JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Et Farverie i god Drivt i en af Fyens Kjøbstæder er under haanden tilkjøbs, naar man henvender sig i Borgergaden Nr. 196, i Boutikken, hvor det nærmere desangaaende kan aftales En Fjellevogn med Stole er indsat til Salg i Gjæstgivergaarden "Solen i Pustervig, hvor man henvender sig til Hr. Gjæstgiver St. Jord Eiendom. Hoved Parcellen af tvende nedlagte Gaarde, Enigheds og Hvidelersgaardene i Skee, Heeralsted Sogn, Sorøe Amt, under det Kongl. Universitets Gods, staaende for Hartkorn Age og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovstyld 2 Skpr. 1 Fdkr., med et Jord-Areal af circa 64 Tdr. Land g. M. foruden en Tørvemose paa 12 Tdr. Land med uopskjærlig og god Tørv, med underliggende Huse, er at faae paa billig Vilkaar, naar Vedkommende derom henvender sig til Forpagter Hansen paa Aastrup pr. Roeskilde. Det bemærkes: at circa 27 Tdr. Land af ovenstaaende Areal er bebygget med 8 Huse der alle ere simple Fæstere, og svarer i aarlig Afgivt til Hoved Parcellens Eier 22 Tdr. Byg, betalt efter hvert Aars Capitelstaxt, samt forretter og Sommeren til Eieren 66 Arbeidsdage paa egen Kost, ligesaa oppebæres en aarlig Jord-Afgivt, af 8 Rbd. for udlagt Jord til tvende Universitetet tilhørende Huse. Af hele Eiendommen svares i aarlig Arvefæste-Afgivt til Universitetet 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Byg og 6 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Havre, betalt. efter hvert Aars Capitelstaxt, Jord Arealet, som drives under Hoved Parcellen er 37 1/2 Td. Land g. M., beliggende lige ud forGaarden, i en jevn Flade med en regelmæssig Figur, og af en fortrinlig god Bonitet. J Jorden er i dette Efteraar saaes 5 Tdr. 5 Skpr. Rug, Retslige Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Auctioner. Torsdagen den 11te Februar, om Formiddagen Kl. 11. bliver ved Auction forste Gang, opraabt til at bortsælges, enten separat eller samlet under eet : Gaarden Nr. 14 i Frederiksberg Byes Alleegade med tilhörende Bygninger og 2 Hauger, samt Jorder af Areal c. 21 Tdr. Land, afg. Geheime-Conferentsraad i J. A. Greve af Moltkes Stervboe og Arvinger tilhörende: efter de Conditioner, som ved Auctionen vorder bekjendtgjorte, og tilligemed Adkomtbrevene forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Landsoverrets Procurator Payngke Contoir i Nybrogade Nr. 22, i Kjöbenhavn. At anden Auction vil vorde afholdt den 18de Februar og tredie og Sidste den paafølgende 25de Februar, ved samme Klokke, slet, bekjendtgjøres tillige foreløbigt, og vorde samtlige Auctioner afholdte paa Stedet selv. Fredagen den 12te Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 1ste Gang opraabt til Bortsalg: Gaarden Nr. 241 i Aabenraae tilhørende afdøde Snedkersvend Christen Hattesens Stervboe og som i Brandkassen er assureret for 10,000 Rbd. Sølv; Auctionen afholdes paa 1ste Sidesal. Auctions-Conditionerne, Vurderings-Forretningen og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet Nr. 70, anden Sal. Kjøbenhavn, den 4de Februar 1836. Mandagen den 15de Februar