JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-02-08
Nederelven den 26 Jonv.
Viborger Samler, 1790-02-08
Fra det Brandenborgske meldes: at Krigsrustningerne blive der fortsatte. J det Magdeborgske ere allerede nogle 1000de Styk og Artillerie Heste udkiøbte, og Foer, og Styk-Knegtene ere blevne indkaldede og tagne i Eed. J Sch sien have Regimenterne faaet Ordre, at sætte sig i marschfærdig Stand anden fjorten Dage.
Viborger Samler, 1790-02-08
Wien den 20de Janv. Laudon skal til Foraaret i Bøhmen commandere en Observations Armee paa 100,000 Mand. Saaledes siger endnu bestandig det almindelige Rygte. J Følge samme skulle inden kort Tid begge de Keiserlige Hoffer og det Preussiske Hof endnu desuden trække en Observations Armee tilsammen paa Grændserne af Republiken Pohlen.
Viborger Samler, 1790-02-08
Høiesterets afsagde Domme. No. 6. Fabriqveur Friderich Kittel og Gartner Haagen. Niels Aagaard, contra Jens Christian Schønheyder. Runchel. Hof- og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-08
Jngen. No. 64. Jens Tyrsted contra Karen afgangne Rosenstand. Peter Johannesens Enke med flere. Hof og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 1 Rdlr. No. 92. Anders Christensen og Jørgen Hansen, contra afgangne Ole Rosenstand. Skibsted. Hansens Enke. Landstings=Dommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-08
No. 116. Birkedommer Jens Ærreboe Busch contra Aagaard. Skifts, Commissarierne efter afgangne Schønheider. Birkedommer Rønnov. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omtostninger betaler Citanten til Jndstevnte med 60 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr., og endvidere til samme Cassa 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-08
Torsdagen den 14 Januarii. Rosenstand. No. 121. Jomfrue Charlotte Marie von Aagaard. Halem contra Rasmus Nielsen. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citantinden til Contra-Citanten med 500 Rdlr. Saa betaler hun og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Kassa 5 Rdlr. Aagaard. No. 242. Walløe Stift contra Bonden Lange. Mads Christensen. Mads Christensen bør have sin i Fæstehavende Gaard forbrudt, og betale til Stifts- og Amtsforvalter Roested paa Walløe Stifts Vegne 189 Rdlr. 3 Mrk. 8 s., hvorudi dog bør komme til Afdrag det, som hans Jndboe efter lovlig Omgang bliver udbragt til. J Henseende til Arrest og Seqve L. 64 s. strations Forretning bør Birketingsdommen ved Magt at stande. Processen, Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitstassen betaler Contra Citanten som Tabende 1 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-08
No. 141. Secreterer Peter Hersleb Aagaard efter Haagen. Kongl. Befaling c. Christen Bertelsen. Christen Bertelsen bør bøde til Kongens Fiscum 50 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-08
Landstinget. Onsdagen den 27 Januarii 1790.
Viborger Samler, 1790-02-08
Paadømt Sag.
Viborger Samler, 1790-02-08
Birkedommer Hoffmann Actor mod undvigte Tyv, Lars Roekier af Odbye paa Thyeholm.
Viborger Samler, 1790-02-08
Tyven Lars Roekier bør for begangne Jndbrud og grove Tyverie stryges til Kagen og arbeide ved Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. De Bestiaalne bør nyde Erstatning og Betaling af hans Boe og Formue for Kosternes Værdie, saa vidt som ikke uskab er tilbagekommet, hvilket findes beregnet til 16 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Skarpretteren tilkommer for Kagstrygningen 5 Rdl. videre betalet alle paa hans Action forvoldte Omi ninger efter Øvrighedens Revision og Approbation, og i Tjæld, at Tyvens Fo mue er tilstrækkelig, for hvis lovlige 2 handling Herredsfoged Høyer bliver ansvarlig, eftersom 11 Seg strations Forretning under denne Sag er fremlagt, ny er Actor og Defenser her ved Landstinget enhver for sig 16 Rdlr., og paa samme Maade ved Hiemtinget 10 Rdlr. Da den indstevnte Dom saaledes er anseet.
Viborger Samler, 1790-02-08
Capitels Taxten. Paa Kornet af 1789 Aars Afgrøde er for Viborg Stift ansat saaledes: For 1 Tønde Rug, 3 Rdlr. 5 Mrk. 8 Skl. 1 Tønde Byg, 2 Rdlr. - Mrk. 8 Skl. 1 Tønde Havre, 1 Rdlr. - Mrk. 8 Skl.
