JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Blandinger. Det Kongl. Landhuusholdningsselskab har i Andledning af dets naturhistoriske Priisopgave for 1828 modtaget en Afhandling, betitlet: Den danske Stats og Norges Patteder." Motto: "Nullius jurare in verba magistri. Ved den forseglede Seddels Aabning befandtes Forfatteren at være Professor og Dr. Phill. H. B. Melchior, Conrector ved Herlufsholms lærde Skole. Som en Erkjendelse af den Flid Forfatteren har viist og af de mange egne Erfaringer han har lagt for Dagen; blev ham tilstaaet en Belønning af 100 Rbd. rede Sølv. - Kammerraad Bang til Nøragergaard pr. Slagelse, er for en indsendt Beskrivelse med Model, af en ved ham indrettet og lidet bekostelig Tørre-Ovn til Korn-, Frugt- og Humle-Tørring, tilkjendt Selskabets anden Medaille i Guld.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Udgiveren af Aalborg Avis har ganske rigtig læst i Jversens Avis, at Forfatteren, medens han var her i Odense, erklærede, hans næste Digtsamling skulde hedde: "den poetiske Jydepotte." naar, og hvorfor, han har forandret sit Forsæt, har han ikke sagt den første Anmelder. (Jvers. Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
En Hr. Nohr i Herfølge i Sielland bekjendtgjør sin Broder Dr. T. T. Nohrs Dødsfald i Walterborough i England, hvilket Dødsfald var en følge af at den Afdøde havde gjort et Forsøg med at rædde tvende Mennesker fra at drukne, men som tillige med ham fandt deres Grav paa Havets Bund. J sin tidligste Ungdom havde den Afdøde her hjemme ræddet et Menneske der var i Havsnød og som uden hans Hielp havde tilsat Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
J Kiel er udkommen en nye Tidende der har følgende naive Discurs. Hvorledes skulle Toldindtraderne vorde forhøiede for Statskassen, Svar: Tolden maa nedsættes. Her indføres vistnok 200000 Pd. Caffe, og 20000 Pd. fortoldes kun, altsaa smugles Resten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Tolden for Caffe der er 1 1/2 s. og udgjør for 20000 Pd. Cmk. 1562, 8 s. Er Tolden derimod kun 1/2 s. da vil der indkomme 6250 i Told af 200000 Pd.,der sikkerligen alle ville fortoldes, eftersom det til den lave Told ikke vil kunne betale sig at smugle.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Sidste Confirmations-Søndag celebrerede en Famimed trende Børn, hvoraf en Datter stod til Confirmation, en anden Datter holdte Bryllup, og den ynste Søn holdtes over Daaben.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Det augustenborgske Væddeløb holdtes Tirsdagen den 21de og Torsdagen den 23de September. Det hurtigste Løb var 2500 Alen i 1 Minut 39 Secunder, altsaa over 25 Alen i eet Secund. Under Titel: "Om Fødelandets Love og Justitsvæsen, agter Hr. Jørgensen Jomtou at udgive et lille Værk, i hvilket han vil søge at vise "deres nuværende Tilstand, og hvad der formeentligen ved samme kunde være at ønske. Bøde. Høker J. Hansen; Urtekræmmer N. P. Lind; M.C. Clausen, f. Lindbach, 52 Aar, alle i Kbhvn. Enken H. C. Bersløv, f. Palludan, 73 Aar, i Callundborg. Dr. T. T. Nohr fra Sielland, 33 Aar, døde i Walterborvugh i England. Jfr. I. C. Magaard, 21 Aar i Svendborg. Mad. Hansen, f. Kalhauge, 75 Aar, i Ribe. Brændeviinsbrænder S. Møller, 76 Aar, i Randers. Seminarist J. D. S. Woergaard, 24 Aar, i Viborg. - J. G. Hammer, 29 Aar, i Husum. J. J. F. Michelsen, i Preetz. A. C. C. Dalles, f. Jasper, i Altona. Mals. Den 5te October afseilede A. O. Føien af og til Tønsberg med Byg. Den 6te afseilede: N. H. Westernes af Aalborg til Kbhvn. med Smør m. m. P. Larsen af Aalborg til Kbhvn. med Havre og s. Sild. O. Andersen af og til Sandefjord med Korn m.m. Th. F. Winther af Aalborg til Helsingøer med Havre. P. Jensen af Boderne til Helsingøer med Havre og Byg Niels Stephansen af Aalborg til Helsingøer med Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Vinden. Den 5te October N. V.; den 6te N. N. V. den 7de N.