Berlingske Tidende, 1810-03-23
Hans Majestæt Kongen udsætter ved Selskabet følgende Premier. 1. For den bedste Efterretning om Hør= og Hampavlens Tilstand i Fyen, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogne, den især drives 25 Rdlr. 2. For den bedste Efterretning af lige Indhold om Aarhuus. Stift, 25 Rdlr. Selskabets Præmier. 3. Selskabet har i afvigte Aar belønnet trende Anviisninger til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jorder, og venter snart at kunne give Landmanden en kort, sikker og nøiagtig Veiledning i Haanden til den bedste Dyrkningsmaade af Bøn er gaardes Jorder med lerede og saadanne sandede Jorder, som findes paa de danske Øer. Selskabet ønsker ligeledes at indhente oplyste Landmands Erfaringer om den bedste Dyrkningsmaade af Jorder af en ganske anden Klasse, nemlig de blot sandede. Det udsætter derfor : For den bedste Anviisning til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jorder af blot sandet Beskaffenhed, saaledes som de findes i de skarpeste Hedeegne af Jylland, den anden Guldmedaille eller 100 Rdlr. Selskabet ønsker: at Forfatteren vil have særskilt Hensyn til de tvende Tilfælde : om Gaarden har naturlig Eng, eller ikke. Dernæst at den bedste Omgangsmaade til at sætte saadanne Jorder i god Stand, ved Mergel eller Lier=Blanding, ved Nel plining af grønne Planter, saasen Boghvede, Spergel, Turniper m. m. maatte nøie beskrives og beregnes, ligesom ogsaa enhver anden anvendelig Maadt at forøge Gjøden ; og en elig en Angivelse af de Planter, som med Fordeel kunne bruges i skarpsandede Egne for at afhielpe den der sædvanlige Mangel paa Græs og Foder, samt deres Dyrkningsmaade. 4. Ageretningen er Danmarks Hovednærings Kilde. J de sidste 20 Aar ere mange af de statsorkonomiske hindringer for den Fremskridt bævede. Jmidlertid lærer daglig Erfaring, at dens Gang mod Fuldkommenhed er tunseen. For fuldkammen at oplyses om Aarsagen hertil, udsætter Selskabet, som over dette Emne, har modtaget en Besvarelse, der det meget Gode uagtet, den indeholder, dog ikke er aldeles tilfredsstillende, sin første Guldmedailie eller 200 Rdlr. for en grundig Besvarelse af følgende Spørgsmaal: Hvilke ere de Hindringer, som hidtil have voldet, at Agerdyrkningen i Danmark gaaer saa langsomt fremad, og hvorledes hæves bedst disse Hindringer. Selskabet troer, at Spørgsmaalet bedst kunde behandles i følgen de Orden: a) Den danske Agerddyrknings nuværende Tilstand. b) Hvad den kunde være efter Landets physikalske Beskaffenhed og almindelige politiske Forhold. c) Aarsagerne til den Forskiel, som de 2de første Undersøgelser, vil udvise, hvorvidt de maasker kunde ligge i ten eller anden offentlig Indretning, eller den bør søges i Jordbrugernes Virksomheds Direction, eller i almindelig urigtig Plan for Jorddrivten. d) Hvorledes de udfundne hindringer bedst hæves. 5. Kartoffelavlen er nu temmelig udbredt i alle de danske Provindser. Man dyrker ogsaa forskjellige Sorten deraf. Men man savner endnu bestemte og nøiagtige Jagttagelser over Værdien af disse forskellige Sorter, saavel i Henseende til Afgrødens Mængde, i forskellig Jardbund og red forskellig Cultur, som i Henseende til deres Værd som Føde for Mennesker, og hvor længe de, uden at tabe deres gode Egenskaber, kunne dyrkes paa samme Sted &c. Dette er uden Tvivl Aarsagen til, at man i Kiøbenhavn, hvor saa stor Mængde af Kartofler forbruges, dog ikkun med Vanskelighed kan faae en god spiselig Sart. Amagerne dyrke neppe flere end tvende Sorter, og have nu dyrket dem saa længe, at de meget ere udartede. Alligevel er at derfra. at næsten alle mindre Formuende i Kiøbenhavn forsynes Kyndige paastaae, at de meere velsmaaende tillige ere sundere end de udartede Sorter. - Selskabet ønsker derfor en udførlig Efterretning om : Hvilke Sorter af tidlig= og sildigmodne Kartofler, der baade i Henseende til Afgrødens Mængde og i Henseende til deres Værd som Føde for Mennesker, fortiene fortrinligst at dyrkes, saavel overalt i Dannemark, som især i Egnen omkrig Kiøbenhavn og ved andre store Stæder, Da man vil have bemærket, at de tørre, smuldrende, af blot Mes bestaaende Kartofler, som endnu ere de almindeligste hos os, besvære Maven, ere vanskeligere at fordøie, og fordre en betydelig Mængde Smør, hvorved de blive baade dyrere og usundere, men at derimod de so ere Sorter smelte hen i Munden, befordre ved deres SukkerFordøielsen, og behøve kun lidet Salt for at give en ligesaa behagelig som sund og nærende Føde; da man fremdeles vil have lagt Mærke til, at de slettere Sorter, før de modnes, have en behageligere og fødere Smag, naar de nyes strax efterat de ere optaine, men tabe denne Smag ved at henligge eller ved at formodnes og at det Modsatte skulde finde Sted ved de førere sildigmodne Kartofler, saa spages : tabade melede Kartofler ved at modnes deres Sukker, Blive de ikke derved usundere? Bør man forbyde deres tidlige Brug? Selskabet ønsker, at 1) Besvarelsen blev grundet paa Erfarieger, anstillede i Landet selv, og forenede eller sammenlignede med andres Erfattiger; 2) at Sorterne nøie beskrives i Henseende til Rodens Form, Farve, Størrelse og Modningstid, samt Stæglens Størrelse, Blomsternes Farve &c.; 3) at Mængden, som kan avles paa et vist Areal og i en ris Jordbund, maatte angives, og Culturen og Omkostningerne derved nøie beskrives; og 4) at deres Egenskaber som Føde for Mennesker bestemmes, hvorledes de forholde sig ved Kogning i Vand og Kogning i Damp & Ved at arbeide til det Maal, Selskabet her henpeger paa, ville mengfoldige flere Spørgsmaale frembyde sig, og man vil ansee den Afhandling for fuldstændigst, som trænger tydest ind i det, her blot gives Vink til Premien paa det bedste Svar paa Spørgsmaalet, er Selskabets anden Guldmedaille eller 100 Rdlr. i Penge. 6. For den betydeligste Samling af gode Landhuusholdnings=Raad og Haandgreb, samt Forsigtigheds=Regjer i Landbruget, som ved Erf ring ere befundne at have deres Nytte, det være sig i hvad Green af Landvæsenet det vil, naar de allene kunne være Landmanden til Tieneste og Fordeel, udsættes en Belønning fra 25 til 100 Rdlr.