førstkommende, om Eftermiddagen mellem Kl. 35, bliver ved Auction anden Gang opbuden til Bortsalg: Gaarden Nr. 72 i Studiestrædet, tilhørende Hør hegler S. M. Kretschmers Boe, Tredie og sidste Auction afholdes Mandagen den 29de Februar. Conditionerne, Adkomstdocumenterne og Vurderingsforretningen ere til Eftersyn hos Procurator Dahl, paa Vestergade Nr. 43. Det Boet efter afdøde Huusmand Lars Frandsen og Hustrue Maren Larsdatter tilhørende Huus, med Grund og Hauge i Waldbye Bye, Hvidovre Sogn, paa Kjøbenhavns Amt, bliver opraabt til Bortsalg ved offentlig Auction, saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 23de Februar 1836, Tirsdagen den 8de Marts 2den Tirsdagen den 22de Marts 3die hver Gang om Middagen Kl. 12. De 2 første Auctioner afholdes paa Kjøbenhavns Amts søndre Birks Contoir, paa Vesterbroe Nr. 52, og 3die Auction af holdes i fornævnte Huus. Conditionerne og Adkomstdocumenterne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, bag Børsen Nr. 78. Kjøbenhavns Amtstue, den 3die Februar 1836. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Jfølge Forlig og Udlæg for resterende Grundskat, bliver det paa Frederiksdals Grund beliggende Landsted, Enighedslyst kaldet, med tilhørende Fæstegrund, ved trende offentlige Auctioner opbuden til Bortsalg, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 25de Febr. 1836. Eftermiddag 10de Marts 2den Kl. 4. 24de 3die og sidste G. De tvende første Auctioner afholdes paa Auctionsdirecteurens, Justitsraad Ridder Knudsens Contoir, Hjørnet af Larsleistræde og Volden Nr. 162 og 163, sidste Auction derimod paa Landstedet selv. Conditionerne, hvorefter bemeldte Landsted med Grund, der er særdeles skjønt beliggende tæt ved Frederiksdals Kroe, bortsælges, ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Undertegnedes Bopæl, Rosengaarden Nr. 126 og 127, og tjener denne Bekjendtgjørelse tillige til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817. Bjerg.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Ifølge vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Tømmermester Mads Munk heri Byen tilhørende Sted, beliggende under Nr. 232 i Prindsesindegade, med Grund, Gaards og Haveplads, samt Jordlod i Marken, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Onsdagen den 2den Marts førstk. 2den – Onsdagen den 16de Marts Onsdagen den 30te Marts og 3die De tvende første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die Auction i selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 11; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende, som behagelig ville give Møde. Fredericia Byefoged-Contoir, den 3die Februar 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Vare-Auction. I Overeensstemmelse med mine foregaaende Annoncer i Januar Maaned, bekjendtgjöres herved, at Hr. Grosserer Peter J. Groot lader bortsælge ved Auction paa forrige Wilders Plads, Onsdagen den 24de Februar, Formiddag Kl. 9. paa 3 Maaneders Credit. circa 4000 Stkr. Calma Tömmer og Sparrer, fra 3 til 11 Tom. - 700 Tylter Wahl Bræder, 10, 11, 12 Tom., 1000 dito Lybske Bræder, 9 a 10 Tom. 350 dito Wahl Vrags Bræder, 10 a 12 Tom., 300 dito Lybske Vrag-Bræder, 80 dito Granne Bræder, 130 dito Halv-Bræder, 40 dito 14 Fods 2 a 3 Tom. Fyrreplanker, 16 Ring 3/4 Al. Egestaver, 75 Mille Böge-Töndestaver med tilhörende Bund stykker. 