JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Det har derpaa behaget Hans Majestæt under 27de f. M. at afgive følgende allerhøieste Resolution: "Af det Os forelagte Skrift: "Bedømmelse af den Kongelige Lands-Overret samt Hof= og Statsrets Kiendelse og Dom i Sagen Dr. Professor theologi H. N. Clausen contra Pastor N. F. S. Grundtvig, have Vi erfaret hvorledes Forfatteren Jacob Christian Lindberg, Candidatus theologi og Adjunct ved Metropolitanskolen, har tilladt sig, paa en aldeles upassende Maade, at angribe fornævnte Kiendelse og Dom. Ligeledes have Vi fundet den Maade høist anstødelig, hvorpaa han har indblandet Rigets Biskopper i denne Sag, thi skjøndt han ikke har tilladt sig at fremføre bestemte Sigtelser imod disse Vore Embedsmænd, men fremsat alt betingelsesviis og under en Forudsætning, om hvis Rigtighed han selv har yttret sig paa en tvivlende Maade; saa kunne Vi dog ingenlunde ansee det forsvarligt under saadanne vilkaarligen satte Betingelser, der i sig selv ere uden al Grund, at fremføre nærgaaende og uforskyldte Sigtelser imod Ens Medborgere, ja endog imod Vore høit betroede Embedsmænd, og saaledes drive et letsindigt Spil med deres Ære og den offentlige Mening om dem; hvorhos Forfatteren og ved sin Fremgangsmaade aldeles har forglemt den Ærbødighed, han, efter sin Stilling, skyldte Rigets Biskopper i Almindelighed, og Stiftets Biskop i Særdeleshed. Jmidlertid have Vi, efter Omstændighederne, ikke fundet det aldeles nødvendigt at drage Forfatteren til Ansvar ved Domstolene i Anledning af ovennævnte hans Forhold, hvorpaa heller ikke enten bemeldte Ret eller nogen af Biskopperne bestemt har andraget, ligesom Vi og ville oversee den i sig saare upassende Maade, hvorpaa han har bragt sit hypothetiske Angreb paa Biskopperne i Forbindelse med Beslutninger, hvilke han, skjøndt ligeledes kun betingelsesviis og som en blot Mulighed, har omtalt, som om de af Os kunne være tagne. Derimod ville Vi, at Vor Direction for Universitetet og de lærde Skoler tilkjendegiver ham Vort allerhøieste Mishag med hans Fremgangsmaade i det hele, samt betyder ham, at han, hvis han oftere skulde gjøre sig skyldig i en lige Adfærd, maa vente, at alvorligere Forholdsregler ville blive tagne imod ham. Denne Vor allerhøieste Villie haver Vort Danske Cancellie at meddele bemeldte Vor Direction og at bringe til offentlig Kundskab."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Fremdeles have Vi med allerhøieste Mishag erfaret, hvorledes Assessor i ovenmeldte Ret, Niels Møller Spandet, har afgivet og bemyndiget fornævnte Lindberg til i sit Skrift at indføre en Erklæring, hvorved han, paa en for den Ret, hvori Vi have betroet ham Sæde, anstødelig Maade har fralagt sig Andeel i dennes udi Sagen imellem Professor Clausen og Pastor Grundtvig afsagte Dom. Da Vi, med særdeles Hensyn til hvad der er Os allerunderdanigst foredraget om bemeldte Assessor Spandets i dennes øvrige Forhold udviste retskafne Tænkemaade, finde Os bevægede til at behandle ham med den størst muelige Skaansel, saa ville Vi ikke drage ham til videre Ansvar for ovenanførte Fremgangsmaade, men befale dog herved, at Bor Justitiarius i oftmeldte Ret forefalder ham og betyder ham det upassende i hans Adfærd. Dette haver Vort Cancellie at foranstalte, ligesom ge til offentlig Kundskab. i et halvt Aarhundrede oplevet, vedholdende øsende Regn det meste af Nytaarsdag, og næste Dag et Lag Haal og Nattefrost, have vi nu i Nat og i Dag fuld Snee med temmelig Frost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Som en Sieldenhed har der i de sidste 8 Dage været fra Liimfjorden flere Læs meget fede Brasen paa Torvet, der solgtes for 3 a 10 sk. Stykket. De største vare ligesaa gode, som de man og Mængde til 6 s. Parret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Blandede Efterretninger. store Stæder findes Troes=Retter, eller geistlige Tribunaler, nogle skrækkelige Udværter af