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Aalborg Torvepriser, den 9de October. Oxekjød 4 a 5 s., Herregaardssmør 24 s. Bøndersmør 15 a 16 s. Pundet. - Ost 3 Mk. a 4 Mk. Lpd. - Ny Rug 3 Mk.; Kartofler 12 s. Skp. - Æg 16 a 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Aalborg Kirker. Attende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke H. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Henneberg. - Til Aftensang i Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Døbt. Den 26de September, Arbeidsmand Jacob Neulings Datter, Christiane Jacobsen; Fadd.: Md. Riise, Jfr. Møller, Apotheker Strøyberg, Kjøbmændene Ferslew og Bomholt, Viinhandler Weile, Skomager Jens Thomsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Begravede. Den 21de September, Skipper Aspis Søn 15 Dage. - Den 22de, Arbeidsmand Anders Nibels Kone, 53 1/2 Aar. - Arbeidsmand Andreas Bjørns Søn, 1 Aar. - Den 30te, Værtsholder N. Chr. Kragelund, 51 Aar. Sundby Kirke. Døbt. Den 3die October, Færgeeier Niels Gildsigs Søn, Søren Christian Gildsig; Fadd. Anthon Andersens Hustru, Cecilie Marie Gildsig, Peder Chr. Snørholdt, Jeppe Vinterfeldt Fyenbo, Jens Chr. Søndergaard, Peder Dahm og Johan Jacobsen. (Meddeelt.) Af Archiv for Søevæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Den americanske Søemagt. Efter den fra Marine=Secretairen udfærdigede Liste for Aaret 1829 havde den americanske Marine paa den Tid et Personale af 327 Officerer, 97 Læger, 41 Forvaltere, 9 Præster, 458 Cadetter, 33 Salling Masters eller Oberstyrmænd, 17 Baadsmænd, 19 Canonerere, 13 Tømmermænd og 14 Seilmagere. De er 15 Navy Agents, 7 Naval Storekepers og 5 Constructeurer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Marine Corpsets Personale bestaaer af 1 Oberstlieutenant, 9 Capitainer og 39 Lieutenanter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Udgivterne for 1829 ere anslaaede til 300627, Dollars. De have 7 saakaldede 74 Kanonskibe, nemlig Delavare, Jndependence, Colombus, Franklin, Washing, ton, Ohio og North-Carolina. 7 Fregatter paa 44 Canoner, nemlig: Guerriere, Brandyrvine, Java, Hudson, Unisted States, Constitution og Potomac3 Fregatter paa 36 Canoner, nemlig: The Congress Constellation og Macedonian. Fulton som var Dampskib ophørte til denne Classe, er for nogle Maaneder siden sprunget i Luften. 2de Sloops of var paa 24 Canoner og 14 Dito paa 18 Canoner; 4 Skonerter armerede med 12 Canoner og 3de med 3 Canoner. Den samlede Magt kan saaledes regnes til 40 Fartøier, af hvilke 21 ere i Søen, de øvrige deels i Dokkene og deels til Tjeneste hjemme. Paa Stabelen ere 5 Linieskibe og 6 Fregatter. Fregatterne Unisted States, Constitution og Constellation, som ere byggede 1797, ere de ældste Skibe i denne Marine. Supplik, til S. S. Blichers Muse. Muse; Dig jeg dristig spørge vilde: Svigter Du Din kaarne Hedeskjald? Skal han ei som før for Slægter silde, Synge gjævt trindt om den danske Val? Tidt, i Aftenmørket, bleg og bange, Fulgte jeg med ham til Morvens Land Fryded mig ved Skotlands gamle Sange! Af vor jydebaarne Ossian. Trolig fulgte ham til jydske Hede, Dvælede med ham ved Kongegrav. Saae hans Nattetanker vildt sig sprede, Læste