JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-07-02
I Kjøbenhavnsposten Nr. 142 for dette Aar findes et Angreb paa Stiftamtmand Kammerherre Bretton, der er af den Beskaffenhed, at det har vakt velfortjent Harme hos enhver retskaffen Mand i Viborg, da det ligemeget røbet Forfatterens Uvidenhed og hadefulde Sindelag mod Bretton. Det kunde derfor synes unødvendigt at besvare samme, men da fuldkommen Taushed let kunde forlede den der var ubekjendt med Forholdene til at troe, at man var enig i slige Jnsinuationer, har Jndsenderen heraf fundet det rigtigst at tilføie nogle Bemærkninger. Forfatteren, der ikke vil tale om Brettons Affairer, som constitueret Amtmand, kan dog ikke undlade at omtale – den Bog han har udgivet og som mange har subscriberet paa, paa en saadan Maade at mankan see, at han ei har betænkt at den egentlig er bestemt for Jkke-Jurister og at det stod Enhver frit for om han vilde subscribere paa den, uden at vide hvor kostbar den vilde blive eller ei, og - Politibetjenten som forestod Arrangementet ved Amtsgrændsen og som derved skal have havt pecuniair Tab, uden at lægge Mærke til at der var truffet fast Accord med ham eller at undersøge hvad der egentlig foranledigede det Tab han skal have lidt. - Med Hensyn til det Bretton har foretaget sig som virkelig Stiftamtmand, dolerer han over, at han har faaet nogle tusinde Rbdlr. tillaans af Regjeringen paa meget favorable Vilkaar for at ombygge og modernisere Stiftamtmandsboligen, men herved er blot at bemærke: at det er notorisk, at denne Efterretning er urigtig og at han aldeles intet Laan har erholdt uagtet han skal have søgt derom; men Hovedklagen gaaer ud paa at han til Cancelliet har indsendt et Andragende fra Viborg Communalbestyrelse og Borgere om at der maatte tilstaaes en Dyrlæge, naar han vilde nedsætte sig her i Byen et aarligt Honorar af 100 Rbd. At alle ere enige i at det var ønskeligt at her var en Dyrlægge og at man glædede sig over den tagne Beslutning, er vist, men at tage Anledning til et Angreb paa Bretton, fordi Cancelliet ikke vilde samtykke i Andragendet, afgivet blot et tydeligt Beviis paa Forfatterens Uvidenhed, da det ellers maatte være ham bekjendt, at det ifølge Anordningen af 24de Octbr. 1837 om Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse ligefrem var Amtmandens Pligt at indsende Sagen til Cancelliets Afgjørelse. Forfatteren af Angrebet tilstaaer at han ei kjender Amtets Jndstilling og Jndsenderen heraf troer med Vished at kunne forsikkre, at Amtmanden ikke har været imod Andragendet omhan ogsaa har maattet udhæve de Betænkeligheder der efter ihans Formening kunde være derved og om han endog skulde have yttret at et Menneske, som var dimitteret fra Veterinairskolen, muligen vilde tage fast Boepæl her uden at man behøvede at tilstaae ham 100 Rbd., kan det dog nok ikke lægges ham til Last, Viborg, den 1ste Juli 1844.
Viborger Samler, 1844-07-02
AVERTISSEMENTS. At Udgiverne af Viborg Stiftstidende, H. Wissing, og Skanderborg Amtstidende, A. C. Fogh, under Dags Dato ere beordrede tiltalte for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, med Hensyn til en i bemeldte Blade indrykket Artikel med Overskrift Extract af den slesvigske Forenings Protocolle, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frdn. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 25de Juni 1844.