130 Stkr. 1/4 Al. og 1/4 Al. Olands Fliser, 900 – Finlapper Skuffer, hvilke Varer ere oplagte paa Dhrr. Hambro & Søns og Capt. Hans Krøyers Pladse og forevises fra Contoiret, i Brogaden Nr. 16 paa Christianshavn. Auctions-Catalogerne erholdes 8te Dage forinden Auctionen hos Mægler A. Simmelhag, Skov-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Tirsdagen den 16de Februar, om Formiddagen Kl. 10 1/2 bliver ved Auction i Hillerød bortsolgt efterstaaende Træer og Effecter fra det Frederiksborgske Skov-District, nemlig: J Lyngbye-Skov 34 Bøgetræer paa Roden, taxerede til 50 Favne, J Neide Westerskov 32 Favne fjorgammelt Bøgebrænde og henved 60 Bunker, Bøgeqvas. J Freersløv Hegn, 68 1/2 Favn beskadiget Bøgebrænde, 92 Favn Bøgefagotter, 20 1/2 Favn Stødebrænde samt 120 Bunker Qvas og Udhug J Gammel Kielskov 4 opryddede Bøgetræer, taxerede til 69 Favne, og 103 Bunker Bøgeqvas.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
J Lystrup- og Uggeløse-Skov 182 Cubikfod Bøgegavntræe og 46 Bunker Gran-Udhug J Krogenlunds Kro 29 Favne Bøge, Knude- og Trødskebrænde, 7 ½ Favn BogeFagotter samt 36 Bunker Bøgeqvas J Brøde-Skov. 32 1/2 Favn Bøge, Knude- og beskadiget Brænde, 23 Bunker Bøgeqvas; 20 1/2 Favn Ellebrænde, 74 Bunker Elleqvas samt 42 Bunker Ege- og Bøge=Udhug J store Dyrehaven 50 Favne Bøge=Trødskebrænde, 218 1/2 Favn Bøge-Fagotter, 20 Favne Stødebrænde, 109 Favne Ellebrænde, samt 500 Bunker Bøge- og Elleqvas J Præstevangen: 13 Stkr. Bøgegavntræeklodse til 210 Cubikfod og 12 Favne Stødebrænde. J Nyevang: 21 1/2 Favn Bøge, Knude, og Trødskebrænde; 10 Favne Bogefagotter; 32 Bunker Qvas og Udhug af Løvtræe, Districtets Skovfogder og Opsynsmænd forevise Effecterne 3 Dage forinden Auctionen. Herløv, den 4de Februar 1836. L. Staffeldt.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Proclamata. Ved Proclama af Dags Datum, som læses ved vedkommende Underret og Overret, ere alle de, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaardmand Anders Nielsen af Freesløv paa Frederiksborg District, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos mig, som Skifteforvalter i Boet, og at beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Frederiksborg Amtstue, den 29de Januar 1836. Kynde.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 2 Rbd. 8 i Overt. Subskription medtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i provindserne var de Kgl. Postkontorer. for gern. andleved Brovindsialstænderne for Sjællands, Fyen og Lollands=Falsters Stifter, samt for Island og Færøerne.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Løverdagen den 6te Debruar. No 30.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Slutning af Sagen angaaende Major Rømers og Lieutenant RaschsAndragende og Jndførelsen af nyt Maal paa Bornholm m.m. (See denne Tidende Nr. 5556.)