Viborger Samler, 1790-02-08
Capitels=Taxt for Lolland og Falster. Aalholm og Mari Halsted Klo Nyekiøbings Tønde. boe Klosters Amter, sters Amt. Amt. Rdlr. Mk. s. Rd. Mk. s. Rd. Mk. s. Hvede T T T Rug, Byg, Havre.
Viborger Samler, 1790-02-08
Graae Erter Hvide Erter, Capitels=Taxten. for Fyen og Langeland paa afvigte 1789 Aars Afgrøde: En Tønde Rug til 3 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk. En Tønde Byg til 2 Rdlr. 2 Mk. 4 Sk. En Tde. Havre til 1 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk.
Viborger Samler, 1790-02-08
Almisse Uddeeling. Den anden Februarii sidst vare Sogne-Præsterne og Hospitals Forstander Bertelsen forsamlede, for at uddeele Blok-Pengene, da man i de Huus Armes Blok ei fandt meere end 1 Rdlr. 1 Mrk. 4 s. Men fra det til Hans Maists. Vor allernaadigste Konges Fødsels-Dags Jhukommelse paa Stadens Raadhuus. forsamlede høianseelige Selskab indkom en Collect af 17 Rdlr. 3 Mrk. 7 s. Ligeledes fra Selskabet i Biskops 8 Rdlr. . 10 s. Residentzen. i alt 26 Rdlr. 5 Mrk. 5 s. Hvilket Sammenskud blev uddeelt til 75 af de meest nødlidende Fattige i alle tre Schner. Stiftets høigunstige Øvrighed, som ikke allene har foranstaltet disse Collecter, men og selv tilligemed vore goddædige kiere Medborgere biedraget til samme, sige Vi underdanigst og allerskyldigst Tak. Guds Yndest og Naade hvile over alle dem, som af Christelig Medlidenhed betænke vore mange Fattiges Trang og Tarv,
Viborger Samler, 1790-02-08
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saa lydende: Cytimus 4 Rdlr. i Christian den Syvende, af Guds 1789. Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Christen Willadsen, Forvalter ved Støvring gaards Klosters Gods udi Aarhuus Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de N. 66 s. Gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, der enten som Værger have forestaaet, eller som Arvinger ere tilfaldne nogen Arv under Støvringgaards Klosters SkifteJurisdiction, og i den Henseende formeene sig at have nogen Fordring til Ober=Formynderiet, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb hos ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 22 Januarii 1790. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, være sig Myndige eller Umyndige med Værger, som i Anledning af de paa Støvringgaards Klosters Gods holdte og sluttede Skifter, maatte formeene sig at have nogen Fordring til Oberformynderiet, at de dermed inden fornævnte Tids Udløb fremkommer, og deres i saa Maade giørende Paastand lovlige beviser. Støvringgaard den 29 Jan. 1790. Chr. Willadsen.
Viborger Samler, 1790-02-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 8de Januarii 1790, og lydende som følger: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterlig: At Vi efter os elskelig Secretair Jens Wissing Schytte, Fuldmægtig i Vores Rentekammer, udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, hans for Mette Marie Schytte, forrige Raadmand, samt Bye og Raadstueskriver i Vor Kiøbstæd Aarhuus, afgangne Knud Schyttes Efterleverske, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at hun, som med hendes Børns Samtykke, der alle ere myndige, hensidder i uskift Boe, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi fornævnte hendes afgangne Mand, Raadmand Knud Schyttes Stervboe, dermed at fremkomme, og saadanne deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 28de Januar. 1790. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Mette Marie Schytte, afgangne Raadmand Knud Schyttes Enke af Aarhuus Bevilling, at maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemeldte hendes afdøde Mands Creditorer. Allerunderdanigst læst ved Aarhuus Byetings Ret Torsdagen d. 21 Jan. 1790. Testerer, som constitueret i Hr. Raadmand Hvilds Fraværelse M. F. Leschly. Samme Tid protocolleret af P. Risom. Ligesaa fremlagt, læst og protocolleret for Aarhuus Raadstue Ret Mandagen den 25de Januarii 1790. H. Hasselbalch. N. Rohde. L. P. Risom. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle de, som maatte have noget at fordre efter afg. Raadmand Bye= og Raadstueskriver Knud Schytte hans anbetroede Embeder betræffende, eller af hvad anden Krav maatte være, dermed at indfinde dem til den anordnede Tid hos Enken i hendes iboende Gaard i Aarhuus. Kiøbenhavn den 9de Januarii 1790. Jens Wissing Schytte.
