Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-12-19
Fire Aar før sin Død oprettede Lehnsgreve Frederik Adolph v. Holstein til Holsteinborg, hvis Fortjenester af hans Fødeland ere saa mange og saadanne, at de ikke let glemmes, en Stiftelse for fattige Børn, som enten vare forvildede under deres Forældres Tilsyn eller som Forældreløse savnede kjærligt Tilsyn og den nødvendige Pleie. Denne Stiftelse blev dengang oprettet paa Hovedgaarden Fjurendal i det sydlige Sjælland. J 14 Aar har den uafbrut fortsat sin velsignelsesrige Virksomhed, og er efterhaanden bleven udvidet saaledes, at den i 1840 kunde erhverve en selvstændig Eiendom, nemlig en Arvefæstegaard med 180 Tdr. Land, hvortil den forflyttedes og som efter Stifteren blev kaldt Holsteinsminde" Jndretningen og Opførelsen af de nødvendige Bygninger har bragt Stiftelsen i Gjæld, og Forbedringen af Avlsbruget har medført Udgifter paa een Gang, som ikkun langsomt kunne gjenvindes ved de Midler, der fortiden er tegnede dertil. Enkegrevinde Holstein, Jnstitutets Patronesse, havde troet, at det maatte ligge i Statens Jnteresse, at see en Stiftelse vedligeholdt, der ofte var benyttet af Autoriteterne, deels som et Bevarelsested for det forvildede Barn, deels som Pleiehuus for Forældreløse, og Hds. Naade indgik derfor med en allerunderdanigst Ansøgning om en aarlig Understøttelse af 1200 Rbd., der er nødvendig til Stiftelsens Fremgang, idet den aarlige Mangel er 1700 Rbd., hvoraf 500 Rbd. kunne ventes tilveiebragte ved Patronatets og Paarørendes Hjælp, medens Resten blev usikker, men Hjælp fra det Offentlige har ikke kunne erholdes, hvorimod Hs Maj. Kongen har været saa naadig at tilsige Stiftelsen en aarlig Gave af 300 Rbd. i 5 Aar af sin Particulairkasse. J Haabet om at vinde flere Deeltagere for denne almeennyttige Sag, (Stiftelsen modtager fra alle Landets Communer Børn indtil et Antal af 60, der for en Betaling af 30 Rbd. om Aaret erholde Logis Kost, Klæder, Opdragelse og Underviisning; Pigerne des uden stadig Øvelse i al Huusgierning, Drengene i Landbruget og Havearbeide, samt efter ethvert Barns Valg enten i Snedkerarbeide, Væveri eller Rebslageri, henvender Grevinden sig nu i en Bekjendtgjørelse i den berlingske Tidende saavel til Bestyrerne af private Stiftelser eller Legater, hvis Fundationer maatte tillade dem at virke i denne Retning, som til Enhver, Gud har givet Hjerte, og Evne til at offre Noget i dette Øimeed, med en inderlig Opfordring om en kjærlig Understøttelse til, at denne veldædige Stiftelse fremdeles maa kunne bestaae, virke og fremblomstre som et Minde ogsaa om Medborgeres christelige Kjærlighed. Ethvert nok saa ringe Bidrag, enten aarlig eller een Gang for alle, modtages med Taknemlighed Med Hensyn til den Anke, der i Almuevennens" i vort Blads Nr. 152 optagne, Stænderstatistik, er ført over, at Stændertidenden ikke denne Gang har med deelt Navnene paa de ved hvert Møde Fraværende, hvilket "Tilbageskridt, tilskrives Redacteurerne David og Ussing, gjor Berl. Tid." opmærksom paa, at Redacteurerne af Stændertidenden aldeles ingen Andeel have i hiin Udeladelse: "Stændertidenden bestaaer, som bekjendt, nu i en fuldstændig Trykning af Forhandlingsprotocollen; hvad der altsaa ikke findes i denne, staaer det ikke i Redacteurernes Magt at levere i Tidenden. Naar derfor Præsidenten ikke sørger for, at Protocollen indeholder Navnene paa de fraværende Medlemmer, men det blot anføres, hvormange Medlemmer der hver Gang ere tilstede, ere Redacteurerne af Stændertidenden ikke istand til at afhjælpe denne Mangel i Tidenden. Skal dette altsaa betragtes som et Beviis paa, at det offentlige Liv er i fuld Tilbagemarsche, maa Anken derover rettes imod Forsamlingens Præsident, Professor Clausen, i hvis Magt det stod at lade Forhandlingsprotocollen tilføre de Fraværendes Navne, i hvilket Fald de selvfølgeligen ogsaa vare blevne optagne i Stændertidenden."