JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
I Dansk Folkeblad Nr. 15 læses en, især for Almue classen, ikke uvigtig Fortegnelse over hvilke Slægtskabs= og Svogerskabs=Grader, der hos os ere til Hinder for Ægteskab. Følgende er et kort Uddrag deraf. En Stedfader kan f.Ex. aldrig erholde Tilladelse til at ægte sin Steddatter, men derimod kan han uden Tilladelse ægte sin Stedsøns Enke. En kan ligesaalidet faae Tilladelse til at ægte en Datter af det Fruentimmer, han har havt Omgang med udenfor Ægteskab, som sin ægte Steddatter, men derimod er der Jntet til Hinder for, at han kan ægte det Fruentimmer, med hvis Steddatter han har et Barn udenfor Ægteskab. Mellem Svigerforældre og Svigerbørn er Ægteskab aldeles forbudt, derimod kan man faae kgl. Tilladelse til at gifte sig med sin Faster og Moster, samt med sin Broders, Farbroders og Morbroders Enke. Uden Tilladelse kan man gifte sig med sin afdøde eller fraskilte Kones Søster, men der skal Tilladelse for at kunne gifte sig med sin Broders Enke a. (Mosaiske Troesbekjendere kunne ifølge deres Religions Bestemmelser aldrig faae Tilladelse til at ægte Morbroders Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
J Neustadt er nylig skeet et grueligt Dobbeltmord. En for begaaede Pligtforseelser entlediget Politibetjent mishandler de sin Kone, sandsynligviis i Drukkenskab. En Slægtning af Konen besværer sig derover hos Magistraten, som lader Gierningsmanden kalde. Denne er just fraværende da Tilsigelsen skete. Ved hans Hjemkomst siger Konen ham athan var bleven stævnet. Jkke anende noget Godt forlode han Stuen, men kom kort efter tilbage med en lang Stok dolk, hvormed han bibringer Konen et dybt Saar i Brystet. Skjøndt Blodet strømmede ud af Saaret, flygtede Konen skrigende ud paa Gaden, hvor hun strax faldt om og døde Jmidlertid havde Morderen spiddet sig saaledes selv paa Mordinstrumentet, at det gik ud igjennem Ryggen paa Uham. Nogle faa Øieblikke efter var ogsaa han død. Hr. Justitsraad Fjelstrup til Sindinggaard, der har staaet i Spidsen for en Petition om Vedligeholdelsen af Stutteribesigtigelser, tilstaaer i en Afhandling i sidste Hæfte af Tidsskrift for Landoeconomi, Pag. 267: at han ingensinde har seet en Hingst, som han holdt for mere hensigtsmæssig til at være Stodhingst for Mors, Thy og LemvigsEgnen, end den fortiden i Randers værende Fuldblodshingst Brother to Markgrave. I Horsens er udkommen: "Beskrynels ouer et faalævillelæ Bassel, dæ ha wot i Svinning faa manne Oer sien aa sjelle Kørmes Dau, dæ it æ glemt inogte Daus. Beskrøuen aa Maaten Skalle aa Skalle Karen." Begge Stændernes Adresser til Kongen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
(Jndsendt.) Enhver Reisende, som Tilfældet maatte føre af den Vei der gaaer mellem Knudseie og Heisel i Vensyssel, vil det vist ikke være uden Jnteresse at erfare, at særdeles Forsig tighed ved Passagen af den paa bemeldte Vei beliggende, saakaldte Nybro er fornøden, da af bemeldte Bro en heel Planke næsten er borte, og gjøres vedkommende Herredsforged herved opmærksom paa, snarest muligt at faae samme istandsat, for at forebygge Ulykke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
