Aalborg Stiftstidende, 1842-07-18
Fra den anden Side er der yttret, at den kgl. Bekjendtgjørelse ikke i enhver Henseende er fyldestgiørende; men, forsaavidt herom Noget skulde optages i Adressen, vilde denne vistnok blive meget langt fra en Takadresse, og alle de Jndvendinger, som tidligere i saa Henseende ere blevne gjorte, vilde blive gjældende. Det er tillige yttret, at Adressen skulde indeholde saadanne almindelige Ønsker, hvorom Anskuelserne ikke ere tilstrækkeligt modnede, til at de kunne gjøres til Gjenstand for særlige Petitioner; men jeg maa tilstaae, at Jntet meer end dette vilde svække Forsamlingens Anseelse. Vi ere her forsamlede, for indbyrdes at udvexle de Grunde, der tale for og imod enhver Sag, og det vilde vistnok ikke være rigtigt, at man allerede, før de enkelte Sager forekom i Forsamlingen, havde om disse i Adressen fremsat en aldeles bestemt Anskuelse, ved hvilken man senere vilde være bunden. Vel frygter jeg ikke for, at Forsamlingen skulde billige, at der i Adressen optoges Noget, som kunde fremkalde den Spænding imellem Regjeringen og Forsamlingen, som Nogle have befrygtet; men neppe vilde Noget meere kunne svække Forsamlingens Anseelse hos Kongen og Folket, end naar den paa saadan Maade udtalte Anskuelser, som ikke ere tilstrækkeligt modnede. Prof. David bemærkede i Anledning af Bangs Yttringer iblandt Andet: "Jeg veed ikke, hvorfor man ei denne Gang vil vise den samme Tillid, fra hvilken man gik ud i 1840, men tvertimod frygte for, at den Committee, som maatte blive valgt, skulde følge en ganske modsat Fremgangsmaade af den, der dengang blev fulgt. At forkaste Forslaget om en Adresses Jndgivelse og modsætte sig en Committees Udvælgelse, vilde derfor, efter min Overbeviisning, være at give efter for en utidig Frygt." Proponenten (Hvidt) tog derefter Ordet, og bemærkede: "Den foreg. Taler har forekommet endeel at, hvad jeg vilde have yttret. Jeg maa nemlig frygte for, at mit Andragende muligen er bleven misforstaaet. Jeg har aldeles ikke hen tydet paa nogen politisk Gjenstand for Adressen, men kun foreslaaet, at denne skulde gaae ud paa at udtale Taknemmelighedsfølelser, hvoraf Forsamlingen er besjælet; hvornæst jeg som Grunde, af hvilke jeg anseer en Adresse nødvendig, har anfort, at jeg anseer det af Vigtighed, at denne nye Forsamling ikke giver Slip paa hiint skjønne Forbindelses middel imellem Regjeringen og Stænderne, ikke renuncerer paa hiin Leilighed til, ganske i Overeensstemmelse med Kongens Ønske, at bringe til Hans Kundskab, hvad der rører sig i Folket, og ikke lader gaae tabt hiin Anledning til at fremsætte almindelige Ønsker og Forhaabninger, som, netop paa Grund af deres Almindelighed, ikke kunde blive Gjenstand for særskilte Petitioner. Jeg skjønner saaledes ikke, at jeg ved mit Forslag har lagt den allermindste politiske Tendents i den proponerede Adresse, og jeg maa meget ønske, at man angaaende dette Punct nærmere vil yttre sig, for at jeg kan faae Leilighed til yderligere at udtale mig i saa Henseende." – Bang svarede herpaa, at han efter de Yttringer, som bleve fremførte af de Medlemmer, der talede næmest, efterat Forslaget var stillet, maatte antage, at Adressen netop skulde have en politisk Betydning. Men er nu dette Sidste ikke Tilfældet, da vil den foreslaaede Adresse kun blive af liden Vigtighed, og den vil alene blive en Gjentagelse af den Adresse, der forrige Gang blev indgiven. – Den Kongelige Commissarius. – – "Forsaavidt det idag er udtalt, at man i den nu foreslaaede Adresse skulde benytte Leiligheden til at yttre sig over de Puncter i den kgl. Bekjendtgjørelse, som ansees for utilfredsstillende, eller i det Hele over Regjeringens Marimer, og over vore politiske Forhold, maa jeg henholde mig til, hvad der baade af mig ved tidligere Leiligheder og af flere af Forsamlingens Medlemmer er blevet udviklet om det Fordærvelige og imod Jnstitutionens Natur Stridende i, at Gjenstande, som passende kunde behandles i særlige Petitioner, indsmugles i en Adresse, hvor der saaledes kan blive fremført Meninger over vigtige Spørgsmaal, som ikke ere blevne tilstrækkelig prøvede og som navnlig ikke ere blevne behandlede i de i Frdn. 15de Mai 1834 for stænderske Petitioner foreskrevne velbetænkte Former. Dette er ogsaa idag her i Forsamlingen blevet fremhævet med stor Styrke og Klarhed, og jeg kan i den Henseende henholde mig til, hvad Etatsr. Bang har anført. Jeg skal derfor ikke videre indlade mig i Sagen, men kun gjentage, at det tilkommer mig som kgl. Commissarius at overvære de Discussioner, som kunde forefalde ved Prøvelsen af en Adresse af en slig Tendents. Jeg har ogsaa ved tidligere Leiligheder yttret, at jeg var berettiget til derved at være tilstede, Af Tillid til Forsamlingen har jeg imidlertid i de enkelte Tilfælde renunceret derpaa, og denne Tillid er heller aldrig bleven svigtet; thi der er ikke fra Stænderne fremkommen nogen Adresse af en saadan Beskaffenhed, at jeg kunde have ønsket at modarbeide den, dersom jeg havde været tilstede. Men jeg kan dog ikke andet end gjentage hiin Reservation, som jeg mulig kunde finde Anledning til at benytte under nærværende Sag. Efter en kort Discussion imellem Præsidenten og Commissarius ang. dennes Overværelse ved en Discussionom en Adresse, og en bemærkning af Bang, stillede Præsidenten Spørgsmaalet under Afstemning saaledes, skal der nedsættes en Committee til at udarbeide en Adresse efter Vicepræsidentens Forslag. Dette Spørgsmaal blev med 38 Stemmer imod 29 besvaret benægtende. Private Andragender. Af disse anmeldtes den 12te Juli at være indkommet 2, nemlig fra Prof. Ussing: Om Finantsvæsenet, tilsigtende deels en Overveielse af det publicerede Normalreglement og Budgetterne for 1841 og 1842, for derpaa at begrunde Forslag til Modificationer i Samme, med Hensyn til Budgettet for 1833 og 1844, deels en Fornyelse af Begjæringen om et taga rigt Budgets Forelæggelse for Stænderne første Gang i Aaret 1834 for Bienniet 18451846; og fra Etatsr. Estrup. Forslag til Oprettelsen af en landekonomisk Læreanstalt.