplysningen med den fremadstræbende Tid er et mere og meere nødvendigt Gode, er der vist kun een Mening om. Vi ville derfor, selv i disse for Haandværks standen saa besværlige Tider, ikke være bange for nogle faa Mk. eller Dalers Udgift, der skulle anvendes til et saa godt Øiemed. Og hermed Sagen anbefalet til Enhvers egen Overveielse til forbenævnte Afstemning. Nykjøbing i November 1841. J. Madsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Den eller de af vore Handlende, eller enhver Anden hersteds, der maatte have Evne og Leilighed til at kunne etablere et Udsalg af Brænde i forskjellige, mindre Portioner, saasom 1/2 1/4 og 1/2 Favn, vilde sikkert i forestaaende Vinter afhjælpe et for den trængende Classe vistnok følt Savn af en saa nødvendig Artikel som Jldebrændsel; thi det lange og vedvarende Regnveir har rimeligviis for denne Vinter forhindret den ellers almindelige Tilførsel af Tørv, der er det væsentligste Jldebrændsel for denne Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Den eller de, der vilde skjænke disse Linier deres Opmærksomhed, vilde saaledes sikkert imødekomme et almindeligt Ønske. Bir Det følger af sig selv, at der burde sees mere paa den Trang, som herved kunde afhjælpes, end paa den egentlige Fordeel. J. Madsen. Nykjøbing i November 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
AVERTISSEMENTS. Anden Assemblée Raadstuen i Nysted. afholdes Fredagen den 26de November om Aftenen Kl. 7. Udenbyes, som herved indbydes til Deeltagelse, kunne erholde Adgangsbilletter hos undertegnede Casserer. v. Staffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Anden Assemblée Raadstuen i Maribo. afholdes Søndagen den 28de November, Aften Kl. 7. billetterne bedes forinden betimeligen afhentede hos H. C. Krover. Kjøbmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Steenkalk kan faaes ved Berritzgaards Teglværk den 26de og 27de November d. A. til sædvanlig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
En meget feed Bøl, fem Aar gammel, staaer til Salg i Waalse Præstegaard indtil den 24de d. M. 550 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler under Paroniet Juellinges Overformynderie, er at erholde tillaans i førstkommende 11te December Termin, mod anordnet Sikkerhed. Juellinge den 11te November 1841. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Auctioner. Tirsdagen den 23de d. M., Middag Kl. 12, bliver ved Grønsunds Færgegaard afholdt offentlig Auction over Vraget af det sammesteds strandede Slupskib Lyckans Prof, fort af Capitain Rosenlund, samt det til samme hørende og bjergede Jnventarium af Seil, Tougværk, Mast, Stang Ankere m.v. Nyjøbing den 18de November 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Da det ved 3die Auction over de afdøde L. Andersens Stervbo tilhørende 2de Stubmøller her ved Byen gjorte høieste Bud ikke er bleven approberet, saa vil der blive afholdt en 4de Auction over denne Eiendom paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 29de d. M. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 18de November 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Torsdagen den 25de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa denne Byes Skibsbroe bortsolgt Ladningen af den strandede Slup "Lyckans Prof af Calmar, nemlig: 50 Tylter Tömmer fra 5 til 13 Alen lange, samt nogle Tylter Brædder og Lægter. Stubbekjöbing Byfoged-Contoir den 20de J. Buntzen. November 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-20
Jfølge Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, blive herved Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Farver her i Byen Hans Andersen, Fichs Opbudsbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 12te November 1741. Hammerich. Fasting. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammerr. Suhr i Nødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbma. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Lollands Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Mandagen den 5 2 November. No 145.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-22
Den 9de d. M. - Dagen efter hans 21de Aars Fødselsdag - henrettedes Morderen, Gartner Stiebel fra Hamborg, i Ludvigsburg, Gjerningstedet for hans Forbrydelse, og hans Lig bragtes strax til Anatomikammeret i Kiel. Om Løverdagen forud var hans Dom bleven ham forkyndt paa Slesvigs Raadstue af Dommeren paa det adelige Gods Ludvigsburg, og han havde erklæret sig tilfreds med samme. Om Mandagen blev han bragt fra Slesvig til Ludvigsburg, hvor han skulde tilbringe Natten i Gjestgiverstedet. Tirsdag Morgen, tidlig forsamlede sig allerede en stor Mængde Nysgjerrige - dog bemærkede man ingen Fruentimmer af de bedre Classer, i det mindste ikke fra Eckernforde , der bleve holdte i nogen Afstand fra Skafottet af de slesvigske Curasserer og Eckernforde Jægere. Antallet af de Tilstedeværende udgjorde omtrent 2000. Lidet over Kl. 9 ankom Vognen med Delinqventen, der blev ledsaget af tvende Geistlige. Med megen Fatning betraadte han Retterstedet og Skafottet, paa hvilket han udstrøde en Mængde Sedler, der vare beskrevne med Bibelsprog. Dommen, der atter blev ham forelæst, hørte han rolig paa, og erklærede sig tilfreds med samme. Dommeren rettede nu nogle advarende Ord til den forsamlede Mængde, hvorpaa Pastor Harring holdt en Tale til Delinqventen, hvori han fordømte dennes Misgierning, men med Mildhed søgte at trøste ham, da han var overbeviist om, at hans Anger var oprigtig. Delinqventen afbrød ham flere Gange, idet han fordømte sin syndige Gierning og bekræftede sin Anger; han rettede derpaa ogsaa nogle Ord til de Tilstedeværende, idet han opfor Bøger. drede dem til at lade hans Exempel tjene dem til Advarsel. Dernæst talede han ogsaa til Skarpretteren, der venligen klappede ham paa Armen; han klædte sig derpaa selv af, omfavnede den anden Geistlige, Pastor Lange, og lagde sig ned; han vilde først ikke lade sig binde for Øinene, men lod dette dog skee efter Pastor Langes Anmodning. Snart efter var Skarpretterens Forretning fuldført. Efter de af ham i Fængslet, navnlig til den myrdede Piges Moder, skrevne Breve, hvis Jndhold synes at lægge et ikke ringe Sværmeri for Dagen, havde han ventet og ønsket Dødsstraffen som en nødvendig Bod for hans Misgierning, og aldeles ikke næret noget Haab og Benaadning. Hans Forbrydelse, Mord af Skinsyge, har i det Hele opvakt megen Sensation. (Dagen.)