Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-02-28
Engeland. Admiral Gardener er nu gaaet til Seils med sin Flode fra St. Helene og har en talrig Koffardieflode med sig. 2 store Fregatter, Dromedarn, og Terpsichore afgik paa samme Tid til Kysterne af Africa med et Antal dertil bestemte Kaffardieskibe. Tre andere Fregatter afgik til Vestindien, med endeel Proviant= og Transportskibe, og General Abercrombie afseilede ligeledes paa Fregatten Arethusa. Admiral Bandeput, er beordret med en Eskadre til de portugisiske og spanske Kyster og medtager under sin Eskorte alle til Havnene der bestemte Handelskibe. Et Rygte, at man vil have seet spanske Krigskibe under fransk Flag i Søen, fortiener vel neppe at troes. En fra Vestindien til Liverpool ankommen Skipper har underveis mødt 29 Transportskibe, som var bleven skilt fra Admiral Christian, og som alle i god Stand fortsatte deres Reise til Vestindien. Fra Jrland er og den vigtige Efterretning indløben, at det 10,000 Mand stærke Armement til Vestindien, med mange Proviant= og Koffardieskibe, henimod 400 Seil stærk, er den 9 Febr. med en gunstig Vind afseilet fra Cork. J de 6 Maaneder dette Armement har været der, ere 22000 Mand af Soldaterne døde. Man taler om en i Dublin nye opdaget Complot, hvis Hensigt var at dræbe Vice, kongen og omstyrte Regieringsformen. Der skal des- aarsag være arresteret 11 Personer. I Underhusets Debatter der, har Oppositionspartiet angivet de Jrlænderes Tal, som under nu værende Krig ere udtagne til Krigstieneste, paa 100,000. Den 15 Febr. bekiendtgjorde Hr. Grey for Parlamentet sit nye Fredsforslag, hvori Ministeren Pitt bliver givet mange Bebreidelser, og beskyldes for, at han med Freden i Munden alene tænker paa Krigens Fortsættelse. Han foreslog til Slutning, at indgive en underdanig Addresse til Kongen, og deri bede ham, at erklære den exeentive Regiering for den franske Republik, hans Beredvillighed til at gaae i Underhandling med dem. Ministeren Pitt svarede: Dette Forslag ville være haanlig for Landet. Naar man ikke kunde værge sig længer, saa var der ikke anden Vei, end at man maatte underkaste sig Seierherrerne, men endnu havde Engeland Overvægten, det ville altsaa passe sig meget slet at fremtræde som Suplicant. Overhovedet var slige Fredsmotioner skadelige, ligesom det og efter Constitutionen, erne var Kronens Prærogativer at føre Krig og slutte Fred. Det var at ønske man snart maatte faae Fred, men han kunde ikke sige naar man fik den; imidlertid vidste han dog saa meget med Vished, at Engeland skulle faae en ærefuld og for Europas Sikkerhed passende Fred. Den franske Regierings Tænkemaade, om den har Lyst til at træde i Underhandling, bliver virkelig denne Tid sonderet, men hvad der vilde komme ud deraf, vidste han ikke, og forsikkrede, at dersom der ikke blev Fred, var det ikke Engelands men Frankrigs Skyld. Hr. Greys Fredsmotion blev forkastet med 189 Stemmer imod 50. Et vanvittig Fruentimmer foraarsagede for kort Tid siden, en ikke liden Allarm i Dronningens Palais. Hun var temmelg vel klædt og syntes at være 24 Aar gammel. Hun gav sig ud for en Dato ter af den afdøde Hertug af York og forlangte at henføres til Dronningen, der havde nogle for hende betydelige Papirer, og dersom hun ikke ville give hende disse, saa ville hun rive Hovedet af hende og træde hende med Fødderne. Da man viiste hende tilbage, blev hun endnu mere rasende og udstødte skrækkeligere Trudsler, i nod Dronningen; hvorpaa hun blev arresteret. J Forhøret sagde hun, at hun heed Charlotte Georgine Marie Anna Guelph, havde været i Rom, var derfra reist til Spanien, og havde nu i 3 Maaneder opholdt sig i Engelland; talede 10 Sprog og havde havt en Opdragelse, som var passende for hendes Stand. Med det første skal 5 Linieskibe afseile fra Portsmouth for at krydse i Nordsøen. Man siger at een af de Kongelige Prindser skal formæles med Prindsesse Sophia af Goucester og Prinds Wilhelm af Gloucester med en Kongelig Prindsesse. J et af vore Aftenblade blev bekiendtgjort, at der den 5 Febr. var sluttet en Tractat imellem Keiseren og Frankrig i Basel, men man er nu kommet efter, at dette var sammensmedet af nogle Bedragere, for at faae Actierne til at stige, og som derved skal have vundet, 40,000 Pund. Den Pariser Avis, leclair af 10 Febr., hvori denne Fredsefterretning stod, og som de foreviiste, skal de selv have ladet trykke i London. Ophaverne hertil skal forfølges efter Lovene, og der er udsadt Præmier paa deres Opdagelse.