Viborger Samler, 1844-07-02
Brandassurance=Foreningen. for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. Overeensstemmende med Lovenes §. 11 og 12 bliver for Assuranceaaret fra 1ste Mai 1843 til samme Tid 1844 af de i bemeldte Tid tegnede Forsikringer, at erlægge 1/4 pC. eller 1 Mk. 8 s. pr. Portion. Disse Bidrag ville Medlemmerne behagelig snarest muligt og senest inden Udgangen af Juli Maaned næstkommende indbetale til vedkommende Districtsforstandere, som derefter anmodes at indsende samme til Directionen under Addresse til Secretairen, Godsforvalter Brasch. J Directionen, den 21de Juni 1844. C. Jngerolev. N. Nyholm. F. Folsach. H. Brasch, Seer. Ven den, følge Stiftamtets Tilladelse under 8de d. M., af Muurmester Carl Nicolaysen og Hjulmager John Løgstrup foranstaltede Jndsamling af frivillige Bidrag til de brandlidte Tjenestefolk paa Engelsborg er indkommet 108 Rbd. - Mk. 6 s. som den 22de f. M. er uddeelt saaledes: til Huusjomfruen, Jomfru Holm. 48 – . – . - 3 Gartner Klotrup . . . . . 27 – . - : - Pigen Trine Loldrup . . . . 17 – . – . - 2 Drengen Jens Johansen. . . 8 – 3 – . - Avlskarl Jens Holmgaard . . 2 – . - . - Drengen Just Wibro.
Viborger Samler, 1844-07-02
Efter at Collecten var sluttet er fra to Unævnte indkommet 2 Rbd. 2 Mk., som er uddeelt til Pigen Trine Loldrup og Avlskarl Jens Holmgaard, Førstnævnte med 1 Rbd. 2 Mk. og Sidstnævnte 1 Rbd. (Det bemærkes: at det Beløb der i ovennævnte Øiemed indkom til d. Bl. Red, er af samme afgivet til fornævnte Herrer, som havde paataget sig Jndsamlingen.) – Viborg, den 1ste Juli 1844.
Viborger Samler, 1844-07-02
Sidstafvigte Nat er Kirkesanger og Skolelærer Lindhardt i Høiberg, Lysgaard Herred, ved Jndbrud bleven frastiaalen en bruun Klædes Frakke med Fløiels Krave, grønt Under foer, kantet med sorte Baand, et rødt Bomulds Tørklæde, med hvide Prikker, et dito halvt Tørklæde, et stort sort Silketørklæde, et eenkasset Sølvlommeuhr med Romertal paa Skiven, ved Trykkeren, der var afslidt, var indsat noget rødt Lak, det høie runde Glas var fastgjort med Kit, ved Uhret var en Kiede af gale Perler med Guldlaas og et sort Træ pibehoved med rundt Sølvbeslag, og et langt gammelt elastisk Rør, i Hovedet der var gammelt var et lidet Skaar, Disse Sager beder jeg tjenstligst i Antræffelsestilfælde anholdt og mig derom Underretning meddeelt Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 1ste Juli 1811. Efter Constitution Hillerup.
Viborger Samler, 1844-07-02
Placat. Mandagen den 8de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Levring Vestergaard, Levring Sogn, Lysgaard Herred, efter Vedkommendes Begjæring, ved Auction bortsolgt: 2 a 3 Heste, 13 Køer, nogle Ungqvæg og Faar, en Reisevogn, Arbeidsvogne, Avlsredskaber, noget aftorske Korn, samt endeel Jndboe, hvoriblandt Kakkelovne med mere Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 28de Juni 1844. Efter Constitution. Hillerup.
Viborger Samler, 1844-07-04
No. 104.