J October 1825. En Reisende. Reisende. fra Aarhuus til Kallundborg, Kammerr. Fleischer; Studenterne Wittrock og Jungersen; Fru Høegh med Datter; Jomfruerne A. Schmidt og C. Koefoed; Frøkenerne C. Bech og H. Holm; Contoirist Basse; Styrmand Anholm; Gartner Wrønding; Marqveur Alew; Propriet. Muus; Mad. Hoff, Smedemester Jacobsen; Skolelærer Bergstrom med Kone; Skole, lærer H. Sørensen med Kone; Consul Nissen med Frue; Handelsfuldmægtig Valentin. - Med Dagvognen fra Aalb. den 29de. Til Fredericia : Baron Schaffalitzky; Boronesse Schaffalisky. Til Kolding: Exam. jur. Langhoff. Til Aarhuus Provisor Ellermann; Kbd. Jacobsen; Procurator Rørbye, Til Hobro: Pastor Brøndsted. - Med Dagvognen igaar til Aalborg. Fra Aarhuus: Dhrr. Øltze, Bodenhoff, Griishaug- og Froken Boden. Fra Hobro, Mad. Reininghaus; Saddelmager Wulff og Controlleur Strandgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Døde. Brændeviinsbrænder S. P. Schougaard, 76 A.; E. K. Lind schou, Enke efter Raadmand Læssøe, 83 A.; Urtekræmmer H.P. Jensen, 51 A.; Hørfabriqueur F. L. Aagaard, 73 A.; A. Thilgreen, 23 A.; A. M. H. Jensen, f. Caspersen, 29 A. M. Buch, f. Andreasen, 39 A.; A. K. Mülertz, f. Holm, 6 A.; Birg. Agersted, 21 A.; Alle i Kbh. K. M. Jessen, f. Durbiger, i Nykjøb. p. F. A. L. Speitzer, 43 A., i Danberg Præsteg.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 26de Octb.: J. M. Sørensen f. Aalb. m. Stykg, de og Kridt. C. Sørensen f. Dramm., best. t. Aarh. m. Træl. - Udg. D. 26de: D. Hansen f. Kappeln t. Drammen. Dal 28de: L. Clemmensen f. Aalb. t. Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Hals Skibsliste. Jndk. D. 26de Octb. P. Tofte f. Kbh. m. Rug og Stykg. P. Larsen f. Svendb. m. Rug. Chr. Christensen f. Hurup m. Brænde. - Udg. D. 26de: J. M. Sørensen t. Frohvn. m. Kridt og Stykg. D. 27de, K. Sørensen, K. Hansen, S. Aas olsen, G. I. Føjen og S. Pedersen t. Østerr., ball. P. Ek= 13 kersberg og J. Jespersen t. Tønsb. m. Muurst. A. Høier og P. t. Hansen t. Dramm. m. Korn. E. Evensen t. Kragers m. Hø. om
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Aalborg Torvepriser, den 31te October. Oxekjød 3 a 4 s.; Kalvekjød 4 a 5 s.; saltet Flesk 7 a r. 18 s.; fersk Flesk 6 a 7 s.; Herregaardssmør 22 s.; Bøndersmør 16 a 18 s.; pr. Pund. Rug 3 Mk. 10 s.; Kartofler, 12 s.; pr. Skjeppe. Æg 16 a 18 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Aalborg Kirker. Alle Helgens Dag eller Reformationsfesten prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Ægteviede. Den 25de Octbr. Ungkarl Anders Jensen, Nørgaard af Hasseriis og Pigen Birgitte Jensdatter Krog af Mariendal. - Den 30te : Skomagermester Johan Frederik Andersen og Pigen Ane Margrethe Mortensen. Ungkarl Anders Larsen og Pigen Ane Dorothea Poulsdatter. Ungkarl og Muursvend Jens Peter Jensen og Pigen Karen Marie Brandt. Ungkarl Niels Christensen og Pigen Ane Cathrine Nielsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Døbte. Den 25de Octbr.: Klubvært Borregaards Datter, Kirstine Hørning Borregaard; Fadd. Fru Herskind, Jfr. Grønnerup, Cancellieraad Strøyberg, Premier lieutn. v. Siedelmann, Kæmner Wulff, Viinhandler Krebs, Kjøbmændene N. S. Mørch, Valeur og Wadum, Handelsbet. L. Nielsen. Skomagerm. J. J. Wivilds Datter, Sophie Claudine Amalia Wivild; Fadd. Mad. Mørup, Jfr. Pallesen, Particulier Thaarup, Kjøbmændene P. Rasch, P. Wibroe og Wissing. Sergeant og Gymnastiklærer Haarballes Datter, Johanne Kirstine Haarbølle; Fadd.: Jfr. Lund og Buchtrup, Oberst v. Gruner, Kammerjunker, Major, Ridder og Dørgsm. de Bretteville, Kammer, og Capitain v. Morgenstjerne, Major, Ridder og Dhrgsm. v. Hegermann, Primierlieutenanterne v. Schaumburg