Autoriteterne, som siden Restaurationen ere, under Biskoppernes Beskyttelse, uagtet imod Regjeringens offentliggjorte Villie, blevne organiserede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Tribunalet af Valencia har nylig dømt en ulykkelig Skolelærer Ripoll, der var beskyldt forDeismus og Kjetterie til Døden, og hans Henrettelse er paa en grusom Maade udført. Bemeldte Tribunal i Valencia bestaaer af en Præ J Valencia, saavelsom i flere af Spaniens i Juni betaler med 3 Mk. Af Helt var der Viborg, den 3 Januar. Efter en, vel ikke og denne Deel af Vor Resolution bliver at brinsident (Generalvicar Torranzo, som 1820 var Jnqvisitor), en Sekretær, (i hin Tid en af Jn Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Hamburg 2 M. lies Omgang. qvisitionens Sekretærer, en Fiskal og 7 Raader. Tribunalet har i det biskoppelige Palladses indre Rum sine egne Fængsler, i hvilke en Mængde Fangne, af alle Stænder sukke ofte i flere Maaneder, gandske berøvede deeltagende Fami(Mere i allg. Kirkenzeit. 1826. 173.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Kjøbenhavns Børs, den 9 Januari 1827. a vista 223.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Specier solgtes til Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kall. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sal. 49 49 1/4 Rbs. Tegn. 83 1/184 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. 113 1/114 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye - . . . . i Banco ist. mystisk l. mythisk. S. 24 L. 5 l. Singalesisk. S. 24 L. 20.3 pC. nye danske Oblig. 58 1/2 Asiatiske Actier ...... i Sedler. L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-09
Rettelser til forrige No. S. 21 (a) L. 14 I. Burnouf; L. 32 I. Birmanernes. S. 22 L. 5 Belil. Bali, L. 27. menes ved. S. 23 L. 16 l. Vishauved Hambro & Søn. 103 1/2 104 i Banco Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Nyeste Fireogtyvende Aargang. No. 4. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Januari 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Skilderie af Kjøbenhavn. Kontra Advarsel imod en falsk Fortæller. J Skilderiet No. 100 f. A. har Jndsenderen. heraf fortalt, som et Faktum, at der i Nyt theologisk Bibliothek 10de Bind findes Hjemmel for, at en Professor i Philosophien (Hr. Sibbern) i det nittende Aarhundrede spørger en Landsbypræst (Hr. Tryde), om han troer Daabens Nødvendighed til Sallighed saaledes, at et Barn som døde bort, uden at blive døbt, ei skulde blive saligt, samt om han troer, at Man maa antage Helvedstraffens Evighed, og at Præsten til det Første af disse Spørgsmaal svarer, at han ikke antager det umuligt, at et Menneske skulde kunne blive saligt, uagtet det ikke er døbt, og til det Andet, at en troende Christen maa antage, at der ere Synder, som hverken kunne tilgives i dette Liv eller i det tilkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
J Skilderiet No. 3 d. A. har nu Lektor Dr. Th. Fogtmann erklæret denne Fortælling for at være skjev, falsk og fordreiet, og i saa Henseende henviist Læserne til fornævnte Bind af theologisk Bibliothek, tilføiende, at han ikke finder det passende at vise dette nærmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Skjøndt nu Jndsenderen anseer det ikke mel for sin Beretning. blot passende, men næsten aldeles nødvendigt, at den, der offentligen erklærer et af en Anden fremført Faktum for falsk, beviser dette, og skjøndt han, da dette nu ikke med et eneste Ord er skeet, gjerne kunde indskrænke sig til blot simpelt hen til Gjengjæld at erklære denne Hr. Lectorens Paastand for falsk, ligeledes henvisende Læserne til det nævnte Bind af theologisk Bibliothek, hvori tilstrækkelig Hjemmel vil findes for de fremsatte Spørgsmaal og Svar, skal han dog, for at hæve al Tvivl og Rigtigheden af sit Udsagn, tillade sig her i nogle faa Ord at levere den i Bibliotheket indeholdte Hjem J Nyttheologisk Bibliothek, 10de