Viborger Samler, 1844-07-04
Kongelig allernaadigst privilegeret 72 Aarg. Stifts-Tidende. Tivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. man Torsdagen den 4de Juli 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-07-04
Nyeste Postefterretninger. Kongeriget Grækenland. Efterretningen om en Opstand i den græske Provinds Acarnanien og om den sammesteds forefaldne Kamper kun altfor vis. Allerede havde i de første Dage af Juni Maaned det Rygte udbredt sig i Athen, at en Bande af 20 a 80 Md. var under Anførsel af en General Grivas hengiven Palikar gaaet overden tyrkiske Grændse for at bevirke en Opstand iblandt de thessaliske Grækere, der staae under den tyrkiske Regjering. De imod Oprørerne udsendte græske Tropper under Strotos forlode efter en kort Fegtning størstedeels deres Faner og forenede sig med General Grivas. De faa Krigere, der ikke svigtede deres Eed, trak sig derefter tilbage til Vonizza, hvor de nu oppebie de afsendte Forstærkninger for atter at gaae offensivt frem. Grivas staaer nu i Spidsen for 800 a 900 Md., der ere ham hengivne. Grivas har udstedet en Proclamation, hvori han erklærer, at hans Plan vel er at styrte det nuværende Ministerium, men derhos at vedblive at være sin Konge tro, sit Mandskab kalder han kongelige Tropper." Hans egentlige Hensigt er endnu ubekiendt; sandsynligviis ville de nærmeste Begivenheder bestemme hans Forhold. At Grivas formelig har opplantet Oprørssanen, er klart, ogsaa har Regjeringen ikke taget i Betænkning at erklære ham for fredløs og afsætte ham fra hans Embede. Vi ville haabe, hedder det i en Skrivelse fra Ancona af 17de Juni, at Grækenlands gode Genius, der allerede har ført det lille Grækenland igjennem saa mange Farer, ogsaa denne Gang vil aflede Uveiret."
Viborger Samler, 1844-07-04
Fremdeles beretter Augsb. Allg. Zeit. fra Athen (10de Juni), at det ved en Parolbefaling af 8de Juni er meddeelt alle Garnisoner i Kongeriget, at General Grivas ei har adlydt den ham tilstillede Befaling om at begive sig til Hovedstaden, og at han derfor maa ansees som Deserteur. Hvo der bemægtiger sig ham, har at aflevere ham til den nærmeste Garnison. General Rankos, der ogsaa er indviklet i Jntriguer imod Cabinettet, er arresteret og transporteret til Fæstningen Vonizza. En af energiske Mænd bestaaende Krigsret har erholdt det Hverv at undersøge flere høilstaaende Officierers Forhold og at straffe de Skyldige efter Krigsartiklerne. Den forrige russiske Gesandt i Grækenland, Katasaki, er ankommen til Constantinopel, for – som det hedder – der at oppebie sin Familie. Hans Eftermand ved det græske Hof er endnu ikke udnævnt. - Som Efterskrift meldes, at Gen. Grivas har gjort sig skyldig i flere Voldsomheder; desaarsag er et Detaschement Cavallerie afsendt fra Hovedstaden forat forstærke de allerede imod ham udsendte Troppeafdelinger. Tydskland. Efter Breve fra Breslau af 24de Juni ere Urolighederne ingenlunde ophørte i Prag. Store Skarer drage igjennem Gaderne, navnligen igjennem de af Jøder beboede Qvarterer. Flere Politisoldater skulle være ilde tilredte; Tumultanterne søge deres Nattely i Steen brudene ved Prag; om Dagen begaae de Excesser i Staden.
Viborger Samler, 1844-07-04
Fra Berlin meldes under 24de Juni, at sørgelige Details erfares hver Dag om de af schlesiske Spindere og Vævere begaaede Excesser. Saaledes har man i disse Dage erfaret, at en Capitain ved det ridende Artillerie er i en Huulvei saaret saa farlig af de omstreifende Rebeller, at man har maattet amputere hans ene Arm. Jøvrigt maa man ansee den af Væverne indledede Opstand som dæmpet. Det var at forudsee, at de snart maatte bukke under for den militaire Overmagt. Flere hundrede Vævere ere under stærk Escorte bragte til Schweidnitz; mange have atter begivet sig til deres Hjemstavn, og saaledes frivilligen overleveret sig til Retfærdighedens Arm; kun enkelte Hobe streife endnu omkring i Skovene. Land beboerne i Schweidnitzerkredsen gjennemsøge Skovene og Bjergkløfterne; alle af dette frivillige Politi opfangede Oprørere afleveres til Schweidnitz. Det er Nøden, der har drevet de Ulykkelige til det Yderste, en ny Nedsættelse i Lønnen maatte give dem til Priis for en grændseløs Elendighed. Ogsaa i Baiern er det uroligt; i Jngolstadt have Uroligheder fundet Sted; i Amberg og Würzburg seer det saa uroligt ud, at man har maattet gribe til alvorlige Forholdsregler. Om Oprindelsen til Tumulten i Jngolstadt, hedder det i "Münchener politische Zeitung": En Fæstningsarbeider væltede i et Vertshuus et Glas Øl; Verten forlangte Betaling, som Arbeideren negtede, og denne blev nu arresteret. Paa Veien til Fængslet forsøgte han at undløbe, men gjennemboredes af den efter ham ilende Politibetjent, og styrtede død til Jorden. Derefter droge Fæstningsarbeiderne i store Hobe igjennem Staden, ødelagde Bagernes, Slagternes og Bryggernes Huse indtil det lykkedes Militairet i Forening med Landeværnet at gjenoprette Orden. Forstærkninger ilede til fra Eichstadt og Neuburg, og den offentlige Rolighed er siden ikke afbrudt. En af de arresterede Hovedmænd for Ementen kalder sig Schinderhannes.