Qvadet, han sin Frænde gav, Treen i Pantheon som han opbygged, Skued billeder af danske Mænd, Deres Maner flur min Aand omskygged, Og jeg signede hans Kunstnerpen. Tidt i Livets mørke Øieblikke Tog jeg, som Per Spilmand, ham i Haand, Og hans muntre Lune tøved ikke, Strax den reiste min modfaldne Aand. Og naar Livets flaue Hverdagscene, Gjorde Barmen tidt for Døgnet kold, Da var Du min Pallas, min Athene, Sløvheds Værn var mig dit Comusskjold. Hulde Digter, lad dit Nordlys ikke Skinne blot udi Din Præsteboe! Det vil glæde ægte Danskes Blikke, Naar Du Musen skjænke vil Din Roe. Harmes ei, at Mange læse heller Frugter, spirede paa Tydsklands Mark, Claurens, Schoppenhauers Smagsnoveller, Og hvad andet mere Læsequark. Du fortæller med Din danske Tunge Uden Feer, Hexe-Elixir. Ægte Nordboe, høre vi Dig sjunge. Om vort gamle Danmarks Kongespiir. Naar tyrtæisk Kampens Luur Du stemmer, Aandes høi Begeistring i Din Sang, Aldrigen Din Muse Dig forglemmer Giver hvert et Slags sin rette Klang. Derfor Muse! sænk Dig paa Din Vinge Ofte ned til Spentrup Præstegaard! Og den vakkre Digter skal Du bringe Til at synge høit for dem i Nord. Glad jeg skal da til Din Harve lytte. Her i Vendens nøgne, gule Sand, Og i Tanken skal Dit Qvad mig flytte Til en lysere og bedre Strand. Ugilt pr. Hjørring den 5te Septbr. 1830. C. U. Vandborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Ved Tallotteriets 1203die Trænining i Altona udkom: Nr. 2. 24. 69. 7. 45.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Bekjendtgjoreløer. At det har behaget det alvise Forsyn, den 6te Dennes, at bortkalde min elskede gode Kone Ane Bjerget, i hendes Alders 78de Aar, efter 15 Aars kjærligt Ægteskab, dette bekjendtgjøres af hendes dybtsørgende Mand, for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 8de October 1830. Lars C. Høgsted, Værtshuusholder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Forladt Pressen har: Underholdnings- og Politibladet, "Ven rimbriske Jagttager Nr. 41. Jndhold: 1) Værtens Proposition. - 2) Brevpostefterretninger: a) Fra Corsøer, b) Til Udgiveren fra Madame Sukkerdaase, c) Svar. - 2) Blandede Sager: a) Postfart fra Læsøe, b) Søren Skrabskinds Levnetsløb (fortsat); c) J Anledning af Stykket: "Noget og Catecheter," i Jagttageren Nr. 38. 3) Venedig og Paven. - 4) Skibsefterretninger: a) FraHirschholmen; b) Fra Frederikshavn. C. F. Severin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Af Jomfrue Sara Davidsens Kniplinge- og Bobinetshandel i Kjøbenhavn er Undertegnedes Boutique, ved Siden af Hr. Kjøbmand Jonas Borup, bleven forsynet med et vel assorteret Parti Tønderske Traadbaand, Kniplinger og Mellemværk, samt Bobinets-Strimler og bredt Bobinet i flere forskjellige Breder og Fiinheder, hvilket Sidste kan faaes udskaaren efter enhvers Forlangende, i hvilken somhelst Størrelse, og som Alt udsælges her til de samme Priser som disse Dele sælges til i selve Udsalget i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Traad og Bobinets Musetakker kan faaes samme Sted. J. H. Levy.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Et smukt Overværelse er at faae til Leie til Michaeli Fløttetid. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Flækkede og røgede Sild og nye saltede Ditto faaes hos A. W. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
En liden Lommebog med adskillige Papirer og 10 Rbd. i er tabt igaar. Eieren vil lade Finderen beholde de 10 Rbd. naar Bogen tilbageleveres paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