Viborger Samler, 1790-02-08
under Stamhuset Ausumgaards Gods i Lundenæs Amt, 4 Hierm Herred, i Weirum Sogn, i det saakaldte Kroe huus er for nogen Tid siden bortdød et ugivt Fruentimmer ved Navn Anne Marie Knak, hvis Efterladenskaber strax paa Dødsfaldet er taget under Skiftebehandling, og som Arvinger anmeldt den Afdødes Sødskendes Børn, hvoriblant skal være en Broderdotter navnlig Else Sørensdotter, gift med Laurs Sørensen Handberg i Hierting, hvilke vel er tilskrevet om at iagttage sin Ret ved dette Skifte, men desuagtet ikke anmeldt sig, saa det er at formode, denne Arving enten er død, eller har forandret sit Opholdsted; og omendskiønt det forudsees, at der ikke kan blive noget at arve, indkaldes dog bemeldte Else Sørensdotter herved 3de Gange i den Viborger Samler, til at møde ved sidste Skiftesamling efter bemeldte afgangne Anna Marie Knak, som holdes paa Ausumgaards Skriverstue den 6te April førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, hendes Arveret at lagttage. Til samme Tid og Sted indkaldes Stervboens Credi= og Debitorer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ausumgaard den 23 Januarii 1790. C. C. Schiern. a Kirsten Larsdatter, Huusmand Axel Nielsens Hustrue, af Ørum Bye, Dronningborg Amt, ved Døden er afgangen den 25 Decembr. A. p., og Boen paa lovbefalet Maade 30te Dagen er registeret og vurderet, saa ville saavel Debitorer som Creditorer i anførte Sterbboe behagentligen møde eller møde lade den 5 Febr. og 19 Mart. førstkommende i Enkemandens Huus, hvor Skiftet da videre tager sin Fremme, som Sterbboen er meget fattig, og ordentlig Proclama at udstæde ei formaaer, tiener dette herved 3de Gange i den Viborger Samler til alle Vedkommendes Efterretning. Ørum Præstegaard den 26 Jan. 1790. J. Ørum.
Viborger Samler, 1790-02-08
Udi Simmested Bye paa Restrup Gods i Halds Amt, er I død den 19 Januarii sidst, Friderich Anboe Snedker, hvis Efterladenskaber strax er taget under Skiftebehandling, og til videre Fremme bliver foretaget i Stervboet 30te Dagen den 18de Febr. og i Westerriis 6te og 12te Ugers Dagen den 2 Mart. og 13de April førstkommende; til hvilke Tider og Steder Arvingerne efter bemeldte Afdøde, samt Credi= og Debitorer og hvem anden derunder maatte have noget at fremme, indkaldes herved 3de Gange i den Viborger Samler til Møde, da Sterbboen ei formaaer anden Jndkaldelse at bekoste. Westerriis den 25 Januarii 1790. Klotrup.