Viborger Samler, 1844-07-04
Storbritannien og Jrland. Da Grev Radnor fremtraadte i Overhuset med sin Motion om den krænkede Brevhemmelighed, yttrede han, at Hensigten med Motionen var at Huset skulde erklære, at Jndenrigsministeren, havde misbrugt den ham betroede Magt; kun en Fare, der truede England selv eller sammes Souverain, kunde retfærdiggjøre Anvendelsen af en saa voldsom Forholdsregel; men en saadan Fare havde Staten ikke havt i de sidste 3 Aar at befrygte; i ethvert Tilfælde kunde man antage med Vished, at Mazzini, en Mand af eminente videnskabelige Fortjenester, hvem alle de, der kjende ham, elske og beundre, og, at Capitain Stolzberg, hvis eneste Forbrydelse er, at han i sit Fædreland har hyldet Friheden, ikke føre i deres Skjold forræderske Planer imod England eller dettes Souverain. Den imod saadanne Mænd udviste Adfærd var en Skam, der rammede hele Landet, og en saadan Procedure vilde allermindst finde Bifald hos Hertugen af Wellington, denne Helt, der altid har handlet aabent og afskyet Krogveie. Hertugen takkede Greven for den ham tildeelte Roes, men troede desuagtet at burde modsætte sig Motionen. For at besmykke Jndenrigsministerens Forhold, beraabte Grev Tankerville sig derpaa, at man tidligere endog havde befalet at brækkede fremmede Gesandters Breve, og kort derefter den berygtede, ja halv forrykte, og ved sine Machinationer imod Catholikerne bekiendte Lord Gordons Breve. Men Marquis Clauricarde beviste netop af de anførte Exempler, at hiin Ministrene tildeelte Ret kun turde afbenyttes i den høieste Nød og i Englands umiddelbare Jnteresse; thi den første af de citerede befalinger var udgaaet fra den ældre Pitt paa en Tid, da næsten hele Europa stod i Vaaben imod England, og truede med at ryste og omstyrte Statens Grundpiller, – nemlig i den nordamericanske Revolutions Tid, og hvad den anden befaling angik, da bragtes den i Udførelse paa en Tid, da en fanatiseret Pøbel truede med at kaste Oprørsfaklen ind i Englands meest dyrebare Jnteresser. Men i de af Grev Rad nor anførte Tilfælde var der jo kun Tale om den kræn lede Brevhemmelighed med Hensyn til Udlændinge, som leve under de britiske Loves Beskyttelse, og som ikke have foretaget sig imod England eller imod dets Souverain Noget, der kunde gjøre dem uværdige til denne Beskyttelse. Jøvrigt har man ogsaa forklaret hiin ved dette skjændige Spionssystem saa ofte anførte Parlementsact urigtigen, Acten omtaler kun, at Generalpostmesteren fritages for Lovens Straf, naar han brækker Breve ifølge en ministeriel befaling. Paa Ministeren hviler Ansvarligheden, og det Mindste, man kan fordre af ham, er at han aabent fremtræder med den Erklæring, at tilstrækkelige Grund have ledet ham til et saadant Skridt. Troede man iøvrigt at saadanne Voldsomhedsforholdsregler vare nødvendige, saa burde man gaae aabent tilværk, og paa det brækkede Brev bemærke, at det var aabnet efter befaling, og ikke saaledes som i dette Tilfælde opstille en Snare, og endnu mindre betjene sig af lumpne Midler for at tilintetgjøre ethvert Spor af den opdagede Hemmelighed; – en saadan Handlemaade stred ligefrem imod de engelske Loves Aand og den britiske Folks Characteer.