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Secretær Ussing begrundede yderligere sin Formening, idet han navnligen udhævede den Omstændighed, at Jordebogen af 1691, hvori det var fastsat, at Landgilden skulde ydes med Tønder, beregnede til 8 Skjepper, var – efter hvad han vidste, at derom indeholdtes i de i Rentekammeret beroende Documenter – Resultatet af en Commissions Forhandlinger, som var nedsat netop for at indrette en ny Jordebog i Overensstemmelse med Frag af 30te August 1687, der befalede Landgildens Omsættelse fra gammelt til nyt Maal, og denne Commission vilde altsaa ikke have opfyldt det Øiemed, hvori den var bleven nedsat, naar man antog, at Omsætningen af Landgilden fra gammelt til nyt Maal ikke af den var skeet, hvilket i sig var saameget uantageligere, da Jordebogen selv viste, at sli Omsætning var skeet, eftersom det i samme hedder, at Tønden skal beregnes til 8 Skjepper, hvilket, efter det Nysanførte, er nyt Maal. Da hiin Commission tillige var nedsat i Anledning af nogle Misligheder, udstratte Prioriter paa Prover 7000 2500000 Gad. – – begaaede af en daværende bornholmsk Amtsforvalter, og da det maatte antages, at disse Misligheder havde fundet Sted i Henseende til Landgildens Oppebørsel, saa var det rimeligt, at Sagen kunde være bleven berigtiget og afgjort paa den Maade, at man ved en Slags Liqvidation havde ladet det gamle Tøndetal gaae over til nyt Maal. i den nye Jordebog. At den langvarige Ydelse af Landgilden efter gammelt Maal ikke kunde være noget Beviis imod Bornholmernes lov grundede Ret til at præstere den med nyt Maal, oplyste han med et andet lignende Tilfælde, idet han nemlig bemærkede, at Dommerkornet paa Bornholm bestandigt præsteres med en Skjeppe af gammelt Maal eller 32 Potter, skjøndt det i Rescript af 30te Marts 1686 udtrykkeligen er bestemt, at det skal ydes med nyt Maal eller 18 Potter, Hvad Opmaalet angaaer, som Taleren havde antaget tildeels at erstatte Forskjellen imellem det nye og det gamle Maal, da var vel derimod bemærket, at dette Opmaal var Vederlag for det gamle Topmaal, men herimod maatte han erindre, at det ikke var afgjort, at saadant Topmaal var ydet ved det gamle Tøndemaal paa Bornmaal, og det lod sig derfor vel tænke, at Opmaalet var blevet betragtet som et Slags Vederlag for Differentsen mellem det gamle og nye Maal. At det omtvistede Spørgsmaal kunde sættes Gader, og de Byggendes Driftighed er virkunder Domstolenes Afgjørelse, forekom ham vel utvivlsomt, men da Talen her var om Præstation til Kronen, der en almindelig: syntes. havde Lighed med en offentlig Afgift, gjennem. det meget passende, at denne Sag det kongelige Rentekammer blev undersøgt og oplyst, saameget mere, som der i sin Tid i Aaret 1691 saavelsom i Aaret 1696 havde været nedsat Commissioner til Regulationen, af Landgildeydelsen.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Den Kongelige Commissarius bemærkede yderligere, at det vel var synderligt, at den omtalte Commission ikke havde reduceret Landgildetønderne til nyt Maal, men at det paa den anden Side havde al Sandsynlighed imod sig, at en Eftergivelse af 1/2 Deel af Landgildens Tøndemaal havde været tilsigtet. Den Omstændighed, at Dommer kornet de facto udrededes med et større Beløb, end det burde, indeholdt formeentligen ingen Anledning til at formode det Samme, om Landgilden; thi da Dommerskjeppen i ældre Tid var bleven ydet efter det gamle Maal (efr. Lovens 1518), saa var det allerede heraf begribeligt, at Bornholmerne, da