og v. Gedde, Viinhandler Weile. Regimentstambour Hartmanns Søn, Jacobus Hartmann, Fadd. Mad. A. Wibroe, Jfr. E. Schou, Capitainerne v. Søderberg, v. Schanmburg og v. Kindt, Overkrigscommissair Qvist, Kjøbmændene F. Akkermann, H. Sødring og C. Nielsen, Handelsbetjent M. Simoni. Muursvend P. C. Møllers Søn, Andreas Christian Møller; Fadd. Mad. Wang, Jfr. Rothuus, Kjøbmændene J. Kjær, P. Pagh, Torm og Schjørring, Particulier E. Bruun, Oeconom Smith, Smedem. Christensen, Bøssemager Løbnitz. - Den 30te : Gartner C. Hougaards Søn, Jens Christian Marinus Hougaard; Fadd.: Barnets Moder, Jfr. M. Hougaard, Kjøbmand R. Brix, Skibscapitainerne H. Hansen og J. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Begravede. Den 21de Octbr.: Bøssemager A. Yorks Datter, Karen Marie, 1 Aar. - Den 23de : Værtshuusholder Christen Madsen Østerbye, 53 Aar. - Den 28de: Muursvend Wilhelm Bohm, 33 Aar. - Den 29de : Skomager Nissens Søn, Julius Nissen, 2 D. - Den 30te Tjenestepige Marie Magdalene Larsdatter, 20 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Copulerede. Den 29de Octbr. Politiretscopiist, H. P. Giessing af Kjøbenhavn og Jfr. M. C. Winding af Sundby Præstegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Ved Tallotteriets 1291de Trækning i Altona udkom: Nr. 32. 87. 66. 57. 48.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Bekjendtgjørelser. Efter flere Ugers Sygeleie hensov igaar Morges Kl. 5, min kjære gode Fader, Skipper Nicolai Nissen, 4, Aar gammel, fjærnet fra hans trofaste Hustrue og sine tvende andre Børn. Kun jeg stod ved hans Dødsseng og maatte der tidlig lære at kjende Livets Bitterhed. Hverken Lægens Viisdom, eller troe Pleie ved min barnlige, Haand, eller den gode Tobaksfabrikeur Kjærs kjærlige, Omsorg, ei heller de Manges fromme Ønsker, som kjendte og agtede ham, kunde holde ham tilbage iblandt os. Herren den alvise kaldte ham bort. Gud trøste og styrke nu ogsaa min stakkels Moder, at hun ikke, ved at høre dette Sorgens Budskab, skal forgaae i sin Smerte, Han tage aldrig sin Haand bort fra os forladte faderløse Børn. Aalborg, den 31te October 1832. Johanne Dorthea Nissen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
At det alvise Forsyn bortkaldte paa en Sotour den 23de Dennes, fra mig og 3 umyndige Børn, min inderlig, elskede Mand, Kjøbmand og Strandingscommissionair Nørgaard, blev det min tunge Lod herved sørgeligst at bekjendtgjøre for deeltagende, fraværende Slægt og Venner. Han var mig en god og kjærlig Ægtefælle og Forsørger, og kun De, som kjendte den Afdødes Virksomhed, skjønne hvormeget jeg og mine Børn i ham have tabt. Skagen, den 26de October 1835. Jacobine sl. Nørgaard, fød Rasmussen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
For de os paa vor Bryllupsdag, den 27de Dennes, viste Opmærksomheder, aflægge vi herved vor hjerteligt: Tak. Aalborg, den 31te October 1833. Elisabet Södring. N. F. Södring. föd Wibroc.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