Viborger Samler, 1790-02-08
Udi Stervboen efter afgangne Frue Ober= Krigs-Commis Lo sairinde Clausen, bliver efter Vedtægt og Aftale med Hr. Auctions Directeuren, Onsdagen den 17 Februarii førstkommende om Formiddagen Klokken 10, holdet offentlig Auction over den afdøde Frues Efterladenskaber, af over 400 Lod forarbeidet Sølv, Kobber, Tin, Steentøi, Porcelain, Meubler, fine Sengeklæder med Sengesteder, Linnet, med videre, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet, før Auctionen, bekiendtgiøres. Viborg den 25 Januarii 1790. Marcusen. Tørsleff. Kongel. anordnede Skifte=Commissarier i Boen. af Hartkorn Ager og Eng Sønder Winker, 16 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. beliggende i Heldum Sogn, Schodborg Herred, bliver paa Lemvigs Raadstue efter Vedkommendes Forlangende stillet til offentlig Auction Løverdagen den 20 Februarii næstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, og til den Høistbydende, uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt, saafremt rimelig Bud skeer. Gaarden som heel vel bekiendt for en overmaade god Avls Gaard, er beliggende en liden Fierdingvei fra Lemvig, vel opbygget, og for en honet Familie vel indrettet. Dens Udsæd er et Aar om et andet efter Eierens Opgivelse 18 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg, og 50 til 60 Tdr. Havre. Af got EngHøe kan det ene Aar med det ander, avles 70 Læs, omkring Marken som ligger tæt ved Gaarden, indhægnet og udskiftet af Fælledsskab, af Skodtørvs-Jord haves overflødig til eget Brug, og Fiskerie i en liden Bæk eller Aar kaldet Mølbech. Ved Gaarden kan græsses 40 Fæekreature, 8 Bester og 30 Faar, og med dette Aars indbiergede Avl kan vist fødes 8 Bester, 50 Stude, 10 Køer og 30 Faar. Conditionerne, hvorefter Gaarden bliver solgt, skal blive for Liebhabere saa favorable som mueligt, og deriblant denne, at den halve Capital omtrent kan blive staaendes i Gaarden til Snapsting 1791. Findes Liebhabere, som herforinden underhaanden med mig derom vil accordere, kan billig Accordt træffes, som i saa Fald straxen skal vorde bekiendtgiørt i den Viborger Samler. Lemvig den 22 Januarii 1790. A. Bræmer.
Viborger Samler, 1790-02-08
Auctions Directeur. nsdagen den 10 Februarii d. A. Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver paa Foussingøe ved Auction opraabt S. 70 R.
Viborger Samler, 1790-02-08
bemeldte Gaards Hovedmarkers Græsning til Bortleielse for dette Aars Sommer. Ligesaa bliver samme Dag ved Auction opraabt Fiskeriet udi Foussingøe og Gianderup Søer, til Forpagtning paa 6 Aar, flere eller mindre, efter de Lysthavendes Forlangende. Foussingøe pr. Randers den 21 Jan. 1790. G. Tryde. a Fæstebonden Sylvester Pedersen Skielmose, som beboer 2de af mine Huuse paa Stadel Præstegaards Grund, i Hind Herred, Ribe Stift, har seet sig beføiet til, at opgive sin Boe under min Behandling, for at udbetale sine Creditorer, saavidt kan tilstrække, eftersom han formedelst de forhen værende dyre Tider, er kommen i stor Gield, og jeg desaarsag har sidstafvigte 11te d. M. foretaget lovbefalet Registering m.v.; saa indkaldes herved samtlige Creditorer, som formeene sig nogen Fordring at have i fornævnte Sylvester Pedersen Schielmoses Opbudsboe, at melde sig hos mig, og beviisliggiøre deres Fordringer, inden den i Loven befalede Tid, da enhver skal nyde den Ret, som Loven foreskriver. Og meldes til behagelig Efterretning, at en Samling holdes i Boen førstkommende 23 Februarii 1790, til hvilken Debitorerne indkaldes at møde med Betaling, saafremt de ville undgaae Uleilighed. Stadel Præstegaard den 18 December 1789. O. Schlichtkrull.
Viborger Samler, 1790-02-08
Herved bekiendtgiøres, at Aalborg Raffinaderies Sukkere. her ved Oplaget er nedsat 2 s. pr. Pundet af hver Sort, og bliver altsaa fra nu af at bekomme til følgende Priser, nemlig: Fiin fiin Sukker Fiin Raffinade 30 sk.