de iøvrigt vedbleve at bruge det gamle Maal, ikke havde været opmærksomme paa den dem tilstaaede Lettelse eller ei havde villet benytte samme mod Herredsfogden; hvorimod Forskjellen mellem gammelt og nyt Maal. efter Frd. 30te August 1687 skulde erstattes. ved et til Forskjellen mellem Pottemaalet svarende Tillæg, og Forurettelse altsaa alene vilde finde Sted, dersom der var blevet affordret Bornholmerne mere end forhen, hvilket ikke kunde have undgaaet deres Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Efterat Committeens Referent, Etatsraad Steenfeldt, yderligere havde begrundet Committeens Pluralitets Formening, og efterat flere Medlemmer havde talt imod Minoritetens Jndstilling, specielt paa Grund af at det der omhandlede Spørgsmaal, som angaaer en herskabelig Præstation, henhørte under Domstolenes Afgjørelse, hvilken Udvei ikke kunde afskæres Bornholmerne i hvad Resultat end saa den Commission, som maatte blive nedsat, antog, og at, ligesom Domstolenes Kjendelse var den ene rette og endelige Afjørelse, saaledes vilde Regjeringen vistnok ved de dertil fornødne Bevillinger give vedkommende Ydere Leilighed, uden Omkostning og uden Hensyn til Summens Størrelse, at erholde Spørgsmaalet afgjort ved Høiesteretsdom. Ved den endelige Afstemning billigede imidlertid Forsamlingen med 31 Stemmer mod 26, at Minoritetens Jndstilling toges til Følge, ligesom den med 49 Stemmer imod 8 billigede den øvrige Deel af Committeens andet Jndstillingspunkt, og med 43 Stemmer mod 14 Committeens tredie Jndstillingspunkt. Det i denne Sag af Committeens Referent, Etatsraad Steenfeldt, paa Forsamlingens Vegne forfattede Andragende er af følgende Jndhold: er De Deputerede for det 19de og 20de Valgdistrict have til Stænderforsamlingen indgivet medfølgende Forestilling, betræffende den paa Bornholm brugelige Omgangsmaade med Kornmaalingen, samt de Qvitteringsbøger, hvori indføres hvad Bønderne yde. Efterat dette Andragende har være taget under Overveielse af en nedsat Committee af 3 Medlemmer, og Sagen er paa lovbefalet Maade bleven behandlet i Plenarforsamlingerne, har Forsamlingen troet at burde indgaae til Deres Majestæt med følgende allerunderdanigste Petition. Proponenterne have i deres Andragende anført, at, uagtet ved Anordningen alt gammelt Maal i Danmark er hævet, forlanges og modtages dog Landgilde-Sæden paa Bornholm i gammelt Maal og indmaales paa Amtstuen tildeels i ujusterede Maalekar, saasom gamle Oxehoveder, Fjerdinger eller lignende Kar, hvorom de have fremlagt en Attest fra tvende Mænd paa Øen. De have derhos anført, at i Handel og Vandel imellem Private bruges ligeledes ujusterede Maale kar. Fremdeles have de produceret en saaer at godt. kaldet Skatte-Qvitteringsbogjøre, at Skattebogerne paa Bornholm ei føres paa den i Forordningen 30te Januar 1793 befalede Maade. Paa Grund heraf have Proponenterne indstillet, at Forsamlingen maatte allerunderdanigst for Deres Majestæt andrage paa: 1) At Brugen af gammelt Maal og ujusterede Naalekar maa vorde under vedbørlig Straf aldeles afskaffet paa Bornholm. 