De ærede Familier, som hædrede vor ægte skabelige Forening ved Jllumination m. m., takkes paa det hjerteligste. Nørre-Sundby Præstegaard, den 30te Octbr. 1833. M. Giessing. Giessing. föd Winding.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsens saavelsom Arbeids-Anstaltens Regnskaber, for Aaret 1834, der nu ere reviderede og deciderede, med alle dertilhørende originale bilage, ere fra Dato af henlagte i Commissionens Forsamlingsstue i Skolegadens Fattighuus, hvor de hver Sognedag, fra Kl. 8-12 Formiddag og 37 Eftermiddag, ere til Eftersyn af Enhver, i 4 Uger. Aalborg, den 31te October 1835. Commissionen for Fattigvæsenet. En Vindovn ønskes til Leie. Anvises fra Adressecontoiret. Undertegnede er flyttet og boer nu hos Hr. Hundernpaa Strømgaden. Hjørring, den 28de Octbr. 1835. A. H. Jfversen, Skræddermester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Silkefarver Leopold Schneider er flyttet fra Bredegade til Gammel Torv ved Siden af Hr. Viinhandler Weile.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Fine og ord. Violiner, Speile og Speilglas af flere Størrelser, smaae Som af alle Størrelser, Regnetavler, svenske valsede Jernplader, Uldkarter, blegede og ublegede Tvister, samt coul. Ditto m. m. m. er nylig arriveret og sælges til billigste Priis af A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Bomulds Lampevæger, samt extra gode Cigarrer faaes billig hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
At jeg er flyttet og nu boer paa Klosterjordet Nr. 265, dette bekjendtgjøres herved saavel mine ærede Kunder, som Enhver, der vil forunde mig Søgning. S. Simmonsen, Barbeer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Alt Slags Haararbeide forfærdiges som forhen af C. Simmonsen, boende paa Klosterjordet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Undertegnede er flyttet til Adelgaden paa Hjørnet af Cortesgyde bag Raadstuen og fortsætter Professionen der; solid og godt Arbeide til de allerbilligste Priser forsikkres.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Blikkenslager Bægnals Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Gode Huusholdnings=Oste, 14 a 16 Pund pr. Stk., faaes billig hos Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Store Kaal, Hvide, grønne, ægte røde; Gulerødder, store føde; Løg, Porre, Rod=Persille, Meget meer, om haves ville, Sælger billig daglig bort Schou, ved Kattesundets Port. Aalborg, den 20de October 1833. Schou, Toldbetjent.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Under= og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Jens Madsens Enke, Else Jensdatter af Nørre Mølle i Skallerup Sogn og i Kjøbmand Thomas Nielsen heraf Byen, hans Opbudsbo, indkaldte med 12 Ugers Varlsel til formig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at der paa Raadstuen heri Byen, Tirsdagen den 17de November førstkommende, afholdes Skiftesamlinger i bemeldte Boer, nemlig i det første Kl. 10 Formiddag og i det sidste Kl. 2 Eftermiddag, hvor der da vil blive taget Bestemmelse angaaende Realisationen af de disse Boer tilhørende Eiendeele. Hjørring, den 21de October 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet hos Kromand Jsach Nielsen og afgangne Hustru, Ane Cathrine Larsdatter af Østerrild By og Sogn, indkaldte til for mig som Skifteforvalter, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 22de October 1835. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-31
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mulige vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Gaardmand Lars Jespersen og sener afgangne Hustrue, Mariane Christensdatte af Kielstrup i Hillerslev Sogn, indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere, bekjendtgjøres. Thisted, den 22de October 1833. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-01