En liden Guldmedaillon med en Haarlokke i og paagraverede Bogstaver er funden paa Gaden. Man behager desangaaende at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825, maa Lægdsværterne for den ordinaire Jndqvarteringsholdelse, i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressentere, for Halvaaret fra Paaske til Michaeli Fløttetid 1830. For et med Givte belagte Lægd 43 1/2 Rigsbankskilling Tegn pr. Rbdlr. Grundtaxt, og for et med Ud givte belagt Lægd 28 3/4 Rbskilling Tegn pr. Rbdlr. Grundtaxt. Hvorhos det herved opgives til Vedkommendes Efterretning at Lægderne Nr. 13---12-13-161722-28- -19- 192-197-199 og 212, ikke have været belagte med ordinair Jndqvarteering fra Paaske til Michaeli Fløttetid 1830. Aalborg Raadstue, den 4de October 1830. Schmidt. Wølfferdt, Kjøber til en stor Bilægger=Kakkelovn, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Stædet Nr. 453 i Nyegade, er underhaanden at erholde enten til Kjøbs eller Leie, at tiltrædes paa meget billige Vilkaar til næstkommende Michaeli Flytttetid. Aalborg den 8de October 1830. Ole Brandi.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
I Gaar Eftermiddags er af en Confirmant tabt paa Bredegade, et lidet Pretention i Form af et Uhr, hvori var indlagt Haar og uden paa staaer: P. H. - Hr. Kjøbmand Jahn, saae at det blev optaget af en Kone, som han kjender. Finderen bedes at levere Samme, imod passende Findeløn, til P. Østergaard, Aalborg, den 9de October 1830. Oeconomus. Som sædvanlig haves til Udsalg af Jacob Holmblads fine, middel og ordinaire stemplede Spille-Kort samt rødt og sort Lak, Alt til Fabrik=Priis. Aalborg, den 9de October 1830. Rottbøll Sadolin. At faae er nu igjen: Er Dr. Prof. Theol. Clausen en ærlig Lærer i den christne Kirke, 4de uforandrede Oplag, af Lindberg. 16 s. - Processen mellem Generalfiskalen O. C. Høegh Guldberg og Magister J. Ch. Lindberg. 2 Rbd. - Forsøg til at bestemme, hvorvidt den engelske Fuldblodshest og Hestevæddeløb ere hensigtsmæssige til Hesteavlens Forbedring og Forædling i Danmark, af Dr. Neergaard. 40 s. - Om Verdens Bygningen, af Arent Aschlund. Hermed 5 Kobberplader. 1 Rbd. - Palmer og aandelige Sange af Brorsen, samlede og udgivne af Pastor Holm (Subsk. Priis, 3 Rbd. - Dagbog over Landmandens Forretninger for hver Maaned især, med et Tillæg af J. Hansen, practisk Landmand, med en Fortale af Prof. Begtrup. 1 Rbd. - Den forordned Alter Bog for Danmark 1830. J sort Læderbind 13 Mk. - Wegeners Veiledning til at katekisere, udarbeidet for Danmarks Almueskolelærere. 1 Rbd. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Auctioner. Mandagen den 25de Dennes, Formiddag Kl. 9, og følgende Dage bliver i Bispegaarden her i Byen, efter Begjæring af Skiftecommissionen, afholdt Auction over det Stervboet efter afdøde Biskop og Dr. Theol. Bloch, Com. af Dbr. og Dannebrogsmand, tilhørende Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern og Bliktøi, pletterede Sager, Porcellain, Glas, Steentøi, nogle Sengeklæder, alle Slags Meubler, tildeels af Mahognie Trævarer og forskjælligt Huusgeraad; 4 Heste, nogle Køer, en Kareth, en holstensk Vogn, samt andre Vogne, saa og endeel Avlsredskaber, Hestetøi m. m. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Auctions-Contoiret i Viborg, den 4de October 1830. Gundelach, const.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Catalogerne til Løsøre Auctionen i Biskop Blochs Boe, kunne fra Løverdagen den 16de Dennes, faaes paa Auctionscontoiret i Viborg, paa Bogtrykkerierne i Randers, Aarhuus, Horsens og Aalborg, samt hos Hr. Postmester Beckmann i Skive.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Torsdagen den 14de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, lader Enkemadame Almstrup, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction, som holdes paa hendes Bopæl ved Østeraae, bortsælge endeel Løsøre og Bohave, saasom: en Divan, Borde, Stole, Skabe, Sengesteder, Malerier, en holsteenst Vogn, samt nogle Bøger m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 8de October 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-09