Viborger Samler, 1844-07-04
London, den 28de Junii. Underhuset har med 328 Stemmer imod 124 forkastet Villiers Andragende om Korn lovenes Afskaffelse. – T. Duncombe har i Underhuset anmeldt, at han den 2den Juli vilde andrage paa Nedsættelsen af en Comite for at undersøge Organisationen af det saakaldte hemmelige Bureau ved Generalpostamtet.
Viborger Samler, 1844-07-04
Fra den bekiendte Reisende Dr. Wolff er indløben en Skrivelse fra Staden Merve, dateret den 15de Apeil Ud Denne By ligger 230 engelske Mile fra Bochara. Wolff skildrer med mørke Farver Udsigterne til et lykkeligt Udfald af Missionen, hentyder endog paa Muligheden af selv at vorde et Offer for sine Bestræbelser, og erklærer, at der desværre kun er ubetydeligt Haab om at Oberst Stoddart og Capt. Conolly endnu skulde være ilive.
Viborger Samler, 1844-07-04
Jfølge Efterretninger fra Cap af 4de Mai laae ikke færre end 37 engelske Skibe ved Jchaboe – det engelske Eldorado, – for at indtage Guano.
Viborger Samler, 1844-07-04
Spanien. Efter Efterretninger fra Madrid af 22de Juni hersker der Uenighed imellem Ministrene. Marquis af Viluma, der af Sir Rob. Peel skal være underrettet om at England enten aldeles ikke eller kun høist ugjerne vilde finde sig i en absolutistisk Forfatning i Spanien, stal have vundet Ministrene Mon og Pidal, der true med at nedlægge deres Embeder saafremt der af Regjeringen skeer noget Jndgreb i den spanske Constitution.
Viborger Samler, 1844-07-04
Frankerig. Paris, den 28de Junii. Marschal Soult har udstedet en advarende Parolbefaling til Hæren, om ikke at indlade sig i Forbindelse med Legitimisterne. - Om dette Parties Jntriguer melder Journalen Messager: J den sidste Tid have to Jndivider bestræbt sig for at vinde flere Genie-Sappeurs for den aarlistiske Sag, deels ved at tale med dem om Carlisternes Planer, deels ved at ville uddele til dem Brochurer, antographerede Breve og Medailler med Hertugen af Bordeaux's Brystbillede. Men disse troe Krigere aabenbarede det Hele for deres Officierer, der atter have refereret Sagen paa høiere Steder. Paa Grund af de indhentede Oplysninger ere en vis Toutain, der tidligere har været idømt Straf for politiske Forseelser, en Forfatter ved Navn Cauchard-Desmeres og de Lespendis, Underpræfect i Restaurationens Tid, arresterede. De optagne Preliminairforhør have ogsaa givet Anledning til Huusundersøgelser i Fyrsten af Montmorencys og Hertugen af Escars's Hoteller. Man har lagt under Beslag flere Skrifter, og en Fabrik, som leverede Büster og Medaillons, der forestillede Hertugen af Bordeaux. Disse Huusundersøgelser udstrække sig videre, og efter "Börsenhalle, skulle i Alt 5 Legitimister være arresterede. Nogle ville endog vide, at Regjeringen har erholdt Oplysninger om en formelig legitimistisk Sammensværgelse.