2) At saavel Amtstuen som enhver Embedsmand eller Anden, som nyder Jndtægter i Sæd, uvægerligen skal modtage samme i det anordnede løse og strøgne Maal, hvorimod den, som lovligen kan documentere, at ham tilkommer gammelt Maal, skal nyde et Tillæg af 16 Potter pr. Tde. 3) At Førelsen af Bøndernes Skatteqvitteringsbøger overensstemmende med Forordningen 30te Jan. 1793 maatte vorde indskærpet til nøiagtigste Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Hvad det under No. 3 af Proponenterne gjorte Andragende om Skattebøgerne betræffer, maa Forsamlingen allerunderdanigst bemærke, at den prodneerte Bog egentlig ikke er nogen Skattebog, men ikkun en jorddrot lig Qvitteringsbog. Skatteqvitteringsbøger føres, ifølge de Forsamlingen meddeelte Oplysninger, ikke paa Bornholm, da det overeensstemmende med den ved Rentekammer-Placat af 24de Marts 1810 bekjendtgjorte allerhøieste Resolution af 20de næstforhen er tilladt, at de Kongelige Skatter modtages ved Kirken af Lægdsmændene, og i Almindelighed ingen Qvitteringer meddeles for disses Modtagelse, uden naar en paadragen Restance inddrives, og da ikkun en løs Qvittering. Forsaavidt det kunde bestaae med Localiteterne og den Maade, hvorpaa Skatterne i Medfor af disse nødvendigviis maae opkræves, finder Forsamlingen det tilraadeligt, at ordentlige Skatteqvitteringsbøger paa Bornholm maatte indføres, saaledes som ved Forordningen af 30te Januar 1793 er paabudet for hele Landet, da derved baade Yderne og Modtagerne af Skatterne vilde være mere betryggede, og skadelige Uordener, som muligen kunne finde Sted, hvor ei den ved bemeldte Anordning paabudne Fremgangsmaade følges, derved vilde forebygges.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Jfølge alt det Anførte indstiller Forsamlingen allerunderdanigst til Deres Majestæt: 1) At Deres Majestæt allernaadigst vilde befale, at det nøie maa blive undersøgt, hvorvidt Landgildesæden paa Bornholm hidtil retteligen er opkrævet med gammelt Maal. eller 160 Potter pr. Tønde, da den nugieldende Jordebog udtrykkeligen bestemmer, at den kun skal erlægges med 8 Skjepper pr. Tønde, hvilket er nyt Maal og kun giver 144 Potter pr. Tønde, og at saafremt Vedkommendes Forpligtelse at yde Landgilden med gammelt Maal ikke aldeles fuldstændigt, kan godtgjøres, Bornholmerne da for Fremtiden maae fritages for at præstere Landgilden i andet end det nye Maal, saaledes som Jordebogen fastsætter. 2) At det nye Maal maa indføres overalt paa Bornholm saavel ved de paabudne Præstationer og Afgifter til det Offentlige og Private som i al privat Handel og Omsætning overeensstemmende med hvad Freg. af 10de Januar 1698 i saa Henseende foreskriver, og at i Forbindelse dermed ikke alene Landgilden, forsaavidt det ikke maatte befindes at samme allerede er reguleret efter nyt Maal, men ogsaa alle andre Præstationer, der ere fastsatte efter gammelt Maal, og hidtil lovligen ere ydede efter samme, omsættes til nyt Maal, efter dettes Forhold til det ældre. 3) At det allernaadigst maatte befales undersøgt og taget under Overveielse, om og hvorvidt det paa Bornholm kan forenes med Localiteterne og den Maade, hvorpaa Skatterne i Medfør af disse maae opkræves, at Skatteqvitteringsbøgerne der føres paa den i Frog. af 30te Januar 1793 befalede Maade, og at, hvis dette maatte befindes at være Tilfældet, det Fornødne i saa Henseende allernaadigst maatte vorde paabudet. No 31.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
med Hensyn paa Faaretyveri til de øvrige Tyverier, som, efter denne Placat, skulde straffes med Kagstrygning og Frihedstab for Livstid, uden, efter de almindelige Love, at egne sig til denne Straf, samt at bestemme en særegen Straf, for Gjentagelse af alle de Tyverier, der saaledes: medføre en Straf, som staaer mellem den, der efter de danske Love, finder Sted for simpelt Tyveri, og den, der i Fdn. 20de Februar 1789. S. 4 er sat for de der omhandlede grove Tyverier.