Tirsdagen den 26de October førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, lader Møller Poulsen af Restrup Mølle, formedelst Bortreise afholde Auction over en Deel Jnd- og Udbo af Sengeklæder, Kakkelovne, 1 Kobberkjedel, Kar og Tønder, 1 Slæde, 2 Vogne, noget Mølle-Jnventarium, Hauge, bænke og Borde, saaog 2 Heste, 2 Køer, nogle unge Frugttræer og Biestader m.m. Auctionen holdes i Møllen selv. Nibe, den 23de September 1830. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Nederlandene. Med den i Brüssel forefaldne langvarige Fægtning vil Borgerkrigen neppe være tilende. General Cort Heiliger tykker nemlig til Undsætning med et Corps paa 10000 Mand og det synes af alle Omstændigheder at være klart, at han heldig har iværksat sin Forening med Armeecorpset under Prinds Friederich. Paa denne hans Marsch bleve nogle af hans Fortropper pludselig overfaldne af en bevæbnet Skare Oprørere fra Lüttich. J Anledning af dette natlige Overfald har han tilskrevet den Høistcommanderende for Borgergarden i Lüttich, en Grev de Berlaimont, og bebreider ham, at han antænder Borgerkrigens Luer i samme Øieblik, som han i sine Proclamationer vækker Haab om at ville opretholde Orden og Rolighed. Han slutter med at opfordre ham til at erklære sig over det iværksatte Angreb, til strax at udlevere de gjorte Fanger og at underrette ham, om Staden Lüttich vil ansees for fjendtlig i hvilket Tilfælde den vil være udsat for alle de Følger, som en saadan Tingenes Tilstand vilde drage efter sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Den 29de var Prinds Friedrichs Hovedqvarteer i Vaelhem, en Landsbye ved Mecheln, paa Veien til Antverpen. J flere af Ostflanderes Stæder havde oprørske Bevægelser yttret sig, blandt andre i Gent, hvor de dog imidlertid snart igjen bleve standsede. Om Oprørernes Tab melder en privat Skrivelse fra Brussel, at Antallet af de faldne Borgere kan anslaaes til Tusinde imedens 1400 Saarede opfylde Hospitalerne og Kirkerne. Den engang meddeelte Efterretning, at Tropperne havde gjort et forgiæves Angreb paa Løwen, gjentages, med Tilføiende, at dette Angreb paa nye har været forsøgt, men med ligesaalidet Held, som første Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Over Dover har man Efterretning, at Folkeopstanden ogsaa har havt Sted den 26de September i Ostende, hvor Militairet afvæbnedes. Omtrent 40 Officeter med 150 andre hollandske Embedsmænd, deres Familier og flere anseete Personer reddede sig ombord paa Dampbaaden Liverpool og afgik med denne til Vliessingen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Frankrig. Heller ikke her seer det saa ganske roligt ud. De politiske Forsamlinger, i Særdeleshed, Folkevennernes Klub, som nyeligen endogsaa har udstædt et Manifest imod de Deputeredes Kammer, vække grundede Bekymringer. Den bedre Deel af Borgerne, som i de 3 Revolutionsdage vovede Liv og Eiendom for Folkets Sag, kan ikke forjage Tanken om, at det var fra slige i Begyndelsen af den første Revolution tilsyneladende uskyldige