Viborger Samler, 1790-02-08
Ord. Raffinade Melis Brun Candis - Mørkbrun dito - Hvid Pudersukker, Viborg den 23 Januarii 1790. N. Giørup. om en Hollænderie Gaard vilde sælge af deres havende Hollænderie=Køer en 40 a 50 Stkr., anviser Klokker Randrup i Viborg en Liebhaber til samme, naar de behagentlig tilmelder ham det. Undertegnede lader førstkommende 8de Martii i sit HuusLopsætte til at forspilles ved Tærningkast følgende: 1). En Plateau Dessert, bestaaende af 3de Speile med Rammer af Zink, dertil hører og følger: Et stor Stykke af Kiøbenhavns Porcelain, som forestiller et Hyrde=Stke. 2de dito couleurede og forgyldte forestiller Copido paa 2de Maader, af Saxisk Porcelain: 11 Stkkr. dito forestillende Bønderkarle og Piger med Frugter ligeledes couleurede og forgyldte, alt saxisk Porcelain Desuden 1 stor Urtepotte af Flor med couleurte Blomster. 6 Stkkr. mindre dito. 2). En dito Plateau af et Speil med samme Slags Ramme, dertil, en Obelisk af Kiøbenhavns Porcelain, hvid, med forgyldte Zirater og 12 Stkkr. hvide Dukker af samme sort Porcelain En Blomster, Kurv med alle Sorter couleurede Blomster af Kiøbenhavns Porcelain med et Fouteral over af Speilglas. Indskudet paa det første er pr. Lod 1 Rdlr., og hvem som vinder samme betaler 20 Rdlr. Paa det andet er Jndskudet pr. Lod 3 Mrk., og hvem som vinder samme betaler 3 parte 10 Rdlr. Ligeledes er Jndskuddet paa det 3die pr. Lod 4 Mrk., og hvem som vinder det, betaler 10 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-08
De respective Liebhabere, som maatte have Lyst at spille derudi, ville behage at tilmelde mig, hvor mange Lodder De ville have, for derefter at erfare, om Antallet kan blive saa stort, at det kan blive complet uden mit Tab. Joach. Frid. Krose. Conditor i Randers. N. B. Major von Stockens iboende Gaard i Viborg, i store St. Hans Gade nær ved Torvet, er underhaanden at faae til Kiøbs, paa de meest beleiligste Conditioner, hvoriblant denne: at ikkuns 1/4 Deel af Kiøbe=Summen betales til Snapsting 1791, Resten kan blive staaende i Gaarden paa 1ste Prioritet, imod de sædvanlige Renter. Gaarden med sin fordeelagtige Hauge er daglig i Øiesyn i Majorens Fraværelse hos hans Frøken Søster som boer paa Stædet.
Viborger Samler, 1790-02-08
Det ærede Publikum bekiendtgiøres herved, at hos mig er, ligesom forhen, at bekomme Hauge og Blomsterfrøe, med den tilforladelige Forsikring, at, endskiønt endeel Sorter, hvoriblant Hollandsk Rødløg=Frøe i nogle Aar har været upaalidelig hos alle Frøehandlere, nu tilligemed de øvrige Sorter kan ventes friske og reene. Ligesaa kan og bekommes Frugt, Linde- og Poppelpiile-Træer, alt efter gangbare Priser. F. Becker.
Viborger Samler, 1790-02-08
Paa Eskier Gaard i Salling, bliver Torsdagen den 25de Februarii holdet Auction over en Deel ophugget og saug skaaret Egetræe til Vogne, Huus, Møller og Fartøiers Bygning, endeel store tykke Ælltræer til Træeskoe, samt en smuk Chalse, som og samme Tid er til Kiøbs.
Viborger Samler, 1790-02-08
Hvor en Capital 10000 Rdlr. til anstundende Snapsting imod got Pandt i Jordegods, er at faae til Laans; anviser Hr. Justitsraad Secher paa Schaarupgaard ved Aarhuus.
Viborger Samler, 1790-02-08
En Capital, omtrent et par Tusinde Rigs T. M. daler, kan i næste Viborg Snapsting bekommes til Laans mod sikkert Jordegods Pandt; nærmere Anviisning gives af Hr. Christian Fischer paa Christinendahl.
Viborger Samler, 1790-02-08
Hvor en liden Capital paa 7 a 800 Rdlr. kan IV. B. 4) bekommes til Laans udi forestaaende Viborg Snapsting 1790 imod forsvarlig Pandt i faste Eiendomme, eller en Tiende, derom gives Underretning hos Velædle Sr. Munch Forpagter paa Rydhauge ved Holstebroe.
Viborger Samler, 1790-02-08
De her i Byen, saavelsom Dhrr. Udenbyes her i Egnen, der have faaet sidste Aargang af den Viborger Samler directe her fra Bogtrykkeriet, og ei endnu have betalt samme, ville behage at erlægge Betalingen til Randrup. gienkaldes.
Viborger Samler, 1790-02-08
Herved det urigtige Rygte, at Ausumgaards Stude ere solgte, med Forsikring, herpaa Gaarden findes 100 svære Staldstude usolgte. Jermiin. Ausumgaard den 30 Jan. 1790.