Ved den, den 14de D. afholdte, meget talrig besøgte, Generalforsamling i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug foredrog Selskabets nuværende Formand, Hr. Prof. Clausen, en Udsigt over Selskabets Tilvæxt og Status, samt over dets Virken, i Overeensstemmelse med de for samme vedtagne Grundbestemmelser. Med Hensyn til, at det hører til Selskabets Formaal at udbrede nyttig Læsning blandt Folket, havde Repræsentationen tilbudt forskjellige Directioner og Autoriteter i og udenfor Hovedstaden et Antal Gratis=Exemplarer af Folkebladet, samt af de paa Selskabets Bekostning udkomne og udkommende Skrifter. Om Modtagelsen af disse Tilbud (deriblandt ogsaa af Directionerne for de militaire Hospitaler og Commandantskaberne i Citadellet og Nyboder), meddeeltes Selskabet Underretning, ligesom det blev sat i Kundskab om, at Kjøbenhavns Gouvernement, paa det Samme gjorte Tilbud af Expl. til de resp. Vagtstuer, havde givet det Svar, at det vel erkjendtligen paaskjønne 4de Tilbudet, men ikke kunde modtage det, fordi slig Læsning vilde afdrage de Commandohavende fra Opfyldelsen af deres Tjenestepligt og distrahere de Gemene fra den høist fornødne Læsning af Felt- og Tjenestereglementet. Den Sensation, dette saaledes motiverede Afslag vakte hos hele Forsamlingen, behøve vi ikke at omtale.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-01
Det er vist Regjeringens Hensigt, ikke meere end nødvendigt at isolere Bonden fra alt hvad der staaer i Berørelse med det Kald, han har havt og hvortil han atter skal vende tilbage, da han, efter sin udstandne Tjenestetid, vil kunne tiltræde det med desto større Dygtighed, jo mindre han i sin militaire Stilling har været tildømt Ørkesløshed eller udelukkende været beskjæftiget med Sysler, der aldeles ikke have noget at gjøre med hans egentlige Stand; ja vi troe endogsaa, at en Regjering, der, som vor, anvender Alt for at udvide Underviisningsvæsenet, fremme Agerdyrkningen og udbrede Almeenoplysning, med Glæde vil søge, for saavidt der er muligt, at gjøre Bondens militaire Tjenestetid frugtbringende for hans følgende Virksomhed. Og hvorledes skal dette ske uden netop ved Læsning. - Det maa derfor sikker, være Regjeringen kjært at vide, at Soldaten læser, naar det ikke berøver ham Tid til streng Opfyldelse af de Pligter, der under hans Militairliv nærmest paaligge ham, eller naar Læsningen ikke virker skadelig paa hans Moralitet. Hvad Tiden angaaer, da troe vi, at vore Soldater paa Vagterne, hvor de neppe beskjæftige sig med Reglementet, have og maae have flere ledige Timer, der ofte bortdøses med gemeene Viser, Banden i grov Skjemt, lidet opbyggelige Eventyr, Passiar om Kiæresteri, hvilket sikkert distraherer dem langt meere end Folkebladet eller Hebels Fortællinger vilde gjøre, hvorimod disse ofte kunde give Leiligged til nyttige og fornuftige Meddelelser, der endogsaa kunde have sit Gavn med Hensyn til Jndprentningen af Felt og Tjenestereglementet, thi jo mere dannet et Menneske er, jo lettere lærer det at indsee sine Pligter og jo beredvilligere vil det derfor ogsaa være til at opfylde dem. Hvad de Commanderende angaaer, da vil saadan en Læsning ogsaa langt mindre drage det res Opmærksomhed fra Pligtopfyldelsen, end en Roman, som flere af dem tage med paa Vagten for at fordrive Tiden, eller gode Venner, Svir og - i Ørkesløshed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-01