Forsamlinger, at den rædsomme Jacobiner=Klub havde sit Udspring. Hvor farlig disse Klubbers Tendents og Exempel i øvrigt er, viser sig tydelig af den Omstændighed, at unge Mennesker, hvis Opdragelse og Stilling i det almindelige Liv røbe Dannelse og Humanitet, hverken skye det bittreste eller meest truende Sprog, saasnart Talen er om, at fremme de revolutionaire Bevægelser, som egentlig er Formaalet for Folkevennernes Bestræbelser. Anskuelserne hos Ministrene om denne vigtige Sag vare forskjellige; dog var man enig i, at disse Klubbers Tilværelse var et virkeligt Onde. Den 25de havde en saadan Forsamling af Folkevennerne Sted i Gaden Montmartre, og foranledigede et betydeligt Opløb uden for Forsamlingsstedet. Ved Nationalgadens Komme blev Forsamlingen, dog først efter gjentagne Anmodninger af den høistcommanderende Officeer, formaaet til for denne Gang at skilles ad, men med Forbeholdenhed at gjentage Mødet en anden Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Om Frankrigs nuværende politiske Stilling kan man iøvrigt for Øieblikket neppe læse noget interessantere end en mær elig Artikel i det engelske Blad the Times, som skal have en berømt engelsk Statsmand og Parlementstaler til Forfatter og af hvilken vi uddrage Følgende: "Om Frankrigs Konge, der vedligeholder sin Popularitæt, som en lys Forstand, moden Jndsigt og prøvet Retsindighed, erhvervede ham, tales naturligviis nu mindre. Al Etikette er handlyst fra hans Hof, Livgarden er afskediget - og alligevel raabe Mange, at Alting er endnu for "Kongeligt og i Grunden intet forandret uden, "National-Cocarden. Spørger man os: er da ingen virksom Authoritet, ingen controllerende Myndighed i dette mægtige Land, saa svare vi, der er vel en saadan, men det er ingen civil Authoritet, ikke Kongen i Conseilet, ikke Kamreur, ikke Loven; det er en militair Magt, stor, uregelmæssig, som ikkun ufuldkomment kan drages til Ansvar. Frankrigs Nationalgarder, med Lafayette i Spidsen, bære Frankrigs fremtidige Skjebne paa deres Bajonetter. Denne uhyre Hær kan uden Overdrivelse anslaaes til en Million Mand, der selv organisere sig, selv vælge deres Officerer og saa hyppigt gjøre Tjeneste, at de næsten uafbrudt ere under Vaaben. J al Fald ere de ved Disciplin og Corps-Aand et afhængigt Corps i Staten, med hvilket intet andet vil kunne kjæmpe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Det er bemærket, at Nationalgarderne ere Kjøbmænd og Haandværkere med Eiendom og varige huuslige Jnteresser i Landet; vi troe dette meget gjerne, og tilføie, at der i hele Europa ikke gives nogen uafhængigere og agtværdigere Klasse af Borgere. Men formindsker dette - eller forhøier det ikke meget mere Farligheden af deres Existents, som et særskildt, sig selv styrende Corps, Er ikke den overordentlig store Eiendoms Forening med det uhyre Mennesketal, naar begge sætte sig i en urigtig og unaturlig Stilling, et mueligt Ondes frygtelige Forøgelse? Et militair Monarkie er ingen ønskelig Regjeringsform, men et militair Demokratie den værste. - Jngenlunde tvivle vi om den retsindige Lafayettes uskrømtede Fædrenelandskjærlighed, men Nationalgardens Jnstitution overlever ham. Hvo skal forandre dette Kjæmpelegemes Organisation, Hvo skal befale de Gemene, at de ikke længere maa vælge deres Officerer, Hvo skal kunne forbyde disse Officerer, at danne et militairisk Parle ment? Hvo skal kunne hindre et Conseil af musketbærende Lovgivere fra at erklære Kamrene og Kongen aabenbar Feide? Disse bemærkninger ville ikke kunne fornærme et Folk, som alle Englændere have lært at ære og beundre. Men vi tage altfor stor Jnteresse i de nyeste Begivenheders Udvilling i Frankrig til at kunne tilbageholde Yttringen af de Bekymringer, som i dette Øieblik mange tusinde Velmenende i begge Lande deele med os.