Bind, Side 232259, findes da det Brev fra Pastor C. Tryde i Glumsøe til Professor Sibbern", hvori de omhandlede Spørgsmaal findes fremsatte saaledes: "De har, ærede Ven, opfordret mig til at erklære, om jeg troer Daabens Nødvendighed til Salighed saaledes, at et Barn, som døde bort uden at blive døbt, ei skulde blive saligt, og om Man kan sætte Antagelsen heraf og af Helvedstraffens Evighed som en Betingelse for at være vangelisk Præst." Dette er nu netop de ovenstaaende Spørgsmaal. At Hr. Tryde har besvaret disse Spørgsmaal paa den Maade, som i Beretningen er anført, viser Besvarelsen Side 2332256. Det første Spørgsmaal er nemlig besvaret fra Side 239 til Side 249, hvor Forfatteren, efter en meget ængstelig og udførlig Udvikling af Grundene for og imod, endeligen kommer til det af mig anførte Resultat, at ogsaa Udøbte kunne blive salige. Det andet Spørgsmaal findes besvaret Side 2502251, hvor Hr. Tryde siger, at, naar Vi som troende Christne see bort fra alle de Jndvendinger, som den menneskelige Viisdom saa gjerne vil gjøre, og holde Os til det faste prophetiske Ord, Vi have i Skriften, da kunne Viaf de Forestillinger om den tilkommende Dom, som gives Os, Math. 25, 41. Marc. 9, 48. Aab. 14, 10, II. 20, 10., ingen anden Lære. uddrage end den, at der maa antages, et evigtvarende Helvede for Diævelen, og de Ugudelige." "Det forekommer mig, vedbliver han, at være stridende imod Skriften, at erklære, at alle Mennesker virkeligen blive salige og Ingen fordømte. Skulde det og finde saa stor en Modsigelse i den naturlige Følelse at forestille sig, at, som der er en Tilstand, Vi kalder det evige Liv, saa er der ogsaa en Tilstand c: en Tilværelsesmaade, der, som den fulde Modsætning til hiin, kaldes den evige Død. Eller skulde Samvittigheden slet ikke Naar Hr. Lectoren iøvrigt taler om Tilsætninger og Fordreielser i Fortællingen, der skulle have givet Spørgsmaalene og Svarene deres Præg af Urimelighed og Latterlighed, da er dette, hvad Fordreielserne angaaer, gjendrevet ved det Foranstaaende, og med Tilsætningerne forholder det sig ikke et Haar bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Christians Pleiehuus blev i Aaret 1819 af en dertil allerhøist nedsat Commission reorganiseret, ved hvilken Leilighed ikke allene betydelige Forbedringer fandt Sted, men endogsaa et Reglement som Basis for Stiftelsen blev udarbeidet. Dette allerhøist sanctionerede Reglement bestemmer da saaledes Stiftelsens Jntegritet. At Pleiehuset under dets nuværende Direction, saavel med Hensyn til Forandringer, Forbedringer og Forskjønnelser som indvortes og udvortes Orden, har vundet, er saa modsige lig, at Enhver der kjender Stiftelsen fra Aaret 1820 og hvad den (1827) nu er, selv har Sandheden i Hænde. Christians Pleiehuus danner tvende paralelt løbende Bygninger imellem Landeveien til Eckernførde, og Directionen har her i Aaret 1821 foranstaltet plantet en skjøn Linde=Allee der er i god Fremvært. Ogsaa Byen Eckernførde, for dens samme tilhørende Plads, fulgte denne Jdee, og man passerer altsaa fra Pleiehuset til Byen igjennem en Chaussee. Stiftelsens Bygninger med dens nu egal omklædte Mure frembyde et imponerende Blik og danne i Mi natur en Forstad til Eckernførde. J Særdeleshed er Omegnen fortryllende ved Beliggenheden af det romantiske Landgods Windebye, hvor den store Skjald Greve Christian Stolberg slumrede sin sidste Aften, og det skjønne Altenhoff der besiddes af Gouverneuren over Lauenborg Hs. Ex. Geheimeconferentsraad Reventlov. Østersøens stundom speilklare Jndløb tæt til Pleiehuset maae vist bibringe Stiftelsens talrige Jndvaanere en heldbringende Sundhed, omendskjøndt Fader Wolus for en frit liggende Bolig mangengang er trykkende nok. (Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Regnskab for Bombebøssens 29 Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te Augusti.)(See Skilderiet No. 83 for f. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Ved Bombebøssens 27de Aabning, den 3die Januar 1827, fandtes i samme rede Sølv 42 Rbd. 2 s. og S. C. T. 37 Rbd. 78. hvoraf 1 Rbd. r. S. var indlagt i en Seddel, med Paaskrivt: "Min N. 2 døbtes den 13de October 1826, og Bombebøssen modtage paa denne Dag min Skjerv. og en ti Rigsbankdalerseddel, paa hvis Bagside er skrevet 952, var indlagt af Hr. Kjøbmand Born i Corsøer. Videre toges til Jndtægt. . . . . . . . . . . . som Hr. Commandeurcapitain Henne i Skrivelse af 24de Decbr. f. A. har tilstillet Directionens Formand Hr. Commandeur Sølling, og hvilken Sum i en indrettet Sparekasse ved nogle Søemænds frivillige Bidrag, er indsamlet af en Embedmand i Hertugdømmene. Fremdeles indleverede Hr. Commandeur Sølling. som Biskop Bloch har skienket Stiftelsen. Ligesaa blev taget til Jndtægt Renten af Stiftelsens Obligationer.......... og endelig den til sidstafvigte Michaeli hævede Leie af Stiftelsens Eiendom. . . Jalt r. S. 436 Rbd. 51 s. og S. d. T. 249 Rbd. 43 s. Sluttelig maa det tilføies, at i det forløbne Aar 1826 er, foruden de forhen averterede Summer, endvidere indkommet 6 Rbd. 24 s. S. v. T., der vare nedlagte i en Filial-Bøsse, som har været opsat paa Hr. Capitain Raubergs Skib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Bombebøssen eier nu1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg, af Hr. Conferentsraad Bruns sidste Gave......... 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC. . . . . Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC. . . . . 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. . . . . . . . 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC., til Beløb . . . . . . . . 8. Capital i en Nationalbankobligation. . . . . . . . . . . . . . . 9. En af et Selskab af Venner skjænket Kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en Kgl. Priis=Obligation. 11. J Sparekassen rede Sølv. 1100 Falt r. S. og Sølv 29,18 Rbd. 338.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Hr. Major Christensen har i Aar, som i flere foregaaende, tilsendt Bombebøssen 2 Sider fersk 8 Brød, og 1 Rbd. til Grønt. gamle Sømænd, og i det sidste Qvartal 4 Tønder. mrk. med en Bombe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Directionen for Bombebøssen i Kjøbenhavn, d. 6te Januari 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Paa Dronningens Fødselsdag blev til Bombebøssen leveret et lidet Træ med Brændeviin, Ligeledes har Brygger og Dannebrogsmand Jensen i sidste Sommer ofte leveret Øl til de Flesk, 2 Lispd. Klipfisk, 10 Potter Brændeviin, 32 Pd. Tobak, 1 Skjæppe Ærter, 1 Skpe. Gryn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Jndenlandske Efterretninger. vigtigste Mænd. Hs. Ex. Geheime-Stats- og Justitsminister Fred. Julius Kaas, Ridder af Elefanten, Storkors af Dannebrog, D. M., Præsident i det Kgl. Danske Cancellie, Chef for Kjøbenhavns Politievæsen, Kgl. Commissair, ved Nationalbanken, Ordens Cantsler &c. &c., som døde den 11te d. M., nogle Timer efterat hans Gemalinde forud ved Døden var afgaaet. Han var født 25de August 1759. Hans Fader var Admiral Frederik Christian Kaas, Ridder af Elefanten. Efterat vor Afdøde havde beklædt flere vigtige Poster, blev han 1795, Stiftamtmand over Aggershuus Stift, 1802 Justitiarius i Høieste Ret, 1804 Præsident i det Kgl. Danske Cancellie, 1813, GeheimeStatsminister, 1815 Ridder af Elefanten. Han var Meddirecteur for det Classenske FideicomHerlufsholm. land saa længe grasserende Koldfeber er endnu ikke standset, hvorfor af Øvrigheden er foranstaltet trykte Forholdsregler uddeelte sogneviis til Afbenyttelse for dem, der formedelst Fraliggenhed eller andre Omstændigheder maatte finde Vanskelighed i at søge Lægen. De i samme anbefalede Lægemidler, saasom Brækpulver, Brækvand, Salt, Citron, Laxeerpulver o. s. v., kunne ogsaa, efter Stiftsphysici Foranstaltning, Odense, den 7 Januar. Den paa Lange mis, og Skoleherre for den