Viborger Samler, 1790-02-15
(Jndsendt.) Noget, som er ikke værd at læse. Jo! - - Rabener har Ret, at Klæder skaber Folk, Hvor uundværlige ere da Klæder, meer end Føde, Og ingen Under, at man lægger Landet øde For fremmed Stads, som nu er Danskes Hæders Tolk. De gode Herrer Moralister kunne, med Forlov at sige, spare alle deres møisommelige, vittige, menneske kierlige, alvorlige, løierlige og patriotiske Arbeider, som udgives og adspredes overalt, og derimod stifte tusinde Gange meere Nytte, naar de allene henvendede dem til Jordens ophøiede Mennesker, til de Store, de Mægtige, de Rige, og, i allerdybeste Underdanighed, overtalede disse til at være – at tænke – at handle fornuftig, og see, strax ville det blive den høieste, den nyeste, den allerrareste Mode: at være -at tænke - at handle fornuftig. Exempler
Viborger Samler, 1790-02-15
Da jeg en smuk Aftenstund tog mig en Spasseretour i nogle Venners Selskab udi den bekiendte Hyde Park, blev vi i nogen Frastand fra os et Fruentimmer vaer, som syntes at være i en ikke lidet hidsig Samtale med en ung Herre. Vores Nysgierrighed førte os nærmere til dem uden at vi bleve bemærkede. Dette Fruentimmer var en blomstrende Skiønhed, efter Anseende omtrent 16 Aar gammel. Hendes Skabning var fortryllende, og hendes heele Anstand overmaade behagelig. Min Begierlighed efter at erfare, hvad der foregik imellem hende og omtalte unge Herre, blev herved end mere forøget.
Viborger Samler, 1790-02-15
J en Forstand af omtrent ti Skridt hørte jeg da, at hun med endnu mere Heftighed end forhen raabte: gaae bort Uforskammede; jeg hader Dem, Deres Nærværelse er mig afskyelig; hvorpaa hun i Hast vendte sig fra ham, som det syntes, for at søge Redning i Flugten. Hurtig forlod jeg nu mit Selskab og gik nærmere mod denne Skiønhed, som havde allerede gjort saa stort et Jndtryk paa mig, og hun studsede ved at see en Fremmed saa dristig at nærme sig N. 78 S. Madame sagde jeg, i en høflig Tone, jeg mærker let, at min Nærværelse sætter Dem i Forlegenhed, men ved et Tilfælde er jeg bleven Deres forrige ubehagelige Møde vaer, og jeg har dristet mig til at komme nærmere, for at tilbyde Dem min Tieneste. Jeg modtager den, svarede hun, med den Taknemmelighed, som saa ædel en Opførsel fortiener, og bliver Dem meget forbunden, om De vil føre mig hen til mit Selskab. Det havde været en Uhøflighed af mig, om jeg uden nærmere Anledning havde villet udfritte Aarsagen og den sande Sammenhæng i det besynderlige Optrin, hvortil jeg havde været Vidne; jeg tang derfor stille og lod mig nøie med at spørge, hvorhen jeg skulle ledsage hende. Mit Selskab, svarede hun, kan ikke være langt herfra, thi det er kun nogle Øjeblikke siden jeg forlod dem. Det varede ogsaa ikkun faa Minuter, førend vi havde dem indhentet, og jeg tog da Afskeed, skiønt mit Hierte nødig vilde forlade hende. Nu samledes jeg da igien med mine Venner, som jeg for havde skilt mig fra, og de vare skalkagtige nok, til at tillade mig at gaae videre efter min Beherskerinde; men just dette deres Spøg holdt mig derfra, og jeg maatte da overlade det til min gode Lykke, om jeg nogensinde meere skulde lære nøiere at kiende hende. (mere følger.) Oeconom i sk. Morers Skadelighed for Træer. Nogle troe, at Myrerne giøre ikke Træerne nogen Skade, en Haveelsker i Frankerige har befundet det modsatte: Han plantede i Jndfatningen af et Blomsterbed 5 Aar efter hinanden et Kirsebærtræe, som næste Foraar vare meget frodige, men begyndte i Julio at visne, og uddøde inden Vinteren. Ved Undersøgelse befandtes Myrerne fra en liden Tue i Nærheden, at være Aarsag deri. Han lod derfor grave en Linie omkring Træet, og lagde døde Fiske deri. Fra den Tid voxte Træet meget vel, og har den skiønneste Frugt. nis