Viborger Samler, 1844-07-04
Den 23de Juni afseilede Hertugen af Jonville fra Toulon. Hans Admiralsslag vaier paa Tredækkeren "Suffren." Escadren, der udgjør 3 Linieskibe, 1 Fregat (Belle Poule), 2 Dampfregatter og 2 Krigsdampskibe, fører 1200 Mr. Landgangstropper med sig. Nærmest om Hertugen, ere: Labadie, en af Kongens Ordonantsofficerer, Double, Adjutant hos Marschal Soult, og Vicomte Duquesne, Corvetcapitain.
Viborger Samler, 1844-07-04
Rusland og Polen. Berlin, den 27de Junii. Det almindelig udbredte Rygte om den russiske Thron følgers Død, der skulde være foranlediget ved Kantringen, af den Baad, hvori han var seilet sin keiserlige Fader imode, er aldeles grundløst. En senere Efterretning har udtrykkelig tilbagekaldt hiin løgnagtige Beretning.
Viborger Samler, 1844-07-04
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-07-04
Kjøbenhavn. Fredagsnumeret af Kbhpst. er foreløbigt lagt under Beslag af Hr. Reiersen. Da det ved Siden af flere andre Artikler indeholdt den tredie Deel af: "Nogle Bemærkninger om russiske Forhold, saa behøve vi vel ikke at tvivle om, at det er deraf Hr. Reiersen, har taget Anledning til igjen at udøve sin foreløbige Magtfuldkommenhed imod os. Om Cancelliet, der dog løste Beslaget paa det første Afsnit af bemeldte Artikel, skulde gjøre det samme ved dette Numer eller give Hr. Reiersen Medhold, er noget, hvorom vi nu, – efterat være blevne saa aldeles skuffede i vor Formening om en indtraadt Forandring i Justitscollegiets Sindstemning mod Pressen, - ikke længer skulle forsøge at opstille nogen Formodning. J hvilketsomhelst af begge Tilfælde skulle vi med mohamedansk Fatalisme modtage Budskabet og kun sige: Cancelliet er stort – (Kbhp.)
Viborger Samler, 1844-07-04
Af Hof= og Stadsretten er i Mandags bleven paakiendt en privat Trykkefrihedssag, der, med Cancelliets Forundelse af fri Proces, var anlagt af Pastor emeritus Faber mod Fædrelandets" ansvarhavende Redacteur, Hr. Cand. phill. C. Ploug, i Anledning af en Artikel, hvori det blandt andet omtrent heed, at intet Parti kunde være tjent med en Person til Fører, som bemeldte afgangne Pastor. For disse Yttringer er nu, efter en Proces, derhar varet i flere Aar, – medens der kun er bragt meget kort Tid til at vise, at intetsomhelst Parti har villet lade sig fore af bemeldte Person, som ikke desto mindre endnu stedse bliver understøttet til Udgivelsen af et Slags Ugeblad, – "Fædrelandets Red. er bleven idømt 1 Aars Censur og 50 Rbd. Mullet. – Forøvrigt er den emererede Pastor selv, for hans under Sagens Procedure mod Fædrelandets" Defenfor, Proc. B. Christensen, brugte utilbørlige Yttringer, idømt en Mulct af 10 Rbd. til Hovedstadens Fattigkasse og en dito, ogsaa af 10 Rbd., til Justitskassen. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1844-07-04
Helsingør. Da i Fredags Aftes i Anledning af Hs. M. Dronningens Fødselsdag det herværende Jæger corpses Tappenstreg med Musik drog igjennem Byens Gader, blev samme ledsaget som sædvanligt af et talrigt Publicum under idelig Husen og Piben, uden at dette dog under selve Tappenstregen denne Gang førte til Haandgribeligheder imod den militaire Escorte, saasnart derimod denne var demitteret af den vagthavende Officier, fandt i St. Annægaden Sammenstød af alvorligere Natur Sted, hvorved en Haandværkssvend fik et dybt og farligt Sabelhug i Hovedet. – Det er høiligen at beklage, at slige Optrin skulle kunne finde Sted her i Helsingør, hvor der ellers stedse hersker den bedste Forstaaelse imellem de Militaire og Borgerne. At Deres Majestæters Fødselsdags feires ogsaa med militaire Honneurs, er ganske i sin Orden; men vi indsee ikke nogen overveiende Grund forat ovennævnte Honneur just skal gives om Aftenen ved Tappenstregen og ikke om Morgenen ved Reveillen; thi om end Sidstnævnte muligen strider mod den strænge militaire Etikette, bør denne ved slige Leiligheder heller sættes tilside, saaledes som Tilfældet er, saavidt os bekjendt, i de øvrige Provindsbyer, hvor Garnisoner ere henlagte. (Hels. Av.)