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Et af Bladene yttrer Misfornøielse med, at Finantsministeren ikke gaaer strængere til Værks imod dem, som formeentligen have gjort sig skyldige i bedragersk Omgang med de i Algier forefundne Penge, og at han ved denne Leilighed nøies med det sædvanlige Universal Middel at nedsætte en Undersøgelses Commission. Jmedens denne holder sine Conferentser, seiller General Bourmont til Udlandet, omsætter Piastre og Barrer i gode Vexler og om nogle Maaneder faaer man da den Fornøielse at erfare Størrelsen af den Sum, for hvilken Staten er bleven bedraget, uden at have Midler til igjen at erholde den.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Jmedens de directe Poster fra 26de til 28de fra Paris aldeles Mangle, har man over London den Efterretning, som indeholdes i Bladet Temps, at Hof son og Berlin skulle have tilstillet den franske Regjering en Rote, hvori man anholde, om dette Cabinets Samtykke til at lade de nederlandske Grændsefæstninger besætte af preussiske Tropper. Den halv officielle Journal des Debats indeholder en Artikel, hvori foreslaaes, at nationalisere Armeen, eller rettere, at militairisere Nationen, hvilken Plan især gaaer ud paa, aldeles at afskaffe Stedfortræder-Systemmet, som dog endogsaa under Napoleon var tilladt, saa at i Fremtiden enhver vaabendygtig Mand maatte være forpligtet at stille sig i egen Person.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
England. Den hollandske Regjering skal have henvendt sig til den engelske om Understøttelse, men man vilde vide paa Børsen, at Svaret havde været afslaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Fyrst Talleyrand omgiver sig i sin nye Stilling i London med en usædvanlig Glands og man gjør allerede Tilberedelser til forskjellige glimrende Fester, som om faa Uger skulle tage deres Begyndelse i det franske Gesandtskabs Pallads. Man erfarer, at hans Ophold i England neppe vil vare længere end et halvt Aar, men tillige, at den franske Regjering for den Tid skal have stillet 5000 Lst. maanedlig til hans Disposition. Marskal Bourmont er ankommen til Plymouth og fortsatte Morgenen derpaa sin Reise til Lulworth Castle, hvor han strax havde Audients hos Erkongen. Han er kun ledsaget af en Adjutant og vedbliver at opholde, sig i Lulvorth.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Man vil vide, at den engelske Konge har formaaet Prinds Leopold til at give Slip paa 10000 Lst. af sin aarlige Jndkomst.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Jtalien. Garnisonerne i det lombardisk venetiansske Kongerige afløses af ungarske Regimenter, af hvilke en Deel allerede ere indtruffne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
J de pavelige Stater og i Legationerne hersker stor Gjæring og i Modena, Massa, Carara, som overalt i Bjergene, begynde de Carbonariske Klubber at drive deres Uvæsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-11
Tydskland. Den 27de September indtraf en Afsending fra den forrige Hertug af Brunsvig fra London til Hertug Wilhelm. Man erfarede strax, at Regjeringen paa ubestemt Tid blev overdraget den Sidste ved de medbragte Depescher, og den 28de tilkjendegahan ved en offentlig Proclamation, at han, indtil videre, havde overtaget Regjeringen over de brunsvigst Lande.