Berlingske Tidende, 1836-02-06
Kjöben. Trykt i det Berlingske Offien, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
med ugorsendelse den privile, erede revposter.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
vertissements. tende. Berlingske politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den Februar. No 55. Ved CARI. HEGERS Grav. Saa er Du samlet med Din elskte Søster, og hendes Rahbek hist i Fredens Land, og med Din Gud, Din Skaber, Frelser, Trøster, Hvem Du indvied' Dig i Prøvens Stand, Du drog herfra med Livets Bog i Haanden, Med Livets Ord dybt i Din fromme Sjæl og blidt og saligt hævede sig Aanden, At øse Fryd af Livets dybe Væld. salige de, som i Herren døde, I Herrens Frygt og Herrens sande Troet, Dem lyser Evighedens Sol imöde, Mens Støvet hviler södt i Gravens Roe, F. S.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Spanien. Med Hensyn til Hr. Mendizavals hemmelige Hjelpekilder, paastaaer man, at det spanske Cabinet har i Sinde, at slutte en Handels-Tractat med den engelske Regjering, ifølge hvilken der paa fem Aar skulde tilstaaes Varerne under Storbrittaniens Fla udstrakte Privilegier paa Halvøen, hvorimod England skulde betale til Spanien en Subsidie af 25,000,000 Pjastre, en Sum, der ansaaes tilstrækkelig til dermed at ende Borgerkrigen. Forbudet mod engelske Bomuldsvarer skulde hæves, og ligeledes skulde Tolden paa en Mængde andre Artikler nedsættes. Samtlige Toldsteder i Spanien have forrige Aar kun indbragt 20,000,000 Realer. Kun med Hensyn til de catalonske Fabriker frygtede man for nogen Modstand.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
General Mina har, som tidligere omtalt, taget Commanden over Barcelonas Citadel fra General Pastor, og i hans Sted er den Jose Pareno udnævnt. Ogsaa Vice-Gouverneuren og Citadellets Sergeant Major ere afsatte. Pastor har i en ogfentlig Skrivelse henvendt sig til Publicum; han yttrer heri, at han strax efter Begivenhederne den 4de Januar ganske aabent havde erklæret, at hans Afskeed var uundgaaelig; iøvrigt haabede han, at den anstillede Undersøgelse atter vilde grundfæste hans Agtelse hos Alle.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Brasilien. Fra Maranham ere Efterretninger indløbne af 30te December. J Para herskede endnu bestandig Forvirring og Anarki. Sir C. Holme, Commandeur paa Racehorse, var med en Escadre af fem Skibe og 200 Mand ombord afgaaet fra Maranham til Para. Det kom til en hidsig Fægtning med Jndianerne, hvori disse kæmpede med fortvivlet Tapperhed, men dog tilsidst bleve slagne. Man ansaae Stridsmagten for tilstrækkelig til at underkaste Jndianerne med og at gjenoprette Ordenen. Man troede dette saa meget mere, som Kopperne vare brudte ud imellem Jndianerne og anrettede frygtelige Ødelæggelser. To eller tre af deres Høvdinge, bleve Offere for denne Smitte. Ved de sidste Efterretningers Afgang, var Alt endnu det samme, nemlig en uendelig Forvirring, og Staden var næsten øde.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Sverrig. Stokholm, den 30te Januar. – Den Person, der var mistænkt for at have begaaet det afskyelige Mord paa Bryggeren Werthmüller, skal være paagreben i Norköping, hvor han ved et Politi-Forhør skal have tilstaaet sin Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Oberst J. Palm har af Commerce-Collegiet erholdt Patent paa en Opfindelse til Forbedring i DampMaskiners Construction, hvorved han troer at kunne levere disse for Fjerde- eller Femteparten af hvad Maskiner af samme Kraft hidtil have kostet. Er denne hans Formodning grundet, vil det være en af vor Tids vigtigste Opdagelser.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Natten til den 17de dennes udbrød der Jldsvaade paa Slottet i Linköping, hvilken imidlertid ved Hjælp af Byens fortreffelige Sluknings-Apparater og den velvillige Assistence af Stadens Jndvaanere lykkeligen dæmpedes, forinden den kom til noget farligt Udbrud. Skaden var ej betydelig. Det har ved Forsøg bekræftet sig, hvilken stor Nytte den Opfindelse vil medføre, at benytte varm Luft ved Rujerns-Tilberedningen. Man har beregnet, at man ved Anvendelsen af denne Opfindelse kan tilvirke en Trediepart mere Rujern med det samme Qvantum Kul, end man forhen har kunnet. Det nye Aftonbladet er inddraget med dets 16de Nr. for dette Aar, og i dets Sted er der indtil Videre udkommet et nyt Blad af samme Tendents under Titel: "Det fjerde Aftonbladet."