Efter vor Mening kan saaledes Læsning i ledige Timer aldeles ikke hindre Soldaten i sine Pligters strenge Opfyldelse; vi ville nu see om Læsningen i Almindelighed og de af Selskobet tilbudne Skrifter, i Særdeleshed kan have en skadelig Jndflydelse paa Soldatens Moralitet og den gode militaire Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-01
Den af uddannede Officerer ofte fremførte aldeles umotiverede, blot despotiske Paastand: "Soldaten skal slet ikke læse!" ville vi ganske forbigaae; thi denne Maxime røber en saa aldeles Miskjendelse af Menneskets Væsen og Værd, at den vanærer den, der yttrer den, og ikke fortjener Gjendrivelse. En af Grundene for, at Soldaterne af anførte Aarsag likke skulle læse, er fornemmelig, at der i vor bevægede Tid gives mange Skrifter, som, istedetfor at oplyse Soldaten og styrke ham til Opfyldelsen af hans Pligter, tvertimod indgyde ham Opsætsighed og modarbeide det for Soldaten absolut nødvendige Begreb om streng Lydighed. Men det vilde være ubarmhiertigt at negte Soldaten al Læsning af denne Grund. Jlden kan ogsaa misbruges til Mordbrand, men derfor vil Jngen falde paa, ved Magtsprog, at forbyde Brugen deraf. Alle Skrifter ere ikke farlige og allermindst kunne saadanne, der udgives af Mænd, som offentligen nævne sig og nyde lidet hele Folks Agtelse, som Frisindede i Ordets ædleste Betydning, være det. Deres aabne, frisindede Færd aabenbarer sig ogsaa i den Maade, hvorpaa Forstanderskabet for Trykkefrihedsselskabet i denne Henseende er gaaet frem. Det kunde ikke formenes det, at udbrede Selskabets Skrifter iblandt enhver Stand, men desuagtet har det tilbudt de vedkommende Administrationer dem og derved gjort sig ansvarlig for, at de ikke skulle indeholde Noget, som kan have en skadelig Jndflydelse paa deres Læsere. En anden Grund, som enkelte Regjeringer anføre imod Læsning af Soldaten i det Hele, er at han derved sættes i Forbindelse med Folkets Jnteresse, hvilket skal skade den militaire Aand, eller, som det hedder, inficere Militaire=Moraliteten." Denne Grund har, Gud være lovet, ingen Hjemmel i det fredelskende Danmark, som hænger med Inderlighed, ved sin Regent, hvor Folket kun vil det Rette og Gode, og alene søger det af Lovens Vei; thi her er Militairet ikke til for at bevogte og kue Folket, af hvem det er Deel; men det danner alene et Værn, mod fremmede Fiender og Lovens Overtrædere. Det vilde ogsaa i Danmark være en meget utilstrækkelig Forholdsregel for at danne et saadant, fra Borgerne og deres Jnteresse afsondret, Militairlegeme, om man kun hindrede Soldaten i at læse; thi det Forhold, hvori Militairet i de danske Garnisoner staaer til Borgerne bringer det i langt nøiere og inderligere, Forbindelse med dem. Officererne leve paa den venskabeligste Fod med Borgerne, søge deres Selskaber, ere Medlemmer af deres Klubber, slutte de fasteste Familieforbindelser med dem, og en stor Mængde af Soldaterne finde Arbeide hos dem. Disse Forhold have aldrig foranlediget vor Konge, der elsker Fre og Enighed, som hans Folk, og har erklæret at han vil fremme Almeenoplysning, til at give en befaling eller endogsaa yttre blot et Ønske, der kunde lægge mindste hindring i Veien for dem, og vi ere overbeviste om, at han ligesaalidet vil have noget imod, at den danske Bonde, imedens han er Soldat læser gode og nyttige Skrifter. Om Kjørgelen paa Jernbauer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-01
Et Brev til Kjøbenhavnsposten. Kjære Kjøbenhavnspost!