Viborger Samler, 1844-07-04
Odense, den 29de Junii. Jgaar Morges henved Kl. 9 faldt en 14 aarig Pige, der vadskede ved Aaen, udi Vandet; hun kom 3 Gange op, men den sidste Gang faaes kun hendes Haand. En af de flinkeste Arbeidere ved Møllebro, en fattig, men brav og retskaffen Mand, der tidligere har været Underofficeer ved 3die jydske Regiment, Mazantii, sprang, saasnart han bemærkede det, som man siger: med Støvler og Sporer, øieblikkelig ud, og det lykkedes ham ogsaa, i mangfoldige Tilskueres Nærværelse, at frelse den aldeles bevidstløse Pige, der nu er kommen sig. Regjeringen vil vistnok belønne denne raske Daad. - J Mandags druknede ved Badnigen Avlskarl fra Hunderup i den forbi Byens Marker, løbende Aae; hans Liig fandtes først Dagen efter. Den Forulykkede var barnefødt i Odense. - Hr. Kjøbmand H. D. Hagerup fra Bergen og Enkemadame Werlighebleve den 27de Juni ægteviede i Tranekjær Kirke. Brudens og hendes agtværdige Forældres mange Venner og Veninder der paa Stedet ønske af Hjertet, at hun, i sin Stilling som Ægtefælle, i samme Grad maa vinde sin Mands vedvarende Kjærlighed og Agtelse, som hun tilforn, som Skuespillerinde, var heldig til at vinde Publicums Bifald. (Hemp. Av.) Ratzeborg, den 22de Junii. For nogle Dage siden fandt her en Duel Sted paa Sabler imellem en juridisk Candidat v. L., en anseet Embedmands Søn i Lauenborg og Secondlieutenant v. L. af den herværende Afdeling af det 5te Jægercorps. Paa Candidaten blev Axilaaren (en under Armen sig befindende stor Aare) over bugget, og uagtet Blodet ved burtig anvendt Lægehielp strax blev standset og Saaret forbundet, sprang Aaren dog løs om Natten og havde Hr. Candidat v. L's Død tilfølge. Modstanderen og Secundanterne skulle have grebet Flugten.
Viborger Samler, 1844-07-04
Fra Kiel hedder det i Alt. M. : Ved det for det 15de Land-Valgdistrict for Hertugdømmet Slesvig den 25de i Eckernførde afholdte Stændervalg blev Gaard- og Mølleeier Dr. C. Müller, Advocat i Kiel, næsten eenstemmig valgt til Deputeret, og Gaardeier Dreyer til Schwanthal til Suppleant for de næste to Forsamlinger af de slesvigske Stænder.
Viborger Samler, 1844-07-04
Flensborger=Tidenden forsikkrer, tvert imod det Rygte, man havde i Eiderstedt, at der ikke er Grund til mere at tvivle om Hs. Maj. Kongens Sanction paa den projecterede flensborger tønninger Jernbane. Horsens, den 2den Juli. Efter flere meddeelte Beretninger skal det nu være vist, at Hs. Maj. Kongen vil bivaane den her ved Horsens i September Maaned bestemte Lystleir, og at det menes at Hs. Majestæt vil indtræffe den 20de og tage Ophold paa den smukke Borg"Boller, 3/4 Miil herfra Byen, Lystleiren formenes at begynde den 16de Septbr. og at vedvare omtrent en halv Snees Dage. (Horf. Av.)