fri adelige Skole Fædrenelandet beklager Tabet af en af sine indtil videre erholdes uden Recept paa Apotheket i Rudkjøbing, og vil deres Dosis og Anvendelsesmaade tillige blive paaskrevet, naar ved fra London af 28de og 29de Decbr. f. A. ved Meteoret viste sig i en meget stor Høide. ste Dag begyndte i de næste Dage en alvorlig tientens Alder. kommende Kjøbere for Apothekeren opgiver Pa Efter et stormende Sludveir paa Aarets før Vinter. Paa Kanalen og Fjorden var Jsen alt saa stærk, at Folk gik over den; men siden i Fredags have Vi atter Tøeveir med Storm og Slud. - Et Qvarteer efter Solens Nedgang blev i Løverdags af Reisende her ved Odense seet et stærktskinnende Luftsyn, der viste sig som en dobbelt Stierne med en lang Hale. Det opstod omtrent paa samme Punkt hvor Solen gik ned, 45 Grader over Horizonten, tog Retning over Zenith og forsvandt igjen omtrent 45 Grader over Horizonten paa den østlige Himmel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Aalborg. Ifølge de sidste Beretninger bleve Kornvarer at være meget flaue i Prisen og kuns extraskjønne Varer kunde afsættes, og det endda kuns til nedsatte Priser. Fremmede Ærter ere aldeles usælgelige; ligeledes var fremmed Havre, hvoraf der i Juleugen indførtes til London over 58,000 Imperial=Qvarter, omtrent 123,000 Tønder Dansk Maal, aldeles usælgelig, endog til stærkt nedsatte Priser. Da nu England er det eneste Sted, hvorhen Danmark med Rimelighed kan henseende det Lidet af Kornvarer, som her kan blive tilovers til Udførsel, thi Norges nuværende Kornpriser og almene Pengemangel indbyde ingenlunde til at indskibe Korn derhen, saa er det tydeligt, at de her nu gangbare Priser paa Ærter og Havre ere altfor uforholdsmæssigen høie. Naar en Imperial=Qvarter af vort Lands bedste nye Havre i det Høieste kunde udbringes i London til 25. Shilling, saa vil, efter Fradrag af Fragt, Told, Assurance, Undermaal og andre Udgivter, umuligen, endog i allerlykkeligste Tilfælde, kunne blive mere end 20 Rigsbankmark for Tønden i Behold. Disse Varers Udførsel vil for Tiden altsaa ikke kunne finde Sted uden Tab, og Han jævne sig til en mere passende Høide. kunne spadsere over til Vensyssel. le. Fjorden er belagt med Js, og man vil snart Frosten vedvarer med sydlig Vind og Stil bleve bjergede af Besætningen paa den norske Skonnert, som Natten til den 4 December forliste paa den yderste Revle udfor Kielberg, var Styrmanden og Kokken, som i 4 Timer havde holdt sig paa Vraget, til Skibet gandske gik islykker og de bleve kastede iland mellem Vrag og Tønder. Kort efter gik der Jld i Forenden af Skibet, som brændte en Timestid. Styrmanden formeente, at Aarsagen dertil var, at en Lampe, som brændte i Folkenes Lukaf, var ved Skibets voldsomme Bevægelse væltet og havde Lemvig, den 6 Januari. De to Mand som delen med dem maa ophøre, indtil Priserne igjen Søer slukkede Jlden. meget sørgelig Begivenhed i Landsbyen Søeby, Sønden for Randers. Tvende Karle vare med hinanden gaaet ud, for at skyde Nytaar ind, men skjøndt det var saa mørkt, at Manikke kunde see en Haand for sig, vare de dog uforsigtige nok til at fyre, uden at vide hvorledes de stode for hverandre, og saaledes skeete Randers. Nytaarsaften tildrog sig en tændt Jld i en Køie, de over Vraget skyllende Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/4 101 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 114 1/2 115 Sedler 4 pC. Dito nye . . . . . 6 pC. norsk Laan, 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 103 1/2 104 i Banco. i Banco Asiatiske Actier..... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. L. Sterl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 49 1/2 - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 833, 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 7474 1/2 i Banco. Svenske Sedler. Species 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Hamburg 2 M.m. brændte. ger Sogn, paa Løvenholms Gods, tvende Gaar det da, at den Ene, Frands Poulsen, blev af sin Cammerat skudt ind i den venstre Side af Underlivet, saa at han, uagtet Geværet blot var ladt med løst Krudt, døde 4 Timer efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Den 23de Decbr. f. A. afbrændte i Nørade, Fjerupgaardene kaldede. Jlden foraarsagedes af en 7 aars Dreng, der, under Foregivende at ville brænde Blus paa en nærliggende Høi, havde taget nogle Gløder i en Haandfuld Halm, og, da da han brendte sig, kastede dem i en Vognport, hvor der laae Lyng Jnden kort Tid vare begge Gaarden lagte i Aske. Det indavlede Korn, tvende Heste m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-13
Kjøbenhavns Børs, den 12 Januari 1827. a vista 226 Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. - Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Januari 1827. Den 18de Januarii 1827. i Landet, Gud gav dine Fædre. Der er en Dyd paa Jorden, Fra Himlens skjønne Land. Omplanted den er vorden, Og pryder i hver Stand, Forsættelsen i Spor; Men blye den sig fordølger. Violen lig paa Jord. Den milde Dyd udsprungen, Af Herrens egen Favn: Har derfor ubesjungen. Et saadant venligt Navn: Den Himlens Fred udbreder Hvor huld den daler ned, Og Engle=Haand den leder Som: barnlig Kierlighed! Velsignelsen her følger "Det skal gaae dig vel, og du skal længe leve Til Dig, Fyrstinde blide, Som Datter god og from: Fra Ham, paa hvem vi lide Forjettelsen nedkom! Hans Naade Dig omluer, De fromme Hjerters Bøn Naar lykkelig Du skuer Lig Vaaren Fugl paa Qvist, Mod Sydens Himmel hist O, lad da og o Herre! Forjettelsen bestaae. Vi vide det: Din Ære, Dit Ord skal ei forgaae. Opfyld paa Danmarks Datter. J salig Fryd hun fatte Din høie Naade - Løn. C. Mülertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
J No. 100 af Kjøbenhavns Skilderie for forrige Aar læstes af en ubenævnt, men, efter Angivende, Redactionen bekjendt, Forfatter, Noget betræffende en igjennem mig til Nyt theologiske Bibliothek indsendt og derpaa under Form af et Brev til mig deri indrykket Afhandlinaf Hr. Pastor Tryde. Denne den Redactionen bekiendte Forfatters Udladelse herover har jeg i sin Tid læst, men ikke, især da den saa aabenbar indeholdt sin Critik i sig, fundet videre Opmærksomhed værdig. Men nu seer jeg af No. 3 af Skilderiet for i Aar, at Herr Doctor Fogtmann i Sorøe har fundet hiint Stykke en større Opmærksomhed værdt, og jeg indseer, at min lige saa agtværdige som almeen agtede Ven vel turde have Ret med Hensyn til en Deel af dette Blads Læsere. Jeg vil derfor ikke undlade, ogsaa ved et Par Ord at oplyse den Redactionen bekjendte Forfatters Fremfærd. Meningen af det fremsatte Spørgsmaal var, som Enhver strax maa kunne see, ganske aabenbart denne, om det vel skulde være mueligt, at en rettroende Præst kunde troe paa Daabens Nødvendighed til Sallighed saaledes, at et Barn, som døde bort, uden at blive døbt, ei kunde blive saligt, hvad der synes at følge af den augsburgske Confessions 9de Artikel. Dette oversætter den Redactionen bekiendte Forfatter, som om der var spurgt: "om det dog ikke monne skulle være mueligt, at Socrates o. s. v. kunne blive salige." Enhver seer let Forskjellen. Hvad Hr. Pastor Tryde viser, er, at den anførte Artikel ingenlunde, uagtet dens Bogstav ("om Daaben lære de (nemlig Protestanterne, at den er fornøden til Salighed, og at det ved Daaben", o. s. v.), kan forstaaes paa hiin Maade, og han viser dette paa en reen theologisk Maade ved en Exegese, hvilken synes mig, endog blot som reen Exegese betragtet, at være særdeles tilfredsstillende, og at fortjene at læses af alle dem, hvis Opmærksomhed denne Sag kan have beskjæftiget. - Hvad den anden Deel af Spørgsmaalet angaaer, som jeg her, for Kortheds Skyld, ikke har berørt, saa har den Redactionen bekjendte Før fatter, naturligviis ogsaa givet den en Tendents modsat den, den aabenbart havde, da han tager begge Deele under eet.