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
England. OConnell fortsætter sin Reise omkring i Jrland. Han har nylig været i Limerick. Overalt bære hans Taler samme Præg af glødende Begjærlighed efter Reformer og af et ligesaa glødende Had til Englands Aristokrater og dets Overhuus. Saaledes udlod han sig nylig som følger: "Der er kun Eet, der er os i Veien. Regjeringen udøver Retfærdighed imod os, Underhuset ikke mindre, men Lordernes Huus, Det er jo dog en Sandhed, at Lordernes Huus endnu stedses modsætter sig enhver nyttig Reform. De ville ingen Forbedringer. Hvad have vi altsaa at gjøre, Vi maae reformere dem selv. Man kunde maaske indvende mig, at vi kunde give os Tid; Lorderne kunde jo betænke sig og forandre Mening; de unge Lorder voxe til og de gamle maaesk dog eengang døe; det Sidste var ingen stor Ulykke for Nationen, saafremt de fremture i deres Had mod alle Reformer, men vi kunne selv døe forinden og skulle vi da opsætte aller Reformer, indtil vi selv ligge i Graven, eller Lorderne skiftels Mening, hvilket vel omtrent vil skee paa een Tid, (Latter, Det er ikke længe siden, at de Meniges Huus var en Skabning af Lorderne og fuldkommen befandt sig under Peels og Wellingtons Auspicier; men nu staaer det under Folkets Auspicier og under Folkets Control, og med et saadant populairt Underhuses Hjælp vil det ogsaa snart lykkes os at øve en Control over det hidtil uansvarlige Overhuus, indtil vi kunnes gjøre det ansvarligt for Folket selv og derved befordre dets Popularitet. Det er en gammel Taktik hos Englands, og vel ogsaa hos flere Landes Toryer, at fremstille de Liberale som uformuende og derfor ubetydelige Personer, der ingen Anseelse nyde. Nylig har et af deres Organer, Bladet "Standard, udladt sig med, at den liberale Majoritet i Underhuset bestod af - Betlere - som stadigt der indtage deres Pladse, for ille Kulden at have fri Varme. Slige Udfald trænge vel ikke egentlig til nogen Gjendrivelse; imidlertid har Spectator dog fundet sig deraf foranlediget til at opregne de samtlige Medlemmer af den liberale Majoritet og, med Hensyn paaderes pecuniaire Forhold, at afdele dem i visse Rubrikker, Det viser sig da, at blandt disse Mænd, som hiint Partisk sætter i Klasse med Betlere, Lommetyve og andre fra det bedre Selskab banlyste Folk (320 i Tallet), befindes 207, som høre til de egentlige Penge=Aristokrater og rige Godseiere, af hvilke 68 ere yngre Sønner af Lorder og store Grundeiere, de øvrige Mænd, der leve uafhængigt af deres Renter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Blandt de andre 113 ere 53 rige Kjøbmænd, Banqueurer, og Manufacturister, 25 Advocater, 12 Officerer af Armeen og Flaaden, og kun 21, som ikke henhøre til nogen af disse i Klasser og ikke egentlig kunne kaldes Mænd med Formue, men, som derimod fordetmeste udmærke sig ved Intelligents, og tildeels ere Besiddere af mindre Landeiendomme. Til denne sidste Katheori kan man tegne en Dr. Bowring, en Cobbett, Roebuck, begge Bulwerne og lignende bekjendte Parlamentsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Dronningen har besøgt Universitetet i Oxford, hvis forskjellige Collegiers Medlemmer, for det Meste, henhøre til de rige og adelige Familier. Collegierne selv ere riigt doterede, Medlemmerne i Besiddelse af betydelige Sinecurer, og den hele Bestyrelse ledes af Stok=Toryer, med Hertugen af Welblington, som Universitetets Cantsler, i Spidsen. Man kan af alt dette slutte sig til den glimrende Modtagelse, der er bleven Hs. Majestæt, der, som bekjendt, fortrinlig under det conservative System, til Deel blandt dets fornemste Tilhængere, og alle Londons Blade ere ogsaa opfyldte med Beskrivelser af de Festligheder og Ceremonier, der ved